Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 6. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Jože Tanko, Andrej Fabjan, mag. Janez Kramberger, Ivan Kebrič, mag. Zoran Gračner, dr. Miha Brejc, Anton Delak od 11.15 ure dalje, Janez Cimperman, Dorijan Maršič, Mario Gasparini, Bojan Kontič, Majda Zupan, Alojz Peterle, Dušan Vučko od 12.00 ure dalje, Ljubo Germič, Leopold Kremžar, dr. Andrej Bajuk, Leopold Grošelj, Sašo Peče, Peter Levič, Janez Janša, Jurij Malovrh, Franc Kangler, mag. Andrej Vizjak, Franc Čebulj in Franc Pukšič. Ker bomo ugotavljali navzočnost v dvorani, vas vljudno prosim, da vstavite kartice. Kolegice in kolege, ki se nam še niso pridružili, vljudno prosim, da se nam pridružijo, ker številka na monitorju izkazuje nezadostno prisotnost za veljavno delo državnega zbora. Ponovno vljudno prosim, da vstavite kartice, ker ugotavljamo navzočnost. Navzočih je 46 poslank in poslancev; tako je zbor sklepčen in lahko odloča. Na sejo smo povabili predstavnico vlade Republike Slovenije, zato gospo lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 6. seje državnega zbora bomo pričeli z obravnavo 27. točke dnevnega reda, to je predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o minimalni plači, o načinu usklajevanja plač in o regresu za letni dopust v obdobju 1999-2001. Zatem bo zbor prešel na obravnavo 28. točke, to je predloga zakona o spremembah zakona o višini povračil stroškov v zvezi z delom in nekaterih drugih prejemkov ter nato na obravnavo 6. točke, to je predloga zakona o prevozih v cestnem prometu. V nadaljevanju bo zbor prešel na obravnavo prekinjene 16. točke, to je predloga zakona o javnih zbiranjih, ter nato po vrstnem redu dalje. Prehajamo torej na 27. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O MINIMALNI PLAČI, O NAČINU USKLAJEVANJA PLAČ IN O REGRESU ZA LETNI DOPUST V OBDOBJU 1999-2001, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnica vlade besedo? Gospa Nataša Belopavlovič, državna sekretarka na ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve. Izvolite.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! S predlaganim zakonom uzakonjamo aneks k dogovoru o politiki plač za obdobje 1999 do 2001, ki so ga socialni partnerji podpisali konec meseca aprila letos. S tem zakonom, s spremembami in dopolnitvami predlagamo uskladitev minimalne plače na način, ki velja za zaposlene v zasebnem, torej vgospodarskem sektorju. Od uveljavitve dogovora o načinu usklajevanja plač v javnem sektorju se namreč načina usklajevanja izhodiščnih plač za javni in pa za zasebni sektor nekoliko razlikujeta. S predlogom določamo uskladitev plač za mesec avgust, in sicer za 92,5% rasti cen življenjskih potrebščin, ter uskladitev plač za januar 2002. Na enak način kot minimalna plača se usklajuje tudi zajamčena plača, ki je, kot veste, pomembna predvsem pri oblikovanju posameznih socialno-varstvenih pravic oziroma socialnih transferjev. Določa pa se s tem zakonom tudi letošnji regres za letni dopust, ki po zakonu ne sme biti nižji od 117.298 tolarjev, kar je seveda pomembno, ker se ti regresi že začenjajo izplačevati. Zakon se uporablja do 31. januarja 2001. Tiste določbe, ki se nanašajo na minimalno plačo, pa naj bi se po predlogu uporabljale tudi po tem datumu, v kolikor ne bi prišlo do novega dogovora oziroma do novega zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide, kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Gospod Stanislav Brenčič, predsednik odbora. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. No, matično delovno telo, to je odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide, je na 6. izredni seji, dne 11.5., obravnaval predlog zakona in se seveda seznanil tako z vsebino zakona kot z namenom zakona v istem smislu, kot ste malo prej slišali s strani predstavnice predlagatelja, gospe državne sekretarke. Prav tako pa se je sekretariat tudi seznanil s pisnim in dodatnim ustnim mnenjem sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, pri čemer je sekretariat še posebno opozoril konkretno na 2. in 3. člen predlaganega zakona. Temu temelju je odbor, oziroma člani odbora, namenil tudi v razpravi določeno pozornost in tudi oblikoval potrebna dva amandmaja, s čimer je tudi zadoščeno utemeljenim pripombam sekretariata. Tako, da so člani odbora v okviru splošne razprave soglašali s predlogom zakona, tudi kar se tiče postopka, in podprli skrajšani postopek, in pa oblikovali že omenjena dva popravka z dopolnilom v 2. členu. Po končani razpravi so člani odbora sprejeli tudi sklep, s katerim odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o minimalni plači, o načinu usklajevanja plač in o regresu za letni dopust v obdobju 1999 - 2001 obravnava skupaj s predloženim amandmajem odbora in ga sprejme po skrajšanem postopku. Hvala.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Gospod Janez Drobnič, v imenu poslanske skupine Nova Slovenija. Izvolite.
Lep pozdrav vsem kolegom poslancem! Lep pozdrav predstavnikom vlade ter ostalim udeležencem današnjega zasedanja! Najprej bi rad povedal, da v Novi Sloveniji podpiramo spremembo zakona. Smo tudi za hitri postopek, to smo tudi že povedali, vendar pa nismo za vse takšne rešitve, kot jih je predložila vlada. To se vidi tudi iz predloga amandmajev, ki jih ne bi posebej razlagal in so jasno napisani. Torej, socialni partnerji so se v aprilu dogovorili, kako se bodo usklajevale plače, torej minimalne in izhodiščne plače. Ne oporekamo temu sporazumevanju, ga zelo podpiramo, vendar pa smo zelo pozorni takrat, ko se ti instrumenti uporabljajo pri zagotavljanju in izplačevanju različnih državnih pomoči oziroma socialnih transferjev. To smo tudi že povedali. Namreč, znano je vsem vam, da izhodiščne in minimalne plače ne odražajo splošne tendence in enake tendence rasti povprečnih plač v Sloveniji. Zato je treba tudi razumeti sindikate, da oni gledajo predvsem povprečne plače. Zato, ker na izhodiščne plače delodajalci dodajajo različne oblike dodatkov, ki potem seveda normalizirajo te prejemke, ki so potem skladni z rastjo življenjskih stroškov. Seveda se pa jaz tukaj sam vprašam, ali sindikatov več ne zanimajo te osnovne postavke, izhodiščne in minimalne plače, ki so osnovni kriterij za socialne transferje. To pomeni, da jih samo generalna politika zanima. Politika plač za najnižje sloje jih pa ne zanima več. Ko so sklenili ta dogovor o usklajevanju plač za javni sektor, so potem izjavili, po uskladitvi, že lanskega decembra, da jih je vlada rahlo potegnila za nos. To je pač njihovo početje, kako opravijo svoj posel. Jaz se v to tudi ne bom vtikal. Vendar morajo pa prebivalci in državljani vedeti, kdo jih zastopa in kakšna so stališča in uspehi teh pogajalcev. Kaj hočem poudariti? Torej, da se izhodiščne plače in minimalne plače usklajujejo do višine 92,5% življenjskih stroškov in ne 100%. To je prvo. Omenil sem, seveda, da bo to imelo posledice na socialne transferje, na denarne pomoči, štipendije in druga izplačila iz državnega proračuna. To pomeni, da se razpon med socialnim transferjem, pač nekako usklajen z izhodiščno plačo, vse bolj odmika od povprečnih prejemkov plač. To lahkovsi pogledate tudi na internetu, ko spremljamo rast različnih transferjev in tudi plač. Zajamčena plača je od leta 1993 do leta 2001 narasla za 176%. Povprečna plača je v enakem obdobju zrasla za 293%, pokojnina borcev za 291%. To pomeni, da edino pokojnina borcev, kmečkih borcev, sledi rasti povprečnih plač, medtem ko se zajamčena plača pravzaprav razpolavlja. Torej tisti, ki zagovarjate ali pa zagovarjamo nekako opcijo v korist slojev z dna, se seveda s takim trendom ne morete strinjati, absolutno ne. Ampak to je dejstvo - dejstvo, način usklajevanja. To so tudi denarna nadomestila za čas brezposelnosti. In potem, seveda, pristanemo na neko, bom rekel, obliko obnašanja, da za čas brezposelnosti prejemajo izredno nizka nadomestila, in potem v mislih toleriramo dodatne zaslužke na črnem trgu, da si na ta način ljudje zagotovijo socialno varnost. Vendar to ne more biti način reguliranja socialnih transferjev, da torej vkalkuliramo te negativne oblike dodatnih zaslužkov. Zavedati bi se morali, da naj bi imeli od rasti družbenega produkta vsi pozitivne učinke, ne pa da delamo v glavnem pozitivne učinke za tisti sloj, ki ima že zelo dobro zagotovljene plače in druge prejemke. Torej, od te rasti družbenega produkta pravzaprav manjši sloji nimajo nič. Zato smo tudi mi vložili te amandmaje, ki bi odpravili te slabe trende, ki so se nabrali v zadnjih letih. Toliko glede stališča in mnenja Nove Slovenije do zakona o usklajevanju minimalnih in izhodiščnih plač. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nobena poslanska skupina več predstaviti mnenja, dajem besedo poslankam in poslancem. Ker se pisno nihče ni priglasil, je razprava omejena na pet minut. Želi kdo razpravljati? Želite dati pojasnila, gospa Belopavlovič, na navedbe poslanske skupine Nove Slovenije? Izvolite.
Jaz bi rada samo v par besedah povedala, da ni res, da se sindikati v pogajanjih ne bi zelo zavzemali za usklajevanje in za način rasti minimalnih plač. Moram reči, da tudi ni res, da se minimalna in izhodiščna plača usklajujeta na povsem enak način, kot minimalna in zajamčena plača, kot izhodiščne plače. Kajti očitno ste prezrli, da se ravno to, kar ste na koncu trdili - pozitivni učinki rasti družbenega proizvoda poznajo pri minimalni plači. Mi imamo v osnovnem besedilu zakona 5. člen, ki dejansko določa, da se posebej ob tistem normalnem usklajevanju, tako kot izhodiščne plače, minimalna plača še dodatno usklajuje. Minimalna plača se je glede na rast družbenega proizvoda uskladila v letu 1999 dodatno za 3,9, v preteklem letu za 4,9, v letošnjem letu pa za 4,6 odstotka. Tako, da dejstvo je, da se poleg tistega, kar se normalno izhodiščne plače usklajujejo, minimalna plača in zajamčena plača še dodatno uskladita.
Hvala lepa predstavnici vlade. Za drugič vas, gospa Belopavlovičeva, samo prosim, navada je, da se pri izvajanju vstane, tako da za drugič prosim, da vstanete. Želi še kdo razpravljati?
Se opravičujem!
Ker ne, zaključujem splošno razpravo in prehajamo na drugo obravnavo - razprava ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 6. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je predlog [[....]]Mislim, gospod Sok, da je zagotovljena navzočnost. Spoštovane kolege prosim, da pregledajo prostore v soseščini, v kolikor ima kdo od kolegov vstavljeno kartico in ni prisoten. Prešteli smo, 46 nas je v dvorani. Hvala za opozorilo. Prosim, prešteli smo sedaj in brez uporabe naprave nas je 46. Mislim, da lahko nadaljujemo. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 30.5.2001. V razpravo in odločanje dajem 1. člen in amandma k temu členu, katerega predlagateljica je poslanska skupina Nove Slovenije. Vlada amandmaja ne podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju k 1. členu. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 12, proti 33. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Glasujemo še o 1. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 31, proti 12. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 2. členu in o dveh amandmajih k 2. členu. Pod zaporedno številko 1 je amandma poslanske skupine Nove Slovenije, ki ga vlada ne podpira. Pod 2 pa je amandma odbora za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 13, proti 31. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 ni bil sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 3. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 2 sprejet. Glasujemo še o 2. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 6. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je 2. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 3. členu in amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je poslanska skupina Nove Slovenije; vlada amandmaja ne podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 10, proti 35. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Glasujemo še o 3. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 5. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je 3. člen v celoti sprejet. Opravili smo razpravo o vloženih amandmajih. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti eden. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o naslovu zakona. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti eden. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da je bil k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejet amandma k 2. členu. Če želijo kvalificirani predlagatelji vložiti amandma k temu odprtemu členu, prosim, da to storijo. Pred tem pa sprašujem, ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti? Ker ne, sprašujem sekretariat, ali je morebiti zaradi sprejetega amandmaja porušena medsebojna skladnost določb zakona? [[Ni.]] Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Glasujemo. Prekinjam glasovanje. Gospod Branko Kelemina želi obrazložiti svoj glas.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Cenjene poslanke in poslanci! Osebno bom glasoval proti sprejemu tega zakona, pa ne zato, ker ne bi privoščil tistim, ki imajo najnižje plače, da dobijo kakšen tolar zraven, ampak zato, ker se s tem razmerjem plač in pa razporeditvijo kapitala in dohodka v tej državi pač ne strinjam. Sedaj imamo recimo evropske cene tako rekoč že pri celi vrsti proizvodov, izdelkov. Tako smo blizu že z gorivi, tekočimi gorivi, bencinom itn., kot tudi drugimi energenti. Spet se dražijo telekomunikacijske storitve. Dejansko bomo vse cene približali evropskim cenam, seveda ob bližajočem približevanju in vstopu. Plače pa na marsikaterem področju ostajajo daleč daleč pod tem nivojem. Mislim, da je država tista institucija, in pa seveda vladajoča koalicija, v dolgem obdobju, ki je odgovorna za to, da se tudi najmanjše plače približajo evropski ravni. Ker se pač to ne zgodi in ker tudi mogoče slabo poslovanje podjetij, menedžerji, in vsi na določenih področjih, ne vsi, ampak večina, tudi s svojo politiko in željo za čim večjim profitom tiščijo te minimalne plače tudi tam, kjer bi jih lahko nekoliko dvignili, mislim minimalne plače. S tako politiko v celoti, generalno se ne morem strinjati, zato pač tegazakona, žal, ne bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Svoj glas želi obrazložiti tudi gospod Janez Drobnič. Izvolite!
Hvala lepa za besedo. Torej, jaz bom glasoval proti temu zakonu, vendar ne seveda proti rešitvam, ki pomenijo uskladitev regresa, ker proti tistim tudi sem se jasno izjavil, da ne nasprotujem, in vsem tistim rešitvam, ki so jih socialni partnerji uskladili zgolj s ciljem usklajevanja povprečnih plač. Glasoval bom zaradi tistih reči oziroma predlogov, ki smo jih v Novi Sloveniji predložili, s ciljem ohraniti socialno dostojnost, vendar so bili pa zavrnjeni. To je jasno sporočilo, moje, ob seveda sprejemanju tega zakona. Kajti ne strinjam se, da bi zajamčene plače, ki so osnovni parameter za socialne transferje, ostale na tako nizkem nivoju in se s tem povečevala pavperizacija slovenskega prebivalstva. To je moje sporočilo. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu ima tudi gospod Bogdan Barovič. Izvolite!
Hvala. S kolegico v poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke sva podprla amandma k 2. členu, ki ga je vložila poslanska skupina Nove Slovenije, iz razlogov, ki so bili sedaj že dvakrat povedani. Tudi zaradi tega, ker ta amandma ni bil sprejet, bova s kolegico - torej, govorim v imenu poslanske skupine, prisotnih članov, dveh - glasovala zgolj zaradi tega proti predlogu zakona. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Alojz Sok, obrazložitev glasu.
Hvala lepa za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovani državni zbor! Tudi sam bom glasoval proti takšnim rešitvam, kot jih tudi nakazuje ta zakon. Sprašujem se namreč, kaj bo v bistvu ta vlada še naredila v tej fazi, da bo bolj napolnila državni proračun. Upokojenci so pristali na znižanje pokojnin, sindikati sedaj pristajajo na zniževanje, usklajevanje minimalnih plač. Aprilska inflacija je bila 1,1%, kar pomeni, da se cene drastično višajo. V kakšen položaj spravljamo mi ljudi v tej državi, kaže tak zakon, ki ga imamo danes pred sabo. Zato bom glasoval proti. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Stanislav Brenčič, obrazložitev glasu.
Hvala lepa. Ta zakon v prvi vrsti ureja odnos med zmožnostjo, ki jo lahko ponudijo delodajalci, in delojemalci. V sklopu teh dveh partnerjev so se tako dogovorili in mi praktično skoraj nimamo pravice drugače intervenirati, kot so se oni dogovorili. To je pač tista zmožnost, ki jo zdaj omogoča. Kot poslanec jo akceptiram in tudi podpiram to rešitev, ki jo zakon ponuja. Prav gotovo pa je, da bi te male plače smele biti večje, ampak je treba vzpostaviti najprej v naši nacionalni ekonomiji drugačne temelje. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitv glasu, gospa Danica Simšič. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica, za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovana predstavnica vlade! Pri tem zakonu bom seveda glasovala za. Ne samo za to, ker gre za spoštovanje dogovora in v bistvu uzakonitev sporazuma med socialnimi partnerji, ampak tudi zato, ker če bi danes bilo več glasov proti kot za, bi seveda vse zaposlene v zasebnem sektorju postavili v precej neenakopraven položaj s tistimi v javnem sektorju. Kajti, za zaposlene v javnem sektorju je bil ta sporazum že potrjen s spremembo zakona konec minulega leta, medtem, ko za zaposlene v zasebnem sektorju pa to še ni bilo storjeno. To, kar danes sprejemamo, in zakon, ki ga bomo danes sprejeli in za katerega bom glasovala, pomeni pravzaprav tudi določeno socialno varnost v tem smislu, da je delodajalec v zasebnem sektorju obvezan spoštovati zakon, tako glede usklajevanja plač, izhodiščnih, kot tudi glede najnižje ravni izplačila regresa. Če te garancije v zakonu ni, se seveda lahko zaposleni v zasebnem sektorju postavijo v precej neprijeten položaj. Zato bom glasovala za zakon. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo torej na glasovanje o zakonu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 9. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 28. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O VIŠINI POVRAČIL STROŠKOV V ZVEZI Z DELOM IN NEKATERIH DRUGIH PREJEMKOV, HITRI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnica vlade besedo? Državna sekretarka v ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve, gospa Nataša Belopavlovič, izvolite.
Spoštovani zbor! S 1. julijem preneha veljati odredba vlade o spremembah in dopolnitvah odredbe o kakovosti tekočih goriv glede vsebnosti žvepla, svinca in benzena. Tako gre takrat iz prodaje 98-oktanski osvinčeni bencin, na katerega so se vezala nadomestila, in sicer so to kilometrine za uporabo osebnega avtomobila v službene namene in pa povračila stroškov prevozov na delo in z dela, v kolikor nekdo nima možnosti zagotovljenega javnega prevoza. Nadomeščamoceno tega bencina, ki smo jo do zdaj uporabljali, z bencinom 95 oktanov, neosvinčenim bencinom, in sicer je to bencin, ki kvalitetno nadomešča prejšnje gorivo, kar kaže tudi podatek, da je praktično 95-oktanski neosvinčeni motorni bencin trenutno najbolj prodajano gorivo v Sloveniji. Višina tega nadomestila se sprotno usklajuje s spremembami cen bencina, zato - moram reči, da tu nekako že odgovarjam na predlagani amandma s strani poslanske skupine Nove Slovenije - se nam zdi sklicevanje na stalne podražitve bencina neutemeljeno. Namreč, nadomestila stroškov se usklajujejo hkrati z usklajevanjem te cene bencina, tako da mislimo, da je zadeva s tega vidika popolnoma korektna - kolikor se bodo goriva dražila, se spreminja tudi način usklajevanja pri teh povračilih oziroma pri teh nadomestilih. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide kot matično delovno telo. Želi poročevalec predstaviti stališča odbora? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Tudi ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? V imenu poslanske skupine Nove Slovenije, gospod Janez Drobnič, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Bom čisto kratek, zato ne bom hodil na podij. Torej, vlada je pripravila besedilo sprememb zakona o višini povračil stroškov v zvezi z delom, pri čemer je z obrazložitvijo hotela zamegliti ključno reč, to je: stroški se bodo povrnili v manjšem znesku kot sicer doslej. Poglejte 2. člen obstoječega zakona, tam nič ne piše o osvinčenem ali neosvinčenem bencinu. Če osvinčen pač izpade iz tržnega segmenta, bi lahko preprosto uporabljali termin tako, kot je v obstoječem zakonu. Ni bilo potrebno ničesar spreminjati. Gre pa seveda za to, za koliko bi znižali, glede na rast cen bencinov, povračila stroškov. Če bi sprejeli predlog, ki ga je pripravila vlada, bi bilo to zmanjšanje povračil za približno 20 tolarjev na liter. Poslanci Nove Slovenije smo rekli, ohranimo to, kar je, in s tem se že zaradi tega zmanjša pravzaprav povračilo stroškov, glede na rast cen, za približno 10 tolarjev. Če bi imeli v mislih in željo, da bi ohranili te stroške na isti ravni v primerjavi s ceno bencina, bi morali izbrati drug instrument, vendar pa za izhodiščeprejšnjo ceno bencina, osvinčenega. Če bi želeli torej in imeli voljo ohraniti enako višino povračil stroškov. Vlada se je torej odločila za radikalno potezo, glede na proračunske težave, mi smo predlagali vmesno varianto, ki kljub temu na žalost zmanjšuje povračila stroškov, v primerjavi z dejansko rastjo, povprečno rastjo bencinov. To je vsa zgodba tega. Za tem se, torej predlog vlade, pravzaprav, to se skriva za predlogom vlade. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker očitno več nobena poslanska skupina ne želi predstaviti svojega stališča, dajem besedo poslankam in poslancem, katerih razprava je omejena na pet minut. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na drugo obravnavo - razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Ker predlog zakona vsebuje tri člene in en vložen amandma, pregleda amandmajev v tem primeru ni. Zato dajem v razpravo 1. člen in en amandma k 1. členu, katerega predlagateljica je poslanska skupina Nove Slovenije.Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej bomo glasovali o amandmaju k 1. členu. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za je glasovalo 14, proti 26. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Glasujemo še o 1. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 7. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je 1. člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 2. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo o 2. členu. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 5. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je 2. člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 3. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 30, proti 3. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je 3. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na glasovanje. Glasujemo o naslovu zakona! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 29, proti 6. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Izglasovali smo zakon po členih in naslov. Odpiram razpravo o predlogu zakona v celoti. Želi kdo besedo? Ker ne, zaključujem razpravo. Ugotavljam, da k predlogu zakona v drugi obravnavi ni bil sprejet noben amandma. Zato tudi v tretji obravnavi ni možno vlagati amandmajev. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 4. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnici vlade se najlepše zahvaljujem za sodelovanje, tudi predstavniku našega sekretariata. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O PREVOZIH V CESTNEM PROMETU, HITRI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Minister za promet, gospod Jakob Presečnik, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Vlada je predlog zakona o cestnem prometu vložila v sprejem v državni zbor in predlaga sprejem po hitrem postopku. Torej, da ne bi utrujali s pomenom, zakaj je potrebno ta zakon sprejeti, glede na to, da je bil že večkrat obravnavan v matičnem delovnem telesu, mi dovolite, da povem samo nekaj razlogov za sprejem tega zakona, ki je tudi pomemben zakon za zaprtje poglavja "Transport". Še edini zakon, ki je za zaprtje tega poglavja pomemben. Zakon ureja pogoje za udeležbo v prometu, mednarodne okvire prevozov, posega tudi na prometnotržnisegment, organizacijo prevozne dejavnosti in notranja razmerja v prevozni dejavnosti. Večina tovora v Republiki Sloveniji se pripelje po cestah. To je znan podatek in žal se to razmerje pospešuje. Zaradi tega je velika naloga nas vseh, da s primerno pripravo prometne politike, predvsem pa z njeno realizacijo ta trend spremenimo. Torej, kateri so glavni cilji tega zakona: zagotoviti dostop do trga prevoza potnikov in blaga na osnovi direktive Evropske unije, zagotoviti dostop do trga mednarodnih prevozov blaga v Evropski uniji, zagotovitev dostopa do trga notranjih prevozov blaga za tuje cestne prevoznike in ureditev kabotaže na osnovi uredbe, zagotovitev dostopa do trga mednarodnih avtobusnih prevozov potnikov, zagotovitev dostopa do trga notranjih prevozov potnikov tudi za tuje cestne prevoznike, zagotovitev ukrepov v primeru krize na trgu prevoza potnikov in zagotovitev ukrepov v primeru stavk. Kot predlagatelj smo v tem obdobju, ki je bilo, žal, najbrž prekratko, opravili vrsto usklajevanj z vsemi, ki jih ta zakon zadeva in za katere je tudi zakon življenjskega pomena. To sta predvsem obe zbornici in tudi sindikat avtoprevoznikov. Potrebnih je bila tudi vrsta medresorskih usklajevanj med posameznimi ministrstvi in je v tem tudi razlog, da imamo predlagane številne amandmaje na ta zakon. Eden največjih problemov, ki tarejo prevozniško dejavnost, je področje parkirišč. Torej, vsem je znano, da je v veljavi ustrezen pravilnik, ki bi stopil v veljavo s 1.7. letošnjega leta, vendar ker je bilo prehodno obdobje petih let, se iz različnih razlogov, tako objektivnih kot subjektivnih, v večini primerov ni realiziral, in bi nastopila velika praznina oziroma velik problem s 1.7. Prepričan sem, da smo z zakonom, predvsem pa potem z usklajevanji in z ustreznimi amandmaji ta rok za ureditev ustrezno uredili, ustrezno podaljšali, usklajen pa je tudi z zbornicami, s prevozniki in predvsem z ostalimi ministrstvi, predvsem z ministrstvom za okolje in prostor, ki mora skrbeti za to, da je parkiranje ustrezno in da pri tem upoštevamo tudi načela varstva okolja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za infrastrukturo in okolje kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora. Predsednik odbora, gospod Andrej Gerenčer, izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica. Odbor je na svoji 9. seji v petih nadaljevanjih obravnaval predlog zakona o prevozih v cestnem prometu, tudi včeraj smo ga obravnavali po seji državnega zbora, malce v noč. Odbor se je pri obravnavi predloga zakona predvsem seznanil s tem, kako predlagatelj želi z zakonom urediti razmere v cestnem prometu, predvsem mednarodni okvir teh prevozov, tržne odnose, organizacijo prevozne dejavnosti in medsebojna razmerja v prevoznih dejavnostih. Seveda se s tem zakonom želijo izboljšati pogoji za dostop do trga prevozov potnikov in blaga v mednarodnem prometu in vzpostaviti odnos do notranjega trga za tuje prevoznike. Odbor je tudi precej pozornosti posvetil mnenju sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, ki je predvsem izpostavil vprašanje obsežne zakonske tvarine in vprašanje hitrega postopka. Člani odbora so imeli glede tega pri obravnavi zakona po hitrem postopku identično mnenje kot sekretariat. Prispelo je namreč zelo veliko pisnih pripomb, tudi zagotovilo predlagatelja, da potekajo intenzivna usklajevanja z Gospodarsko zbornico, Obrtno zbornico Slovenije, s sogovorniki in tudi s predstavniki sindikatov avtoprevoznikov in lastnikov gradbene mehanizacije. Zato je odbor sprejel dva procesna sklepa, in sicer, da je 18. aprila začel prvo obravnavo o predlogu zakona v cestnem prometu in glede na prispele pisne pripombe in dopolnila ter glede na pripombe sekretariata bo odbor podporo za obravnavo zakona dal na naslednji seji - to je bilo 25. aprila potem. Drugi sklep je bil, da predlagatelj zakona preuči vse pisne pripombe, vložene amandmaje in mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve ter da do nadaljnje seje pripravi stališče do pripomb in po potrebi predloži ustrezne amandmaje. Vlada republike Slovenije je dne 11. maja letos predložila 43 amandmajev, poslanci pa nadaljnjih 44. V nadaljevanju seje je odbor 23.5. zaključil splošno obravnavo zakona po hitrem postopku tega zakonodajnega postopka. Na podlagi razprave in novih pisnih pripomb, predvsem s strani Gospodarske zbornice Slovenije, je predlagatelju zakona predlagal pripravo dodatnih amandmajev. V ta namen je sprejel naslednji sklep: "Predlagatelju se predlaga, da na podlagi pobud za dodatne amandmaje na podlagi današnje razprave o posameznih rešitvah ter na podlagi že vloženih amandmajev in vseh pisnih pripomb pripravi dodatne amandmaje oziroma se do pripomb in do že vloženih amandmajev opredeli." V sodelovanju s sekretariatom za zakonodajo in našo strokovno službo je ministrstvo za promet dne 22. maja in 24. maja pripravilo rešitve v obliki besedil za 42 dodatnih amandmajev, s katerimi se upoštevajo pripombe sekretariata, ki se nanašajo na sistemski pravni vidik, in pripombe obeh zbornic in sindikata, ki so vsebinske in po mnenju ministrstva sprejemljive. S temi dodatnimi amandmaji se absolvirajo nekateri vloženi amandmaji, tudi poslancev in vlade, oziroma se nadomeščajo, vzpostavi pa se tudi osnovna medsebojna konsistentnost rešitev. Vlada Republike Slovenije nas je včeraj, torej 31.5., zaprosila oziroma naslovila na državni zbor predlog, da se zaradi interesa države v proces vključevanja Slovenije v Evropsko unijo na 6. seji zbora, ki pravkar poteka, prične obravnavati predlog zakona v okviru hitrega postopka. S tem bi namreč lahko dokazovali, da smo pred zaključkom zaprtja IX. poglavja - to je transport. Tako je odbor za infrastrukturo v nadaljevanju 9. seje, včeraj, pričel opredeljevanje do vloženih amandmajev kvalificiranih predlagateljev in do predlogov za dodatne amandmaje. Zaradi količine le-teh in razpoložljivega časa je včeraj dopoldne odbor sprejel sklep, da predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da na podlagi dodatnih amandmajev, ki jih je pripravila vlada Republike Slovenije, opravi splošno razpravo o predlogu zakona o prevozih v cestnem prometu v okviru hitrega zakonodajnega postopka. Kljub temu, kot sem že dejal, smo imeli včeraj po seji državnega zbora sejo odbora in zahvaljujem se članom odbora, ki so sodelovali kljub pozni uri. Opredeljevali smo se do vloženih amandmajev. Mi smo šli skozi amandmaje, se do njih opredelili in na koncu sprejeli sklep, ki se glasi: "Odbor za infrastrukturo in okolje predlaga Državnemu zboru Republike Slovenije, da po opravljeni splošni razpravi ter razpravi in glasovanju o členih predloga zakona o prevozih v cestnem prometu, v okviru hitrega postopka, sprejme sklep, ki se glasi: ´Vlada Republike Slovenije pripravi za tretjo obravnavo in glasovanje o zakonskem predlogu v celoti in v skladu s 125. členom poslovnika državnega zbora celovito besedilo predloga zakona o prevozih v cestnem prometu´." V pisanju je pregled amandmajev z opredelitvami in tudi dodatno poročilo. Do 12.00 ure bo to poročilo tudi razdeljeno vsem poslancem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Gospod Bogdan Barovič, v imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Hvala lepa. Oglasil sem se zato, ker so me opozorili kar iz nekaj pristojnih organizacij, recimo temu tako, na nekatere pomanjkljivosti v tem zakonu - in prosili, da kljub temu, da so mogoče, glede na to, da nimamo možnosti spremljati tekočega dogajanja tudi v odboru, o katerih so mogoče že v odboru govorili in zato se vnaprej opravičujem. Opozoril bi na naslednje pomanjkljivosti. Zakon o prevozih po mnenju nekaterih zbornic ni v skladu s predpisi Evropske unije. Govorim o direktivi Evropske unije, 96/26, s spremembami 98/76. Ocenjujejo, da so v tem zakonu nekatere določbe, ki zmanjšujejo konkurenčnost slovenskih prevoznikov. Opozorili so me tudi na zahteve, da morajo prevozniki za vsako dovolilnico priložiti potrdilo o plačanih davkih oziroma vseh obveznostih, po drugi strani pa so opozorili, da je ravno tem prevoznikom največji dolžnik prav država. Pri potniškem prometu pa so me prosili, naj opozorim, da je potrebno - še enkrat se opravičujem, če je odbor to že naredil - 31. člen uskladiti z 48. členom istega zakona. S to uskladitvijo bi bili dani enaki pogoji, tako za domače kot tuje prevoznike. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil gospod Alojz Sok. Izvolite.
Hvala, gospa podpredsedujoča. Na začetku je bilo dogovorjeno, da bodo predstavniki poslanskih skupin nastopali tukaj, pa ugotavljam, da nekateri v tem parlamentu uveljavljajo nekakšen drugačen red. Kar se tiče tega zakona, bi kot član odbora za infrastrukturo in predstavnik Nove Slovenije želel povedati, da je bil osnovni namen tega zakona poenostaviti dostop do trga prevoza blaga in potnikov, tako v notranjem kot zunanjem prometu, pri tem pa zakon uskladiti z zakonodajo v Evropski uniji. V glavnem so se v celotni razpravi v zvezi s tem zakonom pojavljale, po mojem prepričanju in na podlagi sodelovanja, kolikor sem bil zraven, tri dileme, in sicer, ena dilema je bila povezana s parkirišči, potem druga, v zvezi z javnimi linijskimi prevozi in tretja, v zvezi z razdeljevanjem dovolilnic. Že takoj na začetku, pri prvi obravnavi, se je pokazalo, da je predlog, ki je bil objavljen v Poročevalcu, v marsičem pomanjkljiv. Pokazalo pa se je tudi, da zainteresirani predstavniki civilne družbe, predvsem sindikat, pozneje pa se je po vlaganju različnih predlogov tudi pokazalo, da gospodarska in obrtna zbornica pri tem zakonu nista sodelovali v zadostni meri in da bomo zaradi tega imeli na odboru velike probleme v zvezi s sprejemanjem tega zakona. Zato tudi na koncu toliko amandmajev, saj je amandmajev k temu zakonu več, kot je samih členov. Torej, bil sem v dilemi, ali naj na zadnji seji odbora morebiti ne predlagam, da bi morda vlada vložila nov predlog zakona, kar bi bilo bolj enostavno, bilo bi bolj pregledno, postopek sprejemanja v državnem zboru pa bi, po mojem prepričanju, bil enostavnejši kot pa sedaj, ko se bomo morali prebijati skozi več kot 130 amandmajev, pa še kar prihajajo, vidim, na mizo nekateri amandmaji. Kar se tiče parkirišč, naj bi bila parkirišča pogoj za izdajo licence. Dobili smo tudi pregled zakonodaj nekaterih sosednjih držav in pokazalo se je, da v Avstriji in Nemčiji v zakonu o cestnem prometu teh določil nimajo, ni pa seveda tako, kot je bilo povedano, nikjer ne drži - mislim, da bi ta določila ne bila morebiti zapisana v kakšnih drugih zakonih. Zato smo nekateri tudi predlagali, da bi mi ravnali podobno in bi iz tega zakona ta določila izpustili in jih potem primerno uzakonili v kakšnem drugem podzakonskem predpisu, kar je na koncu z amandmaju nekako tudi obveljalo in bo potem, če bo amandma sprejet, na nek način tudi uzakonjeno. Kar se tiče parkirišč, so namreč tu problemi dvoplastni. En problem so občinski prostorski plani, ki marsikje ne opredeljujejo lokacij, na katerih bi bilo možno taka parkirišča zgraditi. To je tudi največji problem, saj je bilo v sami razpravi s strani avtoprevoznikov povedano, da kriterij urejenosti parkirišč danes izpolnjuje - torej, potem ko pravilnik že ne vem koliko, sedem let velja - da ta pogoj izpolnjuje okrog 10% vseh avtoprevoznikov v Sloveniji. Drugi problem pa je seveda finančne narave. Vemo, kakšen vozni park imamo, vemo, kakšno je naše gospodarstvo, in vemo tudi, s čim je možno na kratek rok glede financ v tej državi računati in gospodariti. Sedaj se je nekako z amandmajem naredilo eno kompromisno rešitev, da bo za izdajo licence dovolj v prvi rundi že sama izjava avtoprevoznika, da bo do konca leta podal vlogo na upravni enoti za izgradnjo parkirišča. Po novem letu pa bo moral imeti tudi potrdilo upravne enote, da je tako vlogo na upravni enoti oddal. Vendar se postavlja vprašanje, kaj bo v tisti lokalni skupnosti, ki nimajo s prostorskimi plani urejenih teh zadev. Kajti, enostavno - torej, če ni z lokacijo, s prostorskim planom opredeljena lokacija, takšne vloge enostavno po novem letu ne bom mogel dati. To bo pomenilo, da bo izgubil licenco za opravljanje prevozov. Druga zadeva, o kateri smo se na odboru velik pogovarjali in se z njo ukvarjali, je problem javnih linijskih prevozov. Tu me pravzaprav čudi, da vlada v izogib bolj kvalitetne rešitve, kot so sedaj nakazane v tem našem zakonu - seveda ponavljam, če bodo sprejeti amandmaji, ki so bil vloženi - da vlada ni ponudila nobene analize. Namreč, v zakonu, če bodo sprejeti amandmaji, smo sedaj zapisali, da bo Republika Slovenija prek proračuna subvencionirala te prevoze na javnih linijah, se pravi, tiste, ki jih bo država določila - tiste, ki so nerentabilni in država želi, da kljub temu obstajajo. Vendar neke študije, neke analize, koliko bi naj tega v tej državi bilo in koliko nas bi to stalo, pravzaprav poslanci na odboru nismo dobili in smo tako, po mojem prepričanju, glasovali o neki zadevi bolj na pamet in se lahko pozneje tudi pokaže v samem zakonu kot neprava oziroma ne dobra rešitev. Tretja zadeva, kot sem omenil, je sistem razdeljevanja dovolilnic. S samimi amandmaji, ki so sedaj vloženi k osnovnemu tekstu, verjamem, da bo ta sistem razdeljevanja dovolilnic postal bolj pregleden, bolj enostaven, predvsem pa učinkovit. Namreč, na to temo je v preteklosti bilo veliko polemik v sami javnosti in veliko pritožb s strani avtoprevoznikov, ko so nekateri dovolilnice dobivali, spet drugi ne. Mi se bomo kot Nova Slovenija zavzeli, da bo ta sistem pravičen in da bodo avtoprevozniki imeli možnost vpogleda v evidenco razdeljevanja dovolilnic. V tej smeri je tudi napisan eden od amandmajev. Pri tistem amandmaju bomo posebej razpravljali in ga podprli. Kot sem že rekel, je na sam zakon vloženo veliko število amandmajev. Ti amandmaji so predvsem - kot sem sam sledil in primerjal - tisto, kar so v sami razpravi o tem zakonu zahtevali tako sindikati, kot gospodarska zbornica, kot obrtna zbornica. Moram povedati, da je vlada v končni fazi vsem tem prisluhnila. Nekaterim tudi matični odbor, ki je izdelal nekaj svojih, lastnih amandmajev. Zato bomo v poslanski skupini Nove Slovenije te amandmaje, ki se nam zdijo dobri, podprli. In s tem seveda na koncu podprli tudi zakon in s tem pripomogli, da bo država Slovenija zaprla to 9. poglavje v pogajanju z Evropsko unijo, tako kot je povedal predsednik odbora, ki si je zelo prizadeval, dabi ta zakon dejansko obravnavali na tej seji državnega zbora, pri tem pa imel nemalo težav - tu moram to povedati - ne s strani opozicije, ki bi mu lahko povzročala težave, pač pa s strani svoje lastne stranke, se pravi s strani poslancev LDS, kar se nam v opoziciji ne zdi korektno in primerno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil gospod Vojko Čeligoj.
Spoštovani! Rad bi predstavil mnenje poslanske skupine DeSUS. Pričujoči zakon določa pogoje in način opravljanja prevozov potnikov in blaga v notranjem in mednarodnem cestnem prometu. Z zakonom pa je obravnavan le del te problematike. Vsakodnevno smo priče vsestransko vedno bolj pereče situacije na naših cestah. Število vozil se že celo desetletje povečuje po dovolj visoki stopnji in ne kaže umirjanja. Stopnja motorizacije v Sloveniji je že dosegla raven visoko razvitih držav, čeprav je bruto družbeni proizvod celo trikrat manjši. Iz tega sledi kar precej zaključkov. Ugotavljamo še, da imamo enormni vozni park, ki je dostikrat izpod standarda in je neizkoriščen; da kljub proklamirani liberalizaciji prevozov v evropskem prostoru naše prevoznike čakajo še dodatne omejitve, če ne druge, pa tehnične ob vstopanju na tuje ceste; da po naših cestah in prek naše dežele drvi v cestnem prometu na tisoče vozil, pretežno tujih, tudi po nepotrebnem; da ne utegnemo cest niti tekoče vzdrževati, kaj šele graditi nove, drage avtoceste. Prilike na naših cestah nam pobirajo nezaslišano visok krvni davek, žrtev je predvsem naša mladina. Zato bi bilo prav, da bi, če že ne hkrati, pa vsaj v smiselnem zaporedju, pripravili še ostale predpise in tako logično uredili celotno problematiko prometa, še posebej v tistem delu, kjer se problematika več vrst prometa med seboj prepleta; na primer, del cestnega tovornega prometa in železniškega prometa. Zato bodimo odločni - na železnico naj gre večina tranzitnega cestnega tovora, pa tudi tovor, za katerega ni razlogov,da potuje po cesti v domačem prometu. Mesta in primestne ceste se dušijo v prometu osebnih vozil. In če dobro pogledamo, je v večini primerov v vozilih le po en sam potnik. Vlaki so prazni ali pa namenjeni le šolarjem in morda delavcem. Resno se torej moramo lotiti vseh možnih posegov, da bi preusmerili s cest, kolikor je moč več potnikov. S tem rešujemo tudi druge probleme, med njimi tudi probleme parkirišč, ki so tako poudarjeni v omenjenem zakonu. Kljub naštetim pomislekom v DeSUS-u menimo, da so izpolnjeni pogoji, da zakon lahko podpremo. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine SLS + SKD - Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Stanislav Brenčič.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. S predlogom tega zakona se vzpostavljajo določena in tudi nujno potrebna pravila, ki morajo veljati tudi na področju trga prevozov, tako blaga kot oseb v cestnem prometu, in vzpostavljajo se tudi primerljiva pravila, ki so prisotna pri članicah Evropske unije, s katerimi se naši prevozniki dnevno srečujejo na evropskih prometnicah. Res pa je, da se s tem zakonom posega v vrsto udomačenih ali, bi rekel, nekako utečenih zadev. Zato je tudi bilo pričakovati, da se bo pri obravnavi tega zakona izpostavilo polno - celo diametralno nasprotujočih si - argumentov; tako v okviru institucij, ki jih ta zakon zadeva, kot tudi znotraj samih argumentov nekaterih poslancev. Ta zakon je pač zakon, ki zadeva mnogo interesov, in zakon kot takšen potem tudi spremljajo številne težave. Pri nas, v poslanski skupini opozarjamo predvsem na eno področje, ki je ustavljalo dosedanjo proceduro obravnave tega zakona, to je področje pogojev za pridobitev licence. Mi smo mnenja, da je na tem področju treba krepko prisluhniti predlagatelju; tudi, kar se tiče obveznega posedovanja parkirnih prostorov, tako posameznikov, ki so samozaposleni, kot tudi pravnih oseb, ki se ukvarjajo predvsem s prometom, prevozom blaga. Parkirna mesta so del naše obče kulture in tudi del nujnosti. Sleherna dejavnost mora zadostiti osnovnim pogojem, da lahko to dejavnost opravlja, tako zaradi sebe kot zaradi svojega okolja. In v cestnih prevozih ni nič drugače. Je pa zdaj priložnost, da se najdejo tudi na osnovi 98. člena in 116. člena potrebna pravila, ki pogojujejo pridobitev parkirnih prostorov posameznikom, kot tudi firmam. Najprej morajo biti v tem smislu zainteresirani sami. Tisti, ki izvajajo, ki jim je to kruh, [[tudi javnost]] , potem pa tudi druge institucije, kot je v prvi vrsti lokalna skupnost in tudi država za področje, ki zadeva tranziten promet. Tako da v vsakem primeru ta zadeva ni tako zastrašujoča, kot si jo nekateri predstavljajo. Potrebna je neka koordinacija in pa pobuda, zainteresiranost, najprej s strani tako območnih obrtnih zbornic kot tudi samih, bi rekel, tako fizičnih kot pravnih oseb, ki to storitev opravljajo. Ravno tako je diskutabilno izpolnjevanje nekaterih pogojev, ki zadevajo finančni red in finančno disciplino. Mi vsi velikokrat dosti govorimo, da je skrajni čas, da se vzpostavi neka finančna disciplina v bolj primerljivem in sprejemljivem obsegu. Ampak, ko pa trknemo sami tu in tam na ta majhen korak, je zadeva takoj sporna. Tukaj je prav to. Finančne obveznosti do države se morajo povsod in v vseh nacionalnih ekonomijah in državah poravnavati kot prvo in tudi pri nas je tako. In povsem jasno je, da je to tudi eden od pogojev, ki postavlja nekoga, ki opravlja to storitev v, bi rekel, primerljivo pozitiven odnos do družbe. Tako da poslanska skupina SLS+SKD predlog zakona podpira, tako v načelih kot v njegovi vsebini, prepričani pa smo, da je mogoče tako v nadaljevanju obravnave, sicer druga obravnava je na matičnem delovnem odboru nekako zaključena in pa naprej v tretji obravnavi, vsebino zakona tudi še dodelati tam, kjer je evidentno, da so argumenti za to, da se stvari spreminjajo. Ugotavljamo tudi, da je na področju prometne politike, glede na mnogo hitrejši porast prometa - predvsem v številu motornih vozil glede na zmožnost države po javnofinančnem obsegu - tisto, kar zagotavlja ali zahteva, da se prometna politika mnogo bolj intenzivno vključuje v trenutek časa. In ta zakon je zdaj nekako prvi del znotraj drugačnega pristopa države v globalu na prometno politiko. Je pa to samo še začetek. Tako da vse, kar izhaja iz istegazakona in pa tudi nadalje, iz nujnosti spremembe naše prometne politike na področju prometa, ne samo v cestni infrastrukturi ampak prvenstveno v cestni in tudi v drugih, še sledi. Zato v poslanski skupini zakon podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije bo predstavil gospod Branko Kelemina. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani vsi skupaj. Uvodoma lahko k novemu zakonu o prevozih v cestnem prometu mogoče v imenu poslanske skupine Socialdemokratske stranke rečem, da takšen, kot je pred nami, ni zanič, ni pa tudi najboljši. Zavedamo se, da gre za zapleteno tematiko, v katero je vključeno seveda veliko akterjev in veliko različnih interesov in tudi različnih monopolistov, ki bi hoteli na tak ali drugačen način določene privilegije obdržati ali si jih celo povečati. Prav zaradi tega je mogoče tudi dolžina sprejemanja samega zakona in zapletov pri tem tako dolga in težka. Vendar menimo, da bo pri prvi in drugi obravnavi ostalo še cela vrsta odprtih vprašanj, za katera upam, da se bodo tudi potem zaradi premika v tretji obravnavi še dala ustrezno dopolniti in rešiti. Predvsem bi tukaj opozoril mogoče na to, da se določena vprašanja niso v tem predlogu zdaj najbolj učinkovito rešila v korist nekih posameznikov. Predvsem se mi zdi - tudi v naši poslanski skupini seveda, ker v imenu poslanske skupine govorim - nekoliko preveč postavljanje težkih pogojev za pridobitev licence kot takšne. Osebno, pa tudi poslanska skupina, mislim, da si je težko predstavljati, kako lahko nekdo sploh ob tako zahtevnih pogojih prične opravljati neko dejavnost. Namreč, če pogledamo samo drugi pogoj, kjer je zapisano, da gre za primeren finančni položaj - absolutno si predstavljam da če ima nekdo primeren finančni položaj, se prav gotovo ne bo ukvarjal s prevozi v cestnem prometu, kjer so pogoji poslovanja izredno težki. Potem pa je, seveda, tudi cela vrsta drugih pogojev. Eden od teh je prav gotovo že danes tolikokrat omenjeno parkirišče kot pogoj za izdajo licence. Trdno smo prepričani, in tudi drugi akterji so nas v to prepričevali, da se ta vprašanja dajo rešiti dovolj učinkovito na drug način, ne pa takoj v prvem dokumentu, ki se pač izdaja za začetek poslovanja. Te stvari je možno rešiti v drugih členih, na drug način, z ustrezno organizacijo države, tako v tistem dodatnem 98. členu, ki je bil sicer na odboru sprejet, pa tudi morda z dopolnitvijo ali pa spremembo 116. člena. Skratka, te stvari bi bilo možno drugače urediti. Vendar smo v naši poslanski skupini ocenili, da se stvari hočejo tudi na nek način birokratsko reševati, tako kot je v tej državi običaj, in sicer po liniji najmanjšega odpora. To pa predvsem zaradi tega, ker sistem kot takšen v celoti ne funkcionira. Postavlja se tudi veliko vprašanje, kaj se bo zgodilo, če, recimo, nekdo vloži zahtevo za licenco, pa celi vrsti pogojev zadosti, seveda si mora kupiti tudi osnovna sredstva, jih registrira, plača registracijo, potem pa ne bi pridobil, recimo, zaradi odprave še nekih pomanjkljivosti, licence, in bi prevozna sredstva, dve ali tri, kolikor bi že imel teh prevoznih sredstev, nekje stala, ne bi mogla poslovati in registracija ter vsi stroški so pa bili dejansko plačani. Ne predstavljam si, kateri posameznik, podjetnik ali pa tudi kakšna večja organizacija lahko subvencionira neke stroške, ne da pridobi kakršenkoli dohodek ali pa ga morda sploh ne dobi, če ne izpolni teh pogojev. Skratka, tudi to vprašanje bi bilo po naši oceni treba nekako rešiti v nadaljevanju sprejemanja tega zakona. Bilo je že omenjenih tudi veliko vprašanj glede dovolilnic. Kolikor nam je znano in kolikor so nas seznanili, vsi, ki so pač vpleteni oziroma udeleženi pri teh delitvah, tudi sami ocenjujemo, da te delitve trenutno še niso dovolj dobro dorečene, da se še pojavljajo določene nepravilnosti, in zato tudi smatramo in bomo podprli tiste amandmaje, kjer se poskuša vzpostaviti boljša preglednost in pravica vpogleda vseh zainteresiranih v vse postopke in evidence, tako da bi bilo glede tega pač čim manj sporov in tudi potem slabe volje in zaradi tega tudi, tako kot se je že dogajalo, določenih zaostritev in pa tudi stavk. Ocenjujemo tudi - vsaj take podatke smo si tudi pridobili - da vsi tisti veliki manipulisti, posocialistični, če jih tako imenujemo, na linijskih prevozih in tako naprej po naši oceni dolgoročno ne bodo vzdržali. Poskušajo si pa s tem zakonom nekako obdržati določene privilegije oziroma monopol, zato se absolutno ne strinjamo s tem, da so določene določbe tega zakona pri prevoznikih različne. Mislimo, da bi morali biti ti pogoji popolnoma enaki, ne pa, da so za eno vrsto prevoznikov taki pogoji, za drugo pa drugačni. Tako upamo, da se bodo tudi v nadaljevanju te stvari izenačile, kajti po naši oceni je to tudi diskriminatorno. Skratka, mi bomo podprli vse tiste amandmaje, ki bodo prispevali k temu, da se bodo razmere na tem področju poskušale urediti v dobrobit vseh. Vendar nekako smatramo, da če vsa ta nerešena vprašanja, ki so še ostala odprta, ne bodo v nadaljevanju rešena, bomo v tretji obravnavi s pomislekom ali pa celo nepodprli ta zakon. V kolikor te zadeve ne bodo rešene, zakon ne bo učinkovit in vsa ta odprta vprašanja in zaostritve, ki so na tem področju že bile znane, se bodo - po naši oceni - nadaljevale, kar bipa bila, prav gotovo, največja škoda za celotno skupnost in državo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil gospod Dušan Vučko. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica, hvala za besedo. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije podpira temeljne cilje zakona in pa tudi poglavitne rešitve, ki jih zakon vsebuje. V obravnavi se je kasneje izkazalo, da ima zakon vrsto pomanjkljivosti, tako redakcijske narave kot tudi vsebinske. Zato smo oblikovali znotraj poslanske skupine vrsto pripomb, ki jih lahko strnemo na naslednja področja: glede razmejitve pristojnosti med ministrstvom in direkcijo, potem vprašanja glede javnega linijskega prevoza, potem vprašanja glede smiselne ureditve taksi službe kot javne službe in pa vprašanja, ki so se odprla glede posebnega linijskega prevoza. Glede vprašanja parkirišč oziroma izpolnitve pogoje iz 7. točke 7. člena za prevoznike, je stališče poslanske skupine različno, prevladuje pa mnenje, da je treba pogoj ustrezne ureditve parkirišč obdržati, sicer tega problema, ki pa je realno in dejansko prisoten v okolju, ne bomo mogli odpraviti brez ustrezne ureditve na tak način, da si prevozniki zagotovijo ta parkirišča v prehodnem obdobju. Glede na vrsto pripomb in amandmajev, ki so tako vsebinske kot redakcijske narave, v poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije v celoti podpiramo predlog sklepa odbora, da se opravi splošna razprava predloga zakona in da se do nadaljnje, druge obravnave da poslancem čas, da se pripravijo na kvalitetno drugo obravnavo. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov bo predstavil gospod Aurelio Juri.
Hvala, podpredsednica. Bom zelo kratek. Združena lista socialnih demokratov zakon podpira. Podprli bomo vse amandmaje, ki jih je sprejel oziroma izglasoval matični odbor, in seveda tudi sklepe. Našo podporo zakonu utemeljujemo z naslednjo ugotovitvijo: je eden izmed krovnih, pomembnih zakonov, ki se tičejo prometa v naši državi in ki se tičejo usklajenega pristopa k evropskemu redu, tako kot sta bila pomembna in sta pomembna zakon o letalstvu ter pomorski zakonik; zagotovo disciplinira neko področje, ki se je v preteklosti marsikdaj razvijalo stihijsko, in upošteva, ne glede na zatečeno stanje, na domnevne monopole in na domnevne privilegije, neko načelo, ki govori, ob enakih pravicah tudi enake obveznosti za vse tiste, ki počnejo dejavnost na področju cestnega prometa. Pomembno je tudi, da so zaostreni, zagotovo, pogoji pridobivanja licenc in vsi pogoji, ki se vežejo na izvajanje teh dejavnosti. Pomembno je tudi, da je tu zagotovo nekaj določil, ki pomenijo ekološko, okoljevarstveno varovalko. Cestni promet se odvija ne samo v dveh glavnih direktivah na trasi koridorja 5 in trasi koridorja 10, temveč v določenih prometnih in gospodarskih središčih. In tu seveda največ čutijo breme tovrstne dejavnosti, zato je prav, da so tu maksimalno zaostreni pogoji. Ne soglašamo z nervozo, ki je včasih spremljala pripravo tega zakona in usklajevanje vseh interesov. Veseli pa nas, da so bili vključeni v fazah razprave vsi interesi, ki se tu križajo in ki se bodo še križali, seveda, v kolikor bo šlo za izvajanje samega zakona. Sam računam, da bomo po tej prvi obravnavi še tiste nedorečenosti uspeli evidentirati in z ustreznimi korekturami, če bo potrebno, zato smo tudi z nekaterimi amandmaji pustili člene odprte, tudi te pomanjkljivosti odpravili. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvami predstavnikov poslanskih skupin. Pisno se k razpravi ni prijavila nobena poslanka, niti noben poslanec, zato je razprava zdaj razpravljajočih omejena na 5 minut. Besedo ima gospod Rudolf Petan. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani! Prvo, kar bi rekel in postavil trditev, je, da ta zakon ni v skladu z evropskimi smernicami, z evropskimi direktivami in je - po moje - v neskladju z evropsko zakonodajo. Če grem po vrsti. Slišali smo ministra, da je to eden od ključnih zakonov ali pa je tisti zadnji, najpomembnejši za zaprtje poglavja o prometu. Prepričan sem, da je minister imel težko nalogo pripraviti ta zakon v takšno obliko, kot je pred nami. Mislim, da zakon kot tak, je v splošnem za podpreti. Sem pa prepričan, da na določenih segmentih pa je v neskladju s smernicami - to je ta trditev, ki sem jo postavil na začetku. Navedel bom kar konkreten primer, da se ne bom preveč sukal okoli zadeve kot maček okoli vrele kaše. Zadostuje, če preberemo 31. in 48. člen. 31. člen ureja poseben linijski prevoz, in to v notranjem cestnem prometu. 48. člen pa poseben linijski prevoz, to se pravi, enako dejavnost v mednarodnem cestnem prometu. Že to, da so domači prevozniki, se pravi, v 31. členu onemogočeni opravljati določene dejavnosti, tuji, ki jih obravnava 48. člen, pa imajo več pravic - je milo rečeno, diskriminatorno do domačih prevoznikov. Poglejte, kaj se teoretično lahko zgodi, lahko pa tudi v praksi. Nekdo, ki ima vŠentilju registrirano dejavnost prevoza potnikov v javnem prometu v domačem okolju, se pravi v Sloveniji, ne bo mogel opravljati posebnega linijskeg prevoza. Tisti, ki bo pa 100 m čez mejo v avstrijskem Šentilju Spielfeldu imel prijavljeno podobno dejavnost, bo pa v Sloveniji lahko opravljal dejavnost posebnega linijskega prevoza. Teoretično govorim. Ampak, pri zakonu je tako, da ga obravnavaš najprej na teoretični plati, potem pa, če je to v praksi izvedljivo. Se pravi, tuji prevozniki bodo lahko v Sloveniji opravljali več storitev kot pa domači. To je zame: prvič, nelogično. Če je pa bilo mišljeno drugače, bi pa prosil, če bi mi potem predstavniki ministrstva to objasnili in se jim, seveda, opravičujem za to trditev. Ampak, zakon se lahko bere tudi tako.Če je bila intenca drugačna, potem prosim, da me opozorite, da me popravite. Če je bila samo intenca vsebine takšna, je pa seveda prav, da o tem danes razpravljamo in po temeljitem premisleku potem tudi glasujemo o amandmajih in pa dopolnitvah, ki so podane. Kajti, če navedem konkreten primer. V 31. členu ni možen poseben linijski prevoz dijakov in študentov, medtem ko 48. člen za mednarodni prevoz - to se pravi, da tuji prevozniki pri nas lahko to opravljajo. Tako se da iz zakona razumeti. Če ni tako, me boste seveda popravili. To namreč pomeni, da ta zakon ščiti monopole, domače, monopole - tisti, ki so si monopole ustvarili, ga bodo lahko obdržali tudi naprej. S tem seveda se ščitijo tudi višje cene, pridobljene pravice in se onemogoča konkurenca, onemogoča se prost trg dela, prosti trg storitev in to je tisto, kar je v nasprotju z evropskimi smernicami. Namreč, tudi do sedaj je to področje bilo zelo elegantno urejeno. Namreč tako, da so monopolisti morali dati soglasje, če so še koga sprejeli, da je opravljal to dejavnost. Mislim, to je v nasprotju z vsako logiko prostega trga. Vsaka delitev dela, če se tako izrazim, ali pa prosti pretok trga, dela in storitev je onemogočena. Sedaj je seveda to malce drugače napisano, ampak vsebina je pa ostala enaka - monopolna za monopole. Res je, da mogoče bi nam Evropska unija "požegnala" ta zakon zato, ker za druge prevoznike, se pravi izven Slovenije, bo dovoljeno opravljanje te storitev, za domače pa ne. Mogoče nam bodo zato "požegnali", mogoče nam bodo celo hvaležni. Vendar pa, ker mislim, da Evropska unija ne dela te razlike med matično državo in pa med ostalimi državami, ampak gleda kot unija, kot celota ali pa kot področje kot celota, potem to ni v skladu. Razen, če jih bomo prelisičili in seveda to nekako prekrili, da to ni res. Ampak nekaj časa se da skrivati, potem pa verjetno to več ne gre. Menim, da 31. člen je potrebno popraviti, dodati - bom takoj zaključil - vsebino, ki je že bila predlagana, mislim, da celo dva amandmaja to predvidevata. Kajti le na tak način bomo omogočali prosti trg storitev in dela in bomo omogočali konkurenco, ne pa podpirali monopole in onemogočali konkurenco, kar pa je v nasprotju z evropskimi smernicami. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franci Rokavec, potem gospod Jože Avšič.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovane poslanke in poslanci, gospod minister, predstavniki vlade! Mogoče samo eno kratko ali dve vprašanji ali pa pogleda na celoten zakon, za katerega mislim, da je na nek način bila sama priprava sigurno zelo težavna, ker tudi zelo različni interesi prevladujejo na tem področju. Mislim, da so pa predvsem odraz tega, da je bila več desetletji napačna prometna politika v naši državi, ki je na nek način tudi povzročila stanje, v kakršnem smo. Ampak, dotaknil bi se predvsem dveh vprašanj, ker mislim, da sta bili v zadnjem času najbolj izpostavljeni, tudi danes kar precej. Eno je vprašanje pogojev za pridobitev parkirišč. Tukaj bi verjetno resnično kazalo, da bi na nek način maksimalno upoštevali kriterije, ki so določeni v Evropski uniji. Dejansko me zanima, ker so tudi predstavniki avtoprevoznikov večkrat javno zatrjevali, da so pogoji, ki so določeni v našem pravilniku, bistveno ostrejši, kot so pogoji v Evropski uniji. In drugo, kar mislim, da je eno zelo perečih vprašanj: delitve dovolilnic v cestnem prometu. Bilo je že več poskusov v državnem zboru, kako urediti to problematiko in tudi, katera ustanova naj deli dovolilnice. Vendar so bili vedno očitki, da je bila pri delitvi dovolilnic marsikdaj dovoljena delitev tudi "po domače" oziroma po posameznem avtoprevozniku. Na tem področju se mi dejansko zastavlja vprašanje, ali zakon, ki je pred nami, omogoča jasen in transparenten nadzor, da do takih manipulacij na tem področju ne bo prihajalo. Namreč, v praksi, vsaj iz okolja, iz katerega prihajam, imam kar nekaj pritožb, da so se v različnih možnih poskusih, katere ustanove bodo - pa jih ne bom našteval - in ki so izvajale razdelitev dovolilnic v mednarodnem cestnem prometu, da je prihajalo do špekulacij, predvsem v tem, da so lahko tudi nekateri večji avtoprevozniki potem te dovolilnice preprodajali manjšim in podobno. Mislim, da bi moral zakon predvsem na tem področju narediti red, v tem smislu, da bise tudi zares čim bolj približal pravičnemu načinu razdeljevanja dovolilnic. Sam se tudi ne strinjam s tem, da bi na nek način zakon omejil možnost izvajanja avtoprevozništva v naši državi. Prepričan sem, da mora to opraviti zdrava konkurenca. Seveda, vprašanje velikega števila avtoprevoznikov pa mislim, da ni vprašanje reševanja tega zakona, ampak celotne prometne politike. Toliko. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jože Avšič, izvolite.
Hvala lepa in lep pozdrav! Torej, že ko smo začeli prvo obravnavo na odboru za infrastrukturo, smo se verjetno vsi skupaj zavedali, da gre pri tem zakonu za izredno pomembno materijo, za velik segment gospodarstva na področju prevozov blaga in storitev, in se hkrati tudi zavedali, da bo postopek, kakršen je bil predlagan, to je hitri postopek, dokaj onemogočal temeljitejšo razpravo o nekaterih področjih, o katerih je danes bilo že govora. Pri tem posebej in na prvo mesto morda postavljam celo parkiranje kot problem, ob katerem sebomo verjetno še kar dosti srečevali tekom sedanje razprave. Pričakovati je bilo, in to se je tudi zgodilo, seveda, da se bodo v razpravo in pripravo amandmajev aktivno vključile tiste organizacije, ki so neposredno odvisne od zakona, kajti ta zakon jim določa način in pogoje poslovanja. Tu sta na prvem mestu obrtna zbornica in gospodarska zbornica Slovenije. Hkrati s tem je bilo računati, da se bodo v razpravo vključevale tudi druge organizacije, kot so sindikat samostojnih avtoprevoznikov in podobno. No vse to se je tudi zgodilo. Vendar pa smo bili soglasni, skoraj soglasni v odboru, da je zakon hkrati izredno pomemben zaradi naših nalog na področju usklajevanja zakonodaje z normami Evropske unije. Zato smo se odločili za hitri postopek in v okviru tega hitrega postopka skušali, seveda, razrešiti vse bistvene dileme, ki jih zakon ponuja. Ravno iz teh razlogov, ker gre zakon po hitrem postopku, sem se tudi sam odločil prisluhniti nekaterim argumentom nekaterih skupin, ki so predlagale drugačne rešitve, kot jih zakon ponuja, predvsem zaradi problemov, ki so se že sedaj pojavljali na določenih področjih. Problematika parkirišč. Sam sem okleval pri tem 7. členu, o katerem bo seveda dosti govora še, ko bomo obravnavali v drugi obravnavi amandmaje. Vendar sem tudi na podlagi neke notranje provokacije vložil amandma, ki naj bi sprožil problematiko urejanja parkirišč na ravni vladnih ukrepov, tudi tistih ministrstev, ki so soodgovorna, pa tudi lokalnih skupnosti, ki so soodgovorne, da se ta problematika razreši.Namreč, iluzorno je pričakovati, da bomo problem enostavno razrešili, ko bomo v zakon napisali, da mora imeti avtoprevoznik dokazilo o tem, da ima svoje parkirišče, ali pa, da ima sklenjeno pogodbo za parkirišče. Vse to se da urediti. Najlažje se da urediti s pogodbo, kajti nikjer ne piše, da bo ta pogodba kontrolirana potem, da ne bo lastnik parkirišč, ki jih ima, recimo deset, desetkrat sklenil pogodbo za 100 vozil z 10 ali pa še več možnimi avtoprevozniki. Pogoju pa bo zadoščeno. V tem sem videl smisel amandmaja, ki naj bi to določilo črtal ali pa ki naj bi vsaj sprožil ukrepe, da se to področje začenja v Sloveniji drugače urejati. Težave, kakršne so pri pridobivanju dovoljenj za parkirišča, niso nič manjše kot za pridobivanje dovoljenj za komunalne deponije, za sežigalnice, za ceste in podobno. Vedno, kdorkoli želi danes karkoli narediti, naleti na problem zakona o kmetijskih zemljiščih in spremembe namembnosti kmetijskih zemljišč. Naleti na probleme zakona o varstvu okolja, kjer je cela vrsta pasti, ki lahko povzročijo to, da dovoljenje ne bo pridobljeno, tudi na dolgi rok ne. Lahko naleti na nestrinjanje soseske, kjer naj bi bilo to parkirišče urejeno. V tem je treba in bo treba narediti nek kompleksen program, kako te probleme v Sloveniji razrešiti. Inti problemi so in so veliki. Ta zakon niti ne rešuje še drugega dela, na katerega opozarjajo avtoprevozniki, ko pravijo, da bodo v neenakopravnem položaju predvsem s tujimi avtoprevozniki. Nimamo dovolj javnih parkirišč in tuji avtoprevozniki, vsaj na področjih ob meji, parkirajo kjerkoli takrat, ko je - Je že mimo? Zelo hitro je minilo, se opravičujem. Dovolite mi, da zaključim to misel - prepoved vožnje. Parkirajo na področjih, kjer ne ovirajo prometa, kjer pa ni nobenih opozoril, da je prepovedano parkiranje. Zaradi tega menim, da bo zaradi uresničitve tega določila potrebna še sprememba treh različnih zakonov, tudi zakona o varnosti v cestnem prometu, kjer bo zapisano, da lahko vozila parkirajo na samo za to označenih mestih. Hvala. Se bom še oglasil
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Prekinjam [[...]]Splošna razprava je zaključena. Med vrsticami, mislim, da je predsednik odbora, gospod Gerenčer podal željo, da bi v tej fazi državni zbor danes na tem zakonu, glede na to, da poročila še nimamo na klopeh, niti pregleda amandmajev [[...]]Gospod Gerenčer, izvolite!
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Predlagam vseeno, da zaključimo splošno razpravo, ker ni še poročilo pripravljeno in tudi [[...]]
Zaključena je, gospod Gerenčer. Splošno razpravo smo zaključili, zato sprašujem, če dovolite, prekinjam zasedanje za 10 minut [[...]]
[[...]]da ugotovimo, kako dalje.
[[...]]in da se dogovorite, v kakšni fazi je priprava poročila in amandmajev. Z delom nadaljujemo 10 čez 12.00 uro. Hvala lepa.
Več kot pet minut je minilo od časa, ko smo se dogovorili, da nadaljujemo z zasedanjem. Ugotavljam navzočnost v dvorani. Po prvem ugotavljanju navzočnosti nas je v dvorani 41. Pred drugim ugotavljanjem navzočnosti vljudno prosim, če pogledate na mesta sosedov, ker mislim, da tudi ta številka ne odraža dejanskega stanja v dvorani. Ugotavljam navzočnost, drugič. Navzočih je 37 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni zbor nesklepčen in ta trenutek ne more veljavno odločati. V skladu s poslovnikom prekinjam zasedanje za deset minut. Z delom bomo nadaljevali ob 12.30 uri, ko bomo tretjič ugotavljali navzočnost.
Spoštovane kolegice, kolegi! Ura je 12.30, nadaljujemo s prekinjenim delom našega zasedanja. Tako tretjič ugotavljamo navzočnost. Prosim, da vstavite kartice. Navzočih je 48 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko odloča. Po pregledu izpolnjevanja ali neizpolnjevanja formalnih pogojev za nadaljevanje z drugo obravnavo prekinjene točke, 6. točke, ugotavljam, da poslanke in poslanci na klopi še nimajo poročila matičnega delovnega telesa, niti še ni pripravljen pregled amandmajev, kar sicer ni razlog za to, da niso izpolnjeni formalni pogoji. Zaključili smo torej splošno obravnavo in s tem prvo obravnavo, tako prekinjamo 6. točko dnevnega reda po zaključeni splošni razpravi. Tako, kot je bil dogovor v kolegiju, nadaljujemo in prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA. Predstavnikom vlade se za prisotnost zahvaljujem. Pri prvi obravnavi PREDLOGA ZAKONA O JAVNIH ZBIRANJIH je še vedno odprta splošna razprava. Ker nihče več ne želi razpravljati, zaključujem splošno razpravo pri predlogu zakona o javnih zbiranjih in prehajamo na razpravo o predlaganih sklepih in stališčih. Najprej dajem v razpravo prvi sklep matičnega delovnega telesa, ki se glasi: "Predlog zakona o javnih zbiranjih - prva obravnava - je primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo." Želi kdo besedo? Ker ne, prehajamo na odločanje o predlaganem sklepu. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti nihče. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Pridružili so se nam predstavniki vlade in jih lepo pozdravljam. Prehajamo na razpravo o stališčih, ki jih je pripravilo matično delovno telo in so zapisana v poročilu delovnega telesa, kot tudi na razpravo o dopolnjevalnih predlogih k stališčem matičnega delovnega telesa, ki ste jih pa dobivali na klop. Imamo kar nekaj dopolnjevalnih predlogov, mislim, da smo jih dobili na klopi šest. Stališča matičnega delovnega telesa pa se nahajajo v poročilu. Dopolnjevalni predlogi k tem stališčem pa so na klopeh. Želi kdo o tem razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, in sicer bomo najprej odločali o dopolnjevalnih predlogih k stališčem matičnega delovnega telesa. Najprej dajem na glasovanje dopolnjevalni predlog, katerega predlagatelj je poslanska skupina Nove Slovenije [[to je edini dopolnjevalni predlog te poslanske skupine]] . O tem dopolnjevalnem predlogu glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 15, proti 24. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da dopolnjevalni predlog poslanske skupine Nove Slovenije ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o dopolnjevalnem predlogu poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije. Ker sta ta predloga dva, zdaj odločamo o predlogu s krajšim besedilom. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 9, proti 25. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da dopolnjevalni predlog poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o dopolnjevalnem predlogu istega predlagatelja z daljšim besedilom. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 13, proti 27. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da dopolnjevalni predlog ni bil sprejet. Prehajamo na glasovanje o dopolnjevalnem predlogu, ki ga je vložila mag. Majda Potrata. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 6. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je dopolnjevalni predlog sprejet. Prehajamo na odločanje o dopolnjevalnem predlogu, ki se sicer glasi "spreminjevalni predlog", katerega predlagatelj je poslanska skupina SLS + SKD Slovenska ljudska stranka, in bi se moral glasiti "dopolnjevalni" in ne "spreminjevalni", ker vsebina se ne nanaša na spreminjanje stališč matičnega delovnega telesa. Poslanska skupina je podala dva dopolnjevalna predloga. Najprej odločamo o dopolnjevalnem predlog v daljšem besedilu. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 5. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je dopolnjevalni predlog pod ena sprejet. Glasujemo še o dopolnjevalnem predlogu pod dva. Glasujemo. Proceduralni predlog? Gospod Cukjati, izvolite!
Z ozirom, da so bili naši predlogi zavrnjeni, v njih je pa vsebinska zadeva, ki se veže tudi na druge predloge, prosim v imenu poslanske skupine za polurni odmor za posvetovanje.
Žal, gospod Cukjati, smo v fazi glasovanja.
Pred glasovanjem.
Imamo še dopolnjevalni predlog, še enega imamo, sedaj smo v fazi glasovanja o dopolnjevalnem predlogu pod dva.
Ko ste napovedali naslednjo točko, sem takoj dvignil roko, preden smo šli v glasovanje.
Se opravičujem, da smo spregledali. Z delom nadaljujemo ob 13.20. Se opravičujem, 13.10, ne 20. Ob 13.10.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Bilo je odločeno, da z delom nadaljujemo ob 13.10. Ura je 13.13. Zato prosim, tisti, ki se nahajajo v bližini, da se nam pridružijo, ker bomo ugotavljali navzočnost Vljudno prosim, da pri sosedih pregledate, da nimajo morebiti vstavljene kartice, navzoči pa niso. Po prekinitvi, ki jo je zahteval gospod Cukjati, da se pred odločanjem o predlogu poslanske skupine SLS+SKD Slovenske ljudske stranke pod 2 dogovorijo, kako bodo glasovali ugotavljamo navzočnost. Navzočih je 42 poslank in poslancev. Državni zbor ni sklepčenin ne more veljavno odločati. Skladno s poslovnikom se drugo ugotavljanje ugotavlja takoj po ugotavljanju prvega. Nekaj vas je še prišlo, tako da vas vljudno prosim, da vstavite kartice ker bomo drugič ugotavljali navzočnost. Pri drugem ugotavljanju navzočnosti lahko ugotovim, da nas je navzočih 41, kar pomeni, da državni zbor ni sklepčen in ne more veljavno odločati. V skladu s poslovnikom moramo ugotavljati tretjič navzočnost po preteku desetih minut, kar pomeni, da bomo tretjo navzočnost ugotavljali ob 13.25 uri. Morebitna neprisotnost neopravičenih pomeni finančne posledice za odsotne. Hvala lepa. Nadaljujemo ob 13.24.
Spoštovani, spoštovane! Tretjič ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 48 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. Dovolite, da vas samo še seznanim, da smo seveda, glede na to, da nimamo dokončanih najmanj 20 točk dnevnega reda, s sklepom le-te dolžni prenesti na naslednjo sejo. V kolikor tega sklepa zaradi nesklepčnosti danes ne bomo sprejeli ob 14.00 uri, bomo morali v torek nadaljevati z zasedanjem. Ker pogoj za to je, da sejo danes zaključimo. Tako, da vljudno prosim vse, ki niste opravičeni, da do 14.00 ure zdržimo. Končali smo tako, da smo poslanski skupini na predlog gospoda Cukjatija dovolili pol ure za posvet pred odločanjem o drugem dopolnjevalnem predlogu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Gospod Cukjati, želite obrazložiti vašo obrazložitev? Izvolite.
Z ozirom na to, da je vprašanje avtorskih pravic urejeno v drugem zakonu in da pravzaprav sodi to v pogodbena razmerja tretjega, ki ni v postopku odobravanja javnega zbiranja, menimo, da je nepotrebna oziroma celo škodljiva ta zahteva, da mora predlagatelj predložiti tudi ustrezne pogodbe oziroma dogovore s kolektivno organizacijo za zaščito avtorskih pravic. To bi tudi pomenilo otežitev in birokratizacijo celotnega postopka. Glede ostalih problemov, ki smo jih hoteli uskladiti v zvezi s tem pa upam, da bomo imeli v drugi obravnavi možnost tudi še vplivati na vsebino zakona.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o drugem dopolnjevalnem predlogu poslanske skupine SLS+SKD Slovenske ljudske stranke. Glasujemo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 7, proti 35. [[Za je glasovalo 7.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da drugi dopolnjevalni predlog ni bil sprejet. Prehajamo še na odločanje o zadnjem, dopolnjevalnem predlogu, ki ga imate posebej na listi in katerega predlagatelj je ravno tako poslanska skupina SLS+SKD in glede katerega je opredelitev podala tudi poslanska skupina SDS. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 20, proti 18. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je bil dopolnjevalni predlog sprejet. Prehajamo še na odločanje o predlogu stališč matičnega delovnega telesa. [[Ugovori iz klopi.]] Spoštovani, prosim, nehajmo se prepirati. Vljudno prosim, spoštovani, da pri sosedih pogledate, če imajo morda vložene kartice, pa jih tu ni. Pri zadnjem glasovanju, mislim, da tudi nismo bili sklepčni. Spoštovane in spoštovani, če je kdo na hodniku, naj se nam pridruži. Sprejeti moramo samo še en sklep ter sklep o nadaljevanju seje oziroma prenosu točk na naslednjo sejo, zato vljudno prosim, da to danes opravimo. Prehajamo še na odločanje o predlogu stališč matičnega delovnega telesa v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 2. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da so predlogi stališč v celoti sprejeti. Proceduralni predlog, gospod Cukjati, izvolite.
Pri glasovanju o obeh amandmajih Slovenske ljudske stranke nismo bili sklepčni in bi prosil, da se ponovi.
O proceduralnem predlogu gospoda Cukjatija bomo glasovali, da se torej ponovi glasovanje o [[...]]Se opravičujem, to ni razlog za ponovitev glasovanja. Razlog za ponovitev je samo, če se poslanec zmoti in takoj po glasovanju. Tako da razloga za ugoditev takemu predlogu ni. Dolžni smo opraviti še glasovanje o dodatnem predlogu sklepa, ki ga je pripravilo matično delovno telo, in sicer da predlagatelj do druge obravnave predloga zakona o javnih zbiranjih pripravi pregled vseh obveznosti, ki jih mora organizator javne prireditve izpolniti po drugih predpisih, in pregled teh predpisov. Želi o tem dodatnem predlaganem sklepu razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani dodatni sklep sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Dovolite, dokler je državni zbor še sklepčen. Ampak to ne pomeni, da bomo končali pred 14.00 uro. Da, nadaljevali bomo z delom do 14.00 ure. Vendarle dovolite [[...]]Proceduralni predlog?
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi. Sredi prejšnjega mandata sem večkrat povedal, da verjetno slabše vodenje zbora, kot je bilo v nekem trenutku in prestavljanja petih ali desetih točk s posamezne seje na naslednjo sejo, ni možno. Očitno je, da je v tem mandatu že sam začetek slabši, kot je bilo takrat. Kajti to, kar se sedaj dogaja, je katastrofa. Predlagam, da je to zadnjič, da vodstvo državnega zbora in kolegi ne znajo oceniti, kaj lahko naredimo v 10-ih dneh. Če tega ne znate oceniti, potem se sprašujem, zakaj smo sploh tu in ali nismo naredili napake, ko smo takšno vodstvo izvolili? Hvala.
Hvala lepa. Gospod Pucko, to ni bil proceduralni predlog. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O TAJNIH PODATKIH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Izvolite, gospod Jerovšek.
Hvala lepa. Gospa podpredsednica, spoštovane kolegice in kolegi! Naša poslanska skupina predlaga, da na podlagi drugega odstavka 188. člena Poslovnika Državnega zbora Republike Slovenije sprejmemo sklep, da se predlog zakona o tajnih dodatkih vrne v prvo obravnavo oziroma da se ponovno opravi prva obravnava. To pa zaradi tega - kot ste bili obveščeni tudi preko sredstev javnega obveščanja in kot je naša poslanska skupinana tiskovni konferenci opozorila - ker zakon še ni dovolj dodelan, saj so v nekaterih področjih, predvsem, kar se tiče področja varnostnega preverjanja, velike nedoslednosti oziroma so konsistentne rešitve. Zaradi tega predlagamo, da bi se v tem zakonu ponovno opravila prva obravnava. Seveda se zavedamo, da je zakon vsebinsko nujen kot pogoj za pridružitev v Nato. Zaradi tega našega predloga ni jemati, kot da skušamo zavlačevati. Res je, da bomo izgubili morda mesec dni, vendar menimo, da je področje varnostnega preverjanja tako pomembno in da je pomembno tudi za človekove pravice in za osebne podatke, da bi to področje moralo biti znatno bolje rešeno in bolj v soglasju z evropskimi rešitvami. Zaradi tega predlagam, kot sem že omenil, da opravimo glasovanje oziroma predlagam, da se ta zakon danes v drugi obravnavi ne obravnava in da se razprava vrne, na podlagi poslovniških določil, v prvo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Jerovšek. Vi ste torej v skladu z drugim odstavkom 180. člena v imenu poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije predlagali, da se o predlogu zakona o tajnih podatkih ponovno opravi prva obravnava. Želi v zvezi s tem kdo besedo? Gospod minister. Gospod Rado Bohinc, izvolite.
Spoštovane poslanke in poslanci! Želel bi poudariti poseben pomen tega zakona za naše vključevanje v Evropsko unijo in za sprejemanje priporočil oziroma standardev Nata in s tem povezano našo odgovornost, da zakon čimbolje pripravimo in čimprej sprejmemo. Prav zaradi tega smo se lotili tega zakonskega teksta zelo temeljito in z vso strokovno odgovornostjo. Nenazadnje, tudi z argumenta, ki ga je cenjeni gospod poslanec tudi sam omenil, namreč, ker gre za občutljivo področje možnega poseganja v človekove pravice oziroma v ureditev vprašanj, ki so na temeljni ustavni ravni urejena. Argument za to, da smo se tega vprašanja lotili zelo temeljito, je tudi tale publikacija, ki je izšla na podlagi javne predstavitve mnenj k predlogu zakona o tajnih podatkih, kjer je zapisano vse tisto, kar slovenska stroka in znanost o tem področju ve, kjer smo pritegnili k sodelovanju slovenske najeminentnejše strokovnjake s tega področja, in lahko si preberete njihova mnenja. Verjamem, da ste se, tisti, ki vas to zanima, v to tudi poglobili. Nam je bila ta strokovna elaboracija, javna predstavitev, tudi kresanje mnenj o posameznih vprašanjih med strokovnjaki vodilo za rešitve, ki smo jih predlagali za drugo obravnavo. Naše trdno prepričanje je, da so te rešitve dobre, da temeljijo na ugotovitvah stroke, niso ustavno sporne, in smo pripravljeni v razpravi, ki bi jo opravili, utemeljiti in argumentirati prav to. Tako da bi vendarle v imenu vlade predlagal, da z razpravo v drugem branju nadaljujemo, še posebej zaradi tega, ker smo prejeli amandmaje socialdemokratske stranke med tem časom in se je vlada tudi do njih opredelila in ima pozitivno mnenje do nekaterih amandmajev, kot so predlagani. Mislim, da bi lahko našli skupni jezik, vendarle, lotimo se razprave in poskušajmo z utemeljitvami to prikazati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lahko še predstavniki poslanskih skupin podajo mnenje o tem predlogu? Če ne želijo, bomo o predlogu poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije, da o predlogu zakona o tajnih podatkih ponovno opravimo prvo obravnavo - smo pa v fazi druge obravnave - glasovali, če bomo zagotovili sklepčnost državnega zbora. Gospod Lavrinc, proceduralni predlog?
Ne. Če sem pravilno razumel, se je mogoče v imenu poslanske skupine opredeliti do tega proceduralnega predloga?
Tako. Izvolite!
Potem bi v imenu poslanske skupine LDS izrazil začudenje zaradi takšnega proceduralnega predloga, kajti zakon ni od včeraj in je v obravnavi že kar dolgo časa. Doživel je javno predstavitev, kjer je vsak, ki je želel, mogel in znal, lahko pojasnil svoja stališča. Opozoril bi samo na zadnji stavek - se popravljam - predzadnji stavek v poročilu odbora, kjer je odbor sklenil, da se ponovno ne bo več sestajal, kajti vsi pojmi, vse dileme so bile dovolj natančno razčiščene na javni predstavitvi mnenj. Zato menim, da poslanska skupina takšnega predloga ne more podpreti.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Glasujemo. Se opravičujem. Ravnokar smo zaradi resnične zagotovitve legitimnosti našega glasovanja prešteli ljudi. V dvorani nas je 46, zato vam vljudno povem, da s tem, da kartico potegnete, pa ste tu, povzročate nesklepčnost tega zbora. V dvorani nas je 47. Prehajamo na odločanje o predlogu. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 8, proti 38. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da predlog ni bil sprejet. Proceduralni predlog? Izvolite.
Gospa podpredsednica! Glede na to, da vidimo, kako se giblje tale sklepčnost, je skoraj, jaz menim, nesmiselno začeti to točko, ker ne bomo nič naredili. Je smiselno, da vse s sklepom prenesemo na 7. redno sejo.
Proceduralni predlog gospoda Brenčiča, da državni zbor predčasno konča z delom dajem spoštovanim kolegicam in kolegom na glasovanje. Glasujemo. 47 nas je po štetju v tej dvorani. Spoštovane kolegice in kolegi! Opravičujem se za svojo oceno, ampak mislim, da glede na svoj položaj, ki ga imamo v tej državi, se obnašamo absolutno in skrajno neresno. [[Glas iz ozadja.]] Da, nas je. Sklepčni smo, kar vsake toliko časpreštejemo tudi po naravni poti v tej dvorani. Hvala lepa za prijaznost. O proceduralnem predlogu gospoda Brenčiča, da državni zbor po sprejemu sklepa o prenosu točk na naslednjo sejo konča danes z delom, da ne bi predstavnika vlade prekinjali pri predstavitvi predloga zakona o tajnih podatkih. O tem proceduralnem predlogu glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 27, proti 11. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je predlog, da bomo predčasno končali z delom po sprejemu sklepa, ki ga bom v nadaljevanju predlagala, sprejet, tako da se predstavniku vlade, gospodu ministru zahvaljujem. Mislim, da je dobro, da bo lahko na naslednji seji v celoti predstavil predlog zakona o tajnih podatkih. Spoštovani, spoštovane! Ugotavljam, da so ostale nedokončane naslednje točke dnevnega reda: 6, 17, 19, 20 ter od 29 do 37. Na podlagi drugega odstavka 73. člena Poslovnika državnega zbora predlagam, da se navedene točke preložijo na naslednjo sejo zbora, ki se bo pričela 19. junija 2001. Otem predlogu lahko skladno s petim odstavkom 64. člena Poslovnika državnega zbora svoje stališče predstavijo predstavniki poslanskih skupin, razprava poslancev pa ni mogoča. Ali želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Ker ne, zaključujem razpravo inglasujemo o predlaganem sklepu. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 2. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem 6. sejo državnega zbora Republike Slovenije. Najlepša hvala in na svidenje.