Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Prosim, da se umirite in zasedete svoja mesta. Pričenjam 33. sejo Državnega zbora Republike Slovenije, ki je bila sklicana na podlagi prvega odstavka 57. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne moreta udeležiti poslanca, gospod Anton Anderlič in dr. Marko Pavliha. Na sejo sem vabil predsednika Vlade Republike Slovenije, gospoda Janeza Janšo k 1. in, v primeru širitve dnevnega reda, k 1.a točki, predstavnike Vlade Republike Slovenije k vsem točkam dnevnega reda, predstavnika Državnega sveta Republike Slovenije k 16. točki, varuhinjo človekovih pravic dr. Zdenko Čebašek Travnik k 17. točki, predstavnika Urada predsednika Republike Slovenije ter kandidatki in kandidata za ustavni sodnici in ustavna sodnika ter predstavnika Sodnega sveta k 21. točki dnevnega reda. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 33. seje Državnega zbora Republike Slovenije. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Gospod Školč, imate proceduralni predlog? Nismo še pri [[...]]
Bom počakal, samo da me ne bi spregledal.
Prav, nisem vas spregledal. Predloga za umik točke z dnevnega reda nisem prejel. Prehajamo na predlog za širitev dnevnega reda. Imate sedaj proceduralni predlog? Izvolite.
Gospod predsednik! Sam bi sicer pričakoval, da boste sprejeli pobudo, ki sem vam jo pisno dal, da se skliče Kolegij in se razpravlja o načinu, kako se bo točka, o kateri sedaj teče beseda, obravnavala. Sam dvomim, da je to korektno, zato sem se javil k temu predlogu za razširitev. Nedopustno je, da vi predsednik, omejite razpravo poslank in poslancev, pravzaprav jo ukinete in prepustite to samo referiranju predstavnikom poslanskih skupin. Predsednik Vlade gospod Janša je v svojih nastopih, ko je ocenjeval situacijo v Sloveniji, obdolžil tudi parlament in predvsem opozicijo, da je kriva za slabe razmere v državi in za slab ugled v svetu. Opozicija se v parlamentu ne more braniti. Premier ne more z njo razpravljati. To je nedopustna poteza, ki ste jo zagrešili in prosim vas, da te stvari premislimo. Če bo parlament podprl uvrstitev na dnevni red, mora podpreti tudi razpravo. Brez razprave ne bo mogoče videti kaj od tega, kar premier razlaga v medijih, na televiziji in radijskih postajah, drži in kaj ne drži. Brez tega seveda ni mogoče korektno glasovanje o zaupnici. Mislim, da postavljate ta institut pod resen vprašaj s tem, ko ne dovolite razprave, parlamentarcem pa ne dovolite, da bi odgovorili na očitke, ki jim gredo. Naj za tiste, ki se ne spomnijo, povem, da takrat, ko je bila razprava o zaupnici dr. Drnovšku, da je ta razprava trajala slaba dva dni. Poslovnik je bil seveda drugačen, ampak tudi ta ne prepoveduje te razprave. Institut zaupnice pomeni, da se preverijo argumenti v razpravi in se potem glasuje. Premier Janša, ki bi se moral danes braniti, je takrat [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]nastopal 14-krat. Te, ki jih napada, ne dovoli, da bi nastopili niti enkrat. To se mi zdi velik škandal za to hišo. Gospod predsednik, na vas je, da bodisi skličete Kolegij, bodisi izredno sejo, če mislite, da tega ni mogoče drugače postoriti.
Hvala. Gospod Školč, to sicer ni proceduralni predlog, ampak zaradi javnosti naj povem naslednje. Vi, kot star parlamentarec, bi morali vedeti, kaj govori Poslovnik. V primeru odstopa v Državnem zboru ni ne razprave, ne glasovanja, ampak samo obrazložitev predlagatelja. V primeru zaupnice, to je v primeru, da nekdo predlaga svoj odstop, v primeru zaupnice, je v Državnem zboru samo obrazložitev predlagatelja in glasovanje. V primeru interpelacije je pa v Državnem zboru predstavitev predlagatelja in razprava in glasovanje. Navajate primer gospoda Drnovška. Takrat je gospod Drnovšek vezal zaupnico z določeno točko dnevnega reda, z določenim zakonom. In razprava je bila o zakonu. Toliko o tem. Prehajamo na predlog za širitev dnevnega reda. Zboru predlagam, da v skladu z dogovorom na Kolegiju predsednika Državnega zbora razširi dnevni red z zahtevo o glasovanju o zaupnici Vlade Republike Slovenije. Želijo predstavniki poslanskih skupin besedo? Boste imeli možnost tudi za proceduralno, samo najprej imajo predstavniki poslanskih skupin možnost besede o tem predlogu, kajti to je proceduralni predlog - širitev dnevnega reda, gospodje. Odpiram prijavo za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Kdor želi, naj se prijavi. Gospod Lahovnik, izvolite, imate besedo.
Spoštovani, ko je Kolegij v petek odločal o dnevnem redu, smo se odločili, da na sejo Državnega zbora uvrstimo tudi glasovanje o zaupnici predsedniku Vlade. Gre za glasovanje o zaupnici in glasovanje o odstopu, tako se tudi s tisto prejšnjo interpretacijo ne moremo strinjati. Pravno tolmačenje, ki smo ga slišali na tisti seji, je govorilo o tem, da razprava o tem ni mogoča. Ko smo kasneje analizirali v poslanski skupini, smo ugotovili, da je bila vsa dosedanja praksa drugačna in da Poslovnik Državnega zbora izrecno omogoča razpravo tudi o zaupnici predsedniku Vlade. Zato smo prišli v situacijo, ko bo imel danes predsednik Vlade na voljo 130 minut za obrazložitev, vsi ostali skupaj v Državnem zboru pa 45 minut. Pa še od tega odpade samo polovica na opozicijo. Se pravi, zato vas resnično pozivam, da tukaj še enkrat premislimo in zato tudi v poslanski skupini Zares takšnega predloga, kot je dan, ne moremo podpreti. Ne moremo pa ga podpreti tudi zato, ker je že bila danes podana zahteva za sklic kolegija, pa je bila enostavno spregledana ali zanemarjena. Zato, ko govorimo o dnevnem redu, ga ne bomo podprli. Glede proceduralnega predloga pa ste mi obljubili besedo kasneje.
Hvala. Gospod Školč.
Hvala lepa. Jaz se bom, kar se tiče tega predloga za razširitev, opredelil proti. Proti se bom opredelil zaradi tega, ker vi, predsednik, s svojim tolmačenjem in s svojim načinom ne omogočate ne parlamentu, ne javnosti in ne predsedniku, da bi vodili razpravo o hudih obtožbah, ki jih predsednik Vlade te dni trosi v slovenskih medijih. Te obtožbe pravijo, da ni mogoče delati, da ni mogoče delati zaradi opozicije v parlamentu, da ni mogoče delati zaradi pisanja časopisov, da ni mogoče delati zaradi tega, ker naj bi različni ljudje Slovenijo blatili v svetu. Med njimi naj bi bili tudi ljudje, ki sedijo v tem parlamentu oziroma so predstavniki političnih strank. Poglejte, to, da se nekoga obtoži, da ni mogoče odgovarjati, je, bom rekel, precej nedemokratično, skregano je z vsako logiko, iskanja resnice in tudi z vsako logiko razumevanja parlamentarnega mehanizma. Tudi sam predsednik Vlade je včeraj zvečer rekel, da bo o svojih nadaljnjih korakih razmislil glede na vzdušje, ki bo v Državnem zboru. Za vzdušje, ki je v Državnem zboru ste pač v tem trenutku odgovorni vi. Vi ne pustite, da ljudje odkrito spregovorijo o stvareh, ki so bile vržene v medijski prostor, ampak dopustite samo vljudnostne izjave vodij poslanskih skupin, razprave pa ne, in kvečjemu kasneje pojasnilo, kako bo kdo glasoval. Pojasnilo, kako bo kdo glasoval, ni razprava, ker na pojasnilo, kako bo kdo glasoval, predsednik Vlade ne more več odgovoriti. Se pravi, vi ga boste potisnil v situacijo, da bo tam poslušal ta pojasnila, odgovoriti pa ne bo mogel. Delate mu slabo uslugo. Slabo uslugo delate slovenskemu parlamentarizmu in zato mislim, da tako slabo pripravljene točke ni mogoče uvrstiti v dnevni red. Seveda pa ni nobenega zadržka, če bi predsednik Vlade podal odstop, je popolnoma razumljivo, da o njem, če ne želi, ni nobene razprave in mi je tudi ne bi terjali. Razumeli bi tak odstop kot neko samokritično dejanje predsednika Vlade, kot samorefleksijo, da stvari razume, da jih ne more peljati naprej. Ko pa pelje stvari drugače, ljudi obtožuje, ne pusti pa jih, da se branijo. In to ni dobro.
Hvala. Gospod Peče.
Spoštovani prisotni, ne mislim se prepirati z mrtvo črko na papirju, torej s Poslovnikom Državnega zbora. Če bo Državni zbor danes sprejel razširitev in obravnaval dramaturško napoved gospoda Janeza Janše o morebitnem odstopu oziroma iskanju zaupnice, potem takem se moram zahvaliti vsaj članom tako imenovanih vladnih strank, da so v petek na Kolegiju podprli predlog Nacionalne stranke, da nam omogočate vsaj pet minut razprave na poslansko skupino v primerjavi s 130 minutami, kot jih ima na razpolago gospod Janez Janša za svojo uvodno obrazložitev. Rad pa bi podal tisto, kar mislim, da je zelo pomembno. Prvič, ne strinjam se oziroma v Poslanski skupini Nacionalne stranke se ne strinjamo s kolegom Školčem, ki pravi, da gospod Janez Janša krivi izključno opozicijo. Po našem vedenju, po našem dojemanju dnevnega časopisja zadnji mesec, dva, tri, pol leta ali leto nazaj, je dejstvo, da predsednik Vlade krivi tako upokojence, kot sindikate, kot medije ne nazadnje in priča bomo v prihodnjih dneh tudi novorojence za nastalo situacijo v okviru države. Dejstvo pa je ob vsem tem, da se moramo zavedati, da škarje in platno v tej državi ima Vlada, Vlada, ki ima večino v parlamentu in Vlada, ki ima absolutno večino v okviru izvršilne veje oblasti. Zato se nam s tega naslova ne zdi smiselno, da Državni zbor nadaljuje farso, ki jo je v igro posredoval gospod Janez Janša, in to točko obravnava izključno kot eno izmed večernih točk odločanja. Zato podpiramo, prvič, da bi se sklical Kolegij, še enkrat, da bi Državni zbor pokazal avtonomnost, ki je na neki deklarativni ravni tudi v besedičenju predsednika Vlade gospoda Janeza Janše, ni na Kolegiju odločil, da se omogoči razprava v parlamentu o zaupnici ali nezaupnici. Dejstvo je, da je iskanje zaupnice izven volje ljudstva nesmiselno, dejstvo, da ste se vladajoče stranke odločile in da gre samo za neke vrste marketinški šov, kako popraviti najsi bo volilni rezultat ali kako popraviti rezultat referenduma, ko ne bo dal tega, kar si naši državljani in naše državljanke zaslužijo. Zato podpiramo, da bi za to točko [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]imeli izredno sejo Državnega zbora, in to brez omejitev razprave. Nasprotujemo razpravi v Državnem zboru danes, s časovno omejitvijo 5 minut na poslansko skupino. To ni nezaupnica, h kateri bi šel predsednik Vlade pred državljane in državljanke, ampak to je izključno, še enkrat poudarjam, farsa, ki je vnaprej pripravljena, tako na izidu glasovanja, kakor je celotna farsa vseh tistih, ki pošiljajo morebitna ali domnevna [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]sporočila v tujino. Predloga po širitvi v Slovenski nacionalni stranki ne bomo podprli. Še enkrat pa izražam voljo, upanje in željo, da boste sklicali Kolegij še pred odločanjem. Hvala.
Hvala. Gospod Lahovnik, ste želeli proceduralni predlog?
Hvala lepa. Želel bi utemeljiti svoj proceduralni predlog. Glede na dejstvo, da ob tej točki ni predvidena razprava in je nastala neka čudna situacija, kjer bo seveda predsednik Vlade imel na voljo 130 minut, vsi ostali v Državnem zboru pa 45 minut, je seveda očitna asimetrija. Najlepše je na to asimetrijo pokazal, kar sam predsednik Vlade gospoda Janša včeraj, na intervjuju, ki ga je imel na POP TV-ju, kjer je najprej dejal, da bodo imeli poslanke in poslanci opozicije možnost razpravljati, potem se je pa hitro pojavil in dejal, "pojasniti svoje mnenje oziroma stališče.", Takoj se je namreč spomnil, da je Kolegij v petek sklenil, da ni razprave. Da o tako pomembni točki dnevnega reda ni nobene razprave, se nam zdi nesprejemljivo. Še posebej zato, ker, gospod predsednik, veste, da smo v nekaterih poslanskih skupinah predlagali, da imamo posebno točko oziroma posebno izredno sejo Državnega zbora na to temo, ki bi omogočila normalno razpravo, ki si jo zasluži ne samo slovenska javnost, nenazadnje tudi predsednik Vlade. Na ta način bi najlažje razčistili vsa odprta vprašanja. Tudi predsednik Vlade je večkrat povedal, da si želi razčistiti odprta vprašanja, da želi slišati mnenje opozicije, kako bo v prihodnje ravnala, da razčistimo stvari. Na nek način smo sedaj prišli v situacijo, ko razprave ne bo. V Poslanski skupini Zares iskreno verjamemo, da se vsem, prav vsem v Državnem zboru zdi zelo nenavadno, da bo na eni strani ena oseba, gospod predsednik Vlade, lahko razpravljala več kot dve uri, vsi ostali skupaj, vseh 90, pa 45 minut. In to na nek način ni korektno, je skregano z neko zdravo parlamentarno logiko, da smo vendarle poslanci ljudstva, da moramo povedati svoje mnenje tudi v razpravi, in je skregano tudi z logiko instituta zaupnice oziroma nezaupnice, ki je izjemnega pomena, in je prav, da imajo vse [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]poslanke in poslanci možnost, da obrazložijo svoje mnenje. Zato v imenu Poslanske skupine Zares zahtevam 15 minut odmora in vam predlagam, da skličete posvet vodij poslanskih skupin, da se posvetujemo, kako naprej oziroma kako zagotoviti razpravo. Pred glasovanjem o dnevnem redu.
Hvala. Gospod Lahovnik, pred glasovanjem o dnevnem redu ni pavze, ni prekinitve. Tudi to bi lahko po tolikih letih vedeli. Zaključujem torej razpravo o predlogu širitve in prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalne naprave. Odločamo o navedenem predlogu za širitev dnevnega reda. Glasujemo. Ni obrazložitve glasu! Navzočih je 74 poslank in poslancev, za 56, proti 16. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je predlog za širitev sprejet. Gospa Žgajner Tavš, od nekdaj oziroma že kar nekaj časa je, ko smo rekli, da ko teče glasovanje, ni več pritožbe glede delovanja glasovalne naprave, zato prej opozorim in prosim, da pogledate, če gori lučka. Zbor bo navedeni predlog kot 1.a točko dnevnega reda obravnaval danes ob 18. uri. Gospa Žgajner Tavš, pred naslednjim glasovanjem ponovno poglejte, če gori lučka, in če ne, me pravočasno opozorite, da bodo tehnične službe preverile delovanje. Zboru torej predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem seje ter s sprejeto dopolnitvijo. Gospa Žgajner Tavš, ali gori lučka? Samo pokimajte! Dobro, hvala. Če ne gori, prosim, tehnične službe, da preverijo ali gori. Ni proceduralnega predloga. Prosim! Mi smo v fazi glasovanja. Jaz sem prosil tehnične službe, da pogledajo ali delovanje glasovalne naprave gospe Žgajner Tavš deluje. Dobro. Prekinjam za 5 minut. Nadaljevali bomo ob 14.30. Ta čas pa prosim, da se preveri delovanje glasovalne naprave gospe Žgajner Tavš. Hvala.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Preden nadaljujem s sejo, naj vas obvestim, da so tehnične službe ugotovile brezhibno delovanje glasovalnih naprav. Imam tudi izpisek glasovanja o širitvi dnevnega reda, pri katerem lahko gospo Žgajner Tavš potolažim, da je uspešno glasovala, in sicer proti. Tako lahko nadaljujemo z glasovanjem. Prehajamo na glasovanje o določitvi dnevnega reda v celoti. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Tehnične službe so ugotovile, da vsem, ki ste omenili težave z glasovanjem, glasovalne naprave delujejo. [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] [[...]]Gospod Peče, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Jaz res mislim, da ni način, kot ste nagovarjali poslanko Slovenske nacionalne stranke malo prej. Jaz verjamem, da je razmerje odnosa predsednik Vlade - koalicijski poslanci, eno [[...]]
Gospod Peče, sprašujem, ali vam glasovalna naprava deluje. Ni proceduralnih predlogov, ni nobenih prekinitev, mi smo v fazi glasovanja.
Gospod predsednik, predsednik Vlade Janez Janša od nas zahteva komunikacjo [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Gospa Širca, ste vi imeli težave z glasovalno napravo zdaj? Izvolite, ali vam deluje?
Gospod predsednik, o težavah sem vam povedala osebno in prosim, če tudi moj glas preverite, tudi za zgodovino, da se ne strinjam z načinom razprave in ne razprave znotraj današnje točke. Glasovala sem proti, opozorila, da znaki to niso potrdili, ne moji, ne od gospe Zalokarjeve. Hkrati pa tudi sama ne pristajam, da bi v bodoče morala z rokami oziroma brez glasu, da še glas jemljete v Državnem zboru, in še to ženskam.
Gospa Žgajner Tavš, še vam bom dal besedo. Ali deluje glasovalna naprava? Tehnične službe pravijo, da da.
Hvala lepa, predsednik, da ste mi dovolili, da spregovorim. Dovolite pa, da v tem trenutku izrazim tudi neke vrste protest nad vašim ravnanjem. Veste, če je [[...]]
Torej, očitno deluje [[...]]
Dovolite predsednik, da pojas [[...]]
Glasujemo. Glasovanje o dnevnem redu v celoti teče. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti 18. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je dnevni red 33. seje zbora določen. Prekinjam sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 15. uri z obravnavo 1. točke dnevnega reda, to je z vprašanji poslank in poslancev.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA DRŽAVNEGA ZBORA, TO JE NA VPRAŠANJA POSLANK IN POSLANCEV. V zvezi s to točko dnevnega reda sem v poslovniškem roku prejel pisne prijave 21-ih poslank in poslancev. Vrstni red postavljanja poslanskih vprašanj je določen na podlagi dogovora z vodji poslanskih skupin in v skladu z 244. členom, drugim odstavkom 245. člena in 247. člena Poslovnika Državnega zbora. Na prva tri vprašanja poslancev opozicije in na poslansko vprašanje poslanca vladajoče koalicije bo odgovoril predsednik Vlade. V nadaljevanju bodo ministrica za zdravje in minister za okolje in prostor ter minister za finance odgovorili na poslanska vprašanja poslanke in poslancev, postavljena na 32. seji zbora, na katera zaradi odsotnosti niso odgovorili. Poslanka mag. Majda Potrata in poslanca Samo Bevk in mag. Milan M. Cvikl, ki so prijavili po dve vprašanji, bodo drugo vprašanje postavili, ko bodo vsi prijavljeni poslanci postavili po eno vprašanje. Vsak poslanec ima za postavitev vprašanja na voljo tri minute. Predsednik Vlade in ministri odgovorijo na vprašanje v največ petih minutah. Če je vprašanje postavljeno več ministrom, imajo vsi skupaj na voljo pet minut za odgovor. Poslanec, ki ne bo zadovoljen z odgovorom, lahko zahteva dopolnitev odgovora, ne more pa postaviti dodatnega, novega vprašanja. Prosim poslanke in poslance, da ste na to pozorni. Obrazložitev zahteve za dopolnitev odgovora poslanec postavi v dveh minutah. Dopolnitev odgovora pa sme trajati največ tri minute. V zvezi s to točko sta se za danes opravičila naslednja ministra: minister za zunanje zadeve dr. Dimitrij Rupel in minister za obrambo gospod Karl Erjavec. V primeru, da poslanec na postavljeno vprašanje danes ne bo dobil odgovora, mu morajo predsednik Vlade, minister ali generalni sekretar Vlade v 30-ih dneh predložiti pisni odgovor. Poslanec, ki je postavil vprašanje, na katerega ni bilo odgovorjeno, lahko izjavi, da vztraja pri ustnem odgovoru. V tem primeru bom vprašanje uvrstil na naslednjo redno sejo Državnega zbora. Poslanec, ki je postavil vprašanje, lahko zahteva, da se na naslednji seji opravi razprava o odgovoru predsednika Vlade, ministra ali generalnega sekretarja Vlade. O tem odloči Državni zbor brez razprave. Na klop ste prejeli pregled poslanskih vprašanj in pobud, na katera v poslovniškem roku še ni bilo odgovorjeno. Prehajamo na predstavitev poslanskih vprašanj. Na prva štiri vprašanja bo odgovarjal predsednik Vlade gospod Janez Janša. Prvi bo predsedniku Vlade postavil poslansko vprašanje gospod Sašo Peče. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani prisotni! Danes zjutraj se je pričela tako imenovana izvedbena faza, prva faza privatizacije Nove Kreditne banke Maribor. Dovolite za uvod, da izpostavim oceno, da je načrt same privatizacije mnogo korektnejši do državljanov in državljank, kot je bil načrt in pa izvedba privatizacije Nove Ljubljanske banke. Ampak osebno verjamem v to, da mora vsak, sleherni izmed nas stremeti k temu, da bodo vsi, torej uporabniki, naj se nahajajo v obliki fizičnih ali pravnih oseb, zadovoljni s kvalitetnejšo privatizacijo. Zato s tega mesta, posebej na podlagi pomanjkljive transparentnosti ali bolje rečeno na podlagi domnevnega embarga na informacije, dovolite, da vam postavim tri vprašanja. Prvič. Govorice, da so posamezni institucionalni vlagatelji vnaprej izbrani. S tega mesta bi rad izpostavil predvsem tako imenovani "road show" oziroma prikazovanje prospekta. Dejstvo je, da je tako imenovana komisija v okviru Ministrstva za finance, le-ta pa v okviru Vlade Republike Slovenije, samo en dan za predstavitev prospekta uporabila našo domovino Republiko Slovenijo, vse ostale dni bo to potekalo v tujini. Ob tem dovolite, da vas spomnim, da je sanacija bančnega sistema potekala izključno v naši državi. Zato, dovolite, da na vas apeliram, da se kot bodoči institucionalni vlagatelji upoštevajo predvsem domači institucionalni vlagatelji, najsi bodo le-ti v obliki gospodarskih subjektov z različnih področij, in da so pretežno ti stacionirani tam, kjer je tudi stacionirana Nova Kreditna banka Maribor. Kje je to, verjetno ne rabim posebej poudariti, kajti že ime pomeni. Po drugi strani, glede na to, da so lokalne skupnosti, torej tisti elementi v družbi mnogokrat, in to upravičeno, izpostavili interes, željo po tem, da bi vstopili v lastništvo omenjene banke apeliram, da v okviru druge faze privatizacije državni delež prenesete na Mestno občino Maribor in vse tiste občine, ki so v okviru Mestne občine Maribor do sedaj gradile in vzpostavljale omenjeno banko. S tega mesta, pa dovolite, da še izpostavim, prvič, da je model, ki je bil v osnovi predlagan [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]s strani uprave banke, pozitivnejši. Drugič, gospod Janez Janša, vi osebno ste bili prvopodpisani leta 1998 pod zakon o bančništvu, kjer ste predlagali, da naj bi šlo celo 80% banke v obliki certifikatov na državljane in državljanke. Zato mi je žal, da je gospod Bajuk upošteval samo dva izmed štirih predlogov nacionalne stranke po dodatni razpršitvi lastništva v okviru 24%, da pa ni upošteval [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]tudi tistega nacionalnega interesa, da bi bilo potrebno ceno za domače fizične osebe spustiti na vrednost knjigovodske vrednosti. V primeru banke, verjamem, da se boste strinjali z mano, je potrebno predvsem zasledovati domač, slovenski [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala. Gospod predsednik, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Hvala lepa za vprašanje. Najprej naj povem, da je tudi meni osebno žal, da predlog, ki smo ga izoblikovali v 90-ih letih, o tem, da se vsaj del sredstev, ki so jih državljanke in državljani v Sloveniji vložili v sanacijo slovenskih bank, v obliki deležev razdeli njim, ni bil sprejet v času, ko je bilo to še možno. Danes so razmere drugačne, v tem času je šla Slovenija v Evropsko unijo, prevzela regulativo, lastništvo se je spreminjalo. Velik del največje državne banke je bil v tem času prodan tuji banki in stvari so bile leta 2004, ko se je ta Vlada začela s tem ukvarjati, drugačne. V teh razmerah zasledujemo cilje, ki jih je možno znotraj obstoječega evropskega in slovenskega bančnega oziroma javnofinančnega sistema doseči in vsaj kolikor je mogoče na nek način vplivati na to, da tisti, ki so slovenske banke, potem ko so bile popolnoma izropane v začetku 90-ih let, sanirali, dobijo nazaj določen delež. Tako kot je ta Vlada poskrbela, da so tisti, ki so plačevali nesorazmerno visoke prispevke, osebne prispevke ob pridobitvi telefonskih priključkov oziroma ob vlaganju v telekomunikacije, to dobili oziroma dobivajo nazaj, skušamo tudi tukaj slediti znotraj nekega okvira ekonomske učinkovitosti načelu pravičnosti. Zaradi tega je bil tudi sprejet ta koncept prodaje deležev Nove Kreditne banke Maribor, kjer bo v prvi tranši, ko se prodaja 49% njenega lastništva, lahko vsak državljan oziroma državljanka te države, ponavljam državljan oziroma državljanka te države, kupil določeno število delnic na podlagi možnosti enakega pristopa, enakega deleža, brez tega, da bi bil kdo diskriminiran. Tisti, ki bodo lastništvo teh delnic obdržali najmanj eno leto, bodo zastonj dobili še dodatno delnico oziroma bodo na nek način pridobili 10% državljanski popust. V tej prvi tranši bo na tak način prodano do 24% deleža banke, približno enak delež bo prodan institucionalnim vlagateljem. Računamo, da bo večina teh vlagateljev iz Slovenije, ker je interes velik, vsaj tako kažejo raziskave, in da bo znotraj Slovenije še posebej velik interes v regiji, kjer ima banka sedež. Ta drugi del prodaje je voden v skladu z mednarodnimi standardi in z namenom, da se, prvič, okrepi kapitalski potencial banke in, drugič, da dejansko ta banka začne funkcionirati z neko pregledno, jasno in učinkovito lastniško strukturo. Nikakršne bojazni ni, da tisti, tudi ko gre za institucionalne vlagatelje, da tisti, ki so zainteresirani, ne bi mogli sodelovati, nobene diskriminatornosti tukaj ni možno izvajati. Enako velja tudi za prodajo fizičnim osebam. Tudi v tem drugem delu, ko gre za institucionalne vlagatelje, lahko sodelujejo fizične osebe, če se priglasijo v ta sklop in se registrirajo. Ne bo se ponovila zgodba, ki je bila dejansko farsa, ko je Ljubljanska banka prodajala minimalni delež in ko je bilo vse prodano v eni sekundi oziroma v pol sekunde. S tistim Vlada ni imela nič, to so sposobni strokovnjaki iz banke sami naredili, tako da ne povezujete tega, kar se sedaj dogaja, s tistim postopkom.
Hvala. Želite dopolnitev. Izvolite, gospod Peče.
Verjamem, da pa le meni ne smete očitati, da jaz povezujem postopke v povezavi z Novo Kreditno Banko oziroma jih enačim s postopki, kar se strinjam z vami, da je bila farsa v primerjavi z Novo Ljubljansko banko. S tega mesta pa dovolite, glede na to, da ste rekli, da naj bi v 24%, ki naj bi bili zagotovljeni institucionalnim vlagateljem oziroma dobro poučenim vlagateljem, prevladovali domači institucionalni vlagatelji, me zanima: Zakaj je Vlada Republike Slovenije dala soglasje, da se prospekt ponuja v Republiki Sloveniji samo en dan, in to je danes, in to samo v Mestni občini Maribor in Mestni občini Ljubljani, v vseh ostalih dneh se odvija v Veliki Britaniji? Razmerje je torej 1 proti 10 v škodo naši domovini Republiki Sloveniji. Z drugega mesta, ko pa govorite o institucionalnih vlagateljih, pa je treba poudariti, da je tako imenovana privatizacijska komisija, katere član je tudi gospod Žiga Andolšek, sestavni del Vlade Republike Slovenije, državni sekretar na Ministrstvu za finance zelo uspešno lobira v okviru tujih institucionalnih vlagateljev in s tem povzroča, da bodo izbrani v okviru te komisije pretežno tuji institucionalni vlagatelji. Zato s tega mesta dovolite, da sem vsaj na koncu glasnik Mestne občine Maribor in pa okoliških občin, ki je danes pozvala Ministrstvo za finance na dveh področjih. Prvič, da se v institucionalne vlagatelje vključi pretežni del tistih vlagateljev, ki delajo in poslujejo na področju mesta Maribor in okolice. Drugič, kar vas prosim za odgovor, da se v pripravo vključi in v sami izvedbi druge faze privatizacije Nove Kreditne Banke Maribor prenese 25% delnic plus 1 delnica, torej tisti del, ki ga Vlada po zaključku načrtuje obdržati v svojih upravljavskih pravicah, na tiste lokalne skupnosti, ki so dejansko gradile to banko. Ob tem pa se moramo zavedati, da je to še zmeraj last državljank in državljanov, po moji oceni pa bi bil to tisti pravi dokončni pristop. Ministru za finance pa se zahvaljujem, da je sprejel mojo ponudbo po povečanju iz 15% deleža na 24% [[...]] [[Izklop mikrofona]] [[...]]
Hvala. Gospod predsednik, izvolite.
To, kar ste nazadnje rekli, se ni slišalo. Nimam nič proti, če bi se slišalo, ko ste rekli, da je bila to vaša pobuda. Kot pravi pregovor: "Ko je uspeh, je veliko botrov", ampak nimam nič proti temu. Dejstvo je, da gre za dobro rešitev. Ve se, kdo jo je predlagal in sprejel, in smo veseli vsake podpore v tej smeri. Kar se tiče odnos domači - tuji vlagatelji. Gre za četrtinski delež, znotraj katerega se zbirajo ponudbe tako imenovanih institucionalnih vlagateljev. V interesu te države, v interesu davkoplačevalcev te države, v interesu gospodarstva je, da znotraj tega dobimo tudi sveži kapital od zunaj. Absolutno. Ne gre za večinsko lastništvo, ne gre za nikakršno možnost upravljanja, gre za institucionalne vlagatelje v okviru četrtinskega lastništva, kjer bo najbrž večina domačih in nekaj tujih. Ampak tudi če bi bili vsi tuji znotraj tega to ne pomeni, da se ta banka prodaja, da bo upravljanje nekam drugam prešlo. Vlagali bodo tisti, ki mislijo, da je to dobra banka in da se bo njihovo vlaganje oplemenitilo. S tega vidika bo enakopraven pristop, drugačen tudi ne more biti, glede na regulativo, v okviru katere delamo. Kar se tiče drugega dela privatizacije. Ko bo šlo za preostali del, namerava država, in to je bilo soglasno sprejeto, nikakršnih ugovorov ni bilo nikjer, v neposrednem in posrednem lastništvu ohraniti zgolj četrtinski delež plus eno delnico, zato da ima vpliv na strateške odločitve. Glede tega obstaja neko nacionalno soglasje v Sloveniji, v okviru privatizacije preostalega dela pa so odprte tudi možnosti, o katerih govorite, se pravi, da sodelujejo lokalne skupnosti po dogovoru, po analizi, kako bo potekala ta prva privatizacija. Torej ti predlogi so sprejeti, dobronamerno jih bomo obravnavali. V roku treh mesecev po prvem delu privatizacije bo to prišlo na vrsto, se pravi še v tem mandatu, in takrat bomo skušali skupaj izbrati najboljši možni način.
Hvala. Imate proceduralni predlog? Izvolite, gospod Peče.
Zaključili ste dobronamerno, tudi podani vsi predlogi s strani Slovenske nacionalne stranke so bili dobronamerni in jaz verjamem, da je tudi delo Državnega zbora v celoti dobronamerno. Rad pa bi izpostavil in želim, da jutri v okviru glasovanj Državni zbor odloči, da bi o tej temi opravili širšo razpravo. Isti proceduralni predlog sem dal v preteklih štirih letih štirikrat. Žal je bil vedno zavrnjen. Želim si, da bi Državni zbor v pogovoru z Vlado Republike Slovenije se pogovoril, kaj bo z drugo fazo privatizacije Nove Kreditne banke Maribor. In zato ocenjujem dobronamerno, da vsi skupaj delamo v interesu te naše države, zato je tudi prav, da delamo v interesu Nove Kreditne banke Maribor, da delamo v interesu posameznih lokalnih skupnosti in s tem zasledujemo naš skupni cilj. In kot ste že ugotovili, drži, posamezne lokalne skupnosti si želijo svoje lastništvo. In to v okviru druge faze, glede na to, da so v prvi fazi bile izpuščene. Tudi v prvi fazi je bilo nekaj stvari, ki bi jih bilo smiselno popraviti. Predvsem številka 1 je vprašanje transparentnosti. Ampak sami ste omenili o institucionalne vlagatelje. Vsi vemo, da 24-odstotni delež se bo razdelil na okoli 10 institucionalnih vlagateljev. In dejstvo je, da je še kako pomembno, da se med temi institucionalnimi vlagatelji najdejo tisti, ki so sodelovali pri sanaciji omenjenega bančnega sistema. In to je naš namen. Če imamo slovenska podjetja, ki so po eni strani kreditojemalci s strani te finančne inštitucije, po drugi strani pa so ta ista podjetja tudi sestavi element transakcij finančnih sredstev, potem je prav, da imajo pravico do tako imenovane soudeležbe. Bojim pa se, in od tod izvira moj strah, pa ga imenujte kasneje kakorkoli hočete, da ne bodo postavljeni enakopravno slovenski institucionalni vlagatelji s tujimi institucionalnimi vlagatelji, predvsem na podlagi temeljev in pa kriterijev, ki so danes speljani. Še enkrat poudarjam, žal se "road show" odvija v Republiki Sloveniji samo danes, in to istočasno v Mestni občini Maribor in Mestni občini Ljubljana. Jutri začnejo v Veliki Britaniji in bodo s tem nadaljevali do konca predstavitve. Zato jaz prosim vas, predsednik Vlade, in tokrat prosim, če vašim poslancem oziroma vladajočim poslancem poveste, da je smiselna razprava o drugi fazi, o mestu Maribor, o širši regiji v naši državi, da se opravi v Državnem zboru na transparenten način. Hvala lepa vnaprej.
Hvala. O predlogu poslanca gospoda Pečeta, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru predsednika Vlade na njegovo poslansko vprašanje, bo Državni zbor odločal v okviru glasovanj v četrtek, 22. novembra 2007. Naslednji bo poslansko vprašanje predsedniku Vlade postavil gospod Školč. Izvolite.
Gospod predsednik, v preteklem tednu ste slovensko javnost šokirali z izjavami, da se proti Sloveniji in slovenskim interesom vodi organizirana kampanja tako pri nas kot v tujini. Dejali ste, da so v države Evropske unije in tudi v svet šla iz Slovenije sporočila, ki situacijo v Sloveniji slikajo, kot da bi šlo za Belorusijo ali kakšno primerljivo državo. Čez dva dni ste nadaljevali, da nobenega problema ni, če novinarske ali kakšne druge asociacije sprejemajo enaka stališča kot opozicija, problem je v tem, da se neresnice, poudarjam neresnice, ki predstavljajo hudo blatenje Slovenije, pošiljajo v svet in v Evropsko unijo v času, ko to dejansko Sloveniji najbolj škodi. Vsi se boste strinjali, da gre za izjemno hude obtožbe, s prstom pa niste povsem natančno pokazali, na koga ste mislili. Zato menim, da je Državni zbor primerno mesto, da poimensko poveste vse te obrekovalce Slovenije, kateri so iz Državnega zbora in kateri so iz drugih institucij. Druge vrste vprašanje, ki se logično naveže na to trditev, da gre za blatenje Slovenije in škodljivo delovanje v škodo naši državi, postavlja logično vprašanje: Ali to spada v kontekst 170. do 174. člena Kazenskega zakonika in ali boste tudi iz tega naslova vlekli kakšne konsekvence? Znano je, da takrat, kadar se koga lotite, ste zamerljivi in pač ne izbirate sredstev. To ne bi bilo nič nenavadnega, zato se mi zdi pomembno, da odgovorite poimensko, kateri so tisti ljudje, ki naj se bojijo, bom rekel, vašega dolgega [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]prsta v tem trenutku.
Hvala. Gospod predsednik, izvolite.
Hvala za vprašanje. Žaljivo intonacijo v njem bom preslišal. Razumem, da ljudje, ki so celo življenje strošek proračuna, ne razumejo realnega življenja in jih potem kdaj zanese. Kar se tiče blatenja v tujini in kar se tiče konkretnosti predlagam, da odprete spletno stran, ki nosi naslov www.peticijazopercenzura.com . Na tej spletni strani, ki jo sponzorira Društvo novinarjev Slovenije, eno od novinarskih društev v tej državi, boste našli besedilo in boste našli tudi celotno kronologijo, kaj se je s tem besedilom dogajalo. Tudi odzive na to besedilo iz tujine, tudi vse podpisnike, napisane v tipkopisu in v rokopisu. Meni ni treba nič pojasnjevati, ker se stvar pojasnjuje sama. Tudi na nekaterih drugih spletnih straneh, ki obstajajo, vsaj v Sloveniji, s strani tistih, ki so to akcijo začeli, organizirano zbirajo reakcije na to dejanje. Iz Slovenije je po 10. septembru letos odšla informacija, ki se je razširila praktično do vseh novinarskih naslovov, ki imajo tudi elektronski naslov, praktično na vse uradne institucije Evropske unije, tudi širše. V tej informaciji piše: "Slovenske novinarke in novinarji obtožujemo predsednika Vlade medijske cenzure. Predsedovanje Slovenije Evropski uniji predstavlja nevarnost za sedanjost in prihodnost Evropske unije s takšno Vlado in s takšnim ravnanjem." V tem besedilu ni naveden niti en sam konkretni primer cenzure. Niti en sam konkretni primer samocenzure, samo težke, pavšalne obtožbe. Te iste obtožbe so bile izrečene tudi doma v političnih razpravah, zelo precizno so definirane v oceni stanja stranke Socialnih demokratov. Gre praktično za isto besedilo, za isto terminologijo. Vendar te obtožbe niso bile v Evropo poslane kot politične, ker bi se dalo s tem potem na politični ravni debatirati in to najbrž ne bi naredilo takšne škode. Poslane so bile kot apel neke strokovne asociacije, ki da je zatirana, čeprav je besedilo enako, kot je besedilo politične ocene ene od opozicijskih strank. In to ni bilo poslano Vladi Republike Slovenije, ali parlamentu, ali Komisiji za peticije v Državnem zboru, ampak je bilo najprej poslano v tujino. Šele potem, ko je že delovalo, je bilo poslano tudi Vladi. Jaz sem dobil ta dopis 26. septembra. Zadeva je bila pa napisana 10. septembra. In v tem dopisu piše: Peticijo, ki vam jo pošiljamo, smo že poslali na več kot 300 naslovov v tujini, med drugim tujim državnim voditeljem držav članic EU, mednarodnim organizacijam in številnim tujim medijem. Podpisi pod peticijo se še zbirajo." Tukaj je samo manjši del teh objav in obtožb na račun Slovenije v tujih časopisih. Na spletni strani enega od dnevnikov, kjer so vsi zaposleni podpisali to peticijo, pa obstaja članek z naslovom Mlačni odzivi doma, burne reakcije v tujini. Doma ta tekst praktično ni bil objavljen. O njem ni bilo razprave. To je bilo nekaj, kar je bilo poslano v tujino v času, ko vsi pišejo o Sloveniji kot prihodnji vodilni državi EU, z namenom načrtne diskreditacije Vlade. Ampak v tujini je ta vlada, Vlada Republike Slovenije, tudi vaša vlada.
Hvala. Želite dopolnitev odgovora? Izvolite, gospod Školč.
Domneval sem, da gospod predsednik ne bo povedal kaj več, kot smo že slišali. Ampak sam po tej peticiji niti nisem spraševal. Kolikor mi je znano, podpisniki te peticije niso iz sfere politike. Med tem ko različne ocene, ki vplivajo na to, kakšen je imidž Slovenije, nastajajo tudi v drugih institucijah. In sprašujem predsednika: Kdo je potem recimo, dajal poročila za State Department, da so zapisali, da je zaskrbljujoče, da so v Sloveniji zaskrbljujoči sodni zaostanki, posreden vpliv na medije, diskreminacija in nasilje nad Romi in homoseksualci in diskriminacija izbrisanih? Kdo je dal take podatke za Združene narode in komisarja Thomasa Hammarberga glede kršitve pravic romski skupnosti? Kdo je po njegovem, če tako brezobzirno obsoja te ljudi, dal Odboru izvršnih direktorjev Mednarodnega denarnega sklada podatke, da so predlagali, naj Slovenija končno naredi nekaj, da bo zadržala inflacijske pritiske in dosegla uravnoteženo rast. Vse to so stvari izpred septembra. Kdo je dal podatke IPI-ju, kdo je dal, nenazadnje, podatke komisarju Almunji glede inflacije. Vse to so stvari, ki so se zunaj zapisale in postavljajo v slabo luč politiko naše Vlade. Nisem pa zasledil, da bi ta peticija o tem kaj pisala.
Hvala. Gospod predsednik, izvolite.
Torej, spoštovani gospod poslanec, tu nihče ne razpravlja o inflaciji. Mi smo skupaj v Evropski uniji, ki jo bomo vodili naslednjega pol leta z državami, ki imajo trikrat večjo inflacijo, kot je slovenska. Smo v evroskupini z državami, ki ne izpolnjujejo več maastrichtskih kriterijev kot enega; Slovenija v tem trenutku ne izpolnjuje enega, inflacijskega. So države, ki ne izpolnjujejo mnogih drugih, so velike evropske države, članice Evropske monetarne unije, ki nekaj let nazaj, ne samo, da so presegale en maastrichtski kriterij, niso izpolnjevale praktično nobenega. To je normalno. Smo del te družine. Vsakega se kritizira, če česa ne izpolnjuje, to ni noben problem. Problem je, če iz države o lastni državi nekdo širi takšno laž - da se v državi, ki bo predsedovala Evropski uniji, zapira Rome v taborišča, da se kršijo človekove pravice, da se izvaja nasilje nad mediji, ob tem, da se ne navede nobenega konkretnega primera. In ob tem, da je to najprej bila politična ocena, zapisana v dokumente političnih strank, potem pa se je to kot civilnodružbena ocena razširilo po Evropi. In če se zdaj reče, da med temi, ki so podpisani pod to peticijo, ni nobenega politika - no, mimogrede, tam je veliko bivših politikov, ker nekateri lahko mirno prehajajo iz stroke v politiko in so še vedno strokovnjaki, drugi pač ne smejo. Ampak to niti ni važno. Ravnokar je bil bivši minister za notranje zadeve SD izvoljen za rektorja Univerze; če bi bilo to z obratne strani, bi bila to silna politizacija, zdaj je to povsem normalna strokovna odločitev. No, ampak to samo mimogrede. Dejstvo je, da so bile te ocene najprej politične in da so se potem na perfiden način, kot da gre za stališča neke civilne družbe, razširile po Evropi. Imel sem tiskovno konferenco po sestanku z mojim kolegom, predsednikom vlade ene evropskih držav, prvo vprašanje je bilo, zakaj smo v Sloveniji 6.000 Romov zaprli v geto oziroma v taborišče. Ves čas sem moral porabiti za to, da sem pojasnil, da je približno toliko vseh Romov v Sloveniji, da se cela Vlada ukvarja z eno romsko družino, da bi ji pomagala, in da ni nobenih taborišč. To je prišlo iz Slovenije v tujino.
Hvala. Imate proceduralni predlog? Izvolite, gospod Školč.
Očitno se tukaj slabo razumemo, predvsem pa gospod predsednik nekako ne odgovarja na tisto, kar je vprašan, ampak na tisto, česar ni vprašan. Nobene potrebe ni v tej hiši razlagati, da smo sprejeli evro, da smo v Uniji itn. To vemo vsi, ki smo bili - tako kot jaz, pa tudi on - večino svojega življenja stroški proračuna, kot sam pravi. Nerodno bi bilo, če tega ne bi vedeli. On je tisti, ki meče slabo luč na Slovenijo v tujini s tem, ko vse počez obtožuje opozicijo in novinarje, da širijo laži. Ko ga pa vprašam, kdo je, recimo, Evropski centralni banki dal podatke, noče odgovoriti - češ, inflacija ni problem. Ko svet guvernerjev IMV pa sprejme neko stališče - to za njega ni problem. Ko se del finančne javnosti škandalizira glede ravnanja ob imenovanju guvernerja Banke Slovenije - to za njega ni problem. Ko ljudje pišejo o težavah z džamijo - to za njega ni problem. Ni problem svoboda medijev, ne pove, kdo je Američanom dal te podatke itn. Jaz bi ga pozval, tako kot je pogumen in natančen, če za vse podatke, ki gredo v svet iz Slovenije, krivi opozicijo, da se ne sklicuje na dva dokumenta, enega od SD-ja in drugega, ki ga je podpisalo 571 novinarjev, ampak da je malo bolj natančen, ker sicer bodo v svetu upravičeno mislili, da imamo v Sloveniji Vlado in premierja, ki se ni sposoben soočiti s stvarmi, ki se dogajajo, z vprašanji, ki se pojavljajo, s kritikami, ki so na mizi. To je v bistvu problem. Se pa strinjam, da bi tako kot on verjetno tudi sam in vsakdo v tej dvorani "debelo pozijal", če bi bil vprašan po koncentracijskem taborišču za 6 tisoč Romov. V to sem prepričan - če o tem govori, da tudi iz te hiše noben ta podatek ni šel. Če je šel, pa prosim, ga naj vsaj to v razpravi, ki jo predlagam, pove. Sicer naj pa s temi primerami neha.
Hvala. O predlogu poslanca gospoda Školča, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru predsednika Vlade na njegovo poslansko vprašanje, bo Državni zbor odločil v okviru glasovanj v četrtek, 22. novembra. Sedaj bo poslansko vprašanje predsedniku Vlade postavil gospod Potrč. Izvolite.
Hvala lepa. Gospod predsednik Vlade! Vladna kriza, ki ste jo sprožili s svojo izjavo o možnem odstopu Vlade bo, upam, z današnjim glasovanjem o zaupnici končana. Naj mi bo ob teh ravnanjih dovoljeno poudariti, da je ob vaši grožnji z odstopom, po mojem vedenju, malokdo verjel, da iskreno ponujate odstop zato, ker zaradi kritike opozicije ne morete uspešno vladati. Kritična opozicija namreč ne more omajati uspešne vlade. Najbrž je še manj tistih, ki vam verjamejo, da iskreno opoziciji ponujate vladanje in predsedovanje Evropski uniji, ker ste prepričani, da je boljša od sedanje vlade. Razlogi za vašo grožnjo z odstopom so bili torej drugje: ugotovili ste, da vam je podpora volivk in volivcev tako padla, da vas lahko pred problemi na naslednjih volitvah reši le neka izjemna poteza, s katero bi povzročili krizo vladanja in posebej postavili pod vprašaj tudi predsedovanje Slovenije Evropski uniji, za vse to pa krivdo naprtili koaliciji, posebej Socialnim demokratom, ki so ta moment najbolj konkurenčna stranka vaši. Upam, da to ni uspelo, saj ste sami našli izhod iz odstopa v glasovanje o zaupnici, ki je stvar vladajoče koalicije, in jaz verjamem, tako so tudi napovedi, da bo vladajoča koalicija glasovala za zaupnico Vladi. Zdaj, ko je torej jasno, da gre za glasovanje o zaupnici, ki je absolutno vprašanje odnosov znotraj koalicije, in lahko pričakujemo, da bo zaupnica izglasovana in povrnjeno zaupanje med partnerji, vas gospod predsednik sprašujem: Ali se boste sedaj posvetili, ponovno, nalogam v domovini in pripravam na predsedovanje ali pa moramo od vas pričakovati še kakšne poteze, ki bodo brez potrebe vnašale v Slovenijo politično nestabilnost, odvračala pozornost Vlade od nalog, ki so v njeni pristojnosti, in poskušale kritično prikazovati aktivnosti opozicije, ki so njeno normalno delovanje in sestavni del demokratičnih odnosov v parlamentarni demokraciji? Hvala lepa.
Hvala. Gospod predsednik, izvolite.
Tukaj imam dolg seznam, ne bom ga prebral. Na njem so tisti, ki so v nedeljo, nekateri že prej, predvsem pa v ponedeljek pozivali to Vlado k odstopu. Tudi nekateri, ki sedijo v tej dvorani v opozicijskih klopeh. V torek, ko smo analizirali situacijo, sem dejal, da zadeve jemljemo resno in da so vse možnosti odprte, vključno z odstopom Vlade. Nisem rekel, da bo Vlada odstopila, samo nakazal sem to možnost. Naslednji dan so politiki, ki so še dan prej govorili, da mora Vlada odstopiti, začeli govoriti, da bi bil odstop neodgovorno dejanje in naenkrat smo imeli prestrašeno opozicijo - ne prestrašene Vlade, prestrašeno opozicijo - , ob tem ko smo napovedali to možnost. Potem sem javno povabil opozicijo, če misli, da so stvari res tako slabe, da sestavi novo vlado, obljubili smo konstruktivno podporo vseh evropskih in ostalih nacionalnih projektov, ali pa, da se pridruži tej koaliciji in Vlado okrepi. V eni uri je prišla zavrnitev, rekli ste: "Ne želimo sestaviti svoje vlade, ne želimo iti v to koalicijo. Vlada je slaba, zato mora vladati." To je bil približno odgovor. Torej, ne vem, kje je bilo tukaj sprenevedanje. V takšni situaciji sem se potem odločil, da preverim zaupnico v tem Državnem zboru. Ta zaupnica ni vezana na razmere v koaliciji, tudi ni vezana na razmere, ki bi jih s svojim ostrim parlamentarnim bojem povzročala opozicija v tej državi. Končno ste edina opozicija, ki je nasprotovala neposrednemu prenosu sej Državnega zbora. Takšnega primera po svetu še ni bilo, da bi bila opozicija proti temu. Torej, ni to problem, ker opoziciji v tej državi, kjer 570 ošiljenih peres vsak ukrep Vlade pričaka na nož in če to ni dovolj, Vlado blati še v tujini, ni treba kaj dosti početi. In to se tudi dogaja. Intonacijo vašega vprašanja, odkrito rečeno, zavračam kot sprenevedanje. Imate vso možnost, da če mislite, da je tako slabo, postavite novo vlado, pri vseh državotvornih projektih jih bomo podpirali, ne pa zatrjevati v isti sapi, da je Vlada najslabša možna, po drugi strani pa zahtevati, da normalno dela naprej. V enem tednu ste trikrat spremenili govorice.
Hvala. Želite dopolnitev odgovora? Izvolite, gospod Potrč.
Hvala lepa. Rad bi poudaril, da - ne prvič - na zelo jasno vprašanje od gospoda predsednika Vlade nismo dobili odgovora, ampak je govoril o povsem drugih stvareh. Jaz sem ga vprašal in vprašanje ponavljam: Ali lahko računamo, da bo vladna kriza z današnjim glasovanjem končana? Prepričani smo, da nobenih razlogov, ki jih je navajal v svojih pismih in javnih sporočilih in ki so leteli na opozicijo, za zahtevo, da bo odstopil, ni bilo. Mislim, da gospod Janša, ki je bil dolga leta v opoziciji s svojo stranko, ve, da je normalno za delovanje opozicije, da opozarja na slabosti vlade skladno s svojimi pogledi, in da ni običajno, da kritiko, ki jo izraža opozicija, koalicijska vlada šteje kot razlog, zaradi katerega naj bi dala in zahtevala glasovanje o zaupnici. To nima nobene neposredne medsebojne zveze in v sistemu parlamentarne demokracije je glasovanje o zaupnici stvar predvsem odnosov znotraj koalicijskih strank, v katerih želi predsednik vlade utrditi svoj položaj ali pa javnosti pokazati, da je njegov položaj trden in močan. Oboje lahko storite, oboje je vaša pravica in vaša odgovornost, ima pa seveda posledice tudi na stanje v družbi, ki ga ni zakrivila opozicija. To je bilo moje oziroma naše vprašanje in pričakovani odgovor. Dobili smo odgovor spet v popolnoma drugačni smeri, ki govori o tem, česa vsega je kriva opozicija in kaj vse bi opozicija morala storiti. Prosim, razmišljajte tudi o tem, kakšne so naloge in kako uspešno zaključiti naloge [[...]] [[izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala. Gospod predsednik.
Torej, kaj je normalno za vsako opozicijo v parlamentarni demokraciji? Normalno je, da opozicija kritizira Vlado, da se skuša prikazati kot boljša, normalno je, da ponuja svoje programe in skuša dobiti zaupanje volivcev. Zelo nenormalno pa je, da če Vlada ponudi svoj odstop, opozicija naenkrat spremeni govorico in pravi, da Vlada ne sme odstopiti. Takšne opozicije pa jaz še nisem srečal, je res ni. Najprej vse slabo, potem pa mora ta Vlada na vsak način vladati. To, da naj se začnemo ukvarjati končno s problemi, spoštovani gospod poslanec, tudi prejšnji teden, ko se je predvsem opozicija ukvarjala, kaj zdaj storiti, je ta Vlada ne samo normalno delovala, ampak je delovala nadpovprečno intenzivno. V ponedeljek smo prišli z uradnega obiska na Kitajskem, kjer smo odpirali vrata slovenskemu gospodarstvu na tem največjem trgu na svetu, še isti dan smo šli na obisk v spodnje Podravje, v regijo in ga naslednji dan v celoti izpeljali, vključno s humanitarno nogometno tekmo zvečer, nič ni odpadlo. V sredo smo bili na prvem uradnem obisku v Veliki Britaniji, v zgodovini te države, z zelo pomembnimi pogovori na temo izzivov, ki so pred nami. V četrtek je bila redna seja Vlade, na kateri smo dokončali paket sprejemanja pokrajinske zakonodaje na vladni ravni - strateško, zgodovinsko pomemben projekt; poleg tega je bilo sprejetih še vrsto drugih odločitev, nobena ni stala zaradi situacije, za katero pravite, da je bila vladna kriza. Če je bilo kaj prejšnji teden, je bila to kriza opozicije, vidna iz vesolja.
Hvala. Imate proceduralni predlog? Izvolite, gospod Potrč.
Hvala lepa. Gospod predsednik, jaz predlagam, da o odgovoru predsednika Vlade opravimo razpravo v Državnem zboru. Sprva tega nisem menil predlagati zaradi tega, ker sem pričakoval, da bo mogoče v točki dnevnega reda, ko bomo govorili o zaupnici Vladi, opraviti vso razpravo. Ker pa gre za toliko sprevrženih pojasnil in ker je razprava o tem s strani Liberalne demokracije že predlagana, menim, da je prav, da jo dodatno predlagamo tudi mi in vključimo odgovore predsednika Vlade v podlago za razpravo; predvsem zato, ker če je delovanje Vlade tako sijajno, kot ga je opisal gospod predsednik, bilo prejšnji teden in najbrž tudi še kdaj, potem res ni nobenega razloga za to, da bi ta Vlada bila ogrožena od normalnega delovanja opozicije. Mi si tega pač na ta način ne znamo predstavljati in opozicija ima pravico do svojih pogledov, ima celo pravico, da svoje poglede objavi na svojih spletnih straneh, in če je to kaj napačnega za predsednika Vlade, potem mi pač ne razumemo, kako lahko ta Vlada uspešno deluje. Hvala.
Hvala. O predlogu poslanca gospoda Potrča, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru predsednika Vlade na njegovo poslansko vprašanje, bo Državni zbor odločal v okviru glasovanj v četrtek 22. novembra. Zadnji bo poslansko vprašanje predsedniku Vlade postavil gospod Tanko. Izvolite.
Hvala za besedo. Vse prav lepo pozdravljam. Socialni demokrati so v oceni stanja za alternativni vladni program zapisali naslednje: Vladajoča koalicija s pomočjo politično - kapitalskih povezav vplivati na programsko vodenje dnevnih časopisov, neposredno in s pomočjo kapitala pa odločilno vpliva tudi na nekatera druga javna občila. Novinarji, zaskrbljeni za delo in eksistenco, izvajajo samocenzuro. Medijski molk o Vladi nasprotujočih in kritičnih stališčih ali sankcioniranje novinarjev je način obračunavanja vladne koalicije z drugače mislečimi. Novinarja, gospod Šurc in gospod Zgaga, sta to predelala v peticijo z naslovom "Zoper cenzuro in politične pritiske na novinarje v Sloveniji in med drugim sta v tem, v tej peticiji zapisala, citiram: "Slovenske novinarke in novinarji obtožujemo predsednika Vlade Janeza Janšo omejevanja medijske svobode. Pismo z vsebino, ki se nanaša na cenzuro in vladne pritiske zoper novinarje, so že prejeli predsedniki držav, parlamentov in vlad vseh članic Evropske unije, številne nevladne organizacije in medijske ustanove po svetu. Prvega januarja 2008 bo Slovenija prevzela predsedovanje Evropski uniji. Kakšna bodo sporočila državljanov Evropske unije, če ji predseduje država, kateri so pritiski na novinarje vse bolj samoumevni in v kateri se krepi avtoritarni način vladanja na račun demokracije in medijske svobode? Predsedovanje take države utegne biti skrb vzbujajoč znak za sedanjost, še bolj pa za prihodnost Evropske unije." Konec citata. To peticijo je podpisalo 571 novinarjev različnih medijev, od Cicibana, Pila - to je nekdanjega Pionirskega lista - do novinarjev dnevnih časopisov in še nekaterih. Zato me pravzaprav zanima naslednje; Kakšne so dejanske politično kapitalske povezave v medijih, iz katerih prihajajo podpisniki in v katerih se domnevno izvajajo cenzura ter odpuščanja, šikaniranja in drugi domnevni pritiski na novinarje? Hvala.
Hvala. Gospod predsednik.
Vlada Republike Slovenije nima v nobenem nacionalnem mediju večinskega deleža, niti nima takšnih deležev v regionalnih medijih. Ima manjšinsko lastništvo preko podjetij, ki so v posredni lasti države, v Primorskih novicah - mislim, da sem povedal prav - v regionalnem dnevniku, vendar je to manjšinsko lastništvo. Večinsko lastništvo v slovenskih medijih, še posebej v tistih z največjo naklado, se je večinoma oblikovalo pred začetkom mandata te Vlade. Je jasno politično obarvano in te barve niso barve te koalicije. Res je, da je v Sloveniji nekaj 100 novinark in novinarjev, ki so v tako imenovanem svobodnem statusu, ki niso redno zaposleni, ki delajo po pogodbah, ki so velikokrat izpostavljeni tudi kapitalskim pritiskom, vendar pa v teh medijih Vlada Republike Slovenije nima deležev. Tudi nekatere od teh, ki so podpisani, so v takšnem položaju. V zadnjih dneh smo dobili in sem dobil osebno več sporočil ali pa so pristopili k meni in so rekli dvoje. Prvič: nismo vedeli, da bo ta obtožba šla v tujini. Z nami so manipulirali. In drugič: morali smo podpisati, ker nismo v rednem delovnem razmerju. Bili so pritiski na novinarke in novinarje, vendar ne z vladne strani. Če bi šlo za to, da se hoče razčistiti dejanski problem, potem bi bila ta peticija najprej poslana institucijam v Republiki Sloveniji, ne pa najprej v tujino. Ta peticija je bila najprej poslana v tujino in to jasno piše na dopisu, s katerimi so naknadno to peticijo potem poslali tudi slovenskim institucijam. Se pravi, namen ni bil opraviti razpravo, doma razčistiti zadeve, ampak mednarodna javnost, ki ne bere slovenskih časopisov, ki ne pozna naših razmer, ne pozna tudi kapitalskih povezav, naseda dezinformacijam. Pred kratkim sem prebral, da ima Vlada na največji dnevni časopis v Sloveniji, na Delo, vpliv zaradi tega, ker je novi glavni urednik doktorant teologije. Češ, Vlada je blizu Cerkvi, urednik je doktoriral na Teološki fakulteti, Vlada preko tega izvaja vpliv. Tisti, ki je to napisal, ne bere njegovih komentarjev, ne ve, da z vsemi štirimi podpira nekaj drugo opcijo, ampak kupi takšno laž. In še veliko je takšnih primerov. Torej, zadeva je škodljiva za Slovenijo zaradi tega, ker je v tujini takšne stvari, ki se razlagajo z govorico, ki je drugače značilna za države, ki imajo še daleč do Evropske unije in do evropskih standardov, težko pojasniti, ker ni nobenega konkretnega očitka. V kolikor bi v tej peticiji pisalo, da gre za tri konkretne primere, potem bi lahko odgovorili. Ampak piše samo, da kršimo medijsko svobodo, da Vlada to dela in da je zaradi tega predsedovanja Slovenije oziroma vodenje Evropske unije s strani Slovenijo nevarno za sedanjost in za prihodnost Unije. V tem je problem. Ni problem v kritiki, ni problem v tem, da mi doma sedemo za skupno mizo in te stvari razčistimo. Problem je v tem, da se tega ni želelo, ampak da se je to poslalo ven zato, da se oblati ta država. Kadar mi pišemo ven ali ko gremo vem, smo vsi Slovenija. Vsi smo državljanke in državljani te države. In to je narobe.
Hvala. Imate za dopolnitev odgovora? Izvolite, gospod Tanko.
Hvala lepa. Z ozirom na to, da je bila peticija novinarjev najbrž brez predhodne vednosti in seznanitve vseh podpisnikov poslana na predsednike evropskih držav, predsednike parlamentov, predsednike vlad na druge inštitucije Evropske unije in medijem po svetu, je očitno prišlo tudi do zlorabe zaupanja podpisnikov. Vendar glede na to, da je v tej peticiji tudi zapisano, da je predsedovanje take države, v kateri je predsednik Vlade neposredno obtožen omejevanja medijske svobode, in je tudi zapisano, da utegne biti predsedovanje teke države EU škodljivo in skrb vzbujajoče, tako za sedanjost kot za prihodnost EU, me zanima: Kako ocenjujete razmere po sistematičnih očrnitvah Slovenije v tujini, ko so bila, kot sem že prej omenil, na omenjene naslove, to se pravi na naslove predsednikov vlad, držav, parlamentov in drugih, poslane informacije o alarmantnih razmerah v Sloveniji? To so posredovale, lahko rečemo, tudi politične in tudi druge skupine iz Slovenije.
Hvala. Gospod predsednik, izvolite.
Gre tudi za politično kampanjo. Ne gre samo za to peticijo. Gre enostavno za krog okoli treh točk, ki je zaključen. Najprej se sprejme neka politična ocena in se zapišejo v politični dokument neke stranke, potem to oceno povzame civilna družbena organizacija, Društvo novinarjev. Ta ocena se pošlje v tujino, potem se pa politična govorica v tujini sklicuje na oceno civilne družbene organizacije. Tako se to dogaja. Mene so kolegi, predsedniki vlad iz socialističnih vrst, ki pripadajo Evropski stranki socialistov, opozorili, da se to dogaja. Da se to dogaja in da se slovensko vlado skuša diskreditirati zaradi ocene, ki je vsebovana v novinarski peticiji. Ne vedo pa, da je novinarska peticija povzela oceno, ki je zapisana v oceni politične stranke. Krog je zaključen. Gre za načrtno diskreditacijo te Vlade v tujini, brez tega, da bi se zavedali, da je diskreditacija katerekoli slovenske vlade v tujini tudi diskreditacija Slovenije. Že sedaj zelo majhen odstotek državljank in državljanov katerekoli članice EU zna našteti ministre Vlade Republike Slovenije. To ni personificirano, dragi moji. Gre za Vlado Republike Slovenije. Vsaka institucija te države navzven predstavlja to državo. In vzeti za talca državo, zato da si nabereš politične koristi, je podlo dejanje in temu smo bili priča v zadnjih mesecih.
Hvala lepa. Končali smo s prvimi štirimi poslanskimi vprašanji, ki so bila namenjena predsedniku Vlade gospodu Janezu Janši. Na 32. seji Državnega zbora pa so poslanka Barbara Žgajner Tavš, poslanci Miran Potrč, mag. Janez Drobnič in Dušan Kumer postavili poslanska vprašanja ministrici za zdravje Zofiji Mazej Kukovič, ministru za okolje in prostor Janezu Podobniku in ministru za finance dr. Andreju Bajuku. Ker ministrica in ministri na seji niso bili prisotni, so poslanka in poslanci zahtevali ustni odgovor na njihova poslanska vprašanja na naslednji seji zbora, zato besedo dajem omenjenim ministrom, da odgovorijo na vprašanja. Prvega k odgovoru vabim ministra za okolje in prostor, gospoda Janeza Podobnika, da odgovori na poslansko vprašanje gospoda Mirana Potrča v zvezi z novelo stanovanjskega zakona. Izvolite, prosim.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik. Poslanke in poslanci! Dovolite, da na kratko odgovorim na vprašanje poslanca Potrča, gospoda Potrča, ki je vezano na pripravo sprememb in dopolnitev stanovanjskega zakona. Najprej bi rad omenil, da je priprava strokovnih podlag in delovnih besedil sprememb in dopolnil zakona potekala v veliki meri znotraj ministrstva. Na treh sklopih ga bomo dopolnili, in sicer na področju upravljanja, področju subvencioniranja najemnim in na področju soinvestitorstva in partnerstva pri gradnji stanovanj. Gospod Potrč me je že dvakrat v tem mandatu spraševal o občutljivem vprašanju neprofitnih najemnih razmerij. Tukaj bi rad povedal, da zakon je sedaj v zadnji fazi medresorskega usklajevanja, še v tem mesecu oziroma do konca novembra bi želeli, da so ta usklajevanja končana in nato gre v vladno proceduro. Moja ambicija je, da do konca leta pride v Državni zbor. Torej, v spremembah se ne dotikamo razmerij najemnikov v denacionaliziranih stanovanjih, prav tako pa tudi ne dajemo pod vprašaj instrumenta neprofitne najemnine. Raven pravic najemnikov neprofitnih stanovanj se v naših predlogih ne bo krčila. V zvezi z najemnimi stanovanji je posebno strokovno telo, delo ki je bilo opravljeno za pripravo sprememb in dopolnitev stanovanjskega zakona, na tem delu se je pokazalo, da je tukaj zakon relativno uravnotežen, in nismo zaznali nekih posebno novih kršitev. Podatek je tudi iz letnega poročila varuha človekovih pravic za obdobje leta 2006, v katerem je razvidno, da je precejšen upad pritožb s stanovanjskega področja v primerjavi s prejšnjimi obdobji. Moram tudi povedati, da sem se sam s prejšnjim varuhom na to temo večkrat srečal. Če sem še bolj konkreten; določil glede najemnih razmerij predlog zakona ne bo spreminjal, jih bo pa dopolnil glede izjemnega nadaljevanja najemnega razmerja v primeru, ko najemnik trajno odide v dom za starejše, si ustvari novo družino ali se preseli v manjše stanovanje izven kraja bivanja. V teh izjemnih primerih želimo predlagati, da lastniki stanovanj, ki so sicer zavezani k oddaji neprofitnih stanovanj v najem z javnim razpisom, oddajo stanovanje brez javnega razpisa in sklenejo pogodbo z ožjim družinskim članom, če ta izpolnjuje dohodkovne in premoženjske pogoje za dodelitev neprofitnega stanovanja. Kajti po veljavnem stanovanjskem zakonu se namreč morajo uporabniki zaradi naštetih razlogov iz stanovanja izseliti. To je pomembna sprememba. Sprašujete me v vašem vprašanju tudi glede relacij do združenja najemnikov stanovanj. Rad bi povedal, da smo imeli pisno komunikacijo z njimi, tudi v zadnjih dveh mesecih, v bližnji prihodnosti se bomo ponovno z njimi srečali, preden bo Vlada zakon tudi formalno sprejela. Še tema, ki je vezana na predlog združenja najemnikov, ki smo ga upoštevali delno, to je, da so hišniška stanovanja - o tem ste me spraševali, mislim da, lansko leto - in glede najemnim v tržnih stanovanjih. Seveda je tukaj določen problem, ker vam odgovarjam prej, preden je zakon Vlada sprejela, to je naš predlog, ki je zdaj šel v medresorsko usklajevanje. V zakonu predlagamo subvencijo k najemnini za uporabo hišniških stanovanj, ki ne opravljajo več hišniških nalog zaradi upokojitve ali pa iz razlogov, ki niso nastali po njihovi krivdi. Na ta način želimo konkretno prispevati k temu, da bi zmanjšali socialno stisko tistih uporabnikov hišniških stanovanj, ki jim dohodki ne dopuščajo plačila tržne najemnine. In še druga rešitev je oziroma ne bomo predlagali - bomo predlagali subvencioniranje tržnih najemnin najemnikom, ki sicer izpolnjujejo dohodkovne in siceršnje pogoje za najem neprofitnega stanovanja, pa ga zaradi dolgih čakalnih dob - to velja za v večja mesta - ne morejo pridobiti. Kot rečeno, pričakujem v tem mesecu, dokler Vlada ne bo sprejela zakona, še kar nekaj dinamičnih razprav, ne nazadnje, ena od teh je bila tudi na zadnji tradicionalni konferenci v Portorožu Poslovanje z nepremičninami, ki se je delno dotikala tudi [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]zakona. Hvala.
Hvala lepa. Dopolnilno vprašanje, kolega Potrč, izvolite.
Hvala lepa. Gospod minister, veliko ljubše bi mi bilo, če bi razen najav lahko povedali, da ste mnoge konkretne razgovore na temo stanovanjskega zakona tako z združenjem najemnikov stanovanj kot tudi z združenjem bivših hišniških stanovanj že opravili in da ste z njimi dosegli, vsaj glede nekaterih temeljnih vprašanj, usmeritve, kako probleme rešiti. Pisne komunikacije po izkušnjah, ki jih imamo, ne samo glede vašega ministrstva, morda še bolj glede nekaterih drugih, ne pomenijo veliko. Pomenijo formalen odgovor ministrstva ali Vlade, da so sprejeli pripombe, in odgovor, da jih bodo v razumnem obsegu upoštevali, kar včasih lahko pomeni tudi nič, ker je razumen obseg pač različen za ministra oziroma ministrstvo in drugačen za prizadete, ali pa pomeni zelo formalen odgovor. Moja želja torej, gospod minister, je, da bi res imeli potrebno vsebinsko srečanje z enim in drugim združenjem, da bi bolj kot doslej videli njihove probleme in iskali za njih ustrezne rešitve, ker potem boste dosegli na tem področju napredek, drugače se bodo pač problemi perpetuirali in eden od ministrov za okolje in prostor v naslednjem mandatu bo lahko rekel, da problemov ni več zaradi tega, ker bodo res rešeni - vendar na ta način, da ti prizadeti ne bodo dokončno mogli uveljaviti svojih pravic. Hvala.
Hvala lepa. Minister, prosim za odgovor. Izvolite.
Zelo na kratko. Del, torej nekatera stališča, smo upoštevali. Še posebej bi ponovno izpostavil stališče, ki je vezano na izjemno nadaljevanje najemnega razmerja. Sam sem tudi kot minister včasih, če se dobim najprej z enim združenjem, potem pa z drugim združenjem, v popolnoma nerešljivi situaciji, stališča so stoodstotno kontradiktorna. Torej morate razumeti, tudi kritike, ki smo jih slišali na naš račun na tem posvetu s strani enega od združenj, so take, da če bi jih upoštevali, bi potem s strani drugega združenja dobili absolutno nasprotovanje. In minister mora poiskati tam, kjer je mogoče, neko srednjo pot. Delno smo upoštevali, kar sem že omenil, glede hišniških stanovanj. Ta rešitev je finančno relativno, bi rekel, znosna. Mislim, da gre za približno 340.000 evrov na letni ravni, govorim o hišniških stanovanjih, in to zmoremo. Žal pa nismo uspeli rešiti ključnega pričakovanja tega združenja, ki je vezano na to, da bi tudi lastniki hišniških stanovanj lahko to pravico uveljavljali tako kot ostali že leta 1992. Iz pravnih in drugih razlogov očitno tudi v prvem zakonu, krovnem zakonu leta 2003 tega ni bilo mogoče uveljaviti. Vam pa zagotavljam, da se bomo z obema združenjema, preden bo Vlada zakon dokončno sprejela, ponovno srečali. Tu imam kronologijo naših srečanj, bilo jih je več v tem mandatu. In bom storil vse, seveda, da se bo ta komunikacija nadaljevala. To, kar bo mogoče in kar bo šlo v kontekst naših sprememb, bomo pa tudi upoštevali. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Potrč, vidim, da boste izkoristili poslovnik. Prosim? [[Ne.]] Potemtakem nadaljujemo po predvidenem scenariju, in sicer bo ministrica za zdravje gospa Zofija Mazej Kukovič najprej odgovarjala na poslansko vprašanje mag. Janeza Drobniča v povezavi s pomanjkanjem zdravnikov v Sloveniji. Gospa ministrica, izvolite.
Hvala lepa, mag. Janez Drobnič, za vprašanje. Pomanjkanje zdravnikov je ena izmed izjemno težkih tem, ki je ni moč rešiti v kratkem roku. Če bi pred dvanajstimi leti bili naredili toliko več vpisov, recimo, imeli tudi že fakulteto v Mariboru in okrepili vpis v Ljubljani, potem traja tako rekoč šest let študij in šest let potem specializacija, da bi danes lahko razpolagali s potrebnim dodatnim številom zdravnikov. Ker je bil vpis in tudi politika izobraževanja očitno dosti omejena, saj se to ni zgodilo samo na tem področju, tako je tudi na področju, na primer, komunikacij, informatike, elektro, strojnih inženirjev - očitno se je mladina bolj zanimala za ostale stroke. Torej pomanjkanje, ki je danes tu, ga moramo reševati toliko, kot je sploh v naši moči; in sicer dopolnili bomo zakon in predlagali spremembo Zakona o zdravniški službi, kjer bomo skrajšali specializacije, naredili tudi nekaj na sekundariatu, zato ker bomo s tem vendar pridobili evropsko primerljive standarde, in s tem bo tistih nekaj zdravnikov, ki danes ne morejo samostojno delati, jutri sposobni le-tega. Da gre tukaj za nekaj 100 zdravnikov, približna številka je okrog 400, ni natančna, zaradi tega, ker posnetek in mreža nista narejena, pričeli pa smo z izvajanjem in s posnetkom stanja na vseh ravneh. Tako prvi podatki, ki jih imamo sedaj, kažejo na zelo veliko koncentracijo zdravnikov v Ljubljani in Mariboru, kar je sicer na eni strani logična posledica koncentracije tudi prebivalstva, pa vendar so demografsko ogrožena okolja tista, ki so izjemno problematična. Zato tukaj tudi pozivamo, tudi župane, da naj poskušajo tudi v tej smeri napraviti primerno oziroma stimulativno okolje, tudi za to, da bodo mladi zdravniki želeli iti na ta območja. Določen del pa se bo dal igurno tudi nekako preurediti z večjo učinkovitostjo, s tem da delujemo zdaj v okviru ministrstva na mesečnih delovnih sestankih in delavnicah z vsemi direktorji javnih zavodov, direktorji bolnic, direktorji zdravstvenih domov. Obenem smo tudi na koncesijah naredili nekaj korakov v smislu priporočil do direktorjev zdravstvenih domov, do županov. Kaj na zakonodajnem področju oziroma na področju uredb še nismo uspeli oziroma se ni izšlo. Torej, na vsak način delamo tam, kjer je moč, da bomo izboljšali to strukturo oziroma da bomo povečali število aktivnih zdravnikov, pa vendar moramo vedeti, da določeni se tudi upokojujejo. Tako so podatki, ki so zdaj bolj ocena, da bo treba kar nekaj leta oziroma bo treba, da ta nova generacija zaključi študij tudi na mariborski fakulteti, kar bo trajajo še, mislim, da štiri leta, in potem, da bi se približali enemu povprečju v Uniji, še nekaj let zraven. To so zdaj ti okvirni okvirji. Seveda mi zelo resno delamo na tem, torej to ni tematika, ki bi bila zanemarjena, predvsem pa je zraven tudi vprašanje [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]učinkovitosti merjenja in stimulacije zdravnikov - tudi s tem se da marsikaj narediti. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Janez Drobnič, izvolite.
Hvala lepa, da mi je omogočeno dodatno vprašanje. Poglejte, pomanjkanje zdravnikov je razmeroma veliko, po izvajalcih zdravstvenih storitev govorijo o 970 zdravnikih. Če vsem tistim, ki vstopajo v službo, skrajšate sekundariat za 30%, boste zelo majhen delež tega pokrili, praktično 20% pomanjkanja. Poleg tega se družba stara - povečanje potreb starejših po zdravstvenih storitvah. Torej, to je lahko nekaj, vendar pa ni zadostno. Tudi moje vprašanje se je glasilo na to direktno: Ali boste opustili omejitev vpisa na medicinsko fakulteto oziroma medicinske fakultete? Tukaj je drugačno stanje, kot velja za informatike in strojne inženirje in ostale. Veste, zakaj je drugačno? Fakultete bi sprejemale, ampak nimajo kandidatov. Na Medicinski fakulteti pa so kandidati, ampak je zelo rigorozen ukrep sprejemanja kriterijev. To je tisto, kar sem vas direktno vprašal. Namreč, nekateri starši so v zelo velikih stiskah, ker morajo pošiljati pri zahtevnejših operacijah otroke v tujino. To ni samo zahtevno za starše, ampak je tudi veliko finančno vprašanje. Seveda, mi vas bomo vprašali: Kaj pa z denarjem, pomanjkanjem denarja? Lahko damo tudi to. Pokrajinska zakonodaja, ki v bistvu ne bo pomenila dodane vrednosti - s tem bi lahko pokrili vse potrebe po domovih za starejše in še probleme v zvezi z medicinsko fakulteto in ostalimi medicinskimi kadri. Niso samo zdravniki, tudi medicinske sestre. Poglejte, Slovenija je imela določeno pripombo na Evropski uniji pri direktivi o delovnem času samo zaradi pomanjkanja zdravnikov. Torej, da bi povečali razpon delovnega časa [[...]] [[Znak za konec razprave.]] [[...]]zlasti dežurstev za zdravnike, ravno zaradi pomanjkanja. Na drugi strani pa moramo zagotoviti osnovno zdravstvo in ljudem, ki so bolni [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Želite dopolniti svoj odgovor? Izvolite, prosim.
Hvala lepa. Nisem razumela vašega vprašanja, se vam pa zahvaljujem za to sugestijo, kot pravite, rigorozni ukrepi pri opisih. Vsekakor bomo to raziskali in tudi skupaj z Zdravniško zbornico preanalizirali, kakšno je stanje. Gotovo je to tudi lahko velika ovira. Iz tega vprašanja pa jaz nisem tako razumela, pa upam, da je to sedaj zadovoljivo. Hvala.
Hvala lepa. V nadaljevanju boste odgovorili na poslanska vprašanja poslanke Barbare Žgajner Tavš v zvezi z neizpolnjevanjem pogodbenih obveznosti. Vprašanje ste prejeli. Izvolite.
Hvala lepa za vprašanje. Če na kratko podam, kaj je fokus na Ministrstvu za zdravje, ki jetudi vezan na to vprašanje gospe poslanke. Pri javnih naročilih - izključno govorim za danes - smo napravili zelo aktiven pregled stanja in tudi javna naročila, ki niso bila skladna z zakonodajo oziroma ki niso postavljala ponudnikov v enakopraven položaj, smo jih ali jih bomo razveljavili in zadeve ponovili. Kar se tiče pogodb z različnimi izvajalci, moramo in proučujemo vse obstoječe aktivne pogodbe, vse terminske plane, podatke o realiziranih delih, ukrepali bomo pa tako, kot dopuščajo te pogodbe, ker pogodbe so zapisane in tudi pravo, ki je vezano jasno na osnove oziroma podobe, ki so vezane na naš pravni red. Tudi od Računskega sodišča imamo osnutke poročil v zvezi z upravljanjem z medicinsko opremo, gre za osnutek ne gre za dokončno poročilo, kljub temu smo v smislu odstopanj in priporočil, ki jih je tukaj Računsko sodišče podalo, pripravili nekaj ukrepov, ki jih bomo izvedli tako na ministrstvo kakor napram zavodom, zato da se medicinsko opremo sistemsko naroča, nabavlja, vzdržuje in nasploh z njo upravlja. Sicer se pa s pogodbami iz preteklosti, ki so bile zaključene, ne ukvarjamo, ker je tekočih zadev preveč, da bi lahko preteklost posebej obravnavali, če bomo pa prišli do ugotovitev, da gre kje za kakšne nepravilnosti ali dejanja skozi tekoče pogodbe, potem bomo predlagali tudi ustrezne postopke. To pomeni ugotavljanje odškodnin in odgovornosti ter morebitne ovadbe pri pristojnih organih pregona. Hvala.
Hvala lepa. Želite dopolnilo vprašanje? Izvolite. Gospa ministrica, prosim, če se izklopite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovana gospa ministrica mene veseli, da ste se odločili, da boste opravljali revizijo pri nekaterih poslih. Veste, ampak pomembno dejstvo ostaja, to dejstvo je, da je v pičlih šestih mesecih Onkološki inštitut pridelal pet milijonov evrov izgube; operacijske mize, legionela zaradi nevgradnje mikrobnih filtrov za dodatnih 24.000 evrov. Za utišanje javnosti dobimo 10. maja letos komisijo za supernadzor, katere naloga je prelaganje papirjev. Vas zanima učinek? Dodatnih 46.000 evrov za plačilo nadzornikov, ki dejansko ne ugotovijo nepravilnosti. Potem je tu Pediatrična klinika, četrt milijona evrov dobi SDS-ov čudežni deček za davčno svetovanje za polaganje kablov. Isto vsoto bi takrat morala dobiti Bolnišnica Slovenj Gradec - zanimivo. Te vsote bolnišnica ne dobi. SCT, se pravi izvajalec del, dobi pol milijona evrov za pospeševanje gradnje nove pediatrične kline, zgolj za pospeševanje gradnje, kljub temu da se ta gradnja vleče že več kot deset let in to neupravičeno. Tudi to vsoto denarja bi morala dobiti nova medicina dela, ampak te vsote denarja nova medicina dela ne dobi. Potem je tu še Bolnišnica Trbovlje. Čudežno, pravim, iz proračuna izgine denar, ki je bil že zagotovljen v proračunu, izgine 7 milijonov evrov za novo regijsko bolnico v Trbovljah. Jaz vas sprašujem ministrica: Kam je šel ves ta denar oziroma kdo bo odgovoren za prelaganje denarja z proračuna, ali iz ene postavke v, kot je videti, tudi v zasebne žepe?
Hvala lepa. Izvolite, prosim.
Hvala lepa. Kot sem omenila, da imamo preveč aktivnosti za naprej, zato se s tistimi za nazaj ne moremo ukvarjati. Jaz se ne morem ukvarjati z njimi. Tudi o podatkih, kjer pravite, da je Onkološki inštitut imel 6 milijonov evrov izgube - 31.6.2007; torej, pred mojim mandatom in pred mandatom direktorja, ki danes tam je. Je pa na vsak način, da je sodišče tisto, ki bo odločalo o odgovornosti za posamezne zadeve, če se bodo ugotovile in če bo kdo odgovoril, da je šlo za kršitve v preteklosti. Danes jaz odgovarjam za to, kar se danes dogaja, in zato sem tudi omenila, na kakšen način izvajamo preventivo na tem področju, ker vemo, da je bilo in še vedno ni dobro obvladovano. Predvsem je to področje investicij in javnih naročil. Tako za vse za nazaj odgovorov nimam in tudi ne pričakujem, da bi jih imela, ker jih enostavno ni moč imeti. Ker je danes toliko tem odprtih, od nevrološke, do pediatrične, do onkološkega to, kar se dogaja sedaj in tu. Hvala.
Hvala lepa. Proceduralno. Izvolite, poslanka Žgajnar.
Hvala lepa tudi za ta del odgovora, ki pa, moram reči, me ni zadovoljil, spoštovana ministrica. Zato bom tudi sama izkoristila možnost, ki mi jo daje 246. člen Poslovnika Državnega zbora in poprosila poslanske kolegice in kolege po razširjeni razpravi. Jaz ocenjujem, da se mandat te Vlade ni začel dva meseca nazaj, takrat ko ste bili imenovani v parlamentu, ampak da se je mandat začel leta 2004. In takrat so se začele pojavljati določene nepravilnosti, ki sem jih omenila. Ni pošteno, da se na tak način mečejo stvari dobesedno pod preprogo. Jaz pravim, da nekdo v tej državi pa le mora odgovarjati, ne nazadnje tudi za koruptivna dejanja, ki so bila dokazana v številnih primerih, konkretno na Ministrstvu za zdravje. Zato ocenjujem, da bi bilo resnično smiselno opraviti široko razpravo o dogodkih, povezanih z Ministrstvom za zdravje. Tudi ni pošteno, jaz sem dala cel kup vprašanj na Ministrstvo za zdravje, povezanih s Pediatrično kliniko, tudi z novo komisijo, ki je bila imenovana, zato da bo skrbelo za nadzor, pa je bila obv prvem obisku zavedena, ker ste ji pokazali, bom rekla, vzorčno sobo, ki naj bi bila, ne vem, zgled nove Pediatrične klinike, pa se je potem izkazalo, da je šlo za čisto politično manipulacijo. Jaz sem dala številna poslanska vprašanja. Ali veste, kaj se je zgodilo? V Državnem zboru je bil spremenjen poslovnik in po novem poslovniku so preprosto ta poslanska vprašanja, ker se je menjala oseba na čelu ministrstva, brezpredmetna. To pomeni, spoštovane kolegice in kolegi, da predsednik Vlade s tem, ko menja takole ministre, preprosto zanemarja tudi odgovornost. To je grdo. To je, še enkrat poudarjam, grdo! Me pa zanima ob tem tudi, spoštovana ministrica, pravite, da je na ministrstvu ogromno tekočega dela. Dober mesec dni je še časa, manj kot mesec dni, ker so prazniki vmes, potem pa se boste vsi skupaj [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]srečali z najpomembnejšo nalogo v tej državi - predsedovanje Evropski uniji. In kot je razbrati iz dopisa, ki ga je posredoval v Državni zbor predsednik Vlade Janez Janša, bo Vlada dobesedno šest mesecev preobremenjena samo s predsedovanjem Evropske unije. Kaj pa domače zadeve? Še enkrat prosim, da razmislite in seveda podprete moj predlog, [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]da se bo o tej zadevi opravila široka razprava v parlamentu.
Hvala lepa. V skladu s Poslovnikom Državnega zbora bomo o vašem predlogu odločali v četrtek v okviru glasovanj. Mi pa nadaljujemo po predvidenem scenariju, in sicer bo minister za finance dr. Andrej Bajuk odgovarjal na vprašanje poslanskega kolega Dušana Kumra v zvezi z neracionalnim trošenjem javnih sredstev. Izvolite, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod poslanec Dušan Kumer je zastavil to vprašanje, in ne prvikrat, in sicer izrazil svojo zaskrbljenost v zvezi z neracionalnim trošenjem proračunskih sredstev, tako je to imenoval, kot so: dnevnice, nočnine, letalski prevozi v tujino, podjemne in avtorske pogodbe za svetovanje in strokovno pomoč posameznim ministrstvom in podobno. Kot je sam navedel, da mu je bilo v odgovor obljubljeno, da bo Vlada s spremembami zakonov in podzakonskih aktov odpravila nekatere pomanjkljivosti in anomalije, in zato je zastavil sledeče vprašanje. Prvič: Kateri akti so bili spremenjeni? Koliko denarja je bilo v letošnjih prvih 9-ih mesecih po posameznih ministrstvih porabljenega za najem letal za prevoz v tujino? Koliko avtorskih pogodb o delu s fizičnimi in pravnimi osebami je bilo v letu 2007 sklenjenih? In kakšen je trend porabe denarja na teh področjih v zadnjih dveh letih? To so štiri vprašanja. Kateri akti so bili spremenjeni? Z namenom večje racionalizacije poslovanja uprave oziroma racionalne rabe javnih sredstev je Vlada predlagala spremembe in dopolnitve zakona o javnih uslužbencih, ki uvaja možnost nadzora nad morebitnimi zlorabami pravice do odsotnosti z dela zaradi bolezni in pravice do uveljavljanja prevoza na delo in z dela. Za racionalizacijo stroškov prevoza na delo in z dela je Vlada Republike Slovenije sprejela Uredbo o povračilu stroškov prevoza na delo in z dela javnim uslužbencem in funkcionarjem v državnih organih. Ta poleg že obstoječe možnosti povrnitve stroškov za mesečno vozovnico v mestnem avtobusnem prometu zagotavlja tudi za mesečne vozovnice v medkrajevnem avtobusnem prometu ter za tako imenovane kombinirane vozovnice mestni in primestni avtobusni in železniški prevoz. Ta način je za Vlado veliko bolj ekonomičen, saj so stroški mesečnih vozovnic veliko cenejši od enosmernih oziroma povratnih vozovnic. Največji prihranek je uredba povzročila z zagotovitvijo pravne podlage za povrnitev tako imenovane pavšalne vozovnice v železniškem prometu, ki veljajo za najcenejše vozovnice sploh. K racionalizaciji stroškov je Vlada Republike Slovenije prispevala tudi s spremembami in dopolnitvami uredbe o povračilu stroškov za službena potovanja v tujino, s katero je poenotila zneske dnevnic za države severozahodne Evrope, jugovzhodne Evrope in ostalih držav na svetovnem zemljevidu ter na ta način poenostavila obračunavanje teh stroškov. S sklicevanjem na dosledno upoštevanje načela učinkovitega in gospodarnega ravnanja z javnimi sredstvi pri povračilih stroškov za prenočevanje je uredba prispevala tudi k izbiri cenejših hotelov in odpravila nejasnost, ki jo je do njene uveljavitve povzročal pojem luksuzna kategorija hotela. Drugo vprašanje: Koliko denarja je bilo v letošnjih prvih devetih mesecih po posameznih ministrstvih porabljenega za najem letal za prevoz v tujino? Koliko je bilo porabljeno za redne linije, dnevnice in hotelske storitve? Kabinet predsednika Vlade, vsa ministrstva in vladne službe so za najem letal za prevoz v tujino v prvih devetih mesecih letošnjega leta porabila 367.559 evrov, za nakup letalskih kart na rednih linijah pa 5 milijonov 8 tisoč 48 494 evrov, za izplačilo dnevnic za službena potovanja v tujino pa 2 milijona 149.515 evrov in za plačilo hotelskih in restavracijskih storitev v tujini 1 milijon 1152.491 evrov. Tretje vprašanje: Koliko pogodb o delu, avtorskih pogodb s fizičnimi in pravnimi osebami je bilo v letu 2007 sklenjenih po posameznih ministrstvih, generalnemu sekretariatu in vladni službi za potrebe svetovanja in strokovne pomoči? Od januarja do oktobra 2007 so ministrstva, vladne službe in generalni sekretariat Vlade brez Ministrstva za gospodarstvo - tukaj imamo še neke dokončne stvari, podatke, ki jih še potrebujemo, skupaj sklenile 1238 pogodb za strokovno pomoč in svetovanje v skupnem znesku 4 milijone 316.000 evrov oziroma, za lažjo predstavo milijardo 34.286 nekdanjih tolarjev. Leta 2005 so ministrstva, vladne službe, generalni sekretariat, brez Ministrstva za gospodarstvo, da bo primerljivo, pa sklenile v znesku 564.158 tolarjev, leta 2006 pa 1388 pogodb v skupnem znesku milijardo 279.365. Jaz se opravičujem, ker mi bo časa zmanjkalo, ampak spoštovani gospod poslanec, tukaj imam celoten odgovor na vaše vprašanje, tudi tabelo vam bom v celoti poslal in tudi celotni slovenski javnosti na spletnih straneh Ministrstva za finance čim prej. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Dušan Kumer, izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani minister, hvala za odgovor. Bom skušal biti pri vprašanju malo bolj ekspliciten. Najprej bi rad rekel, tako kot sem že večkrat, ko govorimo o javni porabi, je nenadomestljivo pravilo, da se denar troši skladno s prakso dobrega gospodarja in da tudi tu morajo biti zaprte vse tiste stranske poti do nepotizma, klientelizma in tako dalje. Na področju sklepanja pogodb imamo v zadnjem času dva javna primera, teh je pa veliko, nepotizma na Ministrstvu za šolstvo in šport in nenazadnje klientelizma na Ministrstvu za zunanje zadeve. Javni denar se naj troši tako skrbno, kot se skrbno obdavčuje državljane in kot skrbno za to skrbi Davčni urad, ko pošilja vsem državljanom dohodninske napovedi in druge stvari, povezane z davki. Vendar tudi tu ne veljajo za vse enaki vatli in tudi tu se uveljavlja praksa, ko lahko nekateri strankarski kanali odigravajo svojo vlogo. Toda ne bi govoril o tem. Še vedno vztrajam, da je poraba denarja na teh segmentih, o katerih sem vas spraševal, nenormalno visoka in je vsako leto višja, namesto da bi bila nižja. Naj postrežem s številkami, ker je to posledica raziskave, ki je bila narejena in je Vlada te številke dala. Tako je bilo leta 2005 izplačanih v državni upravi skoraj 28 milijonov evrov za avtorske honorarje in pogodbe o delu, v letu 2006 skoraj 29 milijonov evrov in zgleda, da bo letos na koncu leta, vsaj po mojih podatkih, številka še višja. Ta vsota, skoraj 30 milijonov evrov, je približno enaka, kot če bi se odločili, da s tem denarjem poravnamo vso škodo [[opozorilni znak za konec]] , ki se je zgodila kot posledica plazu pod Mangartom. Trend je v porastu, ne pa zmanjšanju, kot vas večkrat sprašujem. In menim, da tu Vlada ne odigrava [[...]] [[Izklop mikrofona.]]
Hvala lepa. Gospod minister, izvolite, prosim.
Hvala lepa. K temu bi rad dodal samo še to, kar se tiče zadnjih dveh let, če hočete napraviti pravo primerjavo, bi bilo pametno uporabljati malo več kot samo dve leti. Res je, v letu 2005, to je prvo leto delovanja te vlade, so ti stroški znatno padli, če jih primerjate z letom 2004. Ne vem, če razpolagate s temi podatki. Zato pripravljamo na Ministrstvu za finance pregled vseh teh podatkov za širše obdobje, tako da ne bomo imeli napačne podobe, kaj se resnično dogaja na tem področju. Rad bi pa k temu samo še dodal, da za te primere, ki jih vi ocenjujete bodisi kot klientelizem ali nepotizem, čeprav tega niste vi zaprosili, bom prosil Službo za nadzor proračuna, da te stvari pregleda in Državnemu zboru tudi poroča. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Dušan Kumer, proceduralno, izvolite.
Hvala za besedo. Bom vseeno izkoristil proceduralno in bom predlagal, da o tem malo širše spregovori tudi Državni zbor, in sicer zaradi podatka, ki ste mi ga dali, ampak to vam seveda servirajo vaše službe in se v ta način dela ne bom spuščal, ko gre za dnevnice, letalske karte in tako dalje. Vi imate svoje številke, ampak meseca aprila, ko sem zastavil isto vprašanje, ste za prva dva meseca dali številke, ki so podobne ali celo višje od teh številk, ki ste jih dali za celo leto. Pa vam bom še enkrat prebral številke. To je uradni vaš dokument iz meseca aprila. Zbrani skupni podatki od 1.1. do 28.2. 2007 so naslednji: izdatki za izplačila dnevnic, izdatki za plačila hotelskih, restavracijskih storitev v tujini, izdatki za plačilo ostalih prevoznih stroškov v tujini, skupaj 7 milijonov evrov. Vi ste mi pa danes dali to številko, da gre za okoli 5 milijonov evrov. In da ne naštevam še o zbranih podatkih za dnevnice, službena potovanja itd. Ampak to je, gospod minister, vaš dokument, iz vaše službe in ti, ki ste mi dali ob koncu leta, so nižji. Jaz ne predvidevam, da je kdo ta sredstva vračal, da je zato na tem računu po šestih mesecih se zgodilo, da je sedaj poraba manjša. Zato bi predlagal, da o teh številkah Državni zbor spregovori.
Gospod minister, tudi meni je žal, da ne morete odgovoriti, ampak kolega Kumer je uporabil poslovniško možnost, o kateri bomo odločali v četrtek. Mi pa nadaljujemo na podlagi scenarija. Prehajamo na prvi krog poslanskih vprašanj oziroma vprašanj poslank in poslancev. Kolega Janko Veber bo zastavil svoje poslansko vprašanje ministru za promet. Izvolite prosim.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem. Spoštovani gospod minister! Z vstopom Slovenije v Evropsko unijo smo dobili enkratno priložnost, da kreiramo tudi prometno politiko Evropske unije in pri nas se to še najbolj odraža ravno skozi dejstvo, da je Slovenija tudi križišče petega in desetega evropskega koridorja. Seveda bo ta pomen Slovenije še toliko večji v trenutku, ko bomo prevzeli vodenje Evropske unije in zagotovo lahko pričakujemo upravičeno tudi tukaj, doma v Sloveniji, da se bo to odražalo v še uspešnejšem razvoju in čimprejšnji izgradnji tako avtocestnega križa kot tudi posodobitvi železniškega omrežja v Republiki Sloveniji. Žal se nekako srečujemo s konkretnimi dejstvi, da slovenske železnice še naprej vztrajajo, če lahko tako rečem, pri svojih visokih izgubah, in da tudi njihovo poslovanje postaja pravzaprav vse bolj obremenjujoče za gospodarstvo. Zamude, ki jih dosegajo predvsem pri tovornem prometu, že ogrožajo uspešno poslovanje, denimo tudi ene naših največjih gospodarskih družb, Luke Koper. Seveda je pa tudi nekaj podobnega pri Darsu. Ugotavljamo, da se tudi Dars srečuje z likvidnostnimi težavami in je poslovanje pravzaprav tega, lahko rečemo, do nedavnega uspešnega podjetja vse bolj oteženo. Kadrovske spremembe, zamenjan pred kratkim oziroma odstopil je pravzaprav pred kratkim generalni direktor Slovenskih železnic. Vlada je zamenjala predsednika uprave Darsa in tudi nekatere člane nadzornega odbora in zato me zanima: Kako se bodo vse te zamenjave pravzaprav odražale pri dinamiki izgradnje teh pomembnih prometnih koridorjev, še posebej pa pri dodatnem avtocestnem programu, ki ga predstavlja tudi 3.A razvojna os, to je razvojna os Ljubljana-Kočevje-Petrina? Kajti vemo, če ne bo uspešnega poslovanja železnic in Darsa, virov za posodobitev te prepotrebne povezave, ni videti. Zato vas, spoštovani mag. Radovan Žerjav, sprašujem: Kakšni so učinki sprememb vodstvenih mest Darsa in Slovenskih železnic na program izgradnje avtocestnega omrežja in 3.A razvojne osi in na program razvoja Slovenskih železnic? Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Ministra prosim za odgovor.
Hvala lepa, spoštovani gospod Veber za vprašanje. Vlada je imenovala novega predsednika uprave, namestnika uprave in dva nova člana uprave 25. oktobra, nadzorni svet Slovenskih železnic pa novega generalnega direktorja šele prejšnji četrtek, 15. novembra. V tako kratkem času v teh družbah še ni moglo priti do kakšnih otipljivejših učinkov, jih pa seveda jaz osebno, kot verjetno vsi vi, tudi pričakujemo oziroma pričakujete. Kar se uresničevanja nacionalnega programa izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji tiče, vam zagotavljam, da ne bo nobenih sprememb. Se bo pa nova uprava Darsa zagotovo zavzemala, ker sem to tudi od njih posebej zahteval, za preglednejše in učinkovitejše poslovanje z racionalizacijo stroškov, pa tudi korektnejšo in odgovorno porabo davkoplačevalskega denarja. Tak je tudi dogovor s sestanka s člani uprave Darsa, ki sem ga opravil pred slabima dvema tednoma. Kar se spremembe na čelu Slovenskih železnic tiče, je pač dejstvo to, da do spremembe ni prišlo na predlog našega ministrstva in ne Vlade. Gospod Puhan je žal odstopil sam. Je pa bila naša naloga, da čim prej rešimo nastalo situacijo in da preprečimo mrtvi kot, ki je s tem dvoumno nastal. Naloge, ki so neposredno povezane s programom razvoja Slovenskih železnic kot družbe, ter izvajanje javnih gospodarskih služb, ki se financirajo s proračunskimi sredstvi, torej vzdrževanje infrastrukture, vodenje prometa, izvajanje potniškega prometa, so načrtovani in opredeljeni s poslovnim načrtom Slovenskih železnic. Dejstvo, da posel na Slovenskih železnicah vodi štiričlansko poslovodstvo v okviru pristojnosti, ki jih določa akt o ustanovitvi družbe Slovenske železnice, lahko rečem, da je kontinuiteta vodenja, izvajanja nalog zagotovljena tudi v primeru zamenjave enega od članov. Štiričlansko poslovodstvo je ob tem tudi zagotovilo, da sprememba na vodstvenem mestu ne bo imela negativnih učinkov na vodenje družbe. Če na nek način potegnem črto, ker je prišlo do sprememb v vodstvu Darsa in Slovenskih železnic šele pred kratkim, o kakšnih vidnejših učinkih v tem trenutku še ne morem govoriti. Je pa tako, kot sem rekel, da jih vsekakor pričakujem, vendar bomo za to potrebovali še vsaj nekaj časa. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dopolnilno vprašanje, kolega Janko Veber. Izvolite.
Hvala. Bojim se, da zmanjkuje časa, tako da me nekako preseneča, če so že zamenjave, mislim, da bi se neka dinamika morala pospešiti, ne pa, da se pravzaprav sprašujemo oziroma ugotavljamo, da ni še nič znanega, ker so bile te zamenjave narejene pred kratkim. Želim samo opozoriti na naslednje, da se srečujemo z vse večjo inflacijo. Tudi dejstvo, da ne pride do podpisa pogodb pri izgradnji predora v Šentvidu, bodo najbrž ti zaostanki imeli tudi velik pritisk na podlagi vse večje inflacije in tudi vse večje potrebe po javnih sredstvih. Če k temu dodamo dejstvo, da smo v zadnjem obdobju v zelo veliki meri gradili avtocestno omrežje zgolj in samo s krediti, bo ta inflacija imela velik vpliv tudi na poplačilo teh dolgov. Tako mislim, da resnično časa za kakšno poglobljeno razmišljanje ni, potrebno je zelo hitro ukrepanje. Predvsem pa me prav konkretno tudi zanima glede te 3.A razvojne osi: Ali je že vključen v prostor odsek, ki se nahaja v občini Škofljica in ki nenazadnje pomeni tudi obvoznico v tej občini in pomeni priključek, vsaj tako upamo vse tiste občine; na avtocestni [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]križ? Kako daleč je ta postopek?
Hvala lepa. Prosim za dopolnilni odgovor. Izvolite.
Hvala lepa. K temu moram pravzaprav dodati, da je ta uprava zdaj takoj, ko je nastopila svoj mandat, pristopila k intenzivnemu pogajanju ravno na tem projektu, kot ste sami omenili - Šentvid. In to z izvajalci in v tem smislu, da z deli nadaljujemo čim prej, da zagotovimo vse tiste roke, ki so bili dogovorjeni. Se pravi, govorimo o roku pred turistično sezono 2008. Pogajanja še tečejo, jaz upam, da bodo v kratkem oziroma v tem tednu nekako zaključena, da bomo ta celoten projekt lahko ponovno zagnali. Se pa strinjam z vami, da je to ključna zadeva. Kar se pa tiče 3.A razvojne osi, pa sami veste, da imamo velik problema umeščanja trase v prostor predvsem zaradi tega, ker gre del te trase okrog Škofljice skozi Naturo 2000. Sem povedal prav? Zato bomo tu res morali najti eno rešitev. Gre za problematiko tistih metuljev. Kako zadevo rešiti, pa bova morala s kolegom ministrom za okolje na nek način videti. Skratka, zadeve gredo naprej. Hvala.
Hvala lepa. Proceduralni predlog, kolega Veber. Izvolite.
Hvala za besedo. Tudi sam bom v skladu z 246. členom Poslovnika predlagal, da se o tem odgovoru opravi obširnejša razprava v Državnem zboru, še posebej želim izpostaviti to problematiko vključevanja tras, tako avtocestnega omrežja kot tudi ostale infrastrukture v okolje, predvsem na območju Nature 2000. Tu se, kot vse kaže, srečujemo z nerešljivimi problemi, kako pravzaprav zastaviti nadaljnji razvoj infrastrukture in predvsem omogočiti enakomeren razvoj vseh krajev v Sloveniji. Tako mislim, da bi, vsaj upam tako, moralo biti v interesu vseh parlamentarnih skupin, da zagotovimo možnost investiranja tudi na območju Nature 2000 in da se tudi seznanimo, kakšne so te možnosti. Kajti to, kar doživljamo ta hip na Kočevskem, sem prepričan, bo zagotovo tudi marsikateri kraj v Sloveniji doživljal v prihodnje. Mislim, da bi bil res pravi čas, da se Državni zbor s to problematiko tudi skozi odgovor na to vprašanje čim bolje seznani. Hvala.
Hvala lepa. V skladu s Poslovnikom Državnega zbora bomo o vašem proceduralnem predlogu odločali v četrtek. Naslednji bo poslansko vprašanje postavil poslanec dr. Mitja Slavinec, in sicer ministru za okolje in prostor. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister! Že 21. januarja 2005 ste z župani 26 občin iz Pomurja v Murski Soboti slovesno podpisali pogodbo o izgradnji in obratovanju ter skupnem upravljanju regionalnega sistema oskrbe prebivalstva s pitno vodo v Pomurju. Konvencionalna pogodba vključuje okvirno delitev deležev po posameznih finančnih virih: Evropska unija, država, občina; določa časovni načrt aktivnosti do prijave projekta za sofinanciranje v drugi polovici leta 2006 ter posledice v primeru odstopa posamezne občine od izvedbe projekta. Gre za izredno pomemben investicijski projekt, ki bo celovito uredil oskrbo prebivalstva s pitno vodo v Pomurju, kar je eden najbolj perečih problemov, še posebej v sušnih letih. Dejstvo pa žal kaže, da aktivnosti na projektu glede na določen časovni načrt zamujajo. In sicer tudi tiste aktivnosti, za katere je Pomurje pristalo, da se sredstva za njih z amandmajem k proračunu za leto 2004 prenesejo iz neposrednih regijskih spodbud za Pomurje v višini takratnih 50 milijonov tolarjev na proračunsko postavko Vodnega sklada. Kar je pomembno, je, da je bilo za dokumentacijo v letu 2004 zagotovljenih takratnih 150 milijonov tolarjev, razliko do potrebnih sredstev za pripravo projektno-investicijske dokumentacije za koriščenje sredstev kohezijskega sklada pa se je Ministrstvo za okolje in prostor zavezalo zagotoviti v letu 2005. Glede na vse to vas, spoštovani gospod minister, prosim, da mi odgovorite na naslednja vprašanja: Zakaj prihaja do zamud pri projektu izgradnje regionalnega sistema oskrbe prebivalstva s pitno vodo v Pomurju? Kdo svojih obveznosti ni izpolnil? Kako se izvaja finančni del projekta in kolikšen delež bodo pri tem morale zagotavljati pomurske občine? Kakšen je nov realen časovni načrt aktivnosti na tem projektu? Kaj nameravate vi kot minister storiti, da se bo tako pomemben projekt za Pomurje odvijal brez težav, predvsem pa brez občutnih zamud? Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Ministra pa prosim za odgovore. Izvolite, gospod Podobnik.
Hvala lepa. Spoštovani gospod poslanec! Najprej bi rad uvodoma povedal, da na nek način se je ta projekt že začel, kajti ne poteka sočasno po vseh območjih, ampak smo že v letošnjem letu prav v okviru tega projekta vodooskrbe Pomurja tudi na našem ministrstvu sofinancirali skoraj 90% vrednosti vodovoda v občini Cankova, prav tako pa tudi vodovod v občini Kobilje in v podobnih razmerjih tudi sofinancirali vodovod v občini Sveti Jurij ob Ščavnici. Gre za dobra 2,2 milijona evrov, ki jih je prispevalo naše ministrstvo v okviru vodnega sklada. V tem kontekstu lahko rečemo, da se je tudi v smislu izgradnje ta projekt pričel. Drugače pa moram povedati, da je glavni razlog, da je terminski plan nekoliko zamaknjen, ta, da je pri izboru glavnega projektanta prišlo do približno 6-mesečne zamude, kar 3-krat je bilo treba v postopku javnega naročila izbirati glavnega projektatna. To je pravzaprav glavni in edini razlog, da se je ta zamuda zgodila. Drugače pa lahko ponovno ponovim, kot sem to že večkrat povedal kot minister, da je projekt celovite oskrbe prebivalstva s pitno vodo in varovanje vodnih virov Pomurja eden od prioritetnih kohezijskih projektov tako našega ministrstva kot tudi aktualne vlade. Ker je to velik projekt tudi v smislu projektiranja in same izgradnje zapleten in zahteven, je razdeljen v dve fazi. Prva je izgradnja omrežja, ki po podatkih iz projektih dokumentacij znaša okvirno 50 milijonov evrov in zajema deset projektov v Prlekiji in pa 15 projektov v Pomurju. Druga faza pa potem predstavlja sprejetje državnega prostorskega načrta za naprej. Ampak v prvi fazi projekta, ki je bila občinam zelo detajlno predstavljena v tem mesecu v Gornjih Petrovcih, je bilo jasno povedano in predvideno, da bo vloga za dodelitev kohezijskih sredstev za prvo fazo izdelana v naslednjih treh mesecih. Pričakujemo, da bo odločba za dodelitev sredstev izdana najkasneje do konca maja prihodnjega leta. To pa tudi pomeni, da če predpostavljamo, bodimo optimisti, da bo že prvi razpis za izvajalce uspel, bomo z velikimi gradbenimi deli v okviru prve raze pričeli v jesenskem času leta 2008. Izvedba teh faz je tukaj tudi v korelaciji sodelovanja z občinami in moram povedati, da sodelujemo dobro, še posebej pomembno vlogo imajo tukaj občine pri pridobivanju vseh soglasij za izgradnjo omrežja in tudi dovoljenj za gradnjo. Druga faza projekta pa predstavlja sprejetje državnega prostorskega načrta, s katerim bomo opredelili glavne vodne vire. Vsi se nahajajo v območju vodonosnika reke Mure. Postopki za sprejem tega državnega prostorskega načrta potekajo sočasno s postopki pridobivanja gradbenih dovoljenj za omrežje. Glede na časovnico, ki je bila pripravljena za sprejem državnega prostorskega načrta, pričakujemo, da ga bo sprejela Vlada v jeseni prihodnje leto. Glede finančnih virov, kar je druga faza, bom ponovil, kar je bilo že večkrat povedano, glavni finančni vir so sredstva EU sklada. Glede procenta, sofinanciranje iz kohezijskega sklada se giblje med 50 in 60% investicijske vrednosti. Predvidoma 30% investicije bo pokrito iz državnega proračuna, velika večina preko vodnega sklada, 10% stroškov in davek na dodano vrednost pa bodo pokrile občine. Glede na veliko zahtevnost tega projekta tudi pričakujem, da bomo še naprej tako uspešno nadaljevali v sodelovanju z občinami. Imamo tudi poseben projektni svet za spremljanje tega projekta, v katerem sodelujejo predstavniki občin in najvišji predstavniki na našem ministrstvu. Na vaše zadnje vprašanje: Kaj bom sam osebno storil, kako se bom zavzel, da bo projekt uspel? Tako kot do sedaj. Na vladnih razpravah je to prioriteta, tako tudi delujem. Če je pa potrebno, bom pa sam tudi posegel v delovanje tega posebnega projektnega sveta in tudi osebno sodeloval na teh srečanjih, če bo potrebno. Pričakujem, da se bo projekt v prihodnjem letu tudi konkretno začel izvajati, torej z gradbenimi deli. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Slavinec, izvolite.
Hvala lepa. To, da se je projekt na nek način začel, je ravno vsebina mojega vprašanja. To je tisti problem, da se je komaj na nek način začel, moral bi pa že teči bolj ali manj v polni pari. Lahko razumem, da je razlog, kot ste ga navedli, to, da ni bil izbran projektatnt. Vendar me zanima: Kdo je za to odgovoren? Kdo je kriv, da se je razpis trikrat ponavljal? Ali je bil slabo pripravljen razpis? Ali so bile kakšne druge težave? Kdo je za to odgovoren? Ali ste kot minister to konkretno osebo, odgovorno, poklicali na kakšno odgovornost? Poglejte, če se v podjetju kjerkoli dogodijo takšne zadeve, potem se ve, čigava je odgovornost, kajti to je povezano tudi z neposredno škodo, z neposredno gospodarsko škodo in še bolj z vsemi temi težavami, ki jih prebivalci Pomurja zaradi zakasnitve pri oskrbi s pitno vodo že imajo in jo bodo še imeli. Tudi gospodarske. Ne nazadnje tudi zelo pomembne gospodarske škode. Druga stvar, ki pa je s stališča občin bistveno bolj problematična, pa je v tej malenkosti, ki ste jo rekli: do 10% in davek. Občine naj bi torej pokrivale do 10% investicijske vrednosti in davek. Ali davek je ali ni investicijska vrednost? ¸ Zakaj celotni davek prenašate kot strošek občin? Poglejte, kaj to pomeni. 10% so občine nekako zagotovile, tudi planirale. Ampak sedaj zraven pride še 20% davka in se njihov delež potroji. Njihov delež je iz 10% postal 30%, to je trikrat večji delež in to za občine na Goričkem predvsem, in pa tudi druge, kjer je vodooskrba ključni problem in so te občine v bistveno težjih finančnih položajih, enostavno ne bodo mogle zagotavljati, kot so že sedaj. In to je glavni problem.
Hvala lepa. Minister Podobnik, izvolite.
Glede prvega in glede postopkov javnega naročila, bi bilo nenavadno, če bi glede teh postopkov, ki so silno transparentni in spremljani, kakorkoli sam posegal v ta postopek. Oblikovane so komisije, ki jih vodijo, nato se zgodijo seveda pritožbe. V Sloveniji imamo komplicirane postopke z izbiro pri javnih naročilih pri teh javnih delih. Zagotavljam vam, da tudi na primer 3. razvojna os je zaradi tega projekt, postopek je vodil Dars, so bili izgubljeni trije meseci, ker je v drugi rundi bil izbran izvajalec za pripravo kompletne projektne dokumentacije. Tukaj res nekako človek ne more neposredno pokazati na krivca. Čeprav imate delno prav - zelo pomembno je, kako so pripravljeni razpisni pogoji. Tam je pravzaprav ključna bitka, da praviloma razpis uspe v prvi rundi. Ampak očitno je bilo ponudnikov toliko, da so se v postopku odločili v tretjem poskusu. Glede finančnega vira, če seštevava, če bo kohezijski sklad prispeval do 60% investicijske vrednosti in če bo 30% prispeval državni proračun, potem je to zelo dober podatek za občine, kjer ta vodovod poteka, če seštejemo te procente. Tukaj bi rad povedal, da se ne zavedamo, da se je zgodila takšna situacija, da tako velike projekte, ki so projekti desetletij ali stoletij, gradimo brez ali redko s kreditnimi sredstvi. In to so takšni zalogaji, ki jih bodo tako država kot tudi občine težko zmogle. Ampak če se le da, predvsem državni proračun praviloma pristopi zraven in da ta dodaten strošek davka na dodano vrednost bistveno ne obremeni občin. To se dogaja tudi pri drugih kohezijskih projektih iz našega resorja. Upam, da nam bo tak tempo uspelo držati tudi v prihodnjih letih. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Naslednji pa bo poslansko vprašanje postavljal poslanec Ivan Grill, in sicer ministru za promet. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospodje ministri, spoštovani podpredsednik. Dolenjska s svojim gospodarskim središčem Novo mesto spada med razvitejše regije v Sloveniji. Revoz, kot eno izmed večjih proizvodnih podjetij, ki je v središču Novega mesta, ima dnevno proizvodnjo preko 1000 avtomobilov. Na delo v Revoz se vozi nekaj 1000 ljudi iz cele regije, iz cele Slovenije. Skozi Novo mesto poteka tudi tranzitni promet proti Hrvaški. Če tukaj vzamemo še dve veliki podjetji, z ravno tako velikimi logističnimi potrebami, kot sta Krka in Adria, lahko ugotovimo, da je zelo velik problem s prometno infrastrukturo, ki ne omogoča normalnih logističnih procesov. Že ob obiskih Vlade Republike Slovenije je bila predvsem s strani gospodarstva izražena zahteva, pričakovanje in tudi prošnja, da se predvsem temu področju nameni večji poudarek na področju infrastrukture, kajti vse ostalo se bo potem lahko opravilo samo. V strategiji prostorskega razvoja Novega mesta oziroma regije je rešitev tega problema začrtana z nujno izgradnjo dveh obvoznic, kajti le obe obvoznici, ki bi se sklenili v obroč, lahko rešujeta prometni problem tega dela Slovenije. Ravno v tem času, kot mi je znano, poteka tudi na državnem nivoju primerjalna študija različnih potekov tretje razvojne osi, ki bo šla tudi skozi Novo mesto. In v Novem mestu ocenjujemo, da bi bila edina optimalna rešitev v tem, da ena obvoznica prevzame tudi ta del tretje razvojne osi in s tem tudi tranzit proti Beli krajini in proti Hrvaški. Medtem ko bi druga obvoznica prevzela regionalne potrebe prometa, ki, kot sem že omenil, dosegajo nekaj tisoč vozil dnevno samo za potrebe gospodarstva. Glede na kompleksnost tega projekta in projekcije, ki segajo tam do leta 2012, bi prometne potrebe dejansko dosegle tisti čas, ko ne bi mogli tega zagotoviti. Zato vas v zvezi s tem gospod minister sprašujem: Kakšne aktivnosti bo ministrstvo opravilo, da se izgradnja te obvoznice začne v najkrajšem možnem času oziroma ali je možno, da bi se prioritetno gradila najprej obvoznica v trasi tretje razvojne osi in potem tudi v nadaljevanju druga obvoznica, kajti samo obe obvoznici sta [[opozorilni znak za konec - nerazumljivo]] [[...]]lahko rešitev tega problema. In še naslednje vprašanje: Po informacijah, ki jih imamo, je zaključek vseh aktivnosti za izgradnjo oziroma dokončanje avtocestnega [[...]] [[Izklop mikrofona.]]
Hvala lepa tudi vam. Ministra za promet gospoda Žerjava prosim za odgovore. Izvolite.
Hvala lepa, gospod Grill, za vprašanje. Najprej, kar se tiče odgovora v zvezi z obvoznico okrog Novega mesta. Ministrstvo za promet je v postopku priprave Državnega prostorskega načrta za gradnjo državne ceste na južnem delu tretje razvojne osi med avtocesto A-2 Ljubljana-Obrežje in mejo z Republiko Hrvaško prisluhnilo prometnim težavam občine Novo mesto in upoštevalo njihovo željo, da se hkrati s traso tretje razvojne osi v prostor umesti še povezovalna cesta okrog Novega mesta. Tretja razvojna os bo tako dejansko predstavljala en del obvoznice, na katero se bo navezovala povezovalna cesta okoli Novega mesta. Trasa tretje razvojne osi bi tako lahko prevzemala tranzitni promet do Hrvaške, povezovalna cesta, kot ste tudi sami omenili, pa bi bila namenjena predvsem regijskim prometnim potrebam. Predlog najustreznejše variantne rešitve s strokovnimi podlagami bo predvidoma pripravljen do februarja 2008, sprejetje Državnega prostorskega načrta pa predvidoma do maja 2010, saj je pred tem treba izdelati še idejni projekt, osnutek prostorskega načrta in izvesti javne razgrnitve. Prvi pomembnejši korak pri načrtovanju je torej izbira najustreznejše variante rešitve, v naslednjih fazah pa v okviru izdelave investicijske dokumentacije že lahko preverimo tudi faznost gradnje za predlagano variantno rešitev. Rezultati bodo pokazali, kateri del obvoznice Novega mesta je potrebno prej zgraditi. Sicer pa sta na južnem delu tretje razvojne osi po mnenju strokovnih služb Ministrstva za promet iz prometnega vidika prioritetno dva odseka, in sicer odsek mimo Novega mesta in prehod čez Gorjance. Če ni v nasprotju s predpisi s področja urejanja prostora ter v nasprotju s sprejetim programom priprave državnega prostorskega načrta, pa je možno tudi, da občina za povezovalno cesto, ločeno od načrtovanja tretje razvojne osi, sama vodi pripravo nadaljnje prostorske in projektne dokumentacije. Pri načrtovanju bo potrebno tesno sodelovanje Ministrstva za promet in Ministrstva za okolje in prostor ter Mestne občine Novo mesto, seveda pa bomo tukaj morali paziti, da bodo zadeve usklajene. Naj še povem, da so trenutno pri iskanju najustreznejše variante tretje razvojne osi, južneje od avtoceste Koper - Lendava, je v zaključno fazo prišlo deset variant plus ena. Pa še drugi del vprašanja, ki ga sicer ostali niso slišali, je pa vezano na avtocestni odsek mimo Trebnjega. Torej celotna avtocestna povezava od Ljubljane do Obrežja bo zagotovljena v prvi polovici leta 2009, ko bo dokončan tudi odsek mimo Trebnjega. Ves ostali potek te trase bo končan prej, razen teh dveh odsekov mimo Trebnjega. Razlogi za odmik od plana, ki je bil do konca leta 2008, so v problemih, vezanih na pridobitev potrebnih zemljišč ter zaradi pritožb ponudnikov v postopkih oddaje javnih naročil. Naj povem še, da smo tudi na tem prvem sestanku z novo upravo Darsa ravno to problematiko tudi postavili kot eno od prioritet, da poskušamo tudi ta del avtoceste mimo Trebnjega končati čim prej, čim prej v letu 2009. V letu 2008 žal več ni možno. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Grill, dopolnilno vprašanje. Izvolite.
Hvala lepa za te odgovore. Prav vesel sem, da se nakazujejo rešitve, ki jih pričakujemo tudi v tem delu Slovenije. Bi pa tukaj, če sem vas prav razumel, samo povzel oziroma ugotavljal, da je smiselno oziroma da ministrstvo podpira, da v regiji oziroma v Novem mestu nadaljujemo z vmeščanjem teh dveh tras, obvoznic v prostor in dejansko gremo naproti vsem tem planiranjem aktivnosti ministrstva, in da se, ko pride čas, zadeve nekako skupaj zloži in nadaljuje dokončno rešitvijo. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Nadaljujemo. Naslednji bo poslansko vprašanje zastavil poslanec Samo Bevk, in sicer ministru za promet ter ministru brez listnice, odgovornemu za usklajevanje in spremljanje izvajanja strategije razvoja Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Vlada Republike Slovenije je na svoji 130. redni seji 12. julija letos na pobudo županov in poslancev iz idrijske in logaške občine sprejela odločitev, da bo v resolucijo o nacionalnih razvojnih projektih za obdobje 2007-2023 uvrstila idrijsko-logaški krak četrte razvojne osi. Za to odločitev je bilo potrebno neskončno veliko aktivnosti, da je Vlada prisluhnila našim argumentom. V zadnjih dveh letih sem na to temo postavil kar osem pisnih in ustnih poslanskih vprašanj in pobud naslovljenih predvsem na ministra za promet, na ministra za razvoj, na ministra za regionalno politiko in na ministra za okolje in prostor. Očitno pa je bila odločilna pobuda, ki smo jo sprejeli na aprilskem posvetu v Hotedršici, ko smo sprejeli odločitev za idrijsko-logaško zavezništvo za celovito obravnavo četrte razvojne osi. To zahtevo smo takrat utemeljili s strategijo prostorskega razvoja Slovenije in z resolucijo o prometni politiki, ki sta četrto razvojno os obravnavali celovito. Vlada Republike Slovenije je julija obljubila, da bo v prvi ponovni obravnavi državne razvojne resolucije za obdobje 2007-2023 v projekt modernizacije državnega cestnega omrežja na prioritetnih razvojnih oseh vključila tudi modernizacijo idrijsko-logaškega kraka četrte razvojne osi, kar bo vključevalo tudi sofinanciranje te trase iz kohezijskih skladov EU za Slovenijo. Tako bo potrebno dopolniti tudi nacionalni strateški referenčni okvir za obdobje 2007-2013 in operativni program razvoja okoljske in prometne infrastrukture, ki ga je Republika Slovenija že poslala evropski komisiji v Bruselj. Poleg tega pa bo potrebno posodobitev keltike oziroma idrijsko-logaškega kraka te osi vključiti tudi v državne proračune po letu 2009 in v programe razvojnih načrtov. Po sedaj veljavnih dokumentih je keltika izpadla iz vseh razvojnih državnih načrtov po letu 2009. Glede na to, da je Vlada v četrtek obravnavala uresničevanje državne razvojne resolucije, ministra za razvoj dr. Žiga Turka in ministra za promet mag. Radovana Žerjava sprašujem: Kdaj bo Vlada Republike Slovenije uresničila zavezo za uvrstitev idrijsko-logaškega kraka četrte razvojne osi v resolucijo o nacionalnih razvojnih projektih za obdobje 2007-2023 in financiranje iz evropskih skladov? Kako se uresničujejo projekti na celotni četrti razvojni osi, vključno z odločitvijo o predoru na Cerkljanskem? Obema ministroma se najlepše zahvaljujem za odgovor. Če bo pa potrebno, ker sta dva, bom pa še dodatno.
Hvala lepa za vaše vprašanje. Kot ste rekli, vprašanje ste naslovili na dva ministra. V sklopu razpoložljivega časa pa prosim oba ministra za odgovor.
Hvala lepa. Hvala za vprašanje. Ko sem nastopil ministrsko funkcijo, sem pravzaprav od vas dobil kot prvo poslansko vprašanje prav to problematiko širitve ali pa dodatka v 4. razvojni osi. To je bilo 26. marca. Takrat sem vam povedal, da je resolucija o nacionalnih razvojnih programih živ dokument, da se bo po potrebi spreminjala, da smo za takšne pobude odprti. Sledila je, kot ste povedali, pobuda županov občin Idrije in Logatca, gospoda Nagodeta oziroma gospoda Severa, da se ta povezava Logatec-Idrija uvrsti v četrto razvojno os in dejansko je Vlada na moj predlog 12. julija 2007 sprejela odgovor tema dvema županoma, da se pri prvi ponovni obravnavi resolucije le-ta dopolni s projektom posodobitve idrijsko-logaškega kraka četrte razvojne osi. Dejansko vprašanje pravzaprav v pravem trenutku prihaja. Služba Vlade za razvoj je zavezana, da enkrat na leto poroča Vladi o napredku pri izvajanju resolucijskih projektov, o tem smo poročali v četrtek. V tem poročilu smo ugotavljali oziroma smo poročali o našem naporu v postopku sprejemanja proračuna oziroma spremljanja načrtovanja proračuna, kako so resolucijski projekti v proračun vključeni. Ugotavljali smo, da kar primerno, ocenili smo napredek resolucijskih projektov, ocenjujemo, da razen približno pri desetih projektih projektov je napredek vsaj zadovoljiv in poleg te točke, o kateri pravzaprav vi sprašujete, smo v času tega spremljanja ugotovili še približno 10 drugih sprememb, idej, pomanjkljivosti, ki jih moramo v tej resoluciji dopolniti. Vlada nas je zavezala, da resolucijo na podlagi tega poročila dopolnimo, Služba Vlade za razvoj jo bo vložila v proceduro še ta mesec in pričakujemo, da bo do konca leta tudi sprejeta. Torej kratek odgovor na vaše vprašanje bi bil, da v resoluciji bo ta stvar zapisana do konca letošnjega leta. Še gospoda Žerjava bi prosil za pojasnilo. In rad bi povedal, da je bilo to na Vladi soglasno sprejeto, da vsi ministri to sprejemajo, da je to nek tradicionalni del keltike z ministrom Podobnikom na čelu.
Hvala lepa. Naj dodam še samo to, kar se tiče mojega resorja glede četrte razvojne osi. Pri uresničevanju projekta četrte razvojne osi gre za posodobitev obstoječih cestnih povezav, zato so aktivnosti na posameznih odsekih oziroma ukrepih v različnih fazah. Obvoznica Škofje Loke in veliko število manjših ukrepov, sanacij objektov, rekonstrukcije, križišč in podobno se izvajajo skladno s planiranimi proračunskimi sredstvi, za mnoge druge se pripravlja projektna dokumentacija. Trenutno je ta obvoznica okrog Škofje Loke praktično tik pred začetkom, kot veste se nekaj zatika sicer tam na trasi, ampak jaz upam, da bomo to uspešno rešili in da bo res izgradnja stekla v začetku naslednjega leta. Za novo povezavo med Cerknim in Hotavljami ter obvoznico Gorenje vasi bo že v tem letu pripravljen predlog najprimernejše rešitve, za še tri obvoznice Godovič, Hotedršica in Spodnja Idrija pa se pripravljajo študije variant. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Samo Bevk, dopolnilno, izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik za besedo. Spoštovani zbor! Oba ministra bi še nekaj dodatnega vprašal oziroma nisem dobil v celoti odgovora na prvi del mojega vprašanja oziroma na prvo vprašanje. Jaz se ministru dr. Žigi Turku zahvaljujem za njegovo aktivnost v zvezi z uvrstitvijo idrijsko-logaškega kraka te razvojne osi v resolucijski dokument. Vendar to ni dovolj. Vlada je takrat obljubila tudi julija letos, da bo to vključevalo tudi sofinanciranje te trase iz kohezijskih skladov Evropske unije za Slovenijo, zato je potrebno narediti tudi drugi korak, ne samo uvrstiti to prezrto traso idrijsko-logaškega kraka v to resolucijo, temveč bo potrebno tudi dopolniti nacionalni strateški referenčni okvir za obdobje 2007 do 2013 in operativni program razvoja okoljske in prometne infrastrukture, ki jih je Vlada spomladi že poslala Evropski komisiji v Bruselj, in to brez nabora projektov na idrijsko-logaškem delu četrte razvojne osi. Tako v tem smislu, če hočemo dobiti tudi evropska sredstva, kajti vemo, da državnega proračuna je premalo za bolj ambiciozno zastavljene načrte, [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]da se pač poskuša dobiti tudi evropska sredstva. Ministra mag. Žerjava pa bi rad še dodatno vprašal, ker je omenil tudi obvoznico v Spodnji Idriji oziroma predor v Spodnji Idriji, potem obvoznico Godovič-Hotedršico, ni pa omenil novega avtocestnega priključka na Kalcah in večje posodobitve v soteski Zole [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]na najbolj kritičnem delu te osi, kaj več kot samo to, da se stvari pripravljajo, kajti po letu 2009 v razvojnih načrtih države z izjemo obvoznice v Godoviču ni nobenega projekta. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prosim ministra za odgovor.
Hvala lepa tudi iz moje strani. Povedali ste, da je bila ta dokumentacija vložena v Bruselj marca, torej preden je prišlo do teh sprememb. Minister Žagar je s tem seznanjen oziroma se tega problema zaveda. Zaveda se, da smo strategijo dopolnili in prepričan sem, da bo ob prvi naslednji priliki, ko bo prišlo tudi do posodobitve teh dokumentov, v skladu s temi odločitvami Vlade ukrepal in reagiral.
Hvala lepa. Minister Žerjav, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Tudi za ta del direktnega priključka iz Kalc na avtocesto se seveda iščejo ustrezne rešitve in tukaj smo seveda tudi v navezavi z županom, ki to zadevo podpira. Se opravičujem, da sem prej pozabil to omeniti. Hvala.
Hvala lepa. Nadaljujemo s poslanskimi vprašanji. Mag. Borut Sajovic bo zastavil poslansko vprašanje ministru za javno upravo.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovana ministrica in ministri, spoštovani gospod minister za javno upravo! Moje vprašanje je sledeče: Zakaj pooblaščeni organi za vodenje upravnih postopkov v javni upravi zaradi zahtev oseb za vstop v postopek kot stranka ali stranski udeleženec upravnih postopkov ne zaključujejo v skladu z zakonom? Naj zadevo podrobneje obrazložim. Močno se je razširila praksa organov za vodenje upravnih postopkov, da v primeru, ko katerakoli oseba zahteva vstop v postopek kot stranka ali stranski udeleženec, organ de facto prekine upravni postopek za tisti čas, dokler sklep o tem, ali se tej osebi prizna pravica do vstopa v postopek, ne postane dokončen v upravnem postopku. Zato ima tako ravnanje organa za posledico nesprejemanje vsebinskih odločitev po Zakonu o upravnem postopku ali pa kateremkoli drugem predpisu. Mislimo, da za to ni opravičila, strankam v upravnem postopku pa predstavlja nedopustno administrativno oviro ter dobesedno na nekem področju razpad pravne države. Pojavilo se je namreč več primerov, ko večje število med seboj povezanih oseb, ki opisano prakso posameznih upravnih organov očitno poznajo, v upravni postopek sukcesivno vlaga zahteve za vstop v upravni postopek kot stranka ali pa kot stranski [[...]] [[Nerazumljivo]] [[...]], in sicer tako, da še pred tem, ko je sklep o nepriznanju pravice biti stranka v postopku o posamezni zadevi dokončen, istovrstno zahtevo vloži naslednja oseba iz te skupine. S takim ravnanjem povezane osebe načrtno izkoriščajo prakso upravnih organov ter tako preprečujejo sprejem vsebinskih odločitev, kar pa ne bi bilo mogoče, če bi organi vodili postopek v skladu z zakonom in postopka ne bi prekinjali. Organ lahko postopek prekine samo v primeru, kadar je pred vsebinsko odločitvijo o zadevi treba rešiti predhodno vprašanje, kar pa vprašanje pravice biti stranka v postopku brez dvoma ni. 142. člen ZUP-a nedvoumno določa, da pritožba zoper sklep o zavrnitvi zahteve biti stranka v postopku zadrži njegovo izvršitev, kar pomeni, da ima vsaka oseba, ki je zahtevala priznanje pravice biti stranka v postopku, vse pravice stranke v postopku do dokončnosti sklepov o zavrnitvi te zahteve. Upravni organ pa mora s postopkom nadaljevati in ga vsebinsko zaključiti, kljub temu, da o pravici vseh oseb, ki so zahtevale priznanje pravice biti stranka v postopku, še ni bilo odločeno. Praksa posameznih upravnih organov pa je sedaj ravno nasprotna. Tako postopki stojijo in se zavlačujejo v nedogled, nastaja gospodarska škoda, seveda določeni problemi, za katerih rešitev pa smo vsi še kako zainteresirani, pa brez dvoma stojijo tudi pol leta v upravni fazi. Več pa na praktičnem primeru odlagališča odpadkov v nadaljevanju.
Hvala lepa. Ministra za javno upravo prosim za odgovor. Izvolite.
Hvala lepa. Lepo pozdravljeni! Vprašanje, ki ste ga zastavili, je precej specifično procesno-pravno vprašanje. Mislim pa, da organi, ki tako ravnajo, ki počakajo na dokončno rešitev spora o tem, ali je lahko nekdo stranka v postopku ali ne, ravnajo pravilno, ker jim podlago za to daje novelirani 142. člen ZUP-a. Noveliran je bila ta zakon s to določbo leta 2004 in, kot ste sami citirali, izrecno določa, da pritožba zoper negativno odločitev o statusu stranke v postopku zadrži izvršitev tega sklepa. Res je, da nikjer izrecno ne piše, da se v tem primeru postopek prekine, ampak težko si je predstavljati, kako bi sploh drugače realizirali to določbo. Identificirati vse osebe, ki so kakorkoli prizadete, katerih pravice bi lahko bile prizade z rešitvijo neke upravne zadeve, je zelo pomembno zaradi tega, ker te osebe imajo pravico: sodelovati v postopku, uveljavljati svoje pravice, povedati svoje v tem postopku in če jim ta pravica ni dana takrat, ko postopek teče, in se kasneje izkaže, da bi jim morala biti dana, lahko nastanejo hudi problemi. Lahko je že izdano neko dovoljenje - recimo, pogosti so takšni primeri - in se na podlagi tega dovoljenja že začne nekaj graditi ali je celo že zgrajeno, potem pa se pojavi nekdo, ki uveljavlja pravico, da bi lahko nastopil kot stranka v postopku, sproži obnovo postopka in celotno investicijo postavi pod vprašaj. Tako mislim, da je prav, da tako ravnajo. Je pa seveda drugo vprašanje, kaj, če se takšna pravica zlorablja. To se pa ne sme. Mislim, da bi moral organ, ki ima indice, da se ta pravica zlorablja, da se sukcesivno vlagajo takšne zahteve, za to da bi se zavlačeval postopek, pa ustrezno odreagirati in z enim sklepom rešiti vse; ali pa, recimo, pozvati vse, ki so zainteresirani, da v roku 10-ih dni prijavijo svojo udeležbo v postopku in potem zaključiti. Mislim, da se da izpeljati tako, da se ne zavlačuje. To je ena stvar. Druga stvar. Prav je, da Ministrstvo za okolje in prostor o teh procesnih vprašanjih odloča prioritetno in odloča hitro, in tako tudi delajo in bodo tako delali še naprej. Sploh moram reči, da so se zamude, zaostanki, na tem gradbenem področju drastično zmanjšali. Na prvi stopnji jih praktično ni več - torej zadeve na upravnih enotah rešujemo v roku - , na drugi stopnji pa so ti zaostanki komaj še opazni - torej, komajda še se presega rok za rešitev zadeve na drugi stopnji, tista zakonsko predpisana dva meseca - , kar pomeni, da se je ta rok skrajšal približno za 4 - do 5-krat od začetka mandata te Vlade. Domnevam, da boste v nadaljevanju vprašanje vezali na konkreten primer. Če lahko kakorkoli pomagamo v konkretnem primeru tako, da se pogovorimo z upravno enoto in po strokovni plati ministrstvo pomaga rešiti problem tako, da bo zadeva hitro rešena, sem absolutno to pripravljen narediti.
Hvala lepa. Kolega Sajovic, izvolite.
Hvala lepa. Zdaj pa na konkreten primer, za katerega sem prepričan, da bo močno zanimal tudi ministra gospoda Podobnika. Vsem nam je v interesu, da ga pripeljemo do konca in da se konča. Ne želimo vplivati na noben način na vsebinsko odločitev. Ministrstvo ima pravico, da se odloči tako ali drugače, kakor se bo odločilo, je prav, vendar do odločitve mora priti. Najslabše je stanje, ko zadeva visi v zraku. Tak primer je postopek podaljšanja veljavnosti okoljevarstvenega dovoljenja za odlaganje odpadkov v javnem podjetju Komunala Kranj na deponiji Tenetiše, kjer so istovrstne zahteve za vstop stranke v postopek sukcesivno podale že vsaj štiri fizične osebe, potem ko je bila prvima dvema osebama iz iste skupine istovrstna zahteva pred tem zavrnjena. Pričakuje se, da bo večje število oseb tudi v nadaljevanju postopka vložilo istovrstne zahteve zgolj z namenom, da se onemogoči vsebinsko odločanje Agencije Republike Slovenije za okolje. Pri tem pa je še posebej zaskrbljujoče stališče Ministrstva za okolje in prostor, ki je v eni od svojih odločb izrazilo pravno stališče, da se je odločanje o upravni zadevi, ki je predmet postopka, vstop katerega določena oseba zahteva, odloži do dokončne odločitve o vstopu v postopek, s čimer kot instančni organ v tej upravni zadevi vpliva na nadaljevanja postopka prvostopenjskega organa in skupine oseb, ki prvostopenjskemu organu to odločanje poskušajo preprečiti. Pravno vprašanje v zvezi z možnostjo odlaganja smeti za več kot 77 tisoč ljudi pa ostaja vsebinsko nerešeno. Zaredi nedopustne blokade upravnega postopka, stroški odlaganja za matično občino naraščajo drastično iz dneva v dan in mislim, da glede na čas, ki smo ga že potrošili v tej zgodi, je prav, potrebno in nujno [[...]] [[Znak za konec razprave.]] [[...]], da ministrstvo odloči vsebinsko - tako ali drugače. Bistven poudarek je ne na vsebini odločitve, ampak da odloči, da bodo potem vsi vpleteni tako na eni kot na drugi strani imeli možnost [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Minister, odgovorite, prosim.
Hvala lepa. Ne morem reči drugega, kot da se popolnoma strinjam z vami: mora biti odločeno, mora biti hitro odločeno. Zavežem se, da bom govoril z direktorjem Agencije, dr. Žlebirjem, mu pomagal najti kakšno rešitev, ki mu bo omogočila, da Agencija hitro zaključi ta postopek, ne da bi komurkoli kršila pravice biti stranke v postopku. Zadeva je po mojem rešljiva točno na ta način, da se da nek javni poziv, pozove vse tiste, ki mislijo, da bi bili lahko stranka, da to priglasijo in se potem v doglednem času odloči o tej njihovi pravici. Da je pa to zelo občutljivo vprašanje udeležbe strank, stranskih udeležencev v postopku, bo pa razvidno iz naslednjega vprašanja gospe Pozsončeve. Tako da, če boste slučajno poslušali, boste videli, da gre pa tisto vprašanje pa popolnoma v kontra smer, gre pa za situacijo, ko se pa strankam ni omogočilo sodelovanje, torej nekomu, ki bi moral biti stranka v postopku, se ni to omogočilo in je kritika usmerjena ravno v nasprotno smer. Tukaj - vidim, da je tudi minister Podobnik tukaj - se bova zavzela, da se stvar reši hitro in učinkovito.
Hvala lepa. Poslanka Maria Pozsonec bo podala poslansko vprašanje ministru za javno upravo. Izvolite.
Hvala lepa. Prav imate, gospod minister, moje vprašanje je podobno temu prvemu. Zanima me: Kako je v upravnem postopku zagotovljeno spoštovanje zakonov pri izdaji gradbenih dovoljenj za velike industrijske objekte? Trdim, da niso bili upoštevani v konkretnem primeru, ki se je zgodil na Goričkem. Zanima me: Katera dovoljenja in soglasja so potrebna za postavitev industrijskega objekta sredi naseljenega okolja? Na kakšen način to ureja zakon? Kako ukrepati v primerih, ko njegova določila niso dosledno upoštevana in spoštovana? Ali so naši zakoni dovolj prepričljivi? Kajti, kako je namreč mogoče, da je izdano dovoljenje za gradnjo industrijskega objekta, brez da bi bila pri tem izdelana dokumentacija o njegovih vplivih na okolje, ne da bi prosili za soglasje neposrednih sosedov - ne v 200 metrskem okrožju, ampak niti v 20 metrskem ne - in da niso bili spoštovani predpisi? Vprašanje: Kako boste sanirali sedaj to gradnjo, ker ta vasica je uničena? Ta velik objekt je grajen sredi vasi v sosedstvu kulturnega doma, cerkvice, športnega igrišča. Torej, pravzaprav je uničilo življenje celotne vasi. Hvala. Kdo bo nosil posledice in stroške?
Hvala lepa. Minister, izvolite.
Po mojih podatkih je Upravna enota Murska Sobota 23.2. letos izdala gradbeno dovoljenje za gradnjo bioplinarne investitorju KG Rakičan-Ekoteh d.o.o., na podlagi veljavnih prostorskih aktov, tudi na podlagi lokacijske informacije, ki jo je izdala Občina Moravske Tplice, kar pomeni,da se je občina strinjala s tem, da je na tem območju in na tej parceli dovoljena takšna gradnja. Investitor je pridobil vsa potrebna soglasja upravljavcev infrastrukturnih objektov na tem območju in tudi naravovarstveno soglasje Agencije za okolje. Problem, ki se je v tem postopku pojavil, je bil problem stranske udeležbe, ker so nekateri okoličani vložili zahtevo za obnovo postopka, ker niso bili vključeni v postopek kot stranke, in upravna enota je to zahtevo zavrnila. Zavrnila je pa zato oziroma zavrgla, ker je bila po mnenju upravne enote vložena prepozno, češ, torej, ni bila vložena v enem mesecu po tistem, ko se je poseg začel. Upravna enota se je postavila na stališče, da ko se je ta poseg začel in je bila nameščena gradbena tabla, da so od tistega dne pravzaprav bili vsi v okolici seznanjeni s tem potekom tega projekta in je štela ta enomesečni rok. Nekateri so se na ta sklep pritožili in Ministrstvo za okolje in prostor je ugodilo tem pritožbam, tako da sedaj upravna enota ponovno odloča o statusu stranke v postopku nekaterih sosedov mejašev oziroma okoličanov te bioplinarne. Zadeva torej še ni dokončno rešena je še v reševanju pri upravni enoti in jaz sem prepričan, da jo bo Upravna enota Murska Sobota rešila korektno in zakonito, ker uslužbencem in vodstvu te upravne enote popolnoma zaupan.
Hvala lepa. Poslanka Pozsončeva, izvolite.
Ali je mogoče, da navaden smrtnik ute ne more postaviti na svojem dvorišču, tu pa postavijo ne vem koliko metrov zidov in tovarno brez tega, da bi imeli dokumentacijo o vplivih na okolje? Kbo nosil posledice, ker mislim, da ljudje ne bodo gledali, da je njihova 800-letna vas uničena do konca? Ker tam živeti se ne bo dalo. Potem naši zakoni niso vredni nič, če je to možno.
Hvala lepa. Minister, izvolite.
Saj pravzaprav nimam kaj dodati. Lahko rečem samo to, da o dovoljenih posegih v prostor, torej o tem, kaj se v nekem prostoru lahko dogaja in kaj ne, odloča lokalna skupnost, torej občina, župan, občinski svetniki, in da upravna enota izda gradbeno dovoljenje, skladno s prostorskimi akti. Tudi to, da navaden smrtnik, kot ste rekli, ne more postaviti ute na svoji parceli - ne vem, kaj bi ta trditev lahko pomenila. Vsakdo lahko s svojim zemljiščem počne tisto, kar je s predpisi dovoljeno in kar je v prostorskih aktih predvideno. Tako je bilo tudi v tem primeru. Če ni bilo tako, glejte, jaz ne odločam o tej zadevi na drugi stopnji, ne odločam o pritožbi, o pritožbi odloča Ministrstvo za okolje in prostor. Če se bo izkazalo, da je upravna enota odločila narobe, da je torej kršila prostorske akte, da po teh prostorskih aktih tak poseg ni dovoljen, potem bo pač prišlo do razveljavitve odločbe. Ampak kolikor sem jaz seznanjen s primerom, mislim, da so v tem primeru dejansko pridobljena vsa soglasja vseh upravljavcev infrastrukture, tudi Občina Moravske Toplice je s tem soglašala, in kaj več kot to zelo težko komentiram.
Hvala lepa. Naslednji bo poslansko vprašanje zastavil poslanec Vili Trofenik, in sicer ministru za promet. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Spoštovani gospod minister! Državni zbor je v dopolnjeni program Nacionalnega programa izgradnje avtocest poleg avtocest uvrstil tudi tako imenovane hitre ceste. Ker izgradnja slednjih za razliko od avtocest ne poteka skladno s predvidenimi roki, vas sprašujem: Kakšna je realizacija njihove gradnje, zlasti tista, ki je predvidena z letnim programom razvoja in obnavljanja avtocest za leto 2007? Kaj boste storili, da bi se njihova gradnja pospešila? Glede na omejeni čas, ki je na razpolago v zvezi s tem dokaj obširnim vprašanjem, bom vprašanje poskušal usmeriti na eno izmed cest, ki je specifikum v slovenskem prostoru. Hitra cesta Hajdina-Ormož je bila prva hitra cesta in edina do leta 1998, ki je bila uvrščena v Nacionalni program izgradnje avtocest in bi po dopolnjenem programu morala biti zgrajena že do leta 2002. Za to cesto je za etapo Gorišnica-Ormož bil izveden mednarodni razpis in pred šestimi leti podpisana pogodba. Za naslednjo etapo Gorišnica-Ormož, ki je tudi sestavni del plana za leto 2007, so bili izdelani vsi dokumenti, razen lokacijskega načrta, ki je verjetno v postopku. Zato vas sprašujem: Ali boste vsaj en odsek, to je Gorišnica-Ormož, za katerega je izdano gradbeno dovoljenje in podpisana pogodba, ki leži nekje v predalu na Darsu že šest let, uvrstili v program za leto 2008? In če mi lahko odgovorite: Kaj je bilo napravljeno na odsekih že prej povedanega, Gorišnica-Markovci, in na odsekih Videm-Ptuj ter Ptuj-Markovci, ki sta še sporna zaradi manjkajočih lokacijskih načrtov? V zvezi s tem problemom je bil letos na sestanku 18. aprila na MOP-u sestanek, ki sta ga vodila vaš predhodnik in minister za okolje in prostor. Tam so bili sprejeti trije sklepi, za katere so pretekli že vsi roki. Sprašujem tudi: Kako je z realizacijo teh treh omenjenih sklepov? Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Ministra za promet prosim za odgovore. Izvolite.
Hvala lepa, gospod Trofenik za vprašanje. Torej, kar se tiče hitre ceste Hajdina-Ptuj-Ormož, je ta, tako kot ste sami rekli, razdeljena na več odsekov, ki so trenutno v različnih fazah izgradnje oziroma priprav na gradnjo. Po Nacionalnem programu izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji je gradnja hitre ceste predvidena v letih do 2009. Zgrajena in predana prometu je obvoznica Ormož, v letu 2007 je bil 18. maja 2007 predan prometu 3,7-kilometrski odsek dvopasovne hitre ceste Hajdina-Ptuj. Sestavni del odseka je tudi kvaliteten Puhov most, nov most preko reke Drave pri Ptuju. Za odseke Ptuj-Markovci, Markovci-Gorišnica in Gorišnica-Ormož je po letnem planu razvoja in obnavljanja avtocest za leto 2007 predvidena priprava projektno-tehnične dokumentacije. Na odseku Ptuj-Markovci je, kot verjetno dobro veste, problematičen potek preko krajinskega parka Šturmovci. Zaradi negativnega mnenja pristojnega zavoda za varstvo narave z vidika ohranjanja narave je umeščanje v prostor rezultiralo v zamudah, ki ogrožajo realizacijo rokov gradnje iz nacionalnega programa za odseke od Ptuja do Ormoža. Vsi predstavniki občin se zavzemajo za traso južno od Ptujskega jezera preko Šturmovcev in zavračajo severni potek trase. Potreben je seveda čimprejšnji dogovor glede koridorja poteka trase, moram pa povedati, da smo tudi na obisku Vlade prejšnji teden na nek način že nakazali, da se bo potrebno resno spoprijeti s severno različico ene od variant, ker namreč južno zaradi vseh teh zaščit, ki so na južni trasi, ta potek ne bo mogoč. Na odseku Markovci-Gorišnica sta lokacijski načrt sprejeli občini Markovci in Gorišnica z odlokom v letu 2000, vendar pa bo zaradi neizbrane trase na predhodnem odseku zadev trase potrebno na novo določiti potek, predvsem tam, kjer se bosta obe trasi stikali. Tudi na odseku Gorišnica-Ormož je že sprejet lokacijski načrt z občinskim odlokom, odkupljenih je skupno nekaj več kot 95% površin. Ker je pridobljeno gradbeno dovoljenje, je z izgradnjo mogoče pričeti takoj po podpisu gradbene pogodbe in zagotovitvi finančnih sredstev. Toliko. Hvala.
Hvala lepa. Dopolnilno vprašanje, kolega Trofenik, izvolite.
Ne morem biti zadovoljen z odgovorom. Vas sicer razumem, ker še niste dolgo v tem svojem odgovornem poslu, ampak vseeno bi pričakoval od vaših sodelavcev, da vam pripravijo bolj korektne podatke. Prvič, pogodba za Ormož - Gorišnica je podpisana od leta 2001. Res je ta informacija bila dolgo skrivana, je pa resnična in je skrajno neprimerno, da vas predhodniki niso o tem obvestili, ker s tem prevzemate odgovornost. Kar se tiče, severne variante, ker je omejen čas - gospod minister, ta cesta je unicum. Zgrajena je bila priključna cesta k cesti, ki ne obstoja zaradi - da ne rečem političnega kriminala v preteklosti. Zato vam svetujem, da se dobro daste informirati, objektivno, da ne boste sami padli, po odgovornosti, v neprimerne posle. Priključna cesta mesta Ptuj, ki je potrebna s Puhovim mostom, je bila na čuden način kot priključna cesta k cesti Videm-Markovci, ki je enostavno ni. To je unicum. In zdaj, da bi nekateri centri moči opravičil te svoje nezakonite odločitve v preteklosti, vas poskušajo speljati k tako imenovani severni varianti. In ne nasedajte [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Naturi 2004, ker sem osebno predal vse potrebne dokumente nacionalni koordinatorki za Naturo 2000, da ne bi prišlo do tega, česar so se nekateri zavestno poslužili kot izgovor, da do gradnje ceste ne bi prišlo. Upam, da mi boste v bodoče vsaj pisno dali konkretne odgovore na konkretna vprašanja, zlasti: Zakaj ni gradnje tam, kjer so podpisane pogodbe? Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Minister, izvolite.
Hvala lepa. Bom na kratko. Torej, kar se tiče tega, to kar ste na koncu omenili, južna in severna varianta. Zdaj, zaščite, ki so bile narejene na južni varianti - in govorim o Naturi 2000 in habitatni zaščiti, direktivi o ptičih in tako naprej - so bile definirane, kolikor vem, v letu 2004. Res - da so se že pred tem umeščale v prostor trase na južni varianti, ampak poglejte, tudi v tem trenutku je v Evropi nekaj postopkov, ko države niso upoštevale teh zaščit in jih Evropska unija toži. To je pač dejstvo, ki ga moramo upoštevamo. Zdaj iti z glavo skozi zid in tiščati v južno varianto - tudi meni osebno je bolj logična in pametna. Ampak, z glavo skozi zid mislim, da ni pametno iti, zato se bo treba z lokalno skupnostjo dogovoriti in najti eno pametno varianto na severni trasi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Trofenik, proceduralno. Izvolite.
Hvala. Glede na vsebino odgovora in na unicum tega vprašanja v slovenskem prostoru, ki nima primere, seveda bom predlagal v skladu z 246. členom Poslovnika Državnega zbora, da se opravi razprava o tem odgovoru oziroma tej problematiki. Ker vem, da to ne bo izglasovano, čeprav bi bilo za razčiščevanje dejstev in preteklosti v slovenskem avtocestnem programu to nujno potrebno, bom seveda poskrbel za kakšne druge, bolj učinkovite instrumente za razsvetlitev te problematike, ki - kot sem povedal odgovorno - je dostikrat je na meji političnega in še kakšnega drugega kriminala. Ampak, ker mi tukaj drugega ne ostane, tudi ne sprejemam takšnih odgovorov, bom pač predlagal formalno, da se opravi razprava, čeprav da to ne bo sprejeto, čeprav, še enkrat poudarjam, je to edinstven primer v 16-letni zgodovini izgradnje slovenskih avtocest in bi zahteval podrobnejši pregled od marsikaterega organa, ne samo političnega telesa. Hvala lepa. Še enkrat zahtevam, predlagam glasovanje o razpravi.
Hvala lepa. To se bo tudi zgodilo. Jaz pa v tem trenutku prekinjam sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 18. uri z obravnavo točke 1.A. S poslanskimi vprašanji bomo nadaljevali v skladu s sprejetim dnevnim redom. Hvala.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci, vsi prisotni v dvorani! Prosim, da se umirite in zasedete svoja mesta. Prehajamo na 1A TOČKO DNEVNEGA REDA - ZAHTEVA O GLASOVANJU O ZAUPNICI VLADI REPUBLIKE SLOVENIJE. Predsednik Vlade Republike Slovenije, gospod Janez Janša, je dne 15. novembra 2007 Državnemu zboru posredoval zahtevo za glasovanje o zaupnici Vladi Republike Slovenije. Besedo dajem predsedniku Vlade, gospodu Janezu Janši, za dopolnilno obrazložitev zahteve. Prosim.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci, državljanke in državljani! V zgodovini slovenske države se prvič dogaja, da je predsednik Vlade predlagal glasovanje o zaupnici na podlagi tistega člena ustave, ki mu omogoča, da to stori, ne da bi to vprašanje vezal na kakršnokoli konkretno odločitev. Zaradi tega mi Ustava in Poslovnik Državnega zbora, sprejet že v prejšnjem mandatu, dajeta tudi možnost, da to zahtevo oziroma predlog dodatno obrazložim. Dovolite mi, da na začetku na kratko povzamem kronologijo oziroma dogodke, ki so pripeljali do tega predloga. Kot veste, so bile prejšnjo nedeljo predsedniške volitve oziroma drugi krog predsedniških volitev. Državni zbor je odločil, da bo na ta isti datum razpisal tudi referendum o lastninjenju Zavarovalnice Triglav, to referendumsko zahtevo pa je vložil Državni svet na podlagi predloga, ki ga je svetu predložil eden od svetnikov opozicije, konkretneje, Socialnih demokratov. To referendumsko odločanje je bilo izvedeno in predlog, ki ga je zagovarjala Vlada, je bil zavrnjen. Ni zdaj čas in mesto, da se spuščamo v konkretno razpravo o tem, kakšen je bil predlog, dejstvo je, da je bil zavrnjen. Dejstvo je, da je Vlada to referendumsko soočenje izgubila, dejstvo je, da smo ta rezultat analizirali, in dejstvo je, da vsaka odgovorna vlada iz takšnega rezultata potegne določene konsekvence. V vsakem primeru pa Vlada ni sodelovala na predsedniških volitvah. Zavračamo interpretacije, da je na predsedniških volitvah bilo tudi glasovanje o Vladi. Različne vladne stranke so podpirale različne kandidate, vsak ima pravico, da se opredeli, in te interpretacije pač niso dobronamerne. Tudi ne drži, da bi kdorkoli omalovaževal rezultate. Volivci imajo prav, odločili so se po svoji vesti na podlagi informacij, ki so jih imeli oziroma ki jih imajo. Vsak, ki je glasoval, je izpolnil svojo državljansko pravico in samo po sebi se razume, da Vlada te rezultate spoštuje. Nikoli, nikjer, s strani nobenega predstavnika Vlade ni bilo rečeno kakorkoli drugače. Enostavno smo v torek ugotovili, kakšno je stanje, in temu je sledila tudi moja izjava. Ta izjava je bila v delu politične javnosti sprejeta z velikim presenečenjem. Pravzaprav v istem delu politične javnosti, ki je Vlado že v nedeljo, predvsem pa v ponedeljek pozival, naj sama odstopi. Praktično ni bilo nikogar iz opozicijskega političnega spektra ali med glavnimi komentatorji, ki ne bi skušal rezultata predsedniških volitev na nek način razlagati tudi v to smer, da je bila poražena Vlada. To seveda ne drži. Vlada je izgubila referendum - to smo odkrito priznali, zadevo analizirali in povedali, da so odprte vse možnosti. Nihče, niti jaz kot predsednik Vlade, niti kdo od mojih ministrov ni dejal, da bo Vlada odstopila. Rekli pa smo, da tudi ta možnost obstaja znotraj ostalih. Če rečem, da so odprte vse možnosti, potem so odprte možnosti od tega, da se nič ne zgodi, da Vlada ostane, pa do tega, da Vlada odstopi. Cel razpon sem, pač, predstavil. Vlada zaradi te ocene, in tudi zaradi tega, ker smo jasno povedali, da delamo nadaljnjo analizo in da so odprte vse možnosti, ni prenehala z delom. Vlada je, ne samo normalno, ampak je tudi v vsem tem času trdo delala. Pravzaprav se je drugi pol političnega prostora začel ukvarjati s tem in nastala je nekakšna zmeda. Tisti, ki so Vlado v nedeljo in ponedeljek pozivali, da naj odstopi, so naenkrat obrnili ploščo in začeli govoriti, da bi bil odstop Vlade neodgovorno dejanje. Treba je samo prebrati ali pogledati posnetke poročanj v nedeljo in ponedeljek in potem v torek in sredo in bomo videli oziroma lahko vidite, do kakšnega obrata je prišlo. V sredo je bilo to še posebej intenzivno. Že to, da smo rekli, da so odprte vse možnosti in da Vlada lahko tudi odstopi - v vsaki normalni demokratični državi lahko vlada odstopi kadarkoli - , je bilo razglašeno za povzročanje kriznih razmer, za neodgovorno ravnanje, za bežanje od odgovornosti, za priznanje nesposobnosti in tako dalje. Na podlagi teh spremenjenih tonov sem v četrtek pozval stranke opozicije, naj bodisi, če mislijo, da je Vlada šibka in da je vladna koalicija šibka, to vladno koalicijo okrepijo - vrata so bila odprta na začetku mandata in so odprta tudi danes - ali pa, če mislijo, da je Vlada res tako slaba in da je res izgubila volitve v nedeljo - kar so govorili v nedeljo in v ponedeljek - vloži konstruktivno nezaupnico ali pa niti tega ne, naj samo izrazi namero, da želi sestaviti Vlado, da ima vse strokovne in ostale možnosti, da dobro vodi izvršilno oblast, predloži oziroma najavi večinsko zaupanje v parlamentu in se bo ta Vlada sama umaknila. Jaz sem povedal, zakaj. V roku dveh ur sta bili obe ponudbi javno zavrnjeni. Rekli so: "Nimamo mandata, da bi šli v to Vlado." Ta Vlada je dobila mandat v tem Državnem zboru. Jaz kot predsednik stranke, ki je dobila največ glasov, sem dobil mandat za predsednika Vlade in za oblikovanje Vlade in sem k temu povabil vse stranke leta 2004. V tej Vladi sodelujejo tiste stranke, ki so sprejele to ponudbo, ne sodelujejo pa tiste, ki so to ponudbo takrat zavrnile iz različnih razlogov. Ne bi ponavljal sedaj, kako in kaj so se stvari dogajale in obračale leta 2004 po volitvah. Naenkrat smo v roku 4 dni doživeli paradoksalno situacijo, tudi paradoksalne obrate: najprej poziv, naj Vlada odstopi; ko smo to možnost ponudili, izjava istih ljudi, istih političnih sil, da je to neodgovorno. Potem smo jim ponudili sodelovanje v Vladi - dejali so, da ne želijo sodelovati v Vladi, da nimajo mandata. Vsaka stranka ima mandat za sodelovanje v Vladi. Kolegi iz DeSUS-a imajo 4 poslance v tem Državnem zboru, štirikrat manj kot Socialni demokrati. Po tej logiki imajo štirikrat manjši mandat. Torej, ko govorimo o mandatu za sodelovanje v Vladi, vse stranke, ki so izvoljene v parlament, ta mandat imajo. Rekli smo: "Postavite svojo Vlado." 10 poslancev lahko vloži konstruktivno nezaupnico. Če se to zgodi, potem bo tisti, ki jo je vložil, stal za to govornico in imel na voljo pet ur, da ta predlog obrazložil in jaz bom sedel v klopi in bom poslušal. Pa se to ni zgodilo. Zaradi tega sem se po posvetih odločil, da predlagam temu visokemu zboru glasovanje o zaupnici. Ni bil predlog še dobro poslan v Državni zbor, mimogrede noben medij obrazložitve ni objavil, že je prišel odgovor: "Zaupnice ne bomo podprli, ker je Vlada slaba, kljub temu da je slaba, pa naj vlada naprej." Doživeli smo še četrti obrat v petem dnevu prejšnjega tedna. Zdaj, če lahko kdo razume to logiko, potem bom zelo vesel, da zadeve razloži tudi meni. V pogovorih, ki sem jih imel in ki jih je javnost lahko spremljala na temo stanja v državi v koaliciji priprav na vodenje Evropske unije, sem govoril tudi o stanju v koaliciji, nikoli pa nisem dejal, da je stanje v koaliciji razlog za glasovanje o zaupnici, ampak niti se niso moje besede na črnilu dobro posušile, že je opozicija razložila, da sem jaz zaupnico vložil zaradi stanja v koaliciji. To enostavno ni res! Stanje v koaliciji, takšno kakršno je zdaj, je bilo tudi prej, ni idealno, težave so, bile so tudi v prejšnjih koalicijah, skušamo dosegati soglasje, sporazum, koalicija dela najmanj toliko dobro, kot so delale prejšnje koalicije. Seveda je bila ta reinterpretacija, ko človek nekaj pove, potem pa kar drugi namesto njega razlagajo, kaj je v bistvu mislil, in se to kar ponavlja in pride v časopisne naslove in udarne novice, to početje ima namen zakrivanje osnovnih razlogov, čeprav je bil ta razlog zelo jasno povedan že v torek v moji izjavi in tudi napisan v predlogu za glasovanje o zaupnici, ki ste ga, upam, dobili vsaj razmnoženega, ker ne v časopisih ne v javnosti tega niste mogli prebrati. Ta osnovni razlog, zakaj sem se na podlagi takšnega razvoja dogodkov in po posvetovanjih odločil za predlog za glasovanje o zaupnici Vladi, je razpadanje temeljnega soglasja o tem, da Slovenija enotno odgovori na zgodovinski izziv, pred katerim je celotna država; in zaradi razpadanja tega temeljnega soglasja oviranje, in onemogočanje Vlade, predvsem v tujini, pri izpeljavi nalog, ki jih je potrebno opraviti za to, da bomo pri tem uspešni. Ta visoki zbor je prej, preden je sploh glasoval o Vladi, sprejel praktično soglasno odločitev, da Slovenija sprejema ponudbo in je pripravljena v prvi polovici leta 2008 voditi Evropsko unijo kot prva od novih držav članic, čeprav ne največja, pač pa kot najuspešnejša od teh. Vi, spoštovane kolegice in kolegi, ste za to glasovali prej, preden je Vlada te koalicije nastopila mandat 3. decembra 2004! Vse do septembra letos je tudi v praksi nekako kazalo, da tista zaveza, ki izhaja iz tega glasovanja, drži. In 17. maja letos smo - ne samo koalicijske, ampak tudi dve opozicijski stranki, ki imata največ poslancev, v opoziciji - podpisali sporazum o sodelovanju pri pripravah in pri vodenju Evropske unije. Sporazum izraža neko politično voljo, da bomo sodelovali, da bomo navzven enotni, ne omejuje pa ta sporazum kakršnekoli kritike Vlade na domačem parketu ali ne zahteva od opozicije, da se odpove svojim nadzornim ali drugim opozicijskim instrumentom. V tem mandatu so bili ti okrepljeni, ta koalicija je spremenila prakso iz preteklih mandatov in v tem mandatu opozicijske stranke predsedujejo nadzornim delovnim telesom in imajo večino v teh telesih. Nikoli prej, ko smo mi sedeli dvanajst let v opoziciji, tega niste pustili. Ta koalicija je to izglasovala in te funkcije vam nihče ne jemlje tudi naslednje leto. Na začetku tega mandata smo povabili tudi opozicijske stranke, da predlagajo ljudi v nadzorne organe, nadzorne svete podjetij, ki so v večinski državni lasti. Dokler so bili na voljo glavni organi oziroma dokler so se na začetku mandata oblikovali ključni organi v teh podjetjih, ki jih je sedem, osem, je opozicija sodelovala. Danes v nadzornih organih Kapitalske družbe, Odškodninske družbe, Holdinga Slovenskih elektrarn in še mnogih drugih podjetij v državni lasti sedijo tudi predstavniki opozicije. Nikoli v prejšnjih mandatih to ni bilo možno. Tudi te nadzorne vloge opoziciji zaradi vodenja Evropske unije nihče ne odreka in ne odvzema. V začetku septembra pa se je zgodilo nekaj, kar je nakazalo, da to temeljno soglasje o tem, da je pred nami zgodovinski izziv, na katerega mora Slovenija enotno odgovoriti, enostavno razpada. V največji opozicijski stranki so sprejeli neko oceno, proti kateri tudi ne glede na to, da je lažna, v kolikor bi ostala za domačimi plotovi - sam nimam ničesar proti - , bi te ocene razčistili tukaj. Normalno je, da opozicija drugače ocenjuje stanje kot koalicija; normalno je, da včasih zapiše tudi pretirane trditve. Tudi v tem Državnem zboru so izrečene stvari, ki zvenijo zelo hudo, ampak to je parlamentarna demokracija. Stvari se soočijo, stehtajo, pokaže se, kaj je res in kaj ni, še posebej na dolgi rok. Ta formulacija, ki je prišla v oceno stanja Socialnih demokratov, pa ni bila namenjena temu, da se zadeve razčistijo doma, ni bila namenjena temu, da se stvari, če so kje dejansko napačne, popravijo, ampak je dobila nadaljevanje v nečem, čemur ni možno reči drugega kot drastična diskreditacija te države. V tej oceni stanja piše: "Vladajoča koalicija s pomočjo kapitalskih povezav vpliva na programsko vodenje nekaterih njenih časopisov, neposredno in s pomočjo kapitala pa odločilno vpliva tudi na druga javna občila. Novinarji, zaskrbljeni za delo in eksistenco, izvajajo samocenzuro. Medijski molk o Vladi nasprotujočih in kritičnih stališčih ali sankcioniranje novinarjev je način obračunavanja vladne koalicije z drugače mislečimi." Sedaj, če bi Slovenska demokratična zveza v času, ko v teh prostorih še ni bilo demokracije, recimo leta 1989, takšno stališče sprejela za takratno Zvezo komunistov, bi Slovenski demokratični zvezi očitali, da gre za pristranskost. Sedaj se je to zgodilo leta 2007, v času, ko je Slovenija v Evropski zvezi in v Natu in ko je možno sredi noči brez baterije dokazati, da te stvari ne držijo. Ampak kot že rečeno, v kolikor bi stvar ostala pri tem, ni problema, se pogovorimo, naslednje leto ali kadarkoli, lahko tudi prej, bodo volitve. Stvari se bodo soočile v razpravah, slej kot prej bo potrebno za takšne trditve navesti konkretne primere. In volivci bodo na koncu stehtali. Problem je, da se je ta laž načrtno razširila po Evropi in po svetu. 10. decembra je bila podpisana in v svet poslana tako imenovana novinarska peticija, ki Vlado obtožuje natančno istega delikta kot ocena stanja Socialnih demokratov. Podpisniki te peticije so sami napisali: "Pismo z vsebino, ki se nanaša na cenzuro in vladne pritiske zoper novinarje, so že prejeli predsedniki držav, parlamentov in vlad vseh članic EU, številne nevladne organizacije in medijske ustanove po svetu." In zaključujejo: "1. januarja leta 2008 bo Slovenija prevzela predsedovanje EU. Kakšno bo sporočilo državljanom EU, če ji predseduje država..." in tako naprej. Predsedovanje take države, ne predsedovanje vlade Janeza Janše, ampak predsedovanje take države utegne biti skrb vzbujajoč znak za sedanjost, še bolj pa za prihodnost EU. Tam zadaj imam zbrano nekaj 100 objav laži po evropskih in svetovnih medijih. Če greste na spletno stran www.peticijeproticenzuri.com - brez ločil - , je ta tekst objavljen v slovenščini in angleščini, objavljene so reakcije, ki so prišle na ta tekst na društvo slovenskih novinarjev, eno od društev slovenskih novinarjev. Iz tega, kar se vidi na tej spletni strani, je razvidno, da je tako imenovano medijska cenzura v Sloveniji postala politična tema v nekaterih drugih državah članicah EU. Ta peticija je bila poslana v svet v času, ko se redakcije, nevladne organizacije, skratka vsi, ki imajo karkoli opraviti z obveščanjem javnosti, pripravljajo na to, da predstavijo prihodnjo predsedujočo državo EU. Državo, ki bo vodila Zvezo, Unijo, ki šteje skoraj 500 milijonov ljudi, ki predstavlja globalnega igralca, ki je sogovornik Združenim državam, Kitajski, Indiji, Braziliji - večino od teh vrhov bo vodila Slovenija, ta država v naslednjem letu in vse zanima, kakšno je stanje v tej državi. V ta čas iskanja informacij v Sloveniji je priletela ta obtožba, in prišla je iz stanovskih vrst! Iz vrst tistih, ki so jim, seveda, ljudje, ki pripravljajo te prispevke v Sloveniji, blizu. Vsak zaupa: zdravnik zaupa zdravniku, učitelj učitelju, novinar novinarju. Niti niso veliko preverjali teh stvari, ampak so jih enostavno zapisali. Edini konkretni očitek v tej peticiji omenja Zakon o Radioteleviziji Slovenija. Ta zakon je res predložila ta Vlada, res pa je, da je bil zahtevan referendum, in res je, da ga je na koncu sprejelo ljudstvo. Ampak to v peticiji ne piše. Piše, da je nova vlada vsilila nov medijski zakon. Ampak pustimo to. Ni glavni problem v tem, da ni omenjen referendum o tem zakonu. Problem je v tem, da se je to zgodilo leta 2005. Ta zakon se je sprejemal leta 2005, referendum je bil pred dvema letoma, v svet pa se zdaj toži Slovenijo po dveh letih; v času, ki je izjemno občutljiv, občutljiv kot najbrž nikoli več ne bo v zgodovini te države. Če greste na spletno stran, ki sem jo prej navedel, če v tem času zadev niso že umaknili ali pa zreducirali, včeraj je še bilo, so tam odgovori različnih institucij, parlamentov, vladnih predstavnikov, ki so prejeli to peticijo, in tudi reakcije stanovskih novinarskih organizacij, ki so ta apel vzele zares, ker je uporabljen enak besednjak, kot ga uporablja opozicija v Belorusiji, iste kvalifikacije za slovensko vlado, kot so uporabljene za režim v Belorusiji. Ni čudno, da je to povzročilo vznemirjenje. In to besedilo se je tudi preko evropske in drugih novinarskih organizacij razširilo po njihovih mrežah. V nekaterih državah ni lokalnega medija, ki ne bi dobil te peticije, seveda v njihov jezik prevedeno. In skoraj ni nikogar, ki bi to, kar zdaj piše o Sloveniji, izpustil. Nekateri so imeli s tem velike težave, veliko, ne veliko, ampak nekaj dopisnikov tujih časopisov je prišlo preverjat stanje, vendar pa je spet prišlo na Društvo novinarjev pa na Mirovni inštitut, pa na Fakulteto za družbene vede, pa na Liberalno akademijo, kjer izrekajo enake očitke, in so dobili enako potrditev. Seveda bi bil nepošten, če ne bi povedal, da je med prvimi to peticijo podprl tudi še bivši oziroma še vedno formalni predsednik države, ki je na račun lastne države in lastne vlade tudi v zadnjem času v tujih medijih izrekel enake očitke. In če je še nekdo, ki je skušal to preverjati in je dvomil v te obtožbe, prebral izjave gospoda Drnovška v londonskem Timesu, potem je dobil potrditev, da to drži. Torej, daleč od tega, da politika ne bi bila nič vmešana v te zadeve. In povem tudi tukaj še enkrat, kar sem javno povedal, mene so nekateri kolegi, predsedniki vlad iz socialističnih vrst opozorili, da se širi tudi preko političnih krogov enaka informacija v Sloveniji, kot je v tej peticiji oziroma kot je v oceni stanja Socialnih demokratov. Rekli so mi, da se seveda ne govori o oceni stanja Socialnih demokratov, govori se o novinarski peticiji, ker to izgleda bolj verodostojno. Ampak krog je tako zaključen. Neka politična stranka sprejme neko oceno, ki ne bi bila problematična, če bi o zadevah razpravljali tukaj, soočimo mnenja, vidimo, kje so konkretni primeri, zadeve popravimo, če gre res kje za problem. Ne! Ta zadeva je bila posredovana kot stališče civilne družbe v tujino in potem se politika, ki je najprej sprejela to oceno, sklicuje na stališče civilne družbe, ki je šlo v tujino, češ - novinarji v Sloveniji se pritožujejo, da je stanje takšno. Mislim, da je danes neka poslanska skupina v Evropskem parlamentu zanikala, da bi poslanec socialistov v Evropskem parlamentu kadarkoli govoril kaj takšnega. Tudi ga ni nihče obtožil, nihče ni govoril o Evropskem parlamentu. To je ravno tako, kot da bi jaz zanikal, da želi ta Vlada rehabilitirati Miloševića. Nihče ni tega predlagal. Jaz lahko to mirno zanikam. Ne želimo tega. Ni se pa to zanikalo iz tistih krogov, kjer se stvari dejansko širijo. Seveda pa ne gre samo za to. Pod to peticijo sta podpisana dva novinarja - nobenih problemov s tem, vsak ima pravico, da podpiše kakršnokoli peticijo, dejansko, tudi če so stvari še tako drugačne od realnosti. Ustava garantira to pravico, Vlada je zadnja, ki jo želi komurkoli odrekati, vendar pa se je kmalu pokazalo, da v praksi zadevo vodi eno od društev novinarjev, in tudi vsa tehnična operativa je tam, čeprav niso vsi člani društva tega podpisali. Zadeva se je izkazala za še bolj problematično v zadnjih dneh, ko so prišli do mene ali do mojih kolegov nekateri, ki so podpisani na tej peticiji, in v glavnem smo slišali tri stvari. Prvič, nihče jim ni povedal, da bo ta peticija poslana v tujino na vse te naslove. Nihče. Ampak se je predstavilo to kot nek izraz stanovske solidarnosti do nekaterih kolegov, ki so bili premeščeni oziroma ki niso več na tako dobro plačanih mestih, kot so bili že na prejšnjih nalogah. Skratka, tem 570-im podpisnikom, vsaj ne vsem, nihče ni povedal, da bo ta peticija poslana v tujino. Bila pa je poslana v tujino prej, preden je bila poslana slovenskim institucijam, bistveno prej! Jaz imam tukaj dopis, ki sta ga podpisala gospod Zgaga in gospod Šurc, nosi datum 26. september, se pravi 16 dni po tem, ko je šla zadeva v tujino, in v tem dopisu piše: "Pošiljamo vam peticijo, ki smo jo poslali že na 300 naslovov v tujini, predsednikom vlad, držav..." itn. Torej, normalno bi bilo, ne glede na to, da se jaz ne strinjam s temi obtožbami, da jih realno zanika, ampak če kdo tako misli, bi bilo normalno, da to peticijo pošlje domačim institucijam, naredimo razpravo in šele, če bi se pokazalo, da so problemi tako veliki in da jih nihče noče reševati, se potem ta stvar pošlje drugim institucijam, ki na to reagirajo. Ampak namen ni bil ta, ampak je bil ravno obraten. Ni pa to, kot pravim, edina stvar ali pa ta obtožba glede cenzure edina obtožba ki je šla po različnih kanalih iz Slovenije in danes vpliva na ugled Slovenije v svetu. Dobili smo dve zahtevi iz Evropskega parlamenta, da Slovenija v času predsedovanja v Sloveniji organizira konferenco o romskem vprašanju. Podpisana sta dva poslanca Liberalne demokracije v Evropskem parlamentu in še kar nekaj njihovih kolegov, ki so to sopodpisali. Najprej naj povem, da je ta zahteva prišla v času, ko je koledar dogodkov v prvi polovici naslednjega leta v Sloveniji poln. Skoraj ni rezerve niti za nepredvidene dogodke, za kar je potrebno imeti rezervo. To je en problem. Drug problem je to, da v Evropski uniji, v državah Evropske unije živi več kot 12 milijonov Romov. Več kot 12 milijonov Romov. Od tega v Sloveniji tam med 6 in 8 tisoč. Sedaj je bilo predstavljeno tako, kot da je romski problem v Evropi skoncentriran na Slovenijo. Če bi mi to konferenco organizirali v Sloveniji, bi bil v ospredju Ambrus in družina Strojan. In vtis, ki je nastal po Evropi zaradi informacij, ki so prihajale iz Slovenije, da se država obnaša diskriminatorno do romske populacij, vendar resnica je ravno obratna. Ampak da dokončam zgodbo s to konferenco. V času, ko smo iskali rešitev, ker mi se ne bojimo organizirati te razprave, vendar bi bilo nepošteno do te države, da nase prevzame, da na svoj ugled prevzame to, kar lahko ljudje gledajo recimo po evropskih medijih o dogajanjih z romskimi naselji v Rimu, ali v Bolgariji, ali v Romuniji, ali na Madžarskem, ali na Slovaškem, kjer živijo pol do milijon in pol Romov in še v mnogih drugih evropskih državah. V Sloveniji jih je praktično najmanj od teh, ki imajo romsko populacijo. Nepošteno bi bilo do te države, da bi to konferenco spremljale slike iz Ambrusa, slike, ki so bile mnogokrat namerno interpretirane ali pa potvorjene in da bi naenkrat v Evropi in v svetu nastal vtis, kot da je romsko vprašanje skoncentrirano z vso težo v Sloveniji. To ne pomeni, da Slovenija beži od te razprave. V času slovenskega predsedovanja, to je zadnji dogovor s predsednikom Evropske komisije, bo Slovenija soorganizator takšne konference, ne v Sloveniji, ampak v Bruslju. Ker je to evropski problem, slovenski delež je tukaj zelo majhen. Neposredni povod za to konferenco pa so dogajanja v Italiji. Ker je prišlo do podobnega primera, kot se je zgodil v Ambrusu, in je bila reakcija italijanske vlade, če ste videli buldožerje, bistveno drugačna. V Sloveniji se je cela država ukvarjala s problemom ene romske družine. V Rimu so odstranili nelegalno romsko naselje zaradi podobnega zločina, kot je bil pri nas. Jaz ne želim tukaj reči, da bi mi morali ravnati enako. Želim samo povedati, da Slovenija ni država, ki ima taborišča za Rome, in da ni država, ki bi nase prevzela težo ključnega romskega problema v Evropi. To bi bilo nepošteno. Še posebej glede na to, da se je po dolgih letih, ustava ga je zahtevala že leta 1991, v tem mandatu sprejel romski zakon, ki daje v roke lokalnih skupnosti in tudi Vlade določene inštrumente za postopno reševanje teh vprašanj. Če pogledamo, koliko socialnih prejemkov dobi romska populacija v Sloveniji, in to primerjamo s prejemki te populacije v ostalih državah, boste videli, da je Slovenija v evropski špici. Slovenija ne krši pravic romske skupnosti, ne krši. Ampak jaz sem moral od lanskega decembra najmanj stokrat pojasnjevati to sogovornikom, predvsem novinarjem, kakšno je stanje. In na nek način nihče ne razume, da je država, ki ima 6.000 Romov oziroma da se je v državi, ki ima 6.000 do 8.000 Romov in kjer se skušajo reševati problemi, ne rečem, da so vsi rešeni, ne rečem, da kdo od teh še ne trpi, ampak nikakor pa ni možno Slovenijo obtožiti, da krši človekove pravice neke narodne skupnosti, čeprav je ta informacija šla. In najmanj stokrat sem moral jaz to pojasnjevati. Vsi pa so se sklicevali na slovenske vire in ne na tuje. Vse informacije o tem v tujino so šle iz Slovenije. Hvala bogu, so nekateri, ki so merodajni za oceno, prišli tudi pogledat stanje in so dali uravnoteženo oceno. Tudi romska skupnost priznava, da je ta Vlada nekaj naredila. Minister te vlade, ki se je v času, ko je ta problem izbruhnil, ukvarjal s tem in ki je bil obtožen, da uvaja segregacijo na osnovni šoli v Bršlinu, je dobil zahvalo Zveze Romov Slovenije, njihovo najvišje priznanje, 12. oktobra letos. Minister te vlade, ki je obtožena, da drastično krši človekove pravice Romov v tujini z obtožbami, ki prihajajo iz Slovenije. 4. oktobra 2007, pred dobrim mesecem, je Liberalna akademija Slovenije, kolegij gospoda poslanca Školča, ki je prej spraševal po imenih, poslala Evropskemu združenju tožilcev v Haag, se opravičujem, če nisem prav prevedel naziva, obtožbo zoper slovensko državno tožilstvo zaradi romskega vprašanja oziroma zaradi primera Strojan, češ, da slovensko tožilstvo ni ravnalo prav, ker ni sankcioniralo slovenske policije zaradi ravnanja v primeru Strojan. 4. oktobra letos gre gnusna obtožba v Haag s strani Liberalne akademije. Se opravičuje, ker prej, ko je bilo poslansko vprašanje kolega Školča, tega podatka še nisem imel; vsak dan nas kaj preseneti. Slovenija je bila večkrat v situaciji, ko je bilo izjemno pomembno, da stopimo skupaj, da držimo skupaj, da domačega perila ne peremo v tujini, ko je bila situacija v tem Državnem zboru obrnjena. Ko so stranke, ki so zdaj večinoma v koaliciji, bile v opoziciji, se nikoli ni zgodilo, da bi iz Slovenije v svet šla obtožba, češ, takšna država, kot je Slovenija, ne zasluži članstva v Evropski uniji. Nasprotno, pomagali smo z vsemi močmi, da je bil ta cilj dosežen. Enako, ko je šlo za druge pomembne nacionalne projekte. Zdaj pa je šel v Evropo in v svet apel, da takšna država, se pravi, Slovenija, predstavlja grožnjo, nevarnost za sedanjost in prihodnost Evropske unije. Ali lahko Vlada takšne države, ki je obtožena, ki vsak dan čaka, koliko deset novih člankov in zapisov na to temo bo še izšlo v evropskih medijih, dobro dela? Ker je treba veliko časa, jaz osebno moram veliko časa potrošiti za to, da predvsem novinarski evropski srenji razlagam, da stvari niso takšne, in jih prosim, da predstavijo konkretne primere, na katere lahko odgovorim. In potem mi berejo to peticijo, na katero pač lahko doma prepričljivo odgovorim, ne morem pa prepričljivo odgovoriti tujim sogovornikom, ki ne berejo slovenskih časopisov, ki ne vedo, da je treba z lupo iskati kakšno pozitivno omembo te Vlade, ki ne vedo, kakšna je dejanska lastniška struktura slovenskih medijev, in ki ne vedo, kdo dejansko vedri in oblači, kdo je v prejšnjem mandatu klical na nacionalno televizijo in urejal oddaje in dnevnike in to občasno še vedno počne. In tako naprej. To je težko razložiti tujcem, ki dolgo časa živijo v nekem normalnem medijskem prostoru. To, kar se zdaj dogaja, so noži v hrbet slovenskim institucijam, ki bi morale imeti, ko gre za te ključne izzive, podporo tudi doma. To je bil del teh očitkov, na katere je pač treba odgovarjati. Drugi del teh očitkov, češ, da Slovenija krši človekove pravice. Na podlagi podobnih informacij prihaja na račun reševanje vprašanja izbrisanih. Tri teme so: Vlada cenzurira medije in je nevarnost za bodočnost Evropske unije, Vlada krši človekove pravice romske skupnosti v celoti - to je blago vprašanje ali pa trditev, grobo pa je, da imamo taborišča za Rome - in tretje je, da krši človekove pravice tako imenovanih izbrisanih. Ne bom ponavljal cele zgodovine, ampak to vprašanje so reševale tri prejšnje vlade. Poznamo zgodovino odločitve Ustavnega sodišča, referendum, z zelo jasnim rezultatom in sporočilom, in vemo tudi, kakšno je bilo dejansko stanje leta 1991 in leta 1992, in vemo, da je ta država velikodušno ponudila državljanstvo ob svojem rojstvu vsem, ki so ga želeli. Nikomur ga ni zavrnila. Vsak, ki je imel stalno bivališče v tej državi, je dobil državljanstvo. Tudi vse ostale statuse si je lahko sam uredil vsak, če je hotel. Če si kdo ni mogel urediti tega statusa, če, ne vem, ni mogel do dokumentov, ki so zaradi vojne na Balkanu bili kje drugje, priznavamo, da se mu je lahko storila krivica in da je te stvari treba individualno popraviti. Pristati pa na tezo, da je Slovenija ob svojem rojstvu izbrisala 18 tisoč, zdaj vsi pišejo svojih državljanov, pa enostavno ni mogoče, ker to ni res. Res so odločbe Ustavnega sodišča, ki določajo, da je potrebno problem reševati v paketu. Res je tudi, da imamo rezultat referenduma, ki govori drugače. Res pa je tudi, da ima ta država prakso, kako rešiti takšno zapleteno situacijo. V tem Državnem zboru je bila uporabljena. Imeli smo referendum o večinskem volilnem sistemu, imeli smo odločbo Ustavnega sodišča potem, ko niso želeli realizirati tega referenduma. In odločba Ustavnega sodišča je rekla, v Sloveniji je potrebno uveljaviti večinski volilni sistem. Ali imamo danes v Sloveniji večinski volilni sistem? Kljub temu, da jasno piše v odločbi, kdo je zmagal na referendumu. Nimamo tega večinskega volilnega sistema, ker je ta Državni zbor z ustavnim aktom določil, da bomo še naprej imeli proporcionalni volilni sistem. In mi smo predlagali zaradi podobnega nasprotja med odločitvami različnih institucij, da tudi to vprašanje rešimo z ustavnim zakonom, tako da bomo čisto vsak posamičen primer konkretno obravnavali, in če je bila storjena krivica, to krivico tudi popravili. Hkrati pa, kar je največja nevarnost, omejili možnost izplačevanja drastičnih odškodnin, ki preti, če se v paketu realizira odločba Ustavnega sodišča. Mi smo na začetku tega mandata in tudi kasneje opravili več posvetovanj, bilo je rečeno, ustavni zakon je sprejemljiva rešitev. Bolj je čas tekel, bolj so bile to samo besede. Naenkrat ni bilo več podpore, bolj se je začelo muditi, ker želimo to vprašanje rešiti, bolj se je s tem špekuliralo. In na koncu je Vlada morala sama predlagati ta zakon. In ker je potrebna dvotretjinska večina, ker pa te večine očitno ni, bo to vprašanje ostalo odprto. Nekateri ga želijo imeti odprto, da bo Vlada oziroma da bo Slovenija tudi po tem vprašanju na prangerju. Teror nad mediji, samocenzura. Zaradi tega terorja, ki ga izvaja Vlada, mediji izvajajo samocenzuro. Človek ne ve, ali bi to jemal z jokom ali s smehom. Z lupo pa iščemo članke, kjer bi se dalo prebrati tudi kaj pozitivnega o Vladi, hkrati pa ta Vlada nadzoruje vse medije. Ta Vlada nadzoruje vse medije, hkrati pa naroča tem medijem, ki jih nadzoruje, naj kritizirajo Vlado. Približno taka je očitno situacija. Pritiski na novinarje. Tudi tukaj ni naveden niti en konkreten primer. Če bi bil, morda je bil kje upravičen, bi se lahko o njem pogovarjali. Ampak ne za samocenzuro niti za pritiske ni naveden niti en konkreten primer. Vlada ne kontrolira medijev, nima lastniških deležev, ki bi lahko kakorkoli vplivali v medijskih hišah in ne izvaja cenzure. Lastniško stanje oziroma o tem, kdo je lastnik medijev v Sloveniji, je, če se človek malo potrudi na internetu, več ali manj dostopno. V gradivu, ki ga boste dobili kot dodatno obrazložitev te moje zahteve za zaupnico, je natančno navedeno za vse najpomembnejše medije, kdo je lastnik. In vidi se približno ali pa zelo natančno, kakšna je politična barva lastnikov, ki vedrijo in oblačijo v medijskem prostoru v Sloveniji. Ampak da najprej pometemo pred lastnim pragom. Republika Slovenija ima posredno, preko Slovenske odškodninske družbe, manjšinske deleže v Večeru - 10%, preko Mobitela, ki je v večinski državni lasti oziroma lasti Telekoma - 2% v Dnevniku, preko Luke Koper, HIT-a in Intereurope - skupaj 30% v Primorskih novicah. Tiskanih medijev je v Sloveniji 918. Republika Slovenija, z izjemo nacionalnega radia in televizije, nima nobenih lastniških deležev v digitalnih medijih. Republika Slovenija je lastnik Zavarovalnice Triglav, ta je večinski lastnik družbe Triglav naložbe d.o.o., ta družba pa je manjšinski lastnik televizije Info TV. Po analizi Urada Vlade za komuniciranje za obdobje avgust 2007 - oktober 2007 je bilo v medijih, ki jih spremlja javni kliping in je dosegljiv, o Vladi in njenem delu napisanih 1580 negativnih prispevkov. V obdobju Ropove vlade, v času od avgusta 2003 do oktobra 2003 je bilo negativnih člankov o Vladi 689. Še enkrat manj. Javnomnenjska raziskava politbarometer mislim, da ne bo nihče rekel, da jo nadzoruje Vlada je v septembru leta 2007 dve vprašanji namenila tudi medijski avtonomiji. Po raziskavi politbarometra podatki kažejo, da večina vprašanih v Sloveniji meni, da je objektivnost poročanja za časa sedanje Vlade večja, kot je bila pred leti. Inštitut IRSA je naredil analizo slovenskih medijev glede na odnos do gospodarskih in socialnih reform. Ugotovitve: negativna medijska prezentacija Vlade kot celote oziroma predsednika Vlade izrazito prevladuje v odnosu do pozitivne, ni niti najmanjših pokazateljev pri tezi, da bi mediji v zadnjem času oziroma mandatu te vlade zaradi domnevnih pritiskov ali drugih razlogov postali provladni, temveč bi lahko prej domnevali o morebitnem nasprotnem trendu. Mirovni inštitut, sogovornik mnogih tujih dopisnikov, ki pridejo k nam, je v raziskavi o nacionalni televiziji ugotovil -programske usmeritve in način poročanja se v zadnjih dveh letih niso spremenili. Ocene mednarodnih organizacij, ki ocenjujejo stanje na področju medijske svobode, kakor tudi domače analize in raziskave tega področja, kažejo, da Slovenija sodi v skupino držav z najvišjimi ocenami iz medijske svobode in stanja demokracije. Gre za naslednje analize in ocene. Nations in Transit 2007 je pripravila neodvisna "Freedom house" in analiza se nanaša na tranzicijske dežele oziroma države. Slovenija je po tej analizi Freedom housa uvrščena v skupino držav z neodvisnimi mediji. V skupini proučevanih držav Freedom housa, se pravi tranzicijskih, je Slovenija prva, kar zadeva splošno raven demokracije in medijske svobode v regiji. Ista organizacija izvaja tudi stalno analizo Medijska svoboda - Freedom of the press, v katerem so ocenjene tudi druge države, ne samo tranzicijske, in ta analiza kaže oziroma uvršča Slovenijo v prvo skupino držav z dobrim stanjem na področju medijske svobode, poleg Avstralije, Avstrije, Madžarske, Japonske in Francije. Mnoge evropske države, mnoge članice Evropske unije so uvrščene nižje. Reporterji brez meja v svojem poročilu za leto 2006 Slovenijo uvrščajo v skupino držav z najbolj urejeno medijsko sfero. Tudi za leto 2007 v poročilu Reporterjev brez meja ugotovimo, da je stanje na področju medijske svobode v Sloveniji označeno kot dobro. Slabše od nas so po tej oceni uvrščene Francija, Španija, Italija, Združene države, Avstrija in ostale. Različne analize domačih in mednarodnih institucij, prihaja do precej enotnega rezultata, da je stopnja medijske demokracije in svobode v Sloveniji na ustrezni in mednarodno primerljivi ravni. To ne pomeni, da ni posamičnih primerov, kjer kakšen od novinarjev pride v situacijo, ki si je ne bi želel. Dvomim, da je kakšna država, kjer se to ne dogaja. Ni pa nobene, prav nobene države na svetu, kjer bi zaradi tega 570 novinarjev v svet poslalo oceno, ki je bila prej zapisana v politični dokument ene od političnih strank, da Vlada v Republiki Sloveniji izvaja cenzuro, pritiske na novinarje. In še posebej ni nobene države, kjer bi 270 novinarjev za lastno državo zapisalo, da predstavlja grožnjo za prihodnost in sedanjost Evropske zveze. Te primerjave ne boste našli. Ampak poglejte, recimo, da bi bilo vse to res, recimo, da bi bilo vse to, kar piše v peticiji, res. Da je samo cenzura, da so pritiski, da 570 novinarjev v Sloveniji - jaz moram reči, da do pred časa sploh nisem vedel, da jih je toliko, ne upa svobodno pisati. Recimo, da je bilo to res. Ali je to hujše od poskusa umora novinarja? Med nami sedi kolega Miro Petek, novinar Večera, preden je kandidiral za poslanca, ki so ga grobo napadli, pretepli zaradi njegovega pisanja in skoraj ubili. Še danes se ne ve, kdo. Nobena peticija ni šla v svet takrat, da je v Sloveniji ogrožena medijska svoboda, pa so skoraj ubili njihovega kolega. Nekaj dni nazaj je, mislim, da Vrhovno sodišče, po dolgih letih pravnomočno ugotovilo, da so novinarju Tomažu Rancu nezakonito prisluškovali oziroma nezakonito brez sodne odločbe spremljali njegove pogovore oziroma komunikacijo. Je šla kakšna peticija v svet zaradi prisluškovanja novinarju? Ne zaradi suma ali ugibanja, zaradi pravnomočne odločbe. Jaz je nisem videl. To se ni zgodilo v mandatu te vlade. Če bi se, tudi na Papua Novo Gvinejo bi poslali peticijo. Zagotavljam. Ker pa se to ni zgodilo v mandatu te vlade, je gospod Kos glavna zvezda slovenskih dnevnikov. Bolj prisluškuješ, večja zvezda si. Ugotovilo se je v tem mandatu, da se je v času prejšnje Vlade protiustavno, nezakonito prisluškovalo na tisoče individualnih telefonskih priključkov, konkretnih številk brez sodne odločbe, pod krinko tako imenovanega spremljanja mednarodnih zvez. Kadarkoli ste klicali v tujino ali kadarkoli je vas kdo klical iz tujine, so vas lahko prisluškovali, ne da bi za to kadarkoli izvedeli, ne da bi kakšno sodišče to vedelo, ne da bi parlamentarna nadzorna komisija kadarkoli v prejšnjih mandatih to nadzorovala. Znotraj te tako imenovane mednarodne komunikacije so govorili tudi novinarji. Prisluškovalo se je tudi novinarjem. Ali je šla kakšna peticija v svet, ko se je to ugotovilo? Ne. Ampak je 570 ošiljenih peres zgodbo obrnilo, češ, da je bilo to že potrebno, ker se je takratna opozicija dogovarjala za incidente s sosednjo državo in da je bilo že koristno, ker so jih pač ujeli. To je čista laž. Izrečena je bila zato, da se zakrije drastično kršenje človekovih pravic, kar je sedaj dokazano, ugotovljeno, razčiščeno, tudi z obrazložitvijo sodbe Ustavnega sodišča. Omare posnetkov so v Slovenski obveščevalno-varnostni agenciji iz tega mednarodnega spremljanja zvez; koliko jih je izginilo, ne vem. Našli smo kombi z napravo, ki lahko prisluškuje mobilnim telefonom brez, jasno, kakršnekoli odločbe. Tri odločbe so v arhivu sodišča, kombi pa ima prevoženih, ne vem koliko, 12 tisoč kilometrov. In ni bilo nobene novinarske peticije, ni bilo nobenega resnega vprašanja te stanovske organizacije. Ali ni bila morda s tem tudi ogrožena medijska svoboda v Sloveniji? Nič od tega. Ampak peticija, v času, ko se zbirajo informacije o Sloveniji, o tem, da Vlada krši medijsko svobodo. Ta vlada. Obstajajo primeri drastičnega, nekorektnega ravnanja medijev. Obstajajo tudi primeri cenzure ali pa samocenzure, vendar jih ne izvaja ta vlada, in temu ne rečejo cenzura, rečejo sprememba uredniške odločitve. Do tega prihaja tudi v teh časih. V časopisu, iz katerega je praktično največ podpisnikov te peticije, ki tožijo zaradi tega, da jih Vlada zatira, so naredili veliko zgodbo iz moje izjave o zavrnjenem kruhu. Na prvi strani z velikimi naslovi in na notranjih straneh, mislim, da še stokrat. Ko sem skušal to pojasniti, sem rabil zelo veliko spretnosti, da sem našel svojo izjavo - na 20. strani spodaj, pri reklami o Probanki, pri spodnjih okončinah štirinožca. Mislim, da so to našli samo tisti, ki imajo radi domače živali, na 20. strani v tem časopisu. In ker sem javno rekel, da to ni korektno, sem bil obtožen pritiska na neodvisne medije. Delo, zagotovo najvplivnejši slovenski dnevnik, večerna izdaja, 19. oktober 2007, če se ne motim, v času pred drugim krogom predsedniških volitev ter pred referendumom, zelo občutljiv čas. Dvomim, da gospod Lahovnik to prvič vidi. Prva tema, ki je bila napovedana danes v Delu "Raziskovanje ali prisluškovanje - navodila za proučevanje verskih obredov, ki jih pri predmetu politologija od študentov na Fakulteti za družbene vede zahteva predavatelj in podpredsednik Socialnih demokratov Igor Lukšič. Od slušateljev zahteva spremljanje maš in poročanje o morebitni politični dejavnosti duhovnikov med obredi. In v tem časopisu je potem na drugi strani ta tema obdelana novinarsko, prikazana je z obeh plati: z izjavo gospoda Lukšiča in tistih, ki se s tem ne strinjajo. Ampak to je šlo v večerni izdaji, ki izide v majhni nakladi, v glavnem jo razdelijo po Ljubljani, očitno tudi nekaterim, ki jih je to zmotilo, in potem je šla jutranja izdaja, ki gre seveda po celi državi. Na prvi strani še vedno beremo napoved tega istega članka Raziskovanje ali prisluškovanje, nekdo ni bil temeljit. V časopisu pa tega ni. Tisti bralci, ki so to iskali, tega niso našli pri najboljši volji. Ali kdo verjame, da je Vlada Republike Slovenije posredovala, da je ta članek izginil?! Seveda stvar ni ostala neopažena, nekateri so spraševali, kaj se je zgodilo. Bilo je tudi pojasnilo, češ, da se je uredništvo odločilo, da je ocena predsedniškega soočenja bolj pomembna od te teme, in jo je pač zamenjalo. Nobene peticije ni bilo v tujino zaradi tega, tudi nihče ni rekel temu cenzura, pa je iz uredništva Dela dolga lista podpisnikov zoper cenzuro. Bilo je nekaj pritožb s strani mojih kolegov iz Vlade, ker se niso objavili popravki navedb, ki so bile napačne. Zakon to možnost daje. To je bilo pa takoj okarakterizirano za pritisk, malodane za cenzuro. To je ena od izdaj Dela. Prekriti so tisti prispevki, tudi na naslednjih straneh je podobno, ki jih napišejo tisti, ki so pod pritiskom oziroma tisti, ki jih ta Vlada "kao" cenzurira. Če bi bilo to res, bi Delo zgledalo takole, ga praktično ne bi bilo. Zadeva je popolnoma obrnjeno prikazana, kot pa je v realnosti. V okviru edicij Dela obstaja tednik Mag, ki piše kritično na vse strani. Na novinarje in na urednika Maga pa se izvajajo pritiski, naj se to ne počne več. Morda me bo demantiral, ker je tam v službi, lahko pa se navedejo konkretni podatki oziroma so nekateri že bili objavljeni. Kakšna je pravzaprav lastniška struktura medijskega imperija v Sloveniji? Jaz upam, da ste dobili razmnoženo gradivo, iz katerega se to nazorno vidi. Obstajata dva holdinga oziroma dva konglomerata, ki v Sloveniji izdajata oziroma tiskata, objavljata, emitirata večino novic, izdajata tudi revije, ki ustvarjajo javno mnenje na drug način, ne preko novic. Na čelu enega holdinga ali konglomerata, ki izdaja Dnevnik, to je dnevni časopis, Direkt, to je dnevni časopis, Nedeljski dnevnik, to je tednik z najvišjo naklado, mimogrede urednika Nedeljskega dnevnika ni ne imenovala ne zamenjala ta Vlada, gospod Šetinc je tam že 30 let, imenovala ga je še ranjka SZDL. Izdajajo pa tudi v povezavi s hčerinskimi družbami vse edicije Dela Revij, od Jane, Lady, Obrazov in ostalih zelo branih tednikov. In na čelu tega konglomerata je gospod Bojan Petan, dolgo časa predsednik Liberalne demokracije v Brežicah. To je ta imperij, kjer je zaposlenih nekaj 100 slovenskih novinark in novinarjev, tudi veliko podpisnikov in podpisnic te peticije. Jaz ne vem, ali je gospod Petan še v Liberalni demokraciji, morda je zdaj v Zares ali pri SD, ampak dolgo časa je bil predsednik Liberalne demokracije v Brežicah, torej ni neka nepolitična osebnost. In ta konglomerat obvladuje ta del slovenske medijske scene. Obstaja drugi, na čelu katerega je pivovarna Laško. Izdajajo Delo, Večer oba sta dnevnika, Slovenske novice, najbolj brani dnevnik v Sloveniji, Sedem dni, brezplačnik Total in še vrsto edicij. Dva dni nazaj je prvi človek Pivovarne Laško izjavil v kamero, da je član Socialnih demokratov. Ne Slovenske ljudske stranke, ne Nove Slovenije, ne DeSUS-a, ne Slovenske demokratske stranke, ampak Socialnih demokratov. Kje so tiste, spoštovani kolegi iz Socialne demokracije, kapitalske povezave, preko katerih Vlada obvladuje medijski prostor v Sloveniji in pritiska na vas in na spoštovane novinarke in novinarje? Med podpisniki te peticije so dejansko ljudje, ki niso redno zaposleni, novinarke in novinarji, ki so svobodnjaki na pogodbah, slabo plačani, marsikdo je to podpisal na podlagi neposrednih osebnih izjav teh ljudi, ker je bilo to potrebno. Stanovska organizacija novinark in novinarjev, novinarski sindikat in Društvo novinarjev, v tem primeru predvsem novinarski sindikat, je v zadnjih letih bore malo naredilo za to, da bi tudi svobodni novinarji imeli nek dostojen status, z izjemo kakšnih 20, 30 njihovih kolegov, ki poleg tega dobijo zelo dobre plače, ki presegajo ministrske plače ali plače poslancev, imajo še razne svetovalne in piar pogodbe z različnimi podjetji, kjer dobijo dodatne tisoče ali deset tisoč evrov na mesec in na leto. Do začetka mandata te vlade, ponekod pa to še vedno traja, so bile take pogodbe sklenjene tudi z mnogimi podjetji v državni lasti. Ne izključujem, da je to ponekod to še vedno praksa, pogodbe so bile podpisane tudi za več let. Torej na tej listi 570 podpisnikov so ljudje, ki na mesec potegnejo 10.000 evrov, in so ljudje, ki dobijo 1.000 evrov plače. Niso vsi v enakem položaju. Sindikat novinarjev ni naredil veliko za tiste, ki so dejansko v nehvaležnem statusu. Organiziral je stavko 3. oktobra 2004 na dan volitev. Volitve so minile, danes nihče več ne ve, zakaj je bila stavka, ali so bile zahteve uresničene ali ne, tudi sindikat je naslednji dan prenehal z agitacijo. Agitacija je bila samo do volitev. Mnogi, ki so stavkali, za stavko še danes ne vedo, zakaj. Jaz bi predlagal, da se vendarle loči zrno od plev, da se stvari ocenjuje, ko gre za tako pomembno poklicno skupino na podlagi dejstev, ne na podlagi politične propagande. Ta vlada se ne boji kritik na svoj račun. Če bi se bali kritik na svoj račun, ta vlada ne bi niti prisegla, saj je prisegla v plazu kritik. Še enkrat več kritičnosti je do te vlade - statistično dokazano, kot pa je bilo to v prejšnjih mandatih. So tudi kritike, ki so utemeljene. Ni vlade, ki bi delala vse prav. So tudi kritike, ki so dobre, ki so takšne, da iz tega potegneš pravilne zaključke, popraviš zadeve. Kritika je absolutno potrebna. Jaz tu nimam nič proti, če bi bilo od oktobra oziroma od avgusta do oktobra letos objavljenih namesto 1500 5000 kritičnih člankov o Vladi v Sloveniji. Takoj podpišem pod pogojem, da se Slovenije ne blati v tujini. Žal te izbire nismo imeli. Tako smo zelo zaskrbljeni. Vlada se boji tistih napadov, ki ne vplivajo na podobo te vlade, ampak vplivajo predvsem na podobo Slovenije. Vlade prihajajo in odhajajo, Slovenija pa ostaja. Prišli bodo drugi mandati, druge vlade, še vedno pa bo v arhivih evropskih medijskih hiš ta peticija s temi obtožbami in slike, ki so zdaj objavljene. In ko bo morda Slovenija vodila Evropsko unijo čez 15 ali 20 let, v drugačni vlogi, in bodo spet iskali informacije o njej, se bo to spet pojavilo. Narejena je bila trajna škoda. Pred nekaj dnevi sem slišal oziroma smo vsi slišali izjavo bivšega uglednega politika, ki je dejal, da Slovenije nihče ne enači z Belorusijo, potem pa dodal: "Če je v Sloveniji kaj beloruskega, je to obnašanje Vlade in njenega predsednika. Njegov odnos do sindikatov..." in tako dalje. Torej v Sloveniji ni nič beloruskega. Če je v Sloveniji kaj, nihče ne enači Slovenije z Belorusijo - ta peticija jo enači. "Če je v Sloveniji kaj beloruskega, je to obnašanje Vlade in njenega predsednika." Najprej zanikanje, potem pa potrditev v isti izjavi. Tudi Vlada Republike Slovenije je del Slovenije, tako kot bivši politiki in kot vsi državljani. Vsi smo del te Slovenije. Institucije te države Slovenijo predstavljajo navzven. Nihče tega zunaj ne personalizira, gleda osebno. Ko gremo ven, ko javljamo stvari ven, smo pač vsi Slovenija. Če trdimo, da se Vlada ali pa da se predsednik Vlade obnaša na beloruski način, da je to za tujino predsednik slovenske vlade in vlada je slovenska vlada. Te izjave so bile izrečene prelahko. Glede na dejstva, prelahko. Ko sem jaz v torek prvič obrazložil situacijo in napovedal, vlada je nekaj naredila, in tudi povedal, za kaj gre, se pravi za diskreditacijo države v tujini, sem dobil veliko opozoril, češ, nihče, ki je šel v vojno z mediji, ni preživel. Nihče, ki skuša dokazati svoj prav nekomu, ki vsak dan oblikuje javno mnenje, ne more zmagati. Morda za dva dni, potem pa se stvari obrnejo. Rekli so mi, imaš slabo izkušnjo. Še vedno ti očitajo Labodji spev slovenskih novinarjev. Na tem prostoru v neki drugi dvorani, zdaj je prenovljena, se je po prvih demokratičnih volitvah aprila leta 1990 oblikoval prvi svobodno izvoljeni parlament, takrat še skupščina, s tremi zbori. Zbore so skušali konstituirati najstarejši poslanci, večinoma iz takratne Slovenske ljudske stranke, stari 70, 80 let, nevešči politike. Bilo je veliko zapletov, ljubljanska televizija je to prenašala, komentatorji so se norčevali iz teh ljudi, nekateri uredniki. Jaz sem šel za govornico in sem protestiral proti temu ravnanju. Posnetek obstaja, magnetogram obstaja. Dejal sem, da to ni dostojno, da so si nekateri uredniki na ljubljanski televiziji, da so prikazali "labodji spev" partijskega poročanja in naj se to konča. Ni minilo veliko nekaj dni, je bila stavka na ljubljanski televiziji zaradi izjave poslanca Demosa, ki je napovedal "labodji spev" novinarjev. Jaz nisem govoril o novinarjih, absolutno ne, nisem govoril niti o vseh urednikih, samo o tistih, ki so smešili najstarejše poslance na ljubljanski televiziji. Potem je bila ta laž objavljena še tisočkrat. Jaz sem jo velikokrat demantiral, ampak nisem uspel. Še vedno, tudi zdaj v teh dneh se mirno zapiše, da sem jaz že leta 1990 napovedal "labodji spev" slovenskim novinarjem. Ne delam si nikakršnih iluzij. Tudi to, kar sem danes govoril, bo nekaj časa ostalo, morda bo kje zaleglo za dodatni premislek, čez nekaj mesecev bodo te moje besede sprevrnjene, obrnjene, nihče ne bo šel gledat magnetograma, niti posnetkov. Objavljenih bo še več posebno posnetih slik, karikatur, smešenj, osebnih žalitev. Prej sem prišel s te stavbe, fotografi nekaterih medijev so ležali na tleh, da bi ujeli najbolj primeren kot za dobro fotografijo, kakršne se objavljajo v zadnjem času. V nekaterih uredništvih plačujejo, imajo interna tekmovanja v tem smislu in te bitke ni možno dobiti. In si ne delam iluzij, da jo v tem smislu bomo. Nič ni drugačne situacija, kot je bila po prvih svobodnih volitvah, kar se tega tiče. Na to peticijo, ki je šla v tujino in ki je Slovenijo obtožila, da predstavlja grožnjo za sedanjost in prihodnost Evropske unije, se je odzvalo kakšnih 30 stanovskih kolegov teh podpisnikov in so se zavzeli za profesionalnost. Razmerje je približno takšno: 570 proti 30. Ne delam si iluzij, da se bo čez noč spremenilo. Tukaj ni možno zmagati, vsaj ne kratkoročno. Zadeve bodo obrnjene. Vendar sem se kljub temu odločil, da o teh stvareh spregovorim. Na eni točki je naša dolžnost, da ne popustimo. Na točki, ko ne gre samo za ugled te vlade, ampak ko gre za ugled Slovenije. Ta tanka črta, ali pa debela, je bila tukaj prekoračena. Teh obtožb se ne bi smelo poslati v tujino na te naslove, vsaj ne prej, preden to ne pride na domače institucije, preden se ne konkretizira in preden jih ne razčistimo. In še posebej se ne bi smelo o Zakonu o RTV, ki je bil sprejet leta 2005, na ta način problematizirati v tujini septembra leta 2007, v času, ko je Slovenija v fokusu. Zaradi tega smo ta vprašanja postavili. Ugled Slovenije v svetu je nekaj, kar je v našem skupnem interesu. Naša dolžnost je, da ugled Slovenije v svetu branimo. Ni cene, ki je ne bi bilo potrebno za to plačati, vključno z mandatom te vlade. Ta mandat je na razpolago. Pošteno bi bilo, da tisti, ki mislite, da ta vlada predstavlja grožnjo za sedanjost in prihodnost Evropske unije ali pa, ki mislijo, da država s to vlado predstavlja takšno grožnjo, da izberete deset podpisov, vložite konstruktivno nezaupnico, izberete drugo vlado. Naredili bomo vse, kar je v naši moči, da bo ta začela dobro delati. Vsi ljudje, ki so delali na pripravah, bodo ostali, nobenega problema ni, če je to ocena, se mi sami umaknemo. Pozvali smo vas na to. Ni res, da se ta vlada zdaj naenkrat ukvarja sama s sabo. In ni res, da ta vlada nima rezultatov. Za mano sedijo kolegice in kolegi, ki garajo noč in dan; nekaj jih je pregorelo in jih ni več. Delamo tudi napake, marsikdo jih je storil tudi več in je pač odšel. Vendar očitati tej ekipi, da predstavlja grožnjo za sedanjost in prihodnost Evropske unije, lepo vas prosim! In to razširiti do zadnjega lokalnega medija v Evropski uniji. Ko smo prevzemali ta mandat, se je govorilo o tem, da bo Slovenija izumrla, da so demografski trendi negativni, da nas je vse manj. Od leta 2004 nas je vse več, trendi so se obrnili. Ne rečem, da ima za to vse zasluge ta Vlada, zagotovo pa je povečanje blaginje vplivalo tudi na to. Po desetih črnih letih so se stvari obrnile in se še obračajo na bolje. Imate v prilogi konkretne številke, na zaslonu graf, ki to kaže. Gospodarska rast. Slišal sem enega od politikov opozicije, ki je prej dvanajst let vedril in oblačil v zakulisju, da so zdaj rezultati nekje na ravni leta 2004, edino inflacija je višja. Nič ni višja, kot je bila leta 2004 ali pa leta 2003, bistveno višja pa je gospodarska rast. Bili smo, ko smo se pogajali za naslednjo finančno perspektivo, po tistih podatkih med 70 in 80% razvitosti povprečja Evropske unije. Danes je Slovenija preko oziroma bo ob koncu leta preko 90%. Odpravili smo na stotine birokratskih ovir, ki ljudem olajšujejo življenje. Vložili smo izjemne napore v promocijo slovenskega gospodarstva v tujini, bistveno več teh trgov je bilo odprtih kot kadarkoli prej. Ta vlada je prva v zgodovini, ki je zajezila zaposlovanje v državni upravi; prej se je birokracija drastično razraščala in tudi sredstva za to. To je prva vlada v zgodovini, ki je drastično znižala, občutno znižala javno porabo za 3%, realen rezultat. Ko je padla Demosova vlada, se je v dveh mesecih javna poraba takrat leta 1992 dvignila za nekaj odstotnih točk. Šele zdaj smo to na nek način popravili. Vstopili smo v evro območje. 22. decembra letos bodo padle notranje meje Evropske unije, ne bo več mejne črte, ki bi bila vidna, ali pa mejne kontrole na mejah med Slovenijo, Italijo, Avstrijo in Madžarsko. Grozilo je, da se umik schengenske meje zavleče za dve ali več let. Slovenija je tista, minister za notranje zadeve Republike Slovenije je bil tisti, ki je organiziral nove članice za to, da so se ustvarile tehnične možnosti. Razširili smo informacijski sistem Schengena 1 in meje se bodo odpravile. Pravzaprav isti dan, ko bomo slavili ta dosežek, boste vlagali interpelacijo zoper tega ministra, ki naj bi bil kriv za ravnanje varnostnih služb, kljub temu, da je pravočasno predlagal zakon, ki je stvari urejal, pa je ta zakon padel po vetu Državnega sveta. Toliko o trdni večini te koalicije. Ta Vlada je od glasovanja v Državnem zboru, da sprejmemo ponudbo za vodenje Evropske unije v prvi polovici leta 2008, vložila ogromno naporov v priprave. Vsi ti ukrepi niso bili vidni, ampak Slovenija je danes pripravljena. Tudi ukrepi za osamosvojitev, ki jih je Demosova vlada vlagala od plebiscita do junija 1991, niso bili vidni. Ko je izbruhnila vojna, smo zmagali. Nekaj tednov še pred vojno je bila vlada obtoževana, da nismo pripravljeni, da bomo jedli travo, da bo ne vem kaj. Nič od tega se ni zgodilo. Ampak ukrepi niso bili vidni. In tudi sedaj niso, terjajo pa ogromne napore. Ta Vlada je skušala pri nacionalno pomembnih temah graditi zavezništva preko koalicije. Podpisali smo partnerstvo za razvoj. To partnerstvo je dalo dobre rezultate na mnogih točkah, ampak za partnersko sodelovanje je potrebna iskrenost in je potrebna tudi verodostojnost. Znotraj tega partnerstva smo v celoti uskladili resolucijo o razvoju visokega šolstva. V celoti. Podpredsednik Socialnih demokratov gospod Igor Lukšič je podpisal - škoda ker nimam tukaj, sicer pa je bilo to objavljeno - da je resolucija usklajena in da jo podpirajo. Ko je bila vložena v Državni zbor, je njegova kolegica gospa Potrata zahtevala odstop ministra za visoko šolstvo zaradi te resolucije. Za sodelovanje je torej potrebna verodostojnost. Jaz ne želim, da sedaj v vse poteze, ki se jih podpiše, da se dvomi, tako kot se je zgodilo s podpisom o meji med slovensko in hrvaško vlado v prejšnjih mandatih, ko je sedaj že pokojni predsednik vlade hrvaški sporazum podpisal, potem ga pa niso ratificirali in so poslanci njegove lastne stranke glasovali proti temu. Sedaj je ta verodostojnost na približno enaki ravni. Ko daš besedo, ko stvari podpišeš, jo moraš držati, drugače ni partnerstva. Torej spoštovani! Od osamosvojitve naprej je Slovenija imela ali pa je bila za Slovenijo značilna ambicija, da bi se sploh vedelo, da Slovenija obstaja, da bi se vedelo, da smo, kakšni so naši interesi, iskali smo zaveznike, iskali smo naklonjenost različnih centrov moči v Evropi in po svetu. Pri izzivu, ki je pred nami, se pravi pri vodenju Evropske unije, gre za neprimerno več kot to. Gre za vprašanje Slovenije kot voditeljice EU in s tem za njen najbolj izrazit vstop na svetovno sceno. To je vloga, ki jo slovenski narod v svoji zgodovini še ni imel. In to pozitivna vloga. O Sloveniji se je veliko pisalo, ko je bila v vojni. Zaradi tistega pisanja nihče ni vlagal v Slovenijo. Sedaj bo Slovenija vodila EU. Za tega usodnega pol leta bo Slovenija in slovenski narod postavljen v središče Evrope in tudi sveta. Slovenija bo vodila vrhove EU s tretjimi državami, z latinsko Ameriko in Karibi, z Združenimi državami, z Rusko federacijo in številna druga vrhunska srečanja, kjer bomo predstavljali EU. Jaz si ne predstavljam situacije, kakršna je sedaj, ko pridem s srečanja s kakšnim kolegom, predsednikom Vlade druge evropske države ali s kakšnega bilateralnega vrha EU, ko imam pogovore, tiskovno konferenco ali intervju za evropske medije in ko predsedovanje Slovenije nikogar ne zanima, ko ni možno govoriti o razvoju Evrope in o bodočnosti, ampak je treba odgovarjati na to, zakaj slovenska Vlada zatira oziroma cenzurira medijski prostor v Sloveniji. To je nemogoča situacija. Že prej sem dejal, da vlade prihajajo in odhajajo, ostajajo rezultati, ostaja imidž, ugled neke države ali neugled. Še posebej ko bo nekaj let minilo, nihče po svetu ne bo govoril, da je neka vlada vodila EU. Kdo se tega spomni? Spomnijo se pa države. Govorilo se bo o tem, kakšna je ta država, kakšna je ta Slovenija in kako je izpeljala ta projekt. Do letošnjega septembra se mi je nekako zdelo, da obstaja to temeljno nacionalno soglasje o tem vprašanju, da je kakovostno vodenje EU, ugled Slovenije v svetu stvar nacionalnega ponosa in samozavesti, da je to vprašanje, ki mora zasenčiti vse politične, pa tudi dnevnopolitične delitve. Odločitev, ki je danes pred vami, odločitev o zaupnici ni samo stvar vladajoče koalicije, tudi vodenje EU ni smo stvar vladajoče koalicije, to je stvar, to je izziv slovenske države. Ta vlada je s svojem imenovanjem na podlagi zaupanja, ki ga je dobila s potrditvijo v Državnem zboru, prevzela to odgovornost, da izpelje najtežji del te naloge v imenu Slovenije. To je odgovornost, ki se ji nikakor Vlada ne želi in ne sme izmikati in na katero je dobro pripravljena. Vodenje Evropske unije ta vlada ne obravnava kot svojo pravico, temveč kot dolžnost, ki jo ima tako do evropske države, kot do Slovenije, do slovenskega naroda, slovenskih državljank in državljanov. In ker to ni samo projekt te vlade, ampak projekt Slovenije, ga želimo izvesti tako, da bo tukaj zelo jasno sodelovanje in podpora vseh političnih dejavnikov. In jaz verjamem, da ni neskromna zahteva, če rečem tudi civilne družbe. Vendar enako odločno pravim, da pripravljenost te vlade, da vodi Evropsko unijo, ne pomeni, da to jemljemo kot izgovor za to, da pa lahko delamo zdaj kar hočemo in da želimo oblast za vsako ceno. Jaz sem jasno povedal, da je ta mandat na razpolago, vsak dan poslušamo v Državnem zboru, sicer je to normalno za opozicijo, kako je Vlada nesposobna in kako so ljudje iz opozicije bolj sposobni. Kadarkoli lahko pride do te menjave, ponudili smo to prejšnji teden. Jasno sem povedal, da Vlada lahko odstopi. Med nami sedi poslanec, ki je v ponedeljek pozival Vlado k odstopu, v sredo je pa rekel, da bi bil odstop Vlade največja neumnost. Ampak še vedno je čas, bili so predlogi, Stranka mladih Slovenije je za novega mandatarja predlagala ljubljanskega župana gospoda Jankoviča. Gospod Slavoj Žižek je predlagal Gregorja Golobiča, urednik Dnevnika je predlagal samega sebe. Pozicije v tej Vladi so na razpolago, 10 podpisov se rabi in bo stvar opravljena. Samo nekaj poguma je treba za to. Tudi v tem primeru, če to naredite, naša zavezanost interesom Slovenije ostaja, tako da v Vladi kot v opoziciji jo bomo zelo konkretno dokazali, ne samo v besedah. Opoziciji, povedal sem to že najmanj desetkrat v zadnjih dneh, bom ponovil še enkrat, nihče ne odreka možnosti, da tudi v času vodenja Evropske unije, če bo ta vlada ostala, uporablja vse instrumente, ki jih ima na voljo, od parlamentarnih preiskav, parlamentarnega nadzora do referendumov. Ustava daje pravico 30-im poslancev za referendum. Ta pravica v času vodenja Evropske unije ni suspendirana. Vendar pa je tudi tu neka meja. Tej meji se reče neko razumno pričakovanje. Razumno bi bilo pričakovati, da uporaba teh instrumentov ravno v času največjih naporov priprav za vodenje in kasneje v času predsedovanja Evropski uniji ne bo naenkrat še enkrat gostejša kot prej. Ali je to nerazumno pričakovanje, da uporaba teh instrumentov ne bo gostejša kot prej? Ali je pričakovanje, da bo pri tem ravnanje zmerno, pretirano? Tudi če ne bo, to ni noben zločin, bomo to mirno sprejeli, dokler se bo to dogajalo na domačem odru. Vendar ni nobenega stvarnega razloga, da bi bilo izrednih sej, interpelacij in referendumov v času vodenja Evropske unije več, kot jih je bilo doslej. Zaključujemo sprejemanje reformnega paketa, samo še en ključni zakon iz tega paketa je na vaših klopeh, ampak ta je usklajen. Gre za spremembo Zakona o delovnih razmerjih, po dveh letih usklajevanj je usklajen tako s socialnimi partnerji kot znotraj Partnerstva za razvoj, če bo beseda seveda držala. V naslednjem letu bo bistveno manj odločitev, ki bi lahko razdvajale koalicijo in opozicijo. Usklajujemo tudi Zakon o udeležbi zaposlenih na dobičku podjetij in po večletnem usklajevanju je bil podpisan socialni sporazum do konca leta 2009. Objektivno ni nobenih razlogov, da je uporaba teh instrumentov, ki so sicer tudi v tem času za opozicijo povsem legitimni, ne bi bila zmerna oziroma enaka, kot je bila doslej, ko Vlada ni imela tega dvojnega dela. In strinjam se tudi, nekaj apelov je bilo v tej smeri, strinjam se, da je umiritev razmer naša skupna odgovornost. Vlada je zato pripravljena na kompromise. Ni res, da jih nismo že doslej delali. Če bi bilo to res, potem se ne bi toliko časa pogajali o številnih zakonih, od davčne reforme do delovnih razmerij, do udeležbe na dobičku podjetij, o čemer se zdaj pogajamo. Veliko teh kompromisov je bilo narejenih. Obstaja tema, ki, kot kaže, deli slovenski politični prostor, ki se je spolitizirala, tudi zideologizirala, to je šolski zakon. Tudi ta zakon se je dolgo časa usklajeval. Naenkrat pa je slovenska javnost prepričana, da gre v tem zakonu zgolj za to, da se stoodstotno financirajo programi zasebnih šol, še posebej cerkvenih. Vse razlage, da temu pač ni tako, nihče ne prebere zakona, to je običajno, kot vedno, so kot bob ob steno. Stoprocentno financiranje programov obstoječih cerkvenih šol je že v prejšnjih mandatih oziroma v prejšnjem mandatu sprejela prejšnja večina in prejšnja koalicija v Državnem zboru. Obstaja izpisek glasovanja, celo spoštovani gospod dr. Gaber je glasoval za takšen zakon. In zdaj pač vprašanje, ali bo to veljalo samo za nekatere šole, ali bo veljalo za vse. A Ampak glede na to, da se je zadeva spolitizirala, Vlada ponuja kompromis. Po dogovoru z resornim ministrom ponujamo možnost, da ta zakon, ko bo jutri glasovanje po danem vetu Državnega sveta, pade, koalicija ne glasuje ali pa vsaj Slovenska demokratska stranka ne glasuje za ta zakon pod pogojem, da je možen nek razumen dogovor, v tem smislu, da potem, ko zakon pade, Vlada predlaga isto besedilo zakona, minus stoprocentno financiranje zasebnih šol in združevanje šolskih institucij oziroma vzgojnoizobraževalnih institucij v centre, kar je bila druga pripomba, da pa se ostalo sprejme po nujnem postopku, ker ta zakon potrebujemo zaradi bolonjskih procesov, zaradi večje udeležbe staršev, zaradi večje enakopravnosti dijakov in učencev v šolah. Zakon prinaša na desetine dobrih rešitev, ki jih ta država potrebuje. Vse so bile v ozadju, ker se je Vladi očitalo, da skuša favorizirati financiranje zasebnih, še posebej cerkvenih šol, čeprav ste to sami naredili. Ta Vlada zagotovo ni imela tega interesa. To Vlado se je obtoževalo ob začetku mandata iz teh klopi, da bo uvedla verouk v šole. To je bil glavni očitek tej Vladi. Je kakšen verouk v šolah? Trudimo se za povsem normalen v ustavnih okvirjih zagotovljen odnos med državo in verskimi skupnostmi. Nobenih ekscesov tukaj ni, nič od teh očitkov, ki so bili izrekani, se ni zgodilo. Ampak ker se je to že malo pozabilo, se je pač izbrala neka nova ideološka tema. In karkoli zdaj Vlada naredi, bomo razpravljali o ideologiji oziroma o preteklosti. Tega ne želimo, ponujam kompromis, korak z naše strani, upam, da bo odziv konstruktiven in da bomo to zadevo lahko razpletli. Kar se tiče pa neenakega položaja v sicer samo nekaj, kolikor jih imamo, zasebnih šolah, pa predlagam, da to vprašanje prepustimo Ustavnemu sodišču. Naj Ustavno sodišče odloči, ali je ustavno, da se nekateri programi, javni programi v zasebnih šolah financirajo 100-procentno, nekateri pa 85-procentno. Če bo Ustavno sodišče reklo, da je to ustavno, potem bomo mi to sprejeli. Še enkrat, ta zaupnica oziroma predlog, da glasujete o zaupnici, ni smo stvar koalicije. V običajnih razmerah bi bila zaupnica preverjanje, ali ima Vlada še podporo v koaliciji, ki jo je na začetku potrdila. Vendar tokrat ne gre za to vprašanje. Ponavljam še enkrat: tokrat ne gre za to vprašanje. Problem, ki ga ima Slovenija pred ključnim zgodovinskim izzivom, ni nastal v koaliciji. Nihče iz koalicije ni alarmiral celotne evropske, deloma tudi svetovne politične in novinarske srenje z zahtevo, naj Sloveniji prepreči vodenje EU, češ, da je predsedovanje takšne države, kot je Slovenija, skrb vzbujajoča za sedanjost in tudi prihodnost EU. Zaupnice ne vežem na koalicijsko pogodbo, na noben posamičen zakon, niti na koalicijsko podporo. Vežem jo na bistveno bolj pomembno dilemo. Je Slovenija dovolj enotna pred tem zgodovinskim izzivom ali ne? Smo se sposobni doma dogovoriti o naših problemih? Ali pa se moramo ravno v tem času obtoževati v tujini? Ali moramo ravno v tem času ponovno odpirati te razprave o starih travmah, zaostrovati ideološki spopad in kulturni boj ter poglabljati delitve o narodu? Ali kdo misli, da to res koristi naši skupni blaginji? Torej, spoštovani poslanke in poslanci, da bo stvar popolnoma jasna, zaupnico vežem na en sam razlog: na vprašanje enotnosti Slovenije pri vodenju EU. O tem boste odločali. Tisti, ki želite, da Vlada in Slovenija kot celota delo pri vodenju EU opravi dobro, Vlado podprite. Rezultata glasovanja, to obljubim, in jaz držim besedo, ne bomo razlagali v nobeni drugačni smeri. Lahko izrekate besede o načelni podpori, veliko teh besed je bilo izrečenih tudi v zadnjih dneh. Vendar glede na dogajanja v zadnjih mesecih samo besedam, žal, ne moremo verjeti. Sedaj se ta podpora lahko izkaže z dejanji, z glasovanjem in v to dejanje ne bo moč podvomiti. Hvala lepa.
Hvala gospodu predsedniku. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Jakob Presečnik v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod predsednik Vlade, ministrice in ministri, kolegice in kolegi, spoštovane državljanke in državljani, spoštovani obiskovalci na balkonu! Takoj na začetku poudarjam, da bomo vsi poslanci Slovenske ljudske stranke enotno glasovali za zaupnico Vladi Republike Slovenije. Za to našo odločitev je več razlogov, rad pa bi izpostavil predvsem naslednje. Glasovali bomo za, ker v Slovenski ljudski stranki držimo dano besedo in spoštujemo koalicijsko pogodbo, ki smo jo podpisali ob sestavi te vlade. Jasno moramo povedati, da ministri te vlade delajo zelo dobro in zato ni razloga, da zaupnice ne bi podprli. Ko opozicija svoje delo opravlja korektno, lahko Vlada in koalicija normalno delujeta. Problem nastane, ko je prekoračena črta, ko napadi bistveno prekoračujejo normalen odnos opozicija-koalicija in ko ti notranji odnosi dobivajo mednarodne razsežnosti in postaja država nekredibilna v očeh voditeljev in javnosti drugih držav, še posebej držav članic EU, ki jim bo Slovenija v prvi polovici prihodnjega leta predsedovala. Ni naš namen, da bi kritizirali novinarje ali opozicijo, mi moramo predvsem delati naprej in zaključiti že zastavljene projekte v tej vladi, ki so nedvomno tudi v interesu Republike Slovenije. Ustvarjanje vtisa, da je v tem trenutku v Sloveniji vse narobe, ni v skladu z dejanskim stanjem kazalcev razvoja, ki smo mu priče na vseh področjih življenja in dela. Takšnega razvojnega impulza v Sloveniji še nismo imeli. Koalicija je doslej uspešno sprejemala vse svoje zakone v Državnem zboru in zato, če ne bi bilo prej omenjenih napadov, tudi ne bi bilo pravega razloga za izbiro instrumenta zaupnice Vladi, za katero se je odločil premier. Ne moremo trditi, da je delo koalicije enostavno. Potrebnega je veliko truda in usklajevanj, posebej pa je treba upoštevati dejstvo, na katerega se včasih pozablja - Državni zbor je najvišji predstavniški organ ljudstva v naši državi in tisti, ki odloča o zakonih. Poslanci imamo ustavno določen mandat, zato nam nihče te vloge tudi ne more odvzeti. Drugi, zagotovo najpomembnejši razlog za podporo zaupnici je, da je pred Slovenijo velika in pomembna naloga, to je predsedovanje Evropski uniji, za včlanitev v katero smo se odločili vsi državljani že s plebiscitom za osamosvojitev Slovenije in je bila to naravna pot, ki jo moramo prehoditi, in dolgoletna želja našega naroda. S predsedovanjem kot prva nova članica si mora naša država utrditi ugled in položaj v EU. Ne izkoristiti možnosti, ki jih predsedovanje ponuja Sloveniji, ali zaradi notranjih težav nekakovostno izvesti predsedovanje, bi bila nepopravljiva napaka, ki je ne bo mogoče več popraviti. Upoštevajoč to dejstvo bi bila nepodpora Vladi v tem trenutku sama po sebi napačna. Tretji in četrti pomemben razlog za podporo Vladi pa sta dokončna uvedba pokrajin in uskladitev delovnopravne zakonodaje, ki bi se v primeru menjave Vlade skoraj gotovo oddaljila daleč v prihodnost, kar bi bilo v nasprotju s sprejetim socialnim sporazumom. Naš odnos do pokrajinske zakonodaje je povsem jasen. V Slovenski ljudski stranki si prizadevamo za čimprejšnje dokončanje vzpostavljanja pokrajin, kot druge ravni lokalne samouprave. Ta bo omogočila: dodatno finančno decentralizacijo države, hitrejši razvoj naše družbe in večjo blaginjo vseh državljanov. Skrb za nadaljnji razvoj lokalne samouprave in decentralizacijo države je tudi skrb za bolj racionalno in fleksibilno javno upravo ter za razvojno konkurenčno Slovenijo v evropskem in svetovnem prostoru. Neracionalno bi bilo, če bi ta projekt odložili v prihodnost. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se strinjamo, da ima zakon o financiranju vzgoje in izobraževanja dobre rešitve, da pa je v tej situacijo, ko že potekajo priprave na referendum bolje, da se ta zakon v tem trenutku ne sprejme. To smo sklenili tudi na današnji seji Poslanske skupine Slovenske [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]ljudske stranke z vodstvom naše stranke in smo hoteli to odločitev tudi preveriti v koaliciji. Zato bomo v Slovenski ljudski stranki glasovali za zaupnico Vladi Republike Slovenije, z željo, da skupaj dokončamo še kar nekaj pomembnih projektov, ki smo si jih skupaj zadali. Hvala lepa.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Zares bo mnenje predstavil dr. Matej Lahovnik. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke, poslanci. Spoštovani gospod predsednik Vlade. V Poslanski skupini Zares smo že pred pol leta predlagali vam in slovenski vladi ter ostalim strankam, ki sodelujejo v tej Vladi, ta predlog pa je bil naslovljen tudi na stranke opozicije, da identificiramo ključne nacionalne teme, ki so interesu vseh in glede katerih bi se lahko poenotili. Žal ta predlog ni bil v celoti sprejet. Še konec avgusta letošnjega leta sem pisal predsedniku Vlade in ga pozval, naj skliče sestanek vseh parlamentarnih strank na temo inflacije, ker se je že takrat kazalo, da to postaja ključen razvojni problem Slovenije. Pa žal do tega sestanka nikoli ni prišlo. Takrat smo bili lahkotno zavrnjeni, češ, da se bo to obravnavalo v okviru partnerstva za razvoj in drugih oblik, v katerih Vlada pač deluje, očitno pa pravih rezultatov nikoli ni bilo. Žal. Pa je to ena izmed ključnih tem, okrog katerih bi se lahko poenotili, če bi se Vlada, namesto da se zadnji teden dni ukvarja sama s sabo, posvetila ključnim razvojnim izzivom, kot je denimo problem inflacije, potem bi bilo to veliko bolje - zanjo in za državljane. In potem bi bili verjetno tudi mediji in opozicija do nje prizanesljivejši. V Poslanski skupini Zares smo tudi pozvali Vlado naj, ko prodaja deleže družb v državni in paradržavni lasti, prepreči zaprto odpiranje ponudb v ozkem krogu ljudi, naj pride do javnih dražb. Pa tudi ta naš predlog nikoli ni bil akceptiran. Vseskozi še naprej smo priča celi vrsti nepreglednih prodaj, ki zbuja upravičene pomisleke. V Poslanski skupini Zares smo tudi vseskozi opozarjali na nekatere nepravilnosti pri javnih razpisih, tako na področju zdravstva, kjer so se dogajale velike nepravilnosti pri izgradnji Pediatrične klinike, ki kljub temu, da so nekateri prejeli mastne honorarje za svetovanje pri polaganju kablov, še vedno ni zgrajena. Še vedno ni vse dokončano, da bi jo lahko uporabljali tisti, ki jim je bila namenjena. Opozarjali smo tudi na nepravilnosti pri podeljevanju koncesij, na nepravilnosti pri nabavi vojaške opreme, ampak gospe in gospodje, to je vloga opozicije v vsaki državi. Zato smo bili izvoljeni. Tako kot ima ta vlada svoje poslanstvo in nalogo, da opravlja s to državo, je naloga vsake odgovorne opozicije, da to vlado nadzira. In samo to tudi počnemo. Vestno in odgovorno. Žal nam je, da vas to tako zelo moti. Če smo kritični do vlade, je prav, da jo tudi pohvalimo. In moram reči, da v poslanski skupini Zares pozdravljamo današnjo izjavo predsednika Vlade, da je pripravljen umakniti Zakon o financiranju vzgoje in izobraževanja in da ga skupaj poskušamo oblikovati tako, da bo sprejemljiv, da lahko z njim dosežemo konsenz. Konsenz na točki, ki zadeva prav vse državljane in državljanke na področju izobraževanja. Če bi vlada ravnala tako v vseh ključnih primerih, pri katerih prihaja do nasprotovanj, bi bilo verjetno v tej državi marsikaj drugače. Verjetno tudi te točke dnevnega reda danes ne bi bilo. Žal mi je, da se to ne zgodi tudi večkrat. Spoštovani! Ko smo podpisali nekateri sporazum o sodelovanju pri predsedovanju Evropski uniji, smo ga podpisovali zato, ker menimo, da je predsedovanje Evropski uniji ena ključnih nalog, ki Slovenijo čaka. Ampak za ministre to ni odveza, pač pa zaveza, da dobro delajo. Bili so izvoljeni s strani državljank in državljanov in imajo odgovornosti tudi doma. Zaradi tega delo doma v Sloveniji ne more in ne sme trpeti. In dovolite mi, spoštovani gospod predsednik Vlade, da vas ob tej priložnosti opozorim, da kljub temu, da sporazum o sodelovanju izrecno določa, da se bomo usklajevali glede ključnih tem, do sedaj med podpisnicami sporazuma ni bil sklican niti en sestanek, kjer bi lahko uskladili mnenja tako opozicijskih kot pozicijskih strank, pa gre za ključen razvojni izziv. In seveda ta sporazum ničesar ne preprečuje, pač pa izrecno omogoča opoziciji, da še naprej opravlja odgovorno svojo ustavno vlogo nadzora nad to oblastjo. Če kdo ne verjame, naj si pač prebere 10. člen sporazuma. Je jasen in nedvoumen in potem ne bo nesporazumov. V Poslanski skupini Zares zaupnice Vladi ne moremo in je ne bomo podprli, glasovali bomo proti. Mi te vlade nismo podprli niti ob imenovanju in je tudi sedaj ne bomo. Hvala.
Hvala. Gospod Sašo Peče bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Spoštovani prisotni! Kaj pa če se vsi skupaj v tej naši državi motimo? Kaj če ima prav gospod predsednik Vlade, gospod Janez Janša? In na podlagi njegovega govora je mene dokaj prepričal v to, da vsi skupaj, državljani te države delamo zelo grdo z našim predsednikom Vlade, gospodom Janezom Janšo. Če začnemo ne nazadnje oziroma na začetku z osnovnošolci. Ja, kdo pa so osnovnošolci, da se bodo borili za svojo izobrazbo? Ali ni mnogo boljše, da jim minister, ki žal ne dobiva zaupnice v javnosti, da jim on pove, kaj je prav, kaj se je v zgodovini učilo? Zakaj bi pomagali dijakom v naši državi, zakaj bi jim odprli neko možnost gospodarskega razvoja in zaposlitev? Mogoče ima gospod Janez Janša prav, boljše ve kot oni. Zakaj bi sploh še govorili o delavcih v okviru te naše države? Zakaj bi na nek način pomagali delavcem v tej naši državi, če pa so delavci tako zelo grdi in gospodu Janezu Janši nagajajo, če je ta skupina ljudi tako zelo zlobna in ne na zadnje nekajkrat organizira sindikate? Ja, saj očitno ti ljudje v naši državi nimajo pojma in ima prav gospod Janez Janša. Ali pa ne nazadnje, zakaj bi se pogovarjali o prihodnosti upokojencev, saj jih ne rabimo in mogoče ima gospod Janez Janša tudi tu prav. Kdo pa so mediji, da si upajo kritizirati delo Vlade Republike Slovenije? Ja, "porkamizerija", nek novinar bo upal kritično napisati o predsedniku Vlade! Ja, saj to pa res ne gre, gospodje in gospe! O našem predsedniku Vlade bo nek novinar napisal nekaj slabega? Ne, to se pa ne sme zgoditi. Tudi v tem ima gospod Janez Janša prav. Ne nazadnje, kdo so sindikati, da upajo spregovoriti negativno o predsedniku Vlade? Kdo je opozicija v Državnem zboru, da upa nasprotovati kateremu izmed predlogov, ki jih je po dolgih usklajevanjih, ta usklajevanja v naši družbi poznamo vsi mi, gospod Janez Janša s svojim kabinetom pripeljal skozi usklajevanja do faze, da so res dobra? Jaz sem resnično prej, ko sem poslušal govor gospoda Janeza Janše, dve uri, tudi prišel do spoznanja, da je prav, da ima gospod Janez Janša v Državnem zboru dovoljeno nastopati dve uri, politične stranke, ki so bile izvoljene na volitvah, da imajo pravico nastopati pet minut. Ne nazadnje kdo smo mi ali bolje rečeno, kdo je opozicija, če imamo nad seboj človeka, ki ocenjuje, da je najpomembnejši, da je najpametnejši in da so vse odločitve, ki jih izpelje on, najboljše za vse državljane? Na koncu sem se zaustavil pri medijih. Mediji so v tem trenutku dežurni krivci, dežurni krivci zato, da imamo v naši državi gospodarsko stanje takšno, kot ga imamo. Mediji so krivi za to, da imamo na prebivalca zunanji dolg 8.000 evrov in še nekaj evrov zraven. Ampak zakaj bi to povedali ljudem? Ali ne bi bilo bolj enostavno, da sprejemamo politiko zaslepljenosti in ne kritiziramo gospoda Janeza Janše? In če pogledamo na ta način, vidimo, da dejansko mi delamo krivico gospodu Janezu Janši. Zakaj ne bi z vsemi silami v okvir vsakega zakona napisali in obdarili Rimskokatoliške cerkve. Ne nazadnje ta skrbi na onostranstvo in vsak dan bolj tudi na tostranstvo. Zakaj bi dopuščali svobodo miselnosti, če pa vidimo, da vsak drugače misli? Ampak to je ja slabo. To je očitno slabo, meče na nas slabo luč v Evropi, v svetu, ko pa bi lahko na tako zelo enostaven in lep način vsi skupaj na en glas kričali: Gospod Janez Janša je naš. Hočemo ga imeti za predsednika tako Vlade kot republike. Ne nazadnje tudi parlamenta. Potem se ne bi srečevali s to dilemo. In jaz verjamem ali pa, upam, da boste moje stališče povzeli vsi tisti, ki ste poslušali nagovor našega predsednika Vlade gospoda Janeza Janše. In naj mi bo s tega mesta dovoljen samo še nasvet predsedniku Vlade: Gospod Janez Janša, verjetno bi bilo najlažje, da zamenjate državljane in državljanke. Hvala.
Hvala. Mag. Franc Žnidaršič bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev.
Spoštovani gospod predsednik Državnega zbora! Spoštovani gospod predsednik Vlade, ministri, kolegice in kolegi! Predsednik Vlade gospod Janez Janša je 15.11.2007 nekaj pred polnočjo v Državni zbor sporočil zahtevo po glasovanju o zaupnici Vladi Republike Slovenije in pri tem navedel razloge, ki se v več pogledih razlikujejo od razlogov, navedenih v intervjuju istega večera pred tem. Ker je v intervjuju na TV Slovenija problematiziral tudi delo naše stranke v koaliciji in poimensko vodjo Poslanske skupine DeSUs z navedbo le dela njegovega glasovanja v Državnem zboru, je izvršni odbor stranke na svoji seji v nedeljo, dne 18.11.2007, v široki razpravi in po vsestranski proučitvi predloga predsednika Vlade in njegovih izjav v zadnjem tednu ugotovil naslednje. Prvič, da glasovanje o zaupnici Vlade, kar zadeva delovanje v koaliciji v resnici sploh ne bi bilo potrebno, saj je imela za svoje delovanje ves čad mandata dovolj veliko podporo. Drugič, da stranka DeSUS v tem mandatu s svojim delovanjem v koaliciji nikoli ni ogrozila delovanja te iste vladne koalicije. Da sprejemanje zakonov z glasovanjem poslanske skupine ali kakšnega njenega člana, razen v enem samem primeru, nikoli ni bilo ogroženo, že ob zagotavljanju sklepčnosti ne. Četrtič, da je nadaljnje uresničevanje programa in vsebine koalicijske pogodbe mogoče le v nadaljevanju delovanja te vlade do konca mandata. Petič, da je potrebno Vladi omogočiti korektno izvedbo predsedovanja EU, ki to od nas pričakuje. Izvršni odbor stranke je ob zaključku seje soglasno sprejel sklep, da naj poslanska skupina zaupnico Vladi podpre. Ker želimo poslanci Demokratične stranke upokojencev Slovenije še naprej sodelovati pri uresničevanju programa Vlade, stranke in vsebine koalicijske pogodbe, smo se kljub nekaterim pomislekom odločili enotno podpreti Vlado in svojega ministra v njej. Poslanska skupina bo glasovala za zaupnico Vladi enotno, ker smo prepričani, da je v danih razmerah to najboljša rešitev, skladna z interesom naše države in vseh državljanov, ki od nas pričakujejo, da bomo svoje delo v njihovim interesu končali v celotnem mandatu. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Jože Tanko bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Spoštovani! Priče smo grozljivi diskreditaciji Slovenije. Pred dvema mesecema je bila razposlana peticija, ki jo je podpisalo 571 slovenskih novinarjev. V njej sporočajo Evropi in svetu, da se v Sloveniji krepi avtoritarni režim na račun demokracije in medijske svobode in da predsedovanje take države utegne biti skrb vzbujajoč znak za sedanjost, še bolj pa za prihodnost Evrope. Evropa se je zdrznila. Vsi evropski državniki se sprašujejo, kaj se dogaja v tej lepi, uspešni demokratični deželi, ki bo čez nekaj tednov prevzela predsedovanje EU in o kateri do sedaj ni bilo slišati nič alarmantnega in skrb vzbujajočega. Celo več, to državo so imeli za uspešno v vseh pogledih, za vzor, tako so vsi govorili in tako so nas obravnavali. Deležni smo bili posebnih priznanj, javno sporočenih, in izrekali so jih najpomembnejši Evropejci vseh narodnosti. Sedaj pa šok s peticijo! Presenečenje za ambasadorje, presenečenje tudi za vse ostale spremljevalce dogajanj v Sloveniji. Iz domačega okolja so v tujino posredovane samo obtožbe in grozeča svarila EU o morebitnih posledicah predsedovanja Slovenije. Podlaga za tako pisanje novinarjev je v alternativnem vladnem programu SD-ja, kjer so zapisali v poglavju o svobodi medijev naslednje: "Vladajoča koalicija s pomočjo politično-kapitalskih povezav vpliva tudi na programsko vodenje dnevnih časopisov, neposredno s pomočjo kapitala pa tudi odločilno vpliva na nekatera druga javna občila. Novinarji, zaskrbljeni za delo in eksistenco, izvajajo samocenzuro. Medijski molk o Vladi nasprotujočih in kritičnih stališčih ali sankcioniranje novinarjev je del političnega obračunavanja koalicije z drugače mislečimi." Dragi Borut, dragi Tone, dragi ostali, dragi novinarji, vsi veste, da to zares ni res. Kljub temu, da je peticija v obtoku že dva meseca, nihče iz opozicije, še najmanj iz SD, ni storil ničesar, da bi se škoda Sloveniji, ki je nastala na osnovi njihove izkrivljene ugotovitve, popravila. Niste sklicali izredne seje Državnega zbora, niti niste zahtevali odstopa Vlade. Niste zahtevali ničesar proti Vladi, ki naj bi tako očitno posegla v svobodo in človekove pravice. Vsi ste tiho, tudi gospod Pahor, predsednik SD, ki je to tezo javno predstavljal. V mednarodnem okolju, kjer gospod Pahor deluje kot evropski poslanec, ni storil ničesar, da bi zaščitil ugled Slovenije. Ni se ogradil od peticije, prav tako tudi ne ostali iz SD in opozicije. Cilj je jasen: za rušenje te vlade so dovoljena vsa sredstva. Mednarodni ugled Slovenije ni nikakršna ovira. Zato je bila tudi lansirana prisluškovalna afera Janša-Sanader in še mnoge druge, ki so zelo škodile, ne ugledu te Vlade, ampak Slovenije, brez dokazov, z lažnimi obtožbami in domnevami. Za nobeno niso ne gospod poslanec Rop ne drugi dostavili niti enega dokumenta ali dokaza. Pa tudi sicer po mnenju gospoda Ropa, gospoda Cvikla, gospoda Potrča, gospe Potrate ni ta vlada storila ničesar dobrega. Slabo naj bi se lotila reševanja romskih zadev v Bršljinu in Ambrusu, zato so bili pozvani komisarji Sveta Evropa, slabo vodi gospodarsko, fiskalno in druge politike, reforme naj bi bile premajhne in neustrezne. Za vsak dan, za vsako uro ste znali povedati, kaj delamo narobe in kako znate vse storiti bolje - to ste govorili vsak dan. Ker smo odgovorni, ker ne želimo obvladovati Slovenije za vsako ceno, ker smo pripravljeni omogočiti boljšim, da se izkažejo za naše skupno dobro, smo vam ponudili, da prevzamete krmilo, da se izkažete, da takoj unovčite svoje znanje in talente za dobro Slovenije. Javno smo vam ponudili podporo. Niste sprejeli ponujenega, odpovedali ste, začeli ste se izgovarjati - kot na primer gospod Lahovnik, ki je v ponedeljek rekel: "Vlada je na teh volitvah izgubila, zato naj odstopi." Čez dva dni: "Odstop Vlade bi bil največja neumnost." In podobno so govorili tudi ostali veliki možje opozicije. Premier se je odločil za racionalen korak, za zaupnico. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]] V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke jo bomo podprli. Prav bi bilo, ker ne zmorete ali nočete prevzeti vodenja države, pomagati pri dvigu mednarodnega ugleda države, da jo podprete tudi v SD, LDS in Zares. Seveda pa boste morali storiti veliko v domačem in še posebej v mednarodnem okolju, da bomo oživili in dvignili ugled Slovenije. Povzročena škoda je nepredstavljiva. Upam, da se boste za odpravo [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]hudih posledic grozljive mednarodne diskreditacije Slovenije, čeprav je zelo pozno, takoj zavzeli tudi v socialistični internacionali. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Miran Potrč bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospod predsednik Vlade, spoštovane kolegice in kolegi iz koalicije. Verjel bi vam, da mislite iskreno in da želite sodelovanje, verjel bi vam, da ste za to, da v Sloveniji vladajo tudi v parlamentu demokratični odnosi in enakopravnost, če ne bi sklenili, da sme posameznik iz posamezne opozicijske stranke govoriti 5 minut, predsednik Vlade pa dve uri. Če bi nam dali čas, da govorimo vsaj pol tega časa, bi lahko demantirali z dejstvi mnoge polresnice, ki so bile v nastopu predsednika Vlade izrečene. Tako bo mogoče govoriti samo o nekaterih. Gre pa za to, da je predsednik od svojega prvega nastopa pred tednom dni do danes nizal različne obtožbe, spreminjal stališča, hkrati obtoževal opozicijo in javnost in hkrati ustvarjal vtis, kot da koga vabi na sodelovanje. Oboje na ta način po našem prepričanju skupaj ne gre. Bil je kritičen celo do volilnih rezultatov in do odločitev na referendumu, ki ne pomenijo glasovanja volivk in volivcev, ampak tudi ne razumevanje uspehov in dobrih del, ki jih opravlja Vlada, predvsem pa napačne propagande, ki je bila namenjena oceni vladajoče koalicije in Vlade, ne pa dejanskim vprašanjem predsedovanja oziroma volitev predsednika republike in vprašanjem referenduma o zakonu o lastninjenju Zavarovalnice Triglav. Da samo glede tega zakona rečem, če bi Vlada sprejela en sam amandma, ki je bil dogovorjen in o katerem je govorila tudi na svoji seji, ki je bil vložen tudi za matično delovno telo, pa ni bil sprejet, in neresnico govori tisti, ki pravi, da ni bil vložen, bi rešitev Zavarovalnice Triglav ne obravnavali na referendumu, ampak v parlamentu in rešitev tudi sprejeli, kasneje pa se dogovarjali, kako bomo operativno izvedli. In zelo podobne so razmere zdaj pri zakonu o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja. Jaz sem vesel nekaj ponudb, ki jih je predsednik Vlade dal v zadnjih petih ali pa mogoče sedmih minutah svojega nastopa. Ampak dal jih je potem, ko je najprej ozmerjal vse, dal jih je potem, ko nekaj mesecev vladajoča koalicija z ministrom za izobraževanje in s predsednikom matičnega delovnega telesa niso bili pripravljeni prisluhniti upravičenim pomislekom in želji iskati določeno soglasje ne samo z opozicijo v parlamentu, ampak tudi s stroko in zainteresirano javnostjo. Po mnenju predsednika Vlade so bili, poudarjam še enkrat, do tik pred koncem njegovih izvajanj za vse krivi opozicija, posebej Socialni demokrati in posebej tudi novinarji. In dve stvari naj o tem rečem. Čista neresnica, da ne uporabim tršega izraza, je dejstvo, da se govori o zaroti, najprej politične stranke, potem novinarji, potem tujina in potem diskreditacija Slovenije, če se ve in če je to dokumentirano, da je bilo pismo novinarjev objavljeno skoraj mesec dni prej, preden je na spletnih straneh zagledal luč sveta dokument o oceni Slovenije, dane s strani naše stranke. In čista je neresnica, da nismo v Evropskem parlamentu govorili v korist Slovenije, kar so danes demantirali s strani parlamentarne skupine socialistov in o tem je obveščen tudi predsednik Vlade. Če ne, mu jaz to pismo izročam. In naj zaključim, spoštovane kolegice in kolegi! Če bi obstojala pripravljenost pogovarjati se skupaj, potem ne bi bil problem podpisati sporazuma, njegove realizacije, potem Vlada ne bi razpravljala o tem, ali smemo ali ne kot opozicija delovati. Mi bi delovali kot opozicija v dobrobit Slovenije. Hvala.
Hvala. Preden dam besedo naprej, ker se še vedno pojavljajo protesti, zakaj poslanske skupine nimajo več časa za razpravo, naj še enkrat povem: zaupnica Vladi v Poslovniku ne predvideva razprave. Ker pa je na Kolegiju bilo soglasno sprejeto stališče, da naj bi vsaj poslanske skupine imele po 5 minut časa, smo mimo poslovnika tak sklep sprejeli. Naslednji ima besedo gospod Jožef Školč v imenu Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije.
Hvala lepa. Torej današnja predstava predsednikov gospoda Janše in gospoda Cukjatija je bila sama posebej nevredna parlamentarnega podija. Mene je predvsem spominjala na tisto, kar poznamo kot "politička nastava". Deležni pa so jo bili predvsem v tistih skupinah, ki ga sicer podpirajo, in v tistih skupinah, ki imajo z njim sklenjene partnerske in kooperantske sporazume. In prav je, da so ga poslušali, če so te vrste sporazume z njim tudi sklepali. Tudi pozivi za enotnost se lahko nanašajo na njih, na nas pa mislim, da ne. Če je bil do današnjega dne kdo v dvomu, kako Vlada tretira medije, predlagam, gospod Cukjati, da ta nastop predsednika prevedete in ga pošljete na vse tiste naslove po svetu in verjemite, nobene iluzije ne bo, kako razumeti odnos Vlade do novinarjev in slovenskih medijev. Ta nastop bo zagotovo poslabšal ugled Slovenije v svetu. Kaj smo še danes vse slišali? Tisto, kar je presenetljivo, vse iz registra gospoda Janše izpred prejšnjih volitev: da je vse narobe zaradi tega, če kdo postavi vprašanje o Romih, da je vse narobe zaradi tega, če kdo postavi vprašanje o izbrisanih, o cenzuri, ne pa da bi se spraševali, ali morebiti na teh področjih kaj ni v redu. Igra na najnižja čustva Slovenk in Slovencev, ki imajo druge težave in rečejo: Zakaj komplicirajo s temi stvarmi? Zakaj se ne ukvarjajo z zaposlitvami, kruhom in prihodnostjo? Odprl je register sovražnega govora, ki ga poznamo. Potem je bila tukaj teza, da kritika novinarjev in poštenih državljanov lahko sega do praga domače hiše. Zakaj pa? Zakaj kritika ne more seči čez prag? Ali se svoboda govora neha na pragu domače hiše? Ali to morebiti ne pomeni, da gospod Janša razume vso Slovenijo, s parlamentovm vred, kot del njegove širše družine, kjer lahko naroči, da se bo perilo pralo doma. Svoboda govora in pravica medijev ne more ustreči take vrste željam in imperativom. In to je zaskrbljujoče. Še huje pa je, da sugerira, da kdor slučajno govori po svoji vesti, ne glede na to, ali ima prav ali ne, da je potencialni sovražnik te dežele. To je jezik, ki se ga ne gre spominjati zaradi konsekvenc, ki jih je imel v tej državi. To mene skrbi. In nazadnje, da rečem. Mednarodni institut za tisk je Vlado pozval, da ustanovi posebno preiskovalno komisijo, neodvisno, ki bi vse te stvari okoli svobode medijev kapitalske in druge pritiske na novinarje raziskali - Vlada tega predloga ni sprejela. Zato je, bom rekel, tukaj neko sprenevedanje, češ, ni bilo poslano nam, poslano je bilo po svetu. Vlada je imela možnost, da določene stvari razčisti, to možnost je zavrnila in to možnost mislim, da še danes zavrača. Lepo je, da se umika iz izgubljenih bitk. Prihranila bo veliko denarja. Zato pozdravljam ta kompromis, ki je bil tu ponujen. Moram pa reči, resnici na ljubo, da je bil ta kompromis nekajkrat ponujen in je bil, kot se reče, z gnusom zavrnjen, dokler je Vlada čutila svojo polno moč. Ampak bolje pozno, kot nikoli. In bolje bi bilo, če bi to storila večkrat kot samo enkrat. Danes ne bi bila v težavah, v katerih je. Ne zasluži si zaupanja. Ni to vprašanje, ali lahko tu kdo zbere 10 podpisov, to je vprašanje, ali ima predsednik Vlade pogum, da da svoj podpis pod odstopno izjavo. Od tam naprej lahko govorimo drugi. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala za besedo, gospod predsednik Državnega zbora. Spoštovani predsednik Vlade Republike Slovenije, ministrski zbor, spoštovane poslanke in poslanci! Opozicija in njihove izpostave v civilni družbi so v zadnjem obdobju, še zlasti pred predsedniškimi volitvami in referendumom o Zakonu o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic, ustvarile ozračje protivladne histerije, ko je bilo pomembno samo to, da si bil proti Vladi; ni bila pomembna vsebina, ni bila pomembna resnica. Lansirane laži o zaskrbljujoči situaciji v naši državi so žal padale na plodna slovenska in evropska tla. V takšnih razmerah je bilo in je nemogoče delati, kaj šele voditi državo. Predsednik Vlade je odgovoren za normalno delovanje Vlade, zato je slovenski politični prostor nujno potreboval dejanje predsednika Vlade, s katerim bi se soočil s politikantsko protivladno histerijo. Predsednik Vlade je nedavno nanizal različne možnosti, med njimi tudi skrajno, to je odstop Vlade. Ta točka dnevnega reda seje Državnega zbora Republike Slovenije je logično nadaljevanje premierjeve napovedi, ne vem, zakaj je bila njegova napoved sporna. Če Vlada nocoj ne dobi zaupnice, mora po 117. členu Ustave Republike Slovenije ponuditi odstop, odstopiti. V Novi Sloveniji pa bi pričakovali bistveno več konstruktivne aktivnosti opozicije. Pričakovali bi več njenih po ustavi dovoljenih prijemov, kot na primer izglasovanje nezaupnice tej Vladi, če je že vse tako hudo narobe v tej Sloveniji. Toda opozicija se ni odločila Državnemu zboru predlagati novega mandatarja. To je torej v tem trenutku ne zanima. Na petkovem pogovoru z opozicijo na nacionalni televiziji smo z zanimanjem pričakovali odgovore opozicijskih prvakov na vprašanje voditeljice, kako ukrotiti inflacijo v Sloveniji. Ne bom žalil svojega materinega jezika z opisom občutkov, ki smo jih imeli ob odgovorih. Najbolj konkreten je bil odgovor, ki je napovedal strokovni posvet o inflaciji - "jutri bo". Želim, iskreno želim, da bodo rešitve dane na mizo za dobro Slovenije. Spoštovani! V Novi Sloveniji obžalujemo in smo prepričani, da je velik del 570 podpisnikov peticije zoper cenzuro in politične pritiske na novinarje v Sloveniji bil zlorabljen. Gotovo vsaj upokojeni novinarji, novinarji Cicibana in člani Programskega sveta RTV Slovenija niso vedeli, da bo peticija romala na 300 evropskih in svetovnih naslovov. Ob tem pisanju Evropi in svetu se spominjamo pisem mnogih, ki so prav tako pisali Evropi in svetu iz ljubezni do lastnega slovenskega naroda, ko so pred 16 in več leti prosili ugledne institucije in posameznike za podporo pri osamosvajanju Slovenije. Nekateri so takrat, obstaja filmska dokumentacija, v gladki srbohrvaščini svojim kolegom iz avantgarde zagotavljali, da ne bodo dopustili, da bi se Slovenija odcepila iz tako idealne družine, kot je SFRJ. Gospe in gospodje! Ob izkoriščanju in zlorabi 500-milijonskega poligona državljanov Evrope za blatenje lastne države se nocoj postavlja kot nujen razmislek o umestitvi Slovenije v Evropski uniji. V Evropski uniji nas cenijo ob naših dosežkih: prevzem evra, rekordna gospodarska rast, rekordna nizka brezposelnost, povečanje rodnosti itn. V Novi Sloveniji pozivamo k plebiscitarni enotnosti pred in med predsedovanjem Slovenije Evropski uniji. Gre za zgodovinsko priložnost naše države, da se vključimo v evropske miselne tokove, ki so jih trasirali očetje Evrope. Edino enotnost doma bo rezultirala dokončno prepoznavnost Slovenije v Evropski uniji in v svetu. Gre za zgodovinski trenutek Republike Slovenije in k temu zgodovinskemu trenutku je svoj odločilen prispevek doprinesla ta slovenska Vlada. Zato bomo poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije glede zaupnice tej Vladi, glasovali v skladu z lastnim prepričanem in v skladu s sklepi organov stranke. Zaupamo tej Vladi in ji želimo še veliko uspehov do konca mandata in realizacijo vseh začrtanih projektov. Za dobro Slovenije in za dostojno Slovenijo bomo poslanci Nove Slovenije prispevali vseh 9 glasov, ker je zaupnica tej Vladi vezana na Slovenijo. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima še predsednik Vlade. Izvolite.
Tisti, ki ste dejali, da se medijska svoboda in svoboda nasploh ne končna na državnih mejah, imate prav. Ta svoboda ni omejena. Tudi to, kar je bilo napisano v tej peticiji in ki je laž, ima pravico, da se napiše, da se širi. Zaradi tega, kar je bilo storjeno, ne bo - nekdo je spraševal - Vlada sprožila nobenih pravno-formalnih postopkov. Ne gre za nič nezakonitega. Torej noben ne govori o tem. Z veseljem bi ustanovili komisijo, ki so jo nekateri predlagali, če mi poveste en konkreten očitek iz te peticije, na katerega se da odgovoriti. Kaj naj dela komisija s to obtožbo? "Vladajoča koalicija s pomočjo parlamentarne večine je sprejela tudi novi zakon o RTV Slovenija, ki je v praksi okrepil nadzor vladajočih struktur nad javnim radiem in televizijo." Referendum je odločal o tem zakonu. Predlagali ste referendum - izgubili ste ga. Spoštujte voljo ljudstva! Tudi mi spoštujemo voljo, ki je bila izražena na nedeljskem referendumu o lastninjenju Zavarovalnice Triglav. Ne rabimo komisije, da te stvari raziščemo! Rabimo komisijo za to, da raziščemo, ali je Slovenija kot bodoča predsedujoča država Evropski uniji nevarnost za sedanjost in prihodnost Evropske unije? Kako naj komisija to razišče? To so pavšalne obtožbe. Če bi v peticiji pisalo, da je v tem in tem časopisu dne tega in tega Vlada izvedla to in to cenzuro, bi raziskali ta primer. Niti enega tega primera v tej peticiji ni! Kaj naj raziščemo? Kar se tiče zadev, ki očitno niso bile jasno povedane ali pa niso hotele biti slišane - mislim, da sem to zelo jaso povedal, ampak vseeno ponavljam: poleg tega, da obstaja medijska svoboda, poleg tega, da obstaja vse to, o čemer se je govorilo, seveda obstaja tudi nek razum, neka zmernost, nek patriotizem, nek občutek za lastno državo, za ugled te države. Obstajajo, pač, neke meje, obstaja neka morala, obstajajo neke vrednote, obstaja neko vedenje o tem, kaj je prav in kaj je narobe, kaj je dostojno, kaj ni dostojno. Veliko besed smo slišali v zadnjih dneh, ampak niti eden od tistih, ki pravi, da njihova politična stališča niso podlaga za te obtožbe, ki so šle v tujino, se od teh obtožb in ogradil. Niti ene izjave nismo slišali ne včeraj, ne predvčerajšnjim, ne danes, ki bi šla v tej smeri, da to ni v redu. Očitno obstaja v delu političnega prostora v tej državi še vedno strinjanje o tem, da Slovenija s to državo predstavlja grožnjo za sedanjost in prihodnost Evropske unije, drugače bi vsaj danes slišali stavek, da problemi obstajajo, da so sprejete politične ocene, ki so drugačne od vladnih, vendar pa, da Slovenija ne predstavlja te groze - nismo slišali tega stavka, močno obžalujem to. Tudi nismo slišali nič v smer utemeljitve, ki je izrečena v teh političnih ocenah, ki se je preko te peticije potem razširila po Evropi, da ta Vlada kapitalsko obvladuje medijski prostor. Jaz sem zelo nazorno predstavil, kakšna so lastništva v slovenskem medijskem prostoru, nihče pa ni predstavil dokazov za to, da Vlada kapitalsko obvladuje ta prostor; niti enega dokaza ni bilo podanega v zvezi s tem. Torej, očitki očitno ne držijo, šli so ven, trdi se, da nimajo političnih sponzorjev, nihče se pa od tega ni ogradil. Ponovno nekaj kalkulacij v tem smislu, saj je morda O.K., se je šlo čez mejo, ampak nam to koristi, ni važno, če bo Slovenija oblatena, nam to koristi. To žal niso vrednote, na katerih je nastala Slovenija. Jaz sem prepričan, da to niso vrednote večine Slovenk in Slovencev, državljank in državljanov te države. Jaz sem prepričan, da ima večina Slovencev in Slovenk, državljank in državljanov te države to državo Slovenijo radi. Jaz sem prepričan, da to, kar govorim, ni igranje na nizka čustva, kot je bil očitek. To, oprostite, so zame visoka čustva! To, da ima nekdo rad lastno državo, da se upre temu, da jo blatijo v tujini, to niso nizka čustva in to ni sovražni govor! Obtoževanje Slovenk in Slovencev, da v tem primeru izražajo nizka čustva, pa je sovražni govor in stvari bo treba enkrat postaviti na svoje mesto. Dobil sem tukaj nek odgovor iz Evropskega parlamenta, socialistične skupine v Evropskem parlamentu, češ da poslanec iz Slovenije, ki deluje v tej skupini, v Evropskem parlamentu ni delal proti pripravam ali kakorkoli slabo govoril o pripravljenosti Slovenije za vodenje Evropske unije. Nihče, nihče ni obtožil tega poslanca, nihče ni govoril, da je v Evropskem parlamentu kdo kaj počel, jaz sem natančno naštel stvari, o katerih se je govorilo. Sem tudi povedal, kje so te obtožbe objavljene, kako je do njih prišlo, na spletnih straneh se vidi, kje so razširjene in kakšni so odzivi nanje. Tukaj se zavrača nekaj, česar ni bilo, ne odgovarja pa se na tisto, kar je dejanski razlog in kar je bilo povedano. Ponovno se prehaja v neko absurdno situacijo, ki sem jo, mislim, da že prej napovedal. To je tako, kot da bi jaz zdaj rekel: "Vlada bo pač naredila vse, da se ne uveljavi nečesa, kar ni nihče predlagal." in če bo v naslednjih dneh to množično razmnoženo po Sloveniji, potem bo počasi marsikdo začel verjeti, da je nekdo to res predlagal, čeprav ni bilo nič od tega. Torej, spoštovani kolegice in kolegi, sedaj boste prešli na odločanje, na obrazložitve glasu in glasovanje. Ta Vlada in jaz osebno ni kriva za to, da je bil v prejšnjem mandatu sprejet poslovnik, ki dopušča samo obrazložitev zahteve za glasovanje. Izrecno piše, ni ga sprejemala ta Vlada in ta koalicija. Obstaja pa, kot sem že prej dejal, možnost, da se situacija obrne - 10 podpisov, konstruktivna nezaupnica, 5 ur bo govornica v rokah pogumnega, ki bo zbral teh 10 podpisov. Mi smo pripravljeni poslušati in odgovarjati. Še enkrat ponavljam, da ne bo kakršnegakoli nesporazuma, ker se je govorilo mimo tega in se ni prebralo to, kar je napisano tudi v formalni obrazložitvi zaupnice: zaupnico Vlade Republike Slovenije vežem na en sam razlog, na vprašanje enotnosti Slovenije pri pripravah na in pri vodenju Evropske unije. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]] Tisti, ki želite, da Slovenija kot celota to delo opravi dobro, zaupnico podprite. Obljubljam še enkrat, da rezultate tega glasovanja nikoli ne bomo kakorkoli razlagali v drugi smeri. Hvala lepa.
Hvala. Preden preidemo na odločanje, vas želim obvestiti, da bo na podlagi 117. člena Ustave Republike Slovenije zaupnica izglasovana in s tem dana podpora Vladi Republike Slovenije, če bo zanjo glasovala večina poslank in poslancev, to je 46 ali več. Ker bo verjetno želja po obrazložitvi glasu, najprej odpiram prijavo za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Gospa Majda Zupan v imenu Nove Slovenije. Prosim. [[Ne.]] Potem gospod Jakob Presečnik v imenu Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa, gospod predsednik. Poslanska skupina bo podprla Vlado Republike Slovenije, kot smo v svojem mnenju tudi že nakazali; in to iz več razlogov. Samo nekaj jih bom naštel: ker Vlada dobro, ker držimo besedo in se držimo tudi koalicijske pogodbe in v skladu s koalicijsko pogodbo; tudi ves čas delovanje te koalicije in te Vlade in tega mandata in tega parlamenta tudi delujemo; ker ne sprejemamo trditev, da je v Sloveniji vse narobe - kazalci seveda kažejo vse drugače - ker bi bilo tik pred predsedovanjem EU-ju neresno povzročiti vladno krizo in s tem zmanjševati kredibilnost države Slovenije. Zato bo, kot rečeno, poslanska skupina v celoti glasovala za podporo Vladi. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Gulič, izvolite, v imenu poslanske skupine LDS.
Spoštovani, gospod predsedujoči, cenjene kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije seveda ne bomo podprli zaupnice predsedniku Vlade, glasovali bomo proti. Razlogov za to je zelo veliko, časa ni toliko, da bi jih našteval. Tej tovariški samokritiki, ki jo je uprizoril predsednik Vlade, tako rekoč nimamo česa dodati; pač ta duh iz zgodovine se je vrnil. Pravzaprav smo kar hvaležni, da je povedal vse, kar je narobe, kar se mu zdi, da je narobe, ni pa prav, da je to očital novinarjem, ki se v tem trenutku ne morejo braniti, pač ni jih tukaj. Od 120 minut smo poslušali 115 minut pravzaprav napadov na novinarje in v zadnjem delu potem še poziv k enotnosti, češ da je Slovenija umazana. Jaz vam povem, da v tujini Slovenija čisto nič ni umazana. Celo pri takih, ki nas ne marajo kaj preveč, ima Slovenija dobro podobo. Drugačno podobo pa ima seveda v tem trenutku slovenska vlada. In to je velika razlika. Imeti sebe za celo Slovenijo je pa nespodobno in velik napuh. Gre pa iz neke teorije, da je oblast morda nesimpatična, ampak edina nesmrtna pot miru in stabilizacije; to poznamo iz poljske zgodovine in se očitno ponavlja pri nas. Še kaj bi se dalo povedati. Mislim, da ta Vlada, glede na to, kar je počela v teh treh letih, vključno s temi slepilnimi menjavami v zadnjem času, ko potem od ministrov ne dobimo nobenega odgovora, vsaj pametnega ne, razen da, recimo, proučujejo - kaj vem - kitajsko-slovenske medicinske odnose, pravzaprav nimamo ničesar. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Gantar.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod predsednik Vlade, spoštovani ministri in ministrice, spoštovani kolegi! Mi ne bomo podprli zaupnice Vladi in, gospod predsednik Vlade, ne boste nas pretentali. Ne boste nas pretentali s tem, ko ste rekli, da boste zaupnico sebi in Vladi vezali na vzpostavljanje in privrženost enotnosti pri vodenju Evropske unije. Ta tema, resnici na ljubo, ni bila nikoli tema tega spora in tega konflikta in je samo, lahko bi rekli, neke vrste vrhnja smetana, pod katero so se dejansko skrili neki drugi problemi in neka druga vprašanja, ki so se po mojem mnenju povsem nepotrebno pojavila ob prepričljivi zmagi kandidata za predsednika države in dejansko z vladnimi in drugimi stvarmi niste imeli pravzaprav nič skupnega. Rad bi povedal tudi to, da v Poslanski skupini Zares ne moremo sprejeti teh vaših obtožb o tem, kaj se vse deluje v tujini in kako nastopa tujina. Nam je pravzaprav to tuje. Moram reči, da me je vaš nastop v zvezi s tem zelo spominjal na reakcije, ki sta jih imela brata Kaczynski ob kritikah, ki so se pojavljale na Poljskem in v tujini v zvezi z njihovimi odnosi. Priporočam vam, ker pač odkimavate z glavo, da si preberete pred nekaj meseci zelo zanimiv članek v londonskem Economistu in mogoče boste uspeli najti kakšne paralele. Evropa za nas ni več tujina. Ko se je, recimo, gospod Lukenda pritožil zaradi sodnih postopkov na Evropsko sodišče, tega nismo sprejeli kot sovražno dejanje proti Sloveniji, ampak kot neko slabost v Sloveniji, zaradi katere je minister celo sprožil program Lukenda o odpravljanju sodnih zaostankov in tako naprej. Evropa za nas ne more več funkcionirati kot tujina in bolje, da ne. In predpostavljam, da tudi za večino naših državljanov ne funkcionira več kot tujina. To kar me moti v tem, ker ne bom mogel govoriti več kot toliko, bi rekel samo to, da se stil vašega nastopa in nadaljevanje te Vlade ni kaj dosti spremenil. In zato vas ne bomo mogli podpreti. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Bevk.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Predsednik Vlade Janez Janša je dva dni po volitvah na novinarski konferenci v Ormožu dejal, da so po nedeljskih predsedniških volitvah odprte vse možnosti, vključno z odstopom Vlade. V četrtek pozno zvečer pa se je premislil in v Državni zbor poslal zahtevo za glasovanje o zaupnici Vladi. Tako so bila razjasnjena ugibanja, ali gre za širšo rekonstrukcijo ministrskega zbora, ali zgolj za opozorilo koalicijskim partnerjem, ali pa za dejanski odstop predsednika. V naslednjih dneh pa je bilo pravzaprav razkrito, da zaupnico oziroma politično krizo neposredno povezuje z našo analizo z naslovom Slovenija danes - ocena stanja kot uvodom v pripravo alternativnega vladnega programa Socialnih demokratov 2008-2012, in kar je še bolj neverjetno, s peticijo 570 slovenskih novinarjev o medijski svobodi. Predsedniške volitve in zavrnitev Zakona o lastninskem preoblikovanjem zavarovalnice Triglav na referendumu sta resen poraz vladajoče koalicije Janeza Janše. To je bilo potrebno hitro pospraviti pod preprogo in ustvariti umetno politično krizo v državi. Za to umetno krizo pa posredno obtožiti Socialne demokrate, ki imamo v Državnem zboru 14 poslank in poslancev. Je pa res, da smo že od marca letos na vrhu vseh javnomnenjskih raziskav. Postali smo resna alternativa sedanji vladajoči stranki in iz tega dejstva izhaja večina njenih travm Zahteva za glasovanje o zaupnici Vladi mesec dni in pol pred začetkom predsedovanja EU je, milo rečeno, zelo nenavadna in kaže predvsem na težave v lastni koaliciji ter veliko mero neodgovornosti. Socialni demokrati smo pripravljeni prevzeti odgovornost za vodenje države, toda ta mandat nam morajo dati volivke in volivci na rednih volitvah, ali pa tudi predčasnih. Mi nočemo mandata, ki nam ga ponuja Janez Janša, prav tako pa se ne bojimo prevzeti vodenja vlade, vendar morata biti vladni program in kadrovska ponudba predhodno preverjeni na parlamentarnih volitvah. Po našem mnenju, po mnenju Socialnih demokratov je najbolj korektno, da Vlada ob konstruktivnem sodelovanju opozicije uspešno opravi predsedovanje EU in se šele potem razpišejo redne parlamentarne volitve. Predlog predsednika Socialnih demokratov Boruta Pahorja za dialog pa je, kot izgleda, naletel na gluha ušesa predsednika Vlade. Taka zaupnica, kot jo predlaga predsednik Vlade po [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] 258. členu Poslovnika Državnega zbora, ni mogoča in je demagoška. Odločitev, da bomo predsedovali Evropski uniji je bila sprejeta 17. novembra 2004, in to je treba spoštovati [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala. Besedo ima gospod Tanko.
Hvala lepa. Najprej nekaj datumov. Peticija novinarjev je bila poslana 10.9. na evropske naslove, na številne evropske naslove, 26.9. je bila posredovana Vladi in šele 16.10. Državnemu zboru. Skratka, mesec in pol po tem, ko je že zakrožila po Evropski uniji. Vendar tudi mesec in pol po tem oziroma mesec po tem, ni bilo nobene reakcije v Državnem zboru, nihče od opozicijskih liderjev ni sklical Komisije za peticije niti izredne seje Državnega zbora, kljub izredno trdim izhodiščem, ki so napisane v tej peticiji in tudi v vaših ugotovitvah. Ta način komunikacije z Evropo se ni pojavil prvič v opoziciji. Ko smo začeli urejati razmere, recimo, v Osnovni šoli Bršljin, je prišlo do intervencije komisarja Sveta Evrope za človekove pravice Alvara Gila-Roblesa na verjetno pobudo opozicijskih članov, ki delujejo v Svetu Evrope. Ko smo urejali razmere v Ambrusu, je bil pozvan njegov naslednik Thomas Hammarberg. Ko smo sprejemali zakon o RTV-ju, so nekateri poslanci tega Državnega zbora poslali poziv, tudi na Svet Evrope in dobili smo odzive Jakubowicza, prišel je tudi odziv liberalnega sekretarja Aidana Whiteja in tako naprej. Sprašujem vas, s čim se, recimo, hvalijo države, s čim se hvalijo športniki - z dosežki, z rezultati. S čim se hvalijo vlade in državljani Slovenije? Tudi bi se morali pohvaliti s tem, kar smo dosegli - tako doma, kot v Evropi. Ta Vlada dosega izredno dobre rezultate na številnih področjih, vendar, ko govorimo o rezultatih, dobimo jasno sporočilo: "Dobra novica ni novica." Zdaj pa vas sprašujem, ali bi v Evropi predstavljali, recimo, serijo porazov Uniona Olimpije kot nek dosežek, kot nek uspeh? Mislim, da ne. Obratno pa bi naredili, verjetno, da bi povedali, da so [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Petkovšek in ostali izredno uspešni. In neko tako sporočilo o urejenih razmerah, o dobrih razmerah v tej državi bi pričakovali tudi od tistih, ki nimajo najboljšega odnosa do te Vlade. Ker vemo, da je ta Vlada edina, ki je sposobna izpeljati predsedovanje, ker je očitno, da je tudi edina, ki je sposobna držati visok nivo rezultatov, bomo v Poslanski skupini [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Slovenske demokratske stranke zaradi teh rezultatov, ki jih dosega, in tudi zaradi perspektive, zaradi možnosti in zaradi uspešnega predsedovanja dali soglasno podporo. Hvala.
Hvala. Gospod Peče.
Spoštovani prisotni, če držijo trditve predsednika Vlade, da kolegi iz Pahorjeve stranke blatijo domovino Republiko Slovenijo v tujini, je to vredno vse kritike. Je to vredno celotnega prezira, kar ga premoremo vsi skupaj. Drugič bi rad izpostavil, da stališča ali pa prioriteto Poslanske skupine Slovenske nacionalna stranke ni to, da bomo predsedovali Evropski uniji. Po naši oceni se je Slovenija, slovenska vlada, slovenski parlament zavezal izključno slovenskim državljanom za to, da bomo sprejemali zakone, ki so po meri in pogodju slovenskim državljanom in državljankam, s tem da je šele 3. ali 4. pomena to, kako bomo izpeljali predsedovanje Evropske unije. Žal pa vidim, da smo v zasledovanju tega cilja v Poslanski skupini Nacionalne stranke osamljeni. Vsi govorniki pred menoj ste, ne glede na to, ali prihajate iz opozicije ali pozicije, zagovarjali grozo pred predsedovanjem Evropske unije. Iz tega naslova še enkrat: to ni prioriteta Poslanske skupine Nacionalne stranke. Naša prioriteta je domača zakonodaja po meri domačega človeka, torej Slovenke in Slovence. Po drugi strani pa bi rad ponovno poudaril, da se Slovenija ne nahaja v nobeni politični krizi, da je stanje, v katerem smo danes, zgolj igra. Igra vseh tistih, ki imate pač v rokah škarje in platno, ali vseh tistih, ki upate, da imate v rokah škarje in platno. Dejstvo pa je, da se nahajamo, in to se vedno znova zanemarja, globoko ali konkretno pred gospodarsko krizo. Ne glede na to, kako poskuša nek posameznik iz katerekoli stranke zminimizirati pomen inflacije ali pa zminimizirati ukrepe zoper inflacije, nastopa danes ta in tukaj v naši državi. Cene v Republiki Sloveniji nanašajo mnogo hitreje kot v ostalih članicah evroobmočja. Dejstvo je, da zunanji dolg Republike Slovenije narašča z izjemno hitrostjo. Iz tega naslova je vsak državljan in državljanka Republike Slovenije samo tujini dolžan preko 8 tisoč evrov. To je podatek, ki je zrasel s področja zadnjih nekaj let. In ko predsednik Vlade govori o tem, da ni več korupcije in klientelizma - lepo vas prosim! [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Po moji oceni je še v večjem razmahu, kot je bil. Enako je z negativnim kadrovanjem. Jaz verjamem, da vsi ministri vedo, o čem govorim. Iz tega naslova še enkrat poudarjam: stališče poslanske skupine je, da v naših očeh ne uživate zaupanja za vodenje ne vlade, ampak države Republike Slovenije. Hvala.
Hvala. Odpiram prijavo za obrazložitev glasu v svojem lastnem imenu. Gospod Džuban, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem skupaj. Posebno čast imam, da prvi obrazložim glas in da rečem, da ne bom glasoval za zaupnico. 90 minut sem poslušal o peticiji novinarjev - 570 ali kolikor jih je pač bilo, je dovolj kvalificirana druščina, da sama za sebe odgovarja, kaj počno doma in v tujini. In to v tem trenutku ni moj problem. Moj problem in glasovanje o zaupnici je dogajanje v Sloveniji in eventualno kdaj pozneje dogajanje pri vodenju Evropske unije, ampak v Sloveniji se dogaja veliko stvari, ki me navaja k temu, kar bom sedaj počel. Na cesti imamo 70 tisoč demonstrantov, ki ne demonstrirajo zastonj. Borijo se za eksistenco, za osnovno tisto, kar pač vsakemu državljanu Slovenije pripada. Na veliko listov imamo 70 tisoč podpisov za enega od zakonov, ki ni primeren za to državo Slovenijo. Skrbi nas razpad zdravstvenega sistema in zgodbe, ki se dogajajo na tem področju. Skrbi nas za državni univerzitetni klinični center, ki razpada; za zgodbe po posameznih ministrstvih, ki so zaskrbljujoče; in tako bi lahko naštevali še dolgo, če bi seveda v opoziciji imeli na razpolago dovolj časa. In takšni in podobni razlogi so tisti, ki me navajajo k temu, da te zaupnice ne bom podprl. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Horvat.
Hvala. Glasoval bom proti zaupnici, ne samo kot član socialdemokratske poslanske skupine, ki je bila v zadnjem obdobju zelo pogosto in zlasti zadnje dni deležna neupravičenih napadov predsednika Vlade in nekaterih članov koalicije, ampak še posebej bom glasoval proti zaradi ravnanja predsednika Vlade od sprožitve realne ali navidezne krize Vlade in tragikomedije, ki traja kakšen teden in cel današnji dan in večer. Ob dovolj veliki večini, kot jo ima ta koalicija v tem Državnem zboru in kot je sinoči napovedala izid današnjega glasovanja nacionalka, je absurdno valiti odgovornost, in to smo v glavnem cel popoldan in cel večer poslušali, s strani predsednika Vlade za težave pri vladanju in neprijetne informacije v tujini, na opozicijo in novinarje. Nastop predsednika Vlade danes popoldne in ta večer je bolj spominjal na nastop gospoda Janeza Janše kot vodje opozicije pred nekaj leti kot odgovornega predsednika Vlade. O vsebini teh nastopov bi se točka namesto "zaupnica Vladi", morala imenovati "opozicija in novinarji na prangerju predsednika Vlade". Želim, da se po glasovanju o pozitivnem izidu za Vlado čim prej predsednik Vlade in Vlada odpravi na delo, pred njo so zahtevne in odgovorne naloge, tako v zvezi s predsedovanjem [[...]] [[Opozorilni znak za konec.]] [[...]]kot tudi sicer. Ob tem seveda lahko računa na sodelovanje opozicije, vendar za sodelovanje sta potrebna dva, z manj trme, z več kompromisov in tudi bolj korektnimi odnosi kot [[...]] [[Izklop mikrofona.]]
Hvala. Gospod Brenčič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Moj glas gre, kot že velikokrat do sedaj, ko je Vlada v parlament predložila dobre rešitve, v podporo tej Vladi. Ta Vlada je tudi moja Vlada, kot sta bili moji vladi v minulih dveh mandatih z majhno izjemo v letu 2004. Da to storim, mi veleva odnos do tega, kaj je v danem trenutku dobro za to državo, za njeno celostno podobo v času, ko prevzema vodenje oziroma predsedovanje Evropski uniji. Vendar pa je moje skromno pričakovanje, da bi se tako Vlada kot velik del vladne koalicije pri razreševanju vprašanj, ki so vezana na upravljanje s to državo, v bodoče nekoliko manj ukvarjala z delom nekdanjih vlad, vlad, v katerih je Slovenska ljudska stranka, tako kot v tej, avtonomno sodelovala z najboljšimi možnimi prispevki za dobro te države in njenih ljudi. In da bi nekoliko več pozornosti posvetila temu, čemur se reče pogovori znotraj koalicije. In tudi, da bi imela občutek za pogovor z opozicijo takrat, ko so predlogi dobri, ne populistični, ne škodoželjni in ne provokativni. To bi krepilo našo demokracijo. In vesel bi bil tudi, če bi se nekoliko manj ukvarjali z načelom, ki je preveč prisotno v tokratnem sklicu, načelo "naš-vaš"; to demokracijo slabi. Hvala lepa.
Hvala. Gospa Lavtižar Bebler, prosim.
Hvala, gospod predsednik. Glasovala bom proti. Žalosti in žali me, da smo morali dve uri poslušati neprepričljiv in po slogu politkomisarski referat, s katerim je predsednik Vlade poskušal disciplinirati koalicijo, opozicijo, medije in novinarje, sindikate, kakopak tudi ljudstvo, ki se je na nedavnih volitvah in referendumu menda slabo odločilo. Torej, po vašem več kot dovolj, da se ugotovi, da so razmere v Sloveniji slabe, celo kritične, ugled Slovenije v tujini pa resno načet. Gospod predsednik, če že za vsako ceno in žal tudi nadvse arogantno iščete notranjega sovražnika, zazrite se vase in v triletno prakso vaše Vlade in ugotovili boste, da je ta Vlada in samo ta Vlada sama sebi tudi največji sovrag. Govorili ste, da ste bili vselej pripravljeni na kompromise. Res, koliko takšnih kompromisov z opozicijo ste sklenili doslej - niti enega vsebinskega ne! Tudi način, kako ste zaključili svoj današnji referat, je žaljiv. Zaupnico, pravite, vežete na izkaz enotnosti pred predsedovanjem Svetu Evropske unije. Vsak drug, torej nesoglasen rezultat, boste razlagali, kot da smo tisti, ki bomo glasovali proti, dejansko proti enotnosti in uspešnosti Slovenije v času predsedovanja Svetu Evropske unije in celo, da nimamo radi Slovenije. To je pa res preveč. Če prav razumem, od nas zahtevate enoumje in samoukinitev opozicije. To je res preveč. Hvala.
Hvala. Gospod Gulič.
Ta Vlada je seveda tudi moja Vlada. Vendar ta Vlada ni moja država in ni moja domovina, da smo si na jasnem. Če ne bi bilo vseh teh zamrznjenih pravil o tem, kdo lahko podpisuje peticijo, jih je ne bi bilo 471, ampak bi jih bilo 472. Tudi jaz bi se podpisal pod to; ne zaradi tega, ker bi bila cenzura, ampak predvsem zaradi tega, ker je vsaj del novinarjev, in to dobrih, po vseh teh kadrovskih menjavah onemogočenih, da bi se nad njimi izvajal cenzura ali so onemogočeni celo, da bi se samocenzurirali. Saj pišejo čisto nekaj drugega, saj jim ne dajo tistega dela, ki bi ga zahtevali, ne rečem, da vi to ukazujete, zelo dvomim, zelo dvomim v to, ampak klima, ki je ustvarjena v Sloveniji, seveda pa to omogoča. Nihče ne goji virusov, ampak če je dobra klima, se zaredijo kar sami. Dajem pa vam seveda vse priznanje za veščo potezo, ki ste jo izvedli v torek in pljunili na torto zmagoslavja gospoda Danila Türka in tako preusmerili vso pozornost javnosti od volitev, od novoizvoljenega predsednika nase in na svoje težave. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Ne na težave te države, ne na težave Slovenije, ampak na težave Vlade, ki ji predsedujete. Kar veliko jih je. Konec koncev je lansko leto dobil naš minister za finance visoko priznanje Evropske unije. Seveda, dobil je za delo gospoda Mramorja in Gasparija. Letos, ko je šel pokazati svoje delo, so ga poslali v oslovsko klop in domov popravljati zadeve [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]in še vrsto takih zadev bi lahko zahtevali. Če pogledamo, kako glasuje gospod Žnidaršič, glasuje vedno za to Vlado, ampak vedno tudi kaj pove in to vam ni všeč, v tem parlamentu vam ni všeč beseda [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala. Gospa Potrata.
Hvala. Seveda ne bom podprla Vlade, tako kot je nisem tudi takrat, ko je bila imenovana, in nespodobno je, kar je predsednik Vlade od nas zahteval, da glasujemo za zaupnico in s tem izrazimo svojo pripadnost domovini. Jaz sem svoji domovini pripadna. Ne čutim se pa zavezane temu, da bi morala izrekati svojo brezpogojno podporo predsedniku Vlade, ki mi sicer v zadnjem tednu namenja neverjetno pozornost, za kar se mu iskreno zahvaljujem. Ne vem sicer, s čim sem si to pozornost zaslužila; ampak vendarle, dovolite, gospod predsednik, znani slovenski sociolog je rekel, da je za zrelo demokracijo značilno partnerstvo s civilno družbo. Dve uri ste demonstrirali to, čemur ni mogoče reči partnerstvo s civilno družbo. Tudi niste ravno iz tiste stranke, ki bi jo odlikovala kakšna posebna skrb za manjšine, zato si drznem biti kritična do vašega odnosa in do iskrenosti o marsičem, o čemer ste govorili. Zakaj ta strah, če bi morala Slovenija v okviru predsedovanja organizirati neko konferenco o manjšini, če je pri nas vse tako lepo in prav? Jaz ne vem, zakaj je treba problematizirati stvari, če minister iz stranke, ki pravi, da beseda velja, požre besedo, ki jo je dal podpisnikom resolucije in pripravi predlog zakona, ki je negacija tistega, kar je obljubljal. In si ne daste tega dopovedati ne vi ne tisti, ki jim je neprijetno to slišati. Da ne govorimo o tem, kako vas je bilo treba prositi, prepričevati, opozarjati, kaj vse bi bilo treba narediti prej, preden bo doseženo soglasje v zvezi z zakonom o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja. Škoda, da tega ne uvidite.
Hvala. Gospod Ziherl.
Hvala za besedo. Vlado sem vedno podpiral in jo nameravam še naprej, ker dobro dela in ni nobenih razlogov, da ji ne bi zaupali. Ravno zaradi tega, ker Vlada dobro dela se je pač treba bilo nekaj izmisliti in jo napadati z vsemi topovi na vseh področjih z racionalnimi in z neracionalnimi navedbami. Tako nekdo celo imenuje predsednika Vlade "princ teme" in do tega izraza je verjetno prišel na neki višji stopnji zavedanja, kamor se večkrat poglobi ali pa ob branju Harrya Potterja ali Gospodarja prstanov, kjer so taki izrazi navedeni. Za največjo opozicijsko stranko lahko rečem oziroma jo lahko primerjam z bogom Janusom, ki ima dva obraza: predsednik stranke kaže prijazen obraz, medtem ko podpredsednik stranke uvaja metode, ki so bile značilne takoj po koncu vojne, pa tja do 1948. leta, ko je bilo treba prisluškovati Cerkvi, dogajanju v cerkvi, pa predvsem po cerkvenih obredih, kdo se združuje s kom in kaj govorijo. Drug tak primer so Romi v Ambrusu, ki so bili Romi do takrat, dokler niso zašli na teritorij našega kolega Vebra in so takrat postali Cigani. Statistični podatki, v LDS so bili sami lepi, v naši, sedanji Vladi sami slabi. Situacija je bila ravno obratna. Hkrati pa po terenu naraščajo civilne iniciative, ki minirajo oziroma ki onemogočajo na terenu izvajanje projektov, ki si jih je zastavila Vlada in lokalne skupnosti, in civilne iniciative morda kje kakšno 30 let staro željo odlagajo v neko bližnjo bodočnost, čeprav je za projekt, ki ga danes realiziramo, prepozno. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Germič, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod predsednik Vlade, podcenili bi vas, če ne bi pričakovali reakcije glede na javnomnenjske raziskave in rezultate na predsedniških volitvah ter glede na referendum, če ne bi odreagirali na določen način. Seveda pa ocenjujem, da način, kako reagirate, da so za slabo politiko te Vlade krivi vsi drugi, razen ta Vlada ne. V obdobju te Vlade smo kritizirali politike na socialnem področju, na področju zdravstva, ukrepali ste z malimi sanacijami - zamenjali ste ministre. Danes je bilo moč slišati tudi o tem, da je vaše ravnanje moč razumeti kot odziv na protivladno histerijo. Sprašujem se, gospod predsednik Vlade, ali ni bil vaš predsedniški kandidat tisti, ki je opozarjal, da bo njegova prva ali pa ena izmed prvih potez, da bo prišel v Državni zbor in opozoril na posledice te Vlade na socialnem področju, na zelo velike socialne razlike, ki so nastale v času vašega mandata? Danes niste imeli časa v svojem dvournem nastopu, da bi si nastavili ogledalo in sporočili slovenski javnosti, da namesto arogance, ko govorite o tem in govorijo vaši ministri o tem, da če se je podražil kruh, pač jemo enega ali dva dni star kruh. Ali so protivladna histerija tudi ocene komisarja za finance Almunia, ki govorijo o tem, da je s 5% inflacijo Slovenija slab zgled državam, ki bodo v prihodnje vstopile v evroobmočje? Torej sprašujem se, ali lahko podpremo takšno politiko tudi naprej. Seveda, moja ocena je, da ne, in da je zelo nekorektno, gospod predsednik Vlade, da nam pri tem govorite o čustvih, da tisti, ki vam ne bomo izrazili podpore, bomo izrazili tudi slabo popotnico Sloveniji v času predsedovanja Evropski uniji. Seveda, sam bom glasoval proti zaupnici. Hvala.
Hvala. Gospod Štebe.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane, spoštovani! Jaz bom glasoval za zaupnico Vladi in predsedniku Vlade. Najprej pa bi rad izrazil razočaranje nad tem, da pravzaprav nisem še slišal danes junaka, ki bi nekako vzel v bran oziroma branil verodostojnost zapisanega v peticiji novinarjev. Verjetno taka množica ljudi, kompetentnih, zasluži vsaj s strani tistih, ki se jih po drugi strani bojite in nimate niti približne korajže za to, niti verjetno vaš "super dečko", da bi pobrali rokavico in prevzeli vladanje tej državi. Ta možnost vam je bila kar velikokrat ponujena. Sicer pa beremo vse sorte: Vlada je zanič, naj Vlada vlada, Vlada je vajeti izpustila iz rok, voz je dobesedno zastal v blatu. Ali pa: Zakaj, za boga, je to ljudstvo tako nezadovoljno in kritično? Država se pogreza v kataklizmične ekonomske razmere - medijska ofenziva nezamenljivega in dosmrtnega sindikalista, nekdanjega partijskega funkcionarja in zadnjega predsednika [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Socialistične zveze delovnega ljudstva, ki to alarmantno sporoča v prizadevanju za njegov četrti predsedniški dosmrtni nezamenljivi mandat. Kako je mogoče, da čez 570 slovenskih novinarjev s svojim društvom, velika večina povsem nasprotno ocenjuje medijsko svobodo kot mednarodni raziskovalci in institucije? Nekaj mora biti hudo narobe. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Nimam časa. Morda samo to, da je najbolj "bosa" bila izrečena s strani nacionalistov; oni bi v svojem značilnem stilu [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala. Gospod Kumer.
Hvala za besedo. Spoštovani prisotni. Dejstvo je, da mi danes o tem ne bi razpravljali, če bi pred tednom dni, v nedeljo bil izvoljen pravi predsednik države. Zato labodji spev, napovedan slovenskim novinarjem leta 1990, očitno doživlja svoj končni epilog. Gre pa za eno dodatno vrednost, da je danes je kot dodana vrednost dodan še labodji spev tega parlamenta oziroma opozicije. Sam način današnje razprave dokazuje, da ne morem obrazložiti svojega stališča tako, kot bi ga rad, ker mi je odvzeta beseda. Tudi izrečene številne neresnice, izmišljotine in zgodbe o zarotništvu proti Vladi in predsedniku Vlade so precej votle. Dejstvo, da kot predsednik Vlade ne veste, koliko poslank in poslancev je bilo izvoljenih na zadnjih parlamentarnih volitvah na listi Socialnih demokratov, veste pa vse drugo o tej stranki - danes ste v dvournem nagovoru tudi veliko o tem povedali - je seveda neizpodbitno dejstvo. Tudi to so seveda votli argumenti. Zato menim, da ugled Slovenije v tuji, najbolj krnijo tisti, ki ne dopustijo kakršnekoli kritičnosti do Vlade in vladajočih, na vseh področjih, do koder [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]seže roka te Vlade. S tem sporočajo svetu, da odkrito težijo k enoumju. Najcenejši nadomestek za domišljijo, zarota vseh vrst, pa je neresnica in laž. Zato je vse dogajanje v zadnjem tednu predvsem neodgovorno ravnanje vas, predsednik Vlade, zaradi hitro izrečenih ocen, prehitrih zaključkov in veliko neutemeljenih zarotniških zgodb, ki smo jih danes slišali [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]v dvournem ekspozeju.
Hvala. Gospod Janc.
Hvala lepa za besedo. Dober večer vsem. Spoštovana Vlada - moj glas imate. Prvič zato, ker sem vas podprl že leta 2004. Drugič zato, ker menim, da so delali dobro do tega časa, v korist državljanov in tudi na številnih področjih dokazali uspešne rezultate. Tretjič zato, ker je Slovenska ljudska stranka del te koalicije in spoštujemo to pogodbo in smo na isti ladji. Četrtič zato, ker smo 2004 dobili od volivcev zaupanje na volitvah, stopili v to Vlado za štiri leta, torej do konca mandata 2008, potem pa bomo položili račune o našem uspehu ali morebitnem tudi neuspehu. Tudi zato, ker je pred nami zagotovo zgodovinski dogodek, dogodek, ko bo naša država imela to čast in priložnost, da predseduje Evropski uniji in to priložnost dobro izkoristi za večjo prepoznavnost Republike Slovenije tako na evropskem kot svetovnem parketu - če hočete. Zato se dobro pripravite in verjamemo, da bomo to priložnost dobro izkoristili. Pa tudi zato, ker osebno menim, da smo letos volili na predsedniških volitvah neposredno predsednika Vlade in ne predsednika države, kajti govorili smo samo o Vladi in zelo malo o funkciji in pristojnosti predsednika te države. Tega mislim, da ni potrebno utemeljevati. In še nekaj, tudi nekoč je bil kandidat liberalne stranke v tistih časih za predsednika stranke, pa dobil izjemno slab rezultat, pa nihče ni krivil takratne slovenske vlade. In na koncu, spoštovana Vlada, moj glas imate, končajte mandat pokončno in odločno, v korist Slovenije. Vam želim pri tem veliko uspehov na slovenskem in evropskem parketu, pa naj bo dovolj košev ali pa golov za dobrobit Slovenije. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Žnidaršič.
Lepa hvala! Spoštovani prisotni! Izjava o možnem odstopu Vlade je bila zame vrhunsko presenečenje. V TV-nastopu, ki je bil vezan na to izjavo, pa je brez stvarne potrebe gospod predsednik Vlade izpostavil DeSUS; češ, na Vladi ni težav, v parlamentu pa so in tam je problem, skoraj s preveliko častjo imenovani Žnidaršič, katerega glasu ne kaže jemati resno. Kje pa piše, da bi moral enako glasovati jaz v parlamentu kakor naš minister v Vladi? No, ampak to ni tako zelo pomembno. Pomembno je to, da sem potem dajal neke izjave, ker me je velika večina novinarjev hotela takoj vprašati: "Kaj boš storil? Kako boš glasoval?" In sem govoril tudi o tem, kdo si zasluži moj glas. Ampak, kasneje sem se vprašal, kdo bi imel korist od prepira med menoj in predsednikom Vlade? Ni koristi! Prav gotovo ni koristi za tiste tam zunaj. Zaradi tega in zaradi resnega premisleka v naši stranki, v naši poslanski skupini sem se odločil, da je danes čas za odločno podporo Vladi, da je čas delovanja, nadaljnjega delovanja naše Vlade, čim boljšega dela za državljane, za vodenje Evropske unije. Danes ni čas zamer. In zaradi tega bom svoj glas v nasprotju s prvotnimi napovedi brez slabe vesti prispeval k zaupnici Vlade in računam, da bo ta velika. Hvala.
Hvala. Gospod Moge.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim. Mislim, da "beseda velja" - ta stavek ne drži za koalicijo in Vlado, spoštovane gospe in gospodje. Ali imamo trgovine ob nedeljah zaprte? Nimamo. Ali imamo tretji televizijski kanal? Nimamo. Ali imamo enotno davčno stopnjo? Nimamo. Ali je dohodnina takšna, da jemlje bogatim, pa daje revežem? Daleč od tega. In še bi lahko našteval, ampak imam samo dve minut. Rad bi pa rekel, da če že beseda ne velja, da bi bili vsaj na kadrovskem področju dobi, če se borite za Slovenijo, in bi dali na kadrovsko področje res ljudi, ki so strokovno usposobljeni in ki so sposobni nekaj delati, ne pa po strankarski pripadnosti. Farsa, ki se je dogajala ob nastopu te Vlade in kasneje v gospodarskih družbah, nam je vsem znana. Kaj se je dogajalo na raziskovalnih inštitutih - nam je vsem znano. Kaj se je dogajalo v obveščevalno-varnostni službi Sovi - nam je vsem jasno. Kaj se je zgodilo z novinarji velikih medijev? Delo je bilo obglavljeno, Večer je bil obglavljen, na RTV se ve, koga so postavili. Kaj se je pa zgodilo z Dnevnikom in z Mladino - tem so pa takoj upadle te stvari, kar se tiče sponzorja, tako da so morali iti na dokapitalizacijo. Mislil sem, gospod Janez Janša, da boste kaj povedali tudi o teh dveh knjigah, Kaj nam pa morete in Trgovci z orožjem [[...]] [[Opozorili znak za konec razprave.]] [[...]]Mislim, da je tukaj gor vaš dolg, da nam v parlamentu in državljankam in državljanom Republike Slovenije enkrat poveste, kam je izginil ta denar od trgovine z orožjem. To je velik greh, ki nas teži in spoštovani gospod Janez Janša, za vse, kar ste dobrega napravili za to državo, vas jaz spoštujem, ampak to, da nikoli ne poveste, kam je pa šel ta denar, zaradi tega pa mojega zaupanja nimate in jaz za vas in za takšno Vlado, ki jo vodite, ne moremo glasovati.
Hvala. Gospa Žgajner Tavš.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovani predsednik Vlade, gospod Janez Janša, veste, nekaj pa nas je le še ostalo v tem parlamentu, ki nočemo biti marionetke v vaših rokah. In tisti verjamem, da se prav dobro zavedamo posledic vaših reform. Če dovolite, bom začela z davčno reformo. Kakšne so posledice vaše davčne reforme, s katero ste razbremenili lastnike kapitala? Januarja letos 16 tisoč delavcev z minimalno plačo, oktobra 2007 je teh ljudi že 22 tisoč. To so sveži podatki, danes dobljeni. 200 tisoč upokojencev s pokojnino manj kot 400 evrov, da ne naštevam dalje. Res smo packi v opoziciji, ko opozarjamo na slabosti vladne politike, na številne druge nepravilnosti, korupcijo v zdravstvu - zato je padel minister, ki je danes naš poslanski kolega. Zato, ker so na račun prelaganja denarja iz enega žepa proračunskega v privatne žepe, tudi vidnih članov SDS trpeli bolniki. To je vaša politika. Pravim, spoštovani predsednik Vlade [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]], da ni politične krize, ampak smo na pragu gospodarske in socialne krize. Nedvomno pa smo v obdobju, ko je vas zajela osebnostna kriza. Politika vaše Vlade se odraža v cinizmu, negativizmu, revanšizmu, nesposobnosti in blefu. Če bi želeli odstopiti kot predsednik Vlade, potem ne bi šli po mandat, zaupnico k vašim vojakom v koaliciji, ampak bi šli po zaupnico k volivkam in volivcem. Jaz vaše zaupnice ne bom podprla.
Hvala. Gospod Han.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predsednik Vlade! Spoštovani zbor! Moram priznati, da me neizmerno veseli, ko zadnje čase poslušam samo o Socialnih demokratih. Sam najraje poslušam komentarje oblasti, ki se trudi, da bi na nas pokazala s prstom, ki ji slepo ne sledimo. Socialni demokrati smo stranka, ki ji raste ugled in ki pridobiva zaupanje ljudi, pa če to Vlada hoče ali noče. Socialni demokrati smo si ta položaj prigarali in pa tudi zaslužili. Na začetku mandata smo Vladi ponudili roko, da bomo konstruktivna opozicija. Rekli smo jim, da jim bomo pomagali, da bodo lahko dosegli strateške cilje za prihodnost Slovenije. Pokazali smo, da smo odgovorna opozicija, vendar pa ponujene roke Vlada velikokrat ni hotela imeti oziroma jo je zavrnila. Ko smo opozarjali na kadrovski cunami, ki je neupravičeno preferiral strankarske kompetence nad strokovnimi, ko smo opozarjali na politizacijo javne RTV - še danes niste znižali naročnin - , ko smo predlagali, da vključite delavce in zaposlene pri delitvi dobičkov; ko smo opozarjali, da nehajte razsipavati davkoplačevalski denar, da ne zadolžujete naših otrok; ko smo zahtevali, da prekinete z nepremišljenimi prodajami državnega premoženja, zaradi katerih imamo v Sloveniji nekaj multimiljarderjev in večino, ki kruh dejansko ceni, spoštovana Vlada, dovolite mi, da vam svetujem, da se z novinarji ne igrajte. Naj zaključim. Napovedali ste maraton o resoluciji o nacionalnih razvojnih projektih do leta 2023. Dokler pa bo vaš rekord na 100 metrov 60 metrov, vam jaz svojega glasu ne dam. Hvala.
Hvala. Gospa Širca.
Spoštovani gospod Janša! Točno pred enim letom oziroma enim dnevom manj sem vas v tem prostoru spraševala, kako vidite to, da se svetovni tisk ukvarja z negativno podobo Slovenije - takrat je šlo za vprašanje Romov. In v tem prostoru ste mi dejali, da članki v tujem tisku so napisani v Sloveniji. Že leta 2006, 2005, ko smo imeli poročilo State Departmenta in vseh drugih strokovnih evropskih institucij, da jih ne naštevam, ker imam teh borih par minut, eno, dve minuti, vendarle ste dejali, da je vse to sproženo v Sloveniji. Ko je Le Mont pisal, ko je New York Times in ko je Herald pisal o Sloveniji, ste dejali, da piše Slovenija v tujih časopisih. In ko so v Dnevniku šli spraševat v uredništvo, mislim, da Heralda, so rekli: "Ali ste nori, ste nori, da bo Vlada Slovenije urednikovala našemu časopisu?!" In danes ponavljate iste obtožbe. Govorite o svoji krizi, svoji lastni krizi, o svoji lastni paniki in o svojih lastnih strahovih zaradi tega, ker so ljudje na ulicah, ker ima Vlada slabo mnenje v javnih anketah in zaradi tega, ker izplena na volitvah ni bilo dovolj dobrega za [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]vašo Vlado. Otročje se obnašate! Zelo po otročje in iščete krivde drugje, ne pa tam, kjer jih je potrebno. Tri leta vladate na način, ki ni vsem všeč. Začeli ste s pogromom medijev, bilo je kratke sape, in danes se ta sapa obrača proti vam. Ampak krivde ne vidite tam, kjer jo je treba iskati, ampak tam, [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]kjer zaupanja ni.
Hvala. Gospod Sok.
Hvala lepa. Spoštovani ministri. Če ne bi bil v tem parlamentu, bi najbrž tudi sam verjel, kako imamo grdo in nemogočo vlado. Ampak jaz vas bom podprl in upam, da boste tudi naprej delali vsaj tako dobro, če ne še boljše kot do zdaj. Kar se pa tiče ocene stanja in Slovenije danes, to kar so napisali Socialni demokrati, pa bi vseeno še sam nekaj pri tem ugotovil. Pišejo, bom prebral: "Vladajoča koalicija s pomočjo političnih in kapitalskih povezav vpliva tudi na programsko vodenje nekaterih dnevnih časopisov, neposredno in s pomočjo kapitala pa odločilno vpliva tudi na nekatera druga javna občila. Novinarji, zaskrbljeni za delo in eksistenco, izvajajo samocenzuro. Medijski molk o Vladi, nasprotujočih in kritičnih stališč ali sankcioniranje novinarjev je način obračunavanja vladne koalicije z drugače mislečimi." Si mislite, z "drugače mislečimi"! Na dan volilnega molka pa je dr. Lukšič, podpredsednik stranke SD, ki je to zapisala, poslal študente, naj gredo in prisluškujejo in si zapisujejo, kaj bodo ljudje govorili; ne samo to, kar bodo slišali v cerkvi, ampak kar bodo govorili tudi zunaj, po maši, in naj njemu o tem poročajo. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Na dan volilnega molka. In če je to, gospe in gospodje, res neka osnovna za nastajanje nekega novega, ne vem, vašega programa, nekega novega "new deala", potem se tej državi presneto slabo piše. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Grims.
Spoštovani. Na dan, ko so vse televizije od Kitajske do Amerike in tudi vseh sosednjih držav v Evropski uniji poročale o začetku zgodovinskega vrha NATA v Rigi, je bila Slovenija edina država, ki je imela drugo prvo vest. To je bilo, da se tisti dan, citiram: "Z družino Strojan ni zgodilo prav nič posebnega." To je en primer. Drugi primer. Ko je šlo za Zakon o financiranju vzgoje in izobraževanja, ko sem na ne vem koliko tiskovnih konferencah poskušal predstaviti javnosti, da so v resnici stoodstotno financiranje zasebnih šol s Cerkvenim ozadjem že davno, leta 1996, na Gabrov predlog uzakonili gospodje iz SD, pa tudi LDS in še kdo, tega ni hotel objaviti nihče, čeprav sem vsem pokazal kronski dokument, izpis glasovanja, tule nekoliko povečan, iz katerega je to jasno razvidno. Eden od novinarjev je celo to vrgel stran in je rekel: "Saj jaz to vem!" Odlično, gospod novinar, verjamem, da to veste, ampak novinarska etika vas zavezuje, da pomemben podatek predstavite slovenski javnosti. In to je hudo. Tu je bila zamolčana - samocenzurirana, če želite ta izraz - neka zadeva, ki bi bistveno vplivala na javno mnenje, ki je relevantna za javnost, pa je javnost ni mogla videti. Če torej obstaja kakšna cenzura ali samocenzura, je torej izključno v škodo tej Vladi. In tisti, ki so v tujino poslali izvleček iz političnega pamfleta SD kot peticijo, kolegi, so grobo zlorabili dragocen institut novinarske solidarnosti tako doma, še posebej pa v tujini. Pravice blatiti Slovenijo v tujini z očitnimi neresnicami nima nihče. Zato bo moj glas šel Vladi Republike Slovenije Janeza Janše.
Hvala. Gospa Zupan.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Glasovala bom za zaupnico Vladi. Menim, da je predsednik Vlade uporabil tisti institut, ki se mu je zdel v tem trenutku primeren in potreben. Njegovo ravnanje je legalno in legitimno, zlasti pa odgovorno, saj je ocenil, da ni več mogoče vladati zaradi nekorektnega ravnanja določenih sredin v Sloveniji, ki so si privoščile diskreditacijo Vlade v tujini. Izjave v času, ko se Slovenija pripravlja na predsedovanje Evropski uniji, ko je in bo njen obraz postavljen na prve strani evropskih medijev, izjave, da Slovenija s to Vlado predstavlja grožnjo za sedanjost in prihodnost Evropske unije, ne moremo sprejeti in ne dopustiti. Vlada ni idealna, vendar je to naša, slovenska vlada, tudi moja, je edina v tem trenutku, ki jo imamo, in zdi se, da drugi pač nočejo vladati. Naša stranka je v tej Vladi in naši ministri dobro delajo in so veliko postorili na področju uvedbe evra, davčne reforme, racionalnega upravljanja z dolgom državnega proračuna, znižanjem javne porabe, privatizacijo Mariborske banke, zmanjšanjem tarif notarskih storitev, resnimi ukrepi za zmanjšanje sodnih zaostankov in tako naprej. Želim, da ta Vlada dela še naprej in da z glasovanjem o zaupnici odgovorimo na vprašanje, ali smo sposobni ponovno vzpostaviti soglasje, ki je že bilo, da bo Slovenija opravila svojo nalogo v korist Slovenije in Evrope tako, kot si želimo in kot drugi od nas pričakujejo. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Veber, prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod predsednik Vlade! Nekako mi ne gre skupaj, da vežete zaupnico Vladi na dejstvo, da boste vodili in predsedovali Evropski uniji, še posebej mi to ne gre skupaj ob dejstvu, da ste sami podali izjavo, s katero ste tik pred prevzemom vodenja Evropske unije povzročili politično krizo, in tudi sami nekako izpostavili Vlado, za katero ste smatrali očitno, da ni sposobna voditi Slovenijo, kaj šele Evropsko unijo. Ti dve zadevi mi ne gresta skupaj. Seveda mi tudi ne gre skupaj, če naredim primerjavo dosedanjega dela, predvsem na davčnem področju, namreč, ukinila se je davčna olajšava za stanovanjsko gradnjo, tako da vsi tisti, ki bodo izpolnjevali obrazce za dohodnino, bodo kaj kmalu ugotovili, da ne bo več oprostitve za vlaganje v gradnjo stanovanj. In seveda mi to ne gre skupaj, če se srečujemo z visoko inflacijo in če bodo obresti za najete kredite za vse tiste, ki bodo gradili stanovanja, in gradijo stanovanja morali plačevati drage kredite. Seveda mi tudi ne gre skupaj, da bodo vsi ti morali plačevati drago hrano. In ne nazadnje ne gre mi tudi skupaj, da Družba za svetovanje in upravljanje gradi mimo državnega proračuna v višini 200 milijonov evrov zgradbe za potrebe sodišča, policije, ministrstev, hkrati pa se pogovarjamo o tem, da bomo uvedli pokrajine. Ne gre mi skupaj, da gradimo dodatne objekte za ministrstva, hkrati pa o pokrajinah pišemo, da bomo naloge prenesli tudi z ministrstev na pokrajine. Skratka, kar preveč odločitev, ki ne vzbujajo zaupanje, zato zaupnice Vladi ne bom podprl.
Hvala. Gospod Horvat, izvolite.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovana slovenska Vlada! Kot sem že napovedal, bo celotna Poslanska skupina Nove Slovenije podprla to Vlado in jo podpirala tudi naprej. Mi namreč vidimo, da je ostalo še nekaj odprtih nalog iz naslova koalicijske pogodbe, ki zame osebno ni samoupravni sporazum, ampak dokument, podpisan s strani najodgovornejših ljudi. Podprl bom in dal zaupnico tej Vladi tudi zaradi tega, ker nobenega izmed vas, ki tukaj pred nami sedite, ne vidim, ne najdem na seznamu tistih, ki so se osebno okoristili in postali milijarderji v obdobju slovenskega ropa stoletja. Sam imam rad to državo, vendar iskreno povem, da pa davke nerad plačujem in tudi zato bom podprl to Vlado, saj je ta Vlada znižala davke državljankam in državljanom, kakor tudi razbremenila podjetja oziroma gospodarstvo. Operiral bom s številkami. Učinki davčne reforme se kažejo in se bodo še naprej postopoma kazali vse do leta 2010, pomenijo pa relativno zniževanje prihodkov proračuna Republike Slovenije. Delež davčnih prihodkov državnega proračuna v bruto domačem proizvodu se od leta 2006 dalje znižuje. Tako je leta 2006 znašal 22%, letos pričakujemo 21,1% ter načrtujemo v letu 2008 20,4% in v letu 2009 19,9% davčni delež v bruto domačem proizvodu. To torej pomeni znižanje za 2,1% točke bruto domačega proizvoda v obdobju od 2006 do 2009. V letu 2009 se bodo davčni prihodki proračuna prvič v zgodovini samostojne Slovenije spustili pod raven 20% bruto domačega proizvoda, torej tudi zato moj glas za zaupnico tej Vladi. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Petan.
Hvala za besedo. Spoštovani! Očitno smo prišli do točke, ko se bo treba odločiti. Prav je, da bi presekali s preteklostjo, ko so se dogajale stvari, ki nam niso v čast, ko se je blatilo Slovenijo v tujini. Navedel bom primer, še posebej, ker je danes nekdo zahteval tudi imena: kraj tega dogajanja Evropski parlament, evropska poslanka iz Slovenije leve opcije; zadeva izbrisani: "Vprašanje, ki ga je postavila slovenska vlada, je napovedala, da bo zadevo uredila s posebnim ustavnim zakonom in tako nakazala, da ne namerava izpolniti odločbe Ustavnega sodišča. S tem, ko je slovenska vlada napovedala, da bo to zadevo uredila s posebnim ustavnim zakonom, je nakazala, da odločitve Ustavnega sodišča ne namerava izpolniti." In naprej. "Ali namerava Evropska komisija s konkretnimi ukrepi zagotoviti, da bo Slovenija izpolnila standarde in pravni red EU glede na to, da so bile več tisočim ljudem, med katerimi je veliko takšnih romskega porekla, odtujene njihove osnovne človekove pravice?" In naprej: "Kot liberalna poslanka iz Slovenije želim parlament tudi dodatno opozoriti, da sedanja slovenska vlada tudi izrecno zavrača uresničitve odločbe Ustavnega sodišča, po kateri je treba 18 tisoč državljanom nekdanje Jugoslavije vrniti domicile v Sloveniji, ki so jim bili nezakonito odvzeti leta 1992. Ne gre torej le za diskriminacijo manjšin, ampak tudi za kršitev temeljnih načel pravne države." Ali ni to huda obtožba lastne države? Ali je to slučaj? To je tudi poslanka, ki je zahtevala konferenco o Romih v Sloveniji, kot da to najbolj pomaga, kot da to najbolj pomaga pri prepoznavnosti Slovenije. Podpiram Vlado, zato bom glasoval za, ker želim, da se Slovenija dobro predstavi Evropski uniji in svetu kot država sposobnih ljudi, ki znajo strniti vrste v skupno dobro, in bom glasoval za, ker mi je blatenje lastne države zelo tuje. Zato bom glasoval za. Hvala.
Hvala. Gospa Zalokar Oražem. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik! Jaz moram še enkrat izraziti ogorčenje, da danes nam, poslancem v tej hiši, kjer smo v službi, niste dovolili razpravljati, kajti če je volja, potem je tudi pot. In če bi vi tako hoteli, potem bi danes lahko razpravljali. Toda žalostno je, da ne želite slišati našega mnenja, še bolj žalostno pa je, da vse bolj redko slišite tudi glas ljudstva, državljank in državljanov, in da ste tako rekoč izgubili stik z realnostjo. Danes smo dve uri poslušali kritiko in slabe namene vseh, še posebej novinarjev. Ti so, priznajmo, le dobili največjo porcijo vaše kritike, gospod predsednik Vlade, in so malce da ne obsojeni kot izdajalci slovenskega naroda. Naredili ste napako, ko ste iskali krivce, kajti pozabili ste, da so morda podpisovali peticijo tudi zaradi stanovske solidarnosti. Malo je bilo danes iz vaših ust slišati samokritike, spraševanja o vzrokih za upad podpore in lastnega ugleda tudi pri vas samih. Premalo je bilo doslej potez, kot ste jo naredili danes s šolskim zakonom. Doslej ste bili večinoma mačehovski in ignorantski do stroke, civilne družbe in društev. Tipičen primer je sprejemanje Zakona o bolnikovih pravicah, ki ste ga pripravljali brez njih. Ignorirate glavno mesto in ga finančno kaznujete. V sporu ste z lovci. Zaradi vaših vodstvenih kadrov obupujejo na Onkološkem inštitutu. Obljubljali ste boj proti kraji, korupciji in klientelizmu, z njim prišli na oblast, danes pa, gospod predsednik, je tega polno okoli vas in okoli vaše Vlade. Zato mojega glasu ne boste dobili.
Hvala. Gospod Cvikl. Oprostite, Milan Petek, izvolite.
Res je, da je Milan, vendar sem jaz s prednostjo.
Dva Milana, pa sem zamešal. Oprostite.
Torej, naj kar na začetku povem, da bom seveda glasoval proti zaupnici Vladi. Žal nam je predsednik Državnega zbora onemogočil daljšo razpravo, zato bom v obrazložitvi glasu podal samo drobec, kamenček v mozaik teh kritik, ki jih pač predsednik Vlade danes po mnenju nekaterih neupravičeno, po mojem mnenju seveda upravičeno, dobiva. Predsednik Vlade, očitajo vam slab odnos do poslancev, do delovnih teles, do parlamenta kot celote. Prej ste govorili o svoji velikodušnosti oziroma velikodušnosti koalicije, ki je omogočila, da opozicija vodi nadzorne komisije. Eno takšno komisijo, to je, Komisijo za nadzor javnih financ, vodim sam. In ta komisija ima tudi pristojnost obravnavati poročila Računskega sodišča. In v primeru Računskega sodišča oziroma te revizije, vezane na Mercator ter na SOD in KAD, torej ta dva človeka, direktor SOD-a in direktor KAD-a, nista želela in ne želita prisostvovati tej seji. Pisal sem vam 11. oktobra kot predsednik komisije, ki je dobila mandat v tem parlamentu. Torej, pisal sem vam, da zagotovite, kot tisti, ki lahko preko skupščine, preko organov opozorite oba imenovana gospoda, da sodelujeta na komisiji. V tem mesecu in desetih dneh niste smatrali, da je potrebno, da odgovorite. Niste odgovorili in smatram, da je to torej ta nezaupnica parlamentu in nezaupnica komisiji, ki jo v tem primeru vodim. Vesel sem, da Liberalna demokracija nikoli ni pristala na vaš poziv k partnerstvu, na vaš poziv za sodelovanje v neki ekipi za predsedovanje. Vsaj te kritike nismo deležni na tak način, kot so nekateri vaši partnerji deležni. In zaradi tega menimo, da smo ravnali prav. Ne silite nas niti mene v zaupnico zaradi predsedovanja, moje zaupnice, gospod predsednik Vlade in Vlada kot celota, si ne zaslužite.
Še enkrat moram vsem tistim, ki sedite na ušesih, gospe Zalokarjevi in gospodu Milanu Petku, ponoviti, da ni moja kaprica, da ni razprave ob glasovanju o zaupnici, ampak je to rezultat poslovnika, ki je bil sprejet leta 2002, predlagala ga je pa skupina poslancev s prvopodpisanim takratnim vodjem Poslanske skupine LDS, gospodom Anderličem. Prosim, vsi, ki sedite na ušesih, nekoliko se dvignite. Gospod Cvikl, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Četudi si gospod Janša to še tako želi, se opozicija ne more sama ukiniti. Rezultati so slabi in na to moramo opozarjati. Življenje je težko, to se je videlo na sobotnih demonstracijah in vlada se mora ukvarjati s problemi. Cene hrane so dvakrat višje kot gospodarska rast. Upokojencem ste za dva procenta dvignili pokrajine, danes opolnoči se bencin draži za 2%. V bistvu gospod Janša, želite oditi, ker imate slabe rezultate, ker ne gradite več pravične družbe in ker pravite, da ne morete delati v atmosferi, ko imate "lepljive roke". Nekateri, ki so izdali knjigo Trgovci z orožjem, pravijo, da je bilo veliko "lepljivih rok" že v obdobju 1991-1993. Gospa Andrijana Starina Kosem je 12. julija letos zapisala: "vladajoča koalicija je seveda vplivala na medije." Končal bom z blogom: "V bistvu se Janez Janša obnaša kot neka užaljena princeska, ki je v zadnjem času dobila nekaj vzgojnih klofut, najprej s strani opozicije, novinarjev in nato s predsedniškimi volitvami in referendum še s strani ljudstva. Če ne zmorete vladati, potem odidite in prišel bo čas volitev."
Hvala. Gospod Hrovat.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani prisotni! Kritika opozicije je legitimna zadeva, nekaj povsem drugega pa je diskreditacija svoje lastne vlade oziroma države v tujini. Sam ne morem verjeti, da se nihče iz opozicijskih vrst ne obregne v postopek, kako so to peticijo novinarji poslali v tujino, na kakšen način. Sam sem prebral oceno stanja Pahorjevih Socialnih demokratov, prebral sem tudi peticijo novinarjev in resnično je razlika samo v besednih zvezah. Prav nič drugega. Vsebina je enaka. Več kot očitno je, da gre za usklajeno akcijo opozicije in - poudarjam - samo nekaterih novinarjev, ki so izrabili zaupanje kolegov, ki jim je danes po mojem mnenju po vsej tej razpravi močno žal za podpis. Gre za manipulacijo samo nekaterih, poudarjam, ki so povezani s politiko in dovolite mi samo en primer, kako se objektivno poroča. Primer gospodarske rasti v Sloveniji in pa inflacije. Isti medij je v letu 2003, ko je bila še prejšnja vlada, ko je bila gospodarska rast 2,8% in inflacija 5,6%, govoril o tem, kako je stanje odlično, letos, ko imamo pa v prvi polovici leta gospodarsko rast 6,5% in v oktobru 3,2% inflacijo, so pa razmere katastrofalne. Toliko o korektnosti poročanja nekaterih medijev. Vlada, moj glas, seveda, dobite. Jaz verjamem, da boste delali vsaj tako dobro, kot ste do sedaj tudi naprej. Hvala.
Hvala. Gospod Juri.
Hvala. Kolegice in kolegi, lep večer. Utemeljil bom svoj glas s tremi opombami: kritične ocene v naši analizi stanja naše stranke in v peticiji novinarski še zdaleč ne dosegajo surovosti vaših današnjih obtožb na naš račun in na račun podpisnikov peticije. Težave očitno imate s časom in z redosledom, sicer bi napovedali odhod oziroma zahtevali zaupnico takrat, ko je bila peticija objavljena in je naša analiza prišla na spletno stran, ne pa po volitvah predsednika in po referendumu. In tudi nimate občutka časa, kajti vam je bilo pojasnjeno, kako sta nastali in peticija in naša analiza stanja. Če sem dobro razumel tudi vašo razpravo, gospod predsednik, je vaš odstop kljub podpori zagotovljenih 51 glasov še vedno v igri, kajti pogojujete zaupnico z enotnostjo, ki pa je očitno danes ne bo. Ali ste to povedali vašim koalicijskim partnerjem, da je še vedno možno, da odidete? No, v naši stranki, tudi jaz osebno z vašim odhodom nimam težav. Sicer, če nisem podprl te Vlade pred tremi leti, ko je uživala dokaj široko podporo javnosti, kako naj jo danes podprem, ko te podpore nima več in se vede tako neodgovorno? Torej, glasoval bom proti. Hvala.
Hvala. Gospod Koren.
Dober večer vsem prisotnim! Smo že začeli z nočnim deloma, kajti ura je že čez deset ponoči. Najprej naj kot poslanec Nove Slovenije Krščansko-ljudske stranke povem, da bom pri polni zavesti in tudi mislim, da s polno prisebnostjo podprl danes to našo Vlado, podprl jo bom pa zato, ker sem prepričan, da dela dobro, da tudi ljudje vidijo njene rezultate. Vem, da bi bilo treba še marsikaj postoriti, in sem tudi prepričan, da bo ta Vlada še marsikaj naredila tudi za družine z več otroki, za velike družine, tudi za tiste delavce, ki imajo minimalne plače, in še za marsikoga v tej državi. Kolega Školč je govoril o svobodi govora. Ja, svoboda govora, vendar ne laži. Naj povem en primer, ki se je, jaz ga jemljem zelo osebno, zgodil meni po zadnji nujni seji Odbora za obrambo, ki je kolega Juri predlagal in za katero mislim, da smo jo korektno in dobro opravili, ampak še isti dan se na spletni strani Dnevnika pojavi zelo masten naslov, kar je za Slovenijo zelo redkost: "NSi, transportno letalo bomo uporabili tudi v primeru reševanja v gorah." Spodaj z zelo debelo zopet: "NSi, letalo bomo lahko uporabili v kombinaciji z reševalnimi psi." Jaz kot edini član Nove Slovenije na tem odboru niti v sanjah kaj takšnega nisem govoril, ampak v Dnevniku je to zelo mastno objavljeno. Po posredovanju naših [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]strokovcev se je le sčasoma odstranil ta napis z interneta in so objavili magnetogram moje razprave. Nobenega opravičila Novi Sloveniji, nobenega opravičila meni osebno. Na žalost.
Hvala. Gospa Uhanova.
Hvala lepa za besedo. Spoštovana Vlada. Moj glas bo ponovno šel vam, ker se mi zdi, da ste v teh treh letih naredili veliko dobrega za slovenskih narod in je prav, tudi dolžnost do volivcev, ki so nam zaupali ta mandat, da to izpeljemo do kraja in še kaj dobrega naredimo. Glede medijev, ki so poslali peticijo v svet, pa mislim, da so vas zamenjali s kapitalisti oziroma lastniki teh medijev, kajti ti imajo denar in ti tudi vplivajo na njih. Ob eni priložnosti mi je eden izmed predstavnikov medijev dejal: "Mi delamo za tistega, ki nam plača," in to mi je večkrat ponovil, "plačajte, pa bo tako, kot si vi želite." Mi si ne želimo, da bi bilo lepše, kot je, ampak samo realno. In zato mislim, da so se obrnili na napačnega in da bi se morali iti rajši pogajat v Forum 21, tam so bogati, tam so kapitalisti in lastniki teh velikih družb. Zato bo moj glas šel ponovno Vladi.
Hvala. Gospod Pojbič.
Spoštovani. Zelo sem razočaran kot poslanec in predvsem kot državljan Republike Slovenije, ki mora poslušati in doživljati to, kar se dogaja v zadnjem času, ko se poskuša Vlado Republike Slovenije in njene napore in priprave za predsedovanje Evropski uniji popolnoma razvrednotiti. Jasno je, da se poskuša na uglašen, vnaprej zrežiran način in z ekipo, ki je odlično vodena in medijsko fantastično podprta, voditi gonjo proti tej Vladi, tej državi, njenim državljankam in državljanom ter njenemu ugledu v Evropi in svetu, samo zato, ker je Vlada in koalicija uspešna in je med drugim prekinila stare zveze nastajanja novodobnih tajkunov, močno zmanjšala brezposelnost za 23 tisoč oseb - to je izjemno velika številka. Uspelo ji je zagotoviti pogoje za povečanje rodnosti, ki je največja v zadnjih 10-ih letih. Skrbi, da se pokojnine zvišujejo, prepolovila je notarske izdatke, oblikovala z zakonodajo boljše in bolj prijazno okolje za razvoj podjetništva, sprejela odločitve o postopni ukinitvi davka na plače, odlično gospodarsko rast in še veliko bi lahko našteval. Osebno ocenjujem potezo predsednika Vlada, da je prišel v parlament [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]po zaupnico za zelo odgovorno, državotvorno in dobronamerno, saj ni vlada, ki želi vladati, temveč je vlada, ki želi delati v interesu državljank in državljanov Republike Slovenije, in ne vladati, in se močno razlikuje od vlad v preteklosti, katerim je bil ključni cilj ostati na oblasti za vsako ceno in vladati. Jaz bom seveda Vlado z velikim veseljem podprl.
Hvala. Gospod Pukšič.
Hvala lepa, gospod predsednik Državnega zbora. Predsednik Vlade in ministri, kolegice in kolegi! Imam tri razloge, zaradi katerih bom danes glasoval za zaupnico. Najprej pa, gospod predsednik, tudi sam sem užaloščen, da mi je bivša koalicija namenila samo dve minuti ob tej razpravi, ker leta 2002 je v tem parlamentu takratna koalicija sprejela poslovnik - sam sem glasoval proti - in danes bi želel kaj več povedati, žal pa tega ne morem. Zakaj bom glasoval za - iz treh razlogov. Prvi razlog. Leta 1996, ko je Ministrstvo za telekomunikacije vodil zdajšnji poslanski kolega Pavel Gantar, je naredil vse in še več, da ni prišlo do vračanja tistim, ki so gradili telekomunikacijsko omrežje. Ta Vlada ne samo, da je poskrbela, da se to že vrača, ampak je tudi spremenila tako rigorozen zakon, ki je prej pravzaprav omogočal samo približno 10%, sedaj se bo pa vrnilo približno 80 do 90% vlagateljem v telekomunikacijsko omrežje. Drugič, zakaj bom glasoval za. Zato, ker je ta Vlada spremenila tako krivičen Zakon o financiranju občin iz leta 1998 in za katerega je celo Ustavno sodišče ugotovilo, da ni bil solidaren, da v njem ni bilo enakosti in pravičnosti, tako kot piše v Ustavi Republike Slovenije. In šele ta zakon, ki smo ga dobili lansko leto, ima vgrajeno solidarnost, enakost in pravičnost. Vsi tisti, ki pa govorijo, da bodo dobili nekaj nazaj, to pa govorijo seveda najbogatejši tajkuni, pa niti odločbe Ustavnega sodišča niso znali prebrati. In tretjič, kolegice in kolegi, če ta Vlada ne izpelje projekta pokrajin naprej, kar je pa dobro za državljane [[...]] [[Izklop mikrofona.]]
Hvala. Gospod Kontič.
Spoštovani prisotni! Glasoval bom proti zaupnici tej Vladi, ker je zaupnica zgolj dimna bomba, ki jo je vrgel predsednik Vlade, da bi odvrnil pozornost od pravih problemov; ker Janez Janša in njegova Vlada nista enačaj za Slovenijo; ker Vlado podpira koalicija, ne pa opozicija, opozicija je namreč dragulj v parlamentarnem sistemu, brez njega ni demokracije, brez opozicije ni nadzora nad vlado; ker se za zaupnico išče podporo tistih, ki sodelujejo v Vladi, to pa lahko naredite na koalicijskem srečanju in ni potrebno, da se s tem ukvarja celoten Državni zbor; ker se domača aroganca in napake, ki jih počnete, ne smejo pomesti pod preprogo Evropske unije; ker opozicija, dokler nima 46 glasov, ne more izvoliti novega predsednika Vlade, ne more izvoliti mandatarja če bi to zmogla, ne bi bila več opozicija. Novinarska peticija je nastala pred našo oceno stanja in ni posledica naše ocene stanja. In če uporabim še to, kar je dejal predsednik Vlade glede svoje ljubezni do domovine, glasoval bom za, se pravi proti tej Vladi, glasoval bom proti zaupnici, ker imam rad svojo domovino, ker imam rad Slovenijo. In še na koncu toliko opevana rodnost, ki se je povečala leta 2004, se pravi, vzroki za leto 2004, vsaj za leto 2004, so v letu 2003 in verjetno si ta Vlada teh zaslug ne pripisuje.
Hvala. Ker je še interes po obrazložitvi glasu v svojem imenu, odpiram ponovno prijavo. Prosim, da se prijavite vsi, ki želite obrazložiti svoj glas. Gospod Mikolič.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni! Sam bom glasoval za zaupnico Vladi, pa ne samo zaradi predsedovanja v Evropski uniji, ampak zaradi tega, ker Vlada dobro dela, ker je Vlada do sedaj dobro delala. Sam prihajam z območja, ki se je v preteklosti ubadalo z velikimi razvojnimi problemi pod vsemi dosedanjimi taktirki vlad. V teh zadnjih treh letih, moram povedati, da tudi danes ni idealno, ampak se je pa marsikaj spremenilo na bolje v smislu razbremenitve gospodarstva zaradi davčnih sprememb v tem smislu, da lokalne skupnosti danes veliko več ustvarjajo ali pa so ustvarile za boljše pogoje življenja občank in občanov, da se je zmanjšala brezposelnost, pa še marsikaj bi lahko naštel. To nam priznavajo gospodarstveniki, to nam priznajo državljanke in državljani, to nam priznajo župani, v končni fazi nam to tudi priznajo upokojenci. Seveda to nam priznajo vsi tisti, ki niso zavedeni s krivimi informacijami, vsi tisti, ki vedo, koliko je ta Vlada v dosedanjem obdobju naredila. In ravno zaradi tega želim, da ta Vlada tudi ta mandat zaključi. Trdno sem prepričan, da ga bo tudi uspešno zaključila, zato bom tudi Vlado podprl.
Hvala. Gospod Veršnik.
Spoštovani! Iskreno rečeno, do napovedi predsednika o možnem tudi odstopu Vlade in do današnjega glasovanja o zaupnici Vlade je moralo priti. Tudi tako jekleni živci, kot jih predsednik Vlade mora imeti, morajo pri stalnih in sinhroniziranih napadih nanj in na celotno Vlado prej ali slej popustiti. Nedopustno in neodgovorno pa je blatenje države Slovenije v tujini. In to kljub nesporno dobri odločitvi, s katero se rast pokojnin povečuje skladno s rastjo plač, in dejstvu, da so se pokojnine v letu 2006 povečale za 4,7%, v februarju 2007 ponovno za 3,8% in da je za november predvideno 2% povečanje, kar pomeni skupno v letu 2007 za 5,8% nominalno in realno za 2,4%, kar je v celoti skladno z rastjo plač; ne najde pa se nobena lepa beseda ne v medijih niti pri samih upokojencih. Tudi dejstvo, da [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]smo s prevzemom evra pristali v klubu trinajsterice najbolj razvitih, saj smo po podatkih Eurostata v tekočem letu dosegli 91% bruto družbenega proizvoda Evropske unije oziroma okoli 22,3 tisoč evra na prebivalca, merjeno po kupni moči, se o teh dejstvih zelo malo govori, še manj pa piše. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Glede na dosedanje uspešno delo Vlade in glede na strah, ki ga je bilo zaznati pri opoziciji, da bi morala prevzeti oblast, bom odgovorno in državotvorno glasoval za zaupnico Vladi. Hvala.
Hvala. Gospod Gantar.
Spoštovani. Zaupnica, seveda, kot sem že prej omenil, je povsem običajen, legitimen način, s katerim predsednik Vlade preverja, ali pri koaliciji, ki ga je podprla, še uživa zaupanje, ampak je seveda tudi še nekaj več. Je seveda tudi nek ritual, s katerim se poskuša vzdrževati in ohranjati skupinsko kohezijsko, notranjo trdnost. vsako koalicijo seveda nekako načenjajo nasprotja, napetosti, tudi določene frustracije, ker vse ne gre tako kot so si zamislili v glavah, in zato je seveda s takšnimi rituali potrebno usmeriti bes navzven, na druge, drugi so krivi in predvsem na opozicijo, jasno na medije in seveda tudi na civilno družbo. Sam bi rad poudaril, da sem bil močno presenečen nad nastopom predsednika Vlade. Moram reči, upam, da tega ne bo zameril, da sem ta govor bral kot govor opozicijskega prvaka, kot nastop, kot neke vrste zelo črno bele sodbe, enostranske in enoznačne kvalifikacije - takšnega, kot smo ga poznali iz prejšnjega mandata. In verjemite mi, velikokrat opazim pri marsikomu, ne rečem pri vseh v tej Vladi, da govorijo, kot da so opozicija, da se obnašajo, kot da so opozicija, in ravnajo, kot da so opozicija, v službo pa hodijo v vladne palače. Se bo treba vendarle po treh letih odločiti, kaj ste, kaj želite biti in kaj želite početi. Okoli medijev bi rekel predvsem to, da ni samo zakonodaja tista, ki usmerja vladno moč na tem področju. Ena od časopisnih hiš, ki je bila večkrat omenjena, so poročali strokovnjaki za trženje, leta 2005 je iz vladnih naročil [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] imela približno 4 mio evrov, 2006 polovico tega, 2007 nič. Kar pa zadeva blatenje, če mi bo uspelo povedati, danes se bomo morali vsi skupaj potruditi [[...]] [[Izključen mikrofon.]]
Hvala. Gospod Jazbec.
Hvala lepaspoštovani gospod predsednik. Ministrice in ministri, kolegice in kolegi! Sam bom predlog oziroma to Vlado podprl zaradi tega, ker podpiram nedokončane projekte. Pred dnevi je eden od poslanskih kolegov omenil, da imamo v Sloveniji tri strateške projekte: prvi - osamosvojitev, drugi - prva faza lokalne samouprave, ki je bila izvedena v letu 1995 in drugi, to je druga stopnja lokalne samouprave, katera bi v primeru, da ta Vlada ne dobi zaupnice, končala kot nedokončan projekt, kar bi bilo za Slovenijo slabo. V parlamentarni proceduri so namreč vsi zakoni, ki bodo omogočili nastajanje pokrajin v letu 2009 in tudi prve volitve v pokrajine konec naslednjega leta, to je leta 2008. Nekaj besed še o peticiji. Poglejte, to peticijo je podpisalo tudi 10 upokojenih novinarjev. Ne vem, kakšno zlo dela Vlada tem novinarjem. Upam, da se tem novinarjem ne dela drugo zlo kot to, da sanjajo po principu: Še pomnite, tovariši. Ravno tako so to peticijo podpisali pisci Pionirskega lista in otroškega čtiva, tem pa se verjetno dela ta krivica, da ravno ni najbolje, da pišejo o kurirčkih. Zato bom Vlado vsekakor podprl. Hvala.
Hvala. Gospod Hvauc.
Hvala lepa za besedo. Tudi jaz bom podprl zaupnico tej Vladi, kljub temu da nekateri še vedno in na vse način poskušajo izničiti te rezultate, kljub temu da že tri leta poslušam črnoglede napovedi nekakšnih Nostradamusov, kako je v Sloveniji vse narobe, kako ta Vlada ni sposobna prav nobenega projekta izpeljati. Takih trditev je bilo ogromno. Ko smo spreminjali in usklajevanje pokojnin, da se tekoče usklajujejo s plačami, so rekli: "Zrušil se bo pokojninski sistem, ne bo pokojnin", in tako naprej. Pa se nič ni zgodilo. Pokojnine so redne, se usklajujejo, tako kot je pač določeno z zakonom. Dvig DDV-ja - se ni zgodil! Kljub temu da so mnogi znali povedati, da na tak način enostavno ne bomo teh javnih financ pokrili. Se ni. Tudi javne finance se niso zrušile zaradi drugih razlogov, celo izboljšuje se kondicija, zmanjšuje se javni primanjkljaj, imamo proračun, ki je varčen in razvojno naravnan. Delavci bi naj zaradi nesposobnosti tudi te Vlade ostali brez služb. Tudi to se ni uresničilo. Brezposelnost se je znižala in je trenutno ena najnižjih v Evropi, 4,6% nekje v drugi polovici letošnjega leta, in število brezposelnih delavcev se je v tem mandatu znižalo za 23 tisoč. Za to je bilo treba nekaj storiti. To se ne naredi samo. Uresničile se pa te napovedi niso zato, ker enostavno nimajo realnih podlag, realnih argumentov za to, pa tudi zato, ker Vlada ni tega dopustila. Zato bom to Vlado podprl; Vlado, ki bo delala za dobro Slovenije doma in v tujini. Kar se pa tiče mandata tistih, ki pravijo, da niso dobili mandata, da bi prevzeli odgovornost za to državo. Res je, da trenutno v SD-ju imajo nek invaliden mandat, zato ker štirje poslanci njihove poslanske skupine niso dobili mandata na volitvah za to, da sedijo v tistih klopeh. Hvala.
Hvala. Gospod Rugelj.
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem ministrom in tudi še posebej gospodu predsedniku! Če dovolite, bi mogoče podal eno ugotovitev, da papir res vse prenese, še posebej, če je to časopisni papir pod nadzorom in kontrolo, na primer Socialnih demokratov. Sam lahko vam povem prvo učno lekcijo, ki sem jo doživel tukaj v tem parlamentu, ko sem se zavzel za pravično rešitev in pridobil celo podpis poslanca Socialnih demokratov - drugi dan pa sem se znašel v časopisu, ker sta druga dva poslanca teh istih Socialnih demokratov poklicala novinarko in naju je s tem poslancem skupaj očrnila samo zato, da bi naju prikazala v slabi luči, sebe pa povzdignila v neke svetnike. Mislim, da takšen način Socialnih demokratov, ko gredo preko žrtev, pa čeprav so to njihove lastne žrtve, takšen način jih ne more daleč pripeljati. Če pa bi na kratko mogoče spregovoril o inflaciji - nihče se mogoče ne sprašuje, kako se je ta inflacija zgodila, mogoče, posledica česa je, tudi prevzema evra. Kaj se je dogajalo v preteklosti? Naši socialni partnerji so povzročali, da smo dvigovali plače oziroma jih je prejšnja vlada dvigovala skladno z inflacijo. To je vse v redu; samo, ni pa prilagajala menjalnega tečaja tem zadevam. Se pravi, da smo mi realno dvigovali plače v primerjavi z evrom, v primerjavi z 200 milijonov Evropejci in več kot 200 milijonov. To pomeni resnično, da je lahko tudi to vzrok. Če bi pa na kratko zaključil: toliko podtikanja, kot se dogaja tukaj v tem Državnem zboru, bi verjetno celo obmolknile celo kukavice spomladi. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Bručan.
Lep dober večer vsem, spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, predsednik Vlade, ministri, kolegice in kolegi! Seveda bom podprl zaupnico Vladi Janeza Janše, saj sem še pred dobrima dvema mesecema sam sodeloval v tej Vladi in vem, da Vlada dela dobro, prav tako predsednik Vlade in seveda tudi suvereno. Moj odstop, takrat po dogovoru s premierjem, je bil v veliki meri prav posledica delovanja istih skupin, ki sedaj blatijo državo Slovenijo v tujini z lažmi, s podobnimi lažmi, kot so jih podtikale meni, in nekatere od teh podtikajo še kar danes tu v parlamentu. Tu naj povem nekaj o Pediatrični kliniki, s katero ta Vlada in jaz kot minister nisem podpisal nobene napačne pogodbe pri izvajanju te klinike, še posebej pa ne pri podeljevanju koncesij. Niti ena koncesija, danes je bilo o tem govora tukaj s strani gospoda Lahovnika, ni bila podeljena protizakonito. Vse koncesije, od prve do zadnje, so bile podeljene v okviru te Vlade, v kateri sem bil sam minister za zdravje, zakonito in v kolikor mi bo prvi pokazal koncesijo, ki je bila podeljena protizakonito, bom z njim se takoj pogovoril, ampak takšne koncesije ni. Pa še nekaj o medijih. Ko je bil tu gospod Kyprian, komisar za zdravje, so na vsak način od njega hoteli izvedeti, iztisniti nekaj, da smo kupili slabe operacijske mize. Ko jih je zavrnil, da je to neumnost o tem se pogovarjati, kaj šele poročati, je v časopisu bil objavljen samo naslov, da je gospod Kyprian izrazil nekaj pomislekov glede teh miz, v samem tekstu pa niti enega stavka o tem, saj ni bilo mogoče pisati, ker o tem ni hotel govoriti. Še naslednja cvetka so zdravila, so cene zdravil, kjer je pisalo v naslovu Cene zdravil letijo v nebo, pa potem, ko smo na letni ravni privarčevali s pravilnikom približno 36 milijonov evrov! In seveda bom podprl to Vlado tudi zato, ker želim, da se končajo številni projekti, ki so tik pred realizacijo.
Hvala. Gospod Pajk.
Hvala za besedo. Spoštovani predsednik, ministri, kolegice, kolegi! Seveda bom podprl to Vlado. Zakaj? Zato, ker sem jo pred tremi leti in ni izgubila v mojih očeh zaupanja, predvsem zato, ker ta Vlada daje dobre rezultate. Omenil bi le nekaj dobrih rezultatov in to na tistem področju gospodarskem, ki ga tudi sam pokrivam. Omeniti je potrebno gospodarsko rast 6,5%, brezposelnost 4,6%, najnižja v samostojni Sloveniji. Zaposlovanje invalidov se je povečalo, in to drastično. Zaposlovanje mladih se je povečalo. In to so vse dobri kazalci. Ko so bili ti kazalci obrnjeni ravno obratno, pa ne dolgo let nazaj, se je govorilo o zgodbi o uspehu. Sedaj pa je vse narobe iz enih ust. Res. Inflacija se je malce povečala, ampak ni niti ne tako drastično povečana, da bi jo bilo potrebno tako obsojati. Vsaka velika, visoka gospodarska rast potegne malce za seboj tudi inflacijo, seveda temu so pridale podražitve na svetovnih trgih nafte in hrane in seveda pritisk trgovine, ki mislim, da je neopravičen. To so glavni razlog za ta slabi del, za inflacijo. Mislim, da jo bo tudi vlada rešila in da jo bo spravila v normalne okvire, vredno je vlado podpreti tudi zato, ker je še dosti, resnično dosti stvari odprtih in verjamem, da bo ta Vlada te odprte stvari uspešno rešila, zato jo bom podprl. Hvala.
Hvala. Gospod Prevc.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani predsednik Vlade, spoštovani ministrski zbor, spoštovane kolegice in kolegi! Tudi sam bom z veseljem podprl danes to Vlado in pravzaprav poleg tistih razlogov, ki smo jih navedli poslanci Slovenske ljudske stranke in ne nazadnje tudi tisti razlogi, zaradi katerih bo Vlada podprta s strani celotne koalicije, imam sam še en zelo pomemben razlog, zaradi katerega bom to vlado seveda še posebej z veseljem podprl. Ta Vlada se je neverjetno odzvala ob hudi naravni nesreči, ki nas je doletela v Železnikih. Hud poplavni val, hud vodni val je povzročil veliko materialno škodo v Železnikih in pravzaprav veliko ljudi nekje spravil ob osnovne bivalne prostore. Že isti dan se je v Železnikih oglasil, pravzaprav, takrat, ko je bilo najhujše, sam predsednik Vlade in v tistem tednu je predsednik Vlade Železnike obiskal še štirikrat. Ne nazadnje v tem času si je seveda vzel tudi čas in obiskal tudi tiste družine, ki so bile najbolj oškodovane. Tudi ostali ministri so obiskali Železnike in niso ostali samo pri obljubah. Dejstvo je, da je ta Vlada zagotovila denar najprej za tiste osnovne intervencije in ne nazadnje ta Vlada je zagotovila denar tudi že za delna sanacijska sredstva. In prepričan sem, da ta Vlada drži besedo in da bomo tudi v nadaljevanju, ko se bo začela še tista trajna sanacija, da bomo tudi takrat prišli do sredstev. V Železnikih so prebivalci, najbolj ogroženi, s to vlado zelo zadovoljni. In še enkrat povem [[...]]
Hvala. Gospod Petek, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Vsem skupaj dober večer. Znanec, novinar in tudi podpisnik te peticije mi je oni dan dejal, da peticija res da ne temelji na čisti resnici in da je po svoje tendenciozna, je pa, tako mi je rekel, dosegla svoj učinek. S tem se danes v Sloveniji vsi ukvarjamo. O tem govorimo že nekaj ur in svet je prepričan, da v Sloveniji živimo v nekakšni diktaturi. Žal nekateri moji bivši kolegi še vedno čutijo kot da so družbenopolitični delavci, kot da morajo politiko ustvarjali, namesto, da bi o politiki in politikih pisali, komentirali in poročali. In tako smo danes priča eni od večjih intelektualnih črnih gradenj na Slovenskem. Zanimivo pa je, kar je danes že bilo rečeno, da ni bilo peticije takrat, ko je prejšnja oblast protizakonito pridobila izpiske telefonskih pogovorov takrat novinarja RTV Slovenija Tomaža Ranca. Prav tako ni bilo nobene peticije pred meseci, ko se je ugotovilo, da je prejšnja oblast prisluškovala takratnemu vodju opozicije Janezu Janši. Nihče v slovenskem prostoru ni obvestil mednarodnih ustanov, da je prejšnja oblast z udbovskimi metodami s pomočjo tajnih služb nadzirala novinarje in vodja opozicije. Ranc je razkrival afero Vič-Holmec. To je afera, ki je bila iz Ljubljane izvožena na Koroško. Razkrival je nepravilnosti in znotraj tega tudi politično korupcijo. Nujno je, da v epilogu te sodbe, ki smo ji priča, obvestimo tudi oziroma novinarski kolegi obvestijo tudi GREKO, skupino držav proti korupciji pri Svetu Evrope. Predsednik GREKA je gospod Drago Kos in on bi s to sodbo lahko kompetentno seznanil mednarodne organizacije. Hvala.
Hvala. Gospod Lahovnik.
Hvala lepa. Spoštovani! Zaupnice Vladi ne bom podprl. Glasoval bom proti. Želel pa bi povedati nekaj. Že na začetku tedna je bilo popolnoma jasno, koliko glasov ima ta Vlada. 49 plus 2, to je 51. In toliko glasov bo dobila tudi danes. In sedaj se sprašujemo zakaj se je ta Vlada en teden ukvarjala sama s seboj, namesto z resnimi ekonomskimi problemi, kot je vprašanje inflacije ali cela vrsta drugih vprašanj, da boste dobili natančno takšen rezultat, kot ste ga imeli že na začetku tedna. En teden je trajalo. In glede na to, da bomo vse opozicijske poslanske skupine glasovale proti, vas sprašujem gospod predsednik Vlade: Kaj je naslednji korak? Popolnoma enak rezultat od začetka tedna do danes, glede tistih, ki smo proti. Zato vas ob tej priložnosti tudi pozivam, da potem naredite naslednji korak, odstopite, tisto, kar ste napovedali, če ne želite več, če ne zmorete več opravljati s to državo. V nasprotnem primeru, če pa tega ne želite, pa nam prihranite tovrstne drame, kot smo jo bili deležni ta teden, in vas pozivam, tudi kot eden od podpisnikov sporazuma o sodelovanju. Skličite v sled vseh, ki smo podpisali ta sporazum, pripravljeni smo vam pomagati pri predsedovanju, če menite, da so kakršnakoli odprta vprašanja. Seveda pa nam nikar ne kratite tudi pravic, ki so jasne in izhajajo iz tega sporazuma iz 10. člena, in to je, da opozicija uporablja vse inštrumente, ki jih ima na voljo za nadzor oblasti. Zato smo bili tudi izvoljeni. In ti inštrumenti vključujejo inflacijo. To vas resnično prosim, da premislite, kaj je bil razlog, da smo teden dni izgubljali čas za ukvarjanje samih s sabo. To ni dobro za Slovenijo.
Gospod Lahovnik, zdaj je faza obrazložitve glasu in ne razprava ali postavljanje vprašanj gospodu premierju, kajti ne more odgovarjati, nima več besede. Gospod Drofenik, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Predsednik Vlade z ministrsko ekipo, spoštovane poslanke, poslanci! Glasoval bom za zaupnico Vladi in to zato, ker se je po mojem prepričanju v zadnjih treh letih v Sloveniji zgodilo marsikaj pozitivnega in da je Vlada s kompletno ekipo delovala dobro in da so v Sloveniji bili narejeni relativno zelo dobri napredki. Skušal bi dati nekaj poudarkov, zakaj mislim tako. Prvič bi rekel to, da je gospodarska klima v državi dobra. Slovenija ni imela v zgodovini tako dobre gospodarske in razvojne pozitivne poti oziroma rasti. Stopnja brezposelnosti je med najnižjimi v Evropski uniji in mislim, da nas ta gospodarski razvoj, kljub nekaterim težavam, lahko navdaja z optimizmom. Ta Vlada je namenila, drugič, ustrezno pozornost finančnemu stanju lokalnih skupnosti in s tem izjemno pripomogla k njihovemu hitrejšemu razvoju. Tega žal pri prejšnjih vladah ni bilo. Še posebej, če vemo, da je prišlo do intenziviranja popravila in vzdrževanja državnih cest. Ravno tako se je Vlada resno lotila regionalne zakonodaje, brez fige v žepu, in tudi to je eden od razlogov, da mora ta Vlada obstati. Tretji razlog, bi omenil [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]schengenske meje, ki bo v kratkem uvedena. Mislim, da je to, tisti, ki se še prejšnjih obdobij, v prejšnji državi spomnimo kako smo z lahkoto hodili v inozemstvo, pravzaprav [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala. Gospod Prijatelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovana Vlada. Res je, da kjer se dela, se tudi greši, ampak spoštovani predsednik Vlade - pravite, da vam gre dobro a hkrati, na zadnji seji ste poudarili 10% nas živi pod robom revščine. To je 200 tisoč ljudi, veste. Vaša ministrica pravi, da je 42% ljudi na socialnih transferjih, veste koliko je to družin? A hkrati tu poslušam laži, da se nezaposlenost zmanjšuje - kako pa? Tako, da ste izbrisali invalide iz vrste čakajočih, da ste brisali neaktivne iskalce zaposlitve, ki se dvakrat niso javili na telefon, ko so bili klicani? Tako se zmanjšujejo te vrste. Delavci, ki delajo pošteno, nimajo pravice do dobička, kujejo pa ga tisti, ki v bistvu enormno bogatijo. Pravite, da smo socialna država. Težko vas je podpreti, če ne spoštujemo 2. člena Ustave, če nimajo lačni pravice, da so siti. In, veste, ko delavci želijo, da bi se jim pustilo podjetja, ki jih dobro upravljajo in v njih dobro delajo, jih prodate. Prodali ste Splošno plovbo, prodali boste Slovenske železnice, prodali boste Intereuropo, kokoš, ki nese dve zlati jajci, ne enega, Luko Koper. Vse to boste prodali. Delavce, ki so zboleli za azbestom, puščate smrti brez pravice. Takrat, ko sem bil na Roški, sem videl napise "Janša, go home!" Mislil sem tako in tudi danes mislim tako. Spoštovani predsednik Vlade, najbolje bo, če odstopite.
Hvala. Gospa Jeraj.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Nekatere preseneča zahteva po glasovanju o zaupnici Vladi. Mene bolj presenečajo članki, kot je bil v zadnjem Magu, "Kosila za kolumniste", v katerem novinar pravi, da predsednik stranke Zares, Gregor Golobič, prireja kosila z oblikovalci javnega mnenja, ki jih nekateri imenujejo tudi "Golobičev grammy", Vladom Miheljakom, Nikolo Damijaničem, Petrom Božičem, Frackom Jurijem, Miletom Šetincem in Igorjem Vidmarjem. Potem te gospode lahko vidimo na televiziji kot neodvisne komentatorje volitev, dogajanj v Sloveniji, saj končno kosilo lahko organizira kdorkoli, ni noben problem, ampak dvomim, da se na teh kosilih tri ure pogovarjajo o svojih prostočasnih aktivnostih in kako igrajo tenis. O tem dvomi tudi novinar, ki o tem piše in pravi, da se običajno pogovarjajo tri ure in analizirajo aktualne politične razmere, s katerimi potem očitno seznanjajo javnost. V naši poslanski skupini kosil ne organiziramo, organiziramo pa tiskovne konference, na katere novinarji tudi pridejo, se odzovejo povabilu, nam prisluhnejo, potem pa, začuda, naslednji dan v časopisih skromna novička, komentar ali pa niti to ne. Sama nimam nič proti komentarjem, vse v redu, vendar je najprej treba povedati, kaj komentiramo. In kot poslanka to najbolj pogrešam, osnovno informacijo o zakonih, o katerih se pogovarjamo. Nepošteno se mi zdi od naših kolegov iz opozicije, da sprejemamo vse s preglasovanjem, da jih ne vključimo. Dobili ste gradivo, koliko stvari je ta Vlada sprejela, in pri mnogih ste sodelovali. Jaz bom to Vlado podprla, ker sem prepričana, da bo skupaj z opozicijo tudi v prihodnje sprejela še mnogo dobrih zakonov.
Hvala. Gospod Slavinec.
Hvala lepa za besedo. Vlada, premier je izgubljen referendum in neizvolitev svojega predsedniškega kandidata želel minimizirati tako, da v javnost vrže kost za obiranje. Vendar se potem napoved odstopa vseeno izkaže za nekoliko preveliko kost. Odstop se zaradi tega potem spremeni v glasovanje o zaupnici, kot razlog pa se nenadoma kar naenkrat pojavi peticija novinarjev, kar je prav gotovo svojevrsten absurd. Vlado, ki na predsedniških volitvah dobi nedvomno nezaupnico, potem naj bi onemogočala in destabilizirala peticija. Predsednik Vlade je prej dve uri govoril kako slabo je stanje. In stanje je res slabo. S tem se lahko strinjamo. Vendar za to niso krivi novinarji in opozicija, ki jo mimogrede tako ali tako zmeraj preglasujete. To vlado in njene zakone podpira pozicija in vlada in pozicija bi bili zaslužni za morebitne uspehe in sedaj je tudi Vlada odgovorna in kriva za stanje kot je, za demonstracije na ulicah, za izgubljen referendum, za to, da je v zraku še eden referendum, na katerem vam bodo državljani ponovno izkazali nezaupanje in nestrinjanje z vašimi rešitvami. In s takimi triki ljudi ne prepričate. Naredili ste pa škodo. Naredili ste škodo ljudem, škodo gospodarstvu, ker so delnice mimogrede zelo padle, naredili ste škodo kredibilnosti Slovenije v tujini. In zato obžalujem, da je prišlo do glasovanja, obžalujem, da je prišlo komaj danes. Kajti tako kot bom glasoval proti danes, bi z velikim veseljem že tudi mnogo prej in s tem bi bilo to bolje za Slovenijo. Hvala.
Hvala. Gospod Kovačič.
Hvala lepa. Seveda bom tudi jaz podprl Vlado, saj ji zaupam, vem da dela dobro, je aktivna in izpolnjuje svoje koalicijske programe. Hkrati pa je to tudi program, ki so ga na zadnjih parlamentarnih volitvah izbrali slovenski volivci oziroma državljani Slovenije. Spominjam se nekaterih črnih napovedovanj opozicijskih strank in še posebej nekaterih opozicijskih jurišnikov o tem, kako škodljive bodo posledice zakonskih reform, ki jih je pripravljala, predlagala in potem tudi zagovarjala ta Vlada. Predvsem imam tukaj v mislih sprejemanje proračunskih in davčnih dokumentov in kako ste in so nekateri govorili o finančnem zlomu javnih financ, če bodo ti zakoni sprejeti. Ti zakoni so bili potem sprejeti v Državnem zboru, vi pa ste se izkazali kot zelo slabi prognozerji oziroma napovedovalci, kajti nikoli se vaši črni scenariji niso uresničili. Še več, pričakovanje Vlade so se udejanjila in Slovenija je dosegla takšno gospodarsko in finančno rast, ki nam jo zavida celotna Evropa. Eden od zelo izpostavljenih dejavnikov pri spodkopavanju ugleda vlade in pri blokiranju nekaterih potrebnih zakonskih sprememb, je tudi predsednik protikorupcijske komisije Drago Kos, ki pri svoji protivladni aktivnosti ni skoparil in izbiral sredstev. Gre za človeka, ki je pri opravljanju svoje funkcije, pravnomočno ugotovljeno, ravnal nezakonito, ko je prisluškoval telefonskim razgovorom novinarja Ranca in s tem grobo kršil človekove pravice. In politična stranka, ki je danes v opoziciji, tedaj pa je bila na oblasti, mu je preko svoje podpredsednice omogočila, da je bil kazenski postopek zoper njega zaradi teh ravnanj ustavljen. Zato lahko danes še toliko bolj razumem politični motiv gospoda Kosa, ki vrača uslugo svojim političnim botrom, od katerih je bil odvisen tedaj, ko so bili ti na oblasti in je odvisen tudi danes, ko so v opoziciji. Zato, pa ne samo zato, bom sam predsednika oziroma Vlado predsednika Janše [[...]] [[Izključen mikrofon.]]
Hvala. Gospod Sajovic.
Hvala lepa, gospod predsedujoči za besedo. Spoštovani predsednik Vlade, ministrski zbor! Prepričan, da smo šli z dramaturgijo tega večera danes najbrž vsi skupaj nekoliko predaleč. Govorimo že pet ur in najbrž, če bi vprašali tiste doma pred televizijskimi sprejemniki, ki nas gledajo, nikogar nismo prepričali, da je to, kar počnemo danes, dobro za Slovenijo, da bodo zaradi tega ljudje živeli kaj boljše, da bo inflacija namesto 5,1% kaj nižja, da bodo tisti, ki imajo med 400 in 500 evri plače ali pokojnine kaj lažje živeli, da bo financiranje občin boljše in še tako naprej. Ovcam nikdar in nikoli ni bilo dano, da izbirajo pastirja, vloge in naloge so pač drugačne, zato tudi opoziciji v tem Državnem zboru ni naloga, da podpira Vlado. To boste storili drugi. Jaz upam, da uspešno. Tukaj je predsednik Vlade, tukaj je tudi obsežen ministrski zbor in brez dvoma imajo vsi ti ljudje tudi pomembnejše delo, kot pa da smo iz rezultata predsedniških volitev naredili tragikomedijo v večih dejanjih. Če predsednik Vlade tako kot vsak politik misli, da dela dobro in v redu, potem naj se seveda na komarje in muhe ne oziroma, pač pa naj pelje svojo pot. Ko sem bil izvoljen za župana mi je eden od mlajših sodelavcev rekel: Poglej, politik, župan naj dela tako kot misli, da je prav. Ne tako, da bo vsak trenutek všeč ljudem. In to je naloga vseh nas. Vsakdo naj drži svojo usmeritev in svoj cilj. Ko pride čas, bodo pa ljudje na novo razdelili karte. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Sušnik.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani predsednik Vlade, ministrice in ministri! Glasoval bom za zaupnico Vladi Janeza Janše, zato ker sem prepričan, da se je Vlada dobro pripravila za tisto najodločnejšo nalogo, ki jo še čaka v mandatu, to je za predsedovanje EU. Prepričan sem, da bo Vlada s tem dobro zaključila in upravičila mandat, ki ga je dobila na volitvah leta 2004. Mene ne čudi obnašanje in vedenje opozicije, posebej ne opozicije, katere večina članov nikoli ni mogla preboleti sestopa z oblasti, in iz tega vidika je ravnanje pač tako, kot je. Legitimno; vprašljivo pa je, če ne bi kazalo, da razmislite, če pa le ni prišel čas, da bi naredili tudi kakšen konstruktiven napor v smeri, ki je potrebna, da uspešno zaključimo to odgovorno nalogo, ki smo jo skupaj sprejeli pred štirimi leti - to je predsedovanje Evropski uniji. Jaz se spomnim, ko sem bil v opoziciji v mandatu 2002-2004, da smo podprli vse evropske projekte, vi pa se ne morete niti opredeliti do očitnega blatenja države Slovenije v tujini. To je tisto, kar mislim, da je največji problem, predvsem vas, kot opozicije. Ne morete se opredeliti do lažnih navedb v peticiji, nočete povedati katere so tiste kapitalske povezave, ki jih navajate v svoji oceni stanja, nočete podati niti enega primera kršenja medijske pravice in medijske svobode, ki naj bi se [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala. Gospod Jerovšek.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani predsednik Vlade, ministri, kolegice in kolegi. Tudi sam bom seveda podprl Vlado Janeza Janše, zaradi tega, ker je to dobra Vlada, in še posebej zaradi tega, ker imamo očitno v tej državi nesposobno opozicijo. Poglejte, prejšnji teden je opozicijo zajela panika in preplah, ko je predsednik Vlade nastavil ogledalo in na enkrat so začeli govoriti: "V državi ni politične krize, ni gospodarske krize", čeprav so prej to trdili ves čas. Danes, neposredno prej, pa so govorili o drami, za opozicijo, v preteklem tednu. In še najhuje pa se mi zdi, da govorite, da nimate mandata, da bi zastopali ljudi. To je podcenjevanje in žalitev volivcev. Ena sramotna žalitev volivcev. Vsi v tej dvorani smo bili izvoljeni z mandatom, da oblikujemo tiste, ki so najsposobnejši voditi državo, in zaradi teh sramotnih žalitev vas pozivam, da vrnete mandate in jih prepustite tistim, ki čakajo za vami. Morda so bolj demokratični in bolj spoštujejo volivce. Nimamo pa mandata, da bi žalili to državo, da bi blatili to državo, da bi izvažali neresnice izven države za diskreditacijo te države. In pravo to se žal dogaja tudi za proračunski denar. Drago Kos, ki je doslej najhujše skušal omejiti novinarje, je, dokazano na sodišču, je za proračunski denar zlorabil denar, naročil nenamensko rabo denarja, študijo na Pravni fakulteti, da bi oblatil policijo, da je neupravičeno nadzirala Rome. Da je v Sloveniji 6.000 Romov zaprtih v taboriščih. To se je sproduciralo tudi v teh vrstah. Nisem slišal, da bi kdo, tudi iz novinarskih vrst, čeprav mislim, da so večinoma zlorabljeni novinarji, se uprl temu, da bi ga pozval k odstopu. Kajti nima legitimnosti in nima kredibilnosti, da bi preganjal korupcijo, ker je itak ne preganja, on je del političnega projekta [[...]] [[Izklop mikrofona.]]
Hvala. Gospa Irgl.
Hvala za besedo. Seveda bom sama podprla Vlado. Že ves teden s strani opozicije poslušamo, kako jim želi sam predsednik Vlade Janez Janša odvzeti vlogo kritične opozicije. Seveda je to smešno in ne drži. Nič ni namreč narobe s tem, da opozicija gleda Vladi pod prste in je do nje kritična. Je pa resen problem takrat, ko ta ista opozicija naroča zlonamerno kritiko Vlade pri institucijah civilne družbe. In te civilne družbe gredo v tem celo tako daleč, da blatijo lastno državo v tujini. In vse to samo z enim namenom - da se po eni strani diskreditira to Vlado, po drugi strani pa zato, da se ohranjajo neke lepe podobe tistih najvišjih predstavnikov iz vrst opozicije, da tako ostanejo neomadeževani, lepi in v soju kamer tudi vedno pripravljeni za konsenz, vendar žal samo v besedah, ne pa tudi v dejanjih. Če bi Vlada Janeza Janše danes imela takšno podporo s strani medijev, s strani civilnih družb, s strani sindikatov, kot jo ima danes opozicija na čelu s Socialnimi demokrati, potem bi bila sedanja Vlada glede na svoje uspehe zagotovo kovana v zvezde, v to sem prepričana. Moj glas za Vlado Janeza Janše danes pomeni hkrati tudi glas proti nestrpni politiki Socialnih demokratov. To so že večkrat dokazali s tem, ko ne spoštujejo človekovih pravic, čeprav skušajo dokazati nasprotno; poznamo primere, zadnji je recimo Lukšič. Moj glas za Vlado Janeza Janše je hkrati tudi glas proti tistim, ki Slovenijo blatijo v tujini in s tem kažejo samo na to, da jim za dosego lastnih političnih ciljev ni nič sveto ter da jim je figo mar za ugled države v tujini. Vlado bom podprla tudi zaradi tega, ker Janez Janša od vseh svojih političnih začetkov gradi na dejanjih, in dejanja so tista, ki štejejo, in ne zgolj všečne besede [[...]] [[Izklop mikrofona.]]
Hvala. Gospod Ljubeljšek.
Spoštovani! Naj pričnem z mislijo spoštovanega Slovenca, dr. Trstenjaka: "Slovenci smo s poštenostjo preživeli tisočletje, ko te ne bo več, bomo kot narod propadli." Sprašujem, ali smo res izgubili čut za vrednote, za poštenost, za zdravo sredino, da smo razcepljeni v dva nespravljiva tabora, zato ker se nekateri ne znajo in nočejo ustaviti v svojih osebnih in strankarskih političnih ambicijah, v želji po pomembnosti, moči, vplivu, kapitalu, ko bi radi vse druge, ki niso na njihovi strani, že ves dosedanji triletni mandat, ne glede na dobrobit Slovenije, porinili na stransko pot. Vse to se počne s podtikanji, neresnicami, lažnim obtoževanjem ter tožarjenjem po Evropi z eno samo neustavljivo željo po ponovni oblasti. Slovenci smo bili pred 15-mi leti na razpotju in izbrali smo pravo pot, zato bi bil danes že čas, da odrastemo in da vsi prevzamemo za to državo tudi odgovornost. Kritika in kritizerstvo vse vprek in vsakogar, ki ni po volji opozicije, nas pelje v nezdravo družbo, kjer naj bi razvoj države temeljil tudi na poštenosti, zakonitosti, medsebojnem zaupanju in spoštovanju. Vsaj toliko strpnosti in poštenosti s strani opozicije potrebujemo, da bo država lahko normalno delovala in imela tudi ugled v tujini. To Vlado in predsednika Vlade podpiram, ker sem prepričan, da Slovenijo s svojim garaškim in poštenim delom peljejo po poti, ki nas približuje najboljšim v Evropi. Danes in v tem času pred predsedovanjem Evropski skupnosti je čas za veliko zgodovinsko odgovornost vseh nas, ne glede na to, da so prav v teh zadnjih dneh na politični sceni vse maske padle.
Hvala. Gospod Gaber.
Najlepša hvala, gospod predsednik. Gospe in gospodje! Nocoj le na videz glasujemo o zaupnici in pa o krizi slovenske Vlade. Slovenska Vlada je trdna, koalicija je trdna in nobene potrebe ni po celi tej predstavi, ki smo ji priča. To, o čemer smo danes tu priča, je neke vrste žaloigra, verjetno ji še najbolj pritiče naslov trpljenje jokajočega vodje ali o zaroti proti Vladi. Bolečina naj bi bojda prihajala od tega, da opozicija ne ljubi te Vlade oziroma novinarji naj bi tej Vladi hoteli vse najslabše in bojda tudi Sloveniji. Vse to bi kazalo urediti zato, da bi Slovenija normalno predsedovala Evropski uniji. Kdor to verjame, ta je več kot naiven. O eni sami stvari se nocoj tukaj pogovarjamo, o tem ali bo ta Vlada uspela ustvariti vtis, da jo ljudstvo bolj mara kot ji je sporočilo na volitvah in kot ji je sporočilo ob referendumu. Za zdaj je sporočilo jasno. Zaupanje, ki je bilo visoko, je izginilo in povrniti bi ga kazalo, preveriti bi ga kazalo na volitvah. Volitve so verjetno za Slovenijo tudi daleč najboljši izhod. Ta Vlada kredibilnosti namreč ne bo povrnila in vsak korak, ki ga bo delala v bodoče bo bolj ali manj korakanje v pesek. Zato ne potrebujemo 10 podpisov, gospod predsednik, en sam in to je vaš, da odstopite, zadošča.
Hvala. Gospod Marinič.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovani predsednik Vlade z ekipo. Če bi malo bolj pozorno poslušali predsednika Vlade pri svoji obrazložitvi, bi verjetno nocojšnja razprava potekala malo v drugačno smer, kot sicer. Predsednik Vlade ni poudarjal pomena te Vlade, poudarjal pa je pomen Slovenije v Evropski uniji. In to je temeljno sporočilo, ki ga je podkrepil tudi z obrazložitvijo, ne gre za to vlado, gre za Slovenijo. Danes je ta Vlada za leto dni ali pa v naslednjih dneh ali če hočete tudi mesecih, bo neka druga Vlada in ne gre za Vlado, gre za državo. Gre za mlado Slovenijo, ki prevzema, ki je tik pred prevzemom odgovorne in ene najpomembnejših nalog, v kateri smo sodelovali tako pozicija kot opozicija. Ko pa govorimo o novinarstvu, pa vas spoštovane in spoštovani, lepo prosim, spregovorimo tudi o tistih novinarjih, ki so v službi ljudi, ki obvladujejo slovenske medije. Kapitalisti in novinarji služijo tem ljudem tudi s pomočjo svojega peresa. Tukaj si ne gre zatiskati oči, a ti novinarji ne upajo in ne smejo napisati resnice, tukaj gre za cenzuro. Ne gre za cenzuro tam, ko pišejo novinarji, ki so dobro plačani. Služijo novinarji, ki so pogodbeno zaposleni, kateri ne upajo spregovoriti, kako slabe plače imajo, kako slabe delovne pogoje imajo. Tukaj bi morali odpreti ta medijski prostor in tukaj bi morali vprašati te novinarje, kako služijo tistim oblastnikom, ki so v večinski lasti slovenskih medijev, pod narekovajem z LDS in SD. O tem smo govorili in o tem ne želite in nočete govoriti.
Hvala. Gospod Grill.
Hvala lepa za besedo, spoštovani gospod predsednik. Spoštovani ministrski zbor! Seveda bom podprl to Vlado, na katero sem izredno ponosen in verjamem, da je na to Vlado ponosno na 100 tisoče državljank in državljanov Republike Slovenije. Toliko dobrega za Slovenijo in za te državljane v Sloveniji še ni naredila nobena Vlada in težko verjamem, da bo katera še toliko imela želje in tudi znanja kot ima ta Vlada. Sem pa izredno prizadet nad blatenjem države, naše države v tujini in verjamem, da to prizadetost čuti vsak državljan, ki mu je za našo državo, za našo Slovenijo, še posebno, če se spomnimo, kako je ta država nastajala in da so za to državo padale tudi žrtve. Ne najdem pravih besed za podle in zahrbtne akcije akterjev te peticije, ki je bila dokazano dirigirana s strani opozicije, še posebej s strani Socialnih demokratov, pa to priznate ali ne, in ki za doseganje svojih ciljev zlorabljate dejansko svojo državo in pa tudi številne novinarje, ki so nasedli, ko so podpisovali to peticijo. Prepričan sem, da če bi bilo v tej peticiji karkoli ali pa delček resnice, bi na to temo imeli oddajo Trenja, imeli bi tukaj izredno sejo, imeli bi številne razprave, kjer bi se z argumenti o teh stvareh lahko tukaj pogovorili. Pa ker to ni bilo res, tega tudi niste zahtevali. Verjamem, da bo Vlada dobila zaupnico, in da bo svojo vlogo vodenja opravila profesionalno in na ta način povrnila ugled Slovenije glede na to, da ga je zaradi te peticije Slovenija neopravičeno tudi izgubila. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Homan.
Hvala za besedo. Spoštovana Vlada, spoštovani predsednik! Iz razprave je bilo razvidno, da ta Vlada svoje delo opravlja s srcem, vestno, odgovorno, in če kdo svoje delo opravlja s srcem in vestno, z znanjem, potem tudi uspehi sledijo. In ta vlada ima uspehe. Ima kaj pokazati, in to nam priznava tako tujina kot domovina. Vesel sem, ni dolgo še tega, ko smo mi hodili v tujino in spraševali kako je kaj urejeno v tujini. Danes je čas, ko se lahko tujina in se prihaja k nam učiti. Veliko tujih državnikov prihaja k nam spraševati kako imate vi to urejeno, kako ste dosegli tako visoko gospodarsko rast, kako imate narejen ta zakon, kako imate narejen tisti zakon in to je uspeh te države na katerega moramo biti ponosni. Predsednik Vlade je bil zraven, ko je država nastajala in verjemite mi, če komu ni vseeno kako je, kakšno je stanje v tej državi, potem sigurno ni njemu vseeno. In ko enkrat dobiš pismo oziroma peticijo in na koncu peticije stavek, predsedovanje take države utegne biti skrb vzbujajoč znak za sedanjost, še bolj pa za prihodnost Evropske unije, potem verjamem, da je razočaran, in da je prišel po zaupnico v ta parlament in iz mojih ust zaupnico dobi. Hvala.
Hvala. Gospa Pečan.
Hvala lepa za besedo in dober večer! Danes smo imeli priliko v sklepnem nagovoru predsednika Vlade poslušati visoko pesem posvečeno ljubezni do domovine. A kaj je pravzaprav domovina in ljubezen do nje. Ali nismo domovina predvsem mi vsi, državljanke in državljani in ali ni ljubezen do nje predvsem ljubezen in spoštovanje do vseh teh ljudi, do vseh, ne le do nekaterih izbrancev. Zato ni mogoče podpirati Vlade, ki sledi predvsem ali celo samo za koristi redkih izbrancev. Ukrepi vladnih politik povečujejo blaginjo samo nekaterih posameznikov. Sprejeta davčna zakonodaja je zmanjšala davčno progresivnost in razvrednotila načelo, da naj vsakdo prispeva relativno glede na svojo ekonomsko moč. Torej naj tisti, ki imajo več, tudi prispevajo relativno več. Z davčno reformo je 800 tisoč davčnih zavezancev dobilo le nekaj evrov, bogatejši pa so pridobili kar za dober avto v mandatu te Vlade, zato je bila to predvsem razbremenitev nekaterih in pomembno povečanje neto plač najbogatejših. Poleg tega je bila namesto 50% obdavčitve kapitalskih dobičkov iz naslova tranzicijskega bogatenja uvedena le 20% obdavčitev, a hkrati je namesto ukinjene 6% stanovanjske olajšave za preko 100 tisoč upravičencev, ki si šele ustvarjajo dom in družino, uvedena le davčna olajšava na plačilo obresti za najbogatejše prejemnike denacionalizacijskih obveznic. Namesto olajšave za knjige, naložbe v znanje, zdravila je uvedena obdavčitev obresti. Po nekaj čez tisoč evrov oprostitve se na vsakih 5 evrov obresti plača 1 evro obresti državi. Ta vlada je predvsem uresničila napoved, da bodo bogati bogatejši in revnejši revnejši. Ko smo Socialni demokrati pred dvema letoma prvič vložili Zakon o udeležbi delavcev pri dobičku, ga je vlada z gnusom zavrnila. Sedaj se predsednik Vlade hvali, da ga bo Vlada vložila sama. Končno je spoznal, da so naša domovina tudi delavci in delavke, ki jim kapital že 16 let odreka pravico do deleža v dobičku, ki ga v zajetnem delu ustvarijo ravno oni.
Hvala. Ker opažam še interes po obrazložitvi glasu, odpiram ponovno možnost prijave za vse tiste, ki še niste obrazložili svojega glasu. Gospod Tanko, izvolite.
Hvala za besedo. Glasovanje o zaupnici Vladi je vezano izključno na eno točko, to je na čas predsedovanja Evropski uniji. Kot je bilo rečeno smo leta 2004 v tem Državnem zboru podprli pobudo, da Slovenija predseduje in pravzaprav so danes izredno pomenske te razprave, ko nekateri Vladi, ki preverja podporo za čas predsedovanja, odreka to podporo. Mislim, da ni države, ni politike, ki bi si lahko privoščila tak diametralen obrat, kot se bo zgodil v tem primeru, da tisti, ki ste predlagali, da Državni zbor podpre predsedovanje Evropske unije, boste danes glasovali proti temu, da Vlada to soglasje dobi in to delo uspešno in na primeren način opravlja. Ko je predsednik Vlade v enem izmed primerov pred dnevi ponudil, da nekdo drug prevzame to vodenje, tudi za naprej, so nekdanji ministri pravzaprav se pokazali kot da so popolnoma brez kondicije, da je trener ravnal popolnoma zbegano. In sedaj se vsi tisti, ki ste v tej ekipi, ki odreka podporo Vladi, razglašate za dragulj, dragulj demokracije. Upam, da bo ta dragulj ostal enak, v enaki sestavi tudi v prihodnjem mandatu. Kar pa zadeva revščino in ostale zadeve pa glede na situacijo, ki vlada med tem velikim klubom biljarderjev, ki so člani foruma LDS-a in SD-ja in večino sindikalnih liderjev je pa najlažje, da se to uredi kar pod [[...]] [[Nerazumljivo.]]
Hvala. Gospod Jelen.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Predsednik Vlade z ekipo! Svoj glas dajem v podporo Vladi z utemeljitvijo dobrih gospodarskih rezultatov v času vodenja te Vlade, z utemeljitvijo sprejema Zakona o dvakrat letnemu usklajevanju pokojnin, ki smo jih uspeli speljati preko tega parlamenta, zaradi večje zaposlenosti naših državljank in državljanov, zaradi podpore, ki nam jo je včeraj dal izvršni odbor stranke. Zato, ker želimo še marsikaj doseči pod to Vlado. Veliko željo izražam še o zakonu, ki bi našim upokojencem prineslo tudi dvakrat letno usklajevanje javnih transferov, preko katerih bi se izboljšal socialni položaj upokojencev. Za bom glasoval tudi zaradi skorajšnjega predsedovanja EU in v tem času tudi uveljavljene mlade slovenske države doma, v EU, in v svetu. Še enkrat, glasoval bom za podporo Vladi Janeza Janše.
Hvala. Gospod Testen.
Hvala za besedo. Lep pozdrav! Gospod predsednik Vlade s sodelavci, poslanke in poslanci! Zaupnico Vlade bom podprl, ker je ta koalicija in ta Vlada v veliki meri izpolnila vse zaveze iz koalicijske pogodbe. Podprl bom pa tudi zaradi tega, zaradi uspešne davčne reforme. Jaz mislim, da je uspešna davčna reforma razlog za to, da smo imeli veliko gospodarsko rast, ugodne gospodarske pogoje in pa tudi velik izvoz. Podprl bom tudi zaradi bistvenega izboljšanja odnosa te Vlade do lokalnih skupnosti in tudi do financiranja občin. Podprl bom tudi zato, ker je s pospešenimi investicijami v infrastrukturo bistveno pripomogla ta Vlada, da se izboljšujejo pogoji za skladen regionalni razvoj. Podprl bom tudi zaradi tega, ker se prihodki in odhodki na področju javnih financ nižajo in ker so tako nizko, kot niso bili še nikoli. Na koncu bi pa rad povedal, veliko je bilo govora tudi o pokojninah. Jaz se strinjam, da pokojnine niso najvišje, da bi bilo dobro, da bi bile višje, bom pa spomnil na razprave, ki so bile ne tako dolgo nazaj, o vzdržnosti pokojninske blagajne. Povem vam, da katerakoli druga vlada bi bila, bi bile danes pokojnine še nižje, zato ker vzdržnost pokojninske blagajne pomeni znižati pokojnine. Hvala.
Hvala. Gospod Černač.
Spoštovani predsednik Vlade, ministrski zbor, kolegice in kolegi! Ko govorimo o blatenju naše države v mednarodni javnosti, ne moremo govoriti o tem, da gre za majhna ali pa nepomembna vprašanja. Toliko manj, ko gre za laži. Zaradi tega bi človek danes od strategov v vodilnem delu opozicije, predvsem pa od Socialnih demokratov in od stranke Zares, ki sta podpisali sporazum o sodelovanju pri predsedovanju, po tistem, ko je predsednik Vlade napovedal, da zaupnico veže predvsem na to točko, se pravi, na enotnost oziroma podporo pri predsedovanju Slovenije Evropski uniji, bi človek resnično pričakoval malo več razsodnosti. Opozicija je ob napovedi interpelacije napovedala, da te Vlade ne podpira, istočasno smo slišali, da ni pripravljena prevzeti odgovornosti, kljub temu, da je imela že vnaprejšnje zagotovilo, da bo imela podporo sedanjega predsednika Vlade, v kolikor se bo za ta korak odločila. Opozicija torej pravi, Vlada je slaba, zato naj vlada. Vendar temu ni tako. V zadnjem obdobju smo uspešno prevzeli evro, imamo najnižjo brezposelnost. Glede praga revščine v Evropski uniji je samo Nizozemska v boljšem položaju kot Slovenija. In čez mesec dni bomo predsedovali Evropski uniji. Ta država, Republika Slovenija, ne Vlada, bo čez mesec dni predsedovala Evropski uniji. Zato je po mojem mnenju še toliko bolj perverzno blatenje države zaradi stvari, ki se dokazljivo ne dogajajo. Gotovo niso vse stvari v tej državi idealne, ljudje se soočajo tudi s številnimi problemi. Vendar pa med temi problemi gotovo niso Romi in ne izbrisani, toliko, kot je bilo narejeno za njihov položaj pod to oblastjo, ni bilo pod nobeno oblastjo prej. Spoštovane kolegice in kolegi! V kolikor me ne bi pri glasovanju vodila odgovornost do lastne države in ljudi, ki so mi zaupali mandat, potem bi v teh okoliščinah sedanji opoziciji z veseljem prepustil možnost, da pred Evropo predstavlja državo, ki jo je v preteklih mesecih brez kakršnihkoli argumentov uspela očrniti.
Hvala. Je še kakšen interes po obrazložitvi glasu? Odpiram prijave. Gospod Školč, izvolite. Imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Mene po vseh teh stvareh, ki smo jih tukaj slišali skrbi, ne glede na obljubo predsednika Vlade, da ne bo vlekel konsekvenc proti tistim, ki blatijo državo, da koalicijski poslanci kar naprej vlečejo na dan in inkriminirajo ljudi, ki pač govorijo, kar govorijo po svetu. Drugo, kar me skrbi je, da se poskuša v tem prenosu nekako reči, da sedaj je vse dobro in da je bilo prej vse slabo, ampak tega smo že navajeni. Ni pa lepo, da se to dela tudi za novinarje in njihova stanovska društva. Tukaj je bilo rečeno, da se nihče ni zavzel za našega kolega Petka. Gospod Janša, to seveda ni res. Stanovska društva so pisala peticijo, organizirala so preiskavo, alarmirala so mednarodno javnost, vršila so pritisk na poslance. In delovali smo, kot smo lahko delovali. Danes jim poskušate z lažjo vzeti legitimnost za nazaj. To ni vredno nastopa premierja. In glasoval bom proti tudi zaradi tega, ker objokujete češ, da ni mogoče voditi razprave o interpelaciji, ker da Poslovnik to onemogoča. Gospod Cukjati ve, da to ni res. Gospod Janša je v podobni situaciji pred leti 14 krat nastopil proti predsedniku Vlade dr. Drnovšku. Torej, vzemimo malo v roke dokumentacijo, poglejmo, kaj je kdo delal, ne more imeti domovine rad, kdor laže sebi in drugim.
Hvala. Gospod Kramberger.
Hvala lepa za besedo, spoštovani gospod predsednik. Predsednik Vlade, ministri, kolegice in kolegi! Veliko je bilo povedanega nocoj tukaj v tej dvorani. Mislim, da lahko ugotovimo, da je bilo že skoraj vse povedano, samo vsi še nismo govorili. Ampak, dejstvo je pa tudi to, da je zelo malo kolegic in kolegov slišalo dvakratni predlog predsednika Vlade gospoda Janeza Janše, ki je iz te govornice zelo jasno povedal, da želi podporo za predsedovanje, za projekt predsedovanja in da tudi rezultati tega glasovanja se ne bodo drugače interpretirali kot zgolj za to, za predsedovanje. Torej, jaz bom, tako kot moji kolegi podprl Vlado, ne samo zaradi predloga, tudi zaradi vsega prej povedanega. Hvala lepa.
Hvala. Zdi se, da ni več interesa oziroma vsi, ki ste želeli ste obrazložili svoj glas, zato zaključujem fazo obrazložitve glasu. Še enkrat vas želim obvestiti, da bo na podlagi 117. člena Ustave Republike Slovenije zaupnica izglasovana, če bo zanjo glasovala večina vseh poslank in poslancev, to je 46 ali več. Glasujemo. Glasovanje o zaupnici teče. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 33. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da je zaupnica Vladi Republike Slovenije izglasovana. Vlada je dobila podporo večine glasov vseh poslank in poslancev. Želi predsednik Vlade besedo? Izvolite.
Spoštovane kolegice in kolegi! Najprej moja zahvala tistim, ki ste glasovali za zaupnico. Zahvala tudi tistim, ki niste glasovali proti, ampak ste se vzdržali, mislim, da je tudi to pomemben signal. Hvala tudi za sporočilo nekaterih opozicijskih strank, ki se je glasilo: Vlada je najbolj slaba, kolikor je možno, vendar naj vlada, naj ravno zato vlada. Tudi iz tega sporočila bomo potegnili nauk. Žal pa je zelo jasno sporočilo, tu nekajkrat ponovljeno, da zaupnica ni vezana na koalicijo, da ni vezana na koalicijsko pogodbo, ampak da je vezana na ključni projekt, ki je v tem trenutku pred državo, ni bilo sprejeto ali pa ni bilo slišano ali pa ni bilo razumljeno v štirih opozicijskih strankah. Jaz sem nad tem razočaran. Ugotavljam tudi, da je sporazum, ki je bil podpisan 17. maja letos, ostal zdaj tudi formalno samo mrtva črka na papirju. Vlada in vladna koalicija pri tem projektu očitno ostaja bolj ali manj sama. Tudi v tem trenutku kljub ponudbi očitno ni nikogar, ki bi si želel koaliciji pomagati ali ki bi jo želel nadomestiti. Nobene takšne ponudbe tukaj ni bilo. Kljub temu in kljub takšnim stališčem, kljub takšnemu formalnemu glasovanju, ponudbe, ki so bile izrečene tukaj z moje strani v smislu konstruktivnega sodelovanja ostajajo, vendar bomo učinke tega merili na podlagi dejanj ne na podlagi dogovorov, ki očitno nič ne držijo tudi če so podpisani. Vlada bo po tej izglasovani zaupnici v tem Državnem zboru poleg tega, da bo odgovorno zaključila priprave za vodenje Evropske unije in se tega projekta odgovorno lotila, še posebej posvetila pozornost blaginji državljank in državljanov te države z reformami, ki so bile opravljene v prvi polovici tega mandata, je nastal manevrski prostor zato, da se tudi splošna blaginja v Sloveniji dvigne, da ne profitirajo od tega samo tisti, ki imajo delnice na borzi, vrednost teh delnic se je bistveno dvignila v tem mandatu, da ne profitirajo samo tisti, ki so v času slovenske tranzicije na podlagi sadov, ki jih je dala osamosvojitev in za katere zdaj tukaj nekateri obtožujejo mene in tiste, ki so takrat ta projekt vodili, da smo bogateli s trgovino z orožjem, izdelano je bilo poročilo o tem, obstaja še vedno, nobena vlada, pa jih je bilo z Demosovo veliko, tega ni demantirala, obstajajo pa tudi ljudje v zaledju Liberalne demokracije, Socialnih demokratov, ki so v teh 16-ih letih po osamosvojitvi od nekje prinesli milijarde tolarjev, kupili deleže v najboljših slovenskih podjetjih, si zgradili vile in prevezali jahte. Tam, spoštovani kolegi, iščite ta denar, pri meni tega ni. Korektno poročilo je bilo izdano ob koncu mandata in nobena politično sponzorirana knjiga, ki je nekje na klopeh tukaj tega ne more zanikati, nobena preiskava in veliko ste jih opravili, tega ni zanikala. Ne verjamem, da bo to koga potolažilo, ampak naredite malo pavze v teh mesecih s temi absurdnimi obtožbami, to škodi tudi državi. Torej Vlada bo namenila še posebno pozornost tudi pri drugi fazi privatizacije. Nekateri od teh postopkov se sedaj dogajajo, na ta način, da bomo skušali zagotoviti čim večje koristi ravno slovenskim državljankam in državljanom. Vlada bo okrepila boj proti tajkunsko-političnim povezavam, ki s kriminalnimi dejanji še naprej razpredajo lovke po celotnem nacionalnem tkivu in brezsramno bogatijo. V vrstah vladne koalicije teh imen ni. Iščite jih pri sebi. Vlada bo posvetila posebno pozornost regionalni delitvi Slovenije, na način, da bo ta regionalna delitev omogočila ne samo čim bolj enakomeren in pravičen razvoj te države, ampak da bo omogočila tudi splošen hitrejši razvoj vseh. Osnovna tema ali osnovni problem zaradi katerega sem predlagal glasovanje o zaupnici - se še enkrat zahvaljujem za podporo - sicer formalno ni razrešen. Jaz sem razočaran nad tem, da se prav nihče od kolegic in kolegov v opoziciji ni uspel ograditi od blatenja države v tujini, ne samo v Evropski uniji, na naslove po svetu so šle te stvari, ni šlo samo v širšo družino, kar me žal utrjuje v prepričanju, da so ta ravnanja ne samo posredno politično sponzorirana, ampak da so tudi politično organizirana in to je žalostno. To je žalostno. Upam, da je ta razprava vendarle prispevala k temu, da bo izvoz laži v tujino nekoliko manjši. Močno upam. V kolikor se to ne bo zgodilo, so na voljo enake možnosti kot so bile prejšnji torek. Hvala lepa. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]]
Hvala predsedniku Vlade in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 33. sejo Državnega zbora Republike Slovenije, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 10. uri. Hvala za udeležbo.