Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 48. izredne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednja poslanka in poslanca: Maša Kociper, Franc Kramar in Samo Bevk. Do roka, ki ga je na podlagi tretjega odstavka 93.a člena Poslovnika Državnega zbora določil Kolegij, sta sodelovanje na seji izven sedeža Državnega zbora z uporabo aplikacije za seje na daljavo za danes najavila poslanca Danijel Krivec in Ferenc Horvath. Vse prisotne lepo pozdravljam. Preden preidemo na glasovanje, vas želim obvestiti, da ga bo Državni zbor opravil po naslednjem vrstnem redu: 10., 16., 7., 13., 14., 15., 9., 11., 12., 17., 8. in 1. točka dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Poslanca, ki na seji sodelujeta preko aplikacije, pa še posebej prosim, da preverita svoji povezavi. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o varstvu osebnih podatkov na področju obravnavanja kaznivih dejanj v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 16. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga sklepa o soglasju k programu dela in finančnemu načrtu Agencije za energijo za leto 2021. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, ki se glasi: Državni zbor daje soglasje k programu dela in finančnemu načrtu Agencije za energijo za leto 2021 z dne 28. 9. 2020. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti eden. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah Zakona o pacientovih pravicah v okviru skrajšanega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 65, proti 8. [[Za je glasovalo 65.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 13. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o rudarstvu. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o rudarstvu je primeren za nadaljnjo obravnavo. Kolegica Nataša Sukič v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Spoštovane, spoštovani! Kot veste, že več kot deset let si britanska korporacija Ascent Resources prizadeva, in to na vse načine, pri čemer ji tudi mafijski prijemi, pritiski na nekdanjega ministra Lebna niso tuji, prizadeva, da bi izvajala fracking v Petišovcih. Gre za skrajno umazano tehnologijo, ki se je izkazala za pogubno za zdravje ljudi in za okolje. Britanci pa si ne glede na to prizadevajo za kovanje dobičkov na račun zdravja naših ljudi, na račun devastacije našega okolja. Kar 90 % profita bo šlo, če do frackinga pride, v njihove pohlepne žepe. Absurdno je, da vas, da nas naslavlja lokalno prebivalstvo, naslavlja nas občina Lendava, kličejo, naj fracking zaustavimo sedaj. Kličemo tudi mi, ki nam je mar, a vi slišite zgolj korporacijo Ascent Resources, celo njenih argumentacij se poslužujete, ker se bojite njenih groženj. Vse več evropskih držav se odloča bodisi za prepoved bodisi za zamrznitev frackinga, samo mi se ne bi. Tudi Britanija, denimo, kjer so lani sprejeli popoln moratorij na izvajanje frackinga. Zakaj? Ker ščitijo lastne ljudi, ker ščitijo lastno okolje. Ascent Resources doma torej ne more, ne sme izvajati frackinga, ker jim britanska vlada to prepoveduje. Vladajoči koaliciji dajemo tako danes že drugič možnost, fracking je treba prepovedati z zakonom, in to sedaj, zato da zaščitimo ljudi v Petišovcih in v neposredni bližini, zato da zaščitimo okolje in neokrnjeno naravo, zlasti biosferno območje Mure, ki ga je Unesco priznal kot unikum, kot svetovno dediščino, in da končno začnemo z opuščanjem rabe fosilnih goriv, zniževanjem emisij toplogrednih plinov in s tranzicijo v brezoglično družbo, k čemur nas navsezadnje zavezuje pariški podnebni sporazum, k čemur nas zavezujejo zelene usmeritve Evrope. Izgovori, da je treba spoštovati neko koncesijsko pogodbo iz daljnega leta 2002, češ, da to kaže na našo kredibilnost, so prazni. Kaj pa pomenijo mednarodne zaveze? Kaj pomeni, da je država podpisala pariški mednarodni podnebni sporazum? To je zaveza, ki se jo je treba držati. Zato vas pozivam, še enkrat, glasujmo za prepoved frackinga v Petišovcih. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Dejan Židan, v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, ostali prisotni! Tudi Poslanska skupina Socialnih demokratov bo zakon, kjer je tudi sopodpisnica, podprla. Razlogi so preprosti. Fracking je blago rečeno sporna, marsikje dokazana, pa tudi škodljiva metoda izkoriščanja naravnih bogastev. Kot drugo, zanimivo je, da v Sloveniji skuša fracking izvajati podjetje, ki prihaja iz države, kjer so ga na nek način že prepovedali, da poslušamo podjetje, ki prihaja iz države, kjer je prepovedano. Moratorij je v bistvu prepoved, da se s tem ukvarjajo, zato želijo to delati v Sloveniji. Kot tretje, zamislite si, spoštovane in spoštovane, ne morem reči, da tudi v Prekmurju nismo v preteklosti delali kakšne stvari, ki so škodovale okolju. Vsi se učimo, ampak sedaj je naša usmeritev dosti jasna: turizem, čim bolj sonaravno kmetijstvo, varovanje biosfernega območja Nature 2000. Tako v ta prostor enostavno škodljive industrije ne sodijo. Zato bomo podprli. Tudi pri nas smo se pogovarjali, ali čakati nek sistemski zakon. Ker pa imamo izkušnje s slovensko politiko, da kadar se nekaj ne želi narediti, tudi moje izkušnje, spoštovani poslanke in poslanci, so takšne, kadar se nekaj ne želi narediti, potem se reče, ja, saj danes ne bomo sprejeli, ker jutri pride sistemski zakon. Pa ga pogosto ni. Če pa je ta ponudba dobronamerna, lahko sistemski zakon povzame rešitev, ki jo danes sprejmemo. Če v srcu čutite, da ob 101. obletnici, ko so se Prekmurke in Prekmurci, mi takrat še nismo bili živi, priključili k svojemu matičnemu narodu, ko je Prekmurje postalo del nacionalnega ozemlja, dajte nam, prosim, lepo ob 101. obletnici to darilo. Zaščitite nas na ta način, da danes tukaj jasno povemo, da tega ne dovolimo. Mimogrede, leta 2011 je Slovenija kot prva v Evropi zmogla uporabiti previdnostno načelo pri nekaterih strupih, ki so se uporabljali v kmetijstvu. Mi smo bili prvi, ki smo zaradi previdnostnega načela čebele zaščitili. Pa kaj vse so govorili?! Pa nam so kasneje sledile Francija, Nemčija in ostale države. Sedaj pa smo v boljši situaciji. Te države so že zaščitile pred frackingom svoje ozemlje. Torej nismo več sami. Zato bomo Socialni demokrati danes s to odločitvijo zaščitili naše Prekmurje. Hvala.
Hvala lepa. Rudi Medved, v imenu poslanske skupine.
Hvala, predsednik. V odnosu do tako pomembnega vprašanja, kot je hidravlično lomljenje za pridobivanje zemeljskega plina, ki je z okoljevarstvenega vidika izjemno sporno, ni neke vmesne rešitve. Tukaj si preprosto za ali pa si proti. Vlado smo tudi v razpravi spraševali, ali je za ali je proti, pa je bilo neko mencanje v smislu, češ, bomo sistemsko rešili, to je parcialna rešitev. Ali so za ali proti v tej vladi, tega danes ne vemo. V vladi Marjana Šarca smo imeli jasno stališče, nasprotovali smo. v Listi Marjana Šarca nasprotujemo tudi danes. Predvsem pa nas je takrat in nas tudi danes moti ta ohol, vzvišen odnos tega tujega investitorja, ki bo za nekaj 10 tisoč evrov koncesnine na leto pridobival milijonske dobičke, kako se je pravzaprav lotil in izsiljeval, da pride do tega okoljevarstvenega dovoljenja. Najbrž se spomnite, kaj se je dogajalo v času ministrovanja ministra za okolje in prostor Jureta Lebna. Celo policijsko zaščito na nek način mu je bilo treba ponuditi, tako se je ta tuji partner s sedežem v neki davčni oazi lotil njega in Agencije za okolje. Ni treba pogledati daleč po svetu, kako se države druga za drugo odločajo za moratorij ali pa popolno prepoved tega načina pridobivanja zemeljskega plina, ki ima mnoge posledice za okolje in predvsem tudi degradacijo okolja, kakršna je zaradi rudarjenja že desetletja v Zasavju, pa se nikakor ne izkopljemo iz tega. V Listi Marjana Šarca bomo, ker imamo jasno stališče do tega vprašanja, predlog tudi podprli.
Hvala lepa. Zmago Jelinčič, v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Moram reči, da je to eden od redkih predlogov, ki jih je pripravila Levica, ki je odličen. Dejstvo je, da Slovenska nacionalna stranka podpira vse dobre predloge, ki so v korist države Slovenije. In ta zakon je v korist države Slovenije. Gre za zaščito našega naravnega bogastva, ki ga hočejo Angleži izkoristiti, kajti v Angliji jim to ni uspelo. Cela vrsta mest v Angliji se je uprla, da bi to počeli, ker je prišlo do potresov, prišlo je do posedanja zemljišč, prihaja do tega, da se po vodovodnih ceveh pretaka metan, ki gori. To smo videli in to se dogaja. Grozljivo je, da nekdo iz Anglije, ki mu tam ne dovolijo, pride svinjat v našo Slovenijo. Jaz se pa še čudim, kje so ti naši protestniki pa zelene nevladne organizacije, ki se jim fučka za to, kar se dogaja v Prekmurju. Zakaj pa niso tam? Tukaj po Ljubljani serjejo gor pa dol in mečejo kocke in ne vem kaj še vse. Naj gredo tja in naj Angležu prepovedo to, naj se tam izkažejo ti naši nevladniki, ki jih tako zelo skrbi okolje. Jaz mislim, da zakon je dober in ta fracking je treba prepovedati. Prepovedujejo ga povsod po svetu, razen pri nas, ko bi radi na majhna vrata prišli notri. Angleži tukaj računajo na velik dobiček. Devastacija našega Prekmurja jih pa nič ne briga. Zakaj si pa ne upajo na Madžarsko delat kaj takega. Konec koncev je to pokrajina, ki ni različna od naše na slovenski strani. Ampak, bog ne daj, da bi prišel eden tja izsiljevat vse skupaj. Zato če hočemo rešiti ta del naše domovine, potem moramo sprejeti ta zakon. Če nam je pa vseeno, potem bomo pa podlegli angleškim požrešnim zahtevam. Jaz nisem za to, v Slovenski nacionalni stranki nismo za to, zato bomo zakon z veseljem podprli.
Hvala lepa. Andrej Rajh, v imenu poslanske skupine.
V Poslanski skupini SAB bomo predlog spremembe oziroma dopolnitev zakona o rudarstvu podprli, saj smo tudi mi prepoznali fracking kot škodljivo tehnologijo pridobivanja ogljikovodikov. In to škodljivost prepoznava zmeraj večji del Evrope. Da je tehnologija škodljiva, se kaže v različnih posledicah za okolje v tujini: povečanje sezmične aktivnosti, potresi, posedanje, onesnaženje vode. V stranki SAB smo prvi, ki nam je zelo pomembno, da imamo vsi prebivalci pravico do čiste pitne vode. In tudi na našo pobudo je to zapisano v ustavo. Kar se tiče upravnih postopkov, ki tečejo, mi predlagamo, da ARSO ugotovi tudi v končnem sklepu to, kar na glas govori, da je poseg frackinga v okolje nesprejemljiv. V bistvu tudi dejanja tega koncesionarja, ko ne želi opraviti presoje vplivov na okolje in pridobitev okoljevarstvenega soglasja, razumemo, da postopka ne želi nadaljevati. Tako da tudi v tej luči pozivamo ARSO, da ugotovi to, kar dejansko potihoma govori, da je poseg v okolje s frackingom nesprejemljiv. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jožef Horvat, v imenu Poslanske skupine NSi.
Hvala lepa, gospod predsednik. Drage kolegice in kolegi! Fracking je treba ustaviti. To je stališče Nove Slovenije. Vodimo ministrstvo, torej Novi Sloveniji je zaupano ministrstvo, ki je, lahko rečem skrbnik Zakona o rudarstvu. In to ,kar obljubimo, pri nas beseda velja, to bomo tudi realizirali. Če kdo, potem krščanski demokrati imamo visoko na lestvici naših vrednot zapisano varovanje stvarsta, varovanje narave, varovanje okolja. Izjemno sem hvaležen vsem vam, drage kolegice, ki ste na včerajšnji razpravi, verjamem, verjamem, odkritosrčno, iskreno izražali skrb za Prekmurje. Končno, po 30 letih. Tudi sem zelo vesel, da ste se spomnili 101. obletnice združitve prekmurskih Slovencev z matičnim narodom, kar je izključna zasluga duhovnikov, ki so skrbeli 900 let za ohranjane slovenstva, da danes lahko jaz na levem bregu Mure govorim slovensko. Preden grem k Angležem, ostanem v Sloveniji. Družba Petrol je v državni lasti, tudi v državni lasti. Ta družba Petrol je ustanovila podjetje Geoenergo, d. o. o., ki je nosilec koncesijskih pravic za izkoriščanje mineralnih surovin, surove nafte, zemeljskega plina in plinskega kondenzata na območju Murske depresije, Petišovci, Dolina itn. In ta Geoenergo, zdaj pa k Angležem, ima sklenjeno pogodbo z družbo Ascent Slovenia Limited, dolgoročno pogodbo za izvajanje skupnih operacij na področju razvoja plinsko-naftnega polja Dolina in Petišovci. Gospe in gospodje, Nova Slovenija in ne jaz nismo delničarji Petrola. Nismo, zagotavljam. Zagotavljam. Tako je bilo poleg iskrene skrbi za Prekmurje tukaj tudi nekaj ali pa kar nekaj deplasiranih razprav. Zaključujem. Fracking je treba ustaviti. Mi bomo to zasledovali in mi bomo to v tej vladi naredili. Ne pa na tak način. Zato bomo glasovali proti sklepu, da je zakon primeren za nadaljnjo obravnavo in ga bomo spisali v skladu z evropskim pravnim redom, za katerega si vsi mi prizadevamo, kar je nenazadnje zapisal tudi – ali lahko malo umirite te nestrpneže [[…]]
Prosim, malo tišine.
[[…]]kar je nenazadnje že skoraj pred natanko osmimi leti sprejel Evropski parlament. Kar preberite si. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupine? Ne. Potem ima besedo Franc Trček v lastnem imenu.
Hvala za besedo. Nisem nestrpnež, aplavdiral sem na takem silogizmu izkušenega poslanskega kolega. Ob vsem, kaj je bilo povedano, sem mislil, da bo kdo ubesedil, pa ni, zdaj ne vem, kolega Breznika ne vidim tukaj. Pa industrijska revolucija, je tu? Se opravičujem. To je tudi geotermalni bazen, bazen geotermalne energije. In če že kaj, če ima že Janša dobre odnose z Orbanom, bi morale Slovenija, Madžarska in Hrvaška podpisati tripartitno zavezo o prepovedi tozadevnih praks rudarjenja. Po eni strani bomo zeleni, Madžari imajo zeleno barvo celo na zastavi, po drugi strani bomo to odobravali, po tretji strani bomo razlagali industrijska revolucija 27,3, pa govorili, kako je treba izkoriščati geotermalno energijo. Če se hočemo iti zeleni turizem, če se zavedamo geotermalnega potenciala, mag. Grims je verjetno največji izvedenec za to od tukaj 90 prisotnih, potem moramo to podpreti, ne pa iskati dlako v – da ne rečem, kje, in izvajati tozadevne silogizme, kot jih je govorec pred mano. Zato bom ta zakon podprl. Hvala.
Hvala lepa. Spoštovani kolegice, kolegi, ker je kar nekaj dvignjenih rok, bom sprožil listo za prijave. Prijavite se, kdor želi obrazložiti svoj glas. Prva ima besedo Jerca Korče.
Absolutno bom to danes podprla. Tukaj ne gre za nobeno sistemskost, gre za vprašanje sistema vrednot naše družbe. Ne gre za vprašanje tega, kakšna koncesijska pogodba je podpisana, niti za vprašanje tega, ali bomo deležni kakršnekoli tožbe, kajti tudi če bo tožba, pa tudi če jo izgubimo, če nismo pripravljeni riskirati nekaj svojega denarja za to, da za prihodnje generacije ohranimo svojo naravo, potem je to žalostno. Jaz teh težav nimam in nobenih argumentov, ki so bili predstavljeni s strani koalicije, nisem razumela kot trdne, kot take, da bi me lahko prepričali v nasprotno. Še več, vsi argumenti, ki smo jih slišali, so bili na zelo zelo trhlih tleh. Jaz mislim, da bi danes ta parlament lahko sprejel prepoved frackinga, in to ne bi vplivalo na čisto noben proces, kako bo vlada preurejala Zakon o rudarstvu. Vso to sprenevedanje, ki smo mu priča, jaz ne vem, zakaj je treba nasprotovati temu samo zato, ker je to predlagala opozicija. Če se vsi strinjamo, da je fracking treba prepovedati, potem ga bomo danes pač enostavno prepovedali. Dejanja se izkazujejo na treh gumbih, ki jih imamo pred sabo, in odgovornost do te naše lepe zelene države in pa odgovornost do prihodnjih generacij in pa upoštevanje previdnostnega načela. Če ne vemo, tudi če so si strokovnjaki nasprotujoči o tem, ali so škodljive posledice ali ne, če ne vemo, imamo odgovornost, da uporabimo previdnostno načelo s tem, da danes pritisnemo gumb plus. Jaz bom to danes vsekakor podprla.
Hvala lepa. Besedo ima Ljubo Žnidar.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Poglejte, če bi bile stvari, jaz bi rekel, s strokovnega vidika gledane, je ta predlog zakona, ki je predložen, zelo dober. Vsi smo toliko zavedni do svojega okolja, do narave in do naše lepe domovine. Ampak za nas, ki pa poznamo ozadje te dejavnosti, to se pravi, izkoriščanja mineralnih surovin v Prekmurju, je pa zgodba malce drugačna. Izvajalec je zelo dobro premislil s strokovnega vidika pridobivanje surovin s frackingom ali brez ali na kakršnokoli varianto. Njegova ugotovitev je, da po nobeni metodi pridobivanje ni rentabilno. To je njegova trdna strokovna odločitev, da ni rentabilno. In ta izvajalec se že nekaj časa trudi, preko kakšnih izvodov in na kakšen način bi se umaknil. Iskal je možnosti, variante, takšne in drugačne in tudi posrednike, kako bi to dejansko izpeljal. Sprejetje zakona, kjer mu prepovedujemo eno vrsto tehnologije, je za njega balzam v medu, kajti prepoved opravljanja, koriščenja ene izmed tehnologij, je njemu idealna podlaga, da bo takoj jutri ali pa pojutrišnjem oziroma čez nekaj dni vložil tožbo. In bo vložil tožbo. Ta tožba ne bo nekaj tisoč evrov, v milijonih bo ta tožba priletela [[izklop mikrofona]].
Hvala lepa. Besedo ima Primož Siter.
Hvala lepa. Vse progresivne, razmišljujoče sile na svetu so si enotne v trditvi, da je ključnega pomena za to, da kot družba in kot globalni ekosistem preživimo v luči podnebnih sprememb in propada planeta, da družbo razogljičimo. Tukaj je najbolj pomembno razumeti vrednost oziroma nevarnost pridobivanja in uporabe fosilnih goriv. Fracking je ravno to, pridobivanje fosilnih goriv. Zemeljski plin je fosilno gorivo in pridobivanje fosilnih goriv za sabo vedno pusti opustošenje. Vprašajte mene ali pa kateregakoli drugega zasavskega poslanca, ki v opustošenem okolju zaradi pridobivanja premoga živimo že vrsto let. In to opustošenje ni samo okoljsko. To opustošenje je prostorsko. Lokalne skupnosti v Zasavju morajo štirikrat, petkrat razmisliti, preden lahko postavijo nov stanovanjski blok ali pa nov športni objekt, karkoli, nova igrala. Posledično je to opustošenje socialno, ker se zaradi tega lokalne skupnosti ne morejo konkretno razvijati. Zasavje je postalo spalno naselje za ljudi, ki delajo v Celju in Ljubljani. Pridobivanje fosilnih goriv celostno za sabo pusti opustošenje. Jaz nisem Prekmurec, ampak si ne želim za Prekmurje, da ga dočaka enaka usoda, kot je prišla nad Zasavje. Prekmurje je lepo, ima turistični, kmetijski potencial. Ne vem, zakaj bi morali to vreči skozi okno samo zato, da bi bilo nekemu angleškem kapitalu to po godu. Tudi ne kupim argumenta s čakanjem na sistemski zakon. Poglejte samo zakon o dolgotrajni oskrbi in borbah za dostojno življenje starostnikov, pa boste videli, kje smo. Tak zakon s prepovedjo frackinga bom podprl.
Hvala lepa. Besedo ima Violeta Tomić.
Hvala za besedo. Danes bomo jasno videli, kaj so besede in kaj so dejanja. V besedah lahko iščete milijon izgovorov, zakaj bi tuji korporaciji, ki pobere 90 % dobička in je registrirana v davčni oazi in grozi nekdanjemu ministru za okolje in ga izsiljuje po mafijskih metodah, zakaj bi jim še dovolili, da to počnejo, ali fracking prepovemo, ker ima jasne škodljive posledice za okolje, zrak, vodo in življenje prebivalcev v Prekmurju. Zakaj imamo državo, vas sprašujem. Ali jo imamo zaradi ljudi ali jo imamo zaradi zasebnih interesov tujega kapitala? Kdo vlada v Sloveniji? V ustavi je zapisano, da ima v Sloveniji oblast ljudstvo. In to ljudstvo, ti Prekmurci so vas pozvali, da jim pomagate, ker ne želijo živeti v degradiranem okolju, kjer jim bo metan tekel iz pip. V ustavi je tudi zapisano, da ima vsak državljan in vsaka državljanka pravico do čiste pitne vode, pravico do zdravega življenjskega okolja. Tukaj bomo zaradi interesov nekih tujih korporacij te interese naših ljudi in pravice uničili. Če ima v Sloveniji oblast ljudstvo, potem ne smemo dovoliti, da ta tako imenovana nevidna roka kapitala drži za vrat našo državo in odločitve naših politikov. In ne govoriti, da boste usklajevali z evropskim pravnim redom, kajti če ne bi bilo to usklajeno, ne bi več kot 16 evropskih držav fracking na svojem ozemlju že prepovedalo. Smo pa podpisali Pariški podnebni sporazum o razogljičenju družbe in mislim, da pridobivanje fosilnih goriv nikakor ni v skladu s tem sporazumom. Tako da tukaj bomo danes videli, ali zastopamo javni interes naših državljanov ali zasebne interese. Seveda sem za prepoved frackinga.
Hvala lepa. Besedo ima Luka Mesec.
Hvala lepa za besedo. Sedaj bom šel po korakih. Tukaj gre najprej za Prekmurje. Ta zakon prepoveduje fracking tako Petrolu kot Ascentu. Gre za to, da se v Prekmurju ohrani narava, da se ne bodo zemljišča posedala, da prebivalci Prekmurja ne bodo pili vode, onesnažene z metanom. Drugič, gre konec koncev za demokratične pravice ali pa za temeljno suverenost. Jaz ne vem, kakšna država smo, če ne moremo neki firmi reči, da pri nas ne bo svinjala. Ne vem, kakšna država smo, če si ne upamo vzeti pravice, da rečemo neki firmi, »ne boste tega počeli pri nas«. Tretjič, leta 2020 se cel svet pogovarja o tem, da je treba naše družbe razogljičiti, da moramo do leta 2030 izpuste toplogrednih plinov zmanjšati za polovico, mi se pa pogovarjamo o tem, kako bomo Prekmurju izpod zemlje postrgali tisto malo plina, kolikor ga je tam. Kako naj to gre skupaj? Zmanjšujemo izpuste toplogrednih plinov, hkrati pa uvajamo fracking v Prekmurju. Jaz bom zakon podprl.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Branislav Rajić.
Hvala lepa. Razprava včeraj je bila zelo dolga, ampak nismo slišali ne znanosti, ne prakse, kaj o tem mislijo, sploh pa slovenska znanost in slovenska praksa. Skrbi me, da je ta vpliv onesnaženja opredeljen samo na vodo kot tako ni se pa zagledal ta gospodarski vidik. Prekmurje ima zdravilišča in sprašujem se, kdo bo hodil v prekmurska zdravilišča, če v njih prekipeva od kemičnih reagentov, od katerih ti odpadajo nohti in lasje. Mislim, da moramo tudi na to misliti. Je pa tudi Občina Lendava poslala zelo jasen klic na pomoč, da se meščani ne strinjajo s tem, da imajo problem s tem, da se bojijo nenazadnje in zato se mi zdi, da je pomembno, da se tukaj ozremo nekoliko bolj globoko v to temo in da času damo čas. Moram pa tudi povedati, da v tej dvorani ni enega predstavnika iz Lendave, ki bi se zavzel za svoje mesto. Jaz sem tri leta živel v Lendavi, tri leta ustvarjal arhitekturo in ustvarjal tam urbanizem. To mesto imam izjemno rad, vem, kaj bi to za njih pomenilo, vem, kako se počutijo, zato se mi zdi prav, da svoj glas založim danes za njih. Mislim, da vlada in pristojno ministrstvo imata dovolj časa, da pripravita svoj predlog zakona, potem ko se sliši slovenska znanost. Nenazadnje smo imeli enak primer z zakonom o nalezljivih boleznih, da smo v času enega dobili tudi drugi zakon, zato predlagam, da ne uzakonimo te možnosti zastrupljanja, da počakamo znanost in stroko, da povedo svoje. Iz tega razloga se odločam, da danes podprem ta zakon, ker se mi zdi, da si zasluži več časa in novo priložnost, da pridemo resnici do konca. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Aljaž Kovačič.
Hvala za besedo, predsednik. Jaz nisem Prekmurec, se pa Prlek. Velikokrat nas zamenjujejo in glede na to, da nekateri prekmurski poslanci bodo še naprej omogočali fracking, se bom tokrat kot Prlek zavzeto boril tudi za Prekmurce. Danes in tudi na odboru včeraj se je veliko filozofiralo. Odločitev je tukaj zelo preprosta. Na eni strani imamo naravo, na drugi strani imamo denar. Tako kot kolega tudi sam menim, da je fracking treba ustaviti. Zato bom tudi glasoval, da se to prepove.
Hvala lepa. Besedo ima Matjaž Nemec.
Hvala lepa, spoštovani! Tudi sam bom podprl prizadevanja ne samo mag. Dejana Židana, ampak vseh tistih prekmurskih poslancev, ki dejansko dajejo predvsem prednost ne svobodni gospodarski pobudi, ampak ljudem ter varovanju okolja in narave. Danes je priložnost za to, da podpremo nekaj, kar se ne tiče samo Prekmurcev, ampak vseh nas, vseh državljank in državljanov v tej naši prelepi državi. Nekdo se je danes spraševal, kje so nevladne organizacije, kako to, da niso glasne na današnji dan. Ob tem primeru je možno izpostaviti nujno potrebo po jasnem in glasnem delovanju nevladnih organizacij v naši državi, kajti le-te lahko takrat, ko politika ni enotna v odzivu do potreb kapitala, tudi če jemlje določene pravice okolju, predvsem pa ljudem, zato je tudi treba ohraniti svobodo izražanja in ne krepiti omejevanja le-te. Ker se bomo v prihodnosti soočili z mnogimi izzivi, ne samo pobudami represij, ampak predvsem represiji kapitala, je torej nujno treba podpreti nevladne organizacije in svobodno izražanje. Zato je to edinstven primer, ko lahko podpremo tri stvari v enem zakonu: da se prepreči fracking, da se dopusti svobodno izražanje in se podprejo nevladne organizacije. Glasoval bom za predlog zakona.
Hvala lepa. Ker je še interes za obrazložitev glasu, bom še enkrat sprožil prijavo na listo. Prvi ima besedo Jani Möderndorfer.
Seveda bom podprl ta zakon. Sam stojim na stališču, da tisto, kar ne bi pravzaprav želel v svojem mestu Ljubljani, ne želim nikomur drugemu. Izgovarjanje na to, da bomo to uredili sistemsko, je v resnici na svojevrsten način nedopustno, ker v bistvu ga danes urejamo neposredno z jasnimi razlogi. Bom pa drugače povedal predvsem tistim, ki se izgovarjajo na dejstva, češ, da bodo to uredili sistemsko. Zelo preprosto je. Ne vem, zakaj tujci, ki jim doma ne dovolijo tega postopka, gredo v druge države, kjer je to še omogočeno. Zato je treba take postopke zaustaviti takoj, brez ideoloških ali pa političnih manevriranj z razlogom, češ, to bomo uredili drugače.
Hvala lepa. Besedo ima Mojca Škrinjar.
Hvala lepa. Škodljivih vplivov na naravo ne moremo dopuščati. Vprašljiv je zdaj samo način, kako to zavreti. Jaz sem prepričana, da bo Arso, Agencija Republike Slovenije za varovanje okolja sledila zgledom, ki prevladujejo v Evropi, in ne bo dala soglasja takemu pridobivanju energije. Tukaj lahko opozorim tudi na to, da imamo še en tak problem v Sloveniji, to je v Ljubljani, kanal C0, kjer bi lahko vaše debate, ki sem jih zdaj poslušala proti takemu posegu v naravo, dejansko prepisali. Sem za to, da Arso strokovno, kot bo, upam, storil v Ljubljani, prepovedal tako pridobivanje energije, ne pa z načinom zakona. Sicer bi morali tudi pri Ljubljani sprejeti nek zakon, pa ga na žalost niste, ga imamo tukaj zdajle že pred nosom in je naša pitna voda dobesedno ogrožena. Računam na Arso, zato bom proti temu zakonu. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Boštjan Koražija. Prosim, malo tišine.
Spoštovani predsednik, najlepša hvala. Živimo v času, ko morajo biti ljudje, živali in narava pred kapitalom v vseh primerih, tudi odnosu do ljudi. Ko govorim tudi o nas, o vzhodnem delu Slovenije, ko govorim o Prekmurcih, ki so bili dejansko skozi zgodovino konstantno zatirani in potisnjeni na rob, vem, kako se človek počuti na robu oziroma na periferiji. Ko govorimo tudi o frackingu, je prvi ta naravni aspekt oziroma aspekt zdravja, se pravi, da bodo ljudje tudi boljše živeli in bolj zdravo živeli. Če gremo še pod drugo točko, je pa ta odnos med centrom in periferijo oziroma govorim v bistvu o decentralizaciji. Dokler bo center konstantno negativno proti periferiji, v tem primeru Prekmurju oziroma pri nas Haloze, bo konstantno tako, kot je. Ljudje se ne samo upirajo frackingu, ampak se upirajo tudi centralizaciji Slovenije. In v tem primeru govorim o dveh aspektih, v prvem primeru o zdravju ljudi, o tem, da je treba naravo v osnovi konstantno in zmeraj zaščititi, in tudi o tem, da center nima pravice in ne sme konstantno odločati o tem, kaj počne oziroma kaj si želi periferija. V tem primeru si Prekmurje želi, da se fracking ustavi oziroma da se fracking ne izvršuje. Še enkrat bom ponovil prvi stavek, ki sem ga povedal: ljudje, živali in narava so zmeraj in vedno pred kapitalom. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Rajh.
Sem že prej povedal, da bom glasoval za zakon, saj je fracking škodljiv in ogroža vrednote, ki so nam v stranki SAB zelo pomembne, to je zdravo okolje, čista pitna voda, prihodnost za dobrobit generacije, torej razogljičenje družbe. Kar se tiče pomislekov določenih kolegov poslancev, da lahko ta zakon sproži odškodninske zahtevke, pa odgovarjam samo z naslednjimi dejstvi. Dejstvo je, da je koncesija podeljena in da iz naslova te koncesije izhajajo določene pravice in obveznosti. Vendar je Arso v svojem upravnem postopku ugotovil, da je potrebna presoja vplivov na okolje. To je koncesionar poskušal spodbijati na sodišču. Da je potrebna presoja vplivov na okolje in da je Arso pravilno odločil, je potrdilo sodišče. Sedaj bi moral Arso samo ugotoviti, da koncesionar ne želi izvesti tega postopka, in ga zaključiti ali pa to presojo tudi zaključiti in ugotoviti, da je poseg nesprejemljiv. To v bistvu on potihoma na glas govori, tako da jaz te bojazni, da bi zaradi tega nastala celo kakšna odškodninska tožba, preprosto ne vidim. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Robert Pavšič.
Hvala. Ne samo stranki, ki ji pripadam, meni osebno je zelo pomembno, v kakšnem okolju in v kakšni kvaliteti okolja živim. Danes ima parlament možnost, da reče jasen ne onesnaževanju na enem konkretnem primeru. Nimamo velikokrat takšne možnosti, ker je preveč interesov potrebno usklajevati pri drugih vprašanjih, da bi lahko prišli do jasnega in enoznačnega odgovora. Mi, ki to poznamo, smo slišali danes. Vlada je proti, smo slišali včeraj. Treba ga je prepovedati, ampak ne tako. To ni sistemska rešitev. To so bili argumenti, zakaj zakona ne boste podpirali. Vprašljiv je način. Na vprašanje frackinga sta možna samo dva odgovora – da ali ne. In tožbe bodo milijonske. Koliko so vredni Petišovci v denarju? Koliko je vredno zdravje? Koliko je vredno posamezno življenje? To so verjetno vprašanja, na katera ne bomo nikoli dobili odgovorov. Je pa treba povedati, za kaj dejansko danes gre. To ni vprašanje Petišovcev, to je vprašanje politike in glasovalne discipline oziroma komande, kot smo že včeraj slišali. In ta glasovalna disciplina, komanda je nad koristjo države in predvsem nad koristjo ljudi. To ste pravzaprav dokazale vse poslanske skupine v obrazložitvi svojih glasov, ki tega zakona ne podpirate. Ste proti frackingu, ampak ne sedaj, pa ne tako. Zaradi discipline in komande. To je edini razlog. Lista Marjana Šarca in jaz osebno bomo ta zakon podprli. In tudi vi imate možnost, da se odločite po vesti in ne na komando nekoga.
Hvala lepa. Besedo ima Jožef Horvat.
Hvala lepa, še enkrat, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Mojo odločitev ne bodo populistične razprave spremenile. Sem se pa s tem vprašanjem veliko ukvarjal. In če že Državni zbor, to je moje osebno mnenje, želi prepovedati kakšno tehnologijo za karkoli, potem bi se moral vsaj majčkeno poglobiti. Fracking se v Prekmurju nikoli ni izvajal in se nikoli ne bo izvajal. Treba je razumeti, drage kolegice in kolegi, kaj je fracking in kaj je stimulacija. Hidravlično lomljenje kamnin velikega obsega v skrilavcih, to je fracking. Kaj pa je stimulacija? To je pa hidravlično lomljenje manjšega obsega v peščenjakih. Ampak nisem jaz za to tukaj. Strokovne literature je veliko. Vsaj naslove bi si lahko tudi predlagatelji in diskutanti prebrali. Ja, ko greste pa na to, da poslušamo očitke, da bomo plačevali odškodnine, pravzaprav očitno pri vas ni takšen problem. Koliko zadev, rešitev ste že sprejeli in sedaj plačuje Slovenija, slovenski davkoplačevalci plačujejo fantastične milijonske odškodnine. Nimam časa, da bi vam to našteval. Še enkrat in zaključujem. Sistemsko je potrebno fracking v Sloveniji ustaviti. Tudi zaradi tega in ne glede na to, tudi če se nikoli ni izvajal in če se nikoli ne bo. Fracking se v Petišovcih, upam, da ste vsi bili tam, upam, da ste vsi bili v dolini, da ste si to pogledali, se tam nikoli ni izvajal. Fracking se nikoli ni izvajal. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Franci Kepa.
Hvala za besedo. 2002, se ve, katera vlada je bila na oblasti. Takrat je firma Geoenergo dala koncesijo angleški firmi. Dve leti ste bili na oblasti – zakaj pa niste dali predloga pol leta, eno leto nazaj? Dve leti nazaj se niste obregnili, ko je šlo podaljšanje izvajanja izkoriščanja mineralov. Še eno leto ste bili na oblasti. Zakaj pa takrat ni bil predlog? Človek si ne more misliti, kot da to delate nalašč oziroma hočete, naj se s koncesijo ukvarja ta vlada. Jaz sem prepričan, da agresivnega izkoriščanje ne bo v Prekmurju. Ampak zadeva se mora sistemsko reševati preko izkoriščanja rudarskega, ne pa parcialno nekaj vzeti iz tega. Prepričan sem, da bo ta vlada rešila zadevo in da tam agresivnega izkoriščanja v Prekmurju ne bo nikoli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Zmago Jelinčič Plemeniti. Ga ni. Besedo ima Franc Breznik.
Najlepša hvala. Država Slovenija je dala dovoljenje za fractoriranje v vrtinah PG10, PG11 leta 2020, kot je rekel moj kolega pred menoj. Gre za pridobivanje plina po nekonvencionalni metodi ob dejstvu, da zakonodaja in inšpekcijske službe niso bile vsa ta leta pripravljene na ta okoljska tveganja. Slovenska tranzicijska levica je leta 2002 podelila koncesijo za fracking. Nadaljevanje. Spomnite se vseh megalomanskih projektov, TEŠ 1, 2, 3, 4, 5, 6 – slovenska levica. Salonit Anhovo z azbestnimi bolniki – slovenska levica. Spomnimo se Kidričeva, glinice in vsega ostalega, rdeče blato – slovenska levica. Če se dotaknete njihovih večjih eksperimentov in največja okolijska tveganja, vse je naredila slovenska levica. In sedaj se ti isti ljudje spotikajo ob to. Tudi jaz sem proti frackingu. Kot je rekel kolega Horvat, do sedaj se še nikoli niti ni izvajal. Nadaljevanje. Odprli smo pa zgodbo prav v desnici in rešitev v tej jaz, bi rekel temu, zeleni tranziciji glede uporabe geotermalne energije za proizvodnjo električne energije, za proizvodnjo zelenjave in sadja tudi v zimskih mesecih, torej za tehnologije 21. stoletja. Če želimo tudi to geotermijo, za katero moram priznati, da sem dobil takrat podporo vseh parlamentarnih strank, izpeljati, rabimo popolno nov zakon o rudarstvu. Da po eni strani fracking zavremo, po drugi strani, ker to sovpada, da odpremo lahko bi rekel celovito souporabo geotermalne energije, ki ni vezana samo za Prekmurje, tu moram popraviti, imamo jo veliko tudi v Slovenskih goricah, pa tudi naše glavno mesto ima zelo dober potencial kot tudi Dolenjska in tako naprej. Spoštovani kolegi, s strokovnega vidika moramo biti za sedaj proti temu zakonu, ker rabimo celovit zakon o rudarstvu.
Hvala lepa. Besedo ima Nik Prebil.
Hvala lepa, predsednik. Poglejte, kolegi koalicija, da vam ponazorim, kaj počnete. Ste v gostilni, zraven vas sedi Britanec, jesta juho. Ta Britanec vam pljune v juho, vi še kar jeste to juho. Potem pobere smeti s tal in vam jih vrže v juho, a vi še kar jeste to juho. Potem vstane, strese malo prah z žarnic vam v juho, vi še kar jeste to juho. No, potem vstane in vam plača kosilo in vi mu rečete: »Hvala lepa za sodelovanje, se vidiva prihodnjič.« To, kar danes počnete in vaš glas proti, je ravno to. Govorite eno, delate pa drugo. Bom ponazoril dobesedno besede kolegice iz vaših vrst: sramota sramota sramota. Narava je ena in edina in s tem se jo uničuje. Jaz bom seveda ta zakon podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolegica Nataša Sukić, imate besedo.
Hvala lepa. Seveda bom glasovala za, bom pa skrila tukaj nekatere laži, ki jih trosite. Laž številka 1. »Fracking se nikdar ni izvajal v Petišovcih«. Poskusno se je izvajal v dveh vrtinah na globini 3 tisoč 500 metrov po klasični metodi frackinga. To je mit in laž o distinkciji med skrilavci in peščenjaki. Petišovsko polje seveda leži na peščenjakih tako kot polje v Greningenu, kjer se izvaja fracking, ki ga je nizozemska vlada ga prepoveduje. Zakaj? Ker je tam serija potresov zaradi frackinga. Laž številka 2: »To bomo rešili s sistemskim zakonom.« Ne boste. Kolikor mi je znano, v vašem predlogu sistemskega zakona te rešitve za enkrat ni notri. Potem mit, kako nas bodo tožili. Tožili nas bodo, če ne bodo izsilili od Arsa dovoljenja. Oni so proti temu, da bi sploh bila opravljena presoja vplivov na okolje. Torej nas bodo tožili v vsakem primeru, če ne bodo izsilili, da začnejo vrtati. Če bodo začeli vrtati, pa se lahko zgodi katastrofa. Na globini 3 tisoč 500 metrov, ko pride do uhajanj, tega več ne moreš popraviti. In to je konec s čisto pitno vodo, konec s čistim, lepim okoljem in konec z zdravjem ljudi, ki tam živijo. Vi se greste hazard. Kolegica bi to prepustila Arsu. Ampak Arso, če ne bo naredil tega, kar hoče Ascent Resources, nas bodo itak tožili. Torej tisti, ki imate dileme, vsaj vzdržite se, ne glasujte proti ljudem, ki vas kličejo iz Petišovcev, iz Lendave. Ne glasujte proti volji Občinskega sveta Lendave in glasujte ali pa se vzdržite vsaj v imenu nacionalnega interesa in v imenu javnega interesa. Lepo vas prosim, ne hazardirajte. Hvala lepa.
Sem opozorjen, kolega Rajh, da ste že bil tudi v lastnem imenu. Glasujemo. Počakajte. [[medsebojno pogovarjanje]]Kolega Jelinčič, vas ni bilo notri, sem vas klical. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 40. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 14. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembi Zakona o Slovenski tiskovni agenciji. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembi Zakona o Slovenski tiskovni agenciji je primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 37. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da je zbor sklep sprejel, zato bo predlog zakona dodeljen v obravnavo Odboru za kulturo kot matičnemu delovnemu telesu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 15. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zaključnega računa proračuna Republike Slovenije za leto 2019. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor sprejme zaključni račun proračuna Republike Slovenije za leto 2019. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 86, proti nihče. [[Za je glasovalo 86.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je Zaključni račun proračuna Republike Slovenije za leto 2019 sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točk o dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o finančni razbremenitvi občin v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 19. 11. 2020, ki je objavljen na e-klopi. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 17.a členu. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti nihče. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SNS k 18.c členu. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 45. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 18.e členu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti nihče. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 19.b členu. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti 1. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 19.c členu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 21. členu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, proti nihče. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi, Desus k 25.b členu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, proti nihče. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 25.c členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za 60, proti nihče. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Ker so bili sprejeti amandmaji k več kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, bo Državni zbor tretjo obravnavo predloga zakona opravil na naslednji seji. Na podlagi tretjega odstavka 137. člena Poslovnika Državnega zbora predlagam zboru, da sprejme naslednji sklep: Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi Vlada. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za 86, proti nihče. [[Za je glasovalo 86.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE SVETA EVROPE O INTEGRIRANEM PRISTOPU K VARNOSTI, VAROVANJU IN STORITVAM NA NOGOMETNIH TEKMAH IN DRUGIH ŠPORTNIH PRIREDITVAH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poročal. Prehajamo na predstavitev stališč Poslanske skupine SD. Besedo ima Gregor Židan.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Šport je vir nacionalnega ponosa, eden temeljev skupnostne identitete, ki ima svojo družbeno, socialno in vzgojno vlogo. Gradi vrednote strpnosti, tovarištva, zdravega športnega duha, tekmovanja in spoštovanja. Ker je šport zadeva družbe kot celote, je naloga država, da ga sistemsko podpira in mu nudi institucionalno in finančno podporo tam, kjer jo potrebuje in kjer je v javnem interesu. Socialni demokrati vemo, da moramo delovati v smeri krepitve slovenskega vrhunskega športa kot tudi rekreativnega s ciljem boljšega zdravja prebivalstva. Tako iščemo pozitivno ravnotežje med vsemi vrstami športa in vsemi skupinami prebivalstva, med katerimi je treba podpirati tudi ranljive skupine in šport za invalide. Predvsem pa je pomembno, da športne prireditve nudijo varno in prijetno okolje za vse prisotne, tako navijače in gledalce, organizatorje in izvajalce ter seveda športnike. Zato je Poslanska skupina SD že ob pobudi za podpis konvencije Sveta Evrope o integriranem pristopu k varnosti, varovanju in storitvami na nogometnih tekmah in drugih športnih prireditvah leta 2017 podprla in pozdravila cilje konvencije. Le-ta namreč posodablja način organizacije in izvajanj športnih prireditev, da nudijo varnejšo izkušnjo, predvsem ko govorimo o gibanju na stadionih in okrog športnih objektov. Pri tem se ne osredotoča zgolj na ozke vidike varnostnih tveganj in učinkovite ukrepe za zmanjšanje teh tveganj, temveč spodbuja tudi potrebno sodelovanje in komunikacijo med navijaškimi skupinami, lokalno skupnostjo in drugimi javnimi in zasebnimi organizatorji športnih prireditev, hkrati pa se s konvencijo zavezujemo tudi k pričakovanjem, da bodo športni objekti ustrezali ter bodo dostopni otrokom, starejšim, invalidom. Temu se pravi infrastrukturna kvaliteta. Ob tem želim opozoriti na nekatere infrastrukturne pomanjkljivosti športnih objektov v Sloveniji, saj so le redki grajeni in vzdrževani po novejših standardih za zagotavljanje varnosti udeležencev športnih dogodkov. Zato je ključno, da okrepimo predvsem državne investicije v šport in športno infrastrukturo. Verjamem, da lahko govorim v imenu vseh kolegic in kolegov, ko želim, da se ljubitelji športa čim prej vrnemo na tribune, kjer bomo spodbujali naše športnice in športnike, jim izkazali podporo in se veseli ob njihovih uspehih. Ti nam namreč dajejo samozavest, da smo tudi na drugih področjih sposobni narediti več, se dokazati in izpopolnjevati. V teh negotovih časih, ko se predvsem vrhunski šport sooča z res težko realnostjo epidemije, poskušajo športniki ravnati odgovorno in korektno, uvajajo težke, a nujne protokole in ukrepe. Tako je najmanj, kar lahko naredimo, da tudi mi ravnamo odgovorno in korektno, saj šport še vedno ostaja povezovalni element v Sloveniji, pri čemer mora biti zagotovitev varnosti nas vseh, navijačev in gledalcev, športnikov in izvajalcev, ključna. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo tako Predlog zakona o ratifikaciji Konvencije Sveta Evropa o integriranem pristopu k varnosti na športnih prireditvah podprla, ker s tem podpiramo tudi slovenski šport ter športnice in športnike. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališča poslanske skupine. Prijavljenih k razpravi ni. Matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 82, proti 1. [[Za je glasovalo 82.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O PRENEHANJU VELJAVNOSTI BILATERALNIH INVESTICIJSKIH POGODB MED DRŽAVAMI ČLANICAMI EVROPSKE UNIJE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA – MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju predsednika in članov Državne volilne komisije ter njihovih namestnikov. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o imenovanju predsednika in članov Državne volilne komisije ter njihovih namestnikov. Glasujemo. Navzočih 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije o ugotavljanju morebitne politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij za finančno neustrezne ukrepe in sum neupravičenega omejevanja pravic pri izvajanju ukrepov, povezanih z epidemijo nalezljive bolezni covid-19. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 83, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA – TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O ZAGOTAVLJANJU SREDSTEV ZA INVESTICIJE V SLOVENSKI VOJSKI V LETIH 2021–2026 V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Ker je bil vložen predlog za razpis posvetovalnega referenduma o vprašanju, ki je vsebina tega predloga zakona, zbor o predlogu zakona na 20. seji ni mogel odločati, saj je moral pri odločanju o predlogu zakona upoštevati 28. člen Zakona o referendumu in ljudski iniciativi, kar pomeni, da je moral o predlogu za razpis posvetovalnega referenduma odločiti pred končno odločitvijo o predlogu zakona. O predlogu za razpis referenduma je zbor odločal na 21. seji ter sklenil, da se referendum ne razpiše, zato je pogoj za odločanje o navedenem predlogu zakona na tej seji izpolnjen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmaja, sprejetega v drugi obravnavi na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, Luka Mesec.
Hvala lepa za besedo. Ta zakon predpisuje eno stvar, in to je, da bo v naslednjih šestih letih opravljenih za 780 milijonov evrov nabav orožja za Slovensko vojsko. Slabšega časa za tak zakon si ne bi mogli zamisliti. Država je v največji krizi v zadnjih desetih, če ne celo 30 letih, bolnice nam pokajo po šivih, vsak dan umre za en avtobus ljudi, vsi ostali pa ravno obratno, kot je včeraj rekel premier, se ne vzpenjamo proti luči v tunelu, ampak se ljudem zdi, da se jim vdirajo tla pod nogami. V takih razmerah se pogovarjati o tem, da je ključna investicija v orožje, je popolnoma nezaslišano. Pravite, rešile nas bodo evropske milijarde. Proračuna za leti 1991 in 1992, kot je včeraj v lapsusu rekel Janez Janša, kažeta resnično sliko: za zdravstvo, za domove za starejše, za stanovanja ne bo denarja. Nobena panoga, noben sektor nima načrta investicij za naslednjih šest let tako kot Slovenska vojska, ki bo dobila za 780 milijonov evrov orožja. Primerljive investicije v zdravstvu ne bo. Zdravstvo dobi pičlih 69 milijonov naslednje leto. Domovi za starejše oziroma dolgotrajna oskrba dobi 23 milijonov, kar je skoraj 15-krat manj, kot pravi ministrstvo samo, da bi potrebovali na letni ravni. Da o stanovanjski politiki, medtem ko mladi izgubljajo stanovanja, ko ne morejo plačevati najemnin, niti ne govorimo. Ta se ne bo dvignila niti centimeter od tal. Dobila bo pičlih šest milijonov evrov, kar je isto kot vsa prejšnja leta, ko smo morali zategovati pasove in varčevati na celi črti. Edina prioriteta, ki si jo je ta vlada začrtala, je nabava za 780 milijonov evrov orožja. Dobro veste, da se ljudje s tem ne strinjajo, zato ste tudi zavrnili posvetovalni referendum. Javnost namreč 75-odstotno nasprotuje takšni prioritizaciji slovenskega razvoja za naslednjih šest let. Takrat smo vam povedali in danes vam povem še enkrat, seveda bomo mi glasovali proti, ampak če bo zakon sprejet, boste o tem, zakaj ste določili prioritete za vojsko, ne pa za zdravstvo, stanovanja, razvoj ali domove za starejše, pojasnjevali ljudem na zakonodajnem referendumu.
Hvala lepa. Rudi Medved, v imenu poslanske skupine.
Hvala, predsednik. Sprašujem vas, poslanke in poslanci, sprašujem tudi državljane in državljanke, ki jim je bil preprečen dostop do referenduma, ali je zdaj pravi čas, ali je pravi čas za načrtovanje tako obsežnih investicij v Slovensko vojsko. To smo spraševali tudi obrambnega ministra. V tem primeru gluhega na obe ušesi. Govoril o je o milijonih, o 780 milijonih je govoril, kot da nismo sredi najhujše krize, kot da nismo sredi epidemije, ki se zažira v vse pore življenja tako brutalno tudi v javne finance. V Listi Marjana Šarca smo šli skozi ta zakonodajni postopek vladi ves čas naproti. Predlagali, če že sili minister s tem zakonom, za katerega še vedno sodimo, da sploh ni potreben, naj zagotovi denar za opremo vojske, za infrastrukturo, za helikopterje za nujne prevoze. Te investicije v Listi Marjana Šarca ves čas podpiramo. V vladi Marjana Šarca smo z dvigom sredstev za vojsko tudi nakazali v to smer. Odgovorno pa povem, ni čas za oklepnike, ni čas za oklepnike. Naša varnost je sedaj in bo v prihodnje zdravstvo. To nam bo pomagalo iz krize. Naša varnost je skrb za starejše, socialno varstvo, šolstvo, gospodarstvo. To morajo biti naše prioritete. To bi vam ljudje povedali tudi na referendumu, če se ga ne bi ustrašili. Epidemija je tu in še dolgo, še zelo dolgo bomo čutili posledice te nesreče. Zato imamo priložnost, da usmerimo vse moči, usmerimo tudi vsa sredstva, tudi vsa finančna sredstva za odpravljanje posledic nesreče, ki nas je doletela. V Listi Marjana Šarca zakona ne bomo podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Matjaž Nemec, v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa, spoštovani predsednik! Pri Socialnih demokratih razumemo vlogo Slovenske vojske kot enega od temeljnih stebrov državnosti in države. V znak spoštovanja smo pred kratkim tudi soglasno podprli spremembo Zakona o obrambi, kjer je v ključnem delu urejal status vojaka po 45. letu ter s tem zagotovili večjo socialno varnost pripadnikom Slovenske vojske. Strinjamo se v delu, ko se zavedamo pomembnosti vloge vojske, ko govorimo v primeru kolektivne varnosti v okviru zavezništva ali pa še bolj, ko govorimo o nujnosti potrebe po zaščiti in reševanju, še posebej v času velike epidemiološke krize, s katero se soočamo. Želimo si moderne, dobro opremljene in visoko motivirane Slovenske vojske. Tudi v času, ko se mora politika predvsem osredotoči na reševanje zdravstvene krize, socialne skrbi državljank in državljanov, okrepljene gospodarske aktivnosti ter seveda z večjim poudarkom na znanstvenoraziskovalno področje kot seveda šolstvo in tudi kultura. Žal pa smo enakega mnenja kot naši predhodniki, da čas in izzivi, s katerimi se sooča ne samo slovenska družba, ampak globalna družba, ni primeren za tako pomemben vložek v vojsko, ki ni usmerjena v zaščito in reševanje, ampak v opremljanje z orožjem. Mnenje Poslanske skupine Socialnih demokratov je, da je ta zakon v tem trenutku nepotreben, zato tega predloga zakona ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Jožef Horvat, v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik! Poslanska skupina Nova Slovenija – krščanski demokrati bo ta zakon podprla. Zakaj? Zato ker se mi ne bojimo Slovenske vojske. To so naši prijatelji, naši sorodniki. Če smo pri številkah, govorimo o dodatnih 300 milijonih, res dodatnih. Moja štiriletna vnukinja zna izračunati, zna razdeliti to na 6 let in potem pravi, da na leto pride 50 milijonov. Jaz ji verjamem. Gre za dodatnih 50 milijonov na leto za investicije v naši – slovenski vojski. S primerjavo PKP6, ki ga bomo sprejeli naslednji teden, ta bo težak 1 milijardo evrov, pa ne za šest let, sredstva se bodo porabila kot pomoč ljudem in gospodarstvu tukaj in sedaj takoj. Vojska nikoli ne jemlje. Slovenska vojska nikoli ne jemlje. Vojska daje in je eden od stebrov slovenske državnosti. To sem se naučil tudi od meni drage profesorice Ljubice Jelušič. Primer, dokaz, da vojska daje – ja, vojska je najprej dala za zdravstvo 30 milijonov. Poglejte, gospe in gospodje, rebalans za letošnje leto. 30 milijonov je Ministrstvo za obrambo dalo za zdravstvo v rebalansu za letošnje leto. Bil sem počaščen, da me je SAZU oziroma bolj točno Svet za razvoj pri SAZU prosil, da sem na njihovi seji predstavil ta zakon. Rezultat je, da teče intenzivni dialog med Svetom za razvoj pri SAZU in med MORS. To se pravi, ne gre za železje, ne gre samo za hardware, gre tudi za software. Upam, da razumete. To in še veliko je razlogov, če smo 10 ali več let vojski samo jemali, ja, vedno smo samo jemali, potem je čas, da ta pomemben steber slovenske državnosti tudi okrepimo. Šlo bo seveda tudi za izboljšanje njihovega bivalnega standarda in tako dalje in tako dalje. Vojska nikoli ne jemlje. Vojska pomaga. Vojska daje. Zato naš glas za ta zakon. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kakšna obrazložitev imenu poslanske skupine? Ne. Bomo kar prožili prijave. Prijave potekajo. Prva ima besedo Violeta Tomić.
Nikakor ne morem pristati na argument, da je sedaj pravi čas za nakup in investicije v vojsko v vrednosti 780 milijonov. Tudi če je to, kot je rekel predhodnik, 5 milijonov na leto, je to še vedno en dom starejših občanov na leto [[…]] [[nemir v dvorani]] Dobro, večina jih sedaj odhaja. Zelo težko se bom zbrala, da lahko argumentiram svoje. Vendar grozljivo je, da ravno sedaj, ko se soočamo z najhujšo epidemijo v zgodovini Slovenije, ko [[…]] [[nemir v dvorani]] Mogoče bi pa nehala, pa počakala, da se umirite [[…]]
Začnite, kolegica Violeta Tomić.
Hvala za besedo. Jaz se iskreno opravičujem. Moram dvigati glas, da se me sliši, ker je res totalen šunder v dvorani, kar se mi zdi nespoštljivo in nedopustno. Jaz nikoli nikogar ne motim, kadar govori. Skratka, nikakor se ne morem strinjati, da je sedaj v času največje epidemije, ko nam dnevno ljudje umirajo, ko jih je strah, ko so brez pomoči, ko zdravstvo ne zmore več te teže in tega napora, da je sedaj čas za investicije, tako imenovane investicije v Slovensko vojsko. 780 milijonov bomo dali. Pa tudi če je predhodnik rekel, da je to po njegovem zgolj 5 milijonov na leto, je to en dom za starejše občane na leto. To se mi zdi nedopustno, da imamo prioritete tako napačno postavljene. Ljudje nam niso prioriteta. Danes imamo ogromno starostnikov, po nekih izračunih 11 tisoč, vidim pa, da jih je vsak dan več, ki čakajo na posteljo v podhranjenih domovih za starostnike, kjer ni dovolj osebja, kjer ni postelj in sploh kapacitet. In mi sanjamo o nekakšnih investicijah. Absolutno temu nasprotujem. Slišali smo tudi, da se bo na Madžarskem nabavljalo to orožje. Ne vem, kakšen dolg in čigav dolg moramo vrniti Madžarom, da moramo pri njih zapraviti toliko denarja. Mi od njih nismo ničesar dobili. Dobili pa smo mandat od ljudi, ki od nas upravičeno pričakujejo, da bomo poskrbeli za njih. Najprej za njih. Da jim bomo pomagali in da bomo ublažili njihov grozljiv strah pred prihodnostjo. Sedaj nas čaka po tej hudi zdravstveni krizi, ko se bo umirila, in srčno upam, da se bo umirila, težka gospodarska kriza, kjer se bomo soočali s hudo brezposelnostjo in socialnimi stiskami. Absolutno sem proti takemu predlogu zakona. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Željko Cigler.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi! Danes ne glasujemo za Slovensko vojsko. Vsi stojimo za to inštitucijo, ki jo država potrebuje. Danes glasujemo o orožju. 75 % državljanov Slovenije nasprotuje temu nakupu iz naslova javnih sredstev, ker ljudje danes ne umirajo, ker bi bilo v Sloveniji premalo orožja. Umirajo v času covida – in skoraj tisoč je že ta številka – ker se ta denar ne investira v bolnišnice, v domove za ostarele, v nujno potrebne dodatne medicinske sestre, v zdravnike in njihovo boljšo nagrado. Kolegice, kolegi! Danes ni čas za orožje, ni čas za oklepnike. Kaj potrebuje Slovenija? Republika Slovenija krvavo potrebuje zdravstveno varnost, socialno varnost, gospodarsko varnost, izobraževalno varnost in kulturno varnost. Naša država še kako prekleto potrebuje tudi ekološko varnost. Odgovorno usmerjanje in investiranje je investiranje za te varnosti. Zato absolutno nasprotujem tej nori investiciji v orožje. Investirajmo v ljudi in za ljudi.
Hvala lepa. Besedo ima Nataša Sukič.
Spoštovani! Tej popolni blaznosti, tej norosti, temu razsipništvu, da bomo vrgli 780 milijonov za orožje, ki ga sploh v glavnem ne bomo niti potrebovali tukaj, ampak na tujih misijah, in ki bo nekega dne dokaj kmalu obležalo kot kup zarjavelega železja nekje na odpadu, bom seveda odločno rekla ne. Pa se bom ozrla samo na aspekt zdravja. Danes ste pri enem prejšnjih glasovanj dokazali, da vam je za zdravje ljudi figo mar. Glasovali ste proti zdravju in varnosti v Petišovcih. In zdaj boste ponovno glasovali proti temu, da bi okrepili javno zdravstvo, tisto, ki se edino ta trenutek bori za naša življenja in za našo varnost v tej grozljivi krizi, v kateri smo. Mi smo v vojni z virusom, spoštovani, in mi rabimo okrepitev javnega zdravstva. Namesto da bi teh 780 milijonov direktno usmerili v krepitev javnega zdravstva, vi sklepate gnile posle in biznise, pa naj si gre za proslulo korporacijo Ascent Resources iz nekih davčnih oaz ali pa naj si gre za ameriške in kakšne druge orožarske firme. Biznis, biznis, biznis, kaj vas brigajo ljudje! Glasovala bom proti.
Hvala lepa. Besedo ima Jerca Korče.
Hvala za besedo. Dejstvo je, da je čas za sprejetje takega zakona in tako enormne investicije najbolj neprimeren ravno sedaj, ko se soočamo z epidemijo. To je nek tak moj vsebinski argument, zakaj bom glasovala proti. Ker pa smo politiki, imam tudi politični argument. Ta je, da sem včeraj na nacionalni televiziji slišala predsednika vlade reči, da je sprejel proračune za leti 1991 in 1992. Kdorkoli je prebral knjige iz tistega časa in kaj se je dogajalo na področju orožarskih poslov, bo uporabil previdnostno načelo in ne potrdil 780 milijonov v času vlade Janeza Janše.
Hvala lepa. Besedo ima Jožef Lenart.
Lepa hvala za besedo! Spoštovani vsi prisotni! Z varnostjo je tako kot z zrakom. Če ga imamo, ga sploh ne opazimo, ko pa ga zmanjka, je hudo. Ne moremo več dihati. In to na žalost, kaj se potem nadaljuje, doživljajo tudi naši bolniki s covidom, naši sodržavljani. Ne moremo si dovoliti, da bi sedaj rekli, sedaj je čas, sedaj pa ni čas. Te investicije v Slovensko vojsko so tako nujne za Slovensko vojsko, kot je nujna obnova strehe po tem, ko nam jo stolče toča ali razkrije vihar. Ko smo brez strehe, je najprej uničeno podstrešje, če ne rešimo problema s tem, da jo prikrijemo, nato gre še prvo nadstropje, nato pa gre tudi stavba v celoti. Mi ne bomo dovolili propasti ne svoje hiše, ne države Slovenije. Ne bomo pustili, da nam Slovenska vojska propada, zato v Slovenski demokratski stranki zakon podpiramo.
Hvala lepa. Besedo ima Aleksander Reberšek.
Hvala lepa za besedo predsednik. V tej državi si moramo enkrat naliti čistega vina. Ne izbiramo med domovi za starejše, zdravstvom ali obrambo. Vse moramo imeti v tej državi. Problem je pa, ker bolnišnice in domovi za starejše niso bili zgrajeni, ker je namenski denar skozi desetletja namensko izginjal. In vojska s tem nima popolnoma nič. Problem v tej državi je kraja davkoplačevalskega denarja. Kdor želi delati v korist starejših in bolnih, naj se začne neposredno boriti s sistemsko korupcijo in treba je obsoditi tiste, ki so imeli prste v marmeladi. Toliko populizma s strani stranke Levica in se moram odzvati tudi na nekatere očitke. Od Madžarov ne bomo kupovali ničesar, ker tudi oni kupujejo od Nemcev. Ko govorimo o populizmu, je prav, da povemo tudi to, ko govorimo, da bo šlo 780 milijonov za orožje. Kakšno orožje?! Govorimo o hlačah, čevljih, vojašnicah, helikopterjih, letalih, govorimo o tem, da investiramo 1 % v varnost. Polega tega pa na lastne oči vidim, kaj se dogaja v Državnem zboru: manipulacije, laži, obračanje besed sebi v prid in pa laganje. Seveda stavek, da dajmo rajši denar v zdravstvo, kakor da bi ga dali v vojsko, pade na plodna tla. Ljudje seveda rečejo bravo, bravo. In točno to počne Levica, in to tudi zagovarja, ker ljudje to radi slišijo. 780 milijonov je namenjenih za vojsko za naslednjih šest let, to je 1 % proračuna. Kot članice Nata pa je bila naša zaveza 2 %. Medtem ko danes za zdravstvo namenjamo 38 % proračuna. Vojska je danes dala 30 milijonov za covid. Prav tako pa je zdravstvo danes dobilo 350 milijonov. Jaz vam svetujem, spoštovani kolegi v Levici, da greste v vlado in spreminjate svet. Miha Kordiš bi bil čudovit obrambni minister. Pojdite v vlado in spreminjajte svet. Predlog zakona bom seveda podprl.
Držimo se obrazložitve glasu. Besedo ima dr. Franc Trček.
Glejte, nekdo, ki mi reče, da gre iz proračuna 38 % v zdravstvo, mi sočasno očita, da jaz lažem. Kolega Aleksander že zadnjič sem vam povedal, da ste sešteli dve blagajni. To je isto, kot da jaz seštejem pokojninsko blagajno, pa koliko fugiramo pokojninsko blagajno, pa rečemo toliko. Mene je strah, da je iz vsake stranke minister v represivnem resorju. Pa Mihe Kordiša ne bi hotel na obrambi. Eno je lapsus, drugo je neumnost, ki izhaja iz neodgovornosti, in pridemo do nevarnosti. Jaz zdaj ne bi ta Janšev lapsus na dolgo in široko tukaj zlorabljal, čeprav verjetno kaže, v katerem času se je zataknil. Jaz sem tudi zadnjič rekel Idaho, v bistvu sem pa seveda mislil Iowo, ker vsak razgleden človek ve, da je Iowo največji proizvajalec koruze in prašičev v Združenih državah Amerike. Neodgovorno je, da katerikoli predsednik vlade reče, da on ne gleda statistik, nima časa za statistike, ima pa čas, da vsaj tri ure visi na Twitterju. Iz te neodgovornosti pride neumnost vlade, ki 12 do 14 dni dvakrat prepozno reagira in potem pride tudi neka smrtna nevarnost, da neke bice, omice in tako naprej posledično zaradi tega umirajo. Višek ironije, da nam o zraku govori nekdo, ki je nakupoval predihovalnike, ki ne pijejo vode. Jaz nisem videl, da bi NSi rekla, da moramo preprečiti korupcijo, ta vlada, ki je zakuhala to afero, mora pasti. Mi nismo v vojni z virusom, smo v vojni z našo neumnostjo in s tem se moramo ukvarjati. Z virusom se bomo morali naučiti živeti, kar vam razlagajo vsi, ki se celo življenje ukvarjajo z virusi. Tudi zaradi tega moramo nehati s tem obramboslovnim pogledom na virus, ki dobesedno ubija ljudi. Glasoval bom proti.
Besedo ima Marjan Šarec.
Postavlja se dilema oziroma je bila postavljena s strani ministra, da kdor ne podpira tega zakona, je proti Slovenski vojski. Že samo ta stavek je dovolj, da vemo, kam to vodi. In tega ne moreš podpreti. Kar se tiče zakona, mi za nakupe vojaške opreme ne potrebujemo posebnega zakona. Zagotovo ne. Vedno smo cenili Slovensko vojsko, tudi jaz osebno jo zelo cenim, je naslednica Teritorialne obrambe, ki je prinesla samostojnost tej državi in tega se zelo dobro zavedamo. Ne moremo pa podpirati nekih populistov, ki sprejmejo nek zakon in s tem mečejo pesek v oči tudi Slovenski vojski, čeprav so jih polna usta, kako si prizadevajo za Slovensko vojsko. Potem pa smo zasledili, da helikopter Slovenske vojske ni prepeljal mamice, ki je bila okužena s covidom, in so jo morali z rešilcem odpeljati v Ljubljano. Naj minister najprej zagotovi zaščitno opremo posadki helikopterja, da bo lahko te prevoza opravljala. To je moj predlog. Potem se bomo pa pogovarjali naprej. Največji razlog, zakaj ne moremo podpreti tega zakona, je pa zato, ker ne zaupamo, da bo ta minister in ekipa, skupaj z Janezom Janšo, sposobna izpeljati nakup, ki ne bo spet ena afera v nizu mnogih, ki so bile v preteklosti, ko se je kupovala vojaška oprema, od izraelskih havbic pa nadalje. Zato tega zakona ne morem podpreti.
Besedo ima Vojko Starović.
Hvala lepa za besedo. Jaz sem za opremljanje vojske, ker je to prav, ker imamo obveznost do Nata in vojska mora biti. Ampak je skrajno neprimeren čas sedaj opremljati, ko Slovenija tone v dolgovih, resno tone v dolgovih in mene je strah te situacije. Mene, kot gospodarstvenika. Jaz si kaj takega, kar mi zdaj delamo, ne bi nikoli privoščil. Slovenijo ste dobili od prejšnjih generacij, glejte leto 1995, koliko je bila skupna zadolženost, in potem je skokovito rastla, posebej v času gospoda Janše je skokovito rastla tja do 2008, 2009. Potem je bilo treba to skupno našo zadolženost proti tujini nekako reševati, ker bi se banke sesule, bi se gospodarstvo sesulo, ljudje bi ostal brez stanovanj, ker bi morali iz stanovanj, če bi pustil tuje upnike. In to je dejstvo. To so številke od Umarja. Nič ni, niti trohica ni izmišljena. Ker smo se tako zadolžili, smo vsa ta leta, če gledam zdaj od 2008, ko smo morali potem plačevati obresti, ki so presegale tudi milijardo. Za vsako to milijardo, ko smo po nepotrebnem plačevali te obresti, ker smo se prej zadolževali, kot da smo v kazinoju, napili smo se, zadolževali vse povprek, gospodinjstva, firme, vse skupaj. In se nam je to zgodilo. Za vsako leto, ko smo plačevali obresti, dragi moji, ko je za vsako leto to bila milijarda, bi brez težav opremili to vojsko. Zdaj pa padamo še globlje. Ne se hecat in ne zapravljat denarja, prosim vas lepo!
Hvala lepa. Besedo ima Lidija Divjak Mirnik.
Hvala, predsednik, za besedo. Na mizi imamo dilemo – 780 milijonov za orožje, za mariborske projekte pa nič. Zame je dilema zelo preprosta – za Maribor. Zato bom glasovala proti temu zakonu, ker minister Tonin lahko že v tem trenutku kupi čevlje, obleko in vso opremo, ki jo želi za vojsko, brez problema. Zakaj tega ne želi storiti, je pa drugo vprašanje. Moj glas bo proti.
Hvala lepa. Besedo ime Andrej Černigoj.
Hvala, predsednik, za besedo. Nova Slovenija – krščanski demokrati in vladna koalicija vračajo dostojanstvo v Slovensko vojsko. Jaz kot podpredsednik Odbora za obrambo bom z veseljem glasoval za ta zakon o zagotavljanju sredstev za investicije v Slovenski vojski, ker med drugim tudi mi sledimo zavezi gospoda Marjana Šarca. V Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije, ki je državna blagajna, se nameni 3 tisoč 500 milijonov evrov. Mi dodatno v tem proračunu dodajamo še 350 milijonov evrov. Na drugi strani za opremljenost Slovenske vojske namenjamo pičli 1 % državnega proračuna. S celotnim, kar sem povedal, zagotavljamo prihodnost v Slovenski vojski, kar se že kaže pri državljankah in državljanih, ki kažejo večji interes za služenje v Slovenski vojski. Nova Slovenija, s tem vlada, je v Slovenski vojski presekala večdesetletni gordiski vozel. Minister za obrambo gospod Tonin je po desetletju rešil socialno varnost vojakov Slovenske vojske s sprejetim Zakonom o obrambi. Vojska je dala zdravstvu samo letos 30 milijonov evrov. Zdravstvo je pa na drugi strani, še enkrat ponavljam, dobilo dodanih 350 milijonov. Kot sem povedal, bom z velikim veseljem podprl Zakon o zagotavljanju sredstev za investicije v Slovenski vojski.
Hvala lepa. Postopkovno, kolega Trček.
Ja, glejte, mogoče tudi kakšni otroci pa vnuki to gledajo, ki znajo računati. Zakonodajno telo je Državni zbor, ne minister Tonin ali katerikoli. Mi smo to sprejeli pa odločili. Hvala.
To ni bil postopkovni predlog. Predlagam, da gremo naprej. Miha Kordiš, izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Cela država je v epidemiji, samo Janez Janša v vojni. Tako smo ga lahko včeraj videli na nacionalni televiziji, kako sprejema proračune za leti 1991 in 1992, medtem pa v Sloveniji leta 2020 bolnišnice pokajo po šivih, v vrsti za domove starejših je 12 tisoč starostnikov, v proračunih za naslednji dve leti ni infekcijskih klinik za Ljubljano in za Maribor, manjka nam 10 tisoč javnih najemnih stanovanj za mlade, navsezadnje pa potrebujemo tudi sodobno železniško omrežje in trajnostno mobilnost kot del odgovora na podnebni zlom. Nič od tega se pod vlado Janeza Janše ne naslavlja in se ne bo naslavljalo, če bomo 780 milijonov evrov namenili za orožarske posle. Če bo ta zakon sprejet, bo vlada Janeza Janše pohitela s podpisovanjem takšnih in drugačnih orožarskih nabavnih pogodb in kakršnakoli kasnejša vlada jih bo zelo težko preklicala. Tega, kar bi recimo državljanke in državljani od Slovenske vojske zares potrebovali, pa od vseh teh 780 milijonih evrov težkih poslih ni. Govorim o helikopterski nujni pomoči. Ta zakon predvideva, da se ne bodo kupovali helikopterji za zaščito in reševanje, kaj šele specializirani helikopterji za nujno medicinsko pomoč, ampak dva do zob oborožena helikopterja za potrebe Natovih specialcev in seveda za več kot 400 milijonov oklepnikov. Glasoval bom proti zakonu, da se 780 milijonov evrov vrže za orožje. Vsak evro, ki bo šel za orožje, bo zmanjkal za vitalne družbene podsisteme. V Levici se bomo temu zakonu postavili po robu tudi na referendumu. Za blaginjo, ne za orožje.
Besedo ima Primož Siter.
Hvala lepa. Investicija v Slovensko vojsko, s tem se bohoti naziv tega zakona, s tem da pozablja, da dejansko jedro Slovenske vojske od tega nima nič. Slovenski vojak je deležen samo najmanjše postavke znotraj teh 780 milijonov, ki se prenese v njegovo opremo. Nič od tega pa se ne prenese v izboljšanje njegovega delovnopravnega položaja, nič se ne prenese v izboljšanje njegovega socialnega položaja. Slovenski vojaki zdaj in bodo tudi v prihodnje še bolj intenzivno hodili po dostojno plačo v Afganistan, po dostojno plačo na Kosovo. Ampak niso samo vojaki žrtve in talci tega vladinega manevra, težkega 780 milijonov našega denarja. Največji talec tega zakona je socialna država. Domovi za starejše, problem vrst za domove starejših bi rešili že samo s tisto postavko, ki znotraj teh 780 milijonov kupuje oklepnike. 480 milijonov samo za oklepnike. 300 milijonov pa bi potrebovali, da bi pospravili vse starostnike v domove, kamor si želijo. Potem je tukaj zdravstvo. Nesramno malo, samo 60 milijonov za investicije v sekundarno in terciarno zdravstvo v proračunu za prihajajoče leto namenja vlada. In brezsramno 780 milijonov za orožje. Tak zakon je treba zavrniti v tem kriznem času, najbolj neprimernem času. Ta sredstva moramo nameniti ljudem, ne orožju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Marko Koprivc.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Pri boju z epidemijo je vlada v celoti pogrnila. V samem evropskem vrhu smo po številu smrti zaradi epidemije. Če smo prvi val speljali kolikor toliko uspešno, smo v drugem valu res popolnoma pogrnili. Spoštovane kolegice, in spoštovani kolegi, v tem času upa slovenska Vlada predlagati zakon vreden 780 milijonov evrov za orožje. To je naravnost škandalozno. Naravnost škandalozno. Pa nimam nič proti Slovenski vojski, ampak danes v teh najtežjih časih od osamosvojitve Slovenije dalje vlagati toliko denarja za orožje, je svinjarija. Glasoval bom proti temu in verjamem, da če bo ta zakon dobil večino v Državnem zboru, ga bodo državljanke in državljani na referendumu zavrnili. V Sloveniji nismo v vojni. Smo v hudi epidemiji, čeprav predsednik vlade očitno tega ne razume ali pa noče razumeti, zato tudi govori o sprejemanju proračunov v času te tako opevane osamosvojitvene vojne. In dokler bomo tako razmišljali, jaz verjamem, da se ne bomo mogli izkopati iz teh globokih in velikih številk okuženih. Verjamem, da bo prevladal razum v Državnem zboru, če ne, bomo pa zakon zrušili med ljudmi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 36. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem, to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda – Vprašanja poslank in poslancev. Glasovanje bomo opravili na podlagi pregleda predlogov sklepov poslank in poslancev za razpravo o odgovorih predsednika Vlade, ministric in ministrov z dne 17. novembra 2020, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o predlogih sklepov. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Janeza Janše na poslansko vprašanje Marjana Šarca v zvezi z aktualnim dogajanjem v državi. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 46. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Janeza Janše na poslansko vprašanje dr. Franca Trčka v zvezi s spopadanjem s tragično statistiko epidemije. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 48. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Janeza Janše na poslansko vprašanje Luke Mesca v zvezi z najučinkovitejšim ukrepom za obvladovanje epidemije. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 48. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za izobraževanje, znanost in šport dr. Simone Kustec in ministra za zdravje Tomaža Gantarja na poslansko vprašanje Aljaža Kovačiča v zvezi z začasnim zaprtjem Zavoda za vzgojo in izobraževanje otrok in mladostnikov s posebnimi potrebami. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 47. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Janeza Ciglerja Kralja na poslansko vprašanje mag. Bojane Muršič v zvezi z izvajanjem javnega dela v letu 2021. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 35 in proti 48. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za izobraževanje, znanost in šport dr. Simone Kustec na poslansko vprašanje Primoža Siterja v zvezi s problemi šolanja na daljavo v osnovnih in srednjih šolah. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 35 in proti 48. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za zdravje Tomaža Gantarja na poslansko vprašanje Maše Kociper v zvezi z nacionalnim razpisom, s katerim bi za pomoč javnemu zdravstvenemu sistemu lahko vključili tudi zasebne zdravstvene zavode. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 34 in proti 47. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo Zdravka Počivalška na poslansko vprašanje Edvarda Pavliča v zvezi z reševanjem gostinskega sektorja. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 35 in proti 48. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kulturo dr. Vaska Simonitija na poslansko vprašanje Nataše Sukič v zvezi s pregonom civilnodružbenikov, kulturnikov in umetnikov z Metelkove 6 ter nameravano gradnjo prirodoslovnega muzeja na tej lokaciji. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 34 in proti 48. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo Zdravka Počivalška na poslansko vprašanje Roberta Pavšiča v zvezi z zakonsko določenim izračunom zneska minimalne plače. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 34 in proti 48. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za zdravje Tomaža Gantarja na poslansko vprašanje Boštjana Koražije v zvezi z oskrbo zdravstvenih delavcev v bolnišnicah z osnovnimi zdravstvenimi pripomočki in dobrinami. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 34 in proti 48. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Janeza Ciglerja Kralja na poslansko vprašanje Jerce Korče v zvezi z okužbami z novim korona virusom v domovih za starejše občane. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 34 in proti 46. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra brez resorja, pristojnega za razvoj in evropsko kohezijsko politiko, Zvonka Černača na poslansko vprašanje Marka Bandellija v zvezi z črpanjem evropskih sredstev. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 47. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo Jerneja Vrtovca na poslansko vprašanje Željka Ciglerja v zvezi s sežigom odpadkov v TEŠ 6. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 46. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za notranje zadeve Aleša Hojsa na poslansko vprašanje Vojka Starovića v zvezi z nasilnimi protesti in policijo. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 47. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo Jerneja Vrtovca na poslansko vprašanje Lidije Divjak Mirnik v zvezi z vzpostavitvijo modernega multimodalnega cargo logističnega centra na Letališču Maribor. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 47. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za pravosodje mag. Lilijane Kozlovič na poslansko vprašanje Tine Heferle v zvezi s postopkom imenovanja in napredovanja državnih tožilcev. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 47. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo Jerneja Vrtovca na poslansko vprašanje mag. Andreja Rajha v zvezi z vinjetami in cestnimi dajatvami. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 47. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za pravosodje mag. Lilijane Kozlovič na poslansko vprašanje Violete Tomić v zvezi s potrditvami novih državnih tožilcev na Vladi. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 47. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance mag. Andreja Širclja na poslansko vprašanje Jožeta Lenarta v zvezi z javnim dolgom Republike Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 46. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Janeza Ciglerja Kralja na poslansko vprašanje Boštjana Koražije v zvezi z deložacijami. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 47. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance mag. Andreja Širclja na poslansko vprašanje mag. Andreja Rajha v zvezi z davčno politiko. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 47. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za okolje in prostor mag. Andreja Vizjaka na poslansko vprašanje Željka Ciglerja v zvezi s protipoplavno zaščito v Celju. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 47. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo odgovoru ministra za infrastrukturo Jerneja Vrtovca na poslansko vprašanje Mihe Kordiša v zvezi z zapiranjem železniškega prehoda Trata v Škofji Loki. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 45. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kulturo dr. Vaska Simonitija na poslansko vprašanje Luke Mesca v zvezi s posledicami dejanj ministra na položaj delavcev v kulturi. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 46. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance mag. Andreja Širclja na poslansko vprašanje Violete Tomić v zvezi s krizno državno pomočjo verskim uslužbencem. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 48. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in 48. izredno sejo Državnega zbora.