Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 6. seje Državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da se današnje seje ne more udeležiti poslanec mag. Anton Rop. Vse prisotne lepo pozdravljam. Na obisku v Sloveniji je gospod Vítor Manuel da Silva Caldeira, predsednik Evropskega računskega sodišča, ki ga lepo pozdravljam med nami in ga prosim, da nagovori Državni zbor. Prosim gospod predsednik. Obenem vas obveščam, da je nagovor simultano prevajan. Slovenščino imate na številki 1. Hvala lepa.
Gospod predsednik. Spoštovani poslanci v Državnem zboru Republike Slovenije. V veliko čast mi je v vlogi predsednika Evropskega računskega sodišča, da imam danes priložnost, da spregovorim pred vami tukaj v dvorani Državnega zbora Republike Slovenije. Rad bi se zahvalil vam, dr. Pavel Gantar, in rad bi se zahvalil tudi predsedniku slovenskega Računskega sodišča dr. Igorju Šoltesu, ki sta mi omogočila današnji nastop. Zavedam se, da stojim pred vami v mladi demokratični politični inštituciji, ki je dosegla že veliko. Med drugim ste dali zelo pomemben prispevek za to, da je Slovenija uspešno postala članica Evropske unije leta 2004. Po tistem je bila Slovenija prva izmed držav EU 10, ki je leta 2007 uvedla evro. Leta 2008 pa je bila Slovenija prva, ki je predsedovala Svetu Evropske unije. Politično vodenje za doseganje še večje evropske integracije postaja vse pomembnejše, zlasti v luči globalnih izzivov, kot je na primer sedanja finančna in gospodarska kriza in kot so tudi podnebne spremembe. Soočenje s temi izzivi zahteva usklajeno delovanje na nacionalni, evropski in mednarodni ravni. Poleg tega bo treba tudi kar precej javnih sredstev, vendar pa uspešnost političnih institucij, tako na ravni Unije kot na nacionalni ravni, za to, da bo zagotovljeno takšno vodenje Evropske unije in ta uspešnost bo odvisna od sposobnosti, da ohranimo zaupanje evropskih državljanov. Naj vam dam primer, proces ratifikacije Lizbonske pogodbe in bližnje volitve za Evropski parlament nas opominjata, da zaupanja državljanov Evropske unije ne kaže jemati za nekaj, kar je samo po sebi umevno. Prepričan sem, da neodvisne revizijske institucije, kot je Evropsko računsko sodišče in slovensko Računsko sodišče igrajo bistveno vlogo, saj pomagajo ohranjati zaupanje državljanov EU, vendar pa je to zaupanje treba graditi v okviru procesa zagotavljanja odgovornosti in preglednosti. V sodobnih demokratičnih družbah igrajo neodvisne revizijske institucije ključno vlogo v tem procesu. V Evropski uniji s 27 državami članicami pa je potrebno sodelovanje in usklajena prizadevanja neodvisnih revizijskih institucij, vseh 27-ih držav članic in tudi Evropskega računskega sodišča. Odgovornost in preglednost sta zato temeljna gradnika za pridobivanje zaupanja naših državljanov. Državljanom omogočata, da vedo, da se njihov denar porablja modro in da vidijo izboljšave. Nadzor parlamenta je ključni proces za doseganje tega. To ni enostavna naloga, in to vi veste bolje od mene. Zakonodaja je zelo pogosto nujno strokovna, govorimo o velikih vsotah. Politike izvrševanja pa vključujejo mnoge in različne javne in zasebne akterje, še zlasti v Evropski uniji s 27 državami članicami. V tako zapletenem okolju je ohranjanje odgovornosti in preglednosti nekaj, kar pomeni, da so odgovornosti jasne, da so naša ravnanja dovolj enostavna in da so na voljo ustrezne informacije. To pa me privede do naslednjega vprašanja; Zakaj je potrebna neodvisna revizija na ravni EU in na nacionalni ravni za zagotavljanje odgovornosti in preglednosti? Prvič. Revizija zagotavlja relevantne, zanesljive in nepristranske podatke in mnenja, kar omogoča tudi javni nadzor nad izvršilno oblastjo. Revizorji javno poročajo o tem, ali so vladni računi zanesljivi, ali so bila upoštevana veljavna pravila in predpisi in ali so bila sredstva porabljena gospodarno, učinkovito in uspešno. Nacionalne ustave dajejo nacionalnim revizijskim institucijam potreben mandat, pooblastila in neodvisnost za odgovarjanje na zgoraj omenjena vprašanja. Podobno tudi velja za Evropsko računsko sodišče, ki mu to zagotavlja pogodba o evropskih skupnostih. Drugič. Revizorji pomagajo spodbujati čim večjo odgovornost in transparentnost, saj dajejo neodvisne nasvete tistim, ki sprejemajo politike in odločitve, pomagajo jim pri oblikovanju novih zakonodajnih in proračunskih predlogov. Evropsko sodišče to počne tako, da daje priporočila o svojih poročilih, objavlja mnenja glede osnutka evropske zakonodaje in prispeva tudi v javni razpravi glede porabe evropskih sredstev. Tako je Evropsko sodišče pomagalo pri oblikovanju mnogih pobud za izboljšanje upravljanja s sredstvi EU, vključno s sedanjim reformnim procesom evropskega proračuna. Kljub temu pa včasih slišimo vprašanja, zakaj porabe evropskih sredstev ne morejo revidirati bodisi Evropsko sodišče ali nacionalne revizijske institucije, zakaj je potrebna revizija obojih. Odgovor ima veliko opraviti s tem, kako sta sestavljena in kako se izvršujeta tako evropska politika kot evropski proračun. Prvič, 90% vseh sredstev v splošnem proračunu EU izvira iz nacionalnih proračunov, ki se financirajo iz nacionalnih davkov, 80% evropskih izdatkov pa gre preko nacionalnih proračunov. Predvsem so to sredstva, ki so namenjena kmetijstvu in strukturnim ukrepom. Ta sredstva zato upravlja in nadzoruje Evropska komisija in tudi institucije na nacionalni, regionalni in celo lokalni ravni. Poleg tega pa evropske pobude, kot je recimo revidirana lizbonska strategija, evropski načrt za oživitev gospodarstva, te pobude določajo skupne cilje, ki jih moramo doseči s kombinacijo ukrepov, ki sodijo v pristojnost evropskih inštitucij in tudi izven nje. Kot vidite, se ne da izogniti vsaj delnemu prekrivanju vloge Evropskega računskega sodišča in nacionalnih revizijskih ustanov. Vendar pa imajo te ustanove različne in med seboj dopolnjujoče se vloge in gledišča glede porabe evropskih sredstev. Nacionalne inštitucije revidirajo, kako organi v državah članicah izpolnjujejo svoje odgovornosti glede zbiranja in porabe evropskih sredstev. Evropsko sodišče pa revidira evropske politike, ne politik držav članic. To počne s stališča Evropske unije, in to vse do končnega prejemnika evropskih sredstev v državah članicah. Na ta način evropski državljani dobijo zagotovila ne samo glede delovanja njihovih nacionalnih ustanov, pač pa tudi glede nacionalnih ustanov drugih držav članic in tudi glede evropskih ustanov. Poleg tega nacionalne revizijske ustanove pomagajo izboljšati finančno upravljanje v lastnih državah članicah, Evropsko sodišče pa prispeva k izmenjavi najboljših praks in k izboljšanju smotrnosti delovanja evropskih inštitucij. Državljani si tudi želijo, da bi bile revizije, za katere plačujejo, čim bolj učinkovite in uspešne. V evropskem kontekstu sta sodelovanje in usklajevanje ključ do učinkovitih in uspešnih revizij porabe evropskih sredstev. Evropsko računsko sodišče in nacionalne revizijske ustanove zato sodelujejo na dvostranski in večstranski podlagi, tako da bi skušali čim bolj zmanjšati revizijsko breme. Vendar pa to lahko počnemo samo v okviru veljavnega okvira, ki ureja upravljanje s sredstvi in nadzor nad njimi, obenem pa moramo spoštovati naš mandat. Naj ob tej priložnosti povem, da imamo na Evropskem sodišču to srečo, da je naš član tudi dr. Antončič, nekdanji predsednik slovenskega Računskega sodišča, ki pomembno prispeva k medsebojnemu razumevanju in plodnemu sodelovanju med različnimi inštitucijami. Sodelovanje in usklajevanje nam pomagata izboljšati učinkovitost in uspešnost naših revizij, in to na vrsto načinov. Če vam dam samo primer. Nacionalne revizijske institucije pomagajo pri izvajanju revizij Evropskega računskega sodišča v državah članicah. Tukaj bi se rad zahvalil kolegom iz slovenskega Računskega sodišča za njihovo pomoč pri izvajanju misij Evropskega računskega sodišča v Sloveniji. Nadalje. Skušamo se posluževati že opravljenega dela drug drugega in v svojem letnem poročilu in tudi v posebnih poročilih Evropsko računsko sodišče uporablja dokaze, do katerih so v svojih poročilih prišli na nacionalni ravni. Nadalje. Prizadevamo si za razvijanje skupnih standardov, pristopov in metod. Glavni forum, ki to počne, je kontaktni odbor vodij vrhovnih revizijskih institucij članic EU. Če vam dam primer. Decembra 2008 smo razpravljali o pregledu evropskega proračuna, o lizbonski strategiji, februarja letos pa smo se pogovarjali o vlogi vrhovnih revizijskih institucij v luči sedanje gospodarske in finančne krize. Vendar pa obstajajo meje glede izboljšav pri revidiranju evropskih sredstev, ki jih lahko dosežemo revizorji. Kritičnega pomena je, da sistem internega nadzora o porabi evropskih sredstev prav tako dobro deluje in dosega izboljšave. Temu vprašanju se sedaj vse bolj daje prioriteta tako na evropski kot nacionalni ravni. Evropska komisija trenutno izvaja akcijski načrt za doseganje integriranega okvira internega nadzora za evropska sredstva. To se je zgodilo na podlagi mnenja Evropskega računskega sodišča v zvezi z enotnim revizijskim modelom. Poleg tega spodbujamo države članice, da dajo nacionalne izjave glede porabe evropskih sredstev. Vrsta držav je to že naredila. Poleg tega določene nacionalne revizijske institucije že začenjajo certificirati porabo evropskih sredstev s strani nacionalnih organov. Mnogi tako kot slovensko računsko sodišče imajo namenske oddelke za revidiranje evropskih sredstev. Vendar je potrebno poudariti, da bo Evropsko sodišče lahko uporabilo nacionalne deklaracije v zvezi z evropskimi sredstvi samo, če bodo te izjave primerne, primerljive in dane pravočasno. Za doseganje tega morajo Evropska komisija, države članice in Evropsko sodišče še naprej sodelovati. Politične ustanove, vključno z Evropsko unijo, nacionalnimi parlamenti, Evropskim parlamentom, igrajo zelo pomembno vlogo, saj kažejo smer za izboljšave ne samo v smislu upravljanja s sredstvi in nadzora nad evropskimi sredstvi, pač pa tudi za revidiranje porabe sredstev. Gospod predsednik, spoštovani poslanci! Afriški pregovor pravi: "Če želiš potovati hitro, pojdi sam, če želiš potovati daleč, pojdi skupaj.". Evropska unija je na poti. Naša pot je dolga in pred nami so veliki izzivi. Ti izzivi bodo zahtevali vodenje na strani nacionalnih političnih ustanov, kot je vaša, po drugi strani pa bomo potrebovali tudi sodelovanje vaših kolegov na evropski ravni za to, da bo sodelovanje še boljše. S sodelovanjem in usklajevanjem naših prizadevanj za spodbujanje odgovornosti in preglednosti bodo neodvisne revizijske institucije, slovensko in evropsko računsko sodišče, lahko ohranile zaupanje evropskih državljanov. Veselimo se že, da bomo odigrali našo vlogo pri doseganju teh ciljev. V čast mi je bilo, da sem vam smel danes spregovoriti. Najlepša hvala za vašo pozornost. [[...]] [[Aplavz.]] [[..]]
Predsedniku Evropskega računskega sodišča se zahvaljujem za njegove besede! Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo sejo. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVČNI SLUŽBI V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima mag. Helena Kamnar, državna sekretarka na Ministrstvu za finance. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani poslanci, spoštovane poslanke! Glede na to, da je to druga obravnava zakona vas z njegovo vsebino ne bom seznanjala. Zakon je bil nekoliko dopolnjen na podlagi poročila Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. Vlada vse dopolnitve, ki so bile sprejete na Odboru za finance podpira. Hkrati predlagamo, da v skladu s 138. členom Poslovnika Državnega zbora tretjo obravnavo predloga zakona opravimo na tej seji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično telo. Besedo dajem podpredsedniku Radu Likarju za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Pozdrav državni sekretarki, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Odbor za finance in monetarno politiko je kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona na 5. seji 7. maja 2009. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je podala pripombe k 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. in 10. členu zakonskega predloga. Na tej podlagi so člani odbora v okviru dodatnega delovnega gradiva obravnavali in sprejeli predloge za amandmaje odbora k navedenim členom. K zakonskemu predlogu s strani kvalificiranih predlagateljev v poslovniško določenem roku ni bilo vloženih amandmajev. Temeljni cilj predloga zakona je v zagotovitvi večje učinkovitosti dela davčnih organov. Slednji med drugimi zagotavljajo predviden prenos dela pristojnosti opravljanja izvršbe z enega davčnega organa, se pravi davčne uprave, na drug davčni organ, na carinsko upravo. Poleg tega je z namenom večje učinkovitosti predviden odvzem pooblastil pooblaščeni uradni osebi v primeru, da obstajajo določeni razlogi oziroma premestitvi na drugo delovno mesto, za katero izvrševanje pooblastil ni določeno in za katero izpolnjuje predpisane pogoje in ga je javni uslužbenec sposoben izvajati. Predloženo besedo uresničuje temeljna načela ekonomičnosti, učinkovitosti in racionalnosti, medtem, ko se javnemu uslužbencu v primeru ugotovljene nezdružljivosti opravljene dejavnosti po veljavni ureditvi lahko odpove delovno razmerje. Obravnavano besedilo predvideva možnost odvzema pooblastila s premestitvijo na ustrezno delovno mesto, za katero izpolnjuje predpisane pogoje in ga je sposoben opravljati. Hkrati predlog zakona vsebuje dolžnost Davčne uprave za nezgodno zavarovanje oseb, ki so zaradi narave dela izpostavljanje povečanemu tveganju za nastanek nesreče pri delu. Ob obravnavi je predstavnica predlagatelja izrekla podporo pripravljenim predlogom za amandmaje odbora na podlagi opozorila Zakonodajno-pravne službe, ki po izraženem mnenju odpravljajo pomanjkljivosti prvotnega besedila. V nadaljevanju je predstavnica Zakonodajno-pravne službe poudarila, da predloženi amandmaji odbora sledijo danim pripombam navedene službe. Ob obravnavi členov zakonskega predloga je odbor na podlagi osmega odstavka 131. člena oblikoval in sprejel amandmaje k 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., in 10. členu. Po končanem glasovanju o amandmajih je odbor v skladu s tretjo alinejo 128. člena Poslovnika glasoval o vseh členih hkrati in jih sprejel. Odbor je v nadaljevanju sprejel vse člene predloga zakona. Sprejeti amandmaji pa so vključeni v besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je sestavni del poročila odbora. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Bogdan Barovič v imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Kolegice, kolegi, gospa državna sekretarka, obiskovalci! Seveda ni dvoma, da govorimo o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčni službi, ki koristi vsej državi in gre za koristno, pravočasno izterjavo davkov in s tem povečanje proračuna države Republike Slovenije, zato seveda tudi v naši stranki, Slovenski nacionalni stranki, temu zakonu ne bomo nasprotovali. Tako kot v povezavi z naslednjim zakonom, o katerem bomo govorili čez nekaj minut, lahko rečemo, da je prav, da se pobiranje davkov deli na dve službi, torej na Durs in na Curs, na Carinsko upravo Republiko Slovenije, da bomo enkrat pošteno izterjali tudi tisto, kot je rečeno, prenos izterjav tujih terjatev na Carinski upravi Republike Slovenije. Cilji so jasni, slišali smo jih v uvodni predstavitvi tudi s strani predsednika. Dobro je, da so bili vsi amandmaji sprejeti, glede na pripombe Zakonodajno-pravne službe. Kljub temu pa bi v imenu Slovenske nacionalne stranke in v svojem imenu izpostavil 10. člen, ki pravi, da Davčna uprava v 30-ih dneh po uveljavitvi zakona pošlje javni poziv fizičnim osebam, da pristojnemu davčnemu uradu posredujejo podatke o računih. Ja. Seveda je prav, vsebinsko je 10. člen zelo prav narejen za ljudi. Zakaj v 30-ih dneh, zakaj ne takoj?! Nadalje 10. člen pravi, da fizične osebe morajo pristojnemu davčnemu uradu sporočiti podatke iz prejšnjega odstavka tega člena v 90-ih dneh od dneva uveljavitve tega zakona. Zakaj v 90-ih dneh? Zakaj ne prej?! Nadalje, da fizična oseba, ki v roku iz prejšnjega odstavka ne obvesti pristojnega davčnega urada o računu, odprtem zunaj Republike Slovenije, se kaznuje za prekršek z globo 210 do 1200 evrov. Vprašanje je samo, in vsi dobro vemo, koliko je teh računov, raznoraznih, Slovenk in Slovencev v tujini, za katere ne vemo. Upam, da bomo po sprejetju tega zakona izvedeli. Ampak zakaj 30 dni?! Takoj. Zakaj 90 dni?! Takoj. In ne 210 do 1200 evrov. Saj to je manj, kot če naredi po nesreči en voznik, ki je vsakdan na cesti, en prekršek. 12 tisoč evrov. V Slovenski nacionalni stranki bi želeli, da je ta 10. člen hitrejši in po kazni bogatejši. V razmislek za naprej. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčni službi bomo podprli s premislekom o spremembi 10. člena v prihodnjih mesecih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Radovan Žerjav v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Dobro, lahko zamenjate. Prosim. Besedo ima gospod Gvido Kres, vendar bi prosil, da to predhodno najavite.
Se opravičujem, gospod predsednik. V bodoče bo tako, kot mora biti. Spoštovane kolegice in kolegi! Po besedah predlagatelja spremembo zakona o davčni službi narekuje potreba po spremenjenem izvajanju delovnih nalog davčnih organov, med katere spadata Carinska uprava Republike Slovenije in Davčna uprava Republike Slovenije z namenom, da se omogoči postopen prenos izterjave javnih dajatev ter drugih upravnih terjatev z davčne na carinsko upravo. Na podlagi opravljene analize Davčne uprave ter primerjave med izterjavo davkov in tujih terjatev je bilo ugotovljeno, da je bilo izdano podobno število sklepov o izvršbi, vendar pa je znesek iztirjenih davčnih obveznosti znatno večji od zneska iztirjenih tujih terjatev. Na predlagani način naj bi se s prenosom izterjave tujih terjatev na carinsko upravo povečala učinkovitost izterjave davčnih obveznosti ter bi se s tem dosegli večji prilive v državni proračun. Predlog zakona spreminja tudi nekatere druge določbe. Predlagane rešitve v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo in bomo zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Borut Sajovic, v imenu Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik za besedo. Vsem skupaj prijazen pozdrav, tistim v dvorani in pa tistim na balkonu. Kaj reči o spremembah in dopolnitvah zakona o davčni službi. Glavni cilj vseh takih zakonov je o zagotovitvi večje učinkovitosti dela davčnih organov. Eden od ukrepov pa tako predvideva prenos dela pristojnosti opravljanja izvršbe iz tako imenovane Davčne uprave Republike Slovenije na Carinsko upravo. Gre za uresničevanje načela ekonomičnosti, učinkovitosti in pa načela racionalnosti, kar je včasih in pa v trenutkih, v katerih živimo danes, zagotovo pomembno in pa potrebno. V Poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije bomo predlog spremembe zakona podprli, saj gre za še kako pomembne spremembe, če želimo izboljšati upravljanje glavne naloge, ki jo ima davčna služba. Gre seveda za čim učinkovitejše pobiranje davkov, potem pa za jasno zavezo, obvezo in nalogo, da so ta tako zbrana skupna sredstva potem tudi racionalno, pošteno in pa pregledno uporabljena v naše skupno dobro. Cilj vsake države je, da s čim več davki zapolni proračun. Zato se nam zdi smiselna prerazporeditev izterjave tako imenovanih tujih terjatev na Carinsko upravo, čeprav sama prerazporeditev še ni zagotovilo, da bo ta zadeva zares tudi bolj učinkovita in uspešnost izterjave večja, kar se tiče izterjave tako davčnih kot tudi denarnih in nedavčnih terjatev. Na tem področju je, kar se tiče učinkovitosti davčne službe, v vsakdanjem življenju kar nekaj problemov. Zato bi morala biti tudi ali pa predvsem z vidika finančnih interesov posamezne države njena prva in glavna naloga, da z ustreznimi administritivnimi postopki in materialno podporo zagotovi čim učinkovitejše pobiranje davkov. Poleg tega je pa potrebno omeniti tudi, da se nam bolj kot prvi del sprememb zakona, ki se nanaša na naloge davčne službe oziroma prenos pristojnosti na carinsko upravo, zdi pomemben del, ki govori o razširitvi oziroma o krepitvi vsebine davčnega registra in v enaki veljavi ter obravnavi tako fizičnih kot pravnih oseb, ki opravljajo dejavnost. Gre preprosto za to, da bodo končno informacije o vrsti davčnih obveznostih fizičnih in pa pravnih oseb, in teh je kar veliko, zbrane v davčnem registru, kar bo nedvomno izboljšalo dosedanje različne aplikacije vodenja podatkov in bo omogočilo hiter, predvsem pa enostaven pregled davkov, ki jih morajo plačevati različni davčni zavezanci. In tisto, kar je na koncu tudi pomembno, ta nova zbirka podatkov bo enotno vodena, bo dobra osnova za še kako potreben nov davčni informacijski sistem in vodenje davčnih evidenc. Iz vsega naštetega bo seveda predlog zakona o davčni službi dobil podporo poslancev Liberalne demokracije Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Čepič v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Gospod predsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovana gospa državna sekretarka, kolegi in kolegice! Spremembo zakona narekuje potreba po spremenjenem izvajanju davčne izvršbe davčnih organov, in sicer se pristojnost opravljanja davčne izvršbe tujih terjatev prenese z Davčne uprave Republike Slovenije na Carinsko upravo Republike Slovenije predvsem zaradi uresničevanja načela ekonomičnosti izvajanja delovnih nalog in seveda tudi posledično učinkovitosti pobiranja in izterjave davčnih obveznosti. S predlogom zakona se ureja možnost odvzema pooblastil pooblaščenim uradnim osebam v primeru ugotovljenih težjih disciplinskih kršitev, zdravstvenih omejitev, zaradi katerih niso več zmožni opravljati nalog pooblaščenih uradnih oseb in če opravljajo dejavnost, ki je nezdružljiva z nalogami davčne službe. Javni uslužbenec, ki mu generalni direktor s sklepom odvzame pooblastila, je razporejen na ustrezno delovno mesto, za katero izpolnjuje predpisane pogoje in ga je sposoben upravljati. Predlog zakona vsebuje tudi dolžnost Davčne uprave Republike Slovenije za nezgodno zavarovanje oseb, ki so zaradi narave dela izpostavljane povečanemu tveganju za nastanek nesreče pri delu, kar je zagotovo dobro. S predlaganim novim besedilom 6. točke 13. člena pa se odpravlja pristojnost Davčne službe za izterjavo denarnih terjatev držav in samoupravnim lokalnih skupnosti v skladu z zakonom, ki ureja splošni upravni zakon, in z zakonom, ki ureja prekrške. Hkrati z navedeno spremembo zakona, ki ureja davčno službo, je potrebna sprememba zakona, ki ureja carinsko službo, kar bomo danes tudi obravnavali v naslednji točki dnevnega reda. Usklajeno sprejetje obeh zakonov je nujno za preprečitev, da bi za odločanje o isti zadevi hkrati bila pristojna dva organa ali kar je druga skrajnost, da za navedeno nalogo ne bi bil pristojen nobeden organ. S prenehanjem stvarne pristojnosti za izterjavo drugih denarnih nedavčnih obveznosti bo Davčna uprava učinkovitejša pri pobiranju in izterjavi davkov. S predlagano spremembo se omogoča zaposlitev na delovnem mestu izterjevalca tudi osebam, ki nimajo opravljene posebnega strokovnega izpita, tudi kandidatom izven Davčne uprave Republike Slovenije, ob pogoju, da ga opravijo v enem letu. V tem času pa opravijo samo nekatera pripravljalna dela v skladu s pooblastili. Dopolnila, ki smo jih sprejeli v matičnem odboru, Poslanska skupina Socialnih demokratov prav tako podpira. Zaradi vsega navedenega in rešitev, ki jih ponuja sprememba Zakona o Davčni službi, bo poslanska skupina Socialnih demokratov predlog zakona tudi podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Rado Likar v imenu poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Še enkrat, hvala za besedo. V Slovenski demokratski stranki se vseskozi zavzemamo in podpiramo vse vrste uvajanja učinkovite in pregledne davčne administracije. Posebno pozornost in več napora pa bi bilo po našem mnenju treba vložiti v pregon davčnih utaj. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčni službi bomo v naši poslanski skupini SDS podprli, saj so zakoni živa stvar in prav je, da se glede na trenutne razmere tudi spreminjajo in dopolnjujejo, kar pričakujemo tudi v bodoče. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčni službi je po navedbah predlagatelja potreben zaradi spremenjenih okoliščin po vstopu Slovenije v EU in v pričakovanju vstopa Republike Hrvaške v to zvezo. S tem se je pokazala potreba po spremembi izvajanja in drugačni razporeditvi delovnih nalog med davčnima organoma, to je Carinsko upravo in Davčno uporabo Republike Slovenije in s tem tudi potrebno po spremembi obeh zakonov, ki urejata omenjeni službi. Sprememba bo omogočila prenos nalog v zvezi z izterjavo denarnih nedavčnih obveznosti z Davčne uprave na Carinsko upravo, kar naj bi pripomoglo k večji učinkovitosti dela davčnih organov. Menimo, da je primerna tudi sprememba, ki daje možnost odvzema pooblastil uradni osebi v primerih večjih kršitev ali v primeru zdravstvenih omejitev, da se jih razporedi na ustrezno delovno mesto, za katero izpolnjujejo pogoje. Kot rečeno, v Slovenski demokratski strani spremembam zakona ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Cvetka Zalokar Oražem v imenu poslanske skupine Zares. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovana državna sekretarka, obiskovalci in obiskovalke, kolegi in kolegice! Zakon o davčni službi, sprejet v letu 2004, z začetkom veljavnosti v letu 2005, ureja naloge in organizacijo davčne službe, pooblastila davčne službe ter davčni register. Spremembe, ki so pred nami, narekuje predvsem potreba po spremenjenem izvajanju delovnih nalog davčnih organov, med katere spadata Carinska uprava in Davčna uprava. Zaradi spremenjenih okoliščin ob vstopu Slovenije v Evropsko unijo ter pričakovanega vstopa Hrvaške se je pokazalo, da so potrebne predvsem tiste spremembe, ki urejajo carinsko službo, in tiste, ki urejajo davčno službo. Gre za postopen prenos izterjave javnih dajatev in drugih upravnih terjatev z Davčne na Carinsko upravo. Na podlagi opravljene analize in primerjave med izterjavo davkov in tujih terjatev, je bilo ugotovljeno, da je bilo na področju davkov in tujih terjatev izdano podobno število sklepov o izvršbi, vendar pa je znesek izterjanih davčnih obveznosti znatno večji od zneskov izterjanih tujih terjatev. Tudi število izdanih sklepov o izvršbi davčnih obveznosti je praviloma višje od števila izterjanih sklepov, posebej velika pa je razlika s finančnega razlika. Višina izterjanih dajatev je namreč za več kot polovico nižja od višine davčnih obveznosti na podlagi izdanih sklepov. Temeljni cilj novele zakona je torej zagotoviti učinkovitejšo delo davčnih organov s prenosom dela pristojnosti upravljanja izvršbe z enega davčnega organa na drugi davčni organ, torej z Davčne na Carinsko upravo. Po navedbah Vlade cilj učinkovitejšega izvajanja delovnih nalog izhaja tudi iz predloga o prevzemu pooblastil pooblaščeni uradni osebi, kadar za to obstajajo točno določeni razlogi, ali pa njenega premestitev na drugo delovno mesto, za katero izvrševanje pooblastil ni določeno in za katero izpolnjuje predpisane pogoje ter ga je javni uslužbenec tudi sposoben izvajati. Zaradi večje izpostavljenosti določenih oseb, ki so pri izvrševanju svojih pooblastil izpostavljene nevarnosti pri delu pa novela uvaja ustrezna zavarovanja pooblaščenih in drugih uradnih oseb. Kot rečeno, gre za načela ekonomičnosti, učinkovitosti ter predvsem racionalnosti. In ta vodijo k prenosu določenih nalog z Davčne na Carinsko upravo. Zaradi učinkovitejše izvršbe davčnih obveznosti in z njo povezanih pozitivnih učinkov, ki jih pričakujemo in bodo v prihodnje izkazani tudi v državnem in občinskih proračunih, v poslanski skupini Zares soglašamo z novelo zakona o davčni službi in jo bomo tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Anton Urh v imenu poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Spoštovani, gospod predsednik. Spoštovana gospa državna sekretarka, poslanke in poslanci. Spoštovane obiskovalke in obiskovalci Državnega zbora. Poglaviten razlog za noveliranje Zakona o davčni službi je zagotovitev učinkovitejšega dela davčnih organov, in sicer se prenaša del pristojnosti upravljanja izvršbe iz enega davčnega organa, to je Davčne uprave Republike Slovenije na drug davčni organ, Carinsko upravo Republike Slovenije. To bo po zagotovilu predlagatelja, na podlagi dejanskih podatkov in analiz le-teh pripomoglo k učinkovitejši izterjavi davčnih obveznosti s strani Dursa, posledično pa tudi k polnitvi proračunske blagajne, saj se je izkazalo, da je višina izterjanih dajatev za več kot polovico nižja od višine davčnih obveznosti na podlagi izdanih sklepov. Večji prilivi v državni proračun pa so v današnjem času več kot potrebni. Tovrstna sprememba terja seveda tudi noveliranje Zakona o carinski službi. Oba dopolnjena predloga, sanirana s primernimi amandmaji, pripravljenimi na podlagi pripomb Zakonodajno-pravne službe v poslanski skupini DeSUS podpiramo. Moramo pa pripomniti, da sta bila oba predloga pripravljena izredno površno, na kar kaže tudi število potrebnih amandmajev, da je materija z vsebinsko in nomotehničnega vidika skladna z obstoječo zakonodajo. Ta naša pripomba sicer nima namene izzveneti kot neka kritika, temveč bolj kot priporočilo, nasvet za preudarnejše in skrbnejše ravnanje pripravljavcev besedil predlogov zakonov. Poslanci DeSUS-a podpiramo prenos dela pristojnosti upravljanje izvršbe z Dursa na Carinsko upravo Republike Slovenije. Prav tako se strinjamo z drugimi kadrovsko obarvanimi spremembami, kot so razlogi za odvzem pooblastila inšpektorjem, omogočiti izterjevalcu, da opravi strokovni izpit v enem letu od imenovanja in podobno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predlog zakona. Glasovanje o dopolnjenem predlogu zakona bomo opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 14. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 21.05. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O CARINSKI SLUŽBI V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavnici Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima mag. Helena Kamnar, državna sekretarka na Ministrstvu za finance.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani poslanci, spoštovane poslanke! Ta zakon je povezan s prvim zakonom. Kot je bilo že ugotovljeno, ureja štiri področja, in sicer prenos nalog med Dursom in Carinsko upravo, področje preiskav in pooblastil, na novo ureja oziroma popravlja in spreminja določbe, ki se nanašajo na pobiranje okoljskih dajatev in vnaša nekatere druge spremembe, ki so predvsem redakcijske narave. Tudi pri tem zakonu je bilo s strani Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora kar nekaj pripomb, ki so bile povzete v amandmajih, ki so vključeni v dopolnjeni predlog. Vlada te amandmaje podpira, hkrati pa tudi pri tem zakonu predlagamo Državnemu zboru, da se v postopku na podlagi 138. člena Poslovnika združi oziroma da se hkrati na današnji seji obravnava tudi tretje branje zakona in tako zakon sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem podpredsedniku mag. Radovanu Žerjavu za predstavitev poročila odbora.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Odbor za finance in monetarno politiko je na 5. seji 7.5.2009 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o carinski službi, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada Republike Slovenije. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, ki je predloženi zakon preučila v pogledu skladnosti z Ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajno tehničnega stališča in posredovala konkretne pripombe k vrsti členov, in sicer k 3., 7., 8., 11., 15., 16., 18., 19., 20., 21., 22. in k 23. členu zakonskega predloga. Na tej podlagi so se člani odbora v okviru dodatnega delovnega gradiva z dne 5.5. seznanili s predlogi za amandmaje odbora k vsem tem členom zakonskega predloga, kot je tudi potem razvidno iz nadaljevanja tega poročila. K zakonskemu predlogu s strani kvalificiranih predlagateljev v poslovniško določenem roku ni bilo vloženih amandmajev. Uvodoma je predstavnica predlagatelja v začeti obravnavi po posameznih členih izrazila mnenje, da predlogi amandmajev odbora odpravljajo pomanjkljivosti prvotnega besedila, zato jih Vlada tudi podpira. V nadaljevanju je predstavnica Zakonodajno-pravne službe poudarila, da predloženi amandmaji odbora sledijo danim pripombam navedene službe, ostaja le še priporočilo, da bi bilo v naslednji noveli Zakona o davčni službi smiselno poenotiti ureditev, ki se nanaša na določitev strokovne izobrazbe izterjevalcev, ker predloženo besedilo tega ne vsebuje. Po končanem glasovanju o amandmajih je odbor v skladu s tretjo alinejo 128. člena Poslovnika glasoval o vseh členih hkrati in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni vsi sprejeti amandmaji. Dopolnjen predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Gvido Kres v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala za besedo. Spremembe predhodnega zakona in zakona, ki je zdaj pred nami, so med seboj povezane. Zaradi prenosa že prej omenjenih nalog z Davčne na Carinsko upravo so potrebne tudi komplementarne spremembe zakona o carinski službi. Poleg tega zakon, ki je pred nami, vsebuje še nekatere druge spremembe na področju preiskovanja in odkrivanja kršitev predpisov za nadzor, nad katerimi je pristojna carinska služba, in bodo dosegle učinkovitejše odkrivanje in preiskovanje kršitev ter povečale pravno varnost za osumljene kršitelje. Zakon uvaja tudi spremembe na področju okoljskih dajatev in uvaja institut okoljskega davčnega nadzora in okoljske davčne kontrole. Tako kot predhodni zakon bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podprli tudi ta zakon. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Borut Sajovic v imenu Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Še enkrat prijazen pozdrav. Slovenska carina je ena izmed sodobnih carinskih uprav Evropske unije in po mnenje naše stranke relativno dobro ščiti legalne gospodarske tokove ter varuje življenje in zdravje državljank in državljanov Slovenije in hkrati tudi drugih članic Evropske unije s preprečevanjem nelegalnega uvoza raznovrstnega blaga in snovi v Evropsko unijo. Mislimo, da je slovenska carina eden izmed tistih državnih organov, ki je ob pristopu Slovenije k Evropski uniji doživel največje spremembe. Na eni strani so spremembe vsebinske, tudi kadrovske, vendar zagotovo sprememb za slovensko carino s tem še ni konec. Pomembne spremembe, predvsem pa nadaljnje kadrovsko krčenje, se ji namreč obetajo s pristopom Hrvaške k Evropski uniji v prihodnjih letih. Zato je prav, da postopoma pripravljamo carino tudi na to. V tej luči zagotovo pozitivno ocenjujemo tudi obravnavano novelo zakona, ki predvsem širi eno izmed temeljnih nalog slovenske carine, in sicer pobiranje in prisilno izterjavo raznih dajatev, za pobiranje katerih je carinska služba pristojna. Predlog novele tako prinaša drugačno razporeditev delovnih nalog med dvema davčnima organoma, na eni strani carinsko, na drugi strani pa davčno upravo. Z uveljavitvijo obravnavane novele se bo začel postopen prenos nalog v zvezi z izterjavo denarnih nedavčnih obveznosti z Davčne na Carinsko upravo. Razbremenjena izterjave tako imenovanih tujih terjatev ter z izvajanjem izvršb zgolj davčnih obveznosti naj bi Davčna uprava po zagotovilih Vlade povečala učinkovitost izterjave davčnih obveznosti ter s tem zagotovila večje prilive v državni proračun. Zaskrbljujoče pri tem pa je implicitno priznanje, da izvršbe tako enih kot drugih terjatev doslej niso bile optimalne. In s tem ciljem, da zadevo izboljšamo, se moramo lotevati tudi vseh sprememb. Vsekakor pa smo v Liberalni demokraciji Slovenije prepričani, da bi bilo zelo dobro, če bi se tudi Državni zbor oziroma pristojna delovna telesa v bližnji prihodnosti seznanila z uspešnostjo dela Davčne uprave ter tudi vsemi težavami, ki pestijo ta pomembni državni organ, enostavno s preprostim ciljem in pa nalogo, da zakonodaja, ki jo pripravljamo v bodoče, sledi tem ciljem, da so davčni postopki še bolj jasni, transparentni, predvsem pa bolj učinkoviti. V Liberalni demokraciji Slovenije se nam zdijo pomembne tudi tiste zakonske določbe predlagane novele, ki posegajo v carinske preiskave s ciljem učinkovitejšega odkrivanja in preiskovanja kršitev predpisov, ki sodijo v pristojnost carinske uprave. Opozoriti pa želim še na del novele, ki se nanaša na okoljske dajatve, ki so pomemben inštrument okoljske politike. Predlog novele namreč določa tudi vsebino okoljskega davčnega nadzora in okoljske davčne kontrole ter podrobneje kot doslej pristojnosti Carinske uprave v zvezi s pobiranjem okoljskih dajatev, za katere je le-ta pristojna. V Liberalni demokraciji Slovenije tudi ocenjujemo, da se z obravnavano novelo nadaljuje postopna evolucija Carinske uprave iz klasične carinske službe v širši davčni organ. Kako uspešna bo delitev nalog med Carinsko in pa Davčno upravo bo pokazal čas. Ne glede na to in ne glede na neizbežne spremembe v bližnji prihodnosti, pa bodo ostale slovenski carini vse klasične naloge carinske službe. Prav načrtovana permanentna rast pretovora v Luki Koper tudi v prihodnjih letih mora za slovensko carino predstavljati izziv za še uspešnejše delo na tem klasičnem carinskem področju. V Liberalni demokraciji Slovenije bomo Predlog novele zakona o carinski službi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Čepič v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Havla lepa, gospod predsednik. Lep pozdrav še enkrat vsem skupaj. Zaradi spremenjenih okoliščin, ki so nastopile z vstopom Republike Slovenije v Evropsko unijo, in v pričakovanju vstopa Republike Hrvaške v Evropsko unijo ter hkrati za zagotovitev učinkovitejšega izvajanja nalog v davčnem sistemu, zlasti doseči uspešnejšo izterjavo denarnih terjatev in s tem večje prihodke za državni proračun, je izoblikovan predlog o spremembi izvajanja in drugačni razporeditvi delovnih nalog med davčnima organoma, Carinsko upravo Republike Slovenije in Davčno upravo Republike Slovenije. Predlagana sprememba zakona omogoča postopen prenos nalog v zvezi z izterjavo denarnih nedavčnih obveznosti z Davčne uprave na Carinsko upravo, s tem pa ne bo nastajala pravna praznina. V prvem sklopu predloga zakona se določajo dodatne pristojnosti carinske službe. Zakon kot novo nalogo carinske službe določa izvajanje postopkov davčne izvršbe denarnih nedavčnih obveznosti. To so denarje obveznosti, ki jih v skladu s področnimi zakoni določajo nedavčni organi, izterjuje pa jih davčni organ v skladu z določbami zakona, ki ureja davčni postopek. Izvajanje teh nalog se tako prenaša z Dursa na Curs, saj se s spremembo zakona o davčni službi, ki je vsebinsko in časovno usklajena, s tem predlogom za spremembo omogoči prenos stvarne pristojnosti na področje izvršbe denarnih nedavčnih obveznosti. Zaradi organizacijskih in kadrovskih omejitev ter potrebnih priprav carinskih organov na izvajanje davčne izvršbe denarnih nedavčnih obveznosti je s prehodno določbo urejen postopek časovnih prenosovh pristojnosti. Tako se bo zagotovilo, da se najprej opravi prenos pristojnosti v delu, kjer je za nove in spremenjene naloge davčne izvršbe na podlagi zakona, ki ureja kazenski postopek, nadalje, da se carinski službi omogoči organizacijska prilagoditev na prevzem najobsežnejšega dela izterjave tujih terjatev, v prehodnih določbah je predvideno prehodno obdobje in tako pozneje začetek izvajanja davčne izvršbe na podlagi zakona, ki ureja splošni upravni postopek, zakona, ki ureja upravne takse, in zakona, ki ureja prekrške. Z opredelitvijo dodatnih pogojev se omejuje pooblastilo izterjevalcem dostopa v poslovne oziroma stanovanjski prostor davčnih zavezancev, določa se uporaba tehničnih pripomočkov pri opravljanju izvršbe. V drugem sklopu predlagane zakonske spremembe posegajo tudi v carinske preiskave, v katerih je v dosedanji praksi izvajanje pooblastila pokazalo, da je treba nekatera vprašanja urediti drugače in dodati nekatera nova pooblastila. Pri carinskih preiskavah se kot nova pristojnost uvaja možnost pečatenja prostora in dokumentov, če je to potrebno za izvedbo preiskave. Carinski preiskavi se daje nova kvaliteta, saj se dviguje standard, ki je predpostavka za začetek preiskave na utemeljene razloge za sum, da je določena oseba kršila predpise s pristojnosti službe. Tako se od trenutka, ko je preiskovanje kršitev osredotočeno na osumljenca, učinkoviteje zavarujejo njegove pravice, predlagane rešitve hkrati ustvarjajo večjo težo zbranih dokazov, kar ima lahko pomembno vlogo za uspešnost morebitnega postopka zaradi kaznivih dejanj. Kakor do sedaj pa carinski inšpektorji za odkrivanje morebitnih kršitev in storilcev preprečevanja kršitev in zbiranje potrebnih podatkov izvajajo potrebna pooblastila, če je potreben pogoj, da obstajajo razlogi za sum kršitve predpisov pristojnosti carinske službe. Pomemben se nam zdi tudi tretji sklop predlaganih sprememb, ki se nanaša na okoljske dajatve, ki jih po veljavnih okoljskih predpisih pobira Carinska uprava Republike Slovenije. S predlagano spremembo zakona se uvaja institut okoljskega davčnega nadzora in okoljske davčne kontrole ter se jasno določi pristojnost carinske uprave na tem področju. Upamo, da bo tudi to prispevalo k večji zaščiti naravnega in siceršnjega okolja. Zaradi vsega navedenega in rešitev, ki jih ponuja sprememba Zakona o davčnih službi, bo poslanska skupina Socialnih demokratov takšen predlog tudi podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zvonko Černač v imenu poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Spoštovane kolegice in kolegi! Vsi ostali prisotni. Kot kaže, bomo v Državnem zboru, kar se tiče podpore noveli Zakona o davčni službi in spremembi Zakona o carinski službi, enotni in bi mogoče veljalo razmisliti pri bodočih spremembah poslovnika, da v teh primerih, kjer ni nekih nasprotnih stališč, skrajšamo čas za predstavitev in ga raje namenimo vsebinskim vprašanjem, tistim, pri katerih, po novem, opozicija ne sme govoriti oziroma ji ni dovoljeno govoriti. Predlagatelj sprememb Zakona o carinski službi navaja, da zaradi spremenjenih okoliščin, ki so nastopile ob vstopu Slovenije v Evropsko unijo in v pričakovanju bližnjega vstopa Republike Hrvaške v Evropsko unijo nastaja potreba po spremembi izvajanja in drugačni razporeditvi delovnih nalog med davčnim organoma: Carinsko upravo Republike Slovenije in Davčno upravo Republike Slovenije, za kar se spreminjata oba zakona, tudi ta, ki ureja carinsko službo. S predlogom zakona se tako določajo dodatne pristojnosti carinske službe. Zakon kot novo nalogo določa izvajanje postopkov davčne izvršbe denarnih nedavčnih obveznosti. Pri carinskih preiskavah se kot nova pristojnost uvaja možnost pečatenja prostorov in dokumentov, če je to potrebno za izvedbo preiskave, carinski preiskavi se daje nova kvaliteta, saj se dviguje standard, ki je predpostavka za začetek preiskave, tako se od trenutka, ko je preiskovanje kršitev osredotočeno na osumljenca, učinkoviteje zavarujejo njegove pravice, itd. Zaradi organizacijskih in kadrovskih omejitev ter potrebnih priprav carinskih organov na izvajanje teh novih nalog, predvsem na izvajanje davčne izvršbe denarnih nedavčnih obveznosti, je s prehodnimi določbami urejen postopen časovni prehod teh pristojnosti. Gre torej za spremembe zakona, ki skupaj s spremembo Zakona o davčni službi stremijo k učinkovitejšemu delu, zato jo bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Cvetka Zalokar Oražem v imenu Poslanske skupine Zares.
Hvala lepa za besedo. Novela zakona o carinski službi, ki ureja naloge in organizacijo carinske službe, pooblastila, zbiranje varstvo in zavarovanje podatkov, posebnosti delovnih razmerij, posebnosti disciplinske in odškodninske odgovornosti, priznanja in prekrške, je posledica novele, ki smo jo obravnavali v okviru prejšnje točke dnevnega reda. Naloge carinske službe, ki jih upravlja Carinska uprava, segajo tudi na področje davčnega sistema. Carinska uprava kot eden od davčnih organov pobira razne davke pri uvozu kot so DDV, trošarine, okoljske dajatve. Po izrecni določbi zakona, ki ureja davčni postopek, se tudi pobiranje carin šteje za pobiranje davka, ki ga Carinska uprava izterjuje s svojimi iztrjevalci. Že v okviru prejšnje obravnave smo povedali, da je eden izmed razlogov za spremembe vstop naše država v EU in vstop Hrvaške. Spremenjene okoliščine terjajo spremembo izvajanja in drugačno razporeditev delovnih nalog med Carinsko in Davčno upravo. Predlagana zakonska sprememba omogoča postopen prenos nalog v zvezi z izterjavo denarnih nedavčnih obveznosti z Davčne na Carinsko upravo. Sprememba zakona je predlagala tudi glede carinskih preiskav, pri katerih se je v dosedanji praksi izvajanja pooblastil pokazalo, da je treba nekatera vprašanja urediti drugače in dodati nekatera nova pooblastila. Pri carinskih preiskavah pa je potrebna sprememba tudi zaradi pričakovanih sprememb zakona, ki ureja kazenski postopek, saj naj bi se v predkazenskem postopku določila tudi vloga carinske službe. Tretji sklop sprememb, ki so pred nami, se nanaša na okoljske dajatve, ki jih po veljavnih okoljskih predpisih pobira Carinska uprava. Cilj predlaganih sprememb, ki se nanašajo na okoljske dajatve, je opredelitev vrste in obsega nadzora ter kontrol, ki jih opravljajo carinski organi v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti zavezancev za okoljske dajatve. Ker gre za spremembe, ki jih zasledujejo načela učinkovitosti in ekonomičnosti, v Poslanski skupini Zares predlagane spremembe podpiramo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Anton Urh v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Kot že rečeno, noveliranje zakona o carinski službi terja noveliranje Zakona o davčni službi. Gre torej za prenos nalog oziroma pristojnosti glede izterjave denarnih nedavčnih obveznosti z Dursa na Carinsko uprave Republike Slovenije in temu primerno je treba spremeniti nekatere določbe tega zakona. Poslanci DeSUS-a smo že pri obravnavi predloga novele zakona o davčni službi izrazili svoje soglasje k tem spremembam. Preostale spremembe, ki so se v praksi izkazale kot potrebne, se nanašajo na carinske preiskave. Del noveliranja pa je namenjen ustanovitvi instituta okoljskega davčnega nadzora in okoljske davčne kontrole, ki sta po sedaj veljavni zakonodaji nedorečena. Poslej bo kot organ, pristojen za pobiranje okoljskih dajatev kot tudi za opravljanje nadzora nad zakonitostjo pravilno in s pravočasnostjo izpolnjevanja obveznosti zavezancev Carinska uprava Republike Slovenije. V Poslanski skupini DeSUS bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o carinski službi, ki je bil ustrezno saniran na podlagi pripomb Zakonodajno-pravne službe, podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Vsebinsko Zakona o carinski službi v povezavi z zakonom, o katerem smo govorili v 1. točki, torej o davčni, je bilo povedano vse. Torej Carinska uprava Republike Slovenije bo prevzela del davčne uprave. Prav je tako, prav je, da država pač pobere davke tudi iz drugih naslovov, ki prihajajo iz drugih krogov. Rad bi pa spregovoril vsebinsko o enem delu, ki je opredeljen v tem zakonu, in sicer okoljski davčni nadzor, ki je opredeljen pod točko 1 v 1. členu. Seveda je prav. In ko smo to videli, ko sem osebno to videl, sem se vprašal, kaj to je in to obrazložitev sem dobil v 10. členu pod točko 1., kjer pravi, da "je okoljski davčni nadzor nadzor nad pravilnim izvajanjem predpisov o okoljskih dajatvah za pobiranje katerih je pristojna služba, in se izvaja v skladu s tem zakonom." Ne bom bral naprej. Opozarjam, da je to tako ohlapen oris, tudi pod točko 2 10. člena "Okoljska davčna kontrola obsega preverjanje pravilnosti prijav okoljskih zavezancev..." To ohlapnost, ki jo zakon predvideva v tem 10. členu, bo zelo težko izvajati v praksi, še posebej na nižjih nivojih. Zato v imenu Slovenske nacionalne stranke pravim - prav je, da se zdaj urejajo zakoni o spremembah in dopolnitvah zakonov o carinski in davčni službi. Opozarjamo pa, tako kot smo v prvem tudi v tem delu, da bi bilo prav, da pripravljavec tega zakona že ta trenutek začne razmišljati o zelo natančni opredelitvi 10. člena pod točko 1 in 2, ki opredeljujeta, kaj je okoljski davčni nadzor in kaj obsega okoljska davčna kontrola. Naj prosim še enkrat pripravljavce, naj bodo pozorni, naj bodo bolj konkretni, ker v praksi bo vse skupaj izmišljotina in bo vsak lahko počel, kar bo hotel. Cilj pa ne bo dosežen, okoljska zakonodaja ne bo urejena tako, kot bi morala biti. V Slovenski nacionalni stranki tudi ta predlog, seveda, podpiramo.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o dopolnjenem predlogu zakona bomo opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 14. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na DRUGO OBRAVNAVO PREDLOG ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O ZAVAROVALNIŠTVU, V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom. Besedo dajem predstavniku predlagateljev zakona mag. Andreju Vizjaku za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovana državna sekretarka. Kolegice in kolegi. Vzajemna zavarovalnica praznuje približno 10-letnico, Zavod za zdravstveno zavarovanje je namreč na podlagi novele zakona prenesel ves zavarovalni portfelj prostovoljnega zdravstvenega zavarovanja za doplačila takrat na posebno zavarovalnico Vzajemno. Danes ima Vzajemna okoli 900 tisoč zavarovancev, torej tudi toliko članov skupščine Vzajemne, ki svoje pravice uresničujejo na skupščini. Verjetno pred 10 leti tudi ni bilo naključje, da so določbe, kako se organizira in kdo ima pravico zastopati člane na skupščinah - torej, ta ureditev ni bila naključna. Torej, gre za problem zbiranja pooblastil, ohlapna določila, glavno odločevalsko moč dajejo regijskim poslovnim enotam oziroma direktorjem teh regijskih poslovnih enot, ki organizirano pristopijo k zbiranju pooblastil, zberejo ogromno pooblastil, apatija članov Vzajemne za sodelovanje na skupščini je tolikšna, da imamo tudi primer, da je bilo kar okoli 76% glasov v rokih desetih največjih pooblaščencev. Torej, 900.000 članov Vzajemne je skoncentriralo - ali bi rekel, da tudi zaradi neaktivnosti je bilo skoncentrirano glasovanje v rokah zgolj desetih ljudi. Torej, cilj predlaganega zakona, ki ga je skupina poslancev vložila in katerega sem tudi sopodpisal, je, da se uredi način zbiranja pooblastil in s tem tudi odločanje na skupščinah, približati članom oziroma zavarovancem Vzajemne. Torej, predlog ureja zbiranje pooblastil za skupščino Vzajemne zavarovalnice tako, da je treba za vsako sklicano skupščino posebej zbrati pooblastilo, da je treba seveda tudi v tem pooblastilu določiti jasno razvidno voljo pooblastitelja pooblaščencu. Pomembno je, da ta predlog preprečuje, da bi organi vodenja, nadzora ali z njimi povezane osebe lahko zbirale pooblastila. Sedaj smo zopet priča praksi, ki se je izoblikovala v tem parlamentu, da je ta predlog zakona naletel na Odboru za gospodarstvo oziroma za finance, pardon, na celo kupico amandmajev, ki je v celoti "sfižil" namen predlagateljev. Tako je ostal od osnovnega zakona zgolj en člen, in sicer ta, da ta zakon začne veljati 15 dan po objavi v Uradnem listu. Vse ostale člene so spremenili. In ne samo redakcijsko oziroma glede na stališča Zakonodajno-pravne službe nomotehnično, temveč vsebinsko! Očitno je, spoštovane kolegice in kolegi, da so lobiji, še posebej lobij SD-ja, ki ima tudi vodilne ljudi v zavarovalnici Vzajemna, tako močni in tako veliki interesi teh posameznikov, da so uspeli prepričati tudi večino koalicijskih poslancev, da so sprejeli amandmaje, ki so v celoti "sfižili" osnovni namen, torej, da se pooblastila zbirajo transparentno in da ne prihaja do kolizije interesov med upravami in seveda zastopanjem na skupščinah. Tako imamo pravzaprav skupščino neke vrste upravni odbor, kjer sedijo direktorji regijskih poslovalnic Vzajemne. Ta skupščina imenuje nadzorni svet, ki imenuje direktorje. Totalna kolizija interesov in po mnenju vladajočih, zlasti po mnenju SD, ki ima ne nazadnje tudi sedaj direktorja - in vidimo tudi kakšne probleme, povezane z vodenjem te zavarovalnice, saj se prepirajo in tudi odpuščajo drug drugega -, je več kot očitno, da gre za politične interese, politično motiviran poseg v to pomembno zavarovalnico. Seveda, v SDS bomo vztrajali na teh spremembah, ki smo jih predlagali, zaradi tega smo tudi vložili amandmaje, ki vračajo tekst v prvotno obliko.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem podpredsedniku mag. Radovanu Žerjavu za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi. Odbor je predlog zakona kot matično delovno telo obravnaval na 5. seji 7. maja 2009. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je opozorila na neupoštevana razmerja predloženega zakona z Zakonom o gospodarskih družbah kot splošnim zakonom, ki ureja vprašanje v zvezi s skupščinami družb. Opozorila je tudi, da se uvodna obrazložitev nanaša na Vzajemno zdravstveno zavarovalnico, vsebina zakona pa na vse vzajemne zavarovalnice. Podala je še konkretne pripombe k 1. in 2. členu, ki se nanašajo zlasti na opredelitev pojma ožjega družinskega člana in hujših kršitev ter na vprašanje dopustnosti odklonitve sklica ali preklica skupščine na zahtevo manjšine članov, in to ob soglasju ministra, pristojnega za zdravje. V poslovniškem roku je Poslanska skupina SDS vložila amandmaje k 1. in 2. členu. Odboru so bili kot dodatno gradivo posredovani naslednji predlogi za amandmaje odbora poslanskih skupin SD, LDS in DeSUS k 1. in 2. členu ter novi 2.a člen, amandmaji poslanca Vilija Trofenika za novi 2.a člen ter poslanske skupine SDS za amandma k amandmaju iste poslanske skupine k 2. členu. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Vlade, ki predloženega zakona ne podpira. Seznanjen je bil še z mnenjem Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki ob strinjanju z argumenti Vlade predloga zakona prav tako zakona ni podprla. V razpravi je bila izražena podpora namenu predloženega zakona, pri čemer pa je bilo s strani nekaterih razpravljavcev opozorjeno na vprašanje načina uresničitve zakonskih rešitev, da ne bodo v neskladju z drugo zakonodajo. Izraženo je bilo mnenje, da strog kriterij zbiranja pooblastil za vsako skupščino posebej še ne zagotavlja zaščite članov, saj zbiranje pooblastil terja tudi določen čas in stroške. Opozorjeno je bilo, da bojazen glede zlorab pooblastil, ki veljajo za daljše časovno obdobje, odpravlja amandmajski predlog treh koalicijskih poslanskih skupin, ki pooblaščenca zavezuje, da mora vsakemu pooblastitelju v sedmih dneh pred vsako skupščino posredovati pisno obvestilo s predlogi sklepov in predlogi za glasovanje. Opozorjeno je bilo tudi na velikost Vzajemne zdravstvene zavarovalnice, ki šteje 900.000 članov, in je s tega vidika v primerjavi z drugimi gospodarskimi družbami postavljena v izjemen položaj, pri tem pa na skupščinah odloča le 20.000 glasov. To predstavlja določeno anomalijo, ki bi jo bilo treba odpraviti tako, da bi k odločanju pritegnili več članov. Predstavnik predlagateljev zakona je izrazil zadržek v zvezi s koalicijskimi amandmajskimi predlogi, ki vztrajajo pri koliziji interesov, poleg tega predlagajo drugačno ureditev vsebine in načina zbiranja pooblastil v 2.a člen in tako izničuje osnovno intenco zakona. Amandmajski predlog poslanca Vilija Trofenika pa je ocenil kot nekakšno vmesno pot med ostalimi amandmajskimi predlogi in besedilom predloženega zakona. Vlada se je do posameznih amandmajev in amandmajskih predlogov ni opredelila, ker je prvotno sprejela stališče, da predlagane dopolnitev ne sodijo v veljavni zakon o zavarovalništvu. Odbor je v okviru obravnavanih določb novega 2.a člena podprl vsebino, kot so jo predlagale tri koalicijske poslanske skupine, zavrnil pa predlog poslanca Vilija Trofenika. Odbor je tako na podlagi amandmajskih predlogov treh koalicijskih poslanskih skupin v skladu s 131. členom Poslovnika sprejel svoje amandmaje k 1. in 2. členu in za novi 2.a člen. Odbor se ni opredelil do vloženih amandmajev Poslanske skupine SDS k 1. in 2. členu ter njenemu predlogu za amandma odbora k amandmaju iste poslanske skupine k 2. členu, ker so zaradi sprejetjih amandmajev odbora k določbam obeh navedenih členov postali brezpredmetni. Odbor je v nadaljevanju sprejel vse člene predloge zakona, sprejeti amandmaji pa so vključeni v besedilo dopolnjenega predloga zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem predstavnici Vlade za uvodno obrazložitev mnenja. Ne želi. Zaključili smo s predstavitvijo poročila. Ker je Državni zbor na 4. seji opravil prvo obravnavo predloga zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin ni možna, zato prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 18. 5. 2009. V razpravo dajem 2. člen ter amandma Poslanske skupine SDS. Želi kdo razpravljati o tem 2. členu in amandmaju Poslanske skupine SDS? Prosim. Ne želi. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo o tem amandmaju. Prehajamo k 2.a členu. V razpravo dajem 2.a člen in amandma poslanskih skupin Zares in LDS ter amandma Poslanske skupine SDS, pri čemer naj tu opozorim, da pri amandmaju Poslanske skupine SDS je tu na četrti strani, takoj - "2. člen se spremeni tako, da se glasi..." in potem "za 54. člen se dodata novi 54.a in 54.b člen, ki se glasita: vsebina in način zbiranja pooblastil [[...]]Tu je 54.a člen in ne 54.b člen. To je lapsus. V razpravo dajem ta amandma. Ja, prosim za prijavo. Besedo ima gospod Vili Trofenik. Prosim.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem prisotnim. Želim samo opozoriti na razliko med našim amandmajem, ki se nanaša na 2.a člen, in amandmaja SDS-a. V čem je razlika? Razlika je v dveh delih, in sicer naš amandma omogoča zbiranje pooblastil za posamezno skupščino Vzajemne in za časovno omejena pooblastila največ za 12 mesecev, to se pravi, za eventualno več skupščin v enem letu ali v 12 mesecih. Druga razlika je v tem, da se po našem amandmaju, kolikor bo sprejet, se mora uprava oziroma se morajo zbiralci pooblastil razkriti in to mora biti objavljeno - seznam tistih, ki zbirajo pooblastilo, na internetni strani Vzajemne. Istočasno pa je z našim amandmajem onemogočeno zbiranje pooblastil poslovodnim organom, zaposlenim in pa članov nadzornega sveta v družbi za vzajemno zavarovanje, istočasno pa tudi konkurenčnim upravam ali poslovodnim organom zavarovalnih družb, ki se ukvarjajo z istovrstnimi zavarovanji. Ker omogočamo dve vrsti pooblastil, pooblastilo za posamezno skupščino in časovna omejena pooblastila za več skupščin v roku 12 mesecev, je treba objaviti - tisti, ki zbira pooblastila oziroma si pridobiti tudi pooblastilo o glasovanju o konkretnih vsebinskih odločitvah. Če takega pooblastila oziroma naročila pooblastistelja ni, se lahko zbiralec pooblastil odloči po lastni presoji. Mi smo skupaj s sopredlagatelji pripravili predlog spremembe tega amandmaja, o katerem govorim, ki gre v to smer in bo vložen v skladu s Poslovnikom, da odpravimo celo časovno omejena pooblastila na 12 mesecev in ostanemo izključno pri pooblastilih za posamezno skupščino, vsa ostala bistvena določila, ki so izven tega okvirja, pa ostanejo nespremenjena. Še enkrat poudarjam, gre za razliko med idejo predlagatelja, ki ne razkriva zbirateljev pooblastil, in našo idejo, kjer se morajo zbiratelji pooblastil razkriti, in po katerem onemogočamo zbiranje pooblastil poslovodnim organom, članom nadzornih organov in zaposlenih, seveda, razen 10 pooblastil, ki jih lahko prejmejo od svojih družinskih članih, če takole delovno rečem, seveda to ni pravni termin. Toliko zaenkrat.
Hvala lepa. Če sem vas razumel, napovedujete v skladu s 131. členom, sedmim odstavkom, spremembo oziroma dopolnitev amandmaja. To bomo upoštevali. Sedaj gremo naprej z razpravo. Prijavil se je gospod Bogdan Barovič. Prosim.
Hvala lepa. Zgodba Vzajemne zavarovalnice je stara in ima dolg rep. Se spomnim raznoraznih zgodb in tudi vse te razprave o razlikah med amandmaji, ki jih vlaga ena in druga opcija, če govorimo konkretno o 2a. členu. Že same besede "razkriti, odkriti, zakriti, prepovedati, skriti" povedo, da je vse skupaj ena godlja, en bograč, kjer, če smo odkriti navadni ljudje pa tudi mi, ki se ukvarjamo z zakonodajo na posameznih področjih, več ne vemo, kdo pije in kdo plača. V Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da je bistvo vzajemnih zavarovalnic, da svoje pravice na skupščini uveljavljajo člani, ne pa uprava, in da koristi delovanja zavarovalnic morajo pripadati članom, ne pa posameznikom in upravam. Mislim, da sem bil dosti jasen za ljudi, ki nas gledajo, za ljudi, ki ste in boste vlagali še amandmaje, da bomo pošteni pri govoru o vzajemni zavarovalnici in o tem zakonu. 2.a člen in amandma, ki ga predlaga v tem primeru SDS, bomo mi podprli, zaradi tega, ker gre v tej smeri; gre v smeri, da je bistvo, da se izkaže bistvo Vzajemne, da koristi pripadajo članom, da pravice uveljavljajo člani, ne pa posamezniki, skriti in "sfudlani" levo, desno, navzgor in navzdol. V tem primeru podpiramo, da se vrne prvotno besedilo in da je zgodba popolnoma jasna. 900 tisoč ljudi je ogromna številka. Navsezadnje, kdo bo odgovarjal za to, če se zgodi, kdo bo odgovarjal, sedaj jasno in glasno sprašujem in bom še marsikdaj očital, če se zgodi, da bo edina pravica več kot 900 tisoč članov vzajemne samo obveznost, da to vzajemno dokapitalizirajo. Kdo bo za to odgovarjal? 900.000 članov je in nazadnje bodo morali še kaj dati in dokapitalizirati samo zato, da bodo svoje članstvo obdržali in obdržali svoje pravice, ali pa, da bodo posamezniki "pokasirali", imeli vse pravice, 900.000 ljudi bo šlo pa v "franže in v luft". Poudarjam, kdo bo za to odgovarjal? Zato mislim, da je treba iskreno povedati, predvsem tistim, ki so poznavalci tega področja, ali drži to, kar piše v amandmaju k 2.a členu oziroma amandma v dveh delih Slovenske demokratske stranke. Jaz ga razumem kot dobrega in ga bom podprl in tudi Slovenska nacionalna stranka bo ta amandma podprla. Rad bi pa tudi dejansko strokovno opredelitev, ali drži, da ta amandma omogoča pravice članom, da omogoča jasno vse, kar članom pripada, in da ta amandma preprečuje to, da bodo člani navsezadnje samo še plačniki za Vzajemno, nobenih koristi pa ne bodo od tega imeli, čeprav jim pripadajo. Hvala.
Hvala lepa. Preden dam naprej besedo bi vas rad obvestil, da je poslanec Vili Trofenik napovedal, da bo vložil spremembo amandmaja v skladu s 131. členom sedmim odstavkom. Sprašujem, ali je ta amandma pripravljen? Je že pripravljen. Če ne, bom prekinil sejo za 10 minut. Lahko pa gremo tudi naprej, samo razprave formalno se ne sme pač zaključiti zaradi amandmaja. Potem pa gremo naprej. Prosim za prijavo. Besedo ima gospod Anton Anderlič.
Ta zakon je očitno posledica neureditve nekega področja v osnovnem zakonu, ki smo ga sprejemali marca meseca, je pa prevladala neka skupna volja, da je treba upravljanje, predvsem sklicevanje skupščine in zbiranje pooblastil in vse ostalo za Vzajemno zavarovalnico urediti bolj podrobno in predvsem zagotoviti zavarovancem večji vpliv na to poslovanje. Ampak dejansko jaz nisem slišal,da bi gospod Trofenik napovedal kakšno spremembo in sem presenečen, da na tak način vodite sejo, da vi [[....]]
Gospod Anderlič, [[...]]
[[...]]ne, ne [[...]]
[[...]]jaz interpretiram poslovnik Državnega
[[...]]jaz samo [[...]]
[[...]]zbora v skladu, kot je treba [[...]]
[[...]]poglejte [[...]]
[[...]]in to ni prostor za [[....]]
[[...]]dva razpravljavca [[...]]
[[...]]pripombe.
Seveda vi interpretirate. Ni nobene zadrege, ampak v razpravi, ki jo je imel gospod Vili Trofenik, tega ni napovedal. In nekdo, ki razpravlja o nečem, kar ni vloženo, mora napovedati, da bo vložil amandma, če je temu tako. Ne more biti drugače, ne more razpravljati o nečem, kar ni vloženo in veste samo vi in on, da razpravlja o nečem. Tudi mi razpravljamo in bi radi razpravljali o tistem, o čemer je on razpravljal, ker kljub vsemu sem verjel, da je [[...]]
Gospod Anderlič [[...]]
[[...]]znotraj njegove [[...]]
[[...]]on je napovedal, da bo spremenil [[...]]
[[...]]jaz razpravljam [[...]]
[[...]]amandma tako, kot sem ga poslušal, je to tudi napovedal.
Lahko, da ste se v skupini zmenili - je tudi v redu. Ampak za vse ostale je pa prav, da poveste tako, kot je: ni bil napovedan. To je pač dejstvo in greva lahko 100-krat gledat magnetograme, ampak tudi to ni bistvo. Razumel sem, da je ta amandma vendarle boljši ali pa da izboljšuje tisto, kar je bilo vloženo v amandmaju Poslanske skupine Zares in delno tudi LDS. Ko govorimo o teh stvareh, ko gre za skupščino, dejansko je treba zagotoviti, da bodo zavarovanci preko svojih pooblaščencev prišli do vpliva na sami skupščini. Kot je mogoče razumeti, je to ta dopolnjeni predlog spremenjenega zakona o zavarovalništvu le neka vmesna faza med dokončno ureditvijo statusov vzajemnih zavarovalnic v Sloveniji in prav bi bilo, da v prihodnje naredimo neko ureditev, ki bo urejala to vprašanje. Gre za specifično zavarovalnico; gre za zavarovalnico, kjer je 900 tisoč in več zavarovancev; gre za to, da ima država na tem področju poseben interes in posebno potrebo, da zagotovi, tudi preko tega, dodatno zdravstveno varstvo oziroma zavarovanje in koriščenje uslug preko tega zakona. Ta amandma, en in drug, sta po mojem prepričanju slabša, kot je tekst, ki ga je pripravil Odbor za finance. Gre preprosto za to, da je v 2.a členu nesporno jasno napisano, na kakšen način se zbirajo pooblastila, koliko časa trajajo in kakšen mora biti postopek za to, da se razkrijejo konflikti interesov, da se razkrijejo vsa mogoča zavajanja tistih, ki so pooblastila dali, da se uredi tudi obveščanje javnosti, obveščanje seveda predvsem zainteresirane javnosti, in, kar je najbolj bistveno, sedaj če bo ta sprememba vložena, potem bo onemogočeno konkurenčnim zavarovalnicam, upravam konkurenčnih zavarovalnic in tistim, ki so zainteresirani, da na nek način pridejo do pravice vplivanja v zavarovalnici Vzajemna. To bi bil absurd, da na eni strani prepoveduješ, kar je lahko po eni strani tudi ustavni sporno, da tudi zavarovanci, ki so v službi na tak ali na drugačen način v Vzajemni, tega ne bi smeli početi, smeli pa bi to početi tisti, ki to dejavnost opravljajo konkurenčno. To bi bil res velik absurd, saj, če sem prav razumel gospoda Trofenika, naj bi se ta amandma vložil kot tak. Jasno je, da tudi, ko gre za vprašanje prepovedi zaposlenim v Vzajemni - ne moremo izključiti, na kakšen način bodo pa ti vendarle se tega zbiranja lotili. Lahko bodo najeli nekoga na cesti, mu plačali določeno vsoto in bodo nabrali določena pooblastila in bodo posredno seveda še vedno imeli odločilno besedo. Tako da govoriti v tem primeru, da gre pri enem ali drugem amandmaju za transparentnost - mislim, da ne. Bolj bi bilo transparentno, če bi dejansko, tako kot je v osnovnem tekstu sedaj dopolnjenega predloga zakona, kaj vse morajo storiti tisti, ki zbirajo - torej, to pooblastilo, ki naj bi bilo za 12 mesecev, se lahko kadarkoli prekliče in pred vsako skupščino, ko gre za predloge sklepov, se mora seznaniti vse zavarovance, to pomeni, da imajo možnost vplivanja. Še več, postavi se jih v aktivni vlogo, da sami prispevajo k temu, da bi ti sklepi bili dejansko taki, kot si želijo. Torej, vsebovati morajo vse podatke, ki bodo tega se lotili. To mora biti navedeno in tudi trajno pooblastilo, kar je ključno, da se lahko to trajno pooblastilo kadarkoli prekliče. Počakal bom ta spremenjen amandma, pa verjetno bo treba takrat še kaj reči. Hvala.
Hvala lepa. Jaz sem ta amandma že dobil, spremenjen amandma Poslanske skupine Zares in Poslanskega kluba LDS, drugi pa na mizo še niste dobili. Sprašujem, ali želite razpravljati naprej ali bi vseeno preki [[...]]Želite ali naj prekinem za deset minut? Prosim? Razpravljamo naprej. Prav, v redu. Besedo ima gospod Marjan Bezjak. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lepo pozdravljene poslanke in poslanci in vsi ostali prisotni! Slovenska demokratska stranka je vložila amandma k Zakonu o zavarovalništvu s tega vidika, kajti prvotni zakon je izmaličen do konca in ne vemo, kaj sploh predstavlja. Kot drugo: s predlaganim amandmajem predlog zakona vračamo v prvotno besedilo, ki so ga z amandmajem na matičnem delovnem telesu spremenile koalicijske poslanske stranke. Tako bo lahko deset direktorjev regijskih poslovnih enot Vzajemne, ki je trenutno edina Vzajemna zavarovalnica, na skupščinah še naprej uveljavljala pooblastila, ki so jih oziroma jih bodo pridobili od članov te družbe. Ravno to hočemo preprečiti, da ne bi bilo tako ozko gledano v tem zakonu deset, da bi deset enot, deset direktorjev enot, odločalo o 900 tisoč zavarovancev. Potem, če je to tako, potem je bolje, da Vzajemno zavarovalnico ukinemo in napravimo zavarovanje državljanov, tako kot je že nekdaj bilo, ne pa, da bo deset direktorje imelo tako velika pooblastila, morda si tudi na nek način polnilo žepe. Prav pa je, da bi dejansko ta amandma bil sprejet, saj s tem bi onemogočili dejansko manipulacijo s tem 900 tisoč zavarovanci. Vemo, če hočejo manipulirati na takšen način, da potem je treba tukaj, v Državnem zboru spremeniti zakon. Mi smo vložili amandma ravno s tega vidika, da ne pride do teh manipulacij, do tega izkoriščanja tega zakona. Zato vas, poslanke in poslanci, naprošam, da ste razumni, da na koncu koncev amandma, ki so ga koalicijske stranke vložile, je čisto izmaličen. Torej dejansko podprite ta naš predlog, kljub temu da smo opozicijska stranka, ampak vlagamo amandma dobronamerno, nikakor pa ne za korist nekoga. Sami dobro vemo, da je tudi na nas bilo mnogo pritiskov ravno s strani Vzajemne, da ta zakon dejansko ostane tako, kot je. To so verjetno že neki dovolj jasni razlogi, zakaj. Zato vas še enkrat naprošam, da to stvar in ta amandma dejansko sprejmemo, ki smo ga predlagali v Slovenski demokratski stranki.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Vizjak. Prosim.
Hvala lepa. Rad bi opozoril na eno specifiko, ki je dana Vzajemni vizavi morebiti tudi drugih pravnih oseb, še posebej gospodarskih družb. Namreč, Vzajemna ima približno 900.000 članov, recimo temu 900.000 delničarjev, ki so majhni delničarji, zelo majhni delničarji. Namreč, gre za ta doplačila za prostovoljno zdravstveno zavarovanje in vsak član je razmeroma oddaljen od politike te družbe, si misli: "Kaj pa jaz lahko s tem svojim prispevkom naredim, sokreiram," in zato ni nekega interesa, neke želje teh članov, da bi se aktivno vključili v odločitve, v poslovanje Vzajemne, torej v vse, kar pritiče Vzajemni tako tekočega kot razvojnega. To je specifika. Namreč, pri gospodarskih družbah imamo delničarje, je redkokdaj tako, da so sami tako majhni kot v tem primeru, so veliki delničarji, lahko so v nekem primeru veliki delničarji tudi tisti z 1%, ampak se takrat zavzemajo za to svojo naložbo bistveno bolj odgovorno kot v primeru, če so 0,0001% delničar. In to je specifika te Vzajemne in to specifiko so s pridom izkoristili vodilni, so rekli: "Fino, člani, delničarji so pasivni, pride jih na skupščino nič, zakaj ne bi mi zbrali pooblastila čim bolj po enostavni poti, da bomo namesto njih po svoji meri in po svojem interesu odločali." In to se je dogajalo in to se še dogaja. Vzajemna je prestreljena z aferami, z raznoraznimi namerami po lastninjenju in tako naprej. Tudi vodilni, ki so sprožili ključne afere - meni se zdi, da je celo nadzorna institucija odvzela nekaterim pooblastila - so zlorabili to Vzajemno. Sedaj so doživeli ti isti ljudje reinkarnacijo, so spet pod novo oblastjo prišli na vodilne, pomembne položaje. To ni daleč od politike in vsi vemo, kakšna je prepredenost sedanjega vodilnega na tej zavarovalnici z vladajočo koalicijsko SD, to je jasno in poznano. Torej, v SDS smo se zavedali tega položaja, da peščica ljudi s politično podporo zlorablja tak način, pasivnost članov, in da zelo lahkotno, brez nekih večjih ovir zbere pooblastila tudi do tega mere, tudi tričetrtinsko, da lahko zamenja nadzorne organe, ki posledično so lojalni naprej njim kot upravi. Sedaj imamo s strani koalicije neke rešitve, ki so jih na odboru spravili v zakonski tekst, ki samo malo zapletejo, samo malo zapletejo zbiranje pooblastil tej isti peščici ljudi. Na dolgo in na široko bodo to naredili, opisati kolizijo ali pa navzkrižje interesov - bodo rekli, da oni nimajo nobenega navzkriža interesov in tako naprej. To se pravi, samo malo se jim zbirokratizira njihovo enostavno opravilo, kot je bilo doslej. Pa morali bodo malo bolj pogosto to početi. Ne bo ravno bianco pooblastilo za vseskozi in bo imelo neko časovno omejitev. Drugega, pa spoštovani, se s tem amandmajem ne spreminja oziroma s to rešitvijo, ki ste jo koalicijski poslanci uzakonili na Odboru za gospodarstvo oziroma za finance, ne spreminja nič. V SDS zato predlagamo, da se zaradi specifike te zavarovalnice zelo precizno uredi in za vsako skupščino, posebej po sklicu skupščine, način zbiranja pooblastil, da bo iztega pooblastila jasno razvidna tudi volja člana. In da teh pooblastil ne smejo zbirati tisti, ki so jih doslej najpogosteje zbirali in ki so s tem globoko zašli v kolizijo interesov, torej direktorji regijskih izpostav. Veste, zakaj je dikcija "zaposleni"? Da ne bi te isti regijski tam eno tajnico nahecali, da posodi ime, kot je ena gospa posodila ime Bošku Šrotu za "kaselc" firmo, po domače povedano. Saj to vsi poznamo, o tem so pisali in to je tudi res. Zato želimo, da se končno naredi enkrat red, da člani Vzajemne zavarovalnice imajo pravice, ki jih ne sme drugi, ki ima neposreden interes, zlorabljati. In vse, kar telovadite s temi kolizijami interesov, da bo to treba obrazložiti, v tistem dopisu je metanje peska v oči. Napisali bodo plahte. Jaz mislim, da bodo knjigo poslali članom. Član, ki plačuje, ne vem, nekaj 10 evrov za to prostovoljno zavarovanje, bo dobil brošuro, s katero mu bo direktor Vzajemne gospod Aur dopovedoval, da on ni v nobeni koliziji interesov z, kako bi rekel, tistim točkam skupščine, ki se obravnavajo. Ne mi, prosim, še povedati, da bodo ti člani tukaj brali in temu kakorkoli oporekali. Zaradi pasivnosti, pasivnostno pa izhaja zaradi njihovega mikrodeleža v tej zgodbi, bo seveda karavana tekla dalje, nespremenjeno kot do slej. To želite narediti! Tukaj se mučite s členi, ki so dolgi stran in pol - namreč, amandma poslanske skupine Zares in LDS kakor tudi osnovni amandma ima stran in pol. Jaz takega člena, oprostite, še nisem videl, stran in pol A4! Samo zaradi tega, da se zamegli, da se zamotovili to, kar se doslej počne, da se ta način celo legalizira in posledično zopet opehari te člane, ki seveda so žal pasivni. Ta nesrečna zavarovalnica je prestreljena z aferami, poglejte, kaj se dogaja sedaj pri samem vodstvu, kaj se je dogajalo v preteklosti pri poskusu nekih lastninjenj in kaj se je zgodilo pred nedavnim z možnostjo namenjanja dobička te zavarovalnice tudi za druge namene. Zavreščalo je, ko smo vložili ta predlog zakona, takoj je Vzajemna sklicala skupščino, še po starem, da bi ja spravila pod preprogo še to, kar se da spraviti. Seveda je tem ljudem uspelo zlobirati večino poslanskih skupin, tudi v SDS so lobirali močno; močno so lobirali. Tudi vem, da so pri vseh strankah bili, ker niso samo na nas atakirali, vendar nas niso prepričali, ker vemo, da je to, kar je, slabo in zaradi tega se borijo, ker vedo, da bodo izgubili privilegij, in vi jim ga omogočate naprej in kar omogočajte ga, a mi bomo s temi rešitvami vztrajali in jih bomo ponavljali, dokler ne bo prevevalo kaj več razuma in želje po pravičnosti v tem visokem hramu demokracije.
Hvala lepa. Jaz ugotavljam, da ta novi, spremenjeni amandma še ni na vaših mizah. Mislim, da je nemogoče voditi razpravo naprej, če ga ne boste dobili na mizo. Zaradi tega prekinjam sejo za 15 minut, do 12.05, da dobite ta amandma na mizo. Hvala lepa. Nadaljujemo sejo ob 12.05. Hvala.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Nadaljujemo s prekinjeno sejo, in sicer, razprava teče o 2.a členu in bomo razpravljali o novem besedilu oziroma popravljenem besedilu, ki ste ga prejeli na klop. Želi kdo razpravljati? [[Ja.]] Odpiram listo. Odpiram prijavo. Prosim, da se vsi, ki želite razpravljati o tem členu in o amandmajih k temu členu, prijavite. Gospod Trofenik, prosim, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Jaz se bom osredotočil na ta novi amandma, ki smo ga vložili oziroma zamenjali s prvotnim našim amandmajem. In ker je bilo v razpravi navedenih s strani nekaterih predhodnikov nekaj netočnosti, mi ne preostane drugega, kot da poudarke določb tega amandmaja poskušam povzeti. Prvo gre za to, da je možno uresničevati glasovalno pravico na podlagi zbranih pisnih pooblastil. Drugič, poleg splošnih podatkov o pooblastitelju mora pooblastilo vsebovati predloge sklepov, predlog pooblaščencev za glasovanje k posameznim predlogom sklepov, ki morajo biti v pooblastilu obrazloženi. Poziv članov družbe za Vzajemno zavarovanje, naj da navodila za uresničevanje glasovalne pravice, in opozorilo, da lahko član družbe za Vzajemno zavarovanje pooblastilo kdarkoli do glasovanja na skupščini prekliče. Tretja, kdo ne sme zbirati pooblastil. Člani organov vodenja in nadzora ter zaposleni, poudarjam, ter zaposleni v družbi za vzajemno zavarovanje. Člani organov vodenja in nadzora v zavarovalnici, ki opravlja zavarovalne posle v isti zavarovalni vrsti kot družba za Vzajemno zavarovanje. Poudarjam, ni točno to, kar je bilo prej s strani enega diskutanta rečeno glede zlorabe zaposlenih, in ni res, da uprave konkurenčnih zavarovalnic, da bi lahko zbirale pooblastila. Seveda zaposleni in člani organov vodenja in nadzora lahko glasujejo po pooblastilu vseh iz tretjega, to se pravi, deset pooblastil lahko izbere. No, in naslednja pomembna določba tega amandmaja je, da mora pooblaščenec v pisni obliki razkriti vse okoliščine, ki so lahko pomembne za člana pri presoji tveganja. In kaj so ta tveganja oziroma kdaj pride do nasprotja interesov? In sicer, če je pooblaščenec povezana oseba po tem zakonu, v pogodbenem odnosu z družbo za vzajemno zavarovanje ali je od družbe za vzajemno zavarovanje prejel donacije. Naslednje pomembno določilo je to, da pooblaščenci, ki so se odločili, da bodo organizirano zbirali pooblastila, se pravi nad 10, morajo o zbiranju pooblastil 21 dni pred zasedanjem skupščine obvestiti družbo za vzajemno zavarovanje. Družba za vzajemno zavarovanje pa mora najkasneje 18 dni pred zasedanjem skupščine objaviti v glasilu, ali elektronskem mediju družbe, ali na svoji spletni strani seznam zbirateljev pooblastil. To so bistvena določila, ki ovržejo marsikatero izmed trditev, povedanih v razpravi pred mojim nastopom. Strinjamo se, da je obstoječe stanje nedopustno in naša edina ambicija je s tem amandmajem, bo sprejet, pripomoči, da se stanje sanira oziroma naredi bolj transparentno. Seveda ne moremo pa govoriti, da za trenutne težave tako ali drugače so vzroki takšna ali drugačna politična opcija in da je skrb za reševanje pripada posameznim skupinam - mislim, da je odgovornost in iskanje ustreznih rešitev ali izhoda iz tega nedovoljenega stanja naša skupna obveza vseh v tem domu. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospa Pečan.
Hvala za besedo in dober dan, ob mojem prvem oglašanju danes v Državnem zboru. Jaz bi rada povedala, da tisti, ki so najbolj glasni, ki najbolj ostro obsojajo amandma, ki je bil sprejet na Odboru za finance in monetarno politiko, seveda hočejo povedati, da smo, kot smo slišali že najmanj 50-krat ali morda že 100-krat v tem mandatu, v slabih šestih mesecih, da smo nesposobni, da ne znamo nič narediti in da so najbolj sposobni tisti, ki so volitve zgubili. Prav, ampak, če so oni najbolj sposobni, potem ne morejo trditi, da smo mi naredili narobe, ker smo nesposobni, ker smo pomagali ta zakon sploh spraviti v proceduro. Če bi bili res tako zelo nesposobni, potem bi rekli O.K., to je tako ali tako brez zveze, pa ne bomo pomagali sprejeti zakona v predlaganem prvem branju. Sprejeli smo ga in ga sedaj skupaj popravljamo zaradi tega, ker ne moremo protiustavnih določil sprejemati. Še za ta amandma, ki sta ga sedaj Liberalna demokracija in Zares vložila, ni popolnoma zanesljivo, da ne bo morda prišlo do kakšne ustavne presoje, pa da bomo slišali, da je, recimo, preprečevanje zaposlenim v zavarovalnici, ki so ravno tako zavarovanci te Vzajemne zavarovalnice, prepovedano zbiranje pooblastil. Jaz osebno sicer mislim, da je smiselno vsaj poskusiti. Da pa je bilo pred štirimi leti in pol štiri leta časa, da bi tisti, ki so danes tako grozno pametni in ki nas obtožujejo za žrtev lobistov te zavarovalnice, lahko zakon tako zelo dobro popravili, ga morda celo izvzeli iz zakona o zavarovalništvu, lahko bi ga odtrgali od zakona o gospodarskih družbah - vse to bi lahko naredili, imeli so veliko, močno večino v Državnem zboru, sedaj kričijo, kako smo mi ne samo nesposobni, ampak tudi nepošteni, lobistično zasvojeni in kaj jaz vem kaj še vse, da bi pa oni v času, ko so imeli vse instrumente na razpolago, vsa orodja na razpolago to naredili, kar danes govorijo, da je nujno potrebno narediti - pazite, da ne bi kdo rekel, da ni bilo signalov, da bi bilo to treba narediti. Ne pred štirimi leti, še kakšno leto prej je prišlo do kar hudih opozoril, da je treba v Vzajemni nekaj temeljito spremeniti, pa te volje ni bilo. Sedaj, ko je že mleko polito, je zelo lahko biti general po izgubljeni vojni. Zaradi tega mislim, da je smiselno podpreti ta zamenjani ali nadomestni amandma, ki sta ga vložila Poslanska skupina Zares in klub LDS in da poskusimo v realnosti kaj bo to prineslo. Že prva skupščina Vzajemne po uveljavitvi zakona bo pokazala, ali je ta sprememba smiselna, koristna ali bo preprečila kakršnokoli možno zlorabo pri zbiranju pooblastil. Jaz mislim, če smo res zelo realni, tako kot smo slišali, zdaj pa lahko kdorkoli kateregakoli zaposlenega - se pravi kdorkoli iz vodstva Vzajemne, kateregakoli zaposlenega v Vzajemni, tako kot je bilo prvotno v sedanjem tekstu zakona v drugem branju, ki ga spreminja ta vloženi amandma, lahko se z njim dogovori in bo tisti zaposleni potem zbiral pooblastila, 800 tisoč pooblastil in bo imel veliko večino v zavarovalnici, tako da bo vodstvo Vzajemne distribuiralo anonimno oziroma v imenu tega kupljenega človeka knjige naokrog, zaradi tega, da bo zavedlo pooblastitelje in tako naprej. Kdo pa pravi, da, recimo, ne bo nekdo nekega "pinka pa linka", kot rečemo pri nas na Primorskem, ki sploh ni zavarovanec pri Vzajemni, ki je zavarovanec, recimo, pri Triglavu ali pa pri Adriaticu za isto zavarovanje, ga prepričal, da se pojavi kot zbiralec pooblastil, mu dal na razpolago vsa potrebna sredstva, ne samo denar, ampak predvsem papirje, ki jih za to potrebuje, in da bo on zbiral pooblastila in nastopil kot pooblaščenec za 100 tisoč članov Vzajemne. Videli bomo zaradi tega, ker dokler ne preizkusiš nečesa, ne moreš trditi, da je nezakonito, da je nepošteno, da je nepravično. Zelo velike besede so se pojavljale danes, take, da je kar obstret bil okoli njih, svetniški obstret okoli nekoga, ki je imel štiri leta časa, da bi to uredil, pa ni uredil. Zaradi tega bom jaz osebno in tudi bom predlagala kolegom in kolegicam v poslanski skupini, da ta zamenjani amandma podpremo, zaradi tega ker smo zdaj s tem amandmajem izločili tudi zaposlene v Vzajemni in - kar je zelo pomembno - tudi konkurenčne zavarovalniške družbe. Zakaj? Zaradi tega, ker če pogledamo, da, recimo, zavarovalnica, ki opravlja istovrstno zavarovanje, dopolnilno zdravstveno zavarovanje, ima kot konkurenca še kako velik interes, da vpliva na odločanje skupščine v neki Vzajemni zavarovalnici, neki vzajemni, ker ni nujno, da govorimo, da bo to ostala za vse večne edina Vzajemna zavarovalnica v Sloveniji. Torej, mislim, da je ta amandma kvečjemu močna izboljšava tistega, kar predlaga Poslanska skupina SDS, in da ga je vredno podpreti tako, da bomo lahko preizkusili učinkovanje sprememb tega zakona.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Ja, vidim roke. Odpiram prijavo. Gospod Černač, izvolite, imate besedo.
Spoštovane kolegice in kolegi, vsi ostali prisotni. Mislim, da se je treba najprej vprašati, v interesu koga je pravzaprav ustanovljena Vzajemna oziroma kdo so tisti, ki naj bi na skupščini uresničevali svoja upravičenja. Verjetno to ni ne predsednik uprave, ne člani uprave, ne direktorji posameznih območnih enot, ki so tam zaposleni in ki morajo delati v dobro družbe oziroma zavarovalnice, pač pa tistih 900 tisoč posameznih, ki so vključeni v to zavarovalnico. In ne glede na to, da gre za specifično zavarovalnico z velikim številom zavarovancev, mislim, da je prav, da so določbe glede uresničevanja teh pravic jasne in nedvoumne. In zaradi tega je Slovenska demokratska stranka predlagala amandma k 54. členu, ki je jasen in nedvoumen. Na zelo jasen način določa, da je mogoče pooblastilo dobili samo za vsako skupščino posebej, da je ta pooblastila mogoče oziroma dovoljeno zbirati šele po javni objavi sklica, da mora biti jasno določena vsebina s pooblastili, kako glasovati na skupščini, in da je vse, kar je zbrano v nasprotju s temi določbami, nično. In v 54.b členu prepoved zaradi kolizije interesov, ki nalaga, da pooblastil tako zaposleni, ožji družinski člani, kot člani uprave, člani nadzornega sveta ne morejo oziroma jim ni dovoljeno zbirati in da so takšna pooblastila nična. Zakaj torej z velikimi besedami, z velikimi obširnimi stavki te dokaj jasne določbe, za katere, kot ocenjujem to razpravo, se z njimi vsi strinjamo, zapletati oziroma komplicirati?! Tudi ta popravljen amandma, ki smo ga zdaj dobili na mizo, ne rešuje teh situacij. Tukaj je zdaj napisano, da "pooblaščenci lahko zbirajo za vsako skupščino posebej." Lahko! Za vse ostale v tej državi velja, da morajo imeti v skladu z Zakonom o gospodarskih družbah pooblastilo za vsako skupščino posebej. Ni dovoljeno imeti nekega pooblastila, ki velja kar za nedoločen čas. Samo v tem primeru se dogaja unicum, se pravi, lahko je za eno skupščino, lahko je pa tudi za deset skupščin. To je po moji oceni nedopustno, ne glede na to, da je bilo utemeljevano, da je razlog v tem, da gre za 900 tisoč oskrbovancev. Ne more biti razlog v tem. Ne more biti, formalnopravno ne, pa tudi v praktičnem primeru ne. Prej je v tem amandmaju LDS-a in Zares pisalo, če pooblastitelj ne da navodila za uresničevanje glasovalnih pravic, lahko ta, ki ga pooblasti, glasuje, kakor želi. V 99% primerov tisti, ki bodo pooblastilo dali, ne bodo nič zraven napisali. Napisali bodo, da pooblaščajo, in ta, v konkretnem primeru član uprave, član nadzornega sveta, nekdo, ki je povezan na tak ali drugačen način z Vzajemno zavarovalnico, bo glasoval tako, kot bo želel, in katere pravice in upravičenja bo uresničeval. Ali res upravičenja vseh tistih številnih malih ali neka druga imaginarna upravičenja, čemur smo bili v preteklih letih priča. In res je, gre za en specifičen primer, ki ga je treba urediti. Vendar žal, ne s temeljnim tekstom in ne s tem amandmajem, ki ga predlagata LDS in Zares, se ta problem ne bo uredil. Na nek način se bo ta zgodba zavila v malo širši birokratski okvir, ampak uresničevanje in glasovanje bo potekalo na popolnoma enak način kot doslej. Zaradi tega jaz osebno ne vidim razloga, zakaj ne sprejeti amandmaja, ki je jasen, nedvoumen in ki jasno določa, da vse kar ni zbrano, govorimo o pooblastilih, v skladu z določbami tega zakona, je nično. Mislim, da je edini razlog ta, da je prišel predlog s strani SDS-a. Če bi ta isti predlog prišel s strani ene izmed drugih strank, sem prepričan, da bi bil deležen drugačne podpore, kar je slabo. Slabo, ker govorimo o ureditvi problema, ki se tiče nas vseh, predvsem pa govorimo o ščitenju interesa 900 tisoč zavarovank in zavarovancev in ne o ščitenju interesa posameznih članov uprav, kar preberemo v medijih, ki se v zadnjem času izrazito dogaja, ko določene odločitve podpira sedaj največja vladajoča stranka oziroma njeni posamezni pripadniki. Zaradi tega menim, da bi bilo prav, da sprejmemo amandma, ki je jasen, nedvoumen in ki ureja problematiko za naprej. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Germič.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Kolegice in kolegi! Če se spomin vrne vsaj nekoliko nazaj, se boste tudi člani današnje opozicije in takrat vladajoče koalicije zelo hitro spomnili, da smo v preteklem obdobju skupaj, treba je priznati skupaj, tako z vašo stranko in tudi takratno opozicijo, reševali tik pred zdajci vprašanje lastninskega preoblikovanja Vzajemne. Obstajala je možnost, da pride do lastninjenja in preoblikovanja te družbe v delniško družbo. In takrat smo že večinsko v tem parlamentu izrazili skupni interes, skupni interes, ki gre v imenu 900.000 zavarovancev, članov Vzajemne, da je temeljni namen Vzajemne družbe, torej te zavarovalnice, da se uresničujejo pravice iz obveznega zdravstvenega zavarovanja z doplačili v dopolnilno zadravstveno zavarovanje. To je bil temeljni interes. In zato je danes težko razumeti toliko očitkov na račun današnje koalicije, kako lobistično razmišlja o tem, kako prihajati do delitve tega denarja znotraj družbe Vzajemne. Mislim, da nas tudi podpora k temu zakonu v prvem branju nekako usmerja k temu, da iščemo skupne cilje na najboljši način, ki je danes tukaj jasno izražen, da se denar, ki ga plačujemo v okviru premij zavarovanci v okviru Vzajemne, uresniči skladno z namenom. To pa je, da se iz teh premij plačuje dopolnilno zdravstveno zavarovanje. In zanimivo je, da se vsake toliko časa, periodično se pojavljajo interesi, na kakšen način naj pride do delitve tega denarja, ampak ne za zavarovance, ampak v imenu boljšega upravljanja družbe, na kakšen način vpeljati še druge zavarovane produkte, torej na kakšen način delati s tem denarjem. Jaz bi samo spomnil na zelo zanimivo diskusijo, ko smo sprejeli zakon, ki je uvedel izravnalne sheme. Kako zanimiva je bila debata, na kakšen način se naj obračunavajo stroški v okviru posredovanja podatkov med zdravniki, lekarnami in Vzajemno. Zelo zanimiva je bila diskusija do tiste točke, ko smo rekli: "Hop, o katerem denarju pa govorimo, ali govorimo o denarju, ki je realni strošek, ali govorimo o denarju, ki je nad tem in bo nekomu ostal?" Imeli smo študije, kako so lekarne dokazovale, da so one upravičene do višjih nadomestil, da so zdravniki upravičeni in naj to Vzajemna plačuje čim manj. Ko smo ugotovili, da gre od plačil premij in škod, ki jih imamo iz te zavarovalnice plačane, smo zelo hitro rekli, potem pa mi plačujemo previsoke premije, če govorimo o sredstvih, ki so nad škodami. Zelo hitro je uplahnil interes v odnosu do tega, kako naj delimo ta sredstva. Zaradi tega se mi zdi seveda škoda, ko govorimo vsi o istem cilju, da si tukaj očitamo, na kakšen način ne želimo tega urediti, da bi preprečili manipulacijo in da bi direktorjem območnih enot v bodoče preprečili odločanje. Jaz se zavedam in sem tudi realen, da s to določbo, ki govori o tem v tretjem odstavku, da člani organov vodenja nadzora ter zaposleni v družbi za vzajemno zavarovanje, člani organov vodenja nadzora zavarovalnic, ki opravljajo zavarovalne posle v isti zavarovalni vrsti kot družba za vzajemno zavarovanje, kar je bistven prispevek v tem amandmaju dveh koalicijskih partneric, da ne bomo preprečili tega, da bodo sedaj v njihovem imenu ta pooblastila izbirali spet tretji, kar pomeni, da ob tem, ko razmišljamo o teh stvareh, moramo vedeti, da smo naredili prvi korak, ki pa ni nujno, da bo zadosten korak, kajti tudi na ta način bo lahko prišlo do organiziranja tistih interesov, ki bodo potem zelo intenzivno zagovarjali stališča na skupščini. Zelo dolgo smo razmišljali o tem, ali je to protiustavno določilo. Tega odgovora zagotovo nihče ne more dati, ampak prepričan sem, da si Državni zbor lahko z utemeljitvijo interesa, ki je povezan z vsebino in poslanstvom Vzajemne, lahko omogoči ureditev za zaščito, ki gre v korist 900 tisočih zavarovancev. Sam izrekam podporo temu amandmaju, temu popravljenemu amandmaju, iz preprostega razloga, ker verjamem, da se v vsebini ne razlikuje tako od amandmaja SDS, ki nam jo tukaj poskušate prodati, torej ne gre za diametralno razliko in podpiranje lobijev, ampak amandma sledi trem ključnim ciljem. Prvič. Da zbiranje pooblastil poteka popolnoma transparentno in da se vsi, ki zbirajo pooblastila, morajo pred skupščino jasno razkriti. Drugič. Da je zbiranje pooblastil preprečilo članom vodenja in nadzora, zaposlenim v tej družbi in vsem zavarovalnicam, ki posle vodijo v isti zavarovalni vrsti. In tretjič. Zelo jasno so zapisana tudi določila, ki govorijo, na kakšen način se v zakonu opredeljujejo nasprotja interesov. Ključna sprememba tudi v odnosu do amandmaja in rešitve, ki je bila sprejeta na Odboru za finance je ta, da zavarovanca iz pasivne vloge, ki ga je odbor prenesel v aktivno vlogo, da naj zavarovanec prekliče pooblastilo. Mi to vračamo, da mora pooblastilo dati, dati pooblastilo za vsako skupščino. Torej interes tega amandmaje je pooblastilo za vsako skupščino. Ne pa, da bi v primeru pooblastil, ki bi lahko trajala do 12 mesecev, bil zavarovanec tisti, ki bi moral biti aktiven in preklicevati pooblastilo, ki ga je že enkrat dal. To je bistvena razlika, da je aktivnost na strani tistega, ki želi zbirati pooblastila. In v tem kontekstu se mi zdi amandma, ki sta ga vložili dve poslanski skupini, smiseln. Jaz bom tudi zelo vesel, glede na to, da je v drugi obravnavi, če bo ta amandma sprejet, še vedno možna izboljšava do tretje obravnave, da lahko ocenimo, ali je na kateri točki ta amandma možno izboljšati. Ampak tudi tisto, ko govorite, da pooblaščenci lahko zbirajo. Namen je, če tista besedica lahko moti, namen je, da se zbirajo pooblastila za vsako skupščino posebej in da je aktivnost na tistem, ki pooblastila zbira, ne pa na zavarovancu, ki bi naj pooblastilo preklical, če bo skupščina sklicana znotraj roka 12 mesecev. Zato se mi zdi zelo smiselno ta amandma podpreti. Hkrati pa tudi zavrniti očitke, da gre tukaj za lobistične aktivnost, da koalicija izmaliči predloge, ki jih daje koalicija, da bomo zopet zameglili in opeharili zavarovance. Mislim, da gre amandma v nasprotni smeri in prizadevanje koalicije je, da se zaščiti 900 tisoč zavarovancev. Hvala lepa.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Odpiram prijavo. Gospod Likar izvolite, imate besedo.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Jaz ne bom nič očital, ker imam premalo kilometrov v Državnem zboru in ne vem kako se je odločalo v prejšnjem sklicu. Povedal bom samo svoje mnenje. Družba za vzajemno zavarovanje je, ne verjetno, ampak gotovo najštevilčnejša, vsaj kar se zavarovancev tiče, sigurno ni vseeno, kdo odloča v njihovem imenu oziroma kako se sklicuje skupščina, ker svoje pravice in interese lahko člani oziroma zavarovanci uveljavljajo le na skupščini. Bistvo Vzajemne je, da odločanje pripada članom in ne upravi, kot ja zapisano v naši obrazložitvi. Po izglasovanem amandmaju koalicijskih poslanskih skupin novela zakona ne bi vsebovala tega, zaradi česar smo v Poslanski skupini SDS vložili predlog zakona. Zato s predlogom amandmaja v predlog zakona vračamo v prvotno besedilo. Amandma SDS-a je po mojem mnenju treba podpreti, kajti sicer bo v resnici edina pravica in dolžnost članov plačati članarino in ničesar drugega ali kvečjemu še pravica, da jo dokapitalizirajo, če se bo pokazala potreba po kapitalski ustreznosti, ki jo pač morajo člani oziroma zavarovanci zagotoviti. Zato bom podprl amandma naše poslanske skupine. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Černač.
Hvala še enkrat. Poglejte, poskušal bom nekako utemeljiti, zakaj je amandma, ki ga predlagamo, boljši od tistega, ki ga predlagata LDS in Zares. Ne zaradi tega, ker ga predlaga SDS, ampak zaradi vsebine same. V tem amandmaju je izrecno napisano: "Če je skupščina organizirana kot skupščina vseh članov, se pooblastila za glasovanje na skupščini lahko zbirajo le za vsako skupščino posebej, kar mora biti izrecno razvidno iz pooblastila" in tako naprej. V vašem popravljenem amandmaju piše: "Pooblaščenci lahko zbirajo pooblastila za vsako skupščino posebej." To je bistvena razlika! Bistvena razlika. Ne vem, ali se je ta "lahko" vrinil vmes ali je bil "copy paste", pa računalnik ni izbrisal, ampak to je bistvena razlika. In najmanj, kar je bi bilo prav, je, da se do odločanja ta del popravi. Drugi del, tretji odstavek vašega amandmaja. Rečeno je bilo s strani enega od predhodnih razpravljavcev, da ne glede na to, kar je napisano v temu amandmaju, se zavedamo, je bilo rečeno, da ne moremo preprečiti, da ne bodo v imenu teh, ki jim preprečujemo, da bi zbirali pooblastila, to počeli tretji. Se pravi, da bi ti angažirali neke subjekte, ki bi v njihovem imenu počeli to isto, česar sami po tem amandmaju ne smejo početi, če bo sprejet. Ravno zaradi tega sem rekel, da sprejmemo ta amandma. Ta naš amandma pa zelo jasno to stvar rešuje. V tem amandmaju je napisano, da ne smejo vsi ti našteti, da ne bom še enkrat ponavljal, zbirati pooblastil niti ne smejo biti neposredno ali posredno vključeni v ta postopek zbiranja pooblastil. Potem je razdelano, kaj pomeni neposredna vključenost, se pravi aktivno sodelovanje pri zbiranju s strani teh, ki jim je to ravnanje prepovedano, in posredna vključenost, ki rešuje ta hipotetičen primer, ki je bil prej omenjen, da ga ne moremo preprečiti, ki pravi, da je posredna vključenost zbiranje pooblastil podana, kadar člani uprave, člani nadzornega sveta, zaposleni, ožji družinski člani itn., kakorkoli vplivajo ali poskušajo vplivati na zbiranje pooblastil. In s tem je ta primer, ki ste ga vi navajali, da ga ni mogoče rešiti, rešen, ker je tudi naprej v amandmaju zelo jasno napisano, da so v primeru vseh teh ravnanj, ki so v amandmaju zelo jasno našteta, vsa ta pooblastila nična. Ne, da jih ni mogoče upoštevati, kar je tudi bistvena razlika. Kajti vemo, kaj pomeni, če je neko pooblastilo nično, tudi ko se skupščina zgodi, je še vedno mogoče izpodbijati odločitve, ki so bile na podlagi takih pooblastil sprejete. In poglejte, resnično so te rešitve, ki se tukaj predlagajo, bolj čiste, bolj jasne, na drugi strani bolj enostavne in rešujejo problem. Če bomo sprejeli ta amandma oziroma boste sprejeli ta amandma, ki ga predlagata LDS in Zares, je nedvoumno, da problema ne bomo rešili. To je priznal celo eden od sopodpisnikov tega amandmaja, ker še vedno pravijo, da obstaja hipotetična verjetnost, da se bo to zgodilo. Naš interes pa je, naš skupni interes, kot je bilo slišati, da rešimo ta problem. Čemu je ta Vzajemna namenjena? Verjetni ni namenjena tistim, ki sedijo na foteljih uprav nadzornega sveta, itd., verjetno je namenjena povečanju zdravstvenega varstva vseh nas. To je ta bistveni in temeljni namen. V nasprotnem primeru, če menimo, da teh anomalij, da peščica ljudi odloča, o tem, kako in na kakšen način se bo s to zavarovalnico upravljalo, in da vsi ti številni zavarovanci nimajo nobene besede, potem je bolje, da sprejmemo drugačno odločitev, da sprejmemo radikalnejšo odločitev. Ne rabimo take institucije, zagotovimo višji nivo zdravstvenega varstva brez dodatnega prostovoljnega zavarovanja na drugačen način in bo problem rešen. Če pa je naš namen, da to področje uredimo, potem predlagam, da sprejmemo rešitve, ki so čiste in te, ki jih predlaga Slovenska demokratska stranka gredo v tej smeri. Hvala lepa.
Hvala. Vidim še interes po razpravi. Odpiram prijavo. Gospod Juri Franco, izvolite, imate besedo.
Hvala, gospod predsednik. Sledim tej razpravi z velikim zanimanjem in pravzaprav ugotavljam, da je cilj obeh amandmajev, da se omejijo možnosti, ki jih ima uprava oziroma zaposleni, in da se povečujejo jamstva, da bodo upoštevani predvsem oziroma izključno interesi zavarovancev, saj Vzajemna je vrsta zavarovalnice, ki to zahteva. V našem predlogu amandmaja pravzaprav primerneje pojasnjujemo nekatere vidike. In to, kar je kolega Černač prej ugotovil kot nedorečenost, besedica "lahko" to pravzaprav ni, kajti v tem odstavku je jasno zapisano, da se glasovalna pravica uresničuje na podlagi zbranih pooblastil. Torej je jasno, pooblaščenci lahko zbirajo pooblastila za vsako skupščino posebej. To se lahko nanaša na dejstvo, če pride do pooblastitve, če te ni, seveda nihče ne more tega zahtevati. Če prihaja do glasovanja s pooblastili, je to treba urediti. Sama beseda ne prejudicira ničesar, ne odvzame nobene jasnosti tej dikciji. Tako ne vidim razloga, zakaj pravzaprav ne bi podprli amandmaja, ki smo ga vložili, kajti gre za dejansko bolj dorečeno dikcijo, ki jamči interese v bistvu neposredno zainteresiranih v tej zavarovalnici. Hvala.
Hvala. Gospa Pečan.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Najprej komentar k temu, kaj pomeni besedica "lahko" v drugem stavku prvega odstavka. Nič ne pomeni, če je ne beremo [[...]]Nič ne pomeni, ker je treba ta stavek brati skupaj z drugim stavkom, kjer izrecno piše, kaj mora vsebovati pooblastilo. Med drugim piše, da mora vsebovati tudi predlog pooblaščenca za glasovanje k posameznim predlogom sklepov, ki morajo biti v pooblastilu obrazloženi. Se pravi, da član Vzajemne, ki pooblastilo podpiše, ve, kaj daje kot nalogo pooblaščencu. Drugič. V devetem odstavku tega člena, ker je celoten člen amandmajev kot en cel člen napisan, piše, da s pooblastili, ki so zbrana v nasprotju z določili iz prejšnjih odstavkov tega člena in ki ne vsebujejo navodil članov za glasovanje na skupščini družbe, ni mogoče uresničevati glasovalnih pravic. Kaj to pomeni? To pomeni, da so navodila za glasovanje so vedno vezana na eno samo skupščino. Ne more vendar biti deset skupščin z enakim glasovanjem, z enakim dnevnim redom. Torej, dragi gospodje, je ta besedica "lahko" popolnoma nepomembna. Drugo, kar bi povedala, bi pa rada nekoliko ironizirala neprestano ponavljanje, zakaj smo sploh pred leti ustanovili Vzajemno. Ne zaradi tega, da bi varovali interese zavarovancev, ampak je bila ustanovljena zgolj iz enega razloga: to je, da v tistem času nismo mogli in smeli dvigniti stopnje, zavarovalne stopnje za obvezno zdravstveno zavarovanje in smo kot, dajmo reči država, država je ustanovila stransko vejo obvezne zavarovalnice, da smo dosegli povečan znesek, povečan prihodek zdravstveni dejavnosti, da smo sploh lahko zagotovili nivo zdravstvenih storitev, kakršnega smo bili pred tem že navajeni. Zdravstvena zavarovalnica je imela vedno večje in večje izgube, obveznega zdravstvenega zavarovanja nismo mogli in smeli povišati tako delodajalcem kot delojemalcem in zaradi tega smo seveda ustanovili Vzajemno. Kasneje sta se pojavili še dve zavarovalnici, ki sta odprli nov tip zavarovanja: najprej Adriatic, ni bilo to vzajemno zavarovanje, ampak čisto normalno zavarovanje, ki pa je dopolnilno zdravstveno zavarovanje, tako kot je v Vzajemni, in še nekaj let pozneje tudi Triglav. Jaz mislim, da govoriti in "farbati" ljudi, da je Vzajemna bila ustanovljena zaradi ljubezni do zavarovancev, je seveda nekoliko nenavadno. Resnica v politiki je ena od glavnih postulatov, zato prosim, ne govoriti [[...]]Pač pa ta zakon varuje interese sedanjih članov zavarovalnice. In ni res, da je to največje število članov neke zavarovalnice. Največje število članov zavarovalnice je v Zavodu za zdravstveno zavarovanje Republike Slovenije. Tam je največje število članov neke zavarovalnice, kjer smo vsi tisti, ki smo zavarovani, z upokojenci vred, smo člani največje zavarovalnice z največjim številom članom, kjer pa nas, zanimivo, zastopajo sindikati, Vlada, Zveza društev upokojencev in ne vem še kdo. Se pravi brez glasovalnih pravic smo v tisti zavarovalnici. Hvala lepa.
Hvala. Repliko gospod Černač. Izvolite.
Hvala lepa. Jaz nisem nikogar v tej dvorani slišal, da bi govoril, da je bila Vzajemna ustanovljena zaradi ljubezni do zavarovancev. Nikogar. Slišal pa sem govoriti o tem, da ni bila ustanovljena zaradi tega, da bi si uprava razdeljevala enormne nagrade in skrbela za lastne interese, pač pa zato, da skrbi za širitev zdravstvenega obsega varstva teh 900.000 zavarovancev. Drugo. Besedica "lahko" je zelo pomembna. Zelo pomembna je posebej v zakonodajnem besedilu. Tako kot je pomembna še krajša besedica, ki ima samo dve črki, "le". In če bi v vašem amandmaju namesto stavka "pooblaščenci lahko zbirajo pooblastila za vsako skupščino posebej" pisalo "pooblaščenci lahko zbirajo pooblastila le za vsako skupščino posebej", ne bi bilo nobenega problema. Hvala.
Hvala. Vidim še željo po razpravi. Odpiram prijavo. Gospod Germič, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Poglejte, kolega Černač, prebrali smo tekste tako zakona kot tudi predloge amandmajev, in ni korektno reči, da besedilo našega amandmaja ne vključuje besedila, ki ste ga vi citirali. Govorim jasno, v tretjem odstavku predloga amandmaja, kdo in na kakšen način ne sme biti prisoten v okviru zbiranja pooblastil. Člani organov vodenja nadzora ter zaposleni v družbi, člani organov vodenja in nadzora zavarovalnic, ki opravljajo zavarovalne posle v isti zavarovalni vrsti kot družba za vzajemno zavarovanje in od nje odvisne oziroma določene družbe - in sedaj tisto, kar vi govorite, da ne vključujemo - ne smejo zbirati pooblastil, biti vključeni v postopek organiziranega zbiranja pooblastil ali nastopati kot pooblaščenci za uresničevanje glasovalnih pravic na skupščini družbe za vzajemno zavarovanje, ki je organizirana v skupščini vseh članov. In ta tekst imate tudi vi v tretjem odstavku. In če potem berete še deveti odstavek, tudi mi jasno povemo, da s pooblastili, ki so bila zbrana v nasprotju z določili iz prejšnjih odstavkov tega člena in ki ne vsebujejo navodil članom za glasovanje na skupščini družbe za vzajemno zavarovanje, ni mogoče uresničevati glasovalnih pravic. Teksti amandmajev gredo v isti smeri in tudi pravzaprav, ko berem, z istimi besedami, z isto vsebino. Torej prepreči se vključevanje direktno ali posredno. In če se to ugotovi, se takšno glasovanje na skupščini šteje kot nemogoče. Torej ni mogoče uresničevati glasovalnih pravic. Zato se mi zdi korektno povedati v odnosu do obeh amandmajev, da oba amandmaja sledita temu cilju. In ni res, da bi recimo amandma, ki je predložen s strani dveh koalicijskih poslanskih skupin, tega ne vključeval. Seveda se mi zdi to izredno pomembno povedati, ker je to izredno pomembno tudi za samo razumevanje dejavnosti pred in dejavnosti na sami skupščini. Hvala lepa.
Hvala. Želi še kdo? Želite? Vidim še roke. Odpiram prijavo. Gospod Černač, najbolje, da se kar prijavite. Izvolite, gospod Černač.
Hvala lepa. Gospodu Germiču sem želel replicirati, ker se je direktno na mene obrnil v svojem izvajanju. Jaz sem že na začetku povedal, če je namen, in iz intence enega in drugega amandmaja, tako amandmaja LDS in Zaresa kot našega amandmaja, izhaja, da je namen urediti problem, ne vidim razloga, da se problem ne bi uredil enostavno, transparentno in tako, da bo ta določba tudi učinkovala v praksi. In sem opozoril na podrobnosti, ki so pri tem učinkovanju zelo pomembne in povedal, da je v našem amandmaju na nedvoumen, zelo jasen način urejeno vprašanje neposredne, posredne vključenosti v zbiranje pooblastil, ki je lahko v posameznih primerih sporno. To, kar ste pa vi povedali, gospod Germič, ste pa rekli sami, jaz sem samo ponovil vaše besede. Vi ste sami rekli v svojem prejšnjem izvajanju, da se zavedate, da s temi določbami kljub vsemu ne preprečujemo, da tega ne bi počeli tretji. To ste vi sami rekli in jaz sem samo vaše besede ponovil. Verjetno ste kasneje potem prebrali, kakšna je dikcija tega amandmaja in ste tukaj ponovili. Razlika, ki je pa bistvena pri teh pooblastilih in pri njihovem učinkovanju, je pa v pravni naravi. Po našem amandmaju so nična. Po vašem ni mogoče uresničevati glasovalnih pravic. Strinjali se boste, da je bistvena razlika, kajti ničnost pomeni, da je mogoče izpodbijati tako odločanje tudi po tistem, ko je skupščina že končana. V vašem primeru tega ne bo mogoče. Vemo pa, da zaradi rokov, ki so relativno kratki, se bo dogajalo vse mogoče. Jaz bi na koncu rad povedal, da mislim, da je le skupen interes vseh nas, da se ne prepusti odločanje v imenu 900 tisoč zavarovancev peščici posameznikov, ki so plačani od te Vzajemne in ki tam delajo. Oni so dolžni uresničevati interese teh 900 tisoč zavarovancev, ne svoje lastne. In predlagam, da resnično sprejmemo tak amandma in tako odločitev, ki bo taka ravnanja preprečila. Hvala.
Hvala. Še vidim željo po razpravi. Prosim, da se prijavite. Gospod Anderlič.
V tej razpravi je mogoče razumeti, da gre za dobre namene vseh, ki razpravljamo. Ampak tisti pregovor, ki pravi, da tudi pot v pekel je tlakovana z dobrimi nameni pa tudi velja, in v tem primeru še posebej. Gre za to, da vendarle vse skozi, kot sem že prej povedal, od marca meseca, ko smo spreminjali Zakon o zavarovalništvu, je bila prisotna želja, da upravljanje Vzajemne uredimo drugače, predvsem s sklicevanjem skupščine in podobno. V tej razpravi me moti predvsem to, da so vsi potencialni zbiratelji pooblastil a priori nekako slabi, imajo slabe namene, bodo izkoriščali nekaj, kar je normalno tako po Zakonu o gospodarskih družbah, ko gre za gospodarske družbe, v drugih primerih za druge pravice, ki jih imajo, naj bodo lastniki, zavarovanci, člani in podobno. Jaz bi se tega, vendarle nekako bal in se od tega ogradil. Če je naš namen plemenit, to je urediti, da bo pregledno, da bodo uresničene predvsem pravice zavarovancev, članov, potem je treba tudi verjeti, da niso vsi tisti, ki so potencialni zbiratelji in organizirajo delo skupščine, tudi potencialno slabi in imajo slabe namene. Zaradi tega je tukaj vprašanje, ali res zaposleni, ki so tudi člani, jaz predvidevam, da vsaj tisti, ki so zaposleni, so člani, so zavarovanci te zavarovalnice, v kateri delajo, kar bi bilo seveda logično in po mojem tudi protiustavno, če je lahko nekdo lastnik neke delnice, če je lahko lastnik neke pravice v neki družbi, gospodarski družbi, da ne bi smel participirati pri odločanju. Zaradi tega je v osnovnem tekstu vendarle mogoče razumeti, da gre za to, da se postavi v aktivno vlogo tudi člana in zavarovanca, da on, ko dobi predlog sklepov, odreagira, da da pooblastilo, da spremeni svojo odločitev, če z nečim ni zadovoljen. Lahko pa tudi reče, "jaz dam za eno leto neki gospe ali gospodu, ker mu povsem zaupam to pooblastilo in naj v mojem imenu odloča pri opravljanju te zavarovalnice." Mene moti v teh razpravah pravzaprav to, da so tako rekoč ključni v celotni fazi, tako se sliši, tako je razumeti vse, ki navijate za en ali za drug amandma. Jaz mislim, da je osnovni tekst v zakonu zelo pregleden, jasen in ne izključuje tudi zaposlenih oziroma tisteh, ki so tudi zainteresirani, preprečuje pa vendarle zlorabe, ker morajo biti stvari narejene pregledno, transparentno, morajo se razkriti. Jaz se dejansko bojim tistih tretjih, petih, ki se bodo organizirali, zbirali, prišli tja in bodo najeli neke agente, neke, recimo temu, varnostne agencije ali pa tam zaposlene ljudi, ki imajo dnevno kontakte z največ ljudmi, če bi temu tako rekel, in bodo potem s tem prišli in opravljali. Ampak ne želim, kot rečeno, nikomur pripisovati slabih namenov, prepričan pa sem po vsem tem, da en ali drug amandma, katerikoli bo sprejet, bo pač neke stvari premaknil v smer, da bi resnično zavarovanci lahko vplivali. Jaz ne vem, zakaj je bil tako majhen interes do sedaj, da tudi sam nisem nikoli dal nobenega pooblastila, niti me ni kdo vprašal, da naj mu ga dam, niti sem želel jaz sam poiskati nekoga, ki je zbiral pooblastila, da bi sodeloval na skupščini. Ne vem, verjetno nas je takih 90%, glede na udeležbo na skupščinah. To seveda ni dobro. Če bo ta zakon spodbudil ali ta sprememba spodbudila neko zanimanje zavarovancev, da bodo aktivno participirali pri oblikovanju sklepov in tudi zbrali pooblaščenca, ki bo dejansko zastopal njegov, njihov interes, potem je to namen, zaradi katerega to sprejemamo. Tudi sam se strinjam s tistimi, ki pravijo, da inovativnost, ko gre za to, da se najde kakšna pot, kako uveljaviti kakšno pravico ali pa kaj izigrati, da bi prišel lažje do nekega cilja, je brezmejna. In tukaj res, vsaj v tako skromni dopolnitvi, če lahko temu tako rečem, tega zakona, je vprašanje, če lahko predvidimo vse situacije. Ali bo pa kje nastopila tudi situacija protiustavnosti ali neustavnosti, kot se tudi sliši, bodo verjetno tisti, ki imajo poseben interes, da preizkusijo to, to tudi storili pred sodiščem. In to tudi ni nobena posebna težava. Ampak v osnovi verjamem in želim, da vsi, ki tukaj notri sedimo, gremo iz te dvorane, kajti jaz moram reči, da takrat, ko je bil zakon v prvi obravnavi, sem bil zelo glasen, da ga podpremo in da poskušamo skupaj narediti regulative takšne, da bodo delovale v smeri, kot je vseskozi dopovedano. Napačen vtis bi bil, da smo se sporekli tukaj za nek fevd, ki ga nekdo brani, ki ga nekdo napada, enemu je bolj všeč en direktor, drug pooblastitelj ali karkoli. Po mojem prepričanju lahko presežemo to tudi z eventualno uskladitvijo potem v tretjem branju, če je seveda ta namen takšen. In jaz ne dvomim v to, da je to cilj. Na silo pa, saj veste, tako ali tako nič ne gre in tudi v temu primeru najbrž ne bo šlo.
Hvala. Še kdo? [[Ne.]] Potem zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanje pol ure po prekinjeni 14. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 21.05. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O PRAVNIH NASLEDNICAH POOBLAŠČENIH INVESTICIJSKIH DRUŽB. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospa Kamnar izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani poslanci, spoštovane poslanke! Zakon o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb je začel veljati 31. junija 2007 in je uredil vprašanje v zvezi z delniškimi družbami, ki so pravne naslednice pooblaščenih investicijskih družb. K zakonu je bila zelo zgodaj vložena pobuda za presojo ustavnosti, praktično s strani vseh prizadetih oseb, in sicer so zahtevali presojo določb celotnega zakona s posebnim poudarkom na 2. in 13. členu. Ustavno sodišče je decembra lanskega leta izdalo odločbo, v kateri je ugotovilo, da je 2. člen zakona v nasprotju z 2. členom Ustave, in sicer v temu smislu, da vsebuje premalo natančno določitev, v katerih primerih, kdaj in na račun katerih sredstev lahko posameznik dobi odškodnino, kadar se umakne s trga vrednostnih papirjev. Hkrati je Ustavno sodišče tudi v odločbi razglasilo, da ostale določbe zakona niso v nasprotju z Ustavo. Naložilo je Državnemu zboru, da do 23. junija letošnjega leta popravi zakon in ga uskladi z odločbo Ustavnega sodišča. Pred vami je torej popravek zakona, s katerim bi zagotovili skladnost veljavnega zakona z Ustavo. Gre za spremembo drugega odstavka 4. člena veljavnega zakona, ki natančneje opredeljuje, kdo mora ponuditi in plačati delničarjem primerno denarno odpravnino, iz katerih virov sredstev ter s katerim delničarjem. Na Odboru za finance je bil sprejet amandma, ki izboljšuje jasnost nove določbe, zato ga Vlada tudi podpira. Predlog zakona, kakršnega imate na klopeh, v celoti sledi mnenju Ustavnega sodišča, ki opozarja, da splošna določba Zakona o trgu finančnih inštrumentov ne zadošča za primere, ki veljajo za delničarje pooblaščenih investicijskih družb, ker gre v tem primeru za manj poučene vlagatelje in je zato potrebno za njih zagotoviti večjo pravno varnost. Na ta način zakon določa, da se pravica zahtevati denarno odpravnino za vsakega delničarja veže ne samo na delničarje, ki se udeležijo skupščine, ampak tudi na tiste, ki se skupščine ne udeležijo. Nadalje pa tudi natančno določa iz katerih sredstev in v kakšni višini. Predlagam, da zakon sprejmete v besedilu, ki ga imate danega s strani matičnega odbora. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je v obravnavo Odboru za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo, besedo dajem podpredsedniku mag. Radovanu Žerjavu za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Odbor za finance in monetarno politiko je na 5. seji 7. maja kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembi Zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejem po skrajšanem postopku predložila Vlada Republike Slovenije. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 21. seji 10. aprila sklenil, da se zadevni zakon obravnava po skrajšanem postopku. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je besedilo priučila v pogledu skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in v zakonodajno-tehničnem pogledu. Iz posredovanega mnenja izhaja, da zasledovanje osnovnega namena predložene spremembe oziroma uskladitev besedila drugega odstavka 4. člena z odločbo Ustavnega sodišča v izvedeni rešitvi odpira določena pravna vprašanja. K zakonskemu predlogu v poslovniško določenem roku kvalificirani predlagatelji niso vložili amandmajev. Seji odbora so prisostvovale predstavnice in predstavniki iz finančnega ministrstva in predstavnica Zakonodajno-pravne službe. Poglavitni namen predložene spremembe je odprava neskladja z Ustavo Republike Slovenije na podlagi ugotovitve Ustavnega sodišča, da sta drugi in četrti odstavek 4. člena nejasno določena in s tem v neskladju z 2. členom Ustave. Ob tem Ustavno sodišče ugotavlja, da se v primeru razveljavitve drugega odstavka 4. člena za primer prostovoljnega umika delnic družbe naslednice iz trgovanja uporabljajo določbe Zakona o trgu finančnih instrumentov, kar pa bi povzročilo položaj, ki bi bil v nasprotju z namenom zakonodajalca. Gre za pravico malih delničarjev družb naslednic do primerne denarne odpravnine za njihove delnice tudi v primeru, če se skupščine delničarjev ne udeležijo in ne ugovarjajo sklepu o umiku delnic z organiziranega trga. Na tej podlagi predloženo besedilo s spremembo drugega odstavka 4. člena natančneje opredeljuje, kdo mora ponuditi in plačati delničarjem primerno denarno odpravnino, iz katerih virov sredstev ter katerim delničarjem. V okviru dodatnega delovnega gradiva je bil odbor seznanjen s pobudo koalicijskih poslanskih skupin SD, DeSUS, LDS in Zares za amandmajska predloga odbora na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe k 1. in 2. členu zakonskega predloga je razvidna iz nadaljevanja tega poročila. V okviru začete druge obravnave na seji odbora je predstavnica Zakonodajno-pravne službe poudarila temeljno pripombo glede evidentnega razlikovanja modela izključitve manjšinskih delničarjev napram modelu umika s trga na podlagi Zakona o trgu finančnih instrumentov. V osnovi je bilo problematično sklicevanje na 385. člen, kar je hkrati rdeča nit obrazložitve odločitev Ustavnega sodišča. Glede na sprejete amandmaje in na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega sta vključena oba sprejeta amandmaja. Dopolnjeni predlog zakona je tudi sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Bogdan Čepič bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav vsem. Poglavitna rešitev zakona je odprava dejansko neskladij z Ustavo Republike Slovenije glede drugega in četrtega odstavka 4. člena Zakona o pravicah naslednicah pooblaščenih investicijskih družb. Ustavno sodišče je namreč v odločbi ugotovilo, da sta drugi in četrti odstavek v neskladju z 2. členom Ustave Republike Slovenije, saj je nejasna določnost zakona. Ustavno sodišče je nadalje ugotovilo, da se v primeru razveljavitve drugega odstavka 4. člena zakona za primere prostovoljnega umika delnic združb naslednic iz trgovanja uporabljajo določbe zakona o trgu finančnih instrumentov, s čimer pa bi se povzročil položaj, ko bi bil v nasprotju z namenom zakonodajalca, ko gre za pravice malih delničarjev, družb naslednic do primerne denarne odpravnine za njihove delnice tudi v primeru, če se skupščine delničarjev ne udeležijo in ne ugovarjajo sklepu o umiku delnic z organiziranega trga. Predvidevamo, da je iz tega razloga Ustavno sodišče zakonodajalcu, Državnemu zboru, naložilo, da mora do 23. junija 2009 ob upoštevanju varstva interesov malih delničarjev družb naslednic v drugem odstavku 4. člena natančneje opredeliti, kdo mora delničarjem plačati primerno denarno odpravnino, iz katerih virov sredstev, s katerimi delničarji. Z vsemi ali z samo nekaterimi? Sprememba drugega odstavka 4. člena tako natančneje opredeljuje, kdo mora ponuditi in plačati delničarjem primerno denarno odpravnino, iz katerih virov sredstev ter katerim delničarjem. Na podlagi novo oblikovanega drugega odstavka 4. člena je omogočena dodana zaščita malih delničarjev, ki niso glasovali za sprejem sklepa o umiku delnic družbe naslednice na organiziranem trgu ali pa niso bili prisotni na skupščini. Zaradi tega jim je omogočeno, da po treh mesecih po objavi vpisa sklepa v sodni register zahtevajo, da družbe od njih prevzamejo delnice za plačilo primerne denarne odpravnine. Če predlagane odločbe ne bi bilo, potem mali delničarji ne bi mogli prodati delnic v zaprti družbi. Zaradi uskladitve z določbo Ustavnega sodišča in dodatne zaščite malih delničarjev bo poslanska skupina Socialnih demokratov podprla spremembe zakona. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Iztok Podkrižnik bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovana sekretarka, spoštovana poslanka, spoštovani poslanci! Poglavitni namen sprememb in dopolnitev zakona je odprava neskladij z Ustavo. Na podlagi ugotovitev Ustavnega sodišča, da sta drugi in četrti odstavek 4. člena Zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb nejasno določena in s tem v neskladju z 2. členom Ustave. Gre za pravico malih delničarjev družb naslednic do primerne denarne odpravnine za njihove delnice tudi v primeru, če se skupščine delničarjev ne udeležujejo in ne ugovarjajo sklepu o umiku delnic z organiziranega trga. Na tej podlagi predloženo besedilo spremembe drugega odstavka 4. člena zakona o pravnih posledicah pooblaščenih investicijskih družb natančneje opredeljuje, kdo mora ponuditi in plačati delničarjem primerno denarno odpravnino, iz katerih virov sredstev ter katerim delničarjem. Predlagani zakon je pravno ustrezen, ker odpravlja nejasnosti oziroma pravno vprašanje. V Poslanski skupini SDS bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala. Gospod Matjaž Zanoškar bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Prosim.
Spoštovani podpredsednik, spoštovana gospa državna sekretarka, kolegice in kolegi! Poslanska skupina DeSUS ima glede predloga zakona o spremembi zakona o upravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb naslednje mnenje. Celotni zakon o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb je bil predmet ustavne presoje, saj je več pobudnikov za oceno ustavnosti menilo, da so njegova določila v neskladju z Ustavo Republike Slovenije. Lansko leto, torej v mesecu decembru, je Ustavno sodišče razveljavilo četrti odstavek 4. člena, medtem ko je za drugi odstavek istega člena ugotovilo neustavnost in Državnemu zboru naložilo, da to neustavnost uskladi v roku šestih mesecev. Gre, na kratko povedano, za to, da je ta del zakona, ki ureja primere prostovoljnega umika delnic iz družbe naslednic iz trgovanja, pisan nejasno, kar bi lahko povzročilo situacijo nasprotno namenu zakonodajalca, to je za pravico malih delničarjev družb naslednic do primerne odpravnine za njihove delnice tudi v primeru, če se skupščine delničarjev ne udeležijo in ne ugovarjajo sklepu o umiku delnic z organiziranega trga. Dejstvo je, da mora biti pri tem zakonu vodilno načelo posebno varstvo manjših delničarjev, torej vlagateljev iz certificirane privatizacije, saj gre za manj poučene in slabo informirane vlagatelje, ki praviloma niso postali lastniki delnic družb po svoji volji. Zato je velika verjetnost, da bi se skupščine udeležili in glasovali proti sklepu o umiku, zelo majhna. Slednje pa bi jih prikrajšalo za pravice do primerne denarne odpravnine. Naša dolžnost je, da to nejasnost, torej neskladnost z Ustavo Republike Slovenije, odpravimo v roku, ki nam ga je določilo Ustavno sodišče. Pri tem pa moramo biti posebej pozorni na upoštevanje varstva interesov malih delničarjev družbe naslednice ter na natančnejšo opredelitev, kdo mora delničarjem plačati primerno denarno odpravnino, iz katerih virov sredstev ter katerim delničarjem. Poslanci DeSUS-a menimo, da je s predlagano novelo zakonov o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb ta neskladnost primerno odpravljena, zato bomo to novelacijo tudi podprli. Hvala.
Hvala. Gospod Bogdan Barovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Kolegice in kolegi. Veliko je bilo povedanega o predlogu zakona o spremembi zakona o pravnih naslednicah. Vemo, da je ta zakon pravzaprav spisan zato, da zaščiti manjšinske delničarje. Vemo, da je ta predlog zakona o spremembi posledica odločbe Ustavnega sodišča, v povezavi z drugim odstavkom in četrtim odstavkom. Pomembno je, da ta predlog zakona o spremembi zakona o pravnih naslednicah upošteva načelo varstva več tisoč malih vlagateljev in pa načelo pravne varnosti. S tem predlogom spremembe bodo odpravljena neskladja z Ustavo. Prav tako pa je pomemben za Slovensko nacionalno stranko drugi odstavek 1. člena, kjer je popolnoma jasno povedano, da mora delničar, ki je sam imetnik delnic družbe, ki predstavljajo najmanj devet desetin osnovnega kapitala in ki glasuje za sklep o umiku iz trgovanja na organiziranem trgu, dolžan preostalim delničarjem v treh mesecih po sklepu o umiku iz trgovanja ponuditi primerno denarno odpravnino, in sicer jo poplačati nemudoma po vpisu sklepa, nemudoma po reviziji, nemudoma po končanem sodnem postopku, nemudoma po sodnem preizkusu. Ta nemudoma je Slovenski nacionalni stranki v tem drugem odstavku 1. člena še posebej všeč. Upam, da se bo tudi spoštoval. Predlog zakona o spremembi zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb, ki je v obravnavi po skrajšanem postopku bo Slovenska nacionalna stranka tudi podprla.
Hvala. Gospod Gvido Kres bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Poglavitni namen sprejema zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb je bila opredelitev statusa družb naslednic kot javnih družb po zakonu, ki ureja trg vrednostnih papirjev. Takšna ureditev zagotavlja večjo preglednost poslovanja teh družb in izhaja iz interesa zaščite manjšinskih delničarjev. Na podlagi pobude o oceni ustavnosti, je Ustavno sodišče odločilo, da so nekateri deli zakona v neskladju z Ustavo Republike Slovenije. Zakon, ki je pred nami, ta neskladja odpravlja, saj natančneje določa pravice malih delničarjev v primeru prostovoljnega umika delnic družbe naslednice iz organiziranega trga, ko le-ti niso bili prisotni na skupščini in niso ugovarjali sklepu o umiku. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo predlagani zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala. Zaključujem predstavitev poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 14. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O TRGU FINANČNIH INSTRUMENTOV. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavnici Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospa Kamnar državna sekretarka, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovani poslanci in poslanke. Zakon, ki je pred vami pomeni prenašanje pravnega reda Evropske skupnosti v slovenski zakon. Gre za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za skrbno oceno pri pridobivanju in zviševanju deležev v finančnem sektorju, katerega namen je čezmejna uskladitev postopkov za odobritev pridobitve kvalificiranega deleža v kreditnih institucijah, zavarovalnicah, pozavarovalnicah in investicijskih podjetjih. Vsebina direktive je bila že vnesena v slovenski pravni red, na področju Zakona o bančništvu in Zakona o zavarovalništvu, ki ste ju sprejeli pretekli mesec. S predlogom zakona se odpravljajo še nekatere pomanjkljivosti v samem zakonu, ki so redakcijske narave oziroma gre za izboljšanje besedila, ki bo pripeljalo do boljše uporabe zakonskih določb. Sedanji sistem nadzora varnega in skrbnega poslovanja v Evropski uniji temelji na načelu odgovornosti pristojnih organov matične države članice. Končno odločitev o dovoljenju za pridobitev kvalificiranega deleža tako sprejme nadzorni organ države članice, v kateri ima sedež institucija, katere delež se pridobiva. Predlog zakona ne spreminja sedanje ureditve, spreminja pa postopke in merila, ki jih morajo oziroma jih lahko preverjajo pristojni nadzorni organi pri ocenjevanju primernosti pridobljenega kvalificiranega deleža. Sedaj veljavna pravila namreč ne zagotavljajo niti nedvoumnosti meril za ocenjevanje varnega in skrbnega poslovanja v zvezi s pregledano pridobitvijo ali povečanjem deleža, niti ne postopkov za njihovo uporabo. Cilji zakona so omogočiti čezmejno uskladitev postopkov za odobritev pridobitve kvalificiranega deleža, poenotiti merila in postopke pridobitve oziroma povečanja kvalificiranega deleža v investicijskih podjetjih, izboljšati pravno varnost, jasnost in preglednost nadzornega postopka odobritve pri pridobivanju oziroma povečanju imetniških delnic, olajšati sodelovanje med morebitnim upravljavcem alternativnega pravnega sistema in klirinško depotno družbo ter določiti v praksi uporabljiva merila za določitev jamčevalne obveznosti borznoposredniških hiš za terjatve vlagateljev. Predlog zakona je bil nekoliko dopolnjen na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. Vlada podpira vse sprejete amandmaje Odbora za finance in monetarno politiko in predlaga, da zakon sprejmete. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem podpredsedniku Radu Likarju za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa za besedo še enkrat, predsedujoči. Lepo pozdrav vsem! Odbor je kot matično delovno telo predlog zakona obravnaval na 5. seji 7. maja 2009. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je podala konkretne pripombe k 4., 5., 9., 10., 18., 27., 30., 32. in 33. členu in so v pretežni meri upoštevane v sprejetih amandmajih odbora. K predloženemu zakonu v poslovniškem roku nihče od kvalificiranih predlagateljev ni vložil amandmajev. Uvodni besedi je predstavnica predlagatelja zakona poudarila, da Vlada podpira vse amandmajske predloge, pripravljene na podlagi pripomb Zakonodajno-pravne službe, ki naj bi jih odbor povzel v svojih amandmajih, ker odpravljajo pomanjkljivosti posameznih določb predloženega zakona. V dodatni predstavitvi mnenja Zakonodajno-pravne službe je njen predstavnik opozoril na pripombo k 30. členu, ki v pripravi predlogov za amandmaje odbora ni bila upoštevana. Pripombe se nanašajo na vprašljivost spremembe dosedanjega kriterija za določitve deleža zajamčene vloge posamezne borznoposredniške družbe. Obstoječi kriterij, vsote zajamčenih vlog, naj bi namreč nadomestil nov kriterij, števila strank. Vprašanje je, ali bi tako spremenjeni kriterij za določitev deleža posamezne borznoposredniške družbe v sistemu vlog ustrezal načelu enakosti. Služba je to vprašanje dodatno proučila v sodelovanju s predstavniki predlagatelja zakona kot tudi na podlagi dodatnega primerjalno-pravnega pregleda. Po njenem mnenju je mogoče ugotoviti, da je te deleže težko ali skoraj da nemogoče določiti na način, kot je predviden v veljavnem zakonu, torej po sedanjem kriteriju. Sprejeta in v Evropski uniji razširjena praksa je zato upoštevanje število oseb oziroma strank v posamezni družbi kot nek relativno soliden kriterij za določitev deleža. Služba zato ni vztrajala pri tej sicer najobsežnejši pripombi v okviru njenega mnenja o predloženem zakonu. Z vidika terminološke razjasnitve pa v razmislek predlaga, da bi se v okviru naslednje novele zakona o trgu finančnih instrumentov sistem jamstva morda preoblikoval v sistem odškodnin ali nadomestil. Določbe dvanajstega poglavja zakona namreč uveljavljajo direktivo o odškodninah, odškodninskih shemah ne pa o shemah jamstva. Glede amandmajskih predlogov, pripravljenih na podlagi mnenja službe, pa je njen predstavnik poudaril, da ustrezno upoštevajo podane pripombe k posameznim členom predloga zakona. Odbor o posameznih členih ni razpravljal, na podlagi 131. člena Poslovnika Državnega zbora pa je ob upoštevanju pripomb Zakonodajno-pravne službe oblikoval in sprejel svoje amandmaje k 4., 5., 10., 18., 27., 32. in 33. členu. Odbor je v nadaljevanju sprejel vse člene predloga zakona, sprejeti amandmaji pa so vključeni v besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je sestavni del poročila odbora. Hvala.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Zvonko Černač bo predstavil stališča Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Spoštovana kolegica, spoštovani kolegi, ostali prisotni! Razlog za spremembo zakona je po navedbah predlagatelja v prvi vrsti prenos direktiv Evropske unije v slovenski pravni red. Tako se prinašajo direktive, katerih namen je čezmejna uskladitev postopkov za odobrite pridobitve kvalificiranega deleža v kreditnih institucijah, zavarovalnicah, pozavarovalnicah in investicijskih podjetjih. Predlog sprememb zakona naj bi poenotil merila in postopke pridobitve oziroma povečanja kvalificiranega deleža v neinvesticijskih podjetjih, kar predstavlja dodaten korak k zmanjšanju administrativnih ovir ter k popolni integraciji trga kapitala. Predlog uvaja tudi zaprt seznam meril, na podlagi katerih se preučita primernost in ustreznost pridobitelja kvalificiranega deleža. Ker gre v glavnem za prenos direktiv, na nek način za tehnično spremembo zakona, v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke to spremembo podpiramo. Hvala lepa.
Gospod Anton Urh bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Prosim.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovana gospa državna sekretarka, kolegica in kolegi poslanci. Direktiva Evropske unije, katere namen je čezmejna uskladitev postopka za odobritev pridobitve kvalificiranega deleža v kreditnih institucijah, zavarovalnicah, pozavarovalnih in investicijskih podjetjih, terja od naše države, da skladno z njenimi smernicami uskladimo svojo notranjo zakonodajo in to je poglavitni razlog za noveliranje zakona o trgu finančnih instrumentov. Gre torej za poenotenje meril in postopkov v primeru pridobitve oziroma povečanje kvalificiranih deležev investicijskih podjetij, kar bo tudi po naši oceni pripomoglo k zmanjšanju birokratskih preprek ter seveda k poenotenju poslovanja na trgu kapitala v vseh državah članicah Evropske unije. Poslanci DeSUS-a menimo, da so načelne smernice direktive primerno vključene v predlagano novelo. V dopolnjenemu predlogu so upoštevane tudi vse pripombe Zakonodajno-pravne službe. Tako je predlog na tej točki usklajen in deležen podpore tudi s strani poslancev DeSUS-a. Hvala.
Hvala. Gospod Bogdan Barovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa za besedo še enkrat, gospod predsedujoči. Gospa sekretarka, kolegice in kolegi. Tako bom rekel. V imenu Slovenske nacionalne stranke seveda razumemo intence, da se morajo uskladiti slovenski pravni red z direktivami Evropske unije in po navadi z veseljem preberem najprej cilje in načela zakonov, ki jih prebiram. Z veseljem tudi pogledam mnenje Zakonodajno-pravne službe. Včasih pa, če čas dopušča, pa zelo rad pogledam tudi posamezne člene zakona. Bom povedal čisto pošteno in domače. Ob pregledu tega zakona, torej usklajenega z evropsko direktivo, sem po branju razumel samo to, da nič ne razumem. Kaj želim s tem povedati? S tem dajem pač presojo in oceno, da je ta zakon tako napisan kakršen je, o katerem zdaj govorimo, zelo abstrakten. To je pač moja osebna presoja, zato sem bom seveda sam in tudi kolegi iz Slovenske nacionalne stranke odločali o sprejetju ali nesprejetju tega zakona vsak po svoji vesti. Veliko vsebin iz tega zakona napotuje na ureditev v Zakonu o bančništvu. Ne morem presoditi, ali je to dobro ali ne, pošteno povem, da ne znam tega presoditi. Dejstvo pa je, da ta vsebina, torej ta napotek na Zakon o bančništvu naredi ta zakon, o katerem sedaj govorimo, zelo nepregleden. Jaz iskreno povem, v svojem imenu in v imenu nekaterih kolegov iz Slovenske nacionalne stranke, da je ta zakon dejansko napisan za ureditev, uskladitev z direktivami, da ni zapisan za to, da bi ga nekateri zviti, najsi bodo odvetniki ali drugi, s pridom izkoristili. Menim pa, da ne drži tisto, kar piše v cilju zakona, in sicer da bo zakon izboljšal pravno varnost, jasnost in preglednost nadzornega postopka odobritve pri pridobitvi oziroma povečanju imetništva delnic na področju trga finančnih instrumentov. Trdim, prepričan sem, da temu ni tako. Da je že obstoječi zakon boljši in da že vse to vsebuje in je bolj pregleden in bolj razumen. Povedal sem moje prepričanje, ker sem zanalašč šel prebirat, da sem po dvakratnem prebiranju ugotovil, da razumem, da nič ne razumem. Za mene je abstrakten, nepregleden, slabši od prejšnjega in bojim se, da ima kakšne skrite cilje in namene. Sam osebno ne bom tega zakona podprl, kolegi v Slovenski nacionalni stranki pa se bodo odločili po svoji vesti. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Gvido Kres bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani! Poglavitni razlog sprememb in dopolnitev zakona je v prenosu evropskih direktiv v slovenski pravni red, katerih namen je čezmejna uskladitev postopkov za odobritev pridobitve kvalificiranega deleža v kreditnih institucijah, zavarovalnicah, pozavarovalnicah in investicijskih podjetjih. To predstavlja dodatni korak k zmanjšanju administrativnih ovir in popolni integraciji trga kapitala. Združitve in pripojitve podjetij na področju finančne uskladitve znotraj države članice in pri čezmejnih združitvah predstavljajo številne prednosti, kot so: izboljšanje alokacije kapitala med državami članicami Evropske unije, doseganje ekonomije obsega, oblikovanje novih poslovnih možnosti, priložnosti, oblikovanje novih inovativnih finančnih produktov in izboljšanje konkurenčnosti. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Borut Sajovic bo predstavil stališče Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči, za besedo. Pozdrav državni sekretarki in kolegicama z ministrstva. Seveda, pred nami je zahteven, strokoven zakon in jaz samo upam, da so strokovni sodelavci, tako kot je moj kolega Bogdan že omenjal, imeli pri tem srečno roko. Kajti, le malokatera obravnava sprememb in dopolnitev tako obsežnega zakona, kot je Zakon o trgu finančnih instrumentov, je deležna tako majhne medijske in tudi siceršnje pozornosti, posledice pa so lahko izredno zahtevne in pomembne. Zakaj je pozornosti tako malo, je zagotovo tudi posledica dejstva, da njegova strokovnost, zahtevnost in širše nepoznavanje zapletenih kapitalskih trgov tega znanja med nami, poslanci, in v naši družbi ni prav veliko. Če lahko kdaj rečemo, potem za to področje zagotovo velja latinski pregovor, ki pravi, da "ignoratia iuris nocet" nepoznavanje prava škodi". Upam, da pri prevedbi te direktive in pri tem našem zakonu takšnih težav v praksi ne bo veliko. Sicer s predlagano novelo spreminjamo relativno nov zakon o trgu finančnih instrumentov, s katerim se je v letu 2007 skušalo odpraviti tudi razne tranzicijske posebnosti slovenskega kapitalskega trga ter zagotoviti večjo varnost, predvsem malih investitorjev. S predlagano novelo v slovenski pravni red prenašamo direktivo, ki ureja čezmejno uskladitev postopkov za odobritev pridobitve kvalificiranega deleža v kreditnih institucijah, zavarovalnicah, pozavarovalnicah in investicijskih podjetjih. Vlada kot predlagateljica pravi, da je namen obravnavane novele izboljšanje pravne varnosti, jasnosti in preglednosti nadzornega postopka odobritve v primeru pridobitve oziroma povečanja imetništva delnic na trgu finančnih instrumentov, kot tudi odpravljanje redakcijskih in ostalih nedoslednosti posameznih določil ter urejanje posameznih določil zakona tako, da bodo postala v praksi uporabna. Na primer, alternativni upravljavec poravnalnega sistema in članstvo klirinško depotne družbe, zavarovanje profesionalne odgovornosti in še podobno. Med učinki uveljavitve obravnavane novele želimo v Poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije izpostaviti predvsem sledeče: omogočanje čezmejne uskladitve postopkov za odobritve kvalificiranega deleža v kreditnih institucijah - zavarovalnice, pozavarovalnice, investicijska podjetja. Drugo: poenotenje meril in postopkov pridobitve oziroma povečanje kvalificiranega deleža. Tretja točka, tudi zelo pomembna, zmanjšanje administrativnih ovir. Četrtič, povečanje integracije trga kapitala. Sledeča pomembna točka, izboljšanje pravne varnosti, jasnosti in preglednosti nadzornega postopka odobritve pri pridobitvi oziroma povečanju imetništva delnic na področju trga finančnih instrumentov. In zadnja točka, olajšanje sodelovanja med morebitnim upravljavcem alternativnega poravnalnega sistema in pa klirinško depotno družbo. V Poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije se kljub nekaterim pomislekom in zavedanju, da rešitev verjetno ni idealna, strinjamo, da se kot merilo za določitev jamčevalne obveznosti za zajamčene terjatve posamezne borznoposredniške družbe uporablja število strank borznoposredniške družbe, preprosto pač zato, ker ni treba odkrivati tople vode ponovno, ker je to razširjena praksa tudi v drugih državah članicah Evropske unije, ki ima na tem področju zagotovo že več tradicije in pa več znanja. V Poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije bomo predlog novele zakona o trgu finančnih instrumentov podprli. Hvala lepa.
Hvala. Gospa Breda Pečan pa bo predstavila stališča Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Dober dam vsem prisotnim. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trgu finančnih instrumentov podprla, saj s prenosom oziroma uskladitvijo našega pravnega reda z direktivo Evropske unije omogoča pravzaprav najprej odprtje našega trga finančnih instrumentov tudi za druge članice Evropske unije. Poleg tega pa poenostavlja in skrajšuje postopke za pridobitev oziroma povečanje kvalificiranega deleža ter tudi izboljšuje s tem pravno varnost, jasnost in preglednost nadzornega postopka odobritve pri pridobitvi oziroma povečanju imetništva delnic. Še bolj pomembno pa se nam zdi, da je bistveno bolj enostaven in tudi skrajšan postopek, če pride do stečaja ali prisilne likvidacije katere od borznoposredniških hiš, družb in da se kot merila za določitev jamčevalne obveznosti oziroma jamstvenega deleža uporabi namesto finančne moči posamezne borznoposredniške družbe, da se uporabi število članov borznoposredniške družbe, kar je hitreje dosegljivo in tudi časovno, zaradi tega tudi tisti, ki so časovno upravičeni do minimalnega čistega zajamčenega povračila pravzaprav, to je največ dvaindvajset tisoč evrov, hitreje lahko pridejo do svoje pravice, če je možnost zagotovitve teh sredstev, in na ta način tudi možne težave, ki lahko nastanejo. Na srečo jih pri nas do sedaj, kolikor mi je znano, še ni bilo. Zaradi tega je lahko ta zakon kvečjemu korak naprej za varnost vlaganj na naši borzi in v borznoposredniških družbah. Hvala.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 14. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. In prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O TROŠARINAH. Predlog zakona je v obravnavo Državnem zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavnikom Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospa Kamnar, izvolite imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani poslanci in poslanci. Zakon je eden izmed zakonov, ki sodi v sveženj protikriznih zakonov. Gre za to, da z njim želimo doseči ugodnejši položaj avtoprevoznikov. Če mi dovolite, da nekoliko podrobneje razložim. V letošnjem letu, je Vlada nekoliko spremenila politiko trošarin iz znanih razlogov, ki smo vam jih razložili že pri sprejemanju rebalansa državnega proračuna. Te trošarine pomenijo počasnejše padanje cen goriv, kot bi bile te, če se trošarine ne bi povečale. Ne glede na to so trenutne cene goriv v naši državi še vedno precej nižje od povprečja cen v lanskem letu. Če bo prišlo do dvigovanja cen naftnih derivatov, seveda te cene ne bodo več nižje, ampak bo Vlada verjetno reagirala tudi z drugačno trošarinsko politiko. Ne glede na to pa se je v času gospodarske krize zmanjšala aktivnost tudi na področju avtoprevozniške dejavnosti in pogoji poslovanja se na tem področju zaostrujejo, zato se je Vlada odločila, da predlaga vračilo trošarin avtoprevoznikom, in sicer za tovorna vozila, katerih bruto masa znaša 7 in pol tone in več in se uporabljajo za prevoz blaga, ter vozila avtobuse, ki vozijo v kategoriji M2 in M3 in se uporabljajo za redni ali začasni prevoz potnikov. Do sedaj so vračila lahko zahtevali do višine 50%, le tisti končni uporabniki, ki so govoriva uporabljali za stroje in naprave zunaj javnih cest, za kmetijsko mehanizacijo oziroma statične delovne stroje. Evropska zakonodaja predvideva možnost zmanjševanja trošarin oziroma vračila trošarin tudi za druge namene, torej namene v primeru komercialne uporabe, vendar zgolj do višine, ki ne pade pod 302 evra na tisoč litrov govora. To je torej tista zgornja meja, do katere se smejo trošarine za te namene še zniževati. Predlog, ki je pred vami, pomeni znižanje oziroma vračilo trošarin za največ 130 evrov na 1000 litrov in predvidevamo, da bo ta rešitev pomembno prispevala k izboljšanju položaja avtoprevoznikov. Skupna ocenjena vrednost izpada trošarin, kar pomeni pravzaprav dodaten prihodek avtoprevoznikov, znaša približno 39 milijonov evrov. Predlagam, da predlog zakona, tako kot je bil dopolnjen na Odboru za finance, podprete. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem podpredsedniku Radu Likarju za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Odbor za finance in monetarno politiko je na 11. nujni seji dne 14. maja 2009 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada, s predlogom za obravnavo in sprejetje po nujnem postopku, ki ga je Kolegij predsednika Državnega zbora sprejel na svoji 23. seji dne 11. maja 2009. Osnovni cilj obravnavanega besedila je predloženo znižanje trošarinske obremenitve plinskega olja, ki se dokazljivo uporablja za pogon motornih vozil za komercialno uporabo oziroma tovornih vozil, katerih skupna bruto masa znaša 7,5 tone in več in ki se uporabljajo za prevoz blaga, ter vozil, ki sodijo v kategorijo M2 ali M3 in se uporabljajo za redni ali občasni prevoz potnikov, in področna uskladitev z ureditvijo v evropski zakonodaji. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, ki je posredovala konkretno pripombo k 2. členu zakonskega predloga. K 2. členu zakonskega predloga sta bili s strani kvalificiranih predlagateljev - mag. Radovan Žerjav in poslanska skupina SDS - vloženi dve dopolnili. V razpravi so člani odbora z deljenimi mnenji, z izraženimi poudarki na potrebnem celovitem pristopu k reševanju nakazane problematike, posebej na izpostavljenem kmetijskem področju, pozornost namenili obema vloženima amandmajema. Konkretno v delu za procentualno povišanje vračila trošarine kupcem energentom, ki se porabijo za pogon kmetijske in gozdarske mehanizacije, vključno s traktorji s sedanjih 50% na 75% oziroma 100% vračila trošarine. Omenjenih predlogov Vlada ni podprla in jih odbor ni sprejel. V okviru delovnega gradiva na sami seji se je odbor seznanil še s predlogom za amandma odbora k 2. členu zakonskega predloga, pripravljenim na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ter predlogom vključitve datuma direktive zaradi nomotehnične celovitosti besedila, ki ga je odbor ob obravnavi sprejel. Glede na sprejeti amandma je bilo na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora kot sestavni del poročila pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki navedeni amandma vključuje. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Vili Trofenik, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine Zares. Prosim.
Hvala za besedo. S predlaganim zakonom o spremembi Zakona o trošarinah se omogoča znižanje trošarinske obremenitve plinskega olja, ki se dokazljivo uporablja za pogon motornih vozil za komercialno uporabo. To je za vozila, ki se uporabljajo za prevoz blaga in katerih bruto masa znaša 7,5 ton ali več, in za vozila, ki sodijo v kategorijo M2 oziroma M3 in se uporabljajo za redni ali občasni prevoz potnikov. Poleg navedenega novela zakona povzema določila uredbe Sveta 2658/87 o tarifi in statistični nomenklaturi ter določbe uredbe komisije 1031/2008 o skupni carinski tarifi. Država članica lahko v skladu z direktivo Sveta 2003/96, ki ureja obdavčitev energentov in dopušča, da v skladu s svojo gospodarsko politiko določi za plinsko olje za pogon različno stopnjo trošarine glede na namen uporabe, ali je komercialni ali nekomercialni. Pri tem mora država članica spoštovati najnižjo višino trošarine za komercialni namen, ki ne sme biti nižja od 302 evra oziroma od 1. januarja 2010 330 evrov za 1.000 litrov plinskega olja. Poleg navedenega predlagani zakon določa pravico uveljavljenja niže trošarine z vračilom in postopke v zvezi z vračilom trošarine. Predlagani zakon bomo v naši poslanski skupini podprli. Hvala.
Hvala. Gospod Anton Urh bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Prosim.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovana sekretarka, spoštovane predstavnice Vlade in poslanke in poslanci. Poslanci DeSUS-a bomo podprli predlagano znižanje trošarinske obremenitve plinskega olja, nabavljenega za komercialne namene. Predlagatelj je namreč, po naši oceni, podal primerne vsebinske rešitve, ki vključujejo točno opredeljen namen porabe, za katerega se lahko uveljavlja vračilo že plačane trošarine. Upravičenost vseh prevoznikov, tudi iz drugih držav članic Evropske unije in EFTE, postopek v zvezi z vlaganjem zahtevkov s strani upravičencev ter postopanje pristojnega organa Curs, ustrezen nadzor nad vračili ter hrambo dokumentacije. Menimo, da so določila oblikovana ustrezno, saj bodo lahko upravičenci vračilo trošarine za plinsko olje dejansko uveljavljali že za mesec junij letošnjega leta, kar zagotovo predstavlja pozitiven ukrep za reševanje finančne in gospodarske krize v sektorju cestnega prevozništva. Bo pa novela povzročila manjko v proračunu za kar 38,74 milijonov evrov, ki se bo pokril iz drugih javnofinančnih sredstev. Ena izmed možnosti za pokritje tega manjka je na marčevski seji sprejeta novela istega osnovnega zakona, ko smo sprejeli zvišanje trošarin za tobačne izdelke. In sicer se na ta račun predvideva dodatno pobranih 14 milijonov evrov. Nas je pa zmotila ocena finančnih posledic tega predloga. Namreč, v prvotnem besedilu je bil izpad ocenjen na 16,5 milijonov evrov ob istih predpostavkah, torej ob enakem znižanju trošarine ter ob upoštevanju enakega števila registriranih avtobusov in tovornih vozil z dovoljeno maso večjo do 7,5 ton. Zato od predlagateljev oziroma Vlade pričakujemo obrazložitev razloga za tako veliko uštetje. Ne glede na izraženo podporo k znižanju trošarin za plinsko olje pa ne moremo ostati ravnodušni in ne komentirati načina dela Vlade. Poslanska skupina DeSUS je že večkrat opozorila na nesistemske, necelovite predloge zakonov, ki prihajajo v Državni zbor, saj se spremembe nanašajo na zgolj nekaj členov, podobno je tudi pri noveliranju zakona o trošarinah, saj smo nedavno že obravnavali ta zakon in sprejeli zvišanje trošarin za tobačne izdelke. Sedaj pa ga imamo spet pred seboj. Menimo, da bi bilo smotrneje in mislim, da se s tem strinja večina poslancev, da se celoviteje pristopa k problematičnim rešitvam veljavnih zakonov in se nato pripravi predlog novele, ki bo podlaga za konstruktivne in konsenzualne, predvsem pa celovita rešitev nekega zakona. Takšen način delovanja, kot ga je predlagatelj ubral pri osnovnem zakonu o trošarinah pa zagotovo ne govori v prid razglašanju varčevanju javnih finančnih sredstev niti v prid varčevanju časa tako izvršilne kot zakonodajne veje oblasti. Skratka, naj bo ta pomislek razumljen ne toliko v smeri kritike, temveč v smeri predloga za vnaprejšnje postopanje in delovanje, saj nam bo tako prihranjeno mnogo časa in tudi proračunskega denarja. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Bogdan Barovič bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Še enkrat hvala za besedo. Že spet, sekretarka, sodelavke, prijatelji, kolegi pozdravljeni. Zakon o trošarinah bomo v Slovenski nacionalni stranki podprli. Res je, da je to eden od zakonov, ki so protikrizni in bodo pomagali. Ob tem pa velja poudariti, da je bilo zelo pestro in zanimivo na matičnem delovnem telesu, čeprav smo bili v majhni sobici, kjer smo slišali kar nekaj resnic. Te so, da smo s predlogi in amandmajem, ki so bili, kolikor se spomnim, na matičnem delovnem telesu tudi osvojeni, da se pravica do povrnitve 50% trošarine poveča na 75%. Zanimiva trditev je bila - in ki je poštena in prava in se mi zdi vredna, da jo omenimo - je ta: zakaj ne bi ljudem omogočili, da bi pošteno koristili plinsko olje; torej, da bi imeli manjšo trošarino, s tem ko se jim več povrne, kot pa, da počnejo tisto, kar počnejo mnogi, da kupujejo kurilno olje, ker je cenejše, in ga potem uporabljajo za plinsko okolje. To je resnica. In to je eden od ukrepov, s katerim preprečuje država, po trboveljsko rečeno, "petrigarijo" ali "petriganje" ali izkoriščanje te države. Prav je tudi, da ta zakon v resnici tudi pove, kakšen je negativni učinek na proračun, pa vendarle, jaz mislim, da se bo z rebalansom lahko ta negativni učinek zbalansiral še na pozitivnega. Veliko dileme sem imel ob predlogu amandmaja kolega iz Slovenske ljudske stranke, ki je predlagal, da bi se namesto 50% povrnitev trošarine za kmete omogočila 100% povrnitev trošarine, vendar sem ob poslušanju tudi mnenj ostalih kolegic in kolegov matičnega delovnega odbora ocenil, da je najbolj pošteno in najbolj prav to, kar je bilo z amandmajem sprejeto, torej da gre za 75% vrnitev trošarine. Kot že rečeno, dobro je, da je to en zelo konkreten zakon, ki je protikrizni zakon, o katerem smo zelo na kratko, pa vendarle pošteno spregovorili, in pričakujemo še več takšnih zakonov. V Slovenski nacionalni stranki ga bomo torej z veseljem podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Radovan Žerjav, podal bo mnenje Poslanske skupine SLS.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo spremembe in dopolnitve Zakona o trošarinah. Glede na trenutno gospodarsko situacijo in razmere je nujno treba pomagati slovenskim avtoprevoznikov in primerno ustrezno znižati trošarino za dizelsko gorivo, ki ga uporabljajo za pogon motornih vozil. Takšen ukrep bo imel neposredni učinek na cestno prevozništvo, tako da bo znižal stroške prevoza blaga in potnikov ter posledično krepil konkurenčnost te panoge v evropskem in gospodarskem prostoru. To potezo Vlade v Slovenski ljudski stranki podpiramo, ker menimo, da je dobra. Vendar, kot po navadi, žal, tudi v temu primeru slovenske vlade problematika kmetijstva ne zanima oziroma je očitno po njenem mnenju v slovenskem kmetijstvu vse z rožicami posejano. Da je slovenski vladi kaj malo mar problematike v kmetijstvu, je jasno razvidno iz obrazložitve predloga zakona, ki je tukaj pred nami. Gre za enega izmed ukrepov iz svežnja, ki ga Vlada predlaga za ublažitev posledic finančne in gospodarske krize v Sloveniji. Če bi Vlada imela v mislih tudi težak položaj slovenskega kmetijstva v časih te gospodarske krize, bi ob vseh ukrepih, ki jih predlaga, poskušala reševati tudi položaj na temu področju. Evidentno se to vidi v temu predlogu zakona, ko bi bilo mogoče slovensko kmetijstvo razbremeniti dela bremen v popolnoma istem členu, v katerem se tega bremena razbremenjuje slovenske avtoprevoznike. Šele po postavitvi poslanskega vprašanja predsedniku Vlade o neukrepih za slovensko kmetijstvo bo koalicija zaradi odgovora predsednika Vlade, v katerem je obljubil povečanje povračila trošarin s 50 na 70%, prisiljena vložiti amandma, ki bo to predsednikovo obljubo tudi uveljavil. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo se že na matičnem delovnem telesu predlagali zvišanje povračila trošarin za pogonsko gorivo v kmetijstvu, pa ste nas koalicijski poslanci brez argumentov zavrnili, ko bi lahko že takrat predlagali svojih 70%. V poslanski skupini smo tudi za to sejo Državnega zbora vložili amandma za 100% povračilo trošarin za pogonsko gorivo v kmetijstvu. Če tega ne bi storili, smo prepričani, da tudi vašega predloga ne bi bilo. Zakon bomo poslanci SLS podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Borut Sajovic v imenu poslanske skupine LDS. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, za besedo. Še enkrat pozdrav predstavnicam ministrstva. Zakon o trošarinah je pomemben zakon predvsem zato, ker odgovarja na številne očitke in vprašanja, da Vlada ne ravna protikrizno, da ne ukrepa. Tole je eden izmed številnih odgovorov na konkretno vprašanje, ki bo vsem tistim, ki se ukvarjajo s prevozništvom, pa tudi s kmetijstvom, na koncu omogočil, da jim v žepu za kakšne druge namene in investicije ostane kakšen evro. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije zato podpiramo spremembo zakona, še posebej pa nas veseli, da tokrat ne gre za dvig, temveč za znižanje trošarin, seveda v skladu z evropskimi predpisi. Energetska direktiva namreč omogoča ločevanje trošarine za plinsko olje glede na komercialni in pa nekomercialni namen, odločitev pa prepušča vsaki posamezni državi članici, s tem da določa minimalni znesek trošarine. Naša vlada se je odločila, da izkoristi to možnost, in pričakuje, da se bodo s tem ukrepom znižali stroški, kar bi pripeljalo do večje konkurenčnosti pri prevozu blaga in storitev na evropskem trgu. Ukrep ima torej neposredne učinke na cestno prevozništvo, s tem da se bo za tiste, ki imajo manjša oziroma lažja tovorna vozila, poiskalo druge variante oziroma opcije. Ampak, kot pravi minister, gre za ukrep, ki je kombiniran z dvigom cestnin za tovorna vozila, bo to kompenzirano in možno kot olajšavo pri uporabi ABC kartic. Gre za enega izmed protikriznih ukrepov za ublažitev posledic gospodarske in finančne krize, ki je posredno povezan z drugim ukrepom, to je pa zviševanje cestnin za tovorna vozila in pa zvišanje cen vinjet za osebna vozila, s čimer naj bi Vlada poskušala zagotoviti stabilno financiranje dokončanje avtocestnega križa, kar je seveda z vidika razvojnih vprašanj tudi pomembno. Če smo glede prvega ukrepa, to je znižanje stroškov z nižjimi trošarinami, optimistični, pa smo glede drugega, ki se nanaša na cestninjenje, pa naj bo to za tovorna vozila ali osebna vozila, zadržani, saj še vedno zagovarjamo rešitev, ki bi bila najboljša in pa najbolj poštena, da se čim prej uvede elektronsko cestninjenje in da vsakdo od tistih, ki uporablja, obremenjuje ali pa poškoduje cestišče, v skladu s potrebami plača natančno toliko, kolikor je seveda te storitve porabil ali z drugimi besedami, koliko je dejansko res prevozil. A o tem bo prilika za razpravo ob obravnavi drugega zakona, ki je prav tako uvrščen na to sejo. Znan nemški pregovor pravi, da varčuj takrat, ko imaš. Jaz sem prisiljen še enkrat ponoviti, da smo te čase enkrat že zamudili. Niso bili dolgo nazaj, pa v nekem drugem času neki drugi ljudje temu niso znali prisluhniti. Namreč takrat, ko smo imeli obdobje visoke gospodarske rasti, takrat enostavno, ko ti zmanjka, nimaš več s čim varčevati in takih je v Sloveniji ta trenutek, žal, že preveč. Zato je seveda ob tem trenutku dobrodošel tudi napotek ekonomistov, da morajo biti vsi ti ukrepi skrbno premišljeni in dodelani, če ne se seveda lahko zgodi, da bo morda še za kakšne druge, ravno tako potrebne, pomembne in pa nujne ukrepe zmanjkalo, ker bomo seveda na določenem področju pa so lahko to tudi trošarine ali vinjete, v proračun pripeljali premalo sredstev in da nam ne bo ostalo od tistega, kar bi želeli deliti za nujne in pa najnujnejše ukrepe. Precej je bilo v tej točki tudi govora, kako so trošarine, kmetijstvo, traktorji, kmetijska mehanizacija pomembno in pa potrebno področje. Zato sem seveda vesel, da smo na mizo kot enega od treh amandmajev dobili tudi tistega od Vlade, ki številko 50% zamenjuje s 70%. Mislim, da je to pomemben, potreben, predvsem pa realen in finančno še vzdržen predlog in zato bomo v Poslanski skupini LDS amandma, tretji, ki ga je pripravila Vlada, podprli, da se seveda številka 50% nadomesti s 70. S tem pa mislim, da Vlada tudi ustrezno odgovarja na očitke, da je kmetijstvo podeželje, ki s tem dobiva, ocenjujemo, tam nekje med 2, 3 milijone evrov dodatnih sredstev, še kako jemlje resno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Miroslav Klun v imenu Poslanske skupine SD.
Hvala za besedo, spoštovani gospod podpredsednik, predstavnica Vlade, kolegice in kolegi! V okviru protikriznih ukrepov je za sektor prevoza blaga in potnikov Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah nedvomno pomemben prispevek blažitve krize v tem sektorju, ki je eden izmed tistih, ki ga je kriza zajela med prvimi. S predlogom zakona se bodo tako zmanjšale obremenitve, zaradi trošarin zavezancem, ki pri izvajanju svoje dejavnosti uporabljajo tovorna motorna vozila s skupno bruto težo 7,5 ton in več za prevoz blaga oziroma motorna vozila kategorije M2 in M3 za prevoz potnikov. Hkrati moram opozoriti, da bodo morali upravičenci zagotoviti ustrezne evidence in spremljati porabo goriva za pogon upravičenih vozil, zato se jim bodo nekoliko povišali tudi administrativni stroški. Vendar smo prepričani, da se bodo na drugi strani znatno omilile posledice finančne in gospodarske krize zaradi teh znižanj v sektorju prevoza blaga ter potnikov, saj jim cene goriv predstavljajo največji strošek. Zaradi tega predloga bo omogočeno ohranjanje delovnih mest in posledično povečanje konkurenčnosti v primerjavi z evropskimi državami, ki niso izvedle tega predlaganega ukrepa. Ob upoštevanju, da je bilo na dan 31. 12. 2008 v Sloveniji registriranih 2398 avtobusov in 10396 tovornih vozil z največjo dovoljeno maso, ki ni manjša od 7,5 ton iz te kategorije, je po oceni Vlade izpad finančnih sredstev na letni ravni 38,74 milijona evrov. Izpad prihodkov se bo pokril z drugimi javnofinančnimi prihodki. Zaradi prej omenjenega, da bodo spremembe zakona o trošarinah omilile posledice finančne gospodarske krize v sektorju prevoza blaga in potnikov, v Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo predlagane spremembe zakona, vključno z vladnim amandmajem. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Rado Likar bo podal mnenje Poslanske skupine SDS. Prosim.
Hvala za besedo, predsedujoči. S Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah, ki ga imamo pred seboj, Vlada namerava znižati trošarinsko obremenitev plinskega olja, ki se dokazljivo uporablja za pogon motornih vozil za komercialno uporabo - to je tovornih vozil, katerih skupna bruto masa znaša 7,5 ton in več, in ki se uporabljajo za prevoz blaga, ter vozil, ki se uporabljajo za redni in občasni prevoz potnikov, kar v naši poslanski skupini podpiramo. Poleg tega tudi določa roke, v katerih mora carinski organ odločiti o zahtevku in izvesti vračilo. Naša poslanska skupina SDS pa je vložila tudi amandma k 54. členu zakona, in sicer da bi imeli kupci energentov, ki se dokazljivo uporabijo za pogon statičnih delovnih strojev, strojev v gradbeništvu in strojegradnji, motornih tirnih vozil in v železniškem prometu, žičnic in strojev ter naprav na smučiščih, ter za energente, ki se uporabljajo za pogon kmetijske in gozdarske mehanizacije, vključno s traktorji, pravico do vračila trošarine v višini 75% trošarine, ki je predpisana za pogonske namene, namesto dosedanjih 50. To se nam zdi zlasti primerno, ker bi v tem obdobju vsesplošne krize občutno izboljšali položaj tako v gradbeništvu, posebej pa še v kmetijstvu, ki protikriznih ukrepov Vlade do sedaj še ni bilo deležno v prav veliki meri. Slovenske kmetije so namreč v primerjavi s kmetijsko razvitimi državami Evropske unije bistveno manjše, poleg tega pa se slovenski kmetje soočajo tudi z razdrobljenostjo posesti in majhno posestno strukturo, kar kmetom bistveno povečuje stroške pri obdelavi zemljišč in gozda ter, posledično povečuje stroške. Podatki kažejo, da so se skupni stroški pridelave poljščin samo v zadnjem letu povečali za 20 in več odstotkov. V živinoreji so se v letu 2008 stroški v primerjavi s povprečjem v letu 2007 povečali za več kot 10%. Odkupna cena mleka in mesa pa v letošnjem letu nezadržno pada. V sami strukturi stroškov predstavljajo zelo velik delež stroški domačih strojnih storitev, kamor spadajo tudi stroški energentov. Po podatkih KIS-a - Kmetijskega inštituta Slovenije - predstavljajo stroški domačih strojnih storitev pri proizvodnji pšenice 18,1%, pri proizvodnji silažne koruze 26,6%, pri proizvodnji sena 38,7%, pri proizvodnji travne silaže pa kar 41,7% delež. Povečanje deleža vračilo trošarine na 75% bi pripomoglo k izboljšanju položaja, tako v gradbeništvu kot kmetijstva, še posebej v vse bolj zaostrenih pogojih globalne gospodarske in finančne krize. Zakon bomo v Poslanski skupini SDS podprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. K 2. členu so vloženi trije amandmaji. Prehajamo k prvemu amandmaju poslanske skupine SDS. Želi kdo razpravljati? Besedo ima gospod Janko Veber.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Amandma [[...]]
Še to bi vas rad opozoril, oprostite, razpravljamo o vseh treh amandmajih. Prosim.
Torej, amandma, ki je bil vložen s strani koalicije, je zagotovo eden od tistih amandmajev, o katerih lahko govorimo, da lahko tudi v tem sistemu trošarin izjemno pomagamo tudi pri razvoju oziroma obstoju kmetijske proizvodnje in tudi gozdarske proizvodnje, obe panogi sta izjemno pomembni tudi v Sloveniji predvsem za razvoj podeželja, ker to so običajno tudi dejavnosti, ki se odvijajo izven večjih središč. Velikokrat smo tudi že govorili o tem, kako bi lahko pomagali s posameznimi ukrepi tudi na tem področju. Nekateri so bili sicer sprejeti kot predlogi, pa še niso bili realizirani v obliki sprejetega zakona in seveda tudi pričakujemo, da se bo to v prihodnosti realiziralo. Glede samih trošarin pa lahko govorimo o tem, da je ta predlog, da se poveča olajšava pri trošarinah za 20%, tisto, za kar ocenjujemo, da je realno in da tudi v tem trenutku, ko ugotavljamo, da kmetijstvo in gozdarstvo pravzaprav v tem času recesije ta hip mogoče še niti ni toliko na udaru, se pa to že seveda čuti, lahko tudi v prihodnje ohranimo "še nekaj rezerve", če temu lahko tako rečemo, v narekovajih, če bi res bilo treba še bolj učinkovito oziroma drastično ukrepati, zmanjševati stroške pri kmetijstvu in gozdarstvu. Tako bom sam podprl amandma koalicije. Idealno bi sicer bilo, kot je tudi predlagano pri drugih amandmajih, da je ta odstotek še višji oziroma kot je bilo predlagano, celo 100% olajšava, pa vendarle mislim, da moramo vzeti v zakup, da v tem trenutku je treba večjo pozornost posvečati tistim panogam, ki že danes imajo zelo izrazite težave, in kot sem povedal, če bi res bilo treba, mogoče v nadaljevanju kdaj poseči tudi še po dodatnih odstotkih. Tako ocenjujem, da bo vendarle to izjemno konkreten in primeren prispevek k zmanjševanju stroškov kmetijstva in gozdarstva in teh 70% bo tudi obremenilo dodatno proračun z izpadom teh prihodkov, pa vendar menimo, da ta izpad bo obvladljiv in da ne bo imel hujših finančnih posledic. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod dr. Peter Verlič. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovana državna sekretarka s sodelavkama, spoštovana poslanka, poslanci! Oglasil sem se k 2. členu, k amandmaju, ki ga je vložila Slovenska demokratska stranka, in sicer pod točko 2, da se zadnji odstavek 22. odstavka črta. Ko smo govorili o pomoči prevoznikom, kar je seveda cilj tega zakona z znižanjem trošarin, je treba vendarle povedati, da ta ukrep, da ta predlog ni star. Ta ukrep o znižanju trošarin smo pravzaprav že predlagali v prejšnji vladi in seveda tudi v povezavi z cestninami, ampak takrat se je govorilo o popuščanju prevoznikom, o tem, da se nič ne naredi za železnico in da so cestni prevozniki razbojniki, ki uničujejo ceste, itd., da ne naštevam. Skratka, tedanja opozicija je imela popolnoma drug govor kot pa ga ima sedaj. Seveda boste rekli, da so bile razmere drugačne. Res je, bile so drugačne, vendar problemi cestnih prevoznikov so bili tedaj isti, kot so danes. Nisem popolnoma prepričan, da bo ta ukrep, če ga gledamo - jaz osebno ga vidim seveda kot prispevek k temu, jasno trošarine bodo nižje, vendar pa nisem prepričan, če bo pravzaprav to za prevoznika kot podjetnika res tisti ukrep, ki bo nekaj prispeval. Zraven je vendarle le treba povedati, da opozarjajo prevozniki, da se jim tržišče zožuje, da je konkurenca prevelika, da so cene, ki jih dosegajo na trgu, nizke in da se povečuje število praznih kilometrov ter, ne nazadnje, da se povečujejo tudi stroški; namreč 40% zvišanje cestnin v neki bilanci majhnega podjetja tudi nekaj pomeni. Skratka, ob tem bi se kar strinjal z nekaterimi predhodniki iz koalicije, ko so podali svoje stališče, da pravzaprav se pogreša neka sistemskost, sistemskost tudi do cestnih prevoznikov. Jaz sem sam postavil pisno poslansko vprašanje ministru za promet že aprila, pričakoval tudi odgovor, kaj je pravzaprav narejeno za cestne prevoznike kot pomemben gospodarski subjekt. Odgovora še ni. Seveda, dobili smo neki zakon, ki bo pomagal, vendar pa je še precej stvari, po mojem, na tem področju za urediti in mislim, da bi bilo počasi primerno, da Vlada tudi skladno z uredbo Evropskega sveta, ki govori o ukrepih, ki se sprejmejo v primeru krize na trgu cestnega prevoza blaga, počasi oceni in takšno krizo razglasi tudi za cestno prevozništvo v Sloveniji. Da se pa vidi, da je vendarle treba pogledati tudi vsak ukrep, ki se ga v okviru nekega zakona sprejema. Pa nazaj k amandmaju in zadnjemu stavku 22. člena. Mi predlagamo, da se zadnji stavek črta. Vračila ni mogoče zahtevati za gorivo, kupljeno z gotovino. Torej, prevoznik, ki pride na bencinsko črpalko, ki nabavi gorivo, ima edino možnost, da plača z negotovinsko obliko, se pravi samo s kreditno kratico. In kar nekaj prevoznikov je opozorilo, da se v teh časih, ko govorimo o krizi, pogosto zgodi, da je ta kreditna kartica iz razumljivih razlogov blokirana. Torej, če želi voziti, ne more plačati drugače kot brezgotovinsko. Mora na bencinsko črpalko in plačati gorivo. S čim? Ja, z gotovino. Gotovina je uradno plačilno sredstvo. Jaz mislim, da evro, ki velja v Sloveniji in ki ga imam v denarnici, je uradno plačilno sredstvo in ne vem zakaj, ne vem zakaj vračila ni mogoče zahtevati za gorivo kupljeno z gotovino? Po mojem je ta stavek zrel ustavne presoje. Jaz ne razumem, zakaj račun, ki ga prevoznik dobi, ko kupi gorivo, ne bi bil zadostno dokazilo za plačilo za to, da je gorivo natočil z denarjem. Ne vem. Dobro. Argument bo zloraba. Zlorabe ne more biti, če je ustrezna kontrola. Tudi pri plačilu z negotovinskimi karticami verjetno lahko pride do tega. Mislim, da je ta stavek zanesljivo takšen, da zahteva razmislek. Zato smo v naši poslanski skupini ta amandma vložili, da se črta. Kajti popolnoma logično je, da lahko pridem v trgovino, da lahko kupim ali pa na bencinsko črpalko in plačam tudi z gotovino in za to dobim ustrezno izstavljen račun. Če je potrebno dodati kakšen dodatni podatek na račun, ne vem, številko kamiona, če se kdo boji, da bi namesto v tovorno vozilo natočil v osebno vozilo, ampak to lahko naredi tudi, če pride s kreditno kartico, potem jaz mislim, da je ta amandma potrebno podpreti, vidite, tudi v korist prevoznikov. Tista drobna korist, ki se bo pokazala k temu, kot smo zdaj vsi ugotovili, da bomo ta zakon podprli, kar se tiče trošarin, podprimo še to in eno majhno administrativno oviro, ki pravzaprav ni tako majhna. Lahko se zgodi, jaz mislim, da lahko kdo od prevoznikov, ko bo pogledal ta zakon, mislim, sproži celo ustavno presojo. Predlagam tukaj razmislek med nami, da o tem amandmaju, o tej drugi točki, da se zadnji stavek 22. odstavka črta, da se to sprejme. Jaz sem prepričan, da bodo vsi tisti odgovorni, ki morajo ustrezno poskrbeti za to, da bo preprečena zloraba, to lahko tudi storili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Rado Likar. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Z amandmajem v naši poslanski skupini smo želeli predvsem to, da bi se v večji meri pripomoglo k izboljšanju položajev tistih, ki opravljajo dejavnost gradbeništva oziroma tistih, ki se še ukvarjajo s kmetijstvom. V pregledu podatkov o ocenah pogonskega goriva v Sloveniji lahko vidimo, da se je samo od januarja 2008 do junija 2008 cena povišala iz 1,072 evra na 1,294 evra. Trenutno so res cene pogonskih goriv na svetovni ravni nižje, kot v lanskem letu, je pa Vlada Republike Slovenije ob znižanju nabavne cene goriva dvignila trošarine. Same gospodarske in finančne razmere so se glede na leto 2008 močno poslabšale in močno prizadele kmetijstvo in gozdarstvo. Sprejeti paketi vladnih ukrepov pa do danes niso vključevali ukrepa, ki bi bil za kmetijstvo in gozdarstvo sploh uporaben, kaj šele, da bi se prijel. Na bančnem trgu se obresti višajo in s tem dražijo kapital, kar dodatno draži proizvodnjo in zaostruje ekonomski položaj kmetijstva in gozdarstva v Sloveniji. Z veseljem bi podprli tudi predlog mag. Žerjava, vendar, kot je že sam rekel, smo predpostavili oziroma vedeli, da koalicija tega ne bo sprejela. Pa še nekaj moram poudariti, že na odboru sem opazil oziroma je prevladala teza, da kmetje lahko dobijo povrnjeno vso količino, kolikor je pač, oziroma za vso količino pogonskega goriva, ki jo kupijo, vendar seveda to ni res, ker so kmetje pri svojih zahtevkih za vračilo omejeni na površino oziroma hektar, in ne na to, koliko traktorjev imajo, kaj šele kakšne moči so in kako moderni. To je za kmeta osnovno sredstvo, kot je za vsakega podjetnika stroj ali za prevoznika kamion, in seveda to ni luksuz. In to, kar bo dobil povrnjeno iz naslova trošarine, še to je pač predpisano v uredbi in določeno, koliko goriva lahko porabi na hektar primerljive površine. Z amandmajem predlagamo tudi to, da tisti prevozniki, ki nedvomno z originalnim računom dokažejo, da so kupili pogonsko gorivo in ga plačali na kakršenkoli način, torej tudi z gotovino, lahko dobijo povrnjeno trošarino. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospo Marjan Bezjak.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lepo pozdravljeni, državna sekretarka, poslanke in poslanci. Hvala bogu, da je država, da je Vlada spregledala zdaj, ko je uničila 2 tisoč prevoznikov v Sloveniji, ki nimajo več kaj početi, ki so parkirali vozila, in zdaj začela zniževati trošarine. Vendar, v tem zakonu, predlogu zakona, je zelo pohvalno - razen ene same stvari. Res je, tukaj ni zajetih kmetijskih strojev, tukaj ni zajetih gradbenih strojev, ne vem s kakšnim razlogom so tukaj izpuščeni. Kajti, če se bo to izpustilo, potem spet dajemo pobudo tem gradbenim podjetjem, z gradbenimi stroji, lastnikom gradbenih strojev, da bodo spet začeli točiti lahko kurilno olje, kakor tudi kmetom. Mislim, da to ni cilj države, da se spet na drug način izgublja več davkoplačevalskega denarja ali več trošarin, zaradi tega smo se mi v Poslanski skupini SDS odločili vložiti amandma, da popravimo še ta del, ki bi lahko prešel v takšne ali drugačne mahinacije. Res je, da je dejansko tri mesece, odkar je bil sprejet Zakon o trošarinah, parkiranih preko 2 tisoč vozil. Morda je bil cilj napraviti selekcijo, kdo dlje zdrži, kdo lahko dlje časa krvavi, ne vem. Pritiski slovenskih prevoznikov v tem letu na dvig trošarin so bili jalovi. V lanskem letu, se spomnimo prevoznika, z letalom so se vozili gledati, kako se gradijo avtoceste ministra Žerjava. Bile so na rok zgrajene. Letos pa smo udarili, Vlada je udarila slovenske prevoznike blazno po žepu, če lahko tako rečem. In zaradi tega smo tudi dobili toliko več brezposelnih ljudi. Včerajšnji podatek ministra za gospodarstvo, da je bilo v letošnjem letu samo 1480 ljudi več brezposelnih, to je zelo, zelo malo ljudi, če je ta podatek resničen. Ta podatek je dejansko tudi prebral iz podatkov, ki so mirodajni v Sloveniji. Ministrstvo za promet ali Vlada se odloča tudi za dvig cestnin. S tem delom trošarin, ki se bo vrnil, ta del trošarin bo dejansko zakril oči, ker na drugi strani bodo dvignili cestnine. Res je, boljše proso, kot pa čisto nič. Rad bi še eno stvar poudaril. Zdaj bodo morala prevozna podjetja, prevozniki zbirati mesec dni račune, drugi mesec jih bodo predali carinskemu uradu, davčnim inštitucijam, potem mesec dni traja tista kontrola, rok vračila tega denarja je 60 dni. Ljudje, to je 120 dni kreditiranja države, 120 dni. Tega se niti ne zavedajo določeni, ki danes tudi tukaj razpravljajo. Zato je tudi pomembno bilo povračilo preplačanega DDV-ja, da bi prišli na 7 ali 14 dni ali celo v veljavnost, s tem letom, 21 dni. Bi tudi vsaj ta del skrajšali, ker bi tisti zakon veljal tudi za ta del. Ali morda izgubljeni ali izpuščeni v tem zakonu kmetijski stroji. Ali mislite ukiniti zadruge, ki so nekako podpora pridelovalcem kmetijskih pridelkov, da bodo lahko direktno prodajali v trgovine? Ne vem, kakšen je namen. Zakaj je bilo kmetijstvo izvzeto iz tega zakona? Drugače pa moram priznati, da je gotovo zadnji čas, da se sprime ta zakon, da podprete tudi ta amandma, kajti na koncu koncev je preko 12.000 prevoznikov v Sloveniji, ki v državno blagajno veliko, veliko denarja prispeva. Upam, da še ni prepozno. Upam, da bo ta ukrep dovolj hiter in prav tako upam, da boste ta predlog amandmaja, ki smo ga v Slovenski demokratski stranki vložili, vzeli za dobronamernega, ne pa slabonamernega. Kajti, tako kot sem že prej dejal, s tem bomo preprečili tudi "tankanje", če lahko tako v žargonu rečem, delovnih in kmetijskih strojev s kurilnim oljem, strojev, kar je dejansko, vsi vemo, prepovedano. Zakaj bi spet morali imeti še neke dodatne inštitucije, inšpekcije, da bodo še dodatno kontrolirali, če se bodo te stvari dogajale. Napravimo zakon tak, kot mora biti, da bo veljal za vse. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o amandmajih? Odpiram prijavo. Gospa državna sekretarka, izvolite. Boste potem? Gospod Bogdan Barovič, izvolite.
Hvala lepa. Bom kratek. Že v uvodni predstavitvi stališča sem povedal, da v Slovenski nacionalni stranki podpiramo amandma, v tem primeru, ja, SDS, ki predvideva, da se v veljavnem 54. členu zakona v sedmem in devetem odstavku beseda "petdeset" nadomesti s "petinsedemdeset". V Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da je ta predlog dober, boljši od ostalih dveh predlogov. Kar se tiče amandmaja Slovenske ljudske stranke. Seveda je popolnoma razumljivo, da je v tem trenutku, v času recesije, kmetijstvo še kako pomembno. Kajti, padec skoraj 10% proizvodnje v kmetijstvu daje v razmislek, kako bomo živeli naprej, pa vendarle ocenjujem, da reševanje skozi Zakon o trošarinah, enega od mnogih zakonov, ne moremo reševati vprašanja kmetijstva s povečanjem s 50 na 100% povrnitev trošarine. Mogoče je to en sestavni del, ki bi prišel v hujši krizi v poštev. V tem primeru pač ne. Prav tako pa mislim, da ni pošteno do vseh nas, ko slišimo, da primerjamo zdaj zmanjšanje trošarin za tovorna vozila z dvigom cestnin. Mislim, da sta to dve popolnoma različni vsebini in ni prav da to mešamo. Po eni strani trošarine pomenijo za tistega, ki je prevoznik ali avtobusa ali tovornjaka nad 7,5 ton, znižanje trošarin pomeni veliko za njegovo lastno produkcijo. Plačilo cestnin pa seveda veliko pomeni za vse nas, ki vozimo po slovenskih cestah, in ti dve vsebini sta popolnoma neprimerljivi in dvig cestnin mora biti izveden in se mora izvesti. Skratka. Predlagam, kolegicam in kolegom, jaz spoštujem vse tri predložene amandmaje, vendar ocenjujem, da bi bilo od vseh rešitev najbolje in prav sprejeti rešitev, ki jo predlaga SDS, torej, da bi 50% nadomesti z besedo "petinsedemdeset" in ta amandma v Slovenski nacionalni stranki tudi podpiramo. Hvala lepa.
Gospod Jakob Presečnik, izvolite.
Hvala lepa za besedo gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka, ki ravno odhaja s sodelavkama, ter kolegice in kolegi. Že v mnenju poslanske skupine, ki ga je podal naš kolega Radovan Žerjav, smo jasno povedali, da je dobro, da smo pozorni na vso zakonodajo, ki prihaja za razreševanje teh kriznih razmer in vseskozi seveda ugotavljamo, da je kmetijstvo tisto, na katerega žal Vlada pozablja in na kar opozarjamo pri vseh teh zakonih. Tudi moje včerajšnje poslansko vprašanje predsedniku Vlade je očitno padlo na plodna tla, to je dobro in že takoj za tem ali pa istočasno, ker je bilo vprašanje že v petek dostavljeno predsedniku Vlade oziroma kabinetu, je iz vrst koalicije prišla rešitev za kmetijske stroje in tako dalje, kjer se to vračilo trošarine po vašem predlogu, po predlog koalicije, poveča iz 50 na 70%. Torej vsi trije predlogi, ki so, vsi trije amandmaji, ki so, seveda izboljšujejo trenutno veljavno stanje. Mi seveda podpiramo naše rešitve, da se trošarina vrne v celoti. Za to so seveda argumenti, ki smo jih napisali tudi v predlogu amandmaja. Samo dva bom navedel. Delež goriva v stroških proizvodnje v slovenskem kmetijstvu je seveda bistveno večji kot v primerljivih državah, kot v večini držav Evropske unije, kjer so seveda kmetijske površine, predelovalne površine, bistveno bistveno večje kot so v Sloveniji, razdrobljenost bistveno manjša. Takšno je stanje. Seveda bo kdo rekel, potrebno je združevati in tako dalje, površine in posesti, vendar to je dolg proces, se pa seveda tudi to dogaja. In pa še drugi razlog je potrebno navesti. Funkcija kmetijstva ni samo osnovna dejavnost pridelovanja hrane, ampak je to predvsem družbeno izredno pomembna funkcija, to je obdelanost krajine, odprtost prostora in njegovega upravljanja z vidika ekonomije, strategije, ekologije in tako dalje. In je to seveda osnovni pogoj za zadovoljivo poseljenost in, bi rekel, oblikovanost in podobo naših podeželskih območij. Zato bomo podprli ta naš amandma, ki je pod številko dva. Imam pa vprašanje in bi želel, da tudi državna sekretarka odgovori na to vprašanje, kar je dr. Verlič že prej izpostavil, namreč, ali so res objektivni pogoji za bojazen, ki jih predlagatelj navaja pri obrazložitvi za dvaindvajseti odstavek oziroma zadnji odstavek, kjer pišete, da je zaradi preprečevanja zlorab določeno, to mislim na avtoprevozniško dejavnost, zaradi preprečevanja zlorab je določeno, da vračila ni mogoče zahtevati za gorivo kupljeno z gotovino. Jaz bi tako rekel. Če je ta možnost objektivno velika, potem to razumem, sicer pa ne razumem tega dejstva in jemljem na znanje tudi razloge, o katerih je govoril prej dr. Verlič, da vedno seveda tudi ni mogoče, da se vedno tudi ni mogoče izogniti takšnemu načinu odplačevanja. Ne vem, ali res ni drugih inštrumentov, ki bi zagotavljali, da ne pride do zlorabe na tem področju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Bogovič. Prosim.
Lep pozdrav, gospod podpredsednik, kolegice, kolegi. Tudi sam želim utemeljiti svojo podporo k temu amandmaju, ki smo ga vložili v Ljudski stranki. Hkrati pa tudi izražam zadovoljstvo, da so bili predlagatelji tako iz opozicijske stranke k temu členu, kakor tudi vidimo danes, da so tudi koalicijske stranke vložile svoj amandma. Prepričan sem, da bo na koncu rešitev, ki je bila ob obravnavi tega zakona, rešitev, ki bo delno pripomogla k reševanju krize, ki v kmetijstvu zagotovo je. Žal slišimo večkrat, da nekateri ocenjujejo, da v kmetijstvu še ni krize ali pa, da bo prihajala z velikimi zamiki. Vendar pa tisti, ki pridelujejo mleko in jim je cena padla iz 33 centov na 26 centov po litru mleka, tistim se je plačilni rok iz prej 30 dni povečal zdaj na 45 dni, pa se še zmanjšuje, podaljšuje ta rok. Podobno se dogaja pri pitancih, kjer je kilogram mesa za mlado pitano govedo izpod tri evre, plačilni roki se tam dva meseca in več. Mislim, da je prav, da se tudi v tem zboru spregovori o tem in da se prepozna, da so akutni znaki krize v kmetijstvu in se prav zelo ostro odražajo, še posebej tam, kjer propadajo kakšni predelovalni obrati, kot se je v Sloveniji, v Prekmurju, že zgodilo v preteklih tednih, mesecih. Ljudje so bili praktično ob vse pridelke oziroma ob znesek, vrednot svojega, v tistem primeru, goveda v klavnico prodanega. Mislim, da je prav, da se na nek način v tem trenutku spregovori tudi o tem, da vemo, da je ta kriza, ki je v kmetijstvu oziroma ostri pogoji, konkurenčnost evropskega kmetijstva, ki udarja na slovensko, se odraža vsak dan. V tej krizi, ki je konstantna, vsak teden, vsak dan tudi katera od teh kmetij omaga. Kar se dogaja sedaj v gospodarstvu v nekem enkratnem valu, zopet po zelo zaostrenih pogojih na širšem področju, je v kmetijstvu permanenten ukrep. Permanentno stanje je temu primerno, veliko število zmanjšanih kmetij, ki še danes uspevajo na tem trgu, konkurira tem ostrim pogojem. Zato me veseli, da bomo sprejeli en takšen zelo konkreten ukrep. Ukrep, s katerim bomo v bistvu naredili to, da za trošarino kot davščino, ki jo država pobere, da naredimo nek ukrep v to smer, da bo tega davka s strani države pobranega manj in da bo del teh sredstev puščen tistim, ki se s kmetijstvom ukvarjajo, in bodo na ta način mogoče tudi kakšen mesec, leto dlje kljubovali razmeram na tem zelo ostrem trgu. Prepričan pa sem, da bomo v prihodnje morali na tem področju sprejeti še kar nekaj zakonov, tudi v Ljudski stranki smo že vložili zakon o dohodnini, kjer želimo tudi razčistiti določene stvari, ki so zopet povezane z davščinami. Mislim, da je prav, da je to tema, okoli katere Državni zbor in Vlada tudi v prihodnje porabila dovolj časa, ji bosta posvetila dovolj pozornosti in ta prepotreben segment temu prepotrebnemu segmentu slovenskega gospodarstva omogoči preživetje. Hvala.
Hvala lepa. Gospod mag. Radovan Žerjav, izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi. Danes imajo kupci za gorivo, ki se uporablja za pogon kmetijske in gozdarske mehanizacije, vključno s traktorji, pravico do 50% vračila trošarine, ki je predpisana za pogonske namene. To je zaradi same narave slovenskega kmetijstva, po naših ocenah, absolutno premajhen delež. Namreč, stanje v slovenskem kmetijstvu, ki je pogojeno z razdrobljenostjo in neugodnimi naravnimi danostmi za kmetijsko predelavo, se v zaostrenih gospodarskih razmerah še drastično poslabšuje. Zvišanje tega deleža, ki ga ne nazadnje tudi predlagamo skozi naš amandma, do katerega so upravičeni kmetje, bi seveda pripomoglo k omilitvi tega slabega ekonomskega položaja v kmetijstvu. Statistični urad Republike Slovenije je namreč februarja letos objavil informacijo, da je bil faktorski dohodek v kmetijstvu v letu 2008 za 10% nižji, kot v letu 2007. Cene kmetijskih pridelkov pa izredno močno nihajo, v zadnjih časih predvsem padajo, drastično padajo. Ko govorimo o deležu goriva v stroških, je pri slovenskih kmetih večji, kot v drugih državah, saj so slovenske kmetije bistveno manjše, kot v večini evropskih držav, poleg tega pa se naše kmetije soočajo še z razdrobljeno parcelno strukturo, o čemer sem pravzaprav že govoril. S povečanjem upravičenega deleža bi pripomogli k izboljšanju tega ekonomskega položaj, kar bi pripomoglo k lažjemu kmetovanju v vseh bolj zaostrenih pogojih ter s tem omogočili nadaljnji razvoj podeželja, predvsem podeželja. Eden od razlogov znižanja ravni obdavčitve navedenih v direktivi so tudi socialni oziroma okoljski razlogi. Kmetje morajo danes namreč izpolnjevati stroge pogoje pri kmetovanju, standarde na področju varstva okolja, varnosti hrane, zdravja in dobrega počutja živali ter upoštevati načela dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja, kar je zajeto s pojmom "navzkrižna skladnost". Tudi zaradi vsega navedenega, smo mnenja, da bi bilo 100% povračilo trošarine pravi odgovor na to hudo krizo, ki se je zgodila tudi v kmetijstvu, ne samo na ostalih področjih gospodarstva, ampak tudi kmetijstva. Zato bomo seveda v Slovenski ljudski stranki ta naš amandma podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Gospod Jurša, izvolite. Potem pa gospa državna sekretarka.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Glede na to, da je bilo kar precej besed izrečenih na amandma, ki ga vlaga Slovenska ljudska stranka, ne bi želel ponavljati razlogov za 100% vračilo trošarine. Pridružujem se vsem tistim izrečenim besedam, ki so jih izrekli kolegi iz Slovenske ljudske stranke. Moram povedati, da bom tudi jaz podprl njihov amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa državna sekretarka, izvolite.
Najlepša hvala. Dovolite mi, da se odzovem na vaše razprave v zvezi z vloženimi amandmaji. Začela bom s prvim amandmajem, in sicer s črtanjem zadnjega stavka dvaindvajsetega odstavka tega člena. Pri vsakem ukrepu, ki ga želi Vlada izvesti in je ciljan na točno določeno populacijo, se vedno vsi zavzemamo, pravilom poslanci in Vlada, da ne bi prišlo do izigravanja inštrumenta in da bi bil res naravnan na tisto populacijo, na katero želimo, da je naravnan. Brezgotovinsko plačilo zagotavlja identifikacijo kupca. Identifikacija kupca povezuje njegovo dejavnost, registrirano dejavnost in namen, za katerega kupuje konkretno gorivo in za katerega bo zahteval vračilo trošarine. To se pravi, negotovinsko plačilo dejansko onemogoča oziroma povezave te identifikacije onemogočajo, da bi prišlo do izigravanja tega inštrumenta in uporabo goriva, ki je za točno določene namene, za kakšne druge namene. Zato je bila vgrajena ta določba. Kar se tiče tega, da prihaja do blokade računov in zato brezgotovinsko plačilo ni mogoče, to povsem ne drži. Brezgotovinsko plačilo so tudi plačilne kartice, kot so magma in podobne kartice, ki jih je moč uporabiti v ta namen, in ravno tako zagotavljajo ustrezno identifikacijo. Kar se tiče amandmajev, ki se nanašajo na kmetijsko dejavnost. Naj vam povem, da že sedanji položaj kmetom omogoča vračilo trošarine v višini 224 evrov na 1.000 litrov. To je v primerjavi, če zdaj delamo primerjavo z avtoprevozniki, ker imamo ravno oboje na tapeti, približno skoraj še enkrat toliko. Če bi sprejeli amandma, ki ga predlaga, torej prvi amandma, potem bi bilo to vračilo v višini štiristo oseminštirideset evrov na tisoč litrov kar je seveda ob vseh drugih ukrepih, ki misli, da so vam bili včeraj v odgovoru na poslanska vprašanja tudi že predstavljeni, nesprejemljivo. Menimo, da je prav, da uravnotežimo ukrepanje države, zlasti ukrepanje, ki se nanaša na sredstva javnih financ za vse segmente. Za Vlado je sprejemljiv predlog amandmaja, ki vključuje zgolj kmetijsko mehanizacijo, ne pa tudi stacionarnih delovnih strojev, in sicer do višine 70% kar bo pomenilo povišanje vračil kmetom v višini tristo deset evrov namesto sedanjih dvesto štiriindvajset evrov na tisoč litrov. Še ena stvar je bila izpostavljena, kdaj je možno vračilo zagotoviti? Ta rok je bil postavljen skupaj z nadzornim organom; poglejte, tukaj ne gre za kreditiranje države, kot je bilo nekako vmes povedano. Trošarina je obveznost, ki se potem vrne. In rok petinštirideset dni, ki je postavljen v zakonu zagotavlja primerno izvedbo vseh kontrol in postopkov, zato vendarle menimo, da ga je moč ohraniti. Velja pa poudariti, zlasti pri kmetijstvu še en element, ki je bil uveden z letošnjim letom, medtem ko so v preteklih letih ta vračila trošarine bila naravnana na enkrat letno, se v letošnjem letu ta trošarina vrača vsak mesec posebej, kar je pomemben element k izboljšanju likvidnostnega položaja kmetijske populacije. Toliko, hvala lepa.
Hvala lepa. Še bi želeli razpravljati. Prijava teče. Izvolite.
Hvala lepa. Se opravičujem, sem stisnil napačno tipko. Hvala lepa. Spoštovana gospa državna sekretarka, moram reči, da ne razumem odgovora in tega pojasnila. Mislim, da osnovna dilema ni razjasnjena. Torej, če želim, kot avtoprevoznik dobiti vrnjeno trošarino, mi ostane samo brezgotovinsko plačilo. V vsakem primeru moram imeti kartico. Denar za mene ne velja. Se pravi, če pridem z denarnico, z zakonitim plačilnim sredstvom, očitno to, da bi mi na črpalki ali tam, kjer bi gorivo kupil, ne morejo izdati računa, na katerem so, ne vem, vsi tisti nujno potrebni identifikacijski podatki, s katerimi se jasno izkažem, da sem upravičenec za vračilo trošarine. In kontrola ne more biti pri prevoznikih, ne morejo prevozniki trpeti, da bo lažje davčni in carinski inšpekciji in ne vem komu. Jaz mislim, da mora država poskrbeti za vse te instrumente, kontrole da do zlorab ne bo prihajalo. Ampak do zlorab prihaja tudi če imam plačilne in ne vem kakšne kartice. Ne razumem pa, da v državi Sloveniji, če imam jaz blokirano; tudi Magno imam najbrž lahko blokirano, pa ne vem katero kartico, sploh pa zdaj. In se pogovarjamo, tukaj smo se vsi strinjali o zaostrenih pogojih poslovanja teh prevozniških podjetij. Veste, vedno bolj se mi dozdeva, da ščitimo inšpekcije, ki bi morale kontrolirati, na račun prevoznikov. Pač, pa naj imajo brezgotovinsko, kaj bo zdaj z denarjem hodil in plačeval. Oprostite, saj to je skoraj tako, kot da pridemo v Mercator in nam rečejo v Mercatorju - od danes naprej samo s kartico, z denarjem pa ne. Jaz mislim, da je ta razmislek potreben in da nadzor izvajajo za to ustrezni organi, ki morajo preprečiti, da tisti, ki plača z gotovino na črpalki, ali pri dobavitelju, ali kjerkoli, da to res naredi tako, da ne pride do zlorabe. In mislim, da tega ne smemo naprtiti prevoznikom. Ob tem pa res ne razumem, zakaj denar, gotovina kar na lepem za eno skupino populacije, tako, kot ste se izrazili, zdaj so prevozniki ena skupina, posebna populacija, za katero pač gotovina ne velja. Mislim, da tukaj to breme pa res z lahkoto naložimo tistim organom, ki morajo zlorabe preprečevati in to zanesljivo ne more iti na škodo prevoznikov. Spoštovane poslanke in poslanci, predlagam, da amandma podpremo. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče [[....]]Oprostite. Malo bolj gor roko. Izvolite, gospod Likar.
Hvala za besedo, predsedujoči. Bom čisto kratek, ker se ne bi rad ponavljal. Ampak sem dobil občutek, da smo vsi prišli do tega spoznanja, da bi bilo dobro ta delež vračila trošarin povišati. Zdaj je razlika med Vlado pa med predlogom Slovenske demokratske stranke, samo še 5% in kot je po navadi v pogajanjih, vsak nekje popusti. Malo iz vrha, malo od spodaj. Predlagam, da podprete naš amandma s 75% vračilom. Kar se pa tiče plačila z gotovino, kot je rekla gospa državna sekretarka, menim tudi sam, da gotovo obstaja inštrument, nadzor, ki bi to zlorabo preprečeval. Ne bi zdaj znal na pamet reči, mogoče na račun matično številko ali pa šifro dejavnosti, nekaj takega gotovo obstaja. Mislim, da je tudi primerno podpreti to, da se ta zadnji stavek dvaindvajsetega odstavka črta. Hvala.
Hvala lepa. Še enkrat odpiram prijavo. Gospod Gvido Kres, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Jaz zagovarjam to 100% vračilo. Če že pri tem 100% ne moremo priti skupaj, moram povedati to, da sem se ravno zdaj, ta vikend, pogovarjal z eno od kmetic iz našega okolja, ki pravi: "Vsa zemljišča imam gotovo najbolj oddaljena od svoje proizvodnje in smo ta mesec za nafto zapravili 1000 evrov." Vemo, koliko pridejo te trošarine. In pravi: "Čisto drugače je za tiste, ki kmetujejo, ki se njihova zemljišča in njihov delokrog vrti okrog njihovih posestev." In gotovo takšni kmetje niso v enakem položaju. Če že ne moremo priti na 100, pa se poskusimo pogovoriti, da vsaj tistim, ki imajo bistveno bolj oddaljeno, ki bistveno več goriva na ta račun porabijo, ker je zaradi tega njihova proizvodnja tudi bistveno dražja, da tukaj najdemo en kompromis, čeprav mislim, da bi bilo najbolj pošteno 100%. Ne bojte se tega, kar sem danes zasledil, da lahko pride do zlorabe. Mislim, da se da to zadevo na bistveno bolj eleganten način reševati, ne pa, da tem obrtnikom, ki poslujejo tudi z gotovino, na ta način onemogočamo njihovo enostavno poslovanje. Zdaj pa kar se tiče še kartic. Veste, saj kartice so najbolj verjetno in to negotovinsko poslovanje, ko na eni strani resnično lahko zelo enostavno posluješ, ampak to tudi stane. Zaradi tega so tudi procent, dva, pet, kolikor kje, dražje storitve, izdelki in vse, zaradi tega, ker nekomu plačujemo, zaradi tega poenostavljena plačevanja. Torej, ta modernizacija na eni strani prinaša tudi podražitve. Sprejmimo, za božjo voljo, to zadevo na ta način kot smo ta amandma dali. Jaz bom gotovo podprl naš amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. O amandmajih bomo [[...]]Se morate odločiti za telefon ali zame. Prijava teče. Gospod Bezjak, izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Ena dodatna informacija je bila še potrebna, ravno zato mislim nasloviti eno vprašanje na gospo državno sekretarko v zvezi s tem. Zakon bo sprejet s 1. junijem, kako pa bodo lahko, ve se, da ima veliko prevoznih podjetij tudi lastne črpalke, ki imajo toliko tisoč litrov goriva natočenega. Kako bo ta zakon, ali bodo oni lahko uveljavljali za nazaj za tisto gorivo, ki ga že imajo nabavljenega ali od tistega dne, ko bodo potem s 1. junijem na novo začeli točiti? Imajo pa še morda goriva do 1. avgusta, karikirano. Hvala.
Hvala lepa. Gospa državna sekretarka, izvolite.
Hvala lepa. Na datum uveljavitve zakona bo potrebno napraviti popis in gorivo, ki bo od tega dne naprej, bo podvrženo določilom tega zakona.
Hvala lepa. Zdaj pa res ugotavljam, da ne želi nihče več razpravljati. Zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 14. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O FINANČNEM POSLOVANJU, POSTOPKIH ZARADI INSOLVENTNOSTI IN PRISILNEM PRENEHANJU V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospod Boštjan Škrlec, državni sekretar, izvolite.
Hvala lepa za besedo predsedujoči. Lep pozdrav poslanke in poslanci! Osrednji cilj predlaganih sprememb Zakona o finančnem poslovanju in postopkih zaradi insolventnosti je celovita ureditev obdelave osebnih podatkov insolventnih dolžnikov, ki so potrošniki. Pri tej celoviti ureditvi zasledujemo predvsem stališča, ki so bila izražena v nekaj sodbah oziroma odločbah Ustavnega sodišča in v skladu z opozorili, ki jih je podala informacijska pooblaščenka glede varstva osebnih podatkov. V teh postopkih se zbirata dve vrsti osebnih podatkov. To sta enotna matična številka in davčna številka. Davčno številko uporabljajo predvsem banke in druge finančne institucije, s katero ugotavljajo v popolnosti identifikacijo insolventnega dolžnika, kar je pomembno zlasti, zaradi pravočasne prijave terjatev v postopku zaradi insolventnosti. Z enotno matično številko pa se identificira predvsem lastnik oziroma dolžnik kot lastnik nepremičnin ali kot imetnik poslovnega deleža. S tem se omogoči stečajnim upnikom, da identificirajo takšno osebo, s čimer se varujejo pravice upnikov in tudi morebitnih drugih oseb, ki bi stopile v promet z takšnim premoženjem. Z vidika načela sorazmernosti obdelave osebnih podatkov je prepovedana javna objava tako EMŠO kot tudi davčne številke. Upravičeni subjekt, ki pa zahteva identifikacijske podatke insolventnega dolžnika, ki je potrošnik, pa lahko prejme samo tisti podatek, ki se nanaša na eno izmed obeh identifikacijskih oznak oziroma številk, in sicer tiste, ki jo je posebej določil v zahtevi za posredovanje podatkov. Drugi sklop sprememb meri na večjo učinkovitost vodenja postopkov zaradi insolventnosti, saj se zagotavlja pravna podlaga za posredovanje podatkov v postopkih v informatizirani obliki. Zaradi večje informatizacije teh postopkov se določa tudi obveznost, da stečajni upravitelj oziroma upravitelj svoja poročila, sezname preizkušenih terjatev in druga pisanja predloži sodišču v elektronski obliki in jih podpiše z varnim elektronskim podpisom. Prav tako pa bo tudi sodišče po predlogu zakona izdajalo sklepe in odredbe v elektronski obliki. Zadnji del sprememb se nanaša na uskladitev oziroma prilagoditev določb o smiselni uporabi Zakona o pravdnem postopku. Gre namreč za to, da zaradi specifične narave insolventnih postopkov smiselna uporaba Zakona o pravdnem postopku, ki je sicer pravilo, zahteva nekaj drobnih popravkov, in sicer spremenjene so določbe o tem, na kakšen način in kdo odloča o pritožbi zoper sklepu v postopku zaradi insolventnosti in tudi glede pravnih posledic izostanka zaroka. To so novosti, ki jih prinaša predlog zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku gospodu dr. Vinku Gorenaku za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na svoji 4. seji 6. maja 2009 obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju, ki ga je Državnemu zboru seveda predložila Vlada. Odbor je razpolagal z mnenje Državnega sveta ter z mnenjem Zakonodajno-pravne službe. Predstavnik predlagatelja je povedal približno to, kar smo slišali zdaj. Zato lahko rečem samo to, da smo se poleg tega seznanili še z mnenjem Državnega sveta, ki zakon podpira. Predstavnica Zakonodajno-pravne služb je povedala, da so amandmaji, ki so bili vloženi s strani poslanskih skupin koalicije, usklajeni in zakon izboljšujejo, če poenostavim. V nadaljevanju je Odbor sprejel amandmaje poslanskih skupin koalicije. K 7., 17., 20., 21., 22., 28., 30., 32. in 35. členu. Ni pa sprejel amandmaja Poslanske skupine SDS in ni glasoval o enem izmed amandmajev, ki sta s tem postala brezpredmetna. Odbor je v skladu z 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih skupaj in jih sprejel. Dopolnjeni predlog zakona pa je sestavni del poročila, ki ste ga sprejeli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Anton Urh v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Spoštovani gospod podpredsednik, gospod državni sekretar, poslanke in poslanci! Predlagana novela Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju prinaša spremembe v treh segmentih, in sicer uskladitev stališča Ustavnega sodišča glede varstva osebnih podatkov in poseganja v pravico do varstva osebnih podatkov, dalje v delu, ki se nanaša na informatizacijo postopkov ter na učinkovitejše vodenje postopkov zaradi insolventnosti. Lani sprejeti zakon je uzakonil in uredil tudi področje osebnega stečaja - možnosti prezadolženim fizičnim osebam, da predlagajo stečaj, na podlagi katerega se bodo lahko njihovi upniki delno poplačali. O preostanku pa imajo možnost predlagati odpust dolga. Zadolžitev fizičnih oseb temelji na nepoznavanju zakonitosti poslovanja z denarjem. Do prezadolženosti pa lahko pride tudi zaradi dogodkov, na katere posameznik nima vpliva, kot so smrt družinskega člana, bolezen, v današnjem času pa ne toliko nezmožnost za delo, temveč pomanjkanje delovnih mest ter posledično brezposelnost. Poslanci DeSUS-a smo že ob sprejemanju novele zakona opozarjali na finančne posledice uvedbe osebnega stečaja, saj mora predlagatelj ob vložitvi predloga založiti predujem za kritje začetnih stroškov postopka, ki obsega pavšalno nadomestilo za objave, nadomestilo za upravitelja in druge stroške postopka. Predujem tako znaša približno dobrih 2 tisoč evrov, kar pa je za prezadolženega dolžnika zagotovo precejšen strošek. Skratka, pomanjkljivosti lani sprejetega zakona so predmet današnje razprave oziroma te novele. Poslanci DeSUS-a menimo, da predlagane spremembe sledijo stališču Ustavnega sodišča ter da so pripravljene skladno z vodilnimi načeli osnovnega zakona, zato bomo ta predlog zakona soglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Silven Majhenič v imenu Poslanske skupine SNS.
Spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovani prisotni. Novela prinaša tudi spremembe. Uskladitev stališč izraženih v odločbah Ustavnega sodišča in opozorili informacijske pooblaščenke glede varstva osebnih podatkov in zagotavljanja sorazmernosti zakonskega posega v pravico do varstva osebnih podatkov insolventnih dolžnikov. Daje se pravna podlaga za popolno identifikacijo insolventnega dolžnika, kajti za popolno identifikacijo posameznika ne zadostuje le podatek o imenu in priimku posameznika, temveč je za popolno identifikacijo potreben še podatek o EMŠO oziroma o davčni številki. Zaradi pravnih posledic začetka postopka osebnega stečaja je vodenje obeh identifikacijskih številk vsekakor potrebno za dosego z ustavo dopustnega cilja, to je varovanje interesov oziroma položaja širokega kroga upnikov stečajnega dolžnika in kupcev njegovega premoženja, ki spada v stečajno maso. Daje se ustrezna pravna podlaga za posredovanje podatkov o postopkih zaradi insolventnosti v informatizirani obliki. Podatki se v informatizirani obliki lahko posredujejo le upravičencem za namene določene z zakonom, zaradi uresničitve načela sorazmernosti posega v osebne podatke. Upravičenec lahko prejme samo podatek o eni od identifikacijskih številk - EMŠO ali davčni številki insolventnega dolžnika, in sicer tisti, ki jo določi v zahtevi za posredovanje podatkov v informatizirani obliki. Zagotavlja se učinkovitejše vodenje postopkov zaradi insolventnosti. Novela prinaša uskladitev z ureditvijo Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku [[ZPP-D]] . Uvaja se možnost vložitve predloga za začetek osebnega stečaja na zapisnik pri sodišču ter nekatere ostale spremembe, ki so potrebne zaradi jasnejše in redakcijsko dosledne pravne ureditve. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke bomo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju podprli. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Gvido Kres v imenu Poslanske skupine SLS.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju prinaša pozitivne spremembe. Gre predvsem za uskladitev z odločbami Ustavnega sodišča in opozorili informacijske pooblaščenke glede varstva osebnih podatkov in zagotavljanja sorazmernosti zakonskega posega v pravice do varstva osebnih podatkov insolventnih dolžnikov. Praksa je pokazala, da je nujna popolnoma identifikacija insolventnega dolžnika, osebe, zoper katero se vodi postopek zaradi insolventnosti. Popolna identifikacija pa ne pomeni le podatek o imenu in priimku posameznika, temveč je za popolno identifikacij potreben še podatek enotne matične številke oziroma davčne številke. Banke in druge finančne institucije ter drugi gospodarski subjekti insolventnega dolžnika v svojih evidencah navadno identificirajo z davčno številko. Za EMŠO pa je insolventni dolžnik identificiran kot morebitni lastnik nepremičnine v zemljiški knjigi oziroma kot imetnik poslovnega deleža v družbi z omejeno odgovornostjo v sodnem registru. Verjetno se vsi strinjamo, da je prav, da se zaščiti pravni položaj širšega kroga upnikov insolventnega dolžnika in pravnih subjektov, s katerimi ta dolžnik vstopa v poslovna in druga pravna razmerja. Če želijo pravočasno prijaviti svoje terjatve, je potrebna popolna identifikacija in v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se strinjamo, da v tem primeru najverjetneje ne gre za prekomeren poseg v položaj insolventnega dolžnika. Zagotovo pa je dobrodošla tudi sprememba v smeri večje informatizacije postopka, ki je pomembna za pospešitev in samoučinkovitost vodenja postopkov zaradi insolventnosti. Med drugim gre za obveznost upravitelja, da svoja poročila, sezname preizkušenih terjatev in druga pisanja predloži sodišču v elektronski obliki in prav tako obveznost, da sodišče izdaja sklepe in odredbe v elektronski obliki. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo v upanju, da spremembe dejansko ne prinašajo posledic v smislu zavlačevanja postopkov, zapravljanja premoženja in dvojnega plačevanja stečajnih upraviteljev, predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Milan Gumzar v imenu Poslanske skupine LDS.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni! Poslanski klub LDS bo novelo zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju podprl, ker prinaša kar nekaj sprememb: uskladitev s stališči, izraženimi v odločbi Ustavnega sodišča, in opozorilo informacijske pooblaščenke glede varstva osebnih podatkov in zagotavljanja sorazmernosti zakonskega posega v pravico do varstva osebnih podatkov insolventnih dolžnikov; zagotovitev ustrezne pravne podlage za posredovanje podatkov o postopkih zaradi insolventnosti v informacijski obliki; zagotovitev učinkovitejšega vodenja postopkov zaradi insolventnosti; uskladitev z ureditvijo v zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o pravdnem postopku; ureditev možnosti vložitve presoje za začetek osebnega stečaja na zapisnik pri sodišču ter spremembe, ki so potrebne zaradi jasnejšega in redakcijskega, dosledne pravne ureditve. Na sami seji Odbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je odbor obravnaval in sprejel nekaj amandmajev, ki so nastali na podlagi usklajevanja z Zakonodajno-pravno službo Državnega zbora, in osnovni tekst novele zakona še tako izboljšal. Na podlagi navedenih ugotovitev in dejstev, da za drugo obravnavo na seji Državnega zbora niso bili vloženi amandmaji, bomo v Poslanskem klubu LDS predlog novele zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Čepič v imenu Poslanske skupine SD.
Hvala za besedo. Sprememba zakona narekuje potrebo po celoviti uskladitvi s stališči Ustavnega sodišča Republike Slovenije in opozorilom informacijske pooblaščenke za varstvo osebnih podatkov. Podatki, ki jih je posredovalo Ministrstvo za pravosodje o postopkih prisilne poravnave, prisilne likvidacije in stečajnih postopkov, so zaskrbljujoči, saj se stvari rešujejo izredno dolgo in na ta način se upočasnjujejo tudi postopki. S predlogom zakona se ureja možnost hitrejšega reševanja predvsem takrat, ko je potrebna hitrejša zagotovitev in pravna podlaga za zbiranje določenih podatkov v postopkih insolventnosti. Upam, da bodo te spremembe omogočile hitrejše reševanje dolgotrajnih postopkov. Sama sprememba zakona tudi usklajuje ureditve v drugih zakonskih predlogih in nekaterih redakcijskih popravkih, ki pomenijo jasnejše poimenovanje zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju, ob tem pa ta zakon dela uporabnejšega, predvsem pa celotne postopke informacijsko nadgrajujejo in uvajajo lažjo dostopnost do podatkov, ki so v samem postopku insolventnosti potrebni. Sama sprememba zakona pa ne spreminja temeljnih načel postopkov, kar je nujno, da tako zaščitimo tako upnika kot tudi dolžnika. Zaradi vsega predlaganega bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov predlog sprememb zakona tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. In še gospod Jožef Jerovšek v imenu Poslanske skupine SDS.
Hvala lepa. Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovane kolegice in kolegi! Spremembe in dopolnitve zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju po navedbah predlagateljev narekuje potreba po celoviti uskladitvi stališč Ustavnega sodišča Republike Slovenije glede varstva osebnih podatkov. Predlagatelj poudarja, da je dodatno zasledoval cilje zagotovitve ustrezne pravne podlage za posredovanje podatkov o postopkih zaradi insolventnosti v informatizirani obliki in cilj zagotovitve učinkovitega vodenja postopkov zaradi insolventnosti ter tudi ureditev možnosti vložitve predloga za začetek osebnega stečaja na zapisnik pri sodišču. V Poslanski skupini SDS smo pričakovali, da bo predlagatelj predvideni cilj zagotovitve učinkovitega vodenja postopkov zaradi insolventnosti zastopal tudi pri spremembi zakona, vendar se to, žal, ni zgodilo. Sprememba zakona je bila priložnost za Vlado, da bi predlagala takšne spremembe, ki bi pospešile izvedbo stečajnega postopka in povečale varstvo interesa upnikov v stečajnem postopku. Po našem mnenju gre razvoj insolvenčne zakonodaje pod taktirko sedanje Vlade v povsem napačno smer. Zato predlagatelj k predlogu sprememb zakona niti ni odprl tistih členov zakona, ki bi omogočili amandmajsko izboljšanje zakona v tej smeri. Opažamo trend, da se zmanjšuje vloga upniških odborov, prav tako pa Vlada ni prisluhnila društvom oškodovancev, ki so dajala zelo koristne predloge, temelječe na večletnih izkušnjah v stečajnih postopkih. Rešitve o predlogu zakona so tudi nejasne in po našem mnenju prehajajo v nasprotje z nekaterimi pravnimi načeli, kot je na primer načelo določnosti in retroaktivnosti. Tako po našem mnenju predlagana sprememba 499. člena omogoča dvojno nagrajevanje upraviteljev v primerih, ko je nagrada že bila izplačana, in prav tako spodbuja zavlačevanje stečajnega postopka. V Slovenski demokratski stranki poudarjamo, da bi ob zakonu morali zaostriti odgovornost udeležencev, predvsem profesionalnih organov stečajnega postopka, ter predvideti ostre sankcije za kršitelje, ki ne spoštujejo zakona in ne sledijo temeljnim ciljem in načelom stečajnega postopka, kar je kontroliran izbris nesolventnega dolžnika iz registra na tak način, da je oškodovanje upnika kar najmanjše. Po našem mnenju bi morali stečajni upravitelji za svoje delovanje odgovarjati tudi z osebnim premoženjem, tako pa smo pogosto soočeni z zavlačevanjem stečajnega postopka in črpanjem stečajne masa ne račun upnikov. V Poslanski skupini SDS spremembam zakona ne bomo nasprotovali, saj gre zgolj bolj ali manj lepotne popravke, s katerimi resorno ministrstvu skuša ustvarjati vtis normalne zakonodajne aktivnosti na področju pravosodja. Zamujena priložnost za popravek zakona v smeri dejanskega izboljšanja je posledica pomanjkanja politične volje, ki jo opažamo tudi pri drugih predlogih tega ministrstva. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o dopolnjenem predlogu zakona bomo opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 14. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na obravnavo PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IZVRŠEVANJU KAZENSKIH SANKCIJ, PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospod Boštjan Škrlec državni sekretar.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij prinaša spremembe v treh sklopih. Prvi, osrednji in najpomembnejši del je odprava posebne zdravstvene komisije, ki je bila ustanovljena z namenom, da se bi dosegale hitrejše odločitve o odložitvi nastopa kazni, kazni zapora, in sicer iz zdravstvenih razlogov. V praksi so se pokazale težave. Sodišče, ko prejme prošnjo za odložitev kazni, je dolžno sprejeti odločitev o tem, ali obstajajo razlogi za odložitev ali ne, v osmih dneh. Zdravstvena komisija, ki je bila ustanovljena z namenom, da da mnenje o takšni upravičenosti odložitve, pa, kot se je izkazalo v praksi, teh mnenj ni bila sposobna izdelati v takšnem časovnem okvirju. Zaradi tega je prihajalo do zamud, postopek je postal bolj dolgotrajen in je šel dejansko na škodo osebam, ki so napotene na prestajanje kazni. Zaradi tega se ta komisija s predlogom zakona ukinja, s čimer pa ne bo trpela pravičnost odločanja. O odložitvi napotitve na prestajanje kazni zapora bo še vedno odločalo sodišče oziroma direktor zavoda, kadar so za to podani pogoji. Pri svoji odločitvi bo sodišče lahko za preveritev zdravstvenih razlogov angažiralo izvedence medicinske stroke, direktor pa se bo posvetoval s specialnostim oziroma bo pridobil mnenje specialista. S tem pa bo zagotovljeno, da bodo zakonski roki za odločitev o tem, ali so podani zdravstveni razlogi za odložitev kazni ali ne, tudi spoštovani. Druga sprememba se nanaša na sistem oziroma ureditev uklonilnega zapora, tudi tretji sklop se nanaša na ta isti problem, s tem da je ta druga sprememba uvedena zgolj v delu, ko se določajo razlogi za preložitev uklonilnega zapora. Glede na to, da je uklonilni zapor možno kot nadomestni ukrep, prisilni ukrep izreči zgolj v trajanju tridesetih dni, ni treba, da obstaja tako širok nabor razlogov za odložitev nastopa tega ukrepa, kot je to pri kazni zapora. Zaradi tega predlagamo v tej noveli, da kot opravičljiv razlog za preložitev ostane zgolj odložitev iz zdravstvenih razlogov. Tretji sklop pa se nanaša na napotitev oseb, ki jim je izrečen uklonilni zapor na prestajanje tega ukrepa. Sedanja ureditev je takšna, da zahteva obvezno napotitev teh oseb, ki prestajajo uklonilni zapor, na odprte oddelke zavoda. Težava je v tem, da odprti oddelki zavodov vsebujejo oziroma služijo za nastanitev tiste populacije oseb, ki prestajajo kazen zapora, ki so že tako rekoč v celoti resocializirane. Na teh oddelkih ni posebnega varovanja, na teh oddelkih velja pravzaprav povsem odprt režim, brez kontrol prihodov in odhodov, in namestitev oseb, ki jim je izrečena in dejansko pridejo na prestajanje uklonilnega zapora, v to populacijo ni primerna. V zvezi z uklonilnim zaporom velja, da je več kot 90% kazni poplačanih, ko osebe prejmejo poziv za prestajanje oziroma ko prejmejo odločbo o izreku uklonilnega zapora. Drugi preostanek, večinski preostanek oseb kazen plača, ko prejmejo poziv. Dejansko na prestajanje uklonilnega zapora pa je napoteno oziroma privedena zgolj peščica oseb in v večini primerov gre za osebe, ki niso osebnostno urejene oziroma zaradi svojih osebnih lastnosti, pogosto so pod vplivom alkohola in tudi sicer v podobnih stanjih, niso primerne za nastanitev na odprte oddelke zavodov. Zakonska sprememba bo zagotovila, da bodo te osebe sprejete v centralnih delih zavoda, to je del zavoda, kjer je zagotovljena tudi vsa potrebna administrativna podpora, da bodo potem v skladu z navodilom o napotovanju oseb na prestajanje kazni razporejene na oddelke, kjer je to najprimerneje. To je vsebina Predloga sprememb Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku gospodu dr. Vinku Gorenaku za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa. Kot že rečeno, Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je obravnaval tudi ta predlog zakona, torej Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij, in sicer na 4. seji 6. maja 2009. Po skrajšanem postopku ga je predložila Vlada. Na odboru smo imeli na razpolago mnenje Državnega sveta, mnenje Zakonodajno-pravne službe, mnenje Sodnega sveta, prejeli pa smo tudi dopis Marjana Čandra, penologa. Predstavnik predlagatelja je v dopolnilni obrazložitvi povedal to, kar smo slišali zdaj, zato tudi sam tega ne bi ponavljal. Državni svet je sporočil, da podpira ta predlog zakona, predstavnica zakonodajne službe pa je povedala, da so potrebni nekateri amandmaji, ki jih je koalicija tudi predložila. Opozicijski člani odbora smo bili skeptični in smo nasprotovali ukinitvi posebne komisije, torej posebne zdravstvene komisije. V nadaljevanju je odbor sprejel amandmaje poslanskih skupin koalicije, ni pa sprejel amandmaja k 2. členu poslanske skupine SDS. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika sprejel zakon v vseh členih, ki ste ga prejeli kot dopolnjeni predlog tega poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Silven Majhenič v imenu Poslanske skupine SNS.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Poglavitne spremembe zakona so tri: odprava posebne zdravstvene komisije, ki naj bi odpravila zastoje pri odločanju o odlogih oziroma prekinitev kazni, ki so nastale z uvedbo te komisije, ureditev odložitve prestajanja uklonilnega zapora in ureditev napotitve na preostanek uklonilnega zapora z navodilom o razporejanju in pošiljanju obsojencev na prestajanje kazni zapora. Odprava zdravstvene komisije, ki odloča o utemeljenosti zdravstvenih razlogov za odlog oziroma prekinitev prestajanja kazni zapora se po mnenju Slovenske nacionalne stranke ne zdi upravičena. Zdravstvena komisija se odpravlja iz razloga hitrejše odločitve o odložitvi oziroma prekinitvi prestajanja kazni zapora, na ta način pa se omogoča direktorju zavoda oziroma sodišču, da se samostojno odloči o odlogu oziroma prekinitvi prestajanja kazni zapora brez strokovne zdravniške podlage. Po mnenju predlagatelja je ustavitev komisije zmanjšala obseg obsojenčevih pravic, saj je takšen postopek dolgotrajen, po mnenju Slovenke nacionalne stranke pa bo prav njena ukinitev še dokončno zmanjšala obseg obsojenčevih pravic, saj ima po novi ureditvi pristojno sodišče v konkretni zadevi zgolj pravico pridobiti mnenje izvedenca medicinske stroke, ne pa dolžnosti to storiti. Prav tako ima direktor zavoda pri odločanju o prekinitvi zaporne kazni iz zdravstvenih razlogov zgolj možnost pridobitve mnenja specialista medicinske stroke, ki svojo dejavnost opravlja v okviru matičnega zavoda, v katerem obsojenec prestaja kazen zapora. Vsekakor pa ni dolžan tega storiti in lahko sam suvereno odloči. Po mnenju predlagatelja bosta lahko tako sodnik kot tudi direktor zavoda svojo odločitev utemeljila na podlagi izdelanega strokovnega zdravniškega mnenja. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke pa se sprašujemo, koliko časa bo trajala pridobitev takšnega strokovnega mnenja. Običajno ravno toliko, kolikor časa je potrebovala komisija za odločitev. Naslednja sprememba je ureditev odložitve prestajanja uklonilnega zapora. Uklonilni zapor sodišče predpiše osebi, kaznovani v postopku o prekršku, najdlje v trajanju 30 dni. Sprememba zakona bo omogočila sodiščem, da osebe, ki jim je bil izrečen uklonilni zapor, napotijo na zaprte, polodprte ali odprte oddelke zavodov, v skladu z njihovo osebno urejenostjo. Po mnenju Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke pa bi morali osebe, ki jim je bil izrečen uklonilni zapor, primarno napotiti v zaprt oddelek in šele nato bi bila mogoča njihov prerazporeditev v polodprte ali odprte oddelke zavodov. Ureditev, ki trenutno velja in določa, da sodišče, ki je osebi v postopku o prekršku določilo uklonilni zapor, pošlje to osebo na izvrševanje uklonilnega zapora primarno v odprt ali polodprt oddelek zavoda, skladno s prostorskimi možnostmi zavoda, se je v praksi namreč izkazala za popolnoma neprimerno. Veliko vas je najbrž, ki ne veste, kaj se skriva za temi tako imenovani uklonilci. To niso samo tisti, ki imajo prometni prekršek. To so tudi tisti, ki so kaznovani zaradi nasilništva, tatvin, tudi droge in tako naprej. To so tudi taki ljudje, ki niso urejeni in ne spadajo v odprti oddelek. Nesprejemljivo je, recimo, da intervencijska skupina pripelje na odprti oddelek za prestajanje uklonilnega zapora, na primer, zvezanega nasilnika, alkoholika in ga preda vodji izmene, ko je tam na tistem oddelku sam, in pravzaprav s tistim človekom ne more nič, ne more pomagati. Pravzaprav je celo ogrožen. Mislim, da je to res nedopustno in nesprejemljivo. Odprti oddelki za te ljudi niso primerni. Kar se pa tiče tistih, ki sprejemajo socialno pomoč, in se uklonilni zapor za njih odpravi ali prekine, je pa totalna neumnost. V tem primeru Romi uklonilnega zapora ne bodo videli. Tisti primer, ko je policija dala 180 predlogov za Romkinjo, ki se vozi brez izpita in dela prekrške, ne bo dočakal epiloga. Stari zakon okrog kaznovanja in prestajanja kazni zapora je bil dober, celo odličen, v primerjavi s tem, ki ga imamo danes, zato ne vidim razloga, da ga ne uvedemo nazaj. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke pa pozdravljamo črtanje 5. člena na matičnem delovnem telesu. S predlaganim členom se je namreč podaljšal rok za izdajo oziroma uskladitev podzakonskih predpisov zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o izvrševanju kazenskih sankcij, ki je začel veljati 1. novembra 2001. Mi tega zakona ne bomo podprli. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Gvido Kres v imenu Poslanske skupine SLS.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke še vedno verjamemo v slovensko pravosodje in menimo, da bodo sodniki znali pravilno razsoditi, ali nekomu določiti uklonilni zapor ali ne in na kakšnem oddelku naj se ta zapor izvaja. Verjamemo, da lahko na teh odprtih oddelkih prihaja do problemov, sploh v zvezi z varovanjem in podobno. Vedeti moramo, da uklonilni zapor dejansko nastopi zgolj v 10% primerov in da so osebe, ki uklonilni zapor nastopijo, najverjetneje precej problematične. Smoter uklonilnega zapora sicer ni kazen, ampak je to le sredstev za zagotovitev plačila denarnih obveznosti posameznika. Pravilno in smotrno je, da obstaja možnost odločitve sodišča ali človek pošlje na zaprti, polodprti ali odprti oddelek zavoda. Že z vidika same varnosti je bolje, da se že takoj presodi, ali osebo, ki ji je bila izrečena sankcija uklonilnega zapora, takoj poslati na zaprti oddelek ali ne. Ni nam namreč treba čakati na to, ali bo nekdo pobegnil in šele potem uvajati ostrejše sankcije, saj se za določene osebe lahko tak ukrep predvidi vnaprej. Seveda pa v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke spremembo zakona razumemo tako, da to ne pomeni, da se bodo zdaj te osebe avtomatično nameščale na zaprte oddelke zavodov za prestajanje kazni. V predlogu zakona namreč piše, da se pošlje oseba na izvršitev uklonilnega zapora skladno z navodilom, ki ureja razporejanje in pošiljanje obsojencev na prestajanje kazni zapora v zavode za prestajanje kazni. Druga sprememba, ki jo prinaša predlog zakona, je ukinitev posebne zdravstvene komisije, ki odloča o odložitvi kazni zapora iz zdravstvenih razlogov. Če je praksa res pokazala, da ta institut ne privede do hitrejših in učinkovitejših rešitev, ampak celo povzroča dolgotrajnejše in bolj zapletene postopke odločanja in ugotavljanja, ali so podani razlogi za odložitev kazni, se mora z ukinitvijo te komisije strinjati. Konec koncev je res, da lahko o tem odločajo sodišča, ki se opirajo na izvedenska mnenja. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se bomo glede tega zakona odločali po lastni presoji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Milan Gumzar v imenu Poslanske skupine LDS.
Še enkrat lepo pozdravljeni. Poslanski klub LDS bo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij podprl. Novela Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij se dotika predvsem dveh rešitev iz veljavnega Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij, ki je bil sprejet v lanskem letu. Najprej gre za odpravo posebne zdravstvene komisije, ki odloča o odložitvi kazni zapora iz zdravstvenih razlogov. Ideja uvedbe te zdravstvene komisije je bila v tem, da bi s pomočjo te komisije sodišča lahko hitreje ugotavlja ali obsojala razloge za odložitev nastopa kazni zapora zaradi zdravstvenih razlogov. V praksi se je žal pokazalo, da ta inštitut ne privede do hitrejših in učinkovitejših rešitev, ampak povzroči dolgotrajnejše in bolj zapletene postopke odločanja in ugotavljanja, ali so podani razlogi za odložitev kazni zaradi zdravstvenih razlogov. Zato v poslanskem klubu LDS podpiramo predlog, da se ta posebna komisija ukine in da se vrnemo na ureditev, po kateri o tem vprašanju odločajo sodišča sama, pri tem pa se lahko opirajo na izvedeniška mnenja. To je sistem, ki je veljal tudi prej in je utečen in je znan in v praksi tudi deluje. Druga sprememba se nanaša na napotitev na prestajanje uklonilnega zapora za osebe, ki jim je uklonilni zapor izrečen v postopkih v prekršku. Po sedaj veljavni ureditvi velja, da je treba te osebe nameščati primarno na odprte oddelke zavodov. Ta ureditev se je izkazala v praksi za neprimerno, ker na odprtih oddelkih zavodov biva populacija obsojencev, ki je praktično popolnoma pripravljena na vrnitev v svobodo in je že skoraj v popolni meri socializirana. Tisti prestopniki, ki jim je bil izrečen uklonilni zapor in nastopijo prestajanje tega uklonilnega zapora, pa so populacija, ki imajo praviloma neurejene življenjske razmere, v zvezi s tem so tudi mogoče lahko alkoholiki, narkomani in podobno, ker gre za popolnoma različno populacijo in pogosto prihaja tudi do konfliktov. V poslanskem klubu LDS podpiramo prizadevanja predlagatelja oziroma Ministrstva za pravosodje, da se ta neustreznost odpravi. Podpiramo rešitev, da se osebe, ki jim je kazen uklonilnega zapora izrečena, usmerijo oziroma napotujejo na ustrezne oddelke. Predlagana ureditev ne pomeni, da se bodo te osebe avtomatično nameščale na zaprte oddelke teh zavodov, ampak se bodo nameščale na zavode, ne pa na odprte oddelke. Pomembnejša razlika je v tem, da ima zavod večjo stopnjo varovanja in da skladno z oceno in osebnostnimi razmerami te osebe namestimo v ustrezen oddelek. Na ta način bomo preprečili morebitne konflikte in da se osebe, ki jim je uklonilni zapor izrečen, lahko ustrezno namestijo na prestajanje kazni.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Anton Colarič v imenu poslanske skupine SD.
Hvala lepa. Kolegice, kolegi, naj kar takoj povem, da Socialni demokrati bomo podprli sprejem zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij po skrajšanem postopku. Veljavni zakon sicer celovito ureja področje izvrševanja kazenskih sankcij in, kot je bilo že danes večkrat rečeno je bil spremenjen v letu 2008. Med dosedanjem izvajanjem te novele pa so se pokazale potrebe po spremembi posameznih rešitev, saj se je izkazalo, da nekatere rešitve novele niso dosegle svojega namena. Kot neustrezna rešitev se je pokazala uveljavitev posebne zdravstvene komisije, ki odloča, ali se obsojencu lahko odloži izvršitev kazenskega zapora zaradi hujše bolezni oziroma ali se obsojencu lahko prekine prestajanje kazni zapora zaradi potreb zdravljenja. Komisija je bila ustanovljena z namenom, da bi hitreje in učinkoviteje odločala o odložitvi kazni zapora zaradi zdravstvenih razlogov, vendar izkazalo se je, da se tukaj obseg obsojenčevih pravic zelo krni. Glede na navedeno pa se s tem predlogom sprememb zakona ta vrača na prejšnjo ureditev in se komisija ukinja. Prav tako podpiramo rešitve glede uklonilnega zapora, tako iz druge točke glede zdravstvenih razlogov in pa glede tega, da se sedaj uklonilni zapor veže na navodilo o razporejanju in pošiljanju obsojencev na prestajanje kazni zapora. S tem bo sprememba omogočila sodiščem, da osebe, ki jim je bil izrečen uklonilni zapor, se napotijo na zaprte, polodprte ali odprte oddelke zavodov, v skladu, kot je tukaj zapisano, z njihovo osebno urejenostjo. Še enkrat, Socialni demokrati bomo spremembe zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Eva Irgl v imenu Poslanske skupine SDS.
Najlepša hvala za besedo, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Pred seboj imamo novelo zakona o izvrševanju kazenskih sankcij. Kot je bilo tukaj že večkrat povedano, je bil na zadnje ta zakon o izvrševanju kazenskih sankcij spremenjen oziroma noveliran leta 2008. In s takratno novelo zakona se je uvedla pomembna rešitev, in sicer uveljavitev posebne zdravstvene komisije. Ta posebna zdravstvena komisija je bila ustanovljena z namenom, da odloča, ali se obsojencu lahko odloži izvršitev kazni zapora zaradi hujše bolezni oziroma ali se obsojencu lahko prekine prestajanje kazni zapora zaradi potreb zdravljena. Novela zakona, ki jo je pripravil aktualni minister za pravosodje gospod Aleš Zalar, pa sedaj odpravlja to posebno zdravstveno komisijo. Tako smo ponovno priča odpravi dobre rešitve, ki je odpravljala zlorabo odložitve izvršitve kazni zapora. Med dosedanjim izvajanjem zakona o izvrševanju kazenskih sankcij in uveljavitvijo posebne zdravstvene komisije se je namreč izkazalo, da so sprejete rešitve dosegle svoj namen in tako predlagane potrebe po spremembi posameznih rešitev niso upravičene ter celo dopuščajo možnosti zlorab in neizvrševanja temeljnih načel zakonitosti, pravne varnosti in enake obravnave obsojencev v vseh zavodih. Z uvedbo posebne zdravstvene komisije pa se je zmanjšala možnost pritiska obsojencev na posameznega zavodskega zdravnika. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke se s predlogom ukinitve posebne zdravstvene komisije ne strinjamo, zato smo za drugo obravnavo na matičnem odboru vložili tudi amandma, ki bi omenjeno komisijo ohranil. Seveda pa na Odboru za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje nimamo večine. Večino ima vladajoča koalicija in tako je naš amandma ostal žal brez podpore. V Slovenski demokratski stranki, kot že rečeno, novele Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franci Kek v imenu Poslanske skupine Zares.
Hvala za besedo. Spoštovani! V zadnji noveli zakona iz leta 2008 se je kot neustrezna rešitev pokazala uveljavitev posebne zdravstvene komisije, ki je odločala, ali se obsojencu lahko odloži izvršitev kazni zapora zaradi hujše bolezni oziroma ali se obsojencu lahko prekine prestajanje kazni zapora zaradi potreb zdravljenja. V praksi delovanja omenjene komisije so se pojavile težave, kajti komisija mora svoje mnenje sporočiti sodišču oziroma zavodu za prestajanje kazni zapora nemudoma, saj mora sodišče o zahtevi za odlok odločiti v osmih dneh od prejema prošnje, kar pa se je izkazalo kot nemogoče. Ustanovitev te komisije torej ni prinesla zaželenih posledic in je celo zmanjšala obseg obsojenčevih pravic zaradi dolgotrajnosti postopka. Druga prav tako pomembna sprememba je ureditev odložitve prestajanja uklonilnega zapora. Uklonilni zapor namreč sodišče predpiše osebi, kaznovani v postopku o prekršku najdlje v trajanju 30 dni. Zaradi tega ni primerno, da se za odložitev prestajanja uklonilnega zapora smiselno uporabljajo vse odločbe 24. člena zakona, temveč je odložitev primerna le iz zdravstvenih razlogov. Sprememba bo hkrati omogočila sodiščem, da osebe, ki jim je bil izrečen uklonilni zapor, napotijo na zaprte, polodprte ali odprte oddelke zavodov, v skladu z njihovo osebno urejenostjo. Zaradi smiselnih sprememb zakona, ki je pred nami, bomo v Poslanski skupini Zares zakon podprli.
Hvala lepa. In še gospod Anton Urh v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani gospod državni sekretar, spoštovane poslanke in poslanci. Na Ministrstvu za pravosodje so pripravili novelo zakona o izvrševanju kazenskih sankcij, ki se nanaša na zgolj dve spremembi obstoječega zakona. Prvič. Gre za ukinitev oziroma za odpravo posebne zdravstvene komisije, ki je bila uvedena z zadnjim noveliranjem tega zakona, torej v prejšnjem mandatu, in je pristojna odločati o tem, ali se obsojencu lahko odloži izvršitev kazni zapora zaradi hujše bolezni oziroma ali se obsojencu lahko prekine prestajanje kazni zapora zaradi potreb zdravljenja. Skozi prakso, tako ugotavlja Ministrstvo za pravosodje, se je pokazalo, da ta komisija ne služi namenu zaradi katerega je bila ustanovljena, zato predlagatelj predlaga naj se jo ukine. Za varovanje obsojenčevih pravic so določeni tudi roki za izdelavo in posredovanje mnenja te komisije sodišču oziroma zavodu za prestajanje kazni zapora, kar pa se je izkazalo, da je to praktično neizvedljivo. Zato smo tudi v Poslanski skupini DeSUS mnenja, da je zdravstveno komisijo smotrno odpraviti, pravice obsojencev pa s tem ne bodo kratene, saj bo o odložitvi prestajanja kazni zapora še vedno odločalo pristojno sodišče, ki pa ima tudi možnost v konkretni zadevi pridobiti mnenje medicinskega izvedenca. Druga sprememba se nanaša na ureditev odložitve prestajanja uklonilnega zapora, izrečenega v postopkih o prekršku. Sedaj se te osebe nameščajo na odprte oddelke zavodov. Ministrstvo ugotavlja, da gre praviloma, skoraj brez izjeme, za kršitelje, ki so osebnostno zelo neurejeni, zato slednji predstavljajo problem za odprte oddelke, kjer so praviloma nameščeni obsojenci, ki so med prestajanjem zapora že dosegli takšno stopnjo osebne zrelosti, da je mogoče pričakovati, da takšnega svobodnejšega režima ne bodo zlorabljali. Poslanci DeSUS-a menimo, da je predlagatelj slednjo ureditev predlagal po tehtnem premisleku in po analizah dejanskega stanja, zato predlagano ureditev ocenjujemo za primerno. Poslanska skupina DeSUS je po preučitvi predloga novele ugotovila, da uveljavitev teh sprememb ne pomeni poseganja v pravice obsojenih oseb, kar je odločilno za naše soglašanje k Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili danes v okviru glasovanj ob 16. uri in 30 minut. S tem prekinjam to točko dnevnega reda, prekinjam tudi 6. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 16. uri in 30 minut.
Lep pozdrav. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje svoje glasovalne naprave. Na desni strani vložene kartice mora goreti oranžna lučka. Prehajamo k prekinjeni 1. točko dnevnega reda - to so vprašanja poslank in poslancev. Najprej bomo v skladu s predlogom poslanca Zmaga Jelinčiča Plemenitega odločali, da zbor glasuje o naslednjem predlogu: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Boruta Pahorja na poslansko vprašanje Zmaga Jelinčiča Plemenitega v zvezi z varčevalnimi ukrepi v slovenskem zdravstvenem sistemu. Glasujemo. Navzočih je [[68]] poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 35. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 35.]] Prosim? Ne dela? Dajte še enkrat poskusiti. Ali lahko štejem, da je bilo glasovanje korektno opravljeno? Glasovalo je 33 za, 35 proti. Predlog ni sprejet. Gospod Jelinčič, proceduralno. Izvolite.
Gospod predsednik. Glede na to, da dve glasovalni napravi nista delovali, prosim, da se ponovi glasovanje. Kolega sta pravočasno javila, da ne deluje zadeva, in prosim, če se lahko ponovi glasovanje.
Gospod Jelinčič, opozarjajo me, da v Poslovniku ni predvideno ponavljanje glasovanja, razen če bi ugotovili, da glasovalna naprava ne dela. Pravkar pa je bilo ugotovljeno, da je glasovalna naprava delala in jaz prosim, da štejemo glasovanje kot veljavno.
Predsednik, če dovolite, glasovalna naprava ni delala. In na to sta oba kolega poslanca opozorila, da glasovalna naprava ne dela. Šele kasneje na intervencijo enega drugega kolega, ki je šel nekaj tam popravljat, je začela delovati.
Gospod Jelinčič, jaz ne bi rad spreminjal ustaljene prakse, razen tega je bilo glasovanje 33:35. Manjkali so najmanj trije glasovi, da bi vaš predlog lahko bil sprejet. En glas tega ni mogel odločiti. Prosim, da štejemo glasovanje za veljavno. Predlog gospoda Jelinčiča ni sprejet. Prehajamo na predlog gospoda poslanca Jožeta Tanka, da bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklep: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Boruta Pahorja na poslansko vprašanje Jožeta Tanka v zvezi z zakonodajnimi spremembami v sodstvu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Če želi še kdo v imenu poslanske skupine, prosim, da se prijavi. Jaz se opravičujem, jaz sem narobe dal na glasovanje. Prosim, še enkrat se prijavite. Ni imen. Prijavite se, gospod Jelinčič. Prijavljena sta gospod Jože Tanko in Zmago Jelinčič Plemeniti. Gospod Tanko, imate besedo.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. V tem mandatu smo v relativno kratkem času že imeli priložnost, da popravljamo zakonodajo s področja pravosodja. Pred sabo smo imeli in obravnavali spremembo zakona o odvetništvu, kjer je tudi zaradi nespretnega ravnanja ministrstva prišlo celo do odločanja na Ustavnem sodišču. Imeli smo tudi spremembo Kazenskega zakonika, kjer smo na koncu, po vseh peripetijah in obravnavah, sprejeli pravzaprav banalno spremembo zakona, nepotrebno. Prav tako je bilo v tem kratkem času še nekaj drugih ravnanj Vlade, predvsem recimo napoved o bistvenem povečanju plač sodnikom in tudi sprememba uredbe o številu notarskih mest, ker se je spremenilo število notarjev oziroma znižalo za eno četrtino. Prav tako je predsednik republike Državnemu zboru v presojo poslal svojo pobudo, da bi o področju pravosodja naredili eno obširno razpravo. Če se ne motim, so ravno danes predsedniki parlamentarnih strank ponovno dobili njegovo pobudo, da bi se o pravosodju in ustavnih spremembah širše pogovorili tudi predsedniki parlamentarnih strank. In ocenjujem, da je temu področju treba posvetiti zelo veliko pozornost. Prav tako pa imamo nekaj odločb ali pa več odločb sodišč, ki so glede na težo obravnavanih zadev zelo nesorazmerne. Imeli smo recimo primer policista, ki je grozil bivšemu predsedniku vlade, in to po spletu, torej pisno. Bil je odpuščen in potem z odločitvijo delovnega sodišča je bilo naloženo, da ga je potrebno vzeti nazaj na delo in mu ob tem poračunati vse plače in poravnati oziroma dodati to izgubljeno delovno dobo. Imamo tudi drug primer bivšega poslanca Ruparja, ki je bil za izjavo obsojen na sedemmesečno zaporno kazen. To se pravi na osnovi izjave, ki jo je nekdo prenesel tožniku, neka priča, da naj bi to izjavo rekel. Gre za zelo nesorazmerne obdolžitve, kazni pa so tudi zelo nesorazmerne. Na eni strani huda grožnja, tudi z likvidacijo, oprostilna sodba in povračilo izgubljenih materialnih zadev, po drugi strani kazenska zadeva. Jaz mislim, da bi morali zaradi vseh teh razlogov na področju pravosodja opraviti v tem Državnem zboru temeljito razpravo. Še posebej, preden se pristopi k razpravi o ustavnih spremembah.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zmago Jelinčič Plemeniti. Prosim.
Hvala lepa. Mislim, da je področje pravosodja eno od najbolj neurejenih področij v državi Sloveniji. Dejstvo je, da sodniška stroka, tožilska stroka in odvetniška stroka v bistvu prevzemajo oblast in vodijo državo tja, kamor sodijo sami. Ne v pozitivne spremembe, ampak v spremembe tega, da bodo določeni ljudje iz določenih krogov najprej odločali, presojali in obsojali. Mislim, da je zelo slabo, da se sodniški stroki pušča prosto pot, da se dogovarja, kakor se ji zdi. Pri sodnikih, ki so si izborili 15% višje plače ob tej recesiji, ko ljudje izgubljajo delovna mesta, ti sodniki pravzaprav karierno napredujejo po svoji poti. Ampak tudi to jim je premalo. Imajo praktično dosmrtni mandat, tudi to jim je premalo. Nimajo praktično nobene odgovornosti, tudi to jim je premalo. Imajo absolutno imuniteto pred kazenskim pregonom in tudi pred civilnim pregonom. In tudi to jim je premalo. Vem, da nekatere odvetnike to zelo boli, tam na moji desni, pa njihove žene, ki so sodnice tudi, ampak kar je res, je res! Mislim, da takšni ljudje tudi sem notri ne sodijo ali pa naj si vsaj jezik skrajšajo. Pa še nekaj. Če je pa ta stroka povezana še s policijo, je pa to še toliko huje. Dejstvo je, da sodniška stroka zlorablja svoje pozicije za lastne interese. Nestrokovnost slovenskega sodstva je dokazana in dokazljiva na ogromno primerih. Konec koncev, nemška komisija je bila izgnana s sodišča, ker je ugotovila v bistveno krajšem času, kot je imela določen rok, celo vrsto nedopustnih napak, kršitev, zadev, ki bi se jih dalo popraviti, in vendar nihče ni hotel tega popraviti. Skrajni čas je, da vsaj v Državnem zboru odpremo o tem razpravo in da neke stvari postavimo na svoje mesto. Ni rečeno, da bo uspelo, kajti vladajoča koalicija se je že pozicionirala na stran sodniške stroke, za kar jim bo verjetno čez tri leta in pol žal. Še marsikateri vladajoči poziciji je bilo žal za določene poteze, ker so se kasneje znašli v opoziciji in jih je njihova lastna odločitev udarila po glavi. Bojim se, da se bo tudi to zgodilo v tem času. Da se temu izognemo, odprimo vsaj razpravo in poskušajmo rešiti kakšne zadeve. Hvala.
Za resničnost, korektnost in primernost obrazložitve glasu, dokler je v okviru vsebine, ki je predlagana, odgovarja vsak sam, zaradi tega ne bom nikogar prekinjal, mora pa ostajati v okviru vsebine. Glasujemo torej o predlogu gospoda Tanka. Za je glasovalo 36 poslank in poslancev, proti 45. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 45.]] Predlog ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca dr. Petra Verliča, bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za promet dr. Patricka Vlačiča na poslansko vprašanje dr. Petra Verliča v zvezi z zamrznitvijo evropskih sredstev za gradnjo avtocest v Sloveniji. Gospod Verlič, izvolite. Dajem prijavo za razpravo v imenu poslanske skupine. Gospod Zmago Jelinčič, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke bomo podprli predlog razprave o tej tematiki. Pravzaprav tematika kaže na čuden odnos Evropske unije do Republike Slovenije, do slovenskih ljudi, do državljanov in tudi do Vlade Republike Slovenije. Mislim, da je skrajni čas, da se enkrat razčistijo pojmi, kaj počne evropski komisar, ko zadržuje denar in zakaj ga zadržuje. Kdo je za zadevo? Zakaj se je zadeva obrnila šele takrat, ko je prišel na pozicijo italijanski komisar?! Zakaj se ni zgodilo prej? Zakaj se ne upoštevajo in primerjajo zadeve s Češko republiko, Italijo ali še s katero drugo državo znotraj Evropske unije, da ne bi sploh govoril o Hrvaški, katere ime in katere beseda ima v Evropski uniji bistveno večjo težo kot Slovenija. Na žalost je to tako. Jaz mislim, da si moramo tukaj odpreti oči in predvsem razčistiti pojme, na koncu pa tudi določiti smernice, da bomo skupaj vedeli, kaj je treba narediti, kako je treba reagirati tudi v pogovorih z evropskim komisarjem. Morda bi morali zavzeti bistveno bolj trdno stališče. Po mojem že. In mislim, da bi z bolj trdnim stališčem in bolj enakopravnim in enakovrednim nastopom, ne z nastopom od spodaj navzgor, kot učenec do učitelja, ampak vsaj enakovredno, bi mi lahko dosegli marsikaj. Še bolje bi bilo, če bi bil naš odnos - odnos ravnatelja do učitelja. Ampak do tega bo še dolgo, kajti kot kaže, je pri nekaterih Slovencih prevladujoč gen za hlapčevstvo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Peter Verlič.
Hvala lepa. Na ministra za promet sem naslovil vprašanje glede zamrznitve evropskih sredstev, zaradi domnevne diskriminatornosti vinjet že 30. marca. Tedaj je bilo še dovolj časa, da bi Vlada Republike Slovenije odločno reagirala do Evropske komisije in tudi skladno z evropskim pravom, ki nas v tem primeru, v to sem prepričan, tudi ščiti. Žal je odgovor prišel s strani ministra za promet šele včeraj, ko imamo zakon o spremembi vinjetnega sistema že v parlamentu. Prosil sem ministra za promet, Vlado, da predstavi uradne dokumente, na podlagi katerih je Slovenija že obsojena. Zlasti tudi zato, ker je minister za promet sam v javnosti izjavljal, da o diskriminatornosti uvedbe vinjet lahko odloči samo Evropsko sodišče. V roke smo dobili uradni opomin Evropske komisije, datiran z dne 2. oktober 2008, v katerem prosi Vlado Republike Slovenije za pojasnila. In ta pojasnila bi morali dostaviti v enem mesecu. In poglejte, 30. oktobra 2008 dobimo dopis uradnika, in ne Evropske komisije, v katerem že pravi, da bo Evropska komisija najbrž ustavila, in ne zamrzuje, ampak ustavlja postopek odločanja o evropskih sredstvih za avtocestni odsek. Gre za kolobocijo, ki pa ima zagotovo škodljive posledice za državo Slovenijo, za državljane Republike Slovenije. Zakaj škodljivo? Zato, ker po našem prepričanju Vlada Republike Slovenije ni zaščitila interesov kot suverena država članica, škodljive posledice pa bomo občutili vsi, ki bomo, če bo ta predlog zakona o spremembi vinjetnega sistema sprejet, plačevali za 73% dražje vinjete. In to zato, ker nekdo ni svojih stališč branil z vsemi pravnimi argumenti, ampak se je že na podlagi dopisa uradnika Evropske komisije odločil, da spremeni sistem vinjet. Predlagam, res predlagam, da opravimo to razpravo v Državnem zboru in da podprete, da se ta razprava opravi. Hvala.
Vidim prijave za razpravo v lastnem imenu. Prosim, kdo želi razpravljati, da se prijavi.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Tudi sam menim, da je problematika tako pereča, da se je ne da v proceduri, kot je poslansko vprašanje, kjer je čas zelo omejen, pripeljati do konca, zato podpiram razširjeno razpravo, ki se naj opravi na eni od naslednjih sej. Oglašam se pa tudi zato, ker sem sam postavil ministru za promet podobno vprašanje, in sicer glede kakovosti izdelanih avtocest, lokalnih in regionalnih cest, saj vemo, da niso izdelane na najboljšem nivoju. Torej bi lahko razpravo o cestnem programu, kot jo predlaga kolega Verlič, opravili na eni od naslednjih sej, zato bom glasoval za. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Janko Veber.
Hvala za besedo. Razprava o vinjetah bi zagotovo bila zelo zanimiva, ampak predvsem z videnja aktualne vlade. Res je, da odločitev o vinjetah je bila predvsem politična in povsem skregana z vsako ekonomsko in gospodarsko logiko, še posebej pa skregana z logiko razvoja Slovenije, predvsem enakomernega razvoja Slovenije, kajti s tem, ko ste se odločili, da uvedete vinjete na podlagi javnomnenjske ankete, brez resnih analiz, ste prekinili vir, ki je bil namenjen tudi za izgradnjo razvojnih osi. Z odločitvijo prejšnje vlade za vinjete se je povzročilo, da ne pokrivamo več obveznosti za odplačevanje kreditov, ki so najeti za izgradnjo avtocest. Sistem financiranja avtocest se je v prejšnjem mandatu drastično spremenil, praktično se je bencinski tolar namenjal v minimalni obliki in se je gradilo z najemom kreditov. Danes ugotavljamo, da vinjete ne zagotavljajo sredstev za poplačilo kreditov, s katerimi se gradijo avtoceste. In seveda se odpira vprašanje, kako rešiti ta problem, da poplačamo to, kar se gradi in kar je že zgrajeno, in kako zagotoviti vir za nove razvojne osi, ki jih vsi tako željno pričakujemo, ker želimo imeti tudi na te evropske poti, peti in deseti koridor, tudi ustrezno umeščene druge razvojne prioritete. Tega vinjetni sistem ne omogoča oziroma ga je v celoti ogrozil, zato je nujno sprejeti zakon, ki bo odpravil to nepravilnost, da tudi čim prej pripravimo rešitve, da se pripravi cestninjenje v prostem prometnem toku, da se plačuje toliko, kolikor prevoziš. To nam mora biti cilj, s katerim bomo sanirali obstoječe stanje, in bom glasoval proti tej razpravi, ker ne bo pripeljala k nobeni rešitvi.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Branko Marinič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, lep pozdrav vsem skupaj. Sem eden tistih, ki bom zagotovo podprl predlog kolega Verliča, da bi Državni zbor opravil širšo obravnavo, kajti vendarle gre v tem primeru za interes, ki bi ga bilo vredno predstaviti širši slovenski javnosti, ker se mi zdi, da bi morala Vlada v temu trenutku posvetiti tudi na področju Ministrstva za promet pozornost kakšnim drugim temam, ne zgolj tem, kajti prav resorni minister se je s tem vprašanjem ukvarjal, ko še sploh ni bil minister. To svojo pozornost bi veljalo, da bi usmerjal še na druga področja, kot je denimo varnost v cestnem prometu, ki je v zadnjem obdobju izrazito padla. Bojim se, da bodo ti negativni trendi s približevanjem tako imenovane počitniške sezone še slabši. Vlada Republike Slovenije bi morala torej v tem primeru zaščititi interese naših državljank in državljanov, se pa očitno odmika od tega interesa. Zgolj in samo to, da je bil izpostavljen zaradi tega prav avtocestni odsek Slivnica-Draženci, kaže na to, da je za vsem tem močan lobi sosednje Hrvaške, ki ima tukaj svoje interese, ki pa zamegljujejo in postavljajo interese Slovenije v neko drugo slabšo pozicijo, in od tega ne bi smeli odstopiti. Zato bom podprl ta predlog, ki omogoča širšo razpravo o tej temi v Državnem zboru. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Zvonko Černač.
Lep pozdrav. Tudi sam bom podprl razpravo, čeprav mislim, da prihaja malo pozno, glede na to, da ministra ni bilo nekaj časa, bi na to vprašanje, ki je bilo že pred meseci postavljeno, odgovoril. Predlog sprememb zakona imamo namreč v proceduri na tej seji. In ta predlog, ki na eni strani draži vinjete iz 55 na 95 evrov, istočasno zmanjšuje priliv iz tega naslova v proračun v avtocestni budžet. Kdo torej ruši ta sistem? Sedanji minister in sedanja Vlada, ker sta nekompetentno nesposobno predlagala najslabšo možno rešitev. 1. julija lani, ko je bil sistem uveden, podatki stojijo, imamo poročilo za lansko leto Darsa, je bilo iz tega naslova zbranih 20% več sredstev. Namesto, da bi se na ustrezen način v zadnjega pol leta pred Evropsko komisijo utemeljilo, da sistem ni diskriminatoren v odnosu na 12. člen pogodbe EU, ki govori o državljanstvu in o tem ostalem, se je podleglo tej skušnjavi in predlagalo najslabšo možno rešitev. Ne da bi se ovrgel očitek o diskriminatornosti tega sistema. Tudi sedemdnevna vinjeta ne bo nič preprečila utemeljevanja te iste evropske skupnosti, da je sistem tudi po novem diskriminatoren. Sistem ni diskriminatoren, ker na enak način obravnava tiste, ki se vozimo po cestah in smo iz Republike Slovenije, kot vse ostale. Na enak način. Pravica vsake države pa je, da glede na svoje makroekonomske zmožnosti določi, kakšna je ta cena vinjet in to je Slovenija storila. To, kar pa počne sedanji minister za promet, ko draži vinjete in na drugi strani v oceni posledic zakona javno pove, da bo kljub temu, da draži vinjete, prihodka manj, je pa katastrofa. Je pa katastrofa, katastrofa! O kateri bi bilo treba govoriti v Državnem zboru in to neumnost preprečiti. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Bogdan Barovič.
Želel bi kolegicam in kolegom povedati zelo preprosto in ne bi želel politizirati in delati ta političnega naboja, ki vas je vse zavedel, na eni in drugi strani. Poglejte, 9 let delam v Komisiji in Odboru za evropske zadeve. Evropa obljublja enotni sistem obračunavanja cestnin. Evropa tega ni bila sposobna, zato je Evropa sedemindvajsetim članicam dovolila, da vsaka zase ureja svoj sistem cestninjenja. Naša država ga je uvedla s polletno in letno vinjeto in Evropa je kršila vso zakonodajo, ko je pritisnila na državo Republiko Slovenijo z zahtevo, da bo zamrznila kredite za avtocestni program, če se mi ne bomo odzvali tako, kot oni želijo. To je eklatantna kršitev. Zakonodaja na področju urejanja cestnin je v pristojnosti vsake države posebej, zato imajo Avstrijci tako, Nemci tako, Italijani tako. In to je tista vsebina, o kateri moramo govoriti. Zakaj smo pokleknili neupravičeno pred zahtevo Evrope, ki je absolutno neupravičena in krši avtentično nacionalno veljavno zakonodajo države Republike Slovenije. V tem je problem. Mi bomo v torek govorili o vinjetnem zakonu, bomo, pustimo zdaj vinjete in cene vinjet. Toda Evropa nas je neupravičeno prisila in Vlada je pokleknila neupravičeno. Neupravičeno. Naš sistem cestninjenja, kakršen je bil, je bil naš, upravičeno naš. Slovenski. In ni bil slab. Zdaj smo pa pokleknili pred nekimi zahtevami, ki niso pravno formalno s strani Evropske unije upravičene. Zaradi tega bom osebo absolutno podprl razpravo o tem, kdaj bomo vendarle Slovenci spoštovali Slovence in lastno zakonodajo tam, kjer jo še imamo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Ta vinjetni sistem je za Slovenke in Slovence dober. In zato je potrebno podpreti to razpravo. Zato ker je dostopen, primerljiv s skupno močjo in mnogo Slovencev lahko zdaj gre s svojim vozilom na avtocesto, se tako izogne slabi državni cestni infrastrukturi, za katero vemo, da jo iz leta v leto bolj zanemarjamo in da so velike luknje že kar pogostokrat vsakdanjost. Za en razred otrok nam umre na cestah. In to, kar smo sedaj naredili, da smo povečali pretočnost na avtocestnem križu, seveda s tem, ko smo vinjete naredili dostopne, je tudi v prid povečani cestni varnosti. Gospe in gospodje, kdo pa je ta italijanski komisar, da lahko Sloveniji kar tako zamrzne sredstva. O tem bi moralo odločati sodišče. Bojda ni zadovoljen z zunanjo podobo našega ministra. Tako se govori, da je preveč podoben Sicilijancem. Pa naša Vlada niti malo ne reagira na to. Zato pa je tak, kot je do Slovenije. In še nekaj bi rad poudaril. Poslušajte dobro to, kar bom sedaj povedal. Slovenke in Slovenci bodo plačali ta račun. Ta račun vaših neumnih dejanj bodo plačali zopet samo Slovenci in Slovenke. Za skoraj 100% boste podražili vinjete. Kdo pa je Državni zbor, da si lahko to dovoli? Denarja pa se bo v blagajno steklo manj. Manj denarja se bo steklo v blagajno kot zdaj in vi boste to potrdili. Seveda, ker sledite hlapčevsko neki zahtevi, ki je izrečena v Bruslju. Sram naj vas bo, vse skupaj.
Za razpravo se je prijavil še gospod Pojbič. Še kdo? Potem pa se opravičujem, dajem za začetek prijave znak. Kdo se še želi prijaviti? Besedo ima gospod Franc Pukšič, obrazložitev glasu v svojem imenu.
Hvala lepa. Gospod podpredsednik, kolegice in kolegi. Za začetek bom seveda povedal, da bom predlog podprl. Končno smo v prejšnjem mandatu tudi z podporo Liberalne demokracije in Zaresa takrat prišli do sistema vinjet in so se tem strinjali, saj vemo, da prav v centru ali pa okoli centra te države, torej od Domžal do Vrhnike pravzaprav ni bilo cestninskih postaj in, bom rekel, smetana iz centra se je vozila brez ABC-ja oziroma brez plačevanja cestnin. Nekateri bi danes ponovno radi, glede na centralizacijo ki jo peljete, pripeljali do dragega ABC-ja in na nek način tiste, ki so na podeželju oziroma zunaj centra, še bolj oddaljili od mesta. Sam sem seveda z takšnim načinom nikoli ne bom strinjal, ker se tudi glede na gospodarsko situacijo, glede na finančne tokove, glede na gospodarske tokove iz dneva v dan dogaja to, da je potrebno službe iskati okoli Ljubljane, saj so tukaj ostale tako rekoč vse institucije, vse državne službe, razne agencije in seveda tudi celotni bančni sektor. Ne nazadnje pred kratkim smo razpravljali o energetiki, kjer se je še tisti del energetike s financami vred preselil že pred nekaj leti v Ljubljano. Ne strinjam se s ponovnim dragim cestninjenjem in prav je, da Slovenske Gorice in Lendava [[...]] [[Izključitev mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Besedo ima gospod Branko Grims.
Vsem, prav lep pozdrav. Seveda bo vsak pri zdravi pameti podprl predlog zato, da se obravnava to problematiko posebej na seji Državnega zbora, kajti razkriva eno izjemno žalostno dejstvo; ta Vlada zaradi svoje nestrokovnosti in neznanja vodi že protirazvojno politiko. Dodatno poglablja krizo. V pravi luči namreč ta drastična podražitev vinjet, ki bo v škodo vsem državljankam in državljanom Slovenije in hkrati v proračun prinaša manj denarja, zasije šele, če jo osvetlimo z vidika včerajšnje drastične podražitve naftnih derivatov. Prav področje prometa je očitno ta Vlada vzela za področje nebrzdane molže državljank in državljanov, za polnjenje svojega prenapihnjenega proračuna. To pa je izrazito protirazvojno ravnanje, kajti v tem trenutku je treba vedeti - vozimo se po avtocestah, ki so bile zgrajene z denarjem in garancijami slovenskih davkoplačevalcev, in že to je razlog, da bi bile rešitve njim v korist. In po drugi strani so v tem trenutku zaradi vladne politike napihovanja trošarin, bencin, gorivo in tudi kurilno olje v Sloveniji dražji, kot v sosednjih državah. Celo v Avstriji, ki je bistveno bolj razvita in ima bistveno višje plače kot država Slovenija. Po avstrijskih cestah se Avstrijci vozijo bistveno ceneje, pa imajo mnogo mnogo večji standard. To je perfekten prikaz tega, kam tranzicijski levičarji pripeljejo državo, ko se usedejo za krmilo. In zaradi tega bi bilo vredno o tem odkriti spregovoriti in seveda v Državnem zboru, ki je tudi primeren prostor za takšno razpravo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marijan Pojbič.
Spoštovani gospod predsedujoči. Jaz bom ta predlog podprl. Na kratko bom poskušal utemeljiti zakaj. Tukaj imam dobesedni zapis seje Odbora za promet, torej 4. nujne seje 15. aprila 2009, minister Patrick Vlačič je trdil naslednje: "Poudariti moramo, da je Evropska komisija Sloveniji za leto 2009 zamrznila odločanje približno 40 milijonov kohezijskih sredstev." In gospod dr. Patrick Vlačič je včeraj na seji povedal naslednje, da je "bil postopek proti Sloveniji prekinjen." Torej, kaj zdaj to pomeni? Ne more biti, da so bila sredstva zamrznjena, če je bila zadeva šele v postopku. Se pravi, dr. Vlačič je enostavno zavajal vse nas, ki smo tukaj, pa ne samo zavajal - zavajal celotno slovensko javnost in ta argument uporabil kot ključni argument za to -zakaj spreminjati ceno vinjet. Jaz mislim, da je to nedopustno in da je nujno in najmanj kar je potrebno, zaradi takšnih argumentov, je opraviti širšo razpravo tukaj v Državnem zboru na to temo. Prepričan sem, da je gospod minister tukaj prestopil vse meje ne samo dobrega okusa tudi tistega, kar mu je po Ustavi in zakonu dovoljeno. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima dr. Pavel Gantar.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Jaz bi ta predlog podprl, če ne bi imeli prav na tej seji že zakona in bomo o tem in podobnih zadevah opravili temeljito razpravo že na tej seji in verjetno ne bo treba čakati na naslednjo sejo. Sicer bi ga pa podprl, zato, ker je prav, da se enkrat izve vsa resnica o vinjetah, vinjetnemu sistemu, o prikrajanju podatkov in o tem, da takšno vprašanje postavljajo, na žalost, prav tisti, ki so te probleme zakuhali. Vinjetni sistem ni dober. Vinjetni sistem je odličen. Vinjetni sistem za mene je odličen, meni je prihranil, zdaj sicer nekoliko, meni iz razumljivih razlogov, ampak, če ne bi imel funkcijo in bi se vozil sam, bi mi prihranil 300 do 400 evrov na leto, vsakemu od vas najmanj toliko. In vsi mi s tem vinjetnim sistemom zelo veliko dobimo notri. Vendar tisti, ki redko uporabljajo avtoceste, pa v bistvu plačajo bistveno več. In zato se moramo vprašati, gospodje, kdo vam plačuje cestnino. Ljudje, ki se malo vozijo po teh avtocestah. In na to vprašanje moramo odgovoriti, na vprašanje pravičnosti in velike družbene in gospodarske krivičnosti tega sistema in številnih malih trikov, ki ste jih s tem sistemom zakuhali in o tem bomo lahko razpravljali na že tej seji, zato predloga ne bom podprl za naslednjo sejo. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima dr. Luka Juri.
Hvala lepa. Predloga ne bom podprl iz treh razlogov. Prvič, zato, ker sem iz besed tistih, ki predlog o razpravi podpirajo, slišal veliko zmede, na primer, še na Odboru za promet sem slišal oceno enega od sodelavcev, ki danes podpirajo razpravo, da so cestnine v Avstriji bistveno dražje kot v Sloveniji, danes pa s strani njegovega strankarskega kolega slišim trditev, cenejše. Torej prvi razlog zaradi katerega ne bom podprl je, da so očitno sodelavci zmedeni in ne vedo točno kakšni so podatki. Peter Verlič, predlagam, da si pogledate magnetogram pa boste videli, da je res to, kar sem povedal. Druga točka.
Gospod Juri, ne uporabljajte obrazložitev za polemiko, prosim.
To je bila utemeljitev in bom s polemiko tudi zaključil. Druga toča. Sam prejšnji predsednik Vlade je ugotovil, da bo potrebno vinjetni sistem spremeniti in je sam prejšnji predsednik Vlade napovedal, da bo treba uvesti kratkoročnejše vinjete. Torej še večja zmeda ne samo med kolegi, ampak tudi s predsednikom stranke in Vlade. Točka tri. Zato, ker ta sistem uvaja več možnosti izbire, dejansko omogoča tistim, ki uporabljajo avtocesto bistveno manj, da plačajo bistveno manj in tisti, ki jo uporabljajo več, plačajo več. Kot je tudi prav. Sicer bi se nadaljeval sistem, ki je bil že opisan, kjer dejansko državljani, ki se vozijo enkrat, dvakrat ali trikrat po avtocesti, plačujejo cestnino poslankam in poslancem. Ta sistem s to spremembo je torej bistveno bolj socialen in ga kot Socialni demokrat seveda podpiram. Zaradi tega se mi zdi takšna razprava nepotrebna. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Danijel Krivec.
Hvala za besedo. Jaz bom ta predlog podprl ravno zaradi vseh nedorečenosti in tudi sprenevedanja pri odgovorih ministra. Na odboru nismo izvedeli, bi rekel, s katerimi argumenti Evropska unija zahteva to od nas in tudi iz odgovorov v Državnem zboru to ni razvidno. Mislim, da je ta razprava v zadostni meri pokazala, da so bile prisile s strani Evropske unije do neke mere izsiljevalske in da smo na nek način, ko smo prvič popustili, dali možnost, da nek komisar izsiljuje tudi v naslednji fazi. Nikjer nimamo zadostne argumentacije, da bomo zagovarjali tudi ceno, ki smo si jo v tem predlogu postavili, ampak bo minister lahko popustil tudi pri tem izsiljevanju, kar je bilo tudi na odboru že nekako napovedano, kakšen je cilj sekretarja Evropske unije, ki pogojuje sedemdnevno vinjeto na 5 evrov. Se pravi, ne vemo kaj bo minister v končni fazi pred nas prinesel in kako se bo ta Državni zbor odločil. Vsi pa pozabljate, da smo pred malo manj kot enim letom vsi podprli ta vinjetni sistem kot dober in se je tako v praksi tudi izkazal. Ne nazadnje, zmanjšanje števila prometnih nesreč gre tudi na rovaš tega ukrepa in ko govorite o diskriminatornosti in o tem, da nekdo zdaj več plačuje, pozabljate na to, da se je v prejšnjem sistemu kar velika večina ljudi zastonj vozila po avtocestah, po avtocestnih "ringih", ki so jih vsi davkoplačevalci zgradili in iskalo se je samo možnosti, kako obiti določene cestninske postaje in to v veliki meri. Ta sistem je pripeljal na to, da so vsi državljani v enakopravnem položaju in ta diskriminatornost, ki nam jo Evropska unija nekako vsiljuje, ni z ničemer dokazana. Tudi ta sistem, ki ga zdaj nov zakon predvideva, ne bo odpravil tega pritiska Evropske unije [[...]] [[Izklopljen mikrofon.]]
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franco Juri.
Hvala, gospod predsednik. Kolegi in kolegice. Tega predloga ne bom podprl iz dveh razlogov. Prvič, ker tudi razprava o vinjetah postane očitno priložnost za kulturni boj ali celo za ideološki boj. Drugič, ker to razpravo opravljamo ravnokar, zdaj. Slišal sem precej argumentov za in proti. Dejstvo je, da je vinjetni sistem, ki ga zdaj uvajamo, nekoliko bolj evropski, ampak evropski v smislu, da je primerljiv z drugimi sosednjimi državami. V dokaz naj navedem le to, da če želim potovati v Goriška Brda, kamor zahajam redno, potujem čez Italijo in od Trsta do Tržiča uporabljam avtocesto, za to pa ne plačujem niti tolarja. Nedavno se je pa zgodila huda nesreča v naselju Škofije, pri kateri je umrla deklica. In to potem, ko se je spet val avtomobilov gnetel spet po stari cesti, da ne bi plačali vinjete. Ker ni bilo kratkoročnih vinjet, prihaja do velikih nevšečnosti prav pri obmejnih krajih. Zato seveda take razprave ne bom podprl. Bi pa zagovarjal eno utemeljeno in resno razpravo o vinjetnem sistemu.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Anton Anderlič.
Meni je žal, da tudi predsedujoči spodbujate pri tej točki razpravo in nas striktno pozivate, da se prijavljamo k razpravi. Je pa to točka, jaz verjamem, da je "lapsus" in vi to zlorabljate. Jaz, seveda, tega ne bom. To je točka, pri kateri bi morali odločati o tem, ali bomo opravili razpravo na ministrov odgovor na poslansko vprašanje, ne pa o razširjeni razpravi, o temeljiti razpravi, o poglobljeni razpravi, o dolgi razpravi, o široki razpravi in tako naprej in tako naprej. Ne, gospodje in gospe, ta točka je tipična parlamentarna ura, pri kateri se postavljajo v vseh demokratičnih parlamentih zelo jasna kratka vprašanja. Ministrice, ministri ustno odgovarjajo in samo v izjemnih primerih se na tej osnovi opravi razprava. Jaz bi še kako rad slišal razpravo na temo vinjetni sistem v Sloveniji. Pripravite [[...]]Ne, gospod Jerovšek, motite se. Pripravite gradivo v katerem boste podrobno opisali, kaj vas je vodilo k temu, da ste uvedli vinjete v Sloveniji, kje so bile napake pri uvedbi, kje so nastale težave, ko je bilo potrebno te stvari prilagajati v vmesnem obdobju. Upam, da bomo prišli enkrat na drug način cestninjenja, ampak o tem seveda se v okvir te točke ne da razpravljati. Predlagam, da se za prihodnje dogovorimo, da je glasovanje o odgovorih oziroma o razpravi na ta vprašanja takoj, sprotno. Ne bo se zgodilo, da bo nekdo prišel sem, tri minute povedal svoje, ministra tako ali drugače okrcal, šel domov. Sinoči so bili trije ministri tukaj in dva poslanca sva bila ob devetih zvečer. Torej, ni namenjena ničemur ta točka, če je ne jemljemo tako kot sem rekel, torej, da poslanci sedimo v dvorani, vsi ministri s predsednikom Vlade na čelu tam in imamo tako imenovano parlamentarno uro. Ne bom podprl [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa gospod Anderlič. Besedo ima gospod Ivan Grill.
Hvala lepa. Seveda bom tudi sam podprl ta predlog, da se o temu vprašanju opravi splošna razprava oziroma poglobljena razprava. Bi bilo zelo v korist vsem nam pa tudi Vladi, še posebno pa ministru Vlačiču, da bi bila ta razprava že dva, tri ali pa celo štiri mesece prej, kajti jaz sem prepričan, da bi se tukaj lahko soočalo vse te argumente, ki jih tudi danes skozi obrazložitve glasu drug drugemu seveda posredujemo. En kup zavajanj, en kup neresnic se tukaj sliši in to, da vinjetni sistem, ki je bil uveden v letu 2008 prinaša v proračun DARS-a manj denarja, preprosto ne drži. Vemo, da je bilo več denarja zbranega s pomočjo vinjetnega sistema, kot ga je bilo s pomočjo pobiranja cestnin, da je bil sistem diskriminatoren. Za koga? Za slovenske državljane prav gotovo ne. Zdaj se bi z novim zakonom, ki se bo seveda obravnaval, ta diskriminatornost pojavljala, da bomo slovenski državljani plačevali več, očitno pa bi nekateri koalicijski poslanci za tujce očitno želeli, da bi bila cestnina brezplačna na račun slovenskih davkoplačevalcev. Iz šestmesečne vinjet, ki smo jo zdaj plačevali 35 evrov, se bo zdaj uvedla mesečna vinjeta za 35 evrov. Kdo bo zopet v diskriminatornem položaju? In samo še to bi dodal. Če bi vsi poslušali kolega Baroviča, ki je zelo preprosto povedal, mislim, da bi bilo vsem razumljivo, da bi bilo treba to razpravo opraviti, pa tisti zakon, ki ste ga tudi vložili, zavrniti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Peter Verlič.
Hvala lepa. Še enkrat naj pojasnim, zakaj sem predlagal, da se opravi splošna razprava. Vprašanje je bilo postavljeno jasno: Katere so pravne podlage, na podlagi katerih lahko Evropska komisija ocenjuje diskriminatornost vinjet in katere so pravne podlage, na podlagi katerih lahko Evropska komisija izsiljuje državo članico s tem, ko zamrzne evropska sredstva za financiranje avtocest? To dvoje sem vprašal in prosil ministra, da dobim na to dokumente, sklepe komisije. Izkazalo se je, da tega ni, da teh dokumentov ni in jih ne bo. Cestnine v državi članici za osebna vozila lahko izbira država članica po svoji presoji, ne samo cene tudi vinjete. Ker, kar se tiče cen, tujci ne bodo imeli nobene prednosti, plačevali bodo isto ceno. Tedenska vinjeta 15 evrov, za 14 dni gre preko Slovenije verjetno na Hrvaško in nazaj, plača 30 evrov. Torej, komisija spet ne bo zadovoljna. In samo to sem vprašal, zakaj Vlada ni reagirala, ko imamo že celo vrsto pravnih mnenj, ki kažejo, da naslednjega očitka diskriminatornosti glede na državljanstvo ni. Tukaj smo vsi enaki, Slovenci, Italijani, Madžari, Čehi, Slovaki, vsi plačamo vinjeto ali polletno ali letno, vsi se lahko vozimo po avtocesti ali pa po stranskih cestah in vsi, nesporno trdim, imamo od vinjet koristi. Problem, ki ga ima očitno zdaj vladajoča koalicija, je to, da je bil predlagatelj vinjet nekdo drug.
Hvala lepa. Besedo ima Matjaž Han.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Gospe in gospodje. Jaz tega predloga gospoda Verliča ne bom podprl, sploh pa ne bom podprl zadev, ki jih predlagajo ljudje, ki so vse skupaj zakuhali in danes moramo mi to juho na nek način do konca skuhati. V dobronamernost opozicije jaz ne verjamem več in mi je beseda "dobronamernost" postala ena tujka v mojem življenju. Piroman, ki hoče biti poveljnik gasilske akcije, ljudje - to pač ne gre več. Če bi prejšnja vlada korektno speljala postopek za uvedbo vinjet - tako s cenovnega vidika, kot tudi komuniciranja z Evropo, potem danes takšna vprašanja ne bi bila potrebna in ne bi bilo treba spreminjati zakona. Zakaj ne bom podprl? Še dva razloga sta. Gospod Verlič in ekipa so predlagali izredno sejo. Izredna sejo smo imeli. Na tej seji imamo pet ur razprave o istem zakonu, ki ga danes vi predlagate in se s svojimi idejami "mečete ven". Ko govorite o ceni, da se je s sistemom vinjet pobralo več denarja - to ni res. Vi imate tiste podatke, ko se je pobiralo še pol leta po starem sistemu in pol leta se je pobiralo po vinjetnem sistemu. Tako, da vaši podatki ne držijo. In to je minister Patrick Vlačič jasno in glasno povedal. In še bi lahko veliko razlagal. Skoraj bi se strinjal z gospodom predsednikom parlamenta, ko je rekel, da bi podprl to razpravo, ker verjetno bi Slovenke in Slovenci videli kam stvar pelje. Vinjete so bile še eden od paketov političnega marketinga SDS-a v prejšnjem letu.
Hvala lepa. Je bilo dovolj razprave? Proceduralno, gospod Grims.
Gospod predsednik, pričakoval sem, da boste vi reagirali, ker pa očitno niste, potem je pa treba zelo jasno opozoriti, da, seveda se v določeni meri polemiki tudi pri obrazložitvi glasu ne da izogniti, vendar to, kar je zdaj uprizoril poslanec SD-ja, ki ga vi, gospod predsednik, proti Poslovniku niste takoj opozorili, je bilo čisto osebno obračunavanje in direktna osebna polemika, ki v obrazložitvi glasu po vseh principih tega parlamenta nima kaj iskati. Zaradi tega, ker ste zgolj izkoristili priložnost, ker ste vedeli, da vam dr. Verlič ne more več odgovarjati, ker odgovor je zelo enostavne - ker ste se odpovedali pravici do pritožbe, ste v resnici to zakuhali v koaliciji. Mi smo nekaj dobrega naredili za državljane, vi boste pa s svojo kuhinjo to prismodili in pokvarili, ker ne poznate prava, ker se ne poslužujete tistih normalnih pravnih poti, ki so v Evropski uniji celo njen temelj. In pristojnost določanja cestnin in celo sistema v celoti je pristojnost države same, to pa ve celo vaš minister, gospe in gospodje, samo, zakaj, hudirja, potem tako tudi ne ravnate? Ta odgovor bi bil odgovor, ki bi ga lahko poiskali v okviru te razprave tukaj namesto, da zlorabljate obrazložitev glasov za osebna obračunavanja, da bi prekrili dejstvo, da zato, da se bomo zdaj dražje vozili po avtocestah z dražjim bencinom, ob bistveno nižjem osebnem dohodku kot Avstrijci, [[...]]
Gospod Grims, jaz vas prosim, da [[...]]
[[...]]to veste je pa čez vse meje.
Gospod Grims, če je kdo zlorabil Poslovnik danes, ste to ponovno grobo, ampak res grobo storil vi. Jaz nisem niti presenečen niti ne mislim, da boste ravnali drugič drugače, vendar bodite vsaj delno dojemljivi za Poslovnik in za opozorila. Gospod Tanko, želite besedo? [[...]]Stališče še, obrazložitev glasu. Gospod Tanko izvolite [[...]]Še so prijave, opozarjam zaradi tega, da me ne bi kregal gospod Anderlič, da spodbujam razpravo. Besedo ima gospod Marijan Križman.
Hvala lepa. Gospod podpredsedujoči, seveda tega predloga ne bom podprl. Danes je bilo veliko povedanega o vinjetah, ki so bile uvedene na pamet, ki so bile uvedene zgolj zaradi tega, da se je reševala zgodba v proračunu. Takoj, ko so bile vinjete uvedene, nekdo je danes o tem že govoril, se je ob meji v Kopru na vseh krajevnih skupnostih, ki gravitirajo na hitro cesto, na avtocesto, dogajal ob vikendih infarkt. Nekdo je govoril, da je prišlo tudi do smrti, res je in vse to ste zakuhali vi, ker vam ni bilo mar kaj se dogaja. [[...]] [[Oglašanje s klopi.]] [[...]]Se opravičujem, gospod podpredsedujoči, za to, kar sem izrekel, nisem imel namena kršiti Poslovnika, vendar vse kar je bilo zakuhano in vsi zakoni, ki so bili sprejeti, jih je potrebno popraviti zato, da bo tej državi vladal red.
Besedo ima gospod Rudolf Petan. Tišina v dvorani!
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Jaz menim, da je razprava potrebna in še kako je potrebna. Dejstvo je, da neki uradnik v Evropski uniji ne more ukazovati neki državi Evropske unije, ne govorim o komisarju, ampak govorimo o nekem uradniku, ki je napisal neko mnenje. In to mnenje bi bilo treba vzeti v razpravo in odgovoriti Evropski uniji, temu uradniku odgovoriti. In ta minister tega ni naredil, zamuja že pol leta z odgovorom, ker Vlada ni ukrepala. Jaz soglašam s tem, da piromani res ne morejo biti dobri gasilci, ampak piromani so pred volitvami govorili, da lahko vodijo državo boljše in danes, ko so v vlogi gasilcev, bomo imeli najdražje vinjet ali pa ene dražjih vinjet, dvakrat bodo dražje, imamo enega najdražjih bencinov in naftnih derivatov, pa še marsikaj imamo dragega, tisto, kar pa ni drago, nam bodo pa odvzeli, da bi država financirala. In to drži, da piromani ne morejo biti dobri gasilci. Dejstvo je tudi, da smo se tega ali so se tega lotili v naši Vladi nestrokovno in nesposobno. To kaže na nestrokovnost in nesposobnost te Vlade, ki ne zna niti Bruslju odpisati, temu uradniku, ki bi rad državi Sloveniji ukazoval. Niti odpisati ne znajo ali pa se jim ne ljubi, kar je pa še hujše, če se jim ne ljubi. Neznanje se še mogoče da tolerirati, lenobe pa ne več. in v tem primeru gre za to, da Vlada že skoraj pol leta ni odgovorila na pismo tistega uradnika. Zato menim, da je potrebno o tem opraviti razpravo, da se slučajno ne bi kaj takšnega zgodilo še v primeru Hrvaške, da ne bi odreagirali na mnenje nekega uradnika ali pa tudi komisarja. In bojim se, da bi se to lahko zgodilo. Zato je potrebno v tem primeru spomniti na to, da je na mnenja, na pisma raznih uradnikov iz Evropske unije potrebno "promptno" odgovoriti, da Vlada ne bo pokazala poleg nestrokovnosti in nesposobnosti še lenobo.
Hvala lepa. Renata Brunskole ima besede.
Lepo pozdravljeni! Predloga ne bom podprla. Nisem pa tudi prepričana, da bi si dodatno razpravo želel, vsaj tukaj ne vidim zabeleženega, da bi si to želel morebiti tudi bivši minister za promet, da bi o tem še kaj več govorili. Diskriminatornost res ni prijetna beseda, še posebej, če danes res ni pravic za vse enako, posebej za tiste, ki se vozimo po cestah, ki niso dokončane, pa mislim, da za to ni kriva vlada zadnjega pol mandata. Morebiti bi se dalo kaj pospešiti že v preteklosti, vendar preteklost je minila. O nesposobnosti te vlade pa tudi sama ne bi nikakor govorila in tudi mislim, da ni korektno, da nekateri od naših tukaj prisotnih kolegov, oziroma kakorkoli, sodelavcev razpravljajo o tem, da je nekdo nesposoben, saj po navadi pravijo, da je bolj primerno, da vsak pomete pred svojim pragom. In če je imel nekdo priložnost še kakšno dobro stvar narediti za Slovenke in Slovence, za to, da bi vsi imeli tudi enake pogoje dostopnosti, predvsem prometne povezave do osrednje Slovenije, mislim, da je bilo priložnosti. Zatorej včasih rečejo, da priložnost zamujena, ne vrne se nobena. Zatorej vem, da tej vladi res ni enostavno, predvsem na področju prometa. Bodimo korektni in si pomagajmo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Breda Pečan.
Jaz tega sklepa ne bom podprla, pa ne zaradi tega, ker mislim, da bi bilo škoda razpravljati o tem. Strinjam se s predsednikom Državnega zbora, da bomo imeli priložnost govoriti o vinjetah še na dolgo in široko, prav na tej seji. Rada pa bi povedala, da se mi zdi škoda, da bi v takšni razpravi prišle na dan tudi nekatere resnice, o katerih nihče od desnice noče govoriti. Na primer to, da je Umar; tisti, ki ne vedo kaj to pomeni; Urad za makroekonomske analize in razvoj; izračunal že lansko leto, preden so bile vinjete uvedene, da bi morala biti maksimalna cena za letno vinjeto 150 evrov, bolj zmerna cena, ki je še sprejemljiva, pa 120 evrov. In tisti, ki danes na veliko govorijo in razpravljajo, kako je grozna ta letna cena, ki jo predlaga aktualna vlada, seveda molčijo in niti z besedico ne omenijo, da so bili seznanjeni z dejstvom, ko so uvajali vinjete, določili ceno 55 evrov za letno vinjeto, so vedeli, da je za več kot 100% prenizka cena, če hočejo pokriti stroške oziroma sredstva; to ni nobena polemika, da ne bi kdo mislil, ampak samo razlaga, zakaj mislim, da bi bilo škoda, da bi se nekateri osramotili v razpravi o odgovoru ministra na vprašanje v zvezi z vinjetnim sistemom. Tako, da mislim, da je boljše, da tudi vi glasujete proti, kolegi.
Hvala lepa. Besedo ima gospod France Cukjati.
Hvala za besedo. Jaz bi želel, da bi bila ta razprava o odgovoru ministra. Kajti še vedno ni jasno, zakaj minister vstopa v spremembo vinjetnega sistema, v podražitev letne vinjete. Kajti, prvi motiv, da se iz sistema vinjet nateče premalo denarja, ne drži. Kajti minister sam pravi, po novem se bo še manj, za 30% manj nateklo. Drugi razlog, da zahteva Evropska unija, tudi ni dokazan. Mi smo dobili s strani ministra nek dopis nekega uradnika, ne vem čemu služi, samo to ni dokument na podlagi katerega neka država ukrepa. Bojim se, da je tukaj zadaj, v ozadju nekaj drugega. Ali se nek hlapčevski odnos pojavlja do Evropske unije, kar bi me zelo skrbelo. Kajti pred šestimi leti, ko smo govorili o združitvi z Evropsko unijo, o članstvu, je bilo tričetrt govora o tem, kako obvarovati nacionalno samostojnost, da ne bomo zopet zapadli v jugoslovansko federativno odvisnost in tudi to verjetno ni vzrok. Še bolj pa se bojim, da je vzrok to, da sprejemamo neko nesmiselno zadevo samo zato, da bi lahko rekli: "Prejšnja Vlada je delala napake in moramo to popraviti." Poglejte samo primer Kazenskega zakonika. Nek nesmiseln člen smo sprejemali in se ne vem kako ukvarjali s tem problemom v želji, da bi dokazali, da je bil Šturmov zakon zanič. Mislim, da tukaj pa se pojavlja nevarnost za slovensko državo in to, taka motivacija, taki nameni, pa so vredni resne razprave v Državnem zboru, zato bom predlog podprl.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Tu je bilo veliko besed o diskriminatornosti. Če je ta projekt, ki ga je uvedla prejšnja vlada tako diskriminatoren, zakaj ga tega pol leta, ko ste, niste ukinili in odpravili, ampak ste diskriminatornost nadgradili s tem, ko ste cene bistveno dvignili, s tem, ko ste povečali število razredov in s tem, ko ste javno povedali, da se bo virov nateklo v ta cestninski del bistveno manj. Normalna vlada bi naredila obraten proces. Zakaj pravim, da je ta sprememba diskriminatorna? Zato, ker bodo tisti, ki imajo nizke plače in morajo recimo iz Jesenic v Ljubljano, plačali dvakrat toliko, kot so plačevali do zdaj. Dvakrat težje bodo delavci plačali to ceno, ki velja zdaj, in ob tem bo še incaso bistveno nižji. Tudi na področju gradnje avtocest se ni nič spremenilo. Prej je bilo izjemno veliko razprave o tem, koliko in kako gradimo avtoceste s krediti. Vi imate v postopku zakon za 320 milijonov evrov poroštev za izgradnjo avtocest, vaša vlada ga je predlagala in samo ta zakon pomeni polovico letnega programa obsega izgradnje avtocest. Zakaj tega ne spremenite? Zakaj peljete to medgeneracijsko solidarnost naprej? Ker so zadeve, ki jih je izvajala prejšnja vlada tako slabe? Potem bi od nove vlade pričakoval, da bo zadeve spremenila, radikalno spremenila. Ne, da tisto, za kar govorite, da je slabo nadgrajujete in zadevo še na nek način "dispergirate". Jaz bom predlog za razpravo podprl, ker mislim, da je smiselna in smiselna zaradi tega, ker tisti, ki kritizirate uvedbo vinjet, pozabite, da se je zaradi tega tudi zmanjšalo število prometnih nesreč in število žrtev, invalidnih in tudi smrtnih žrtev. Vsekakor je temu doprinesel tudi vinjetni sistem.
Hvala lepa. Predlagam, da pristopimo h glasovanju. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 45. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 45.]] Predlog sklepa ni sprejet. Prehajamo na predlog poslanca Zvonka Černača, da zbor odloča o naslednjem predlogu: "Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru generalnega sekretarja Vlade mag. Milana Martina Cvikla na poslansko vprašanje Zvonka Černača v zvezi z vladnim letalom falcon in letalskimi prevozi." V imenu poslanske skupine, gospod Černač.
V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo podprli razpravo o odgovoru, ker praktično odgovora nismo dobili. Nismo dobili odgovora o tem, koliko znašajo skupni stroški letalskih prevozov, ki so jih Vlada, ministrstva, predsednik države in ostali proračunski uporabniki opravili v času, ko falcon stoji nekje v Ameriki in kot smo slišali, je v nekaj mesecih davkoplačevalcem povzročil za preko 100.000 evrov stroškov. Falcon je bivša LDS-ova vlada kupila pred šestimi leti za 35 milijonov dolarjev namesto prvotno predvidenega brata, za katerega naj bi davkoplačevalci plačali kar 42 milijonov dolarjev. Falcon pa ni bil niti eno uro v Sloveniji. Potem ga je bivša Ropova vlada dala v petletni najem, ki se je končal februarja letos. Pogodba pa je bila sestavljena tako, da najemodajalec pogodbe ni mogel prekiniti, pač pa je to lahko storil samo najemnik. Torej se falcon ne vrača v svoje gnezdo, kot je bilo pred dnevi rečeno, pač pa se vrača k svojim nekdanjih gospodarjem. Stroški, s tem, da že nekaj časa stoji, bodo slovenske davkoplačevalce stali preko 100.000 evrov, za popravilo tistih nekaj prask, kot je bilo rečeno, naj bi namenili vsaj 1,5 milijonov evrov. Vrednost tega letala trenutno po ocenah strokovnjakov znaša 14 milijonov dolarjev. V petih letih je torej bila na njemu realizirana izguba oziroma je izpuhtelo 20 milijonov dolarjev, ki so jih plačali Slovenke in Slovenci. V petih letih smo za najem letala dobili toliko, kot bi letalo zaslužilo v enem letu. Včeraj je generalni sekretar povedal, da tako letalo leti povprečno 800 ur letno. Cena ure takega letala znaša okrog 9.000 dolarjev. Pomeni 7,200.000 dolarjev. 7,500.000 dolarjev je znašal 5 letni najem. In zdaj, ko bo to letalo, kot slišimo, prešlo slovensko mejo, bodo davkoplačevalke in davkoplačevalci samo za davek plačali 7 milijonov dolarjev. Približujemo se torej tretji napačni odločitvi. Žal se kuha v istem političnem kotlu, kot se je skuhala tudi odločitev o nabavi tega letala. Še je čas, da preprečimo še večje neumnosti, zaradi tega je razprava o odgovoru nujna. Gre za znatno oškodovanje javnih financ in računam, da se bo aktivnost sedanje ministrice za notranje zadeve, ki je zelo aktivna pri raziskovanju nekih metel, našla tudi pri raziskovanju odgovornosti za ta posel stoletja. Vendar pa na drugi strani ocenjujemo, da te moči ne bo. Če bi kakšna metla iz letala se kje izgubila, bi verjetno preiskava že tekla. Tako, ko je izpuhtelo celo letalo, pa verjetno temu ne bomo priča. Podprli bomo razpravo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Za je glasovalo 36 poslank in poslancev, proti 46. [[za je glasovalo 36.]] [[Proti 46.]] Prelog sklepa ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca mag. Andreja Vizjaka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Franca Križaniča na poslansko vprašanje mag. Andreja Vizjaka v zvezi s slabimi naložbami slovenskih bank in Banke Slovenije. V imenu poslanske gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Najprej še enkrat. Seveda bo poslanska skupina to podprla, ampak še enkrat želim protestirati, namreč, včeraj sem postavil poslansko vprašanje tako ministru za razvoj gospodu Mitju Gaspariju kot ministru za finance. Gospoda Gasparija ni bilo v dvorani, ni mi odgovarjal na vprašanja, niti se ni temu visokemu zboru opravičil. Jaz predlagam, gospod predsednik, da protestiramo v imenu parlamenta glede na takšno obnašanje člana Vlade. Kreditne aktivnosti so vitalnega pomena za obstoj, razvoj slovenskega gospodarstva, banke pa pravzaprav ne kreditirajo slovenskega gospodarstva in tudi tisto malo kreditov, ki jih je na voljo, so seveda nedostopni, ker so dragi. In, ko smo seveda raziskovali podrobnosti, smo najprej ugotovili, da pravzaprav nobeden izmed ukrepov, ki jih je doživel, ta zbor še ni v praksi oživel, zaradi slabe operativnosti Vlade pri sprejemanju podzakonskih aktov kakor tudi bank. Nekaj vzrokov pa je tudi v tako imenovanih slabih naložbah oziroma toksičnih naložbah in ne nazadnje tudi v tajkunskih kreditih, ki so jih te banke odobravale mimo soglasij nadzornih svetov. In, ko je Komisija za nadzor javnih financ od Banke Slovenije terjala podrobne podatke o tako imenovanih toksičnih naložbah, je prišla do zanimive informacije. Banka Slovenija namreč razpolaga z dvema obveznicama Lehman Brothers v skupni višini osemintrideset milijonov evrov. Osemintrideset milijonov evrov ima torej Banka Slovenije naložb, ki jih nikoli ne bo mogla unovčiti, ker je to propadla banka. Spraševal sem, kdo bo za to odgovoren, kdo bo poravnal to in, ker pravzaprav sklepam, da to izhaja iz preteklega mandata, ko je vodil Banko Slovenije sedanji minister, da bo tudi potegnjena kakšna posledica, kakšna odgovornost. Žal nobenega odgovora na to vprašanje. Še več, ko sem ministra, pristojnega za finance, vprašal, ali bo podprl in ali bo vztrajal na tem, da se na plečih davkoplačevalcev reprogramirajo tajkunski krediti; namreč večina teh tako imenovanih tajkunskih kreditov in prevzemov se seveda zdaj ne more več financirati in odplačevati kreditov, zato iščejo reprograme pri bankah; mi je pravzaprav odgovoril zelo dvoumno. Da namerava legalizirati in seveda tudi sprostiti te reprograme, pričajo tudi predlogi zakonov, ki prihajajo v parlament, namreč Zakon o jamstvenih shemi, novela tega zakona, je omogočala, preden je bil sprejet opozicijski amandma, da so reprogrami dovoljeni. Torej o teh vprašanjih, spoštovani podpredsednik in spoštovani zbor, bi želeli javno razpravo, ker odgovorov nismo dobili, sploh pa ne takšnih, ki bi bili uporabni.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Lahko glasujemo? Ne. Potem dajem besedo gospodu Jerovšku.
Hvala lepa. Spoštovani, v zvezi s slabimi naložbami slovenskih bank in Banke Slovenije in tem ravnanjem tajkunov in z njimi povezanimi bankirji, ki so dajali nezavarovane kredite, ki jih bodo v okviru nove sanacije slovenskih bank plačevali slovenski državljani, je tukaj potrebno opraviti temeljito razpravo in dobiti temeljite odgovore, ampak ne samo od finančnega ministra, tudi od notranje ministrice Kresalove, od pravosodnega ministra. Kajti, to da država ne reagira ob dejstvu, da je šlo za izdajo domovine, kajti s tem se je Slovenijo spravljalo v podrejen položaj, šlo je za napad na njeno neodvisnost in šlo je za sabotažo. Kaj piše v sabotaži: Kdor prikrito, zahrbtno ali na drug način povzroči pri opravljanju svoje delovne obveznosti veliko škodo državnemu organu ali organizaciji se kaznuje tako in tako." Vendar nihče ne preganja teh ljudi, priča smo drugi situaciji, država je dala poroštvo, da bi se pomagalo malim podjetjem, ta sredstva je zdaj Vlada legalizirala, da se lahko uporabljajo za reprogramiranje teh tajkunskih kreditov. Poglejte, dogaja se tudi marsikaj drugega; policijska ministrica uvaja dejansko ali pa na prikrit način velike spremembe Zakona o policiji in policijsko državo. Zdaj smo izvedeli, da hočejo že sedanjega direktorja policije zamenjati zato, ker si je napačno razlagala, da je policija neodvisna. Ni hotel preprečiti preiskave zoper Jankovića in Čepina za tisto nakazilo milijona evrov, za fiktivno nakazilo, to je prazno. Vaša koalicija je baje zahtevala, da je Jankovića treba pustiti pri miru. To se dogaja v državi in odgovore na to je treba dobiti tukaj v tem parlamentu. Hvala.
Hvala lepa. Besedo želi gospod Jože Tanko. Še kdo? Jaz bi vas prosil, kdor želi, da se zdaj prijavi, da bomo lahko zaključili ta krog. Če je možno, bom tudi grozno hvaležen, pa najbrž ne samo jaz, če bo še kdo res obrazlagal, zakaj želi razpravo, ne pa govoril o vsem drugem. Praviloma to vsi delate. Prosim za prijavo za obrazložitev glasu. Besedo ima gospod Zmago Jelinčič Plemeniti.
Hvala lepa, gospod predsednik. Delovanje slovenskih bank je bilo netransparentno že od leta 1992 naprej. Zato se je dogajalo marsikaj in glede na to, da so bile v tistem času drugačne razmere, se je marsikaj dalo tudi prikriti. Tako smo morali potem vsi skupaj, davkoplačevalci in državljani Republike Slovenije, plačevati denar in to ogromna sredstva, da smo sanirali te banke. Nihče ni vedel, koliko denarja je šlo kam, kdo ga je "pobasal", kam so ga peljali. Še danes se ne ve, kaj je z raznimi ekspoziturami Ljubljanske banke po svetu. Ne ve se tudi, kam so šla določena finančna sredstva teh bank, ne ve se, kdo je bil tisti, ki je odnašal denar iz teh bank, tudi v raznih kovčkih, raznih drugačnih posodah in odnašal marsikaj, tudi na razna otočja in tam ustvarjal določene finančne raje za nekatere, ki se danes zelo lepo skrivajo za paravanom nedotakljivosti. To nedotakljivost jim je pravzaprav omogočila bivša vladajoča struktura v različnih časovnih obdobjih in mislim, da je skrajni čas, da vsaj nekaj od tega odpremo. Dejstvo je, da v Banki Slovenije nista samo ti dve delnici Lehmans Brothers sporni. Tam nori je še marsikakšen papir, o katerem bi se bilo treba pogovarjati in pojasniti, zakaj je sploh prišlo do vlaganja v nekatere papirje, tudi v času, ko se je že vedelo, da so kakšne zadeve na zelo trhlih nogah in da se lahko zamajejo. Jaz tudi upam, da bo policijska ministrica odprla kakšno preiskavo na tem področju. Zagotovo pa je razprava v Državnem zboru o tej tematiki nujno potrebna. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jože Tanko.
Hvala lepa. Jaz sem v tem mandatu postavil dve pisni vprašanji, s katerima sem želel pridobiti podatke o naložbah Banke Slovenije in drugih bank v večinski lasti v takšne propadle projekte kot je Lehman Brothers. Če boste pogledali na našo stran in si prebrali odgovore Vlade, potem boste videli, kaj so tam zapisali - izredno omalovažujoče do poslancev. Tudi ob nastopu Vlade Republike Slovenije sem predsednika Vlade vprašal, kaj bo storil, če se bo ugotovilo, da je katerikoli od ministrov vpleten v naložbe, v papirje, ki ne obstajajo več, v vrednostne papirje, ki so propadli. Ni bilo odgovora. Zdaj, ko smo dobili to poročilo Banke Slovenije, vidimo, da je eden od guvernerjev Banke Slovenije kupil za 38 milijonov evrov teh naložb in tega denarja ni več možno vrniti v Banko Slovenije, ker je Lehman Brothers Holdings propadel. Tega denarja je toliko, kot znaša letni znesek za vso dijaško prehrano. To je tisti projekt, ki ga skuša sedanja vlada modernizirati. In moram reči, da je treba o tako veliki izgubi, ki je bila povzročena v Banki Slovenija, in za katero smo izvedli zdaj skozi poročilo Banke Slovenije, opraviti razpravo v Državnem zboru in tudi ugotoviti ali se dogovoriti, kaj storiti s tistimi, ki so povzročili takšno veliko izgubo v finančnem sistemu. Mislim, da odlaganje, izmikanje tem vprašanjem in razpravam ni na nivoju te Vlade, ki hoče delati transparentno in pregledno. Če to želite, potem podprite predlog za razpravo. Hvala.
Hvala lepa. Prijavil se je gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, podpredsednik. Okrog teh slabih naložb in tajkunskih kreditov je bilo v tej državi dvignjenega veliko prahu, ampak nekih rezultatov še ni, čeprav imamo v 13. poglavju Kazniva dejanja zoper suverenost Republike Slovenije in njeno demokratično ustavno ureditev tudi 350. člen, Napad na neodvisnost države in pravi tako: "Državljan Republike Slovenije, ki poskuša spraviti Republiko Slovenijo v podrejenost, se kaznuje" in tako dalje. Slovenija je v tem trenutku v podrejenem položaju, ker je bruto domači produkt začel zaostajati. V prejšnjih štirih letih smo se začeli približevati povprečju Evropske unije in seveda zdaj ostajamo v podrejenem položaju na tem gospodarskem področju, kar seveda čutijo državljanke in državljani tudi z vsakodnevnimi odpusti. In danes bi se morali pravzaprav pogovarjati o tem, kako te ljudi kaznovati. Potrebno bi bilo, da bi institucije pregona zakonodajo uporabljale in da bi, tako rekoč, spreminjali kazensko zakonodajo v smeri, da bi pomagali institucijam pregona, da bi ti odgovarjali za ta napad na neodvisnost države. Vprašajmo se, na kakšen način in od kod je lahko, recimo, mislim, da sem včeraj prebral v časopisu o županskih plačah, ubogi Janković ima, ne vem, 1.800 evrov plače, ampak premoženja 9 milijonov evrov. Od kod in na kakšen način je lahko direktor nekega Mercatorja obogatel z 9 milijoni evrov? Torej, kje so tukaj sedaj organi, da bi to naredili? Kaj z Bavčarjem, z milijonom evrov kredita in tako dalje in tako dalje. Jaz bom [[...]]Milijardo, pardon. Jaz bom to razpravo podprl.
Besedo ima še gospod Branko Grims.
Hvala, gospod predsednik, da ste me opazili. Razprava o bančništvu in bančnem sistemu bi bila zelo dobrodošla in zelo koristna iz mnogih razlogov. Prav nadzor oziroma, če smo natančni, pomanjkanje nadzora v finančnem sistemu na svetovni ravni je temelji krivec za sedanjo gospodarsko krizo. S tem se lahko mi ukvarjamo posredno. S tem pa, da je nesporno dejstvo, da tudi v slovenskem bančnem sistemu ni bilo vse tako, kot mora biti, ko je šlo za odobravanje določenih kreditov, zlasti tako imenovanih tajkunskih, ki so bili mnogi odobreni v nasprotju z uveljavljenimi bančnimi standardi, s tem pa se moramo ukvarjati in zaradi tega je ta razprava ne samo dobrodošla, ampak tudi nujna. Kajti komedija, ki se je začela takrat, ko je predsednik Vlade šel na televizijo in rekel: "Ne bom dovolil, da bi en evro šel za tajkune, in se je dva dni kasneje izkazalo, da je 150 milijonov evrov šlo za tajkune v Sloveniji. Ta komedija se še kar nadaljuje. Dejstvo je, da tisti, ki je takrat to podpisal in zaradi katerega je bila potem uprizorjena ena precej tragikomična komedija zmešnjav tudi v vladajoči koaliciji, ki se še ni končala, in na nek način to dokazuje prav izjava ključnega akterja, ko je na to, da je ponudil odstop in bil razrešen s strani nadzornikov, reagiral s presenečenjem, bil je v šoku, kako je možno. Verjetno je dobil politična zagotovila, da se mu to ne bo zgodilo in da je zgolj uresničeval tisto, kar vsi vemo, s stegnjenim prstom smo videli to tudi na sliki, da je bil temelj za volilno zmago, to se pravi [[..]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]denar iz virov, ki so potem omogočili spremembo na zadnjih volitvah in s tem žal odprli pot neznanju in nestrokovnosti katerega sadove bomo sedaj plačevali, ne samo mi, ampak [[...]] [[Izklop mikrofona]] [[...]]
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Za je glasovalo 36 poslank in poslancev, proti 45. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 45.]] Predlog ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Branka Mariniča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za okolje in prostor Karla Viktorja Erjavca na poslansko vprašanje Branka Mariniča v zvezi s postopki sprejemanja prostorskih aktov. V imenu poslanske skupine? Gospod Marinič ima besedo.
Hvala lepa za besedo. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ocenjujemo z ozirom na odgovor ministra, pristojnega za okolje in prostor, da je včeraj bil dokaj klavrn in v nekaterih mojih vprašajih vsebinsko premalo obdelan. Že samo dejstvo, da 155 slovenskih občin v Republiki Sloveniji čaka na občinske prostorske načrte daje jasno vedeti, da se na tem področju nikomur od uradnikov, ki so za to zadolženi, pretirano ne mudi. Iz enostavnega razloga lahko utemeljimo, da bi ministrstvo, odgovorno za okolje in prostor, moralo tudi v teh kriznih časih upoštevati napoved Vlade, da bo to krizo v nekaterih vsebinah treba pozitivno izkoristiti. To bi pomenilo, če bi vsi akterji urejanja prostora delovali resnično v tej smeri, da bi se nekateri postopki in pa nekatere formalnosti v zvezi z urejanjem prostora poenostavili ali celo skrajšali, bi pomenilo to za marsikatera gradbena podjetja tudi neko priložnost, predvsem pa za tiste, ki bi želeli del sredstev vložiti v gradnjo, zaradi širitve svoje dejavnosti zagotovo v tem kriznem času bi pomenilo kar veliko pozitivnega. Pa vendarle je minister v odgovoru zatrjeval, da to ni res, kar sem ga vprašal, da nekateri akti čakajo v kabinetu ministra tudi po tri tedne in potem zastarajo vsi ostali roki in ponovno se zadeva zavrti v vseh postopkih, je minister zatrjeval, da je to laž, čeprav sem se oprl na vsebino, ki sem jo dobil od tistih služb, ki so odgovorne za te postopke, ki jih vodijo. Seveda se nam zdi, da bi bilo v tej zvezi, kar zadeva urejanje okolja in prostora in z nerazumno dolgimi čakalnimi dobami, še enkrat poudarjam, za 155 občin v Republiki Sloveniji, bi veljalo o tem spregovoriti v Državnem zboru in pričakujemo v naši poslanski skupini, da boste kolegice in kolegi to tudi podprli. Hvala lepa.
Besedo želi gospod Černač. Izvolite.
Glede na ustaljeni način glasovanja predvidevam, da ta razprava ne bo podprta. Zaradi tega bi predlagal, da minister sliši teh nekaj besed ali pa da si pridobi magnetogram te seje. V letošnjem letu naj bi vse občine sprejele občinske prostorske načrte. Gre za temeljni planski dokument, od katerega je odvisna pozicija oziroma so odvisne razvojne možnosti občin. Do zdaj mislim, da je bilo teh občinskih prostorskih načrtov, ki so šli skozi vladna oziroma ministrska sita, eden do dva. Vsekakor pa manj, kot je prstov na eni roki. Slišali smo, da jih je v proceduri 155. S takšnim načinom ne bomo uspeli oziroma tisti, ki jih ta zadeva tangira, ne bodo uspeli uresničiti svojih ambicij. Res pa je, resnici na ljubo, da to ni problem samo Ministrstva za okolje in prostor, pač pa tudi drugih ministrstev, ker se akti dotikajo različnih področij delovanja in mislim, da bi bilo prav, da ministrstvo na nek način s spremembo podzakonskih aktov in s sprejetjem ustreznih navodil, ki jih lahko sprejme, omogoči sprostitev tega krča. Kajti tudi tukaj se je zgodil nek krč na tem področju. To je v interesu tako razvoja lokalnih skupnosti kot razvoja celotne države. Sam bom seveda razpravo o tem vprašanju podprl, ker mislim, da bi lahko v razpravi razčistili, kje so problemi in kaj so ovire, da ne moremo tega problem, ki nastaja že nekaj časa in se kot neka snežna kepa veča iz dneva v dan, iz meseca v mesec, enostavno razbiti in omogočiti, da bi stvari na tem področju potekale normalno. Jaz bom razpravo podprl. Hvala lepa.
Gospod Marinič, želi obrazložiti glas tudi v svojem imenu. Prosim.
Hvala lepa, za besedo. Veste, jaz se načeloma tam, kjer se mi ne zdi, ne vključujem, ampak zdi se mi, da smo na izredno zahtevnem področju. Verjamem, da kolegice in kolegi, ne glede na to, kateri politični opciji pripadamo, smo se v okviru svojega dela srečali tudi z marsikaterim stanovanjskim problemom posamezne družine, predvsem izven mestnih središč. Veljalo bi podpreti to razpravo, da bi spregovorili in morda dobili kakšno številko, koliko posameznikov čaka na ustrezno gradbeno dokumentacijo za individualno gradnjo in s tem tudi reševanje svojih stanovanjskih problemov. Vsaj zase lahko rečem, da sem se pri svojem delu v okviru dela v poslanski pisarni srečal s številnimi željami posameznikov, ki bi skušali rešiti svoj stanovanjski problem z individualno gradnjo. Res je nemogoče, vsakdo v Republiki Sloveniji ne more imeti svoje hiše, ampak vendarle je v nekih zaokroženih urbanih naseljih veliko takšnih želja, in veljalo bi spregovoriti in dobiti ustrezno število. Ali Ministrstvo za okolje in prostor sploh razpolaga s številom teh želja po individualni gradnji in s tem tudi rešitvijo stanovanjskega problema? Vsekakor se splača podpreti ta predlog, da bi se v okviru odgovora [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]ministra na moje poslansko vprašanje opravila širša razprava v Državnem zboru, zato bom sam seveda to tudi podprl.
Hvala lepa. Gospa Cveta Zalokar Oražem.
Hvala lepa za besedo. Jaz predloga ne bom podprla, čeprav se zelo dobro zavedam problema, v katerem so se znašle občine pri tem, da se pravzaprav srečuješ s številnimi težavami pri pripravi, predvsem pri usklajevanju prostorskih dokumentov na državni ravni. Vendar se mi zdi, da tudi predlagatelji te razprave še kako dobro poznajo vso problematiko, težave in probleme, kajti občine so te zadeve pripravljale še globoko v času vlade gospoda Janeza Janše in tudi mnoge vlagale in iskale odgovore in soglasja na svoje prostorske akte v tistem času. Zato sem prepričana, da morajo zelo dobro vedeti, kje so tisti problemi. In je svojevrstno sprenevedanje danes zahtevati takšno razpravo, če pač vemo, da se ti akti pripravljajo že tri oziroma štiri leta na lokalnih ravneh, torej občinah. In danes govoriti, da je krivda pri teh zadeva izključno v zadnjih nekaj mesecih, da ljudje ne morejo priti do gradbenih dovoljenj, se mi zdi, da je res malo huda zgodba. Ta krč, o katerem je bilo govora, ta krč ni krč zadnjih šestih mesecev, ampak je krč zadnjih treh let. In pri njem je, mislim, da je še kdo sodeloval, ki zelo dobro ve, morda tudi odgovore na to, kaj se dogaja. Ni bilo sprememb zakona, ni bilo poenostavitev tudi ne v mandatu vlade gospoda Janeza Janše, zato mislim, da je še marsikdo odgovoren, ne samo aktualna vlada, ki naj bi zdaj odgovarjala na te očitke v tem trenutku.
Hvala. Glasujemo. Za je glasovalo 36 poslank in poslancev, proti 46. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 46.]] Predlog sklepa ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Marijana Pojbiča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za delo, družino in socialne zadeve dr. Ivana Svetlika na poslansko vprašanje Marijana Pojbiča v zvezi z naraščajočo brezposelnostjo. V imenu poslanske skupine ima besedo gospod Pojbič.
Spoštovani predsedujoči, kolegice in kolegi! V Slovenski demokratski stranki z odgovorom gospoda ministra za delo, družino in socialne zadeve seveda nismo bili zadovoljni. Prav tako smo v Slovenski demokratski stranki prepričani, da je izjemno problematično in kaotično stanje na področju izgube delovnih mest, saj je samo v mesecu aprilu izgubilo delo 10.000 zaposlenih. In če to ni alarmanten podatek, potem res ne vem, kje živimo. Prav tako je v postopku približno 60 stečajev podjetij. Lahko si mislite, kakšne bodo posledice. Ko mi je gospod minister odgovarjal, je nekajkrat zatrdil, da slovenska vlada obvladuje položaj na področju brezposelnosti. Zato bi bilo prav, da ta gospod minister vpraša tistih 24.000 ljudi, ki so v borih šestih mesecih izgubili službo, kaj oni mislijo o Vladi in o ministru, ki vodi resor za delo, družino in socialne zadeve. Kot sem povedal že včeraj, in s tem se je strinjal tudi minister, je bila najnižja brezposelnost ob koncu mandata vlade Janeza Janše, in sicer okrog 59.000, sedaj pa se je ta številka v borih šestih mesecih ponovno povzpela na neverjetnih 83.000. Razlika je 24.000 brezposelnih več kot pred šestimi meseci, ko je zaključila svoj mandat vlada Janeza Janše. Zato smo v Slovenski demokratski stranki lahko upravičeno zaskrbljeni in nam ne more in nam ni vseeno, kaj se dogaja z našimi državljankami in državljani in kam Vlada pelje pred nedavnim še eno izmed najuspešnejših tranzicijskih držav. Prav iz tega razloga, da bi preprečili nadaljevanje povečanja nezaposlenosti in padanje gospodarske kondicije naše države, smo v Slovenski demokratski stranki pripravili sklop ukrepov in zakonov, ki imajo neposredne, predvsem pa hitre in učinkovite rešitve. Prepričani smo, da je sedaj trenutek, ko več ne moremo čakati na počasno, slabo in predvsem nedomišljeno ravnanje Vlade Republike Slovenije, ki pelje državo vse bližje bankrotu in socialni krizi. V Slovenski demokratski stranki ocenjujemo, da so ti argumenti tako pomembni, da je nujno potrebno opraviti širšo razpravo v Državnem zboru o tem vprašanju. In v Slovenski demokratski stranki bomo to podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Branko Grims.
Hvala za besedo. Moram reči, da še kakšen problem, od danes omenjenih, bi si zaslužil vašo pozornost. Tudi zdaj, ko ste vsi tam na nasprotni vladni strani tako lepo klepetali, je to problem nezaposlenosti. Hrup, ki ste ga s svojim klepetom povzročali, je tudi izraz vašega nespoštovanja do nezaposlenih. Število teh nezaposlenih se je povečalo tudi zaradi tega, ker sami niste predlagali nobenih učinkovitih ukrepov, kar je konec koncev ugotavljala zdaj tudi Vlada sama. Ob tem pa zavračate ukrepe, ki jih predlaga opozicija, česar podobnega ne boste našli v nobeni drugi državi. Povsod se ponuja sodelovanje, mi ponujamo dobre predloge, vi jih zavračate. Še več, ko pripravimo cel paket ukrepov, omejite drastično razpravo, da se ne bi videlo, kakšno pomanjkanje argumentov in kakšne neznanje je v vaših vrstah. In točno to je vaš projekt za ta petek. Že to je razlog za to, da bi do te razprave prišlo. Kajti treba je za te ljudi, za nezaposlene, ustvarjati nova produktivna delovna mesta, kajti če kaj, je to tisto, kar daje potem osnovo za vse drugo. In temu je namenjen paket gospodarskega razvoja, ki ga je pripravila opozicija. In večna sramota na vladni strani, ne samo, da tega niste podprli, ne samo da tega ne sprejemate, ampak da to z aroganco zavračate, v posmeh vsem nezaposlenim, v posmeh vsem tistim, ki v tem trenutku znižujejo plače in trepetajo pred izgubo službe. Sami nimate predlogov, samo neznanje vas je, sama nestrokovnost, obenem pa toliko napuha, da niste sposobni niti dovoliti razprave o ukrepih za oživitev slovenskega gospodarstva.
Hvala lepa. Proceduralno, gospod Luka Juri.
Hvala, predsedujoči. Glede na to, da je sodelavec in kolega sedaj dal odličen primer dobre prakse, kako se res obrazloži glas, predlagam, da mu damo priznanje z minuto molka.
Hvala lepa. Minute molka ne bom dal. Kaj si mislim o vaših razpravah, na žalost ne želim na glas govoriti, ker ne bo čisto nič koristilo. Temeljna vljudnost in medsebojna korektnost pri vas ne obstaja. Zato predlagam, da glasujemo o predlogu. Gospod Vizjak misli, da mora še sam razpravljati. Izvolite mag. Vizjak.
Saj veste, spoštovani predsedujoči oziroma podpredsednik, da ni čas za razpravo. Jaz ne želim razpravljati. Jaz želim obrazložiti svoj glas.
Izvolite. Hvala.
Jaz mislim, da je razprava o tej pereči problematiki naraščajoče brezposelnosti več kot potrebna, ker zareže v usodo številnih ljudi, družin. Ukrepi Vlade na tem področju so neučinkoviti in ne prijemljejo. Zato smo tudi predlagali paket ukrepov. Menimo, da je Vlada brez idej in celo se sprevrača nekatera dejstva. Tu imam dopis, papir Ministrstva za finance, predstavitev ukrepov Ministrstva za finance v času finančne krize, ki pravi: "V mandatu te vlade smo v podpori ukrepom za blažitev posledic finančne gospodarske krize pripravili 20 sprememb zakonov." In glej ga zlomka kateri zakoni so med njimi: zakon o DDV-ju, ki ga je pripravila opozicija, zakon o dohodnini, ki ga je pripravila opozicija, zakon o dohodku pravnih oseb, ki ga je pripravila opozicija, zakon o bančništvu, ki ga je pripravila opozicija, zakon o javnih financah, ki ga je pripravila opozicija. Ne samo, da ni idej, še celo prevzemanje oziroma kraja tistih idej, ki jih je dala opozicija. Jaz mislim, da je razprava o teh vprašanjih več kot potrebna tudi zaradi dejstva, ker jo preprečujete v okviru izredne seje. Ne želite soočenja, ne želite razprave takrat, ko je opozicija predlagala tudi rešitve. Zato so ti odgovori, ki so bili dani s strani ministra za delo na vprašanje glede naraščajoče brezposelnosti pomanjkljivi, zavajajoči in ne dajejo konkretnih rezultatov. Sicer ne bi imeli takšnih žalostnih podatkov. In še to. Ob taki ignoranci bomo priča še bolj žalostnim številkam v prihodnosti in seveda najhuje nas očitno še čaka.
Hvala. Besedo ima mag. Franc Žnidaršič.
Lepa hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Sam te razprave ne mislim podpreti iz enega povsem praktičnega razloga. Namreč ta razprava bi bila preuranjena toliko časa, kolikor je potrebno, da bi gospodje, ki imajo paket, brezplačni paket takoj delujočih in vrhunskih ukrepov na zalogi, lahko te stvari patentirali in uspešno izvažali na tuje trge, denimo v Nemčijo, kjer o tem ne vedo nič, in ne morejo takoj zaustaviti krize, pa v Ameriko, kjer se tudi gospod Obama ubada s to krizo že kar nekaj časa brez resnih rezultatov. Oni so rekli, "naše bi delovalo takoj, učinkovito, edino to je pravo, vsi drugi so praktično brez kakšne pameti v tej zgodbi." In zaradi tega priporočam, da se to patentira, to vrhunsko odkritje, in na ta način reši, ne samo pri nas, ampak tudi v tujini in širšem svetu, gospodarska in finančna kriza, ki je tukaj in zdaj in ki jo mi sami, spoštovana koalicija, z vsem, kar premoremo, ne moremo tako rekoč v hipu zaustaviti, kar bi uspelo, žal, gospodom v opoziciji ta trenutek. In kot rečeno, da bo vse to mogoče uresničiti za velik denar in tudi v korist naše države, te razprave danes ne smemo podpreti, da ne bi izdajali neke stvari, ki je lahko veliko vredna, pa še ni patentirana. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Melita Župevc.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Ker v tej dvorani sedijo številni strokovnjaki, vrhunski strokovnjaki s področja ekonomije, javnih financ, mednarodnih financ, sem prepričana, da so prebrali kakšno poročilo o finančni krizi, o vzrokih, o posledicah, ki so ga pripravile znane mednarodne organizacije, na katere se sklicujejo nekajkrat na dan. In ker so jih prebrali, so v njih prebrali tudi, da nekatere države, ki jih finančna kriza ni tako zelo prizadela kot druge, so v času svetovne gospodarske konjunkture izvedle obsežne strukturne reforme. In te države, ki so v zlatih časih izvedle obsežne strukturne reforme, danes stojijo malo bolje kot druge države. In v preteklem mandatu so se tudi v naši državi izvajale spremembe evidenc, statistična telovadba in številke so bile malce drugačne, kot pa so bile v realnosti. In da, gospodje, tudi mi z vami delimo skrb. Mene je strah, kaj se bo še dogajalo. Upravičeno smo lahko vsi zaskrbljeni, ampak to, kar izvajate danes v tej dvorani - to je navadna politična demagogija. Jaz vaši dobronamernosti, kot je prej dejal moj kolega, sploh ne verjamem. In to, kar je povedal kolega Žnidaršič, pove vse. Hvala lepa.
Besedo ima gospa Cveta Zalokar Oražem.
Hvala lepa. Res je težko, da se človek ne bi ob takšnih razpravah oglasil, enostavno mora se oglasiti in obrazložiti svoj glas, ker se mi zdi, da gremo res v neke takšne vode in govorimo na takšen način in neprestano po nekih doktrinah ponavljamo neka dejstva in resnice, ki naj bi bile takšne, da pač vsi, ki v tem trenutku delujejo v Vladi, so nesposobni, vsi ukrepi so nikakršni, vse kar se v Sloveniji počne, je nično, nevredno, nestrokovno in izgleda tako, da z brezposelnimi, ki so v resnično veliki stiski, znajo čutiti in takšno stanje prizadene samo tiste, ki sedijo v opoziciji, ostali pa smo malce da ne veseli tega, da vsak dan tudi mi prebiramo te novice. Razprava je popolnoma brezpredmetna. Tudi če mi tu ure in ure govorimo o tem, kar je bilo v tem trenutku predlagano tu v parlamentu, mislim, da ne bomo ustvarili niti enega delovnega mesta tu v parlamentu. In to je ena takšna demagogija, da enostavno mislim, da manipuliranje se vsakemu nekoč maščuje in bo tudi sam zmanipuliran. In laži so najbolj sprevrženo dejanje, karkoli se dogaja. In tisto, kar mene neprestano moti je to, da od vlade gospoda Janeza Janše nismo dobili, po tem, ko smo živeli v zlatih časih, prav nobene popotnice in prav nobene dote. Danes bi nam bilo lažje, če bi nam kaj tega zapustili, pa nam niste. Še celo cel kup stvari ste nam pustili neurejenih. Finance za dijaško prehrano smo iskali v tem mandatu, ne pri vas. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]za vrtce tudi v tem mandatu s temi proračuni. Vi ste samo obljube podelili, vse zapravili, danes pa ste veliki rešitelji, ki se ponujate Sloveniji.
Hvala lepa. Ker se vedno znova dvigajo roke, bom dal prijavo za začetek obrazložitve glasu. Besedo ima gospa mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Seveda ne bom podprla predloga za razpravo o odgovoru ministra za delo, družino in socialne zadeve, ker brezposelnost, o kateri smo govorili, je bila marsikdaj tema tudi že v prejšnjem mandatu in statistične podatke o brezposelnosti je mogoče tudi prikrajati. Vemo, kako je padala brezposelnost zaradi tega, ker so se čistile evidence, in smo na to opozarjali. Ni mi iz spomina ušla tudi razprava, kako so bili sprejeti ukrepi, ki so bili s prejšnjem zakonom, ki je že sprejet, usmerjeni ravno v ohranjanje delovnih mest. In če bi bila v resnici v središču pozornosti opozicije skrb za tiste, ki iščejo delo, in za tiste, ki so izgubili delo, potem bi se v prejšnjem mandatu morebiti kdaj vprašali, zakaj niso našli nobenega ukrepa proti likvidaciji podjetij, ob katerih je tudi veliko število delavcev izgubljalo delo. Mene skrbi, ali je res vsak stečaj, ki se zdaj obeta, posledica težkih gospodarskih razmer. Ampak ko iščemo poti, je veliko obljub o tem, kaj vse bo opozicija pametnega pomagala narediti. Ampak nič drugega od pljuvanja, omalovaževanja, izničevanja dela ni mogoče slišati in s številnimi razpravami obremenjevati delovna telesa in Državni zbor, da se ne ukvarjajo z razpravami o tistem, kar bi prineslo kakšne ukrepe. Vse je tudi vprašanje, kdo je tisti, ki opoziciji pomaga prihajati do teh tako zelo dobrih predlogov zakonov. Kje pa so zrastli ti predlogi? To bi se bilo treba enkrat vprašati. Hvala.
Hvala. Besedo ima dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Nisem imel namena se oglašati pri tej razpravi, ampak to, kar se zdaj dogaja, je pa absurd. In ker dopuščate, predsednik, absurde in obtožbe, bo to dopuščeno tudi meni. Patentiranje šestih ali petih zakonov in pošiljanje ne vem, kam, temu se reče pritlehno dejanje enega izmed poslancev, ki ni napisal verjetno še nobenega od zakonov. Demagogija, ena "blontna" gospa je o tem govorila. Jaz imam danes x telefonskih pozivov. Gospodje, dragi moji, te dni, tri dni nazaj je šlo na cesto 300 delavcev Steklarske Nove, ki so delali [[...]] [[oglašanje iz klopi.]] [[..]]Ali ga lahko umirite, prosim, ali pa mu poveste, da mu dajo kakšna pomirjevala?
Imate besedo, samo opozarjam vas, ne tudi vi polemizirati [[....]]
Tako kot so drugi z menoj. 300 delovnih mest v Steklarski Novi. Dragi moji, ti ljudje so delali za 400 evrov. Žalitev za te ljudi je to, ki prihajajo z mojega okolja, in dolžan sem se oglasiti na ta račun. Zagotovo. Čiščenje evidenc je potrebno v vsakem primeru, ker med temi ljudmi, ki so dobivali socialne podpore, so bili tudi ljudje, ki niso upravičeni do tega. To bi bilo dobro, da nadaljujete. Ni greh, seveda, [[..]] [[oglašanje iz klopi.]] [[...]]ja tudi gospa Potrata bo potrebna enega persena, pa dajte ji ga. Nadalje je treba povedati [[...]]
Gospod Gorenak [[..]]
Ali mi boste dal minuto?
Prosim, nadaljujte razpravo, dobite 10 sekund več, samo ne opozarjajte druge na tisto, kar sami delate.
Ne, to so počeli drugi. Nobeno pljuvanje, omalovaževanje. Paket zakonov smo prinesli, o katerem nočete razpravljati. To je resnica. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Miro Petek.
Hvala lepa. To razpravo bom podprl. Mislim, da ne bi nič škodovala, mogoče bolj škodujejo te ostre besede, s katerimi se zdaj tukaj obmetavamo. Ne strinjam se s svojimi poslanskimi kolegi, da ta vlada, vlada Boruta Pahorja ni naredila nič. Ta vlada dela senco, kadar stoji na soncu, kadar pa sonca ni, pa še od nje niti sence ni. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marijan Pojbič.
Spoštovani predsedujoči! Ena izmed poslank je govorila o mednarodnih institucijah in institutih in bom zdaj poskušal citirati opozorilo OECD-ja, in sicer 13. maja v Financah. Na vse bolj zaostrene gospodarske razmere je opozorilo tudi poročilo OECD-ja v Sloveniji, ki je bilo konec minulega tedna objavljeno v medijih. Po mnenju OECD-ja bi morala Pahorjeva vlada čim prej odpraviti socialni ukrep o subvencioniranju delovnega časa, s katerim se vladni predstavniki sicer najbolj hvalijo. Na drugi strani OECD predlaga, naj Vlada znova razmisli o znižanju socialnih prispevkov za delodajalce, ki ga je sama Vlada konec prejšnjega leta ocenila kot najboljši protikrizni ukrep, vendar ga je na zahtevo sindikatov umaknila. OECD s kritiko protikriznih ukrepov Pahorjeve vlade posredno tudi sporoča, da je najpomembnejši proti krizni za razbremenitev gospodarstva in izboljšanje likvidnosti podjetja letošnja dokončna odprava davka na izplačane plače, ki se uvršča med podedovane ukrepe davčne politike vlade Janeza Janše. Spoštovana kolegica, spoštovani kolegi! Toliko o tem, kaj govorijo mednarodne institucije o soočanju vlade Boruta Pahorja s krizno situacijo v Republiki Sloveniji. In na koncu še. Neverjetno je, nesprejemljivo in nerazumno, da v Državnem zboru, ko nekdo izvaja popolno demagogijo, ena največjih odgovornih političnih strank ploska v Državnem zboru. To je čisto norčevanje iz problema, o katerem diskutiramo. Če za vas brezposelnost ni akutni problem, potem vas drage kolegice in kolegi tukaj v Državnem zboru sprašujem: Kaj pa za vas je problem? In če niste v Državnem zboru zato, da bi reševali te probleme, vas lepo prosim, da daste možnost, da bodo to delali drugi, tisti, ki bodo čutili svojo pripadnost in odgovornost do tistih ljudi, ki so za njih glasovali. Hvala lepa.
Gospod Pojbič, to na koncu ni bila obrazložitev glasu. To tudi sami veste. Izkoristili ste priložnost, kot večina nas. In če smem reči samo en stavek. Če kdo od vas misli, da bo problem brezposelnosti rešen s takšnimi diskusijami, kot so danes, potem vsaj mojega mnenja ne deli. To je čista demagogija in strankarski nastopi, ki jih danes delamo, sebi v veselje, imamo pravico in formalno vam dajem glas. Naslednji je gospod Anton Kampuš.
Spoštovani podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Prav to, kar je bilo zdaj rečeno, me je sploh privedlo do tega, da vstanem in poskušam kakšno reči. Ampak poskušam kaj reči z umirjeno glavo, z mirnim glasom in tako naprej. In jaz vseeno ocenjujem, da je treba malo ustaviti konje, spoštovani prijatelji. Kriza je po celem svetu. In vzrok za krizo je pomanjkanje dela na celem svetu. Vzrok za krizo v Sloveniji je pomanjkanje dela. In tudi na račun tega je nekoliko upad delovnih mest, kar je normalno in pač tako je. Vendar to ni tako rigorozno, ker sem prepričan, da ukrepi, ki jih je pripravila naša vlada na račun preprečevanja krize, počasi prijemajo. In znotraj teh ukrepov je tudi precej takšnih, ki so omejili ali pa omejili upad delovnih mest v Sloveniji. Mislim, da počasi vseeno se naše gospodarstvo nekoliko pobira. Imam najnovejše podatke. Večina dobrih firm v Sloveniji ima delo, delo se povečuje, ni več upad, tako da je pričakovati izboljšanje. Kar se pa tiče nekaj ukrepov, ki so bili predstavljeni pred kratkim, pa jih je treba uvrstiti v tri skupine. Večina teh ukrepov je že v izvajanju, nekaj jih je v pripravi, nekaj pa je takih, ki so nerelevantni in jih je treba zavrniti. Vsi tisti strokovnjaki, ki se na zadeve spoznajo, vedo, kaj pomeni prestrukturiranje gospodarstva. Spoštovani prijatelji, kolegi, to ni delo enega leta, dveh. To je dolgotrajni postopek, ki traja leto, dve in k temu se moramo počasi spraviti in preudarno ravnati, kar mislim, da bomo vseeno zmogli, ne glede na krizo, ki danes nastaja. Hvala.
Besedo ima gospod Borut Sajovic.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Jaz mislim, da tisti Slovenci, ki nas danes gledajo in politično niso opredeljeni, so ob taki razpravi, kot jo vodimo danes popoldan, razočarani. Za kaj gre? Nekateri očitno, tisti, ki niso zadovoljni z domovino Slovenijo, kot jo imamo, jaz med tiste ne sodim, bi radi drugo, tretjo republiko pa vse do kakšne hunte ali tretjega rajha, če bo potrebno. Tako daleč bodo šli po preprosti logiki. Čim slabše za koalicijo, tem boljše za nas. Jaz bom odgovor ministra gospoda Ivana Svetlika podprl, ker sem prepričan, da je povedal tisto najbolje in največ, kar je zmogel in znal in sama beseda do rešitev ne pripelje. Jaz se bom pa osredotočil na to, da takrat, ko ministru, ki je minister ne opozicijske ali pa te vlade, je minister slovenske vlade, se trudi, daje vse od sebe, se bom oglasil takrat, kadar mu lahko pri dejanjih in ravnanjih pomagam, zato razprave ne bom podprl.
Hvala lepa. Da ne bom kregan, gospod Sajovic. Tudi za vas velja, da ste malo poprčka dodali izven pravice, ki gre v zvezi z obrazložitvijo glasu. Besedo ima gospod Silven Majhenič.
Hvala, gospod predsedujoči za besedo. Oglasil sem se zaradi tega, da vam povem, da ta razprava ni produktivna in nihče ne pove nič novega. Samo se naklada. S takim načinom kradete bogu čas, državi pa denar. Glasoval bom za.
Hvala lepa. Gospa Alenka Jeraj.
Hvala za besedo. Jaz bom glasovala za razpravo o tem, ker nisem zadovoljna z odgovorom ministra. Minister je najprej povedal v svojem odgovoru, da smo nekoč imeli tudi 140.000 brezposelnih, kar je res. Ampak imeli smo jih tudi 59.000, in to v časih, ko nekateri govorijo, da so bili zlati časi, sončni časi, vse je bilo super. Čeprav smo pa mi poslušali eno leto o sami revščini in malo manj, da ljudje na ulicah umirajo. Ves čas se nam podtika, da v resnici sploh ni bilo tako malo brezposelnih, da smo jih prelagali iz enega seznama v drugega. Tisočkrat smo povedali, da brezposelnosti ne meriš samo po tem, koliko ljudi je prijavljenih na Zavodu za zaposlovanje, ampak meriš tudi zaposlenost in meriš jo tako, koliko ljudi je zavarovanih in koliko, je zavarovancev, ki plačujejo v pokojninsko blagajno. In od leta 2004, ko je bilo takih 836.000, smo v letu 2008 imeli 894.000. Očitno od nekje so se ti ljudje, ki so dodatno plačevali zdravstveno, in pokojninsko zavarovanje le znašli, najbolj verjetno v službi in so zato to lahko plačevali. Minister je rekel, da smo imeli v marcu 5% stopnjo brezposelnosti, kar nas uvršča na 4. mesto in s tem je on zadovoljen. Pravi, da to pomeni, da problem obvladujemo. Ampak seveda ste to rekli tudi za gospodarsko rast. In Slovenija je imela 6,8% gospodarsko rast in Evropa je res rekla: "Vi pa ne boste imeli tako nizke gospodarske rasti v prihodnjem letu." Seveda pa zdaj te ocene popravlja. Popravlja jih pa zato, ker vaša vlada stvari ne dela tako, kot bi jih morala in ne sprejema tistih ukrepov, ki bi [[...]] [[Opozorilo za konec razprave.]] [[...]]prinesle spremembe. Zato smo mi predlagali cel kup stvari, ki jih nočete slišati. Zagotovili ste 230 milijonov za subvencioniran delovni čas. Od tega je porabljenih 10, jutri bomo že obravnavali nov zakon.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franco Juri.
Hvala, gospod predsednik. Jaz bom glasoval proti takšni razpravi, kajti spet se dokazuje opozicija, da obrazložitev glasu se sprevrže v eno nesmiselno debato in tudi v obračunavanje, kjer sem slišal nekaj žalitev. In se sprašujem, ali ne bi bila boljša razprava o tem, kam izginja denar Državnega zbora. Prebral sem nekje, da se plačuje celo izobraževanje, pa nekateri doktorati in tukaj ne vidim učinkov teh doktoratov. Nekateri doktorji, ki so postali doktorji na podlagi denarja Državnega zbora, danes izkazujejo takšno neznanje, takšno nestrokovnost, takšno v bistvu nesmiselnost [[....]]
Gospod Juri, jaz vas lepo prosim, edini efekt ki ga boste dosegli je, da bo še deset razprav. To ne spada k dnevnemu redu [[...]]
[[...]]Ampak jaz pravim, da je potrebno glasovati proti in jaz bom glasoval proti, ker bi si želel takšno razpravo in razpravo tudi o tistih poslancih, ki ne hodijo v službo, kot je poslanec Janez Janša, tudi danes.
Najbrž ste vsi ugotovili, da je brezplodno vsako opozorilo in dajte, če je možno, se malo vzdržati, ker drugače bomo imeli še deset praznih razprav brez vsakega haska. Gospod Rudolf Petan
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Jaz seveda podpiram takšno razpravo, ki je predvidena in zato bom tudi za glasoval. Ampak spoštovani gospe in gospodje, en pregovor pravi, da je bolje prižgati najmanjšo luč, kot pa preklinjati temo. Očitno to ve tudi vaš predsednik ali naš predsednik slovenske vlade, gospod Pahor, ki je dejal v ponedeljek, da bi vsi skupaj pomagali, pa bi vsi skupaj dajali predloge, pa bi vsi skupaj vlekli ta voz iz blata, v katerem je. Ampak poglejte, mi predlagamo ukrepe, mi predlagamo zakone, mi ne kritiziramo samo, dajemo konkretne predloge kako bi se dalo boljše delati. Ampak vi ste a priori proti, niti poslušati nočete. Naenkrat ste užaljeni, ko mi govorimo, da je ta vlada prepočasna ali kot je nekdo dejal, da trdimo, da je ta vlada zanič. Poglejte, gospodje in gospe, še prede pol leta smo bili ena najuspešnejših dražv v Evropi, bili smo država blaginje, to so nam tudi drugi priznavali. Ampak vi ste govorili o revščini, govorili ste samo o revščini, kako je v Sloveniji revščina in da, kot je dejala kolegica, da ljudje na cesti že umirajo od lakote. To ste dejali. In kaj je danes? Dvignili ste vse možne trošarine, imamo enega najdražjih bencinov, vinjete boste podražili, ukinili bi malico za otroke, otroške vrtce bi naredili ne brezplačne, in samo v pol leta vam je to uspelo. Fantastično. Danes pa se norčujete iz naših predlogov in ploskate stvarem, ki se norčujejo iz naših predlogov. Mi bi pa radi pomagali, kar tudi predsednik Vlade pravi, da bi bilo prav. Vi se norčujete in namesto da bi prižgali najmanjšo lučko in podprli kašen naš predlog, verjetno je kaj dobrega, če smo v prejšnjem mandatu lahko toliko dobrega za Slovenijo naredili, da je bila država trikrat bolj uspešna kot v Evropi, bi verjetno tudi kakšen naš predlog bil danes dober. Ampak ne, vi nočete prižgati nobene lučke, ampak rajši zmerjate opozicijo. Zakaj ne dovolite razprave o naših predlogih, ki smo vam jih dali, in ste nas v petek popolnoma omejili in nočete niti slišati o naših predlogih? V tem je vaša težava.
Gospod Petan, niti povedali niste, ali boste za ali proti. Tako vas je zaneslo, da ste govorili o drugih stvareh, ne pa o vsebini. Gospod Levanič ima proceduralni predlog.
Gospod predsedujoči, jaz prosim, da resnično spoštujemo Poslovnik Državnega zbora in govorimo o tem, čemur je ta točka namenjena, to je obrazložitev glasu glede pobude, glede ministrovega odgovora. Poslanke in poslanci, daljši staž imate v tem Državnem zboru kot mnogi med nami, dajte se držati tega, jaz verjamem, da ste si prebrali Poslovnik in da veste, kako to gre. Hvala lepa.
Gospod Levanič nas je opozoril, da se govori o vsebini, ki je na dnevnem redu. [[...]] [[oglašanje iz klopi.]] [[..]]Že zdavnaj bi se takšno opozorilo moralo dati, samo vi ga ne slišite. Gospod Petan, izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Bo proceduralni predlog, samo ne ga narobe razumeti. Ne želim nič slabega, ampak želel bi vas opozoriti, da bi si prebrali magnetogram in bi ugotovili, da sem na začetku povedal, kako bom glasoval in na koncu še enkrat, res pa je, da mi je takrat za zadnjo besedo zmanjkalo. Dvakrat sem povedal, kako bom glasoval in se vam opravičujem zdaj, ampak to se mi je zdelo potrebno, da vam povem, ker ne dovolim, da se iz mene norčuje kdo, pa nisem mislil, da ste namenoma to naredili, mogoče niste pazili. Zato sem dejal, da preberete magnetogram in boste ugotovili, da sem dvakrat opozoril, kako bom glasoval. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Milenko Ziherl.
Hvala za besedo. Se opravičujem, ker sem bil prej v zadregi, se nisem prijavil v ta redni proces, ki je tekel, vendar želim tudi sam obrazložiti glas. Menim, da je širša razprava še kako potrebna v teh težkih časih in ne morem mimo tega arogantnega odnosa, ki je bil danes že izpričan v tej stavbi. Pa niti to ni problem. Hujši problem je, da do takšnega arogantnega odnosa pride na terenu, recimo konkretno v Škofja Loki. Imamo podjetje LTH. Agonija tega podjetja z zdravo proizvodnjo, s pol leta naprej naročil, s strenirano delovno silo, tristo zaposlenih, ki obvladajo svoj posel, so se znašli v stiski ne po svoji krivdi. In ravno v vodstvu tega podjetja imamo tudi take, ki so si recimo v preteklosti privoščili osmrtnico za našega bivšega kolega Pavla Ruparja in danes je v vodstvu podjetja, ki bije bitko za obstanek. To je pa res huda aroganca. In na koncu bi želel še povedati. Kriza v svetu ja, pljusknila je v našo državo, ampak LTH pa ti dogodki okrog LTH in sorodnih podjetij in še nekaterih drugih, tem, ki smo jih danes obravnavali, o slabo plasiranih sredstev bank in tako naprej. To pa ni kriza iz sveta, ampak je doma pridelana kriza.
Ne bom vas opozoril, da niste povedali, kako boste glasoval, ker je to brezsmiselno. Gospod Jerovšek, imate besedo.
Jaz bom glasoval za ta predlog, da se opravi razprava. Javljam pa se zaradi tega, ker je bilo rečeno, da govoriti o brezposelnosti v parlamentu je brezpredmetno. Pomislite to aroganco. Če to prevedemo v vsakdanji jezik: "Ker naša vlada in naša oblast ni sposobna sprejeti ukrepov, ki bi vsaj malo zajezili naraščanje brezposelnosti in propad slovenskega gospodarstva, se v tem parlamentu naj ne govori. In to je tudi strašno brezčutje do brezposelnih. Ne samo, da imate nesposobno Vlado, tudi brezčutni ste in žal vas tegobe, stiske brezposelnih ne ganejo in ne prizadenejo. In v takih razmerah je meni jasno, da tudi ukrepov ne sprejemate. Milijarde denarja, milijonov, ki so šle za vaše tajkune, se na svojevrsten način pretakajo tudi v stranke, ki so na oblasti in ki govorijo, da je govoriti o brezposelnosti brezpredmetno. Jaz protestiram proti temu, da se na tak nezaslišan način lahko v Državnem zboru, v nekem parlamentu govori o najhujši rani, ki se dotika tistega človeka, ki je brezposeln. To so socialne in drugačne stiske in o tem se ne bi smelo tu govoriti. Jaz vam, kolegice in kolegi priporočam, da niste tako arogantni, da skušate narediti nekaj, za kar ste bili od tega ljudstva izvoljeni, tudi od današnji brezposelnih, tudi od njih ste dobili glasove. Tudi njih ste zavajali, kako se da Slovenijo vladati boljše. To je bila vaša parola. Če bi takrat povedali [[...]] [[Izključitev mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu, Zvonko Černač. Prosim.
Jaz bom podprl razpravo o tem vprašanju, kajti resnično smo upravičeno lahko zaskrbljeni, ker se bo napoved sedanjega predsednika vlade o sto tisoč nezaposlenih uresničila prej, kot je on to napovedal. Napovedoval je to številko do konca tega leta, uresničila se bo, kot vse kaže, do sredine tega leta. Upravičeno smo lahko zaskrbljeni, če mora opozicija predlagati rešitve, vladajoči pa jih zavračajo oziroma ne želijo, preprečujejo celo razpravo tem. Upravičeno ste lahko zaskrbljeni, če Ministrstvo za finance ob pomanjkanju idej med svoje ukrepe pripiše predloge oziroma zakone opozicije. Razpravo je treba podpreti, ker smo upravičeno lahko zaskrbljeni, če ministri bežijo v Bruselj. Upravičeno smo lahko zaskrbljeni nad tem, da je ta vlada v prej kot pol leta pokurila ves presežek in nas iz drugega iz drugega mesta med najmanj zadolženimi državami v evroobmočju, pripeljala med najbolj zadolžene države v evroobmočju in to na takšen način, da začenjamo zaostajati za tistimi napovedmi, ki smo si jih nedavno tega v resolucijskih dokumentih predpisali. Upravičeno ste lahko zaskrbljeni, če izpuhti v Lehman Brothers osemintrideset milijonov evrov, vi pa ne želite niti razpravljati o tem. Upravičeno smo lahko vsi skupaj zaskrbljeni, če nekdo pozitivne spremembe Ustave, ki nadgrajujejo v skladu s časom, prinašajo obvezno srednje šolstvo, določajo regionalizacijo in tako naprej, primerja s huntom in tretjim rajhom. To res zmore samo LDS. Ampak upravičeno smo lahko vsi nad tem zaskrbljeni. Zaradi tega mislim, da je treba odpreti oziroma podpreti razpravo o tem vprašanju. Hvala lepa.
Obrazložitev glasu gospod Tanko, prosim.
Hvala lepa za besedo. Tudi sam bom podprl predlog za razpravo o odgovoru predsednika Vlade. Pred približno dvema mesecema smo se tukaj ukvarjali z rebalansom državnega proračuna kot enem izmed svežnjev ukrepov za rešitev krize. Rebalans je bil postavljen na nivo 0,6 gospodarske rasti. Predsednik Vlade je prišel v Državni zbor povedat, da ta podatek ne drži in da je gospodarska rast po dan prej objavljenih podatkih Umar-ja 4 odstoten. Se pravi, da je padec. Vendar kljub temu je koalicija vztrajala s sprejemanjem tega ukrepa. Vse, kar se sedaj gradi na tako sprejet rebalans proračuna, zagotovo ne more roditi dobrih rezultatov. Vse, kar ste dejansko počeli v tem obdobju je to, da ste zagotovili revolvinge velikim lastnikom slovenskega premoženja, tako imenovanim tajkunom, tukaj ni bilo nobenega problema. Za vso ostalo gospodarstvo pa vlada kreditni krč. In ker vlada za vso ostalo gospodarstvo kreditni krč, se gospodarstvo utaplja v težavah, ko ne more do sredstev, ko ne more zagotoviti virov za obnovo svoje proizvodnje za realizacijo naročil in se srečuje s problemi brezposelnosti. In dejansko je treba o teh problemih, s katerimi se srečujemo, ker se odvijajo z bistveno višjo in hitrejšo dinamiko, kot je povedal samo nekaj tednov pred tem predsednik Vlade, ker se to odvija bistveno hitrejše, opraviti razpravo. Ugotoviti je potrebno vzroke, in ne samo vzroke, ampak tudi pogovoriti se o tem, kateri ukrepi so za odpravo posledic brezposelnosti potrebni. Taki, ki stojijo na napačnih podatkih, na prirejenih podatkih, zagotovo ne. In temeljni ukrep drugega svežnja je že tak. Podprl bom razpravo.
Hvala lepa. Odpiram prijavo. Tako je, imate prav [[...]]Niste bili [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] [[...]]Imel je proceduralno. Ni imel besede, odpiram prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Gospod Tanko, proceduralno.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Predlagam, da za nekaj minut prekinete sejo in preverite, kakšno razpravo je imel gospod Juri, ki je prijavljen za ta predlog. Dejstvo je, da je v svojem predlogu govoril o minuti molka poslancem, predlog ni bil proceduralne narave, ampak je bil vsebinske narave in je razpravljal o vsebini in nas poučeval o tem, kako naj govorimo. Mislim, da na tak način, spoštovani predsednik, kot se vodijo seje v Državnem zboru, ko se za nekatere prekine glasovanja, za druge ne, ko se za nekatere, in to se je danes ponovno zgodilo, ko se nekaterim dovolijo razprave pri isti točki dvakrat, drugim ne. To ni v skladu s Poslovnikom Državnega zbora. Pravzaprav bi bilo treba tudi o uporabi Poslovnika v Državnem zboru opraviti eno obširno razpravo, kajti predsedujoči, to knjigico, ki jo imamo, kot podlago za delo, uporabljate sila različno, ne samo do poslancev, tudi do poslanskih skupin. Tudi tisti, ki vodite sejo, to uporabljate na zelo različne načine. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vaše navedbe moram zavrniti. Vmes sem nedvoumno preveril, kolega poslanec dr. Luka Juri je govoril pod oznako proceduralno, tako ima možnost, da obrazloži svoj glas. Glasovanja s tipko sploh še nisem začel, zato sem omogočil - tako kot vedno, komurkoli, dam možnost, da obrazloži svoj glas. Besedo pri obrazložitvi glasu ima najprej gospod Joško Godec. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Moja obrazložitev glasu je ta, da ne bom podprl te razprave. Vsekakor pa moram reči, da je z moje leve strani v tej dvorani danes prišlo toliko enih takšnih žaljivih predlogov, da bi kdo verjetno res moral presekati po poslovniku to razpravo. Takšno razpravo je težko poslušati [[...]]
Prosim brez polemike pri obrazložitvi glasu.
Moja obrazložitev glasu je [[...]]
Prosim, ja.
[[...]]sledeča. Poznam enega pesnika, ki se piše Goethe. Pa ni pisal samo dobrih pesmi, pisal je tudi dobre pregovore. In med njimi je njegov pregovor, ki je meni najbolj všeč, je čisto kratek in sicer, "da so bili bogovi vedno tako pametni, da se niso nikoli z norci prepirali." Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Luka Juri oziroma obrazložitev glasu. Prosim.
Hvala lepa. Glasoval bom proti zaradi dveh razlogov. Prvi, ker razprave ne potrebujemo, saj je razprava pravkar bila. In drugi, zaradi vsebine dosedanje razprave, kjer je, po mojem mnenju, argumentom že potekel rok trajanja in če bomo čakali še en mesec, se bodo ti argumenti, poleg tega, da je že potekel rok trajanja, še skisali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 47. [[za je glasovalo 34.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca dr. Vinka Gorenaka bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za notranje zadeve Katarine Kresal na poslansko vprašanje dr. Vinka Gorenaka v zvezi s povezanostjo dopolnilnih odločb tako imenovanim izbrisanim z odškodninami. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? Prosim za prijavo za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Predem dam besedo, bi opozoril, da pri obrazložitvah bom prekinil obrazložitev, če se bo nanašala na polemiko z drugimi poslanci, in seveda vas naprošam, da predvsem poveste, zakaj boste glasovali tako, kot boste glasovali. Prosim, gospod Zmago Jelinčič Plemeniti.
Hvala lepa, gospod predsednik. Glasoval bom za to, da se razprava opravi; in sicer bom glasoval iz več razlogov. Prvič zaradi tega, ker se v Sloveniji nemarno prikrivajo dejstva, kako je prišlo do teh tako imenovanih izbrisanih, zakaj se deklarirajo kot izbrisani, kdo je naredil tukaj, da je sploh do tega prišlo, kdo je pripravljen tudi danes kršiti slovensko zakonodajo, pljuvati na slovensko ustavo, na slovenski narod in tiste državljane, ki so si ob času naše osamosvojitve v redu in v skladu z zakonodajo uredili svoj status. Mislim, da je nedopustno, da se dogajajo te zadeve in da se potem v okviru nekakšnih popravkov krivic, kakor pravijo nekateri dušebrižniki, ki jim je malo mar slovenskega naroda, da ti ljudje že dobivajo določena finančna sredstva, za katera je bilo rečeno, da jih nihče ne bo dobil. Zadeve so v nebo vpijoče. Edinstvene na svetu. Kaj podobnega se ni zgodilo do danes še nikjer v nobeni državi, kaj šele v kakršni koli demokratični državi. Slovenci in naše politične, nekatere politične sfere res, bi rekel, dajejo upravičen dvom v možnost razmišljanja, ki ga zmorejo nekateri. Kajti ne bi si upal trditi, da jih pri teh zadevah vodi lastna korist, premišljenost in razmislek o morebitnem zaslužku. Ampak kot se kaže, je tudi to nekaj tistega, kar je zadaj. Finance, ki jih na ta način nekateri dobijo, pa če se spustim samo na govorice, ki krožijo po Štajerskem v zvezi s finančnimi sredstvi, v zvezi s 64.000 evri, ki jih je sodišče prisodilo "šiptarki" Buti Krasniqi v višini 64.000 evrov, še enkrat, se že govori, da je polovico od tega dobil odvetnik in da naj bi 10.000 evrov šlo v žepe sodniku. Jaz sicer tega ne verjamem ravno, ampak govorice so takšne in takšne govorice zahtevajo razpravo v Državnem zboru. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Vinko Gorenak, prosim.
Hvala lepa. Poslanska skupina bo glasovala za to razpravo, sicer pa naj v obrazložitvi rečem nekaj citatov. Nisem spraševal v poslanskem vprašanju o temah, ki so že bile izdane, ki so že bile razčiščene in tako dalje, ampak o temah, ki so postale aktualne po interpelaciji zoper ministrico, zato bi bil zelo vesel, če bi me koalicija tudi poslušala. "Večino ljudi lahko zavajaš kratek čas, nekatere ljudi lahko zavajaš ves čas, ampak ne moreš pa vsem lagati ves čas." - gospa Kresal 1. aprila na interpelaciji. Ministrica je 1. aprila povedala in odgovor na interpelacijo oprla na dve zelo pomembni stvari; prva stvar je, odločbe nimajo nobene zveze z odškodninami. To je utemeljevala zelo dolgo časa, zelo natančno, tudi številke je povedala, vse tisto, kar smo v opozicij pred letom 2004 pa zdaj govorili, vse številke je povedala in nas "zabila". Rekla je "nič evrov je", konec, odločbe torej nimajo nobene zveze z odškodninami. Ampak, glej si ga zlomka, sodišče je v sodbi, ki jo je omenjal Jelinčič reklo: Po presoji sodišča je rok za zastaranje - torej je sodišče reklo, da je "podlaga za takšno odločbo spoznanje oškodovanke gospe Krasniqi, kdaj ji je bilo konec tega protipravnega stanja, podlaga z izdajo odločbe. Torej je jasno povedalo, da gospa Kresalova ni govorila resnice. Nadalje je ministrica oprla in zelo jasno povedala: "Zagovarjam pravno državo, kjer vlada moč argumentov, ne argument moči nad pravno državo." In povedala je, da seveda začnejo teči roki za zastaranje z dnem odločbe Ustavnega sodišča. Z dnem odločbe Ustavnega sodišča! Sodišče je pa reklo: "Po presoji sodišča je rok za zastaranje obravnavanega tožbenega zahtevka pričel teči takrat, ko je Ministrstvo za notranje zadeve, to je 5. 3. 2004, izdalo dopolnilno odločbo." Ergo! Ministrica je - kaj? Zavajala ali kaj? Ne vem, kaj je počela. Nisem hotel biti žaljiv do nje, zato včeraj nisem rekel, da ji je eventualno odpovedalo pravno znanje. Ne verjamem v to, [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]verjamem pa seveda v to, da je razprava potrebna, ker je tako koalicijo kot nas informirala z napačnimi podatki.
Hvala lepa. Prosim za prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Besedo ima gospa Melita Župevc. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. To, kar je govoril moj predhodnik, v nobenem primeru ni bila polemika ministrice za notranje zadeve [[...]]
Spoštovana kolegica, prosim, da se omejite na obrazložitev glasu.
Bom še enkrat ponovila. To, kar je govoril moj predhodnik, nikakor ni bila polemika.
Ne, to ni bila polemika. V striktnem pomenu to ni bila polemika. Lahko razložim pozneje, če želite [[...]]
Prosim. Glasovala bom proti razpravi. Zakaj? Zato, ker smo imeli v tem parlamentu že ure in ure razprav na to temo, zato ker jih je predlagala opozicija. In nismo prišli nikamor, zato ker za opozicijo argumenti ne štejejo. Drugič, glasovala bom proti, ker je opozicija v tem mandatu na to temo dobila parlamentarno preiskovalno komisijo, na kateri bo lahko imela možnost, da do onemoglosti zlorabi to temo. Drugič, na kateri bo imela ponovno možnost, da to temo javno eksploatira. Da iz preiskovalne komisije naredi hitro sodišče, kot je to počela že v preteklem mandatu. Zato bom torej glasovala proti.
Hvala lepa. Besedo ima Franci Kek. Prosim.
Hvala za besedo. Glasoval bom proti temu, da bi razpravljali o tej zadevi. Namreč en cel dan smo o tem razpravljali, rezultat vsega je bil pa edino ta, da so se LDS-u nekoliko procenti zvišali, nič drugega.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Franc Žnidaršič.
Hvala lepa. Te razprave ne bom podprl zaradi tega, ker očitate tej vladi neko skrivanje. Prva rezerva bivše vlade oziroma bivše koalicije, ki je imela štiri leta časa, da reši problem, pa ga ni, in očita se, da bo ta vlada v šestih mesecih rešila - kakorkoli že. To so razlogim zaradi katerih te stvari podpreti ne morem, kajti enkrat se štiri leta molči, drugič se pa v šestih mesecih hoče skozi glavo v zid.
Hvala lepa. Besedo ima Bogdan Barovič. Prosim.
Hvala lepa. Bom podprl ta predlog. Pa veste, zakaj? Jaz ne verjamem niti, da je 18.000 izbrisanih, kaj šele 25.000, verjamem pa, da jih je 2 ali 3 tisoč. In dolžni smo Slovenkam in Slovencem enkrat jasno povedatim kdo so ti ljudje, zakaj so ti ljudje in kakšne posledice bo država, govorim moralne in materialne, do teh ljudi tudi prevzela. Zatorej verjamem, da jih je dva ali tri tisoč, najmanj verjamem, da jih je 18000, še manj pa da jih je 25000, razen, če so med njimi vsi tisti, ki so, tako kot nekateri že, zavohali denar. To pa je grdo od te države. "Za" sem, da vemo enkrat, kdo so ti ljudje, kje so in kaj jim pripada.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Branko Grims. Prosim.
Hvala. Glasoval bom za in to zaradi tega, ker so politični propagandisti vladajoče koalicije in Vlade razglasili interpelacijo kot triumf. Sodba sodišča pa je to razkrinkala kot triumf neznanja, nestrokovnosti in prevarantstva, saj se je ključni argument, ki ga je zagovarjala tako ministrica, predsednik Vlade in vi vsi v tej dvorani, izkazal za nestrokovnega in odraz pravnega neznanja. S tem, da dodatni argument je tudi reakcija ministrice, potem ko jo je razkrinkalo sodišče kot nestrokovno. Šla je v politizacijo [[...]]
Ministrica ni tu in ne more polemizirati z vami. Prosim, da obrazložite samo svoj glas in ne polemizirate z drugimi, posebej ne, če niso v dvorani.
Prosim, da mi podaljšate ustrezno čas zaradi vašega neustreznega posega, kajti dodaten argument, gospe in gospodje, je politizacija, ki jo izvaja gospa ministrica, ki na mesto, prav tisto, ki je strokovno zadolženo za tako imenovane izbrisane, v tem trenutku imenuje gospoda Vučka, bivšega poslanca ene od sedanjih vladnih strank in dolgoletnega političnega aktivista in funkcionarja. To je čista politizacija Ministrstva za notranje zadeve in tudi dokaz, kako zelo spolitizirano je s strani vladajoče koalicije to vprašanje tako imenovanih izbrisanih. In da ne verjamem, da bi v tem primeru lahko računali na etiko, me prepričuje dejstvo, da je prej na roganje ene do vladnih strank ob omembi nezaposlenih in pomena ukrepov za ustvarjanje novih delovnih mest za razvoj slovenskega gospodarstva vsa vladajoča koalicija pospremila to posmehovanje z burnim aplavzom. To je pa resnično dno politične kulture.
Hvala lepa, gospod Grims. Mislim, da si ne smete vzeti v roko to, da ocenjujete druge poslance. Besedo ima gospod Rudolf Petan. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani. Torej jaz bom za to, da se opravi razprava o odgovoru ministrice zato, ker je ta razprava potrebna, in zato, ker trditve, ki jih je ministrica v odgovoru na poslansko vprašanje navedla, ne držijo. Zakaj pa gre? Problem tako imenovanih izbrisanih, to, kar je bilo tudi poslansko vprašanje, postaja finančni problem Republike Slovenije. Izdajanje dodatnih odločb je seveda podlaga za to. In zakaj lahko to trdim, da je tako? Namreč, dejanje ali razsodbe sodišč na Ptuju in Mariboru so pokazale, da odgovori ministrice ne držijo in da je zavajala. Dejstvo je, da so bile izdane odločbe za 18.000 evrov odškodnine in pa 65.000 brez obresti. Če dodamo obresti, pride približno 65.0000 in 150.000 evrov za ti dve razsodbi. Če to pomnožimo s 25.000, kolikor smo jih naenkrat našteli in pridelali na Ministrstvu za notranje zadeve, smo v območju nekaj milijard evrov in te dodatne odločbe, za katere je ministrica trdila, da pomenijo "zero" odškodnin, nula odškodnin, se v tej luči pokaže popolnoma drugačna. Zato mislim, da je takšna razprava potrebna in v tem času, ko so nekako dodatno pridelali še 7.000 novih tako imenovanih izbrisanih, seveda celo zadevo postavi v še bolj tragično luč in odškodnine bodo prav gotovo, to se je dokazalo z odločbo teh sodišč z razsodbo, bodo šle v nebo in bodo prav gotovo zablokirale življenje v Republiki Sloveniji. Zato menim, da je prav, da se opravi razprava o odgovoru ministrice na poslansko vprašanje našega kolega dr. Gorenaka. Bom glasoval za. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Luka Juri. Prosim.
Hvala lepa. Glasoval bom proti. Glasoval bom proti zato, ker si želim, da bi lahko Slovenija naredila korake naprej in ne korakov nazaj. Zato ker danes v Sloveniji, na primer na dan boja proti homofobiji še vedno slišimo homofobne izjave. Zato ker samskim ženskam, pa z vso ljubeznijo do tega sveta, ni važno, v Sloveniji še vedno ni omogočeno, da imajo svojega otroka. Ker smo v Sloveniji v zadnjih 15-ih letih, žal, storili nekaj napak in kršili človekove pravice, za katere bi nas moralo biti sram in ne na podlagi katerih bi morali zdaj govoriti, koliko nas bodo te napake stale. Žalosti me, da se na račun človekovih pravic gremo javne finance. Žalosti me, da se izkorišča strasti in strah ljudi v Sloveniji, ki trepetajo za svoja delovna mesta, trepetajo za prihodnost sebe in svojih otrok zato, da se vzbuja novo ksenofobijo, novo sovraštvo in da se pobira politične točke. Mislim, da je to sramotno, žalosti me in upam, da bomo morda čez leto dni, morda čez štiri, morda čez 20 sposobni narediti korak naprej. Moj mali delček k temu bo današnji glas proti tej razpravi. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Vinko Gorenak. Prosim.
Torej, glasoval bom za, v štartu, hkrati pa sem seveda dolžan, glede na razpravo predhodnika, reči v bistvu naslednje [[...]]
Prosim dr. Gorenak, da ne polemizirate z njim, ker tudi on neposredno ni polemiziral z vami.
Predsednik. Vsaj desetič ste me že prekinili. Prosim, če to prenehate!
Ne ne bom. /Nemir, smeh v dvorani./
Kakor želite, jaz bom pa govoril. Nihče na naši strani nikoli ni povedal in nikoli ni rekel, da smo generalno za kakršnokoli prepoved odškodnin ali izdajanja odločb vsem tistim, ki jim je to treba izdati zaradi tega, ker jim je bila storjena krivica - da, ostalim pa ne. Sicer pa bom glasoval za ta predlog tudi zato, ker ministrica, ko je odgovarjala na moje vprašanje, ni odgovorila. Ni pa odgovorila tudi zato, ker pravzaprav pozna odločbo sodišča. In pozna odločbo sodišča, o kateri bi morala govoriti, in nato seveda je prišlo do tega, da bi se morala opredeliti do dejstev. Zato se je opredelila do te odločbe, tako, naokoli, in jo komentirala. Nekaj dni pred tem je pa mene pozvala k odstopu, ker sem komentiral neko drugo odločbo in mnogi tukaj navzoči tudi. Včeraj pa je predsednik Vlade v zvezi s to temo - jaz spoštujem to izjavo, 18. 5. 2009 ob 15.36 je bila izrečena - je rekel naslednje: "Tukaj ni nikogar, ki bi oporekal temu, da zakoni veljajo za vse, da nihče od nas ne sme komentirati sodb sodišč oziroma te veljajo in jih je treba spoštovati." [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]] Bil sem mu izjemno hvaležen in v tisti razpravi, ki jo pričakujem, pričakujem tudi opravičilo vseh tistih, ki ste me pozivali k odstopu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ponovno prosim za prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Prijava teče. Besedo ima Andrej Magajna. Prosim.
Lep pozdrav vsem navzočim. Glasoval bom proti, kajti vprašanja, ki so se postavljala ministrici, pravzaprav ne vključujejo ključnega vprašanja, ki se tudi navezuje na odškodnine - kdo je povzročil to stanje, da danes skoraj po toliko letih, da ne bom sešteval [[...]]
Kolega Magajna, obrazložitev glasu ne, obrazložitev glasu ne razprava o teh zadevah. Prosim.
Zato bom glasoval proti, ker ne vključuje ključnega vprašanja o odgovornosti za to stanje. To pa je, kdo je povzročil protipravno stanje izbrisa in posledično tudi odškodnin. Relevantno bi bila le vprašanja v današnjem času, kateri so bili ti ljudje, katera je bila vlada, ki je povzročila protipravna ravnanja in stanja. Vemo za takratnega premierja, ministra in vse, ki so povzročili, in od tam naprej izvirajo tudi odškodnine. Če so oškodovanci, bodo tudi odškodnine. Vprašajmo se, kdo je leta, kmalu po osamosvojitvi, povzročil izbris in to stanje, o katerem moramo danes še vedno govoriti.
Hvala lepa. Besedo ima gospo Jože Tanko. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Ustavno sodišče je v svoji odločbi o tako imenovanih izbrisanih na več mestih zapisalo, da je [[...]]
Vsi mir v dvorani.
[[...]]18305 izbrisanih. Zanima me, ker je ta obrazložitev Ustavnega sodišča pravzaprav enako težka, kakor sama odločitev, me zanima, ali je to kršitev ustavne odločbe, kar se je zgodilo, ko se je ugotovilo, da je število izbrisanih bistveno večje. To je eno pomembno vprašanje, na katerega je treba odgovoriti, in to je treba tudi v Državnem zboru o tem razpravo opraviti. In ta skok je najbrž treba tudi patentirati, ker takih skokov ni veliko. Da ne bo posledic, ne drži. Posledice bodo na osnovi teh prvih sodb, ki so velike, tolikšne na to število izbrisanih, kot je sedaj znano, kot je vrednost avtocestnega programa. Približno 4 milijarde evrov. Toliko je bila ena od vrednosti v Nacionalnem programu izgradnje avtocest - samo da vemo, o čem govorimo. In tretja stvar, zaradi katere je treba opraviti razpravo, so pa dejansko odškodnine. V odgovoru na moje poslansko vprašanje je Ministrstvo za delo zapisalo, da so odškodnine za žrtve vojnega nasilja med 0,8 do 1,25 evra. Recimo, gospa Ivica Žnidaršič, ki je predsednica Društva izgnancev je dobila za mesec izgnanstva, 1,25 evra, eden izmed tako imenovanih izbrisanih pa bo za isti mesec dobil najmanj 500 evrov, toliko kot znaša minimalna ali pa zajamčena plača. Če bo uveljavljal višji znesek odškodnine, bo dobil še več odškodnine. S tega vidika je zagotovo treba v Državnem zboru o tej temi opraviti razpravo, da dobimo vsaj podatke, da dobimo vsaj razmerja, da se vemo potem tudi v bodoče obnašati. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Darja Lavtižar Bebler. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Nisem se nameravala oglašati, tudi ne z obrazložitvijo svojega glasu, ampak vendarle stvari gredo v neko smer, ki je popolnoma nerazumljiva in je izven vsakršnega racionalnega okvira. Sama ne bom podprla tega predloga prvič zato, ker ne želim ponovno poslušati neresnic, ne sodim med tiste, ki bi me večkrat ponovljena neresnica prepričala, da je postala resnica. In drugič, ker ne želim poslušati, da koalicijski poslanci nimamo nobenega pravnega znanja, medtem pa z večkratnim ponavljanjem celo geologi in bivši policisti sami verjamejo, da so čez noč postali pravniški eksperti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj. Besedo ima Srečko Prijatelj, proceduralno [[...]]
Hvala lepa. Ta razširjena razprava je na nek način nujna. Predvsem zaradi tega, ker moramo ugotoviti dejstvo, ki ga ministrica v poročilu ni zapisala, čeprav je to v pismu enemu od poslancev pisno odgovorila, da bo naredila poročilo o izbrisih iz evidenc. Tega pisnega poročila nimamo in predvsem zaradi tega, ker je teh 7.000 izbrisanih več, kot jih je bilo leta 1992. Nenormalno hitro jim raste nataliteta. Mogoče lahko dobimo tudi Slovenci kakšen poduk v tem smislu, da se tudi mi organiziramo tako kot oni. In nenazadnje, nujno je, da opravimo razširjeno razpravo tudi zaradi tega, ker bo to Slovenke in Slovence stalo, seveda te odškodnine, o katerih govorimo, 2 milijardi evrov. To je nujno, ker to bodo na koncu koncev plačali davkoplačevalci. In če lahko povem, ni tudi slučaj, da smo spreminjali zakon o odvetniški tarifi, kajti tam smo dali odvetnikom možnost, da sami zaračunajo, koliko hočejo, in da tudi sami sebi sodijo okoli kvalitete dela. Mogoče pa, če pomislimo, kdo je kdo, kdo je od kod prišel, kdo kaj dela, je to resna povezava. Iz tega naslova se lahko kujejo novi dobički, seveda LDS, ki je pa komaj prišel v parlament, pa lahko računa tudi na kakšen glas več, kar je pa pošteno, če bo priskrbel 25.000 izbrisanim papirje. To pa mislim, da tudi njim gre kakšna zasluga v tem smislu. Zato je treba, da razpravo opravimo in da Slovenkam in Slovencem natočimo malo čistega vina, da bodo videli, kdo je kdo. Hvala.
Dajemo na glasovanje. Gospod Jerovšek, proceduralno? Ste želeli proceduralno? Prosim za proceduralni predlog.
Gospod predsednik, prej je en poslanec govoril o nestrpnosti in sovražnem govoru. Ampak tudi v predzadnjem nastopu je bilo z nestrpnostjo govorjeno in skušali ste žaliti poslance [[...]]
Imeli ste proceduralni predlog, zdaj komentirate stvari [[...]]
Bom dal proceduralni predlog zaradi tega, [[...]]
Prosim, proceduralni predlog, ja.
[[...]]morali protestirati pa opomniti tako poslanko, da tako ne more. Tudi iz te klopi jih poslušamo, da je predsednik naše poslanske klošar, da so osamosvojitelji šerifi, vi pa nereagirate. Vidite samo na eno stran, ko obračate kritike. To je nedopustno. Poslanci kateregakoli poklica so, imajo pravico govoriti v parlamentu in vi tu uveljavljate vzorec, da bi mene utišali in ne protestirate. Prosim, da poslanko opomnite za nekorektno ravnanje in nedopustno ravnanje. Hvala.
Torej moram zavrniti vaše očitke na moj račun. Moram reči predvsem to, da kvalifikacija, ki je bila dana, jaz je ne morem smatrati kot žaljivko, tudi če je bila tako mišljena. Vendar je ne morem smatrati kot žaljivko, ker če bi na to pristal, potem seveda bi [[...]]Tako prosim vas, da prisodite meni, da reagiram, ne morem vedno jamčiti, da bom vedno prav reagiral, to ni tako enostavno, toda v temu trenutku sem presodil, da te kvalifikacije, takšna, kot je bila dana, ne morem soditi za žaljivko, četudi je nemara bila tako mišljena. Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje, glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 45. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Mirana Györeka bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za šolstvo in šport dr. Igorja Lukšiča na poslansko vprašanje Mirana Györeka glede reorganizacije slovenskega šolskega sistema." Obrazložitev v imenu poslanske skupine. Prosim za prijavo za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Prosim, gospod Miran Györek.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Prepričan sem, da moja pobuda oziroma poslansko vprašanje ne bo dvignilo toliko prahu in polemike, kot so prejšnje točke, kajti to me po svoje veseli, po svoje pa žalosti, kajti moje poslansko vprašanje se nanaša na naše otroke v vrtcih, osnovnih šolah, srednjih šolah in da ti, žal, niso politično toliko atraktivni kot izbrisani, vinjete, trošarine in podobne zadeve. Nad tem se lahko zamislimo. Ampak kljub temu upam, da boste za to, da razpravljamo tudi o njih. Ministru za šolstvo in šport sem omenil kar nekaj zadev, odprtih vprašanj, ki se večinoma nanašajo na Zakon o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja. Tukaj sem mislil predvsem na odprta vprašanja o določenih členih v predlogu reorganizacije tega zakona oziroma spreminjanje zakona, to je vodenje, organizacija zavodov, šolskih zavodov, javnih vrtcev, o sestavah svetov zavodov, o imenovanju in razrešitvah ravnateljev in tako naprej, da ne naštevam vsega. Zavedam se, da bomo o tem razpravljati in tudi na matičnem odboru in pa tudi v Državnem zboru, ko bo prišlo do razprave o predlogih sprememb zakona ZOFVI. Ampak sem pa omenil eno zadevo, o kateri v tem zakonu sigurno ne bomo razpravljali, to je predvsem v prvi vrsti nujnost drugačnega pristopa k reševanju problematike zlorabe prepovedanih drog in alkohola v naših srednjih in, žal, tudi osnovnih šolah. V Državnem zboru na to temo poglobljene debate še ni bilo, to kaže naš dvolični odnos do naših otrok, se pravi do otrok, to je do osebkov, ki jih imajo v življenju najraje. In jaz mislim, da ta pobuda, ki sem jo dal ministru, da Ministrstvo za šolstvo in šport pripravi podrobne analize v zvezi s to problematiko, ki je danes kruta realnost in se tega vsi zavedamo, deklarativno to tudi odobravamo, da o tem razpravljamo, ampak ko je pa treba nekaj storiti, sistemsko storiti, se pravi uvesti v šolsko okolje to problematiko v razpravo, v predmetnik in tako dalje, takrat pa odpovemo. Zato predlagam, da poslanke in poslanci to mojo pobudo podprete, ker je to zelo pomembno področje, ki nas bo še zelo zelo teplo kasneje, ko bomo morali pokopavati naše mlade otroke, ki so se predali [[..]] [[Opozorilni znak za konec razptave.]] [[...]], žal predali po tuji krivdi tej zasvojenosti. In mi smo tudi sokrivi tega, da je prišlo v tej mali Sloveniji do tako velikega števila zasvojencev [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Glasujemo. Prekinitev. Želite obrazložitev glasu v lastnem imenu? Jaz sem vas razumel, da želite že kar glasovati. Prosim, prijava za obrazložitev glasu v lastnem imenu. V vsakem primeru je bila to moja napaka. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Podprl bom to pobudo, kajti o sistemu vodenja ministrstva in o tej problematiki je treba opraviti razpravo. Tudi s tem, glejte, so na nek način nekatere odločitve ministra zelo nekonsistentne, čudne in se moramo vprašati, ali kompetentno vodi ta resor. Ko so na kongresu Socialne demokracije volili podpredsednika, je stranka proglasila in naročila medijem, da je zmaga 24 let starejšega kandidata zmaga mladosti. Vsi časopisi so to drugi dan zapisali, da je zmagala mladost. Ampak s tem je stranka svojega ministra proglasila za dementnega in [[....]]
Gospod Jerovšek, to je pa malo preveč. Vi ste rekli, s tem je stranka proglasila svojega ministra za dementnega. Prosim, da se držite nekih ustaljenih metod komuniciranja, in ni nujno, da čisto vsak izraz z ulice ali pogovor iz gostilne pride v Državni zbor. Prosim vas, da se tega držite.
Jaz sem čutil ponižanje takrat, da so poniževali ministra Lukšiča, ampak seveda se pa ob nekaterih njegovih predlogih sprašujem, ali so ti predlogi v redu. Zdaj, ukiniti toplo malico za dijake, na drugih področjih ne sprejema pravih ukrepov in jaz mislim, da je o tem, kar predlaga poslanec, treba opraviti razpravo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič.
Hvala. Seveda podpiram predlog poslanca, ki je popolnoma drugačen in ne politizira levega in desnega pola, kar se vidi tudi po tem, da vsi - njihova pravica je, klepetajo med sabo in sploh ne slišijo klica po pomoči otrokom, ki so v osnovnih in srednjih šolah zasvojeni z alkoholom in mamili. Na veliko žalost je teh preveč. Mogoče bi kdo pomislil, da je to vsebina kakšnega drugega pristojnega ministrstva. Ne. Rad bi poudaril, da je naš spoštovani kolega, gospod Miran Györek povedal, da je to vsebina, ki je ZOFVI, o katerem bomo govorili, ne zajema. Da pa je to vsebina in problematika, s katero se bomo soočali ali se soočamo vsi; vseh nas 90 in vseh 2 milijona Slovencev. Takšnih otrok je na veliko žalost, na veliko žalost, preveč, a o njih nihče ne govori. Kot je zapisal Ivan Cankar: "vi, ki imate v srcu mladost, potem šele v pesti moč, vi glejte, na vaših plečih, boste imeli življenje." Zato mislim, da je treba reči vsaj "da" razpravi, ali ta vsebina sodi v ZOFVI v kakšni vsebini in obliki sodi v ta zakon in kako lahko pomagamo našim otrokom.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zmago Jelinčič Plemeniti. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Zagotovo zakon ne bo govoril še o enem segmentu; o segmentu, kaj se dogaja nasploh v naših šolah in kakšni so razlogi, da se na naših šolah ne samo preprodaja in kupuje droga ali pa alkohol, ampak da se vršijo razne oblike nasilja nad sošolcih, nad tistimi iz nižjih razredov, celo nad učitelji. Slovenija je od 1992. leta zabredla v "eno totalno godljo": nobenih obveznosti, nobenih obvez, nobenih dolžnosti, same pravice in pravice so se spuščale na nivo kogarkoli. In če učitelj da "šus" enemu, ki je len in butast, "prileti" v šolo "foter" in reče, z odvetnikom seveda, da bo učitelja tožil. Potem ravnatelj reče: "Veš kaj, daj ti raje doma ostani, da ne bo še kaj hujšega narobe." Mislim, da je v sami osnovi marsikaj zgrešenega in naši ljubi sindikati na področju šolstva - kaj delajo, prerivajo se za višje plače, pa naj uredijo še kaj drugega. In tukaj je treba, da stopi skupaj Ministrstvo za šolstvo in Ministrstvo za notranje zadeve in da skupaj kaj naredijo. Konec koncev že okoli osnovnih šol se potikajo dilerji z drogo, pa tudi na marsikakšen poziv s strani Slovenske nacionalne stranke policiji, da so tam takšni in takšni dilerji, da prodajajo, ni bilo odziva, zaradi tega, kakor se govori med ljudmi, da je mnogo policajev, ki so vključeni v dilanje z drogo. Ja, ali bomo mi kaj naredili za naše otroke ali se bomo morali mi sami organizirati, da bomo branili lastne otroke? Ali bomo s "šrotarcami" okoli hodili, pa s pendreki, pa z elektro šokarji ali kaj? Mislim, da je skrajni čas, da se o tem odpre razprava in da se najdejo neke rešitve.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 41. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Srečka Prijatelja bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano dr. Milana Pogačnika na poslansko vprašanje Srečka Prijatelja v zvezi z vračilom nepovratnih sredstev EU za razvojne programe, ki jih je prejelo podjetje MIP." Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Prosim za prijavo. Besedo ima gospod Prijatelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Ne samo v Slovenski nacionalni stranki, tudi minister se je strinjal, da se v Državnem zboru opravi širša razprava. Zakaj? Propad in načrtno uničevanje MIP-a je posledica naklepnega izvajanja gospodarskega kriminala s strani družine Volk in to ima posledico 270 družin, ki so brez kruha v Pomurju, in preko tisoč družin, ki so brez kruha na Primorskem. Če upoštevamo ta multiaplikativni faktor, je teh družin verjetno še več. In Slovenija bo morala zdaj še zaradi tega, ker je nekdo načrtno uničil to podjetje in proizvodnjo speljal v svoja vzporedna podjetja, plačati milijon in pol evrov nazaj v evropsko blagajno, ker so bila ta sredstva netransparentno porabljena in ker je pred časom ugasnila ta dejavnost v podjetju, kot bi sicer smela. Mene zanima, kako bodo danes glasovali moji primorski poslanci, in mojega kolega gospoda Györeka zanima, kako bodo glasovali prekmurski poslanci. To bo zanimivo. Mi prosimo samo za razširjeno razpravo. Jaz bi v tej razširjeni razpravi seveda hotel slišati tudi odgovor gospe ministrice za notranje zadeve zakaj se "Volkovi" še vedno sprehajajo na prostosti. Za naravne volkove na štirih nogah smo znali poskrbeti in odrediti odstrel skupaj z okoljskim ministrom, bilo bi smotrno, da bi tudi tu naredili kakšno hišno preiskavo, zaplenili dokumentacijo in ugotovili izvor premoženja pri tej družini, ki je gentelmensko sestopila z vodstvenih položajev, seveda proizvodnjo pa speljala tudi v tuja podjetja. In ne nazadnje, prihajam iz druge volilne enote, kjer je največja brezposelnost, s Primorske, in tam je vladajoča stranka dobila največ poslancev. Samo en sam ni prišel v parlament. Res je, da je nekaj rezervistov, ker so kandidirali potem tudi že izvoljene poslance za ministre, in gospod Pahor je dolžan dati odgovor, seveda skozi ažurnost dela svoje vlade, zakaj je v MIP-u prišlo do takšne situacije. Konec koncev to je blagovna znamka, ki je uveljavljena, in jaz od te vlade pričakujem, da bo ponudila nek paket rešitev, ki bo omogočil, da gre ta blagovna znamka naprej. Seveda tu morajo biti tudi banke, tu mora biti tudi finančni minister pripravljen subvencionirati te programe in poiskati neko drugo pravno osebo, ki bo to peljala. Odgovornost pa nemudoma poiskati pri nosilcih takratne odgovornosti oziroma vodstvenih strukturah. Saj vemo, direktor je po zakonu odgovoren za spremljanje zakonitosti poslovanja v podjetju, ampak gospod Volk, kot že rečeno, je hišo prepisal na ženo in sam se je zavaroval tako, da je dobičkonosne posle speljal v svoja privatna podjetja v tujini. Pa nič se ne zgodi. Pričakujem, da bo danes podprta ta razprava in da na skupni seji terjamo odgovor od Vlade. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu, prosim za prijavo. Besedo ima gospod Milenko Ziherl, prosim.
Hvala za besedo. Tudi sam bom z veseljem podprl to razširjeno razpravo, kajti problematiko, ki jo je moj poslanski kolega izpostavil v vseh teh dosedanjih razpravah, je na las podobna tisti, ki sem jo že sam omenil v Škofji Loki okoli LTH-ja. Cel kup nepravilnosti, vsi si zatiskajo oči, v konkretnem primeru v Škofji Loki je tristo delavcev ogroženih, z dobrim programom, s pol leta vnaprej naročil, pa vendar zaradi čudnih oziroma prepovedanih in z zakonom skreganih ukrepov so ogrozili tristo delavcev. V primeru MIP je šlo še za druge zadeve, za temi delavci, ki so zaposleni, je še cel kup kmetov, blagovna znamka, ki se je ne ustvari čez noč, in težko si predstavljam, kako uspešno promovirati kmetijstvo, če lahko z ribarjenjem v kalnem izginjajo blagovne znamke in se ogroža poleg tistih, ki delajo v živilskopredelovalni industriji tudi baza, ki proizvaja surovine, to je kmečko prebivalstvo. Glasoval bom za razširjeno razpravo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zmago Jelinčič Plemeniti. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Reševanje takšnih problemov se začne vedno in povsod s sankcioniranjem krivcev. V Sloveniji to ni običajen postopek in pri nas krivci so še nagrajeni več ali manj. Nagrajeni s kakšnim dodatnim kreditom s strani državne banke, da bodo lahko še več pobasali v žep. In ravno to se dogaja v primeru MIP, vse skupaj se je spravilo v privatne žepe, zvlekla se je že v pravem času v tujino, zaprle so jo najboljše dele podjetja v Sloveniji, odprlo se jih je v Italiji in v Švici; pa nikomur nič! Ne vem kaj dela naša policija, ne vem kaj dela naša obveščevalna služba, včasih, ko je bila v Jugoslaviji SDV, so takšne tiče hitro spravili za zapahe. Zdaj pa, izgleda, je to preveč prepleteno in so kakšni preveč žepe nastavljali, da bi se spuščali v kakšne takšne stvari. In še to, če pogledamo, da je ta gospod oziroma da je ta gospoda dobila skoraj 3 milijone evrov iz evropskih sredstev, ki jih bo vrnila država, se človek vpraša, ali smo država bebcev ali morda smo Butalci ali kaj smo, da to dopustimo. Takega dopuščanja ni nikjer na svetu! Nikjer na svetu, razen v Sloveniji. Možnosti pa sta dve: ali smo tako butasti ali pa smo tako zelo prepleteni in imamo tako veliko požrešno dušo, da se nekateri morajo basati tudi s takim denarjem žepe. Mislim, da je skrajni čas, da se odpre debata o tem, čeprav sem prepričan, da predlog ne bo sprejet, kajti vladajoči koaliciji zagotovo ni do tega, da bi se pralo njihovo umazano perilo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Miran Györek. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Ja, meni se zdi, da je to vprašanje mojega prijatelja Prijatelja bilo naslovljeno, bi prej moral nasloviti na policijsko in pravosodno ministrstvo, kajti v tem primeru gre tukaj očitno za pohlep in grabež brez primere, ki je prizadel toliko in toliko ljudi, jih vrgel na cesto in spravil v socialne težave. Seveda, posledično se pa ukvarjata sedaj dve ministrstvi, to je za kmetijstvo in gospodarstvo. Na koncu nas bo pa vse udarilo po žepu. Hočem povedati, da ne gre samo za MIP, gre tudi Pomurko. To je nekoč briljantni primerek nekdanje jugoslovanske živilskopredelovalne industrije s še in še blagovnimi znamkami. Vse to je zdaj propadlo. 270 delavcev je šlo na cesto in to zaradi enega človeka, ki, kot smo v nadaljevanju izvedeli, je bil kar v navezi z drugim človekom iz Prekmurja. To je bil pa predsednik nadzornega sveta, nekoč tudi sam vpleten v neke kazenske postopke kot stečajnega upravitelja. Se pravi, je šlo za načrtovano rušenje firm, za grabež, za krajo po domače in ni mi jasno, kako je lahko to naša družba zraven gledala in dovolila. In seveda, zdrav razum nam pravi, da je o tem treba opraviti razpravo, da se bomo vsaj iz te razprave naučili za v prihodnje, da takih napak več ne bomo delali. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 39. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda - tretja obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčni službi v okviru rednega postopka. Ker amandmaji k dopolnjenem predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti nihče. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda - tretja obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o carinski službi v okviru rednega postopka. Ker amandmaji k dopolnjenem predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti 1. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 4. točko dnevnega reda - druga obravnava Predloga zakona o dopolnitvah Zakona o zavarovalništvu v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih k 2. členu. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 42. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin Zares in LDS k 2.a členu, pri tem vas opozarjam, da če bo ta amandma sprejet, je amandma številka 2 k temu členu brezpredmeten. Glasujemo. Glasovanje teče. Glasovalo je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti 6. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil na naslednji seji, predlog za trejo obravnavo bodo pripravile službe zbora. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda. Pardon. Gospod Tanko, ste želeli proceduralno? Nadaljujemo s 5. točko dnevnega reda - obravnavo Predloga zakona o spremembi Zakona o pravnih posledicah pooblaščenih investicijskih družb, skrajšani postopek. K drugi obravnavi amandmaji in k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejeti na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 76, proti nihče. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda - obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trgu finančnih instrumentov, skrajšani postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje k predlogu zakona. Obveščam vas, me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti 4. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda - Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o trošarini, nujni postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih k 2. členu. Prehajamo na odločanje k prvem amandmaju k 2. členu, ki ga je vložila Poslanska skupina SDS. Glasujemo. Pardon. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. V Poslanski skupini SDS smo konstruktivni, zato bomo podprli ta zakon in tudi amandma, ki smo ga vložili in ki bo omogočil, da [[...]]
Samo štopali vas bomo ročno, zato, ker ste začeli govoriti, preden je prijava za obrazložitev tekla. Torej, upoštevajte, da vas štopamo ročno.
Ne bo tri minute.
[[...]] [[Iz klopi.]] [[...]]Sploh ga ne štopati.
Poslanska skupina bo podprla amandma, ki bo omogočil, da se v višjem deležu vrača trošarina za pogonska goriva, porabljenega za pogon kmetijskih strojev in strojev v gradbeništvu; pa ne zato, da bi bili všečni ljudem, ampak zato ker v naši poslanski skupini znamo prisluhniti potrebam državljank in državljanov, še posebej tistim, ki so pripomogli k ohranjanju našega podeželja. In ne se bati, da bi kmetje s tem obogateli, samo malo lažje bodo preživeli te krizne čase. Sicer pa pravijo "Bogat kmet, bogata država." Kmetje na Slovenskem so bili vedno eden od stebrov slovenstva in če je bilo treba komu kaj vzeti, potem je bil to kmet. S sprejetjem tega amandmaja bomo samo delček, malo pripomogli k izboljšanju položaja tistih, ki se ukvarjajo s kmetijstvom. In amandma, da se črta zadnji stavek v 22. členu. Tudi tu menimo, da ni treba, da je pogoj za vračilo trošarine samo plačilo brezgotovinsko, ampak vsakršno plačilo, seveda z ustreznim dokazilom. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Bogovič. Prosim.
V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo veseli, da bomo lahko pri tej točki glasovali tudi o amandmajih, ki dvigujejo povračilo trošarin za tiste, ki se s kmetijstvom ukvarjajo in v teh težkih časih tudi bijejo bitko z razmerami, ki so nastale v času te gospodarske krize. Vsekakor pa bomo veseli, če bo podprt amandma, ki smo ga sami vložili, ki predvideva 100% povračilo te trošarine in apeliramo tudi na ostale poslance, da podprejo ta predlog.
Hvala lepa. Opozorim naj še, da če bo ta amandma sprejet, sta amandmaja pod točkama 2. in 3. k temu členu brezpredmetna. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 45. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da ta amandma ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju k 2. členu. Še opozarjam, da če bo ta amandma sprejet, je amandma pod točko tri k temu členu brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 48. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o tretjem amandmaju k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 70, proti 6. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti 6.]] Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakon v okviru nujnega postopka. Ker ugotavljam, da je Državni zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 2. členu dopolnjenega zakona, sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje. Prosim, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Najavljam, da bomo k temu členu vložili amandma.
Hvala lepa. S tem prekinjam to točko dnevnega reda, ki jo bomo nadaljevali v četrtek 21. 5. po končanih glasovanjih. In nadaljujemo s prekinjeno 13. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah predloga Zakona o finančnem poslovanju, postopku zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju v okviru rednega postopka. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi prehajamo na odločanjem o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti 1. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 14. točko dnevnega reda - Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij - skrajšani postopke. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev sprejetih na matičnem delovnem telesu predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Prosim za prijavo. Besedo ima dr. Vinko Gorenak. Prosim. Prosim, gospod Gorenak. [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] [[...]] Gospod Gorenak, ne ga predolgo čakati, prosim.
Hvala lepa. Poglejte, kar se tiče tega zakona, ki je pred nami, Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij, ga mi ne bomo podprli v naši poslanski skupini. Razlog je pravzaprav relativno preprost, naj ga pojasnim na naslednji način. Jaz sem pred dnevi, ko smo obravnavali ta zakon, na odboru rekel, da čedalje bolj dobivam občutek, da Ministrstvo za pravosodje popravlja vse, kar je bilo v prejšnjem mandatu narejenega. Torej, izrazil sem nek dvom, izrazil sem dvom zato, ker dobesedno - tudi v prejšnjem mandatu sem lahko spremljal nastajanje teh zakonov, ki jih je pripravljal minister Šturm. In dogodilo se je to, da enega za drugim počasi popravljamo v stanje izpred leta 2004. Kar se tiče tega zakona, je situacija taka, da smo razpolagali z mnenjem gospoda Marjana Čantre, penologa, ki se je podpisal, ki je zelo natančno obrazložil, zakaj on ni za ukinjanje tako imenovane zdravstvene komisije, celo se je angažiral tudi naš kolega gospod Majhenič na odboru, ki je tudi zelo jasno pojasnil, zakaj je proti temu, da bi se ta komisija ukinjala, in prepričan sem, da nihče od nas tukaj sedečih razen njega pravzaprav ne pozna teh zadev tako, jih on pozna, ker je tam v tej službi delal. Pa vendarle je Ministrstvo za pravosodje predlagala črtanje te komisije in koalicija je to izglasovala. Enako velja za uklonilni pripor, ker je on prav tako precej ostro nasprotoval tej določbi, ki jo danes vnašamo v zakon. Seveda se zaveda ponavlja, ponavlja se iz zakona v zakon, da z nekega načelnega stališča, ker je to naredil bivši minister, moramo to popraviti, potem pa bo v redu. Torej, če to naredil minister Šturm, če popravimo, potem bo gotovo v redu, ker smo na stanju izpred leta 2004. Nenazadnje, gospod predsednik, poglejte, danes sem dobil potrdila, resnično potrdilo tega, kar sem govoril in kar sem mislil ali sumil. V tej dvorani je bilo pred kakšno uro in pol rečeno - vseh poslancev še ne poznam, zato ne morem omeniti: "Vse zakone, ki so bili sprejeti v vašem mandatu, je treba popraviti, da bomo naredili red." Izjemno dobra obrazložitev! In lepa hvala za tako obrazložitev, vsaj vem, kam ladja pluje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo [[..]]Glasovanje teče. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 32. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9.00 uri zjutraj. Hvala lepa. Lahko noč.