261. Odpovědi členů vlády na písemné interpelace Na pořad jednání 50. schůze Poslanecké sněmovny bylo předloženo celkem devět odpovědí na vznesené interpelace, s nimiž poslanci nebyli spokojeni, a z toho důvodu požádali o zařazení na pořad schůze Poslanecké sněmovny. Pro dnešní jednání zbývají k projednání ještě čtyři. Upozorňuji všechny poslance na ustanovení § 112 odst. 6 jednacího řádu Poslanecké sněmovny, který zní: Není-li interpelující poslanec na schůzi Sněmovny přítomen, nekoná se o odpovědi na jeho interpelaci rozprava a Sněmovna k ní nezaujme stanovisko, ani o ní dále nejedná. Nyní přistoupíme k projednávání odpovědí na písemné interpelace. První, kterou se dnes budeme zabývat, je odpověď pana ministra zemědělství Mariana Jurečky, který odpověděl na interpelaci poslance Petra Bendla ve věci kauzy Najmr. Interpelace se spolu s odpovědí předkládá jako tisk 822. Projednávání této odpovědi bylo přerušeno do přítomnosti ministra zemědělství Mariana Jurečky, který je zde přítomen, a já otevírám rozpravu, do které eviduji přihlášku pana poslance Bendla. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo, paní předsedající. Vážený, konečně přítomný, pane ministře, jsem rád, že jsem se vás konečně dočkal, protože jsem tady několikrát na vás čekal, ale nedočkal jsem se vás. Já se pokusím velmi krátce vysvětlit přítomným, o co v celé kauze jde, na co jsem se ptal a jak ta situace vlastně nakonec v tuto chvíli vypadá. Tato rozsáhlá kauza se týká přibližně deseti zemědělců na Litoměřicku a týká se přibližně 750 hektarů zemědělské půdy tamtéž. K 31. 12. 2013 vlastníci půdy dali uživateli půdy, který dotehdy měl nájemní smlouvu, řádnou výpověď a jako noví uživatelé pozemků se nechali na základě nových pachtovních smluv zapsat do LPIS pozemky vlastníků, kteří dali výpověď panu Ing. Stanislavu Najmrovi, se kterým měli dříve uzavřeny nájemní smlouvy. Krajská agentura pro zemědělství a venkov uznala předložené podklady a zapsala nové uživatele do registru LPIS. V té době ale předmětné pozemky užíval Dag Najmr, syn Ing. Stanislava Najmra, a to na základě převodu zemědělského podniku z otce na syna, o čemž nebyli vlastníci pozemku informováni. Proti tomuto zápisu se stávající uživatel Dag Najmr odvolal. Agentura ho vyzvala, aby předložil právní důvod užívání. On však předložil vyjádření současného uživatele, z něhož pracovnice krajské agentury pro zemědělství neshledala žádný právní důvod užívání a pozemky nechala novým uživatelům. Proti tomu se Dag Najmr odvolal a celá kauza byla postoupena koncem prosince roku 2014 rozkladové komisi na Ministerstvo zemědělství. Na začátku roku 2015 ještě kauzu projednával SZIF Praha a došel k názoru, že převodem podniku přešly i nájemní smlouvy z Ing. Najmra na syna Daga Najmra, takže z tohoto titulu náleží užívací právo jemu. Podotýkám, vracím se znovu k tomu, že se starým panem Najmrem, otcem tohoto pana Najmra, který převedl firmu na někoho jiného, ale on jako právnická osoba měl nájemní smlouvu s těmi vlastníky půdy, kteří mu ji řádně vypověděli. Proti tomu se noví uživatelé, kteří měli řádně podepsanou nájemní smlouvu s vlastníky půdy, ohradili a požádali o pomoc pana ministra, neb ten je jako jediný oprávněn podepsat rozhodnutí, která mu připraví rozkladová komise, resp. právní oddělení Ministerstva zemědělství. Pan ministr tomuto požadavku vyhověl a svolal na 16. dubna 2015 schůzku za přítomnosti všech zúčastněných v této kauze, pracovníků jak Ministerstva zemědělství, právního oddělení, tak SZIFu. Na této schůzce bylo dojednáno, že k 30. dubnu 2015 se všichni zúčastnění, to je deset nových uživatelů pozemku i stávající uživatelé, k datu 30. dubna 2015 dovezou přímo na Ministerstvo zemědělství všechny dokumenty týkající se této záležitosti, a dne 30. dubna 2015 tam osobně zavezla paní Valentová dokumenty týkající se pánů Hrdličky, Surmy, Hodovala a Ing. Najmra. [[(9.10 hodin)]] Pan ministr jim osobně slíbil, že nejpozději do 30. 6. bude tato kauza vyřešena. Dne 29. 6. oni požádali právní oddělení, zda by mohli nahlédnout do spisu, neboť měli za to, že v nejbližší době rozhodnutí podepsané ministrem přijde poštou. Blížilo se datum 30. 6., které pan ministr slíbil. Ve spisech ovšem nic nenašli a evidentně bylo vidět, že s těmito dokumenty dovezenými na Ministerstvo zemědělství, nikdo příliš nepracoval. Vyčkávali tedy tehdy, ale žádná rozhodnutí do 30. 6. v souladu se slibem nepřišla, až 22. 7. přišlo usnesení od ministra Jurečky, že námitkám pana Daga Najmra bylo vyhověno, to znamená ne vlastníkům, kteří dali výpověď, řádnou výpověď, kterou krajská agentura pro zemědělství a venkov dříve uznala, a věc se vrací k dalšímu posouzení zpět na agenturu do Litoměřic. Z toho byli samozřejmě noví uživatelé překvapeni. O to větší překvapení bylo, když pan Dag Najmr si to vysvětlil po svém a začal jim sklízet obilí, které oni na jaře roku 2014 zaseli. Zasahovala policie a jednání se komplikovalo. Pan ministr, jeho právní oddělení a později i SZIF začali zkoumat právní důvod užívání pozemků podle darovací smlouvy uzavřené mezi synem pana Ing. Najmra Dagem Najmrem a označili ji jako podvrh. Tvrdí tedy nájemci. Zabývali se tedy otázkou, zda bezúplatným převodem podniku z otce na syna přešly na syna i nájemní smlouvy na půdu, které otec v minulosti uzavřel, a vůbec se nezabývali podstatnými doklady ve věci výpovědí z nájmu, které vlastníci pozemku Najmrovi podali, ani novými pachtovními smlouvami, které poté vlastníci uzavřeli. Já to zkrátím. Celá ta kauza je podivná v tom, že v podobné, nebo analogické záležitosti rozhodlo Ministerstvo zemědělství ve prospěch nových nájemců půdy, a to v kauze Hrdlička, Hodoval, kterou mám k dispozici, kde došlo v podstatě k témuž. Prostě podle mého hlubokého přesvědčení tady dochází k vrcholné nespravedlnosti v tom, že bývalí nájemníci půdy kličkují, aby nemuseli odejít z tak významného prostoru, 750 ha je obrovská půda, a ministr - ministr, nikoliv jenom ministerstvo - jim v tom pomáhá. Protože tady ti vlastníci uzavřeli řádné nájemní smlouvy a nájemní smlouvu, kterou dříve měli, vypověděli s člověkem, který převedl potom, nebo předtím, to je úplně jedno, svoji firmu na někoho jiného. Je úplně jedno, jestli je to na syna, dceru nebo kohokoli jiného. Zkrátka a dobře, oni měli řádnou nájemní smlouvu, tu vypověděli a podepsali jinou. Ta kauza se táhne od roku 2014. Navíc už vlastně - protože je to stojí obrovské množství peněz, nemohou podnikat na svém majetku, pseudonájemce jim sklízí obilí, které nezasel, a vy se na to jenom díváte, resp. z mého pohledu pomáháte těmto lidem udržet je v podvodu, protože nerespektujete jasné, průhledné, průzračné stanovisko vlastníků půdy, kteří dali výpověď z nájmu tehdejším uživatelům a chtějí na svém pozemku podnikat spolu s dalšími, se kterými uzavřeli pachtovní smlouvy. Do nebe volající záležitost! Chci se vás, pane ministře, zeptat, proč takovémuto švindlu pomáháte? To nemá obdobu. A dva roky se na to jenom díváte. Nešlo nesouhlasit s přijetím této odpovědi na interpelaci, zvlášť v okamžiku, kdy tady například píšete - to jsou úplně věty z minulého století. Na jednu stranu tady říkáte: Ze spisového materiálu je patrné, že sice došlo k podání výpovědi vlastníky předmětných pozemků, kde v postavení nájemce byl Ing. Stanislav Najmr, resp. jeho syn Dag Najmr, na druhou stranu spisový materiál obsahuje i platby nájemného už po době té výpovědi. No oni to udělali chytře. Oni prostě už věděli, že mají výpověď, ale raději ještě nájemné poslali, abyste se měl o co opřít, pane ministře, abyste mohl pomoci tomu, aby tam na pozemku, který jim už dávno nepatří a na který nemají nájemní smlouvu, mohli dále podnikat. A bránil jste tomu, kdo má řádnou nájemní smlouvu. Tady píšete: Případ je navíc o to složitější, že souběžně se správním řízením, jehož předmětem je zápis do LPIS, byl donedávna veden civilní spor ohledně posouzení, zdali skutečně došlo k právnímu nástupnictví z otce Ing. Stanislava Najmra na jeho syna Daga Najmra a stal se tak Dag Najmr nájemcem předmětných pozemků. No, co to s tím má co společného? Prostě tady vlastníci půdy dali výpověď tomu, kdo ji užíval, a jestli to přešlo, nebo ne je přece úplně jedno. To je nepodstatné. Vlastník půdy chce na svém podnikat a pronajal ji, dal někomu výpověď. A vy jste měli jít vstříc spravedlnosti v tom, že jste měli pomoci vlastníkovi, a ne tomu, kdo se zuby nehty drží podnikání na cizím pozemku, na který nemá nájemní smlouvy. Vysvětlete mi, co s tím uděláte, protože už to jsou dva roky. Ti lidé jsou extrémně nešťastní, protože to nejsou žádní boháči, jsou to lidé, kteří prostě chtěli podnikat na svém, a vy jim tu šanci - vy, pane ministře, svým rozhodnutím rozkladové komise berete. Soud bude trvat nějakou dobu, ti lidé mezitím vykrvácí, co se financí týká, protože prostě vaše neschopnost rozhodnout je umučí v těch neustálých výdajích a neschopnosti podnikat na svém majetku. To nemá obdobu!
Děkuji. Další přihlášený do rozpravy je pan ministr zemědělství. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Dobré dopoledne, vážená paní předsedající, milé dámy, vážení pánové. Já si dovolím reagovat na to, co tady říkal pan poslanec Bendl prostřednictvím paní předsedající. Ono je naprosto klíčové, aby proběhlo soudní řízení, které jasně určí, jestli syn pana Najmra je skutečně právním nástupcem svého otce, protože tady je naprosto klíčové, vůči kterému subjektu v jakém čase byly ty výpovědi podány. My tady řešíme v těch smlouvách situaci, kdy jsou tady dvě strany, kdy se tady řeší spory, které možná poukazují na to, že některé věci byly antedatovány apod., a já prostě logicky a mí lidé nemůžeme udělat ten krok dřív, dokud tady toto rozhodnutí nepadne. Já a mí lidé nemůžeme rozhodovat tyto věci, které jsou předmětem soudního řízení, soudního sporu, prostě jsme museli čekat na výsledek. Dále bych chtěl říci, že tyto kolizní situace jsou na území České republiky dvě. Druhá je na okrese Hodonín. Není to vůbec jednoduché ani příjemné. Já rozumím situaci těch zemědělců. Potkal jsem se s nimi, i teď opakovaně, na Litoměřicku jsem byl znovu v září, s těmi lidmi jsem mluvil. Oni naší komplikované pozici SZIF a Ministerstva zemědělství rozumějí, byť chápu, že oprávněně říkají, že to trvá dlouho. Ale já tady musím respektovat a čekat na ukončené soudní řízení, které jednoznačně řekne, kdo je právním nástupcem, abychom byli schopni posoudit, zdali je tam potom předmět právně užívání, aby do LPIS mohl být zapsán a aby mu mohla být i vyplacena dotace. [[(9.20 hodin)]] Musím říct, že už jsou některá řízení, a to je první instance, ukončena pro rok 2014, teď se dokončují ta druhá, na která se čekalo, abychom dokončili ty první, a do konce roku - tohoto roku - by tyto všechny věci měly být vypořádány na rozhodnutí Ministerstva zemědělství a Státního zemědělského intervenčního fondu. Nicméně já nemohu zaručit, že některá ze stran nebude s těmito rozhodnutími souhlasit a že se zase neodvolá, jako to už bylo v minulosti. To prostě není věc, kterou já mohu ovlivnit. Takže je to prostě věc, pokud se budou členové rodiny Najmrů dál odvolávat, tak na rovinu, stejně to nakonec bude muset vyřešit občanský soud. Tady my nemáme kapacity ani nástroje, abychom dokázali tyto spory, které jdou opravdu do občanskoprávní roviny, abychom vyřešili my z pozice Státního zemědělského intervenčního fondu nebo Ministerstva zemědělství. To je asi tolik, co k tomu mohu uvést.
Děkuji. Dalším přihlášeným do rozpravy je pan poslanec Bendl.
Děkuji za slovo. Nezlobte se, pane ministře, vy ne že nemůžete rozhodnout, vy musíte rozhodnout! V rámci rozkladové komise musíte rozhodnout! A tak jste měli rozhodnout ve prospěch těch vlastníků, ať se tedy soudí ten, kdo tam prostě čachruje s těmi nájemními smlouvami a nemá řádnou smlouvu s těmi vlastníky půdy. Měli jste pomoct těm, kterým ta půda patří, protože teď se všichni dívají jen zcela nespravedlivě na to, jak člověk, který nemá nájemní smlouvu, a je úplně jedno, jestli ji nemá Dag Najmr, nebo Ing. Najmr, jestli ji má otec, nebo syn, to je úplně jedno, ale tito dva prostě sklízejí těm vlastníkům jejich obilí, které si zaseli. To tak je. Takže jste měli vyjít vstříc těm, ať se tedy soudí, protože já doufám, že vy stejně já jste přesvědčený o tom, a naštvalo by mě extrémně, kdyby to tak nebylo, že zkrátka tady dochází k nespravedlnosti, a vy jste tam od toho, abyste těm lidem pomohl. A ne těm, kteří se zuby nehty bez nájemní smlouvy drží půdy, která jim nepatří. To prostě tak není možné. To rozhodnutí rozkladové komise, které je opravdu zcela na vás, tak jste neměl dovolit, aby se pomáhalo tady nějakým podivným spekulantům, kteří prostě se nechtějí vzdát něčeho, co jim nepatří.
S přednostním právem pan ministr Jurečka, po něm pan poslanec Šenfeld.
Děkuji. Já jenom zareaguji. On je problém v tom, že všichni ti účastníci toho sporu argumentují tím, že oni mají tu smlouvu, která je opravňuje užívat ten pozemek. Buď jsou to dvě strany, v některých případech dokonce tři strany. A pro nás je samozřejmě potom také klíčové rozhodnutí soudu o tom právním nástupnictví. Kdybych tady měl subjekt, který nemá smlouvu, neargumentuje mi žádnou smlouvou, a druhý, který má, no tak je to naprosto jasné, není se o čem bavit. Ale všechny ty subjekty tam sedí a říkají: my tady máme smlouvu, platnou nájemní smlouvu, a my máme nárok a my si myslíme, že máme nárok na právní užívání toho pozemku. To je ten problém.
Děkuji. Nyní s faktickou pan poslanec Bendl, po něm řádně přihlášený pan poslanec Šenfeld. Prosím, máte slovo.
Vy máte dva subjekty, které říkají, že mají nájemní smlouvu, ale k tomu jenom vlastník, ten vlastník jenom k jednomu říká, že tu nájemní smlouvu opravdu má, a k tomu druhému říká ne, ten už ji nemá, ten dostal k 31. 12. 2013 výpověď. A to je tedy megarozdíl.
Děkuji a nyní poprosím pana poslance Šenfelda. Prosím, máte slovo.
Vážená paní místopředsedkyně, dámy a pánové, já chci jenom poznamenat, že z té oblasti jsem, z oblasti Litoměřicka, kde tento problém se řeší. Snažil jsem se dotčeným zemědělcům pomáhat od samého začátku a také jsem byl jedním z iniciátorů té velké porady u pana ministra zemědělství. Já tady chci říct, že to je velmi složitý právní problém. A to říkám jako zemědělský praktik, který si něco v tom klasickém zemědělském provozu odpracoval. Takže tady v tomto problému nejde jenom o to, kdo má právo hospodaření na těch pozemcích, ale jak tady už potom následně bylo poznamenáno, tak je problém v tom, že ti zemědělci, kteří hospodaří na těch pozemcích, nedostávají dotace. Za rok 2014, 2015 a i za letošní rok nedostali ani korunu. A dokážete si představit, jak hospodaření může asi vypadat, když zemědělci, a tím myslím ti malí zemědělci, se pohybují kolem nuly nebo při malém zisku a když tři roky po sobě nedostanou dotace, tak prostě je to likvidační problém. Já bych chtěl tady ubezpečit pana kolegu Petra Bendla v tom, že už nedochází ke sklízení obilí na těch pozemcích. Relativně na těch pozemcích už je klid a ti, co zaseli, si svoji úrodu sklidili a ještě sklízejí. Tady spíš jde opravdu jenom o to, dotáhnout ty rozhodovací procesy do samého konce, aby ti zemědělci mohli čerpat předmětné dotace. A já jsem přišel sem dnes k tomu pultíku, abych ještě jednou požádal pana ministra zemědělství, aby se zasadil, a pokud bude v jeho silách, se ty procesy urychlily, aby ty dotace mohli dostat co nejdříve, aby ti zemědělci, kterých se to týká, nemuseli skončit právě z tohoto důvodu, že nemohli čerpat dotace. Já jsem šel ještě tak dál, jestli by se nenašel nějaký nástroj, aby ti zemědělci mohli ty dotace obdržet zálohově. Takže moc vás, pane ministře, prosím, jestli byste se na ten problém ještě mohl podívat a trochu ty procesy urychlit. Děkuji.
Děkuji. Poprosím pana ministra, aby chviličku vydržel, protože mám faktickou přihlášku pana poslance... [[Poslanec Bendl dává mimo mikrofon přednost ministrovi zemědělství.]] Tak můžete, máte přednost. Prosím, máte slovo.
Děkuji, vážím si toho. Já samozřejmě musím říct, že mě ten stav vůbec netěší, protože tady zemědělci jsou v některých případech dva roky bez těch plateb. Nicméně jak jsem tady zmiňoval a také odpovím panu poslanci, opravdu naše ambice je do konce roku mít všechny tyto spory vypořádány rozhodnutími a potom i výplatou. Bohužel já nemám žádnou možnost v těchto kolizích nechat vyplatit nějakou zálohovou platbu, protože u nás je to vázáno, opravdu musí ten uživatel pozemku doložit právní předmět, aby měl jasně platnou smlouvu, aby bylo prokazatelné, že má právo užívat ten pozemek. Bohužel, tak to je.
Děkuji a nyní prosím k mikrofonu pana poslance Bendla, s řádnou přihláškou tedy. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Já chci poděkovat panu kolegovi Šenfeldovi za to, že potvrdil, co tady říkám. Ta situace je složitá, nicméně táhne se tři roky, ne dva, 2014, 2015, 2016. Pan ministr tady říká, že do konce roku 2016 problém vyřeší a já ho chci vzít za slovo, a proto zkusím potom naformulovat návrh usnesení, který řekne, že nesouhlasí s odpovědí a ukládá do 31. 12. nebo 31. 1. příštího roku informovat Poslaneckou sněmovnu, jak s tím bylo naloženo, nebo interpelujícího. Nevím, nejsem teď v tomto legislativně úplně pevný v kramflecích, ale myslím si. A v případě, že to tak bude platit, bude všechno vyřešeno. V případě, že to tak platit nebude, tak na vás podám další interpelaci. Tak bych doporučoval, abychom se dohodli na tom, že to do 31. ledna odložíme, nebo zkrátka uložíme vám, abyste nás informoval, jak to dopadlo. A v případě, že ta věc bude z pohledu Ministerstva zemědělství vyřešena a ty věci budou tak, jak mají, tak si myslím, že není už potom o čem, byť je to tedy smutný případ od začátku až do... zatím do nekonce.
Pane poslanče, budu vás muset zklamat, protože lze dát s usnesením souhlasné nebo nesouhlasné stanovisko. [[Poslanec Bendl se hlásí o slovo.]] Můžete, prosím.
V tom případě mi nezbývá než dát nesouhlasné a pak, až se k tomu vrátíme, tak nám pan ministr, věřím, řekne "věci jsou vyřešeny", pokud to půjde v lednu, a můžeme jít od toho.
Děkuji. Pan ministr se hlásí do rozpravy. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Protože je tady možnost dávat jenom souhlasné nebo nesouhlasné, já bych chtěl každopádně před tím hlasováním říci, že platí to, co jsem tady zmínil. Do konce roku vypořádáme tyto věci, do konce ledna jsem připraven tady podat informaci o tom, jak ta věc doběhla do svého konce. To beru opravdu za své. Děkuji.
Ano, děkuji. Pan poslanec Bendl se hlásí do rozpravy.
Abychom to tedy postupně uzavřeli, já navrhuji nesouhlasit s odpovědí ministra zemědělství, abych nemusel dávat další interpelaci, ve které bych se ptal, jak to dopadlo.
Ano, děkuji. Já se táži, zda se ještě někdo hlásí do rozpravy. Není tomu tak, tudíž rozpravu končím. Budeme hlasovat o návrhu usnesení pana poslance Bendla a to je nesouhlasné stanovisko s odpovědí na interpelaci. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Kdo je proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 222. Přihlášeno je 80 přítomných, pro 37, proti 24. Návrh usnesení byl zamítnut. Končím projednávání této interpelace. Nyní přikročíme k další interpelaci. Předseda vlády Bohuslav Sobotka odpověděl na interpelaci poslance Vojtěcha Filipa ve věci postavení sudetoněmeckého landsmanšaftu. Interpelace se spolu s odpovědí předkládá jako tisk 864. Projednávání této odpovědi bylo přerušeno do přítomnosti předsedy vlády Bohuslava Sobotky, který je z dnešního dne omluven. Nicméně s přednostním právem se přihlásil pan poslanec Vojtěch Filip. Prosím máte slovo.
Děkuji, paní předsedající. Vážené paní a vážení pánové, mě velmi mrzí, že od června čekám na další pokračování této interpelace, a svým způsobem chci upozornit stenozáznamem pana premiéra na to, že budu trvat v té doplňující odpovědi, až bude přítomen, na tom, aby vysvětlil, jak je možné, že se konkrétním závěrem Nejvyššího kontrolního úřadu dál nezabývá, pokud jde o Ministerstvo kultury a o působení té podivné nadace, přes kterou tečou peníze do Spolkové republiky Německo. České peníze českých daňových poplatníků. A samozřejmě mě bude zajímat i ta otázka, jak je možné, že ti, kteří zavinili milionové škody, mohou být jeho poradci. Děkuji.
Děkuji. Přistoupíme tedy k další interpelaci. Předseda vlády Bohuslav Sobotka odpověděl na interpelaci poslance Miroslava Grebeníčka ve věci postupu předsedy vlády a vlády jako celku v kauze vyslání ministra kultury vlády České republiky Daniela Hermana na sjezd sudetoněmeckého landsmanšaftu v Norimberku. Zde ministr zpochybňoval výsledky a důsledky druhé světové války, rozhodnutí vítězných mocností a právní akty přijaté k odsunu německého obyvatelstva, které nezachovalo věrnost Československé republice a neprojevilo aktivní odpor proti nacismu. Interpelace se spolu s odpovědí předkládá jako tisk 872. Projednávání této odpovědi bylo přerušeno do přítomnosti předsedy vlády Bohuslava Sobotky, který zde není. Také se omlouval, i v tuto chvíli zde není. Projednávání této odpovědi se tedy přerušuje. Nyní přistoupíme k další interpelaci. Ministr zemědělství Marian Jurečka odpověděl na interpelaci poslankyně Marie Pěnčíkové ve věci usnesení vlády číslo 170 ze dne 18. září 2013. Interpelace se spolu s odpovědí předkládá jako tisk 916. Projednávání této odpovědi bylo přerušeno. Otevírám rozpravu a do ní se hlásí paní poslankyně Pěnčíková. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Dobrý den, dámy a pánové. Paní předsedající, děkuji za slovo. Vážený pane ministře, nezlobte se, ale s vaší odpovědí na mou interpelaci vlastně ani nešlo nepodat nesouhlas. Ono totiž souhlasit s tím, že místo abyste plnil jasně znějící úkol uložený vládou ministru zemědělství, snažíte se, patrně na základě vašeho nejlepšího vědomí a svědomí, dělat pravý opak, se opravdu nedá. Usnesení vlády očividně považujete za cár papíru. A věřte mi, že u řady jiných usnesení bych to opravdu pochopila, ale tohle bylo jedno z těch přínosných. Vy jste měl dle usnesení vlády číslo 710 ze dne 18. září 2013 - a tři roky jste se místo jeho naplnění snažil o jeho zrušení. Váš optimismus, že jste našel jiné řešení, jak jste mi sdělil ve své odpovědi, já opravdu nesdílím. Koncepce strategického rozvoje podniku Lesy České republiky, státní podnik, je pro období 2015 až 2019. Kde berete tu jistotu, že se situace potom nezmění? Tu jistotu nemáte a mít nemůžete. V roce 2019 tady nemusíte být už ani vy. A když vy nemáte potřebu naplňovat vládní usnesení, proč by se naplňovala nějaká koncepce? Vždyť je to jen další kus papíru, který snese všechno. Navíc, já ji tady mám s sebou a možná byste si ji měl také přečíst. Klidně vám ji půjčím. Je to na straně 29 odst. 6.3. O tom, že by Lesy České republiky dávaly školám k dispozici pozemky pro vykonávání jejich praxe, tam není ani slovo. Ale určitě nezpochybňuji, že vyhlášení soutěžních řešitelských témat pro střední a vysoké školy lesnické či to, že budou využívat ubytovací kapacity škol při organizování akcí podniku, je záslužná činnost. Jestli jsem to dobře pochopila, pro vás není nejlepší způsob zajištění přiměřených výukových potřeb středních lesnických škol zajistit jim v podstatě vlastní pozemky, na kterých by mohly vykonávat konzistentní praxi ve všech fázích péče o les, tak jak jsem si to myslela já, že je potřeba. Ale že to tito studenti fakt potřebují. Ale vy máte určitě pravdu. Teorie je přece základ a na co studenty praxí kazit. Podle toho, co jste mi sdělil, tedy necháte střední lesnické školy škemrat o lesy místo toho, abyste převedl na kraje pozemky, které byly vytipovány i za spolupráce se státním podnikem Lesy České republiky. To je opravdu skvělá logika. Ředitelé těchto škol vám určitě budou posílat řadu děkovných dopisů a to rozhodnutí pozitivně kvitovat. V závěru vaší odpovědi jste mě ujistil, že je vaším zájmem napomoci zabezpečení kvalitních výukových potřeb středních škol. To je sice milé, ale je to tak asi všechno, co se o tom dá momentálně říct. 12. července tohoto roku jsme tady schvalovali dotační program číslo 21 centra odborné přípravy pro rok 2016 pro zemědělské školy na nákup techniky. Tehdy jsem možná ještě naivně byla ochotna tomu věřit, že to s těmi studenty myslíte dobře. V tom červenci jste tady na plénu uvedl, a to cituji: "V současné době dochází ke zvyšování požadavků na kvalifikovanou pracovní sílu v zemědělství ze strany zaměstnavatelů. Je nezbytné zajistit taková řešení, jejichž cílem bude zabezpečení udržitelnosti agrárního sektoru a posílení jeho konkurenceschopnosti." Po tomhle vašem žalostném kroku už tomu ale opravdu nevěřím. Bylo to jednoduché, bylo to asi to nejjednodušší řešení, a vy nejste tři roky schopen ho uskutečnit. Jediné, k čemu... Omlouvám se, tři roky vy ne. Byli předchůdci. Jediné, k čemu vám dnes chci poblahopřát, je, že než se tato interpelace dostala na projednávání pléna, uspěl jste a to usnesení bylo zrušeno. Rozhodně budu navrhovat přijmout nesouhlasné stanovisko. Je mi jasné, že neprojde, protože to už je tady zvykem, že i kdybyste mi odpověděl sebevětší, s prominutím, hloupost, tak vaši koaliční partneři vás podrží. Ale v tomhle bych já jednala proti svému nejlepšímu vědomí a svědomí, kdybych to neudělala. Každopádně jsem pochopila, že už je tedy dneska vcelku zbytečné to řešit, protože usnesení bylo zrušeno. Ale já ještě na pár dotazů odpovědi prostě dneska slyšet chci. Proč jste hejtmana, pana Bubeníčka, opakovaně ujišťoval o tom, že k převodu dojde, a proč jste tak prostě neučinil? K převodu mělo dle vašich slov dojít k 1. 1. 2015. Vy jste to v komunikaci uváděl, vy jste v ní - a já jsem tu komunikaci viděla - pana hejtmana ujišťoval, že závěry vašich společných jednání platí. A ve finále vlastně tedy zůstává jedna otázka: Proč jste mu vlastně celou dobu lhal? Děkuji.
Nyní prosím k mikrofonu pana ministra Jurečku, který se přihlásil do rozpravy. Prosím, máte slovo.
Děkuji. S dovolením bych zareagoval na interpelaci a její doplnění od paní poslankyně Pěnčíkové prostřednictvím vás, paní předsedající. Musím říci k tomu několik faktů. My samozřejmě, když jsme byli tady konfrontováni, a já osobně, s tím usnesením z roku 2013, tak já jsem měl, ano, jednání s představiteli středních škol i některých dotčených krajů, kterých se ty školy týkaly. Bylo to v Trutnově. Tam jsme tuto záležitost probírali a v tu dobu se to opravdu klonilo k té variantě, že by proběhl ten převod pozemků. Nicméně když jsem potom, ještě předtím, než jsme ty kroky definitivně udělali, toto téma dal na jednání koaliční rady, protože si myslím, že převést několik tisíc hektarů z majetku státního podniku na Lesy České republiky je záležitost, kterou by měla projednat koaliční rada, tak na koaliční radě se došlo ke konsenzuálnímu závěru, že není nutno ty pozemky převádět, pokud Lesy dokážou zabezpečit kvalitní pozemky pro výuku. Takže to co jste vy tady zmiňovala, že opravdu došlo v srpnu ke změně toho vládního usnesení, 24. srpna k tomu došlo, kdy tady toto vládní usnesení z roku 2013 bylo zrušeno a v mezičase, 30. 9., teď v září, došlo k jednání mezi vedením Lesů České republiky a dotčenými školami o dohodě, jakým způsobem Lesy České republiky poskytnou maximální součinnost pro naplnění všech praktických požadavků, respektive požadavků na praktickou výuku. [[(9.40 hodin)]] Takže my z Lesů ČR jsme připraveni poskytnout veškeré vhodné porosty. Na rovinu říkám, že na tisíci hektarech je někdy problém dokázat najít takovou lokalitu, aby tam byla veškeré optimální druhová i věková skladba, tak aby ten student opravdu měl zajištěnou maximální praktickou výuku. Myslím si, že jsme schopni z Lesů ČR v okolí těch škol najít takové lokality, aby to školám plně vyhovovalo. Jsme připraveni pro maximální součinnost, jsme připraveni to uzavřít smluvním vztahem. A jednání z 30. 9., jak já mám informace i od dotčených ředitelů škol, probíhalo k jejich spokojenosti. Tolik, co mohu uvést.
Ano, děkuji. Do rozpravy se hlásí pan poslanec Bendl s faktickou poznámkou. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. To je přesná ukázka toho, jak se slova rozcházejí s činy. Vládní koalice říká, že školství je její priorita. A když tady má na stole ještě z minulé vlády připravený a projednaný návrh, aby střední školy zabývající se lesnictvím, a není jich opravdu mnoho v České republice a lesníků ubývá, jak tady bylo řečeno, dostaly půdu, pozemky, na kterých by se mohly učit, tak koaliční nejen ministr, ale celá koalice se rozhodne, že tuhle pomůcku školám prostě nedá, protože to není moc výhodné a protože - k tomu dodávám já - je to výhodnější pro ty nájemce, kteří tam mají honitby. To je celý příběh. Smutný. Až budete říkat, jak pomáháte školství, tak si vzpomeňte na slova vašeho pana ministra.
Děkuji. Poprosím paní poslankyni Pěnčíkovou. Prosím, máte slovo.
Tak jo, jedeme dál. V odpovědi jste mi napsal, že způsob, jakým lze dosáhnout zajištění přiměřených výukových potřeb středních lesnických škol, spočívá v uzavření smlouvy mezi státním podnikem Lesy ČR a konkrétní střední lesnickou školou. To, jaké podmínky budou v každém jednotlivém případě sjednány, závisí na typu ujednané smlouvy, nájemní, pachtovní nebo smlouva o spolupráci, a podmínkách, na jakých se smluvní strany dohodnou. Dle lesního zákona § 5 je zákaz nájmu a podnájmu státního lesa. Jakým způsobem jste to tedy chtěl řešit, aby to nebylo v rozporu s lesním zákonem?
Děkuji. A nyní poprosím pana ministra, který se přihlásil do rozpravy. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Tak musíme si říct, o co nám tedy jde. Jde nám o to, aby se převedly pozemky, které budou patřit jednotlivým krajům, nebo nám jde o to, aby se zajistila kvalitní praktická výuka? Pokud nám jde o zajištění opravdu praktické kvalitní výuky na těchto středních školách, pak si myslím, že ve spolupráci s Lesy ČR jsme to schopni plně zabezpečit. Tady se jedná o vymezení rozsahu. Pokud mluvíme o tom, jaká smlouva a jaký předmět v té smlouvě by měl být vymezen. Vymezení rozsahu spolupráce mezi tou danou střední školou a Lesy ČR, jaké mají požadavky na tuto praktickou výuku, protože mají tam různé obory, na jakých typech lesního porostu tu praxi chtějí dělat. Nikoliv o čistém nájmu, že ty pozemky půjdou do nájmu. Tady jde o to, že stále to bude v majetku Lesů ČR, nebude to pronájem vůči škole, ale dohoda o tom, že my na našich pozemcích poskytneme plnou součinnost pro provozování té praktické výuky. A tady si myslím, že to je ta podstata, o které se bavíme. Kvalitní praktická výuka. A to jsme schopni tímto modelem plně zabezpečit.
Děkuji, paní poslankyně. Já poprosím, abyste vydržela, protože mám faktickou... Pan poslanec počká řádně... [[Hlásící se poslanec Ondráček.]] Tak paní poslankyně Pěnčíková byla první, kterou jsem zaevidovala. [[Poslanec Ondráček upřesňuje mimo mikrofon.]] Já vás poprosím, ono je to velmi složité, když se mi všichni hlásíte a nevyužíváte svého elektronického zařízení. Ten, kdo toho využije, má přednost, i když se hlásí s faktickou, protože to má podle jednacího řádu přednost. To jen aby tady byl klid a pořádek, abyste mě neobvinili, že někoho upřednostňuji. Nyní prosím paní poslankyni Pěnčíkovou.
Tak dobře. Mně opravdu nejde o to, aby se převáděly pozemky na kraje. Jde nám očividně všem o to, aby se zajistila kvalitní výuka na lesnických školách a zajistila se praxe studentům. Ovšem v době, kdy jste mi psal odpověď na mou interpelaci, napsal jste mi tam, že budou uzavírány nájemní smlouvy, které dle zákona uzavřít nešly. Takže tam bylo asi něco špatně. Ten převod se opravdu řešil tři roky, nevyřešil se. A dokonce v předkládací zprávě se píše, že Ministerstvo zemědělství provedlo podrobnou analýzu, ze které vyplývá, že některé z těchto škol mají zásadní problémy s potřebnou rozlohou školních polesí, které jsou přitom nezbytným předpokladem pro kvalitní praktickou výuku studentů. Takže toto je z předkládací zprávy, která je starší než tři roky. Tři roky se to řeší, nějakým způsobem se to nevyřešilo. Lesy ČR ve své koncepci akorát napsaly, že jsou ochotny uspořádat soutěže a využívat lesnické trubače na svých akcích jako pomoc středním lesnickým školám... Ale s těmi pozemky jsme stále nehnuli. Jestli mi říkáte, že se teď v září uskutečnilo jednání, dobře, děkuji. To jsem opravdu ráda, že se s tím nějakým způsobem hne. Já jenom tvrdím, že v době, kdy jste psal odpověď na mou interpelaci, jste mi v ní lhal, stejně jako jste lhal panu hejtmanovi do té doby. Takže já dávám návrh na nesouhlasné usnesení. Děkuji.
Ano, já váš návrh eviduji. Nyní prosím k mikrofonu s faktickou pana poslance Bendla.
Trvá to tři roky. Prostě platí kdo chce, hledá způsoby, kdo nechce, hledá důvody. A tady už se tři roky hledají důvody, jak jim to nedat. Protože za tři roky jsme to mohli tady vyřešit, pokud by tady byla vůle, aby tu půdu dostaly. Není, chce se po těch školách, které to mají samozřejmě těžké, protože ti ředitelé škol jsou taky něčí podřízení, a tady je velká politická vůle velkých politiků, kteří si přejí, aby to bylo jinak, tak radši shrbeně říkají no tak aspoň něco pro nás udělejte, aspoň něco málo, víte, hlavně mě neodvolávejte, ale my to fakt potřebujeme... To je smutné. To je prostě... Já bych aspoň chtěl slyšet od vás, pane ministře, dokdy, jak dlouho to potrvá ještě, jak dlouho budete hledat důvody, nebo jestli začnete hledat způsoby. Děkuji.
Děkuji. A nyní prosím s faktickou pana poslance Ondráčka. Prosím, máte slovo.
Tak vám děkuji, paní předsedající. Když už mluvíme krásně o lese, tak pane ministře, vy tady kličkujete v těch odpovědích jak zajíc na honu. Jestliže lesní zákon - a kolegyně vám to citovala - v § 5 uvádí, že nemůžete provádět nájem a pronájem Lesů ČR, tak nemůžete činit ani žádné dohody, protože dohoda je v podstatě to samé. Takže odpovězte konkrétně, jak chcete právně ošetřit to, že studenti budou moct v těch vybraných lesích provádět činnost, kterou potřebují pro svou výuku. Konkrétně jakou právní formou. Nekličkujte, i když jsme v lese.
Děkuji. S přednostním právem pan ministr zemědělství. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Já budu velice stručný. Dohodou o spolupráci.
Děkuji. A nyní prosím paní poslankyni Pěnčíkovou, která se hlásí do rozpravy.
Výborně. Děkuji. Takže jsme konečně dospěli k tomu, že se nám pan ministr vyjádřil k téhle pro mě v podstatě velice jednoduché otázce, protože si myslím, že měl dost času na to, aby si rozmyslel, co s těmi lesy udělá. Každopádně já trvám na tom, že pan ministr ve své odpovědi v době, kdy mi ji psal, neuváděl pravdivé informace. Proto teď navrhuji nesouhlasné usnesení. Děkuji.
Ano, děkuji. Nyní prosím s faktickou pana poslance Bendla. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Ono je možné třeba dohodou o spolupráci těžit dřevo? To si fakt myslíte? A ty školy se potřebují naučit těžit dřevo. Potřebují občas porazit nějaký strom. To je možné zajistit dohodou? S jiným právním subjektem? Fakt? Hmm, to jsem tedy na toho kouzelníka zvědavý, jak tohle zařídíte. Protože podle mě to bude muset být na základě úplně jiných smluv, protože Lesy ČR jsou podnikatelský subjekt, navíc už je svázán s řadou smluv, které jsou tam dlouhodobé. Takže to jsem fakt zvědavý, jak toho kouzelníka najdete, a tu dohodu o spolupráci chci tedy vidět. Ale prosím, pane ministře, dokdy? Když už to trvalo tři roky, ještě další tři roky, nebo dva roky, nebo měsíc, nebo tři?
Děkuji. Než dám slovo dalším s faktickou, poprosím k mikrofonu pana poslance Ondráčka. Poté s přednostním právem místopředseda Sněmovny Vojtěch Filip, poté pan ministr a paní poslankyně Pěnčíková - nechce se přihlásit. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Ještě jednou děkuji. Navážu na pana kolegu Bendla. Zeptám se, kdo z toho bude mít tedy majetkový prospěch, pokud budete takovou činnost provádět v tom lese, vytěžíte to dřevo. Kdo z toho majetkový prospěch bude mít? A jak ošetříte v případě, že by došlo k tomu, že se studentům na tom cizím pozemku něco stane, a další a další věci, které je právně potřeba ošetřit? A ty můžete ošetřit jiným způsobem než nějakou dohodou o spolupráci. Nemáte to právně ošetřeno a kličkujete jak zajíc na honu. Znova se k tomu vracím.
Děkuji a poprosím k mikrofonu místopředsedu Sněmovny Vojtěcha Filipa. Prosím, pane místopředsedo, máte slovo.
Děkuji, paní místopředsedkyně. No to jsme se dočkali odpovědi od pana ministra. Pane ministře, nevím, jestli si uvědomujete, co jste řekl. Vy jste v podstatě prohlásil, že okradete tu školu ve prospěch Lesů České republiky. Protože ekonomický prospěch nebudete moci nijak ošetřit. No nebudete, protože dohodou o spolupráci nemůžete vytvořit... Já rozumím tomu, že neumíte pojmenovat konkrétní právní dokument, smlouvu, která bude uzavřena, jak vy říkáte dohodu o spolupráci mezi školou a Lesy ČR. Buď jste měl předložit, měl jste na to tři roky, novelu zákona o lesích. Nevylučuji, že pro konkrétní školská zařízení bude nájem lesa možný. V tom případě to bude v zákoně možné. Podnájem, to bychom se tady asi pohádali, protože podnájem lesa by byl velký ekonomický průšvih, to byste asi nepředkládal, to nevěřím, že byste takovou hloupost udělal. Ale konkrétně udělat. Anebo vytvoříte hospodářskou organizaci, která bude sloužit s majetkem Lesů ČR, která vyčlení pro jednotlivé hospodářské organizace, jako to udělal Jihočeský kraj, když potřeboval řešit ekonomiku lesnické školy v Písku a rybářské školy v Protivíně. Ale v tomhle ohledu, a myslím si, že se nemýlím, když se podívám na současný občanský zákoník a podívám se na možnosti, tak vy ve skutečnosti říkáte: My sice podporujeme školství, ale budeme ho sdírat tím, že budeme mít možná práci ve mzdě, anebo spíše budeme chtít od těch lidí, aby pracovali zadarmo. Výbornej nápad! Výbornej nápad! Tak to těm ředitelům škol řekněte! Opravdu, to se vám povedlo! Jestliže to nevíte, aspoň se přiznejte, že nevíte právní formu, jak to uděláte! A proč jste to sem nepředložil, tu změnu? Nebo alespoň změnu, která by byla nepřímá, tzn. např. v zákoně školském, tzn. o základním a středním vzdělávání. Prosím vás, tohleto je... Já chápu, co všechno může exekutiva. Ale pořád i vláda České republiky musí dodržovat zákony této země. A nemůže si vymýšlet, že vytvoří nějakou normu, která bude v rozporu se zákonem. Co když, to, co říkal kolega Ondráček, dojde k neoprávněnému majetkovému prospěchu? Jak ho budete řešit? To se budeme soudit tady? No výbornej nápad! Tohle nemůžete myslet vůbec vážně! Řekněte, že to nevíte, nebo že jste to nechtěl udělat, a mně to bude milejší než to uhýbání se vlastní odpovědnosti.
Děkuji a nyní prosím k mikrofonu pana ministra zemědělství. Prosím, máte slovo.
Myslím si, že je dobré říct, že je tady dneska obrovské množství středních odborných škol. Jsou tady zemědělské školy, veterinární, zahradnické, jiné, kde dnes stovky, tisíce žáků chodí běžně na praxi. Chodí do privátních zařízení, chodí do státních zařízení. A je to ošetřenou formou dohody o spolupráci. Ten subjekt při své standardní ekonomické činnosti dává prostor studentům, aby do toho podniku přišli a tam tu praxi realizovali. A stejně principiálně to děláme už dnes u těch Lesů. Vždyť ty školy dneska, o kterých se bavíme, my tu mluvíme, jako kdyby dneska studenti neměli zajištěnu praktickou výuku. Oni mají, oni na tu praxi chodí. Chodí na pozemky Lesů České republiky. A jestli tady pan poslanec Filip naráží na to, že by z toho školy měly mít ekonomický benefit, a proto jim ten majetek převedeme, tak to vstupujeme do úplně jiné roviny. A já se potom ptám: Budeme středním strojním průmyslovým školám převádět třeba část podniku Letecké opravy Malešice? Proto, aby měly příjem ze své ekonomické činnosti při té praxi? To už se dostáváme úplně někam jinam. Takže pořád zůstáváme v rovině - je potřeba studentům dát prostor pro zajištění praktické výuky. A to jsme schopni naplnit. Děkuji.
Děkuji. Eviduji faktickou poznámku pana poslance Bendla. Prosím, máte slovo.
No přesně, hledají se důvody proč ne. Takže když ne elektrárnu, tak ani nějakou slušnou nájemní smlouvu nebo převod pozemek na kraje v případě, to bude potřebovat v praktické výuce na své střední škole. Tak ještě jednou, pane ministře. Dokdy? Termín. Nebo to nevíte, když jste tři roky nebyli schopni dát dohromady dohodu o spolupráci? To je tak složité říct termín?
Děkuji a nyní prosím k mikrofonu paní poslankyni Pěnčíkovou. Přihlásil se pan ministr, který má přednostní právo. Nedal vám přednost, omlouvám se. Prosím, máte slovo.
Omlouvám se vám, možná to tím zkrátím. Některé školy s námi tu dohodu mají již dnes uzavřenu. Poskytujeme tam dokonce přímo některá naše zařízení, která tam propůjčujeme třeba do těch škol. A ty ostatní školy, pokud mají zájem, tak tady říkám, do konce roku jsme připraveni to mít s nimi vyřešeno. Pokud je zájem z jejich strany. Já nemůžu říct, že mají všichni stejný zájem. Ale pokud bude, protože oni mají třeba spolupráci i s jinými, jsou tam třeba městské lesy, jsou tam jiné privátní subjekty, se kterými dnes oni mají nastavenou spolupráci. Pokud budou mít zájem s Lesy ČR, my do konce roku to tady budeme mít vyřešeno a klidně vám tady dodám seznam, jak je to ošetřeno.
Děkuji. Nyní prosím k mikrofonu paní poslankyni Pěnčíkovou, připraví se paní poslankyně Dobešová. Všechno řádné přihlášky do rozpravy.
Já už jenom velice stručně. Opravdu nezpochybňuji to, že praxe je zajištěná už teď. Ovšem i ředitelé sami si stěžují na to, že praxe nemůže být vykonávána konzistentně, protože je prostě přehazujete z jednoho hektaru na druhý. Takže ti studenti opravdu nemají šanci vyzkoušet péči, všechny fáze péče o les tak, jak by měli během studia. Jediné, o co mi jde, a pochopila jsem, že asi i kolegům, ať se tomu dá právní mustr tak, ať ředitelé získají právní jistotu, že budou moci ty a ty pozemky po nějakou dobu, poměrně dlouhou, používat. To doteď nebylo. Kdybyste přišel před rokem, před dvěma s novelu lesního zákona, kde by se to ošetřilo, mohlo to dávno Sněmovnou projít, nemuseli jsme tady ten problém dneska řešit.
Děkuji. Poprosím paní poslankyni Dobešovou. Prosím, máte slovo.
Dobrý den, vážená paní předsedající, dámy a pánové. Já bych ráda k tomu také něco řekla. Problém zázemí praxe obecně zemědělských a lesnických škol je nedořešený k dnešnímu dni. Po vzniku zákona o převodu zemědělských pozemků a budov, které jsou potřebné pro zemědělské podnikání, musely školní statky převést tyto majetky na tehdejší pozemkový fond. To bylo v 90. letech. Do dnešní doby nejsou vyřešeny některé majetkové vztahy o převodu majetku zpět na kraje, ačkoliv na počátku od roku 2000 byla určitá pojistka a nesměly tyto pozemky být převáděny na jiné majitele. V dnešní době už ani toto neplatí. A pokud kraje nepřevedly pozemky pro školní hospodářství, tak v podstatě se dostávají do velkých problémů. [[(10.00 hodin)]] V současné době jsou zemědělské školy, které mají školní hospodářství, která využívají. A já chci z tohoto místa říct, že pan ministr má pravdu v tom, že je potřeba školy propojovat s praxí. Ale na praxe na podniky mohou chodit žáci a studenti, kteří už mají určité pracovní návyky a mají také určité znalosti a dovednosti zacházení ať už se skotem, či třeba pracování, dovednosti v lesích. A toto do dnešní doby vyřešeno není. Jsou školy, které ještě hospodaří na pozemcích, které nebyly převedeny, nebo mají pozemky pronajaté od soukromých podnikatelů, a hospodaří v budovách, které jsou stále na dnes tedy Úřadu pro zastupování státu ve věcech majetkových. Vzhledem k tomu, že nastává nové projektové období, ve kterém školy mohou investovat do svých majetků, aby skutečně mohly zajistit kvalitní praktickou přípravu, vidím jako nezbytné, aby byly dořešeny tyto věci, aby tyto školy pak mohly do majetku investovat a mohly zajistit kvalitní počáteční praktickou přípravu svých studentů. A to bohužel v dnešní době není stále vyřešeno.
Děkuji. Táži se - ano, s faktickou pan poslanec Bendl. Už jsem chtěla uzavřít rozpravu. Prosím, máte slovo.
Při vší úctě, paní ředitelka kolegyně poslankyně přišla později, tak prostřednictvím paní předsedající jí musím vysvětlit, o co jde. Tady bylo zkrátka vládní usnesení, které říkalo, že by od státu, nikoli od krajů, měly odborné školy, které se zabývají lesnictvím, dostat půdu, lesy k tomu, aby mohly vykonávat nějakou praktickou činnost, protože tam by byly odstraněny debaty, jestli mohou tehdy do lesa a tehdy ne, protože tam ta a ta činnost se tam děje. A protože těch škol máme opravdu málo a lesů máme poměrně hodně, v minulosti se ukazovalo jako praktické, aby školy prostřednictvím krajů nějakou formou, ať už zákonem, převedením, nebo výpůjčkou kraji té půdy, tak aby se jí stát nezbavil, aby školy ty pozemky dostaly. Bylo nám tady řečeno, že to není tak jednoduché, protože na to existovalo vládní usnesení, že to není tak jednoduché a že jste se koaličně poradili a že jim to nedáte, ale že uděláte jakousi dohodu a na základě dohody o spolupráci, což ti chudáci ředitelé nemůžou nepodepsat, i když jim tam vymyslíte cokoli, tak že bude problém vyřešen. My jsme to chtěli vyřešit z gruntu. Vy říkáte, že elektrárnu taky nemůžete převést na střední elektrotechnickou školu, takže proč byste tam převáděli nějaký státní majetek. Já si tedy myslím, že to je jeden o voze a druhý o koze, ale zřejmě se mýlím.
Děkuji. Nyní prosím k mikrofonu pana ministra Jurečku. Prosím, máte slovo.
Děkuju. Byl bych hrozně rád, abyste mi, pane poslanče Bendle prostřednictvím paní předsedající, nevkládal do úst, co jsem nikdy neřekl. V životě jsem tady nemluvil o elektrárně. Tady tyto vaše záměny a takové to posunování významu některých věcí... Jestli o tom mluvil někdo z poslanců, tak to říkejte o něm, a ne o mně. To si vyprošuju. A musím říct, že vy jste mohl a vaši kolegové z ODS během času tady vyřešit. Ve vztahu ke středním školám jste neudělali bohužel žádný vstřícný krok. Vy říkáte: Chudáci ředitelé. Já se s těmi řediteli potkávám, sedím s nimi, i s ředitelkami, a chci slyšet jejich názory a snažím se ty problémy posunovat dál. To, že to nevyřeším za půl roku, to je jasné. Ale na vašem místě bych s dovolením seděl a pečlivě bych vážil slova, kdy vystoupíte, protože když jste to mohl změnit, tak jste neudělal vůbec nic.
S faktickou prosím k mikrofonu pana poslance Bendla.
Nevím, myslím, pane ministře, že jste promeškal chvíli, kdy jste měl mlčet, protože tři roky ten problém řešíte a měli jste na to vládní usnesení a měli jste připraveny podklady k tomu, aby tu půdu dostaly. Tak tomu vůbec nerozumím. Víte vlastně, o čem mluvíte? Vždyť jste to měli nachystané. Jste to mohli jenom dotáhnout do konce. A vy jste to zrušili a teď tady říkáte, že to vyřešíte dohodou o spolupráci. Po třech letech.
Do rozpravy se hlásí paní poslankyně Pěnčíková. Prosím, máte slovo.
Už to ukončím, doufám. My jsme se pořád nedozvěděli, proč když jste ještě na konci roku 2014 tvrdil, že děláte kroky, které povedou k převodu pozemků, a že k 1. 1. 2015 k tomu dojde, jste tak nečinil. Takže já prostě s odpovědí nesouhlasím. Myslím, že kolegové to řekli také docela jasně. A myslím si, že další diskuse k tomu už je úplně zbytečná. Děkuju.
Děkuji. Táži se, zda se ještě někdo hlásí do rozpravy. Není tomu tak, tudíž rozpravu končím. Vzhledem k tomu, že paní poslankyně Pěnčíková navrhuje nesouhlasné stanovisko s interpelací, zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko, zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 223, přihlášeno 91 přítomných, pro 41, proti 19. Tento návrh byl zamítnut. Končím projednávání této interpelace. Děkuji a konstatuji, že jsme pro dnešní den ukončili projednávání odpovědí na písemné interpelace. Nyní mi dovolte načíst omluvy. Pan poslanec Karel Pražák se omlouvá z dnešního jednání od 10 do 13 hodin z pracovních důvodů. Pan ministr Chovanec se omlouvá od 9 do 11 z pracovních důvodů. Od 10 hodin z důvodu zahraniční pracovní cesty se omlouvá pan poslanec Šrámek. Od 9 do 11 z pracovních důvodů se omlouvá paní poslankyně Maxová. A z dnešního dne se omlouvá pan poslanec Birke bez udání důvodu. Do 10.30 se omlouvá paní poslankyně Kovářová z osobních důvodů. Dále se omlouvá pan poslanec Holík od 11 hodin z důvodu pracovní cesty. S náhradní kartou číslo 31 dnes hlasuje pan poslanec Radek Vondráček. V tuto chvíli přerušuji jednání schůze do 11 hodin a jenom připomínám, že v 11 hodin se zde v jednacím sále Poslanecké sněmovny sejdeme při slavnostním shromáždění, kdy přivítáme pana Jiřího Bradyho. Děkuji vám.
Vážené paní kolegyně, vážení páni kolegové, připomínám, že na naše další jednání máme již pevně zařazené body 240, 241, 242 a 165. Poté bychom případně projednali neprojednané body z bloku Zprávy, návrhy a případně body z bloku druhých čtení. Než přejdu k pořadu schůze, ještě upozorňuji, že zítra, v pátek 28. října, bude v prostorách Poslanecké sněmovny probíhat den otevřených dveří u příležitosti Dne vzniku samostatného československého státu. Důrazně na vás apeluji, abyste si veškeré materiály ze svých lavic uklidili, jinak budou skartovány. K programu schůze se hlásí poslanec Zavadil. Prosím, pane poslanče.
Hezké dobré dopoledne dámy a pánové, kolegyně, kolegové, vážený pane předsedající, já bych chtěl navrhnout na program dne 9. listopadu jako první bod bod číslo 173, sněmovní tisk 592, o korporacích, který je také ve třetím čtení, takže bych vás požádal o podporu tohoto návrhu. Děkuji.
Pardon, bod 173. Co to je za bod?
Korporace.
Zákon o korporacích.
A sněmovní tisk 592.
O korporacích - 9. 11. bod 173 jako první bod. Děkuji. Ptám se, kdo další se hlásí do pořadu schůze. Jestliže nemá nikdo nic k pořadu schůze, budeme hlasovat o návrhu pana poslance Jaroslava Zavadila, který chce 9. 11. jako první bod zařadit bod číslo 173, zákon o korporacích. Je tady žádost o odhlášení. Všechny vás odhlašuji, prosím, abyste se přihlásili svými hlasovacími kartami. Budeme hlasovat o návrhu pana poslance Zavadila. Zahajuji hlasování. Kdo je pro, aby 9. 11. byl zařazen jako první bod bod číslo 173, zákon o korporacích? Kdo je proti? Je to hlasování číslo 224, přihlášeno je 96 poslankyň a poslanců, pro 57, proti 20. Návrh byl přijat. Tím jsme se vypořádali s pořadem schůze. Prvním pevně zařazeným bodem našeho dnešního dopoledního jednání je bod číslo 240, kterým je