Molim vas zauzmite svoja mjesta, ko je došao. Molim vas, evo čekamo kvorum, evo stiže kvorum. Molim vas, zauzmite svoja mjesta. Molim vas, počinjemo raditi. Dame i gospodo i poslanici, poštovani gosti, otvaram 52. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Ja vas još jedanput pozdravljam. Trenutno je u sali 28 poslanika sa tendencijom, nadam se, povećanja prisustva. Odsustvo sa današnje sjednice su pravdali: Jovan Todorović, Vinko Zorić iz zdravstvenih razloga. Zbog službenog puta su odsutni: Azra Hadžiahmetović, Milica Marković, Slavko Matić, Mirjana Malić, Velimir Jukić, Bakir Izetbegović, jer poznato vam je da je zasjedanje Parlamenta Vijeća Evrope. Također, želim vas obavijestiti da me je predsjedavajući Vijeća ministara zamolio da vas obavijestim, odnosno pravdao svoje odsustvo i odsustvo ministara i zamjenika činjenicom da se upravo održava i sjednica Vijeća ministara koja se morala zakazati iz nekih razloga njima opravdanih za današnji dan. Također, postoje još neke obaveze, tako da danas imamo prisustvo uglavnom pomoćnika, savjetnika iz Vijeća ministara. Molim vas da uvažite ovu činjenicu. Ja ću ovaj put preskočiti, da tako kažem, izvještavanje o inventuri izvršenih obaveza, zaključaka, inicijativa itd. jer smo jučer to uradili na Proširenom kolegiju. Nadam se da su predsjednici klubova prenijeli. Ali evo, ako ima potrebe, naravno ja to mogu i uraditi. Ali evo, kažem, zbog efikasnosti i racionalnog korištenja vremena da budemo što konkretniji. Dakle, nešto kratko oko dnevnog reda. I ovog puta smo imali neke izmjene, one su rezultat dostavljanja izvještaja, poštivanja Poslovnika ... kod zahtjeva za odgodu, produženje roka itd. Dakle, uglavnom, skinut je Prijedlog zakona o javnim nabavkama, na zahtjev Komisije, a u dnevni red je uvršteno izjašnjavanje o Zahtjevu za produženje roka za dostavljanje Izvještaja o ovom zakonu. Također je skinut i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odbrani, jer se obratila Kolegiju Predstavničkog doma Zajednička komisija za odbranu i sigurnost koja nije bila dostavila novo mišljenje i zatražila ... produženje roka, što je Kolegij odobrio. Uvrštene su još dvije tačke koje su ispunile poslovničke pretpostavke. Dakle, radi se o imenovanju članova u Zajedničku, da tako kažem, ad hoc komisiju radi usaglašavanja identičnog teksta Zakona o Agenciji za pružanje usluga u zračnoj plovidbi i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o 2 državnoj službi u institucijama BiH, jer je Dom naroda na jučerašnjoj sjednici u nešto drugačijim tekstovima usvojio ova dva zakona. Vi ste dobili, nadam se, na klupe i da ste pronašli prijedlog konačnog dnevnog reda. Otvaram raspravu o dnevnom redu današnje 52. sjednice. Izvolite. Huskić Adem.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, članovi Vijeća ministara, ostali gosti, ja imam prijedlog, i kolegice, naravno, izvinjavam se, za dvije dodatne tačke dnevnog reda, s obzirom da ovaj dnevni red nije nešto pretrpan. Naime, ja sam 1. 4. napisao jedno pismo, naslovio ga na predsjedavajućeg Parlamenta i predložio da se usvoji zaključak koji bi izgledao ovako: 'Zadužuju se zakonodavni i izvršni organi vlasti u BiH da urade vlastite akcione planove za implementaciju preporuka iz kominikea Upravnog odbora za implementaciju mira od 26. 3. 2009. godine.' Ja mislim da je ovo vrlo ozbiljan dokument ... od vrlo ozbiljnog organa i ja mislim da ni jedan organ vlasti zakonodavni ili izvršni u BiH nema pravo da se ponaša kao da ovaj dokument ne postoji. A što se tiče same Parlamentarne Skupštine, na jednoj od strana ... četvrta koja je, kad govorimo o jačanju vladavine prava, ima jedan pasus koji se odnosi direktno na Parlament i ja ću ga pročitati ovdje. 'Upravni odbor Vijeća za provedbu mira je pozdravio Rezoluciju Evropskog parlamenta od 15. siječnja 2009. godine, kojom se institucije i zemlje EU pozivaju da 11. srpanj proglase Danom sjećanja na žrtve genocida u Srebrenici, te je preporučio da i BiH taj dan obilježi na odgovarajući način.' Ovo bi, ja mislim, bilo direktno.
Dostavite prijedlog tačke dnevnog reda, izjasnit ćemo se.
Nisam čuo.
Dostavite tekst prijedloga tačke dnevnog reda i izjasnit ćemo se.
Ok, dostavit ću. To je jedna tačka. Znači, da se usvoji zaključak, to ću napisati. I druga tačka koju predlažem jeste sljedeća; znači, tačka dnevnog reda trebala bi da glasi: 'Donošenje 3 odluke o proglašenju 27. januara Međunarodnim danom sjećanja ... na žrtve holokausta i 11. jula Danom sjećanja na žrtve genocida u Srebrenici.' Obrazloženje u najkraćem bi bilo za prvi dio: da pozivajući se na odluku Generalne skupštine UN od 2005. godine kojom se 27. januar proglašava Međunarodnim danom sjećanja na žrtve holokausta, uzimajući u obzir Evropsku kulturnu konvenciju iz 1954. godine, pozivajući se na Deklaraciju evropskih ministara obrazovanja iz 2002. godine, uzimajući u obzir praksu 29 zemalja iz Evrope, predlažem da se 27. januar proglasi Danom sjećanja na žrtve holokausta. Ovdje ima pregled 29 zemalja u Evropi koje su taj dan proglasile. Pod dva, pozivajući se na Rezoluciju o Srebrenici koju je usvojio Evropski parlament 15. januara, pozivajući se na preporuke iz kominikea Upravnog odbora Vijeća za implementaciju mira u BiH da, citiram: 'Bosna i Hercegovina taj dan obilježi na odgovarajući način', cijeneći da bi prihvatanje ovih preporuka u znatnoj mjeri doprinijelo procesu pomirenja u BiH, uzimajući u obzir da nijedna relevantna politička stranka u BiH ne negira genocid u Srebrenici, predlažem da se 11. juli proglasi Danom sjećanja na žrtve genocida u Srebrenici. Znači, ovo su dvije tačke koje treba da se uvrste na današnji dnevni red.
Dostavite mi pisani tekst te dvije tačke dnevnog reda, izjasnit ćemo se. Izvolite, rasprava o dnevnom redu. Denis Bećirović.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, cijenjeni gosti, predstavnici medija, ja sam dvije sjednice prethodne čekao da na dnevnom redu vidimo naš zaključak kojeg smo mi zajednički usvojili prije nepuna dva mjeseca. Naime, predložili smo i svi zajedno usvojili taj zaključak: 'Da nam Vijeće ministara, konkretno, Ministarstvo sigurnosti najkasnije u roku od 15 dana dostavi informaciju o stanju sigurnosti novinara u BiH.' S obzirom da, evo, već dvije sjednice nemamo te tačke dnevnog reda, kao predlagač tog zaključka koji je, podsjećam, prihvaćen ovdje u Predstavničkom domu, danas osjećam potrebu da predložim ili da se ovo uvrsti u dnevni red ali, s obzirom da nemamo informaciju, vjerovatno je logičniji zaključak ako možemo doći do jednog zaključka danas na sjednici, a to je da za narednu sjednicu ovo bude tačka dnevnog reda, Pa, i ako ne dođe informacija od strane Ministarstva sigurnosti, opet da bude tačka dnevnog reda, jer onda možemo donijeti neki zaključak druge prirode. I zamolio bih oko tačke 24. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanjem saglasnosti o zaključcima pod broj 1 i broj 5 Denisa Bećirovića, predloženi povodom rasprave o Izvještaju o radu Vijeća ministara BiH za 2008. godinu, ako je moguće samo da dobijemo kratku informaciju, s obzirom da je zaključak o kojem je i Kolegij raspravljao i pokušao postići saglasnost odnosio se na jednu sasvim logičnu stvar. Naime, svi smo konstatovali na prošloj sjednici da Vijeće ministara nije ni sa 50% realiziralo svoj plan, dakle Plan aktivnosti Vijeća ministara u 2008. godini. Moj zaključak se odnosio da čujemo od Vijeća ministara koji je razlog za to. I ovdje, jel' u materijalu, i ja sam dobio da nije postignuta saglasnost. Ako nije problem, 4 gospodine predsjedavajući, samo da evo kao predlagač, pretpostavljam da nema otvaranja rasprave kada dođe ta tačka dnevnog red, da barem znam ko to nije se složio s jednom sasvim logičnom ocjenom, a to je da dobijemo informaciju od Vijeća ministara kao Parlament: Zašto nisu realizirali svoj Program rada? Hvala.
Ima li dalje o dnevnom redu? Vidite, gospodine Bećiroviću, ja sam maločas i rekao da ću ovaj put, Denise, ovaj put preskočiti podnošenje izvještaja, inventuru itd. Dakle, predsjednik kluba Vam nije prenio. Mi nažalost nismo do jučer ... nismo dobili informaciju Ministarstva sigurnosti i ja nisam uspio obezbijediti za današnju sjednicu tu informaciju. Naravno, mi ćemo raditi dalje na tome da se ona što je prije moguće obezbijedi i, što se mene lično tiče, mi možemo tu tačku staviti, došla informacija ne došla, možemo je staviti na dnevni red. A kad je riječ o usaglašavanju na nivou Kolegija itd., mi ne pravimo listing niti dajemo informacije kako je ko glasao, napravimo izvještaj, standardan izvještaj iz kojeg je vidljivo da li je Kolegij postigao saglasnost ili ne. To je ono što Vam ja mogu u ovom trenutku reći. Naravno, Vi ćete biti u prilici da vidite odnos prema tim zaključcima kada se budemo izjašnjavali o tome. Dakle ovako. Molim vas da oni koji imaju konkretne prijedloge tački dnevnog reda za današnju sjednicu da mi ih dostave, da bismo se o njima izjasnili. Gospodine Huskiću, jeste pripremili to? Evo za raspravu o dnevnom redu gospodin Živković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Koleginice, kolege poslanici, uvaženi ministri, poštovani gosti, naime, očigledno je da sve manje i manje ima potrebe za Prošireni kolegij ako ćemo na ovakav način da danas diskutujemo o dnevnom redu. Istovremeno mislim da ovako ozbiljne tačke koje ste predložili ili makar sam shvatio u vašem obrazloženju da želite da ih danas kandidujete bi zahtijevale makar manju pripremu u vezi sa upoznavanjem o tim tačkama dnevnog reda. Ja vas molim da na ovakav način ne otvarate ta pitanja ovdje u Parlamentu, da bi bilo bolje da ih pripremite, da ih dostavite i da ih razmotrimo prvo na jednom Kolegijumu, a onda ovdje zajedno 12 maja. Očigledno da ćemo, ako to ne bude na taj način ovdje raspravljeno, morati da tražimo pauzu i mi iz Kluba SNSD-a vjerovatno da kandidujemo i neke druge tačke ... ovdje. Prema tome, ja bih vas zamolio da ne širimo danas dnevni red i ne slažem se s vama da on nije obiman. On je obiman i ima veoma važnih tačaka, biće puno diskusije oko toga, čini mi se da sa ove dvije tačke bi samo usložnili današnji rad sjednice. Zahvaljujem.
Gospodine Huskiću, čuli ste jednu vrstu sugestije, prijedloga. 5
Baš potpuno siguran da se na moj prijedlog odnosi ovo, jer ja sam 1. 4. poslao vama pismo.
Sve uredu.
Znači, bilo je vremena i ja mislim da nisu tačke takve da bi oduzimale puno vremena, samo treba izglasati. Zahvaljujem.
Ok ... dakle, sad da vas izvijestim. Kad je riječ o prijedlogu ove tačke dnevnog reda vezano za 'zaduživanje zakonodavnih i izvršnih organa', o tome se možemo izjasniti, jer imamo neke materijale. Međutim o tački 2. 'donošenje odluke' itd., za tu tačku nemamo materijale. Dakle, ja sad, pa evo Vi kažete da imate, a sekretar Doma mi kaže da nema. Nisu ispunjene poslovničke pretpostavke da se izjasnimo o tački 2. Dobro, gospodine Huskiću. Molim vas, dakle izjašnjavamo se o prijedlogu gospodina Huskića. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Izvolite, gospodine Kalabiću.
Gospodo, predsjedavajući, ja ne znam kakve vi imate materijale, mi nemamo nikakve. Znači, nemamo nikakvih materijala, čak nemamo ni prijedloga tačke dnevnog reda.
Pa evo, izjasnit ćemo se da ne prihvatamo tu tačku dnevnog red i uredu.
Pa nemamo šta ne prihvatiti, jer mi u ovom momentu nemamo ništa. Znači, nemamo uopšte. Ja kad sam mislio, kad se kolega Huskić ...
... da odgovorim poslanicima. 6
...kad se kolega Huskić javio, ja sam mislio da ... se to odnosi na ovaj frapantan slučaj ovog monstruma iz Tuzle što je uradio prije par dana u sudu, mislio sam da će o tom biti riječi i da će ovaj parlament se izjasniti danas o tome. Ali izgleda da je to nevažno, to je nebitno, idemo na ove stvari koje će zakomplikovati na drugi način onaj, da tu negdje, da oko Tuzle negdje ... Ali mislim da Klub SNSD-a u ovom momentu predlaže za dvije tačke problematiku koju uvažavam. Nema nijednog dokumenta, nemamo ništa, nemamo se o čemu ni za, ni protiv izjašnjavati. Ili dajte pauzu dok ne dobijemo ove materijale ili da konstatujemo da nemamo apsolutno nikakvog dokumenta. Ne znam uopšte o čemu se izjašnjavamo.
Sat vremena pauzu traži.
Gledajte, kad se tiče prve tačke dnevnog reda, dokument je bio objavljen 30., bio je na internet stranici i ja sam poslao vama i razumio sam da ste vi dostavili poslanicima materijal. A evo, ako niste, ja ću iskopirati.
Znam ono što je na dnevnom redu.
Dobro, evo dajte mi pauzu od 10 minuta, ja ću dostaviti svima. Ili vi nastavite s radom dok ja ne ...
Gospodine Huskiću, pauza 10 minuta na zahtjev Kluba poslanika Stranke za BiH. [[PAUZA]] Molim vas, vrijeme pauze je isteklo, materijali su neki podijeljeni. Molim vas, kada je riječ, molim vas zauzmite svoja mjesta da se pokušamo malo pojasniti. Dakle, gospodin Huskić predlaže uvrštavanje dvije nove tačke dnevnog reda. Prva tačka dnevnog reda, dakle zaključak, odnosno tačka dnevnog reda 'Zadužuju se zakonodavni i izvršni organi vlasti BiH da urade vlastite akcione planove za implementaciju preporuka iz kominikea Upravnog odbora za implementaciju mira od 26.3.2009. godine.' Ovaj materijal je dostavljen poslanicima (pa tako je, Ademe, znam ja), dakle dostavljen je poslanicima. Doduše, nismo nagovijestili da će biti na današnjoj sjednici dnevnog reda i ja 7 nemam sigurnost da su ljudi to ponijeli i da su obratili pažnju na to itd. Mi smo vas obavijestili također da smo to uradili i da možete predložiti na jednoj od narednih sjednica kao tačku dnevnog reda. Evo, mi sada pokušavamo taj materijal da se ljudima podijeli. Što se tiče druge tačke dnevnog reda koju gospodin Huskić predlaže, dakle da se danas donese odluka 'Prijedlog odluke o proglašenju 27. januara Međunarodnim danom sjećanja za žrtve holokausta i 11. jula Danom sjećanja za žrtve genocida u Srebrenici.' I ovaj prijedlog se bazira na dokumentu Evropskog parlamenta, dakle njihove rezolucije. I taj materijal se kopira i pokušavamo ga obezbijediti.
nije uključen mikrofon
Pa, dignite se. Izvolite.
Svi smo mi dobili iz Ministarstva vanjskih poslova našeg jedan materijal, ne znam sa kojim je datumom, vidjet ćete, ja ću ga iskopirati, svi ga imamo, koji također isto to predlaže. U stvari, oni nama prosljeđuju Rezoluciju Evropskog parlamenta sa izvodima iz diskusija tamo i predlažu da usvojimo.
Sve ste Vi u pravu, gospodine Huskiću, samo takvih materijala ima, stotine ljudi dobijaju, mi nismo rekli da će danas biti na sjednici na dnevnom redu. I ja razumijem, na neki način, zahtjeve da ljudi to pogledaju. I, tačno je da su ljudi dobijali itd. Evo, ja sada pitam Dom: možemo li?
Drago Kalabić ...
Gospodin Kalabić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ako sam Vas razumio da ovo neće biti danas predloženo da prekinemo diskusiju. 8
Ne, ne, ja sam samo pokušao objasniti koji su to materijali koji bi trebali biti podloga da pomogne se poslanicima pri odlučivanju o uvrštavanju ili neuvrštavanju.
Ja Vas slušam, ali još jednom ponavljam da nijedan poslanik SNSD-a ovdje nema nijednog dokumenta. Ni u ovom momentu nemamo prijedlog kako izgleda prijedlog tačke dnevnog reda, ni u ovom momentu.
Ja sam pročitao, nemate, ovo je podijeljeno.
Nemamo. Mi to nemamo podijeljeno. Znači, nemojte misliti ...
Dakle, ja nisam u stanju, ja se stvarno izvinjavam, nemam sposobnosti, nisam u stanju da obezbijedim materijale i ja molim, gospodine Huskiću, da ove prijedloge tačaka dnevnog reda odložite za sljedeću sjednicu. Nisam ja u stanju obezbijediti što mi poslanici traže.
Samo da kažem.
Pa, kažite samo.
Je li to, pitam, podrazumijeva da ja moram na sljedećoj sjednici ponovo predlagati?
Ne morate Vi ništa. Ja ću sve poslati poslanicima i izjašnjavat ćemo se ovdje.
Ok, prihvatam.
Hvala lijepo. Imamo li još nešto oko dnevnog reda? Dozvolite mi da konstatiram dnevni red današnje sjednice, 52. 1. Usvajanje Zapisnika 51. sjednice Predstavničkog doma; 9 2. Poslanička pitanja i odgovori; 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine (drugo čitanje); 4. Prijedlog zakona o advokaturi Bosne i Hercegovine (drugo čitanje); 5. Prijedlog okvirnog zakona o osnovama naučnoistraživačke djelatnosti i koordinaciji unutrašnje i međunarodne naučnoistraživačke saradnje Bosne i Hercegovine (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o poštama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine (drugo čitanje); 8. Prijedlog zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora (prvo čitanje); 9. Prijedlog zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa robe i usluga od strateške važnosti za sigurnost Bosne i Hercegovine (prvo čitanje); 10. Prijedlog zakona o parlamentarnom vojnom povjereniku Bosne i Hercegovine – predlagači poslanici Šefik Džaferović i Adem Huskić (prvo čitanje); 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini – predlagač Dom naroda (prvo čitanje); 12. Prijedlog zakona o obezbjeđenju proporcionalne etničke zastupljenosti u organima uprave i lokalne samouprave u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje); 13. Prijedlog zakona o akcizama (prvo čitanje); 14. Izjašnjavanje Doma o Zahtjevu Komisije za finansije i budžet za produženje roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona o javnim nabavkama; 15. Izjašnjavanje o Prijedlogu revidirane strategije Bosne i Hercegovine za sprovođenje Aneksa VII. Dejtonskog mirovnog sporazuma i o zaključcima proisteklim iz rasprave, koji su usaglašeni u nadležnoj komisiji; 16. Godišnji izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2008. godinu; 17. Finansijski izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2008. godinu; 18. Izvještaj o aktivnostima Ureda za reviziju institucija Bosne i Hercegovine za 2008. godinu; 19. Izvještaj o utrošku sredstava Predsjedništva Bosne i Hercegovine za 2008. godinu; 20. Izvještaj o radu Državne komisije za reviziju odluka o naturalizaciji stranih državljana u BiH za period od 1. 1. 2008. godine do 16. 2. 2009. godine, sa Prijedlogom zaključaka; 21. Izvještaj o radu i Finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine za 2008. godinu; 22. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije Bosne i Hercegovine za 2008. godinu; 23. Izvještaj Privremene zajedničke komisije za utvrđivanje stare devizne štednje građana BiH položene na račune domicilnih banaka i filijala u BiH; 24. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o zaključcima pod br. 1. i 5. Denisa Bećirovića, predloženih povodom rasprave o Izvještaju o radu Savjeta ministara BiH za 2008. godinu; 25. Izjašnjavanje o Inicijativi poslanika Slavka Jovičića da se na sjednici Doma razmatra „Izvještaj Državne agencije za istrage i zaštitu o dostavljanju Izvještaja o počinjenom krivičnom djelu protiv više lica iz Republike Srpske“; 10 26. Izjašnjavanje o Inicijativi poslanika Željka Kuzmanovića da se na sjednici Doma razmatra „Izvještaj Tužilaštva BiH o načinu primanja i daljem postupanju u vezi s dostavljanjem Izvještaja Državne agencije za istrage i zaštitu o počinjenom krivičnom djelu protiv više lica iz Republike Srpske“; 27. Izjašnjavanje o Inicijativi poslanika Adema Huskića i Šemsudina Mehmedovića za izmjenu Odluke o ograničenju uvoza putničkih automobila, teretnih vozila i automobilskih guma; 28. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi usaglašavanja teksta Zakona za pružanje usluga u zračnoj plovidbi; 29. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi usaglašavanja teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH. Prelazimo na rad. Ad. 1. Zapisnik 51. sjednice Predstavničkog doma
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, prisutni, ja ću postaviti jedno poslaničko pitanje.
Komentari su, Ekreme. 11
Molim?
Komentari na odgovore. Sada imamo komentare na dobijene odgovore.
Pa, ovdje u dnevnom redu piše Poslanička pitanja i odgovori. Mislio sam da prvo idu pitanja, pa onda odgovori. Hajde, onda nemam ja, nisam imao pitanja.
Ja se izvinjavam, dakle praksa je stalna, praksa je da prvo komentarišemo odgovore i, izvinjavam se, evo stavit ćemo ubuduće u dnevnom redu: komentari na odgovore i pitanja. Husein Nanić, komentar.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Članovi Vijeća ministara, gosti, poslanici, ja sam dobio odgovor na tri pitanja i ovom prilikom bih javno htio pohvaliti aktivnosti koje vodi Federalno ministarstvo energetike, industrije i rudarstva na projektu gasifikacije Unsko-sanskog kantona i zadovoljan sam odgovorom koji sam dobio i od ministarstva i od BH Gasa. Također bih htio pohvaliti odgovor koji sam dobio od Vijeća ministara, a radi se o otvaranju malograničnih prelaza u izbornoj jedinici odakle ja dolazim, Bihać i Velika Kladuša, i želim iskoristiti priliku da javno se zahvalim na aktivnostima koje vode i na konkretan i kvalitetan odgovor koji sam dobio. Znači, na ovim aktivnostima koje se odvijaju po ovom pitanju. Ono čime nisam zadovoljan jeste odgovor na postavljeno pitanje vezano za dokapitalizaciju Energopetrola. Dobio sam odgovor od Agencije za privatizaciju, nisam dobio odgovor od Vlade Federacije, a osnovna pitanja koja su neriješena i koja opterećuju ovu problematiku tiču se Vlade Federacije i ja ostajem kod zahtjeva na tom odgovoru. Znači, od Vlade Federacije da dobijem odgovor po onom pitanju koje sam postavio. Zahvaljujem se.
Šefik Džaferović, komentar na odgovor.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja sam dobio odgovor na svoje postavljeno pitanje samo od dijela institucija BiH i entiteta. Dakle, odgovorilo mi je Ministarstvo pravde entiteta RS, odgovorilo mi je Visoko sudsko i tužilačko vijeće. Nisam dobio 12 odgovor od Ministarstva pravde entiteta Federacija BiH, ali nije ni važno, je li. To govori o njihovom odnosu spram naših pitanja i inicijativa. Ja bih želio da podsjetim da je moje pitanje bilo usmjereno na inicijativu kojom treba da se osigura što je moguće veći stepen proporcionalne etničke zastupljenosti zaposlenih u pravosuđu na području cijele BiH i tu se pojavio problem. Sudija Općinskog ili Osnovnog suda, kako se već gdje zovu, ima plaću negdje 2.400, 2.600 maraka i nema nikakvih dodatnih naknada i onda je sudija iz Trebinja koji npr. je imenovan za sudiju u Zenicu, između ostalog, i po tom principu radi osiguranja proporcionalne etničke zastupljenosti zapravo u poziciji da objektivno ima najmanje 1.000 maraka manju plaću od sudije iz Zenice koji živi i radi u Zenici, jer njemu valja platiti stan i valja mu se izdržavati za taj mjesec dana. I – i naravno, ima i drugih kombinacija: sudija iz Sarajeva koji je imenovan za sudiju u Foči – jer ljudi su počeli da napuštaju ta mjesta. To je nepošteno i ja mislim da država ukoliko želi da se princip proporcionalne etničke zastupljenosti u pravosuđu, jer Visoko sudsko i tužilačko vijeće radi na tome – ispoštuje i da mi podstaknemo taj proces bez ikakvog povećanja plaća, dakle ja ne zagovaram to, povede računa o troškovima ljudi koji iz svojih mjesta prebivališta odlaze, žive i rade u drugim mjestima obavljajući ovu odgovornu dužnost i zbog toga ja, pošto je to sada vezano i za ove zakone o plaćama, tražim od Vijeća ministara da ovo pitanje, ne samo u pravosuđu nego i u SIPA-i, u Državnoj graničnoj službi, u Upravi za indirektno oporezivanje, dakle ovih ljudi koji su iz svojih mjesta radi ovoga poslani da rade u drugim mjestima, ja mislim da treba da podstičemo taj proces, da ovo sagleda i da se poduzmu odgovarajuće mjere, ukoliko je potrebno da i Parlamentu predlože da Parlament uradi svoj dio posla. Ne budemo li to uradili, ljudi će se početi vraćati i onda ništa nismo uradili sa ovim reformama. Toliko, hvala vam.
Šemsudin Mehmedović, komentar također.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, ja sam u međuvremenu dobio dva odgovora na dva moja postavljena pitanja i želim da komentarišem oba. Vrlo ću kratko. Naime, postavio sam pitanje vezano za suspenziju zamjenika direktora Granične policije, gospodina Alagić Vahida, zbog provođenja istrage. A na jednom od seminara glavni državni tužilac nam je ustvrdio kako svaka istraga se završava u roku od šest mjeseci. A evo, već godina i po dana kako je suspendovan gospodin Vahid Alagić kao zamjenik direktora Granične policije, a da do dan-danas nema odgovora od strane Tužilaštva. Stoga ću ja ovo svoje pitanje ponoviti kada dođe na red postavljanje zastupničkih pitanja, ali ću ga ponoviti Tužilaštvu, jer nezvanično saznajemo da odgovor Tužilaštva stoji napisan već nekoliko mjeseci ali iz određenih ili, ne znam, njima poznatih razloga ne ide tamo gdje bi trebao da ide. I, drugo moje pitanje, koje sam postavio na jednoj od sjednica ovog doma Uredu za reviziju a tiče se klasifikacije u platnim razredima, odnosno primjene Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, i nadležno Ministarstvo finansija nije, odnosno nadležna ministarstva nisu donijeli podzakonska akta koja su trebali da donesu u skladu sa članovima 54. i 57., te članom 30. stav (1) ovog zakona u smislu klasifikacije zanimanja, pa smo došli u situaciju 13 da vozači ministara imaju daleko veće plate od vozača koji nisu vozači ministra, što svakako nije prihvatljivo, jer je u pitanju diskriminacija određenih zanimanja, pa ću ja i ovo pitanje ponoviti.
Željko Kuzmanović, također komenar odgovora.
Poštovani predsjedavajući, kolege poslanici, uvaženi gosti, zadovoljan sam brzinom dobijanja odgovora od nadležnih institucija. U ovom slučaju to je bilo Ministarstvo unutrašnjih poslova RS-a, Ministarstvo unutrašnjih poslova Federacije BiH i Državna agencija za istrage i zaštitu, ali ne i sadržajem odgovora. Naime, od sve tri institucije dobio sam negativan odgovor o postojanju paravojnih formacija na teritoriji RS-a, odnosno na cjelokupnoj teritoriji BiH, što bi značilo ili da navedene institucije ne rade dobro svoj posao ili da uvaženi kolega Huskić koristi mnogo naprednije obavještajne tehnike i metode od njih. Šalu na stranu, moram priznati da izuzetno poštujem kolegu Huskića i njegov konstruktivan doprinos u radu ovog parlamenta, no mišljenja sam da bi svi poslanici u ovom parlamentu trebali izbjegavati izjave ovog tipa a mnogo više raditi na očuvanju mira, širenju tolerancije, donošenju onih zakona koji će omogućiti funkcionalan ekonomski i socijalni ambijent, na kraju krajeva, i obezbjeđivanje novih radnih mjesta a, što da ne, i vraćanje osmijeha na lice ovog napaćenog naroda. Retoriku ovog tipa mislim da treba ostaviti ... ... ostaviti tamo gdje joj je i mjesto, a to je na početak '90.-ih godina. Hvala vam puno.
Adem Huskić, komentar odgovora.
Zahvaljujem. Ja sam dobio odgovor koji sam postavio Vijeću ministara ali odgovor je samo djelimičan, jer je samo Porezna uprava Federacije dostavila odgovor. Ostali organi koji bi mogli dostaviti odgovor nisu. To je Poreska uprava RS-a, Distrikta Brčko i Uprava za indirektno oporezivanje. A, samo da podsjetim da sam pitao: 'Kako strani državaljani koji ostani dužni, a pobjegnu odavde, kako država naplaćuje taj dug?' I, dobio sam, vjerujem da su kolege i pročitale, 'da u Federaciji ima 4.021 pravni subjekt čiji su vlasnici ili menadžeri stranci, da većina tih subjekata nema dovoljno imovine da se naplate potraživanja i, s tim u vezi', kaže direktor, 'da zakonodavni organi bi trebali posvetiti posebnu pažnju ovoj pojavi i pokrenuti inicijativu za donošenje propisa kojim bi se uspostavili mehanizmi obezbjeđenje naplate poreza od stranih fizičkih i pravnih lica. Porezna uprava, u ovom slučaju Federacije, je organ koji samo izvršava porezne i druge zakone, te podzakonske akte kojim se regulišu obračun i naplata plata.' Ovo što bi rekli kod mene tamo u Donićima: 'Svi muslimani, a krmeta nema!' Ovdje su svi čisti, ljudi rade, stvore velike obaveze i pobjegnu iz države i mi nemamo mehanizama da naplatimo. I u tom smislu predlažem zaključak sljedeći, pošto jedino možemo predložiti Vijeću ministara: 'Zadužuje se Vijeće ministara BiH da zakonskim propisima osigura mogućnost naplate i potraživanja državnim organima BiH od firmi čiji su osnivači ili vlasnici strani državljani.' 14 Zahvaljujem.
Drago Kalabić, također komentar.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Pa, ja sam samo djelimično zadovoljan odgovorom na moje poslaničko pitanje a ono je, kratko ću ponoviti, znači: 'Šta će Savjet ministara uraditi povodom odluke Savjeta Regulatorne agencije kojom se plata generalnog direktora Agencije uvećava za 30%?' Ministarstvo je ovdje odgovorilo da ono nije odobrilo unos plate, ali ne govori dalje o statusu takve plate i bilo bi vrlo zanimljivo vidjeti u ovom momentu koliko ona iznosi i šta će biti urađeno. Iz tog razloga ću ja ponoviti jer suština mog odgovora je bila, znači mog pitanja je bila: Šta će Ministarstvo da revidira takvu odluku, a ne da informiše o nečemu o čemu mi već znamo. Hvala.
I ja još imam prijavljenog gospodina Momčila Novakovića za komentar, izvinjavam se, i gospodin Lozančić, ovaj put sam previdio. Gospodin Novaković.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Uvažene koleginice i kolege, ja sam postavio pitanje: 'Koliko je putničkih auta nabavljeno u 2008. godini za potrebe predsjedavajućeg i ministarstava Savjeta ministara, koje marke su auta, od kog dobavljača, po kojim cijenama i uslovima plaćanja?' Dobio sam odgovore za jedan broj ministarstava, nisam dobio odgovore za predsjedavajućeg, ali ono što sam mogao iz ovoga što sam dobio saznati jeste da je, recimo, da su dobavljači auta u zavisnosti od toga ko je ministar, ili iz Sarajeva, ili iz Mostara, ili iz Laktaša. Dakle, zavisi koji je ministar nabavljao, što je, moram reći, ovako prilično interesantno izvući kao zaključak iz ovoga i očito pokazuje svu otvorenost postupka javne nabavke. Sljedeće što sam saznao iz ovog odgovora jeste da se Škoda Octavia kreće od 26.445,50 do 43.465,50 u zavisnosti od toga za koga je nabavljano i u zavisnosti od toga je li 1,9 TDI ili je 2,0 TDI, odnosno da li je Škoda Octavia elegance. Dakle, razlike su, vidimo, i do nekih 16-17 hiljada maraka po jednom vozilu. Takođe sam iz ovoga mogao zaključiti da je Q7 za Ministarstvo sigurnosti, odnosno bezbjednosti, koštao 129.850 KM. U medijima je bilo da je za nekih stotinjak hiljada više koštao Q7 za predsjedavajućeg Savjeta ministara. Ne znam koliko je to tačno, ali mediji su nam dali takvu informaciju. Ovdje nisam dobio odgovor, znači u tom dijelu već sam rekao da nisam dobio odgovor. 15 Dakle, vrlo interesantnih se zaključaka iz ovog odgovora na postavljeno pitanje može izvući. Hvala vam.
Imam gospodina Lozančića za komentar i onda prelazimo na nova pitanja.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, ja sam dobio dva odgovora od Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, jedan odgovor koji sam postavio na 47. sjednici 4. 3., drugi koji sam postavio na 48. sjednici 18. 3. Moram reći odmah da sam u ovom prvom pitanju postavio jedno jednostavno pitanje u kome sam Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće obavijestio da sam ja, a pretpostavljam i oni iz sredstava informiranja, čuo teške optužbe na račun uvaženih nositelja suditeljske i tužiteljske dužnosti i profesiju u BiH, gospodina Ize Tankića i gospodina Branka Perića, bivšeg predsjednika i člana Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća. Da su optužbe izrečene u magazinu „60 minuta“ Federalne TV i pitanje je glasilo: 'Šta je Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće poduzelo da zaštiti dignitet ovih visokih dužnosnika ako optužbe nisu točne, a optužbe su teške, odnosno šta će Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće poduzeti da ih sankcionira ako su optužbe utemeljene?' I odgovor na ovo pitanje sam dobijao u nastavcima. Prvo sam dobio odgovor 17. 4. u kome su me uljudno obavijestili: 'Ovim putem želimo Vas obavijestiti da će Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće na jednoj od narednih sjednica razmatrati gore navedeno zastupničko pitanje.' To je znači nekih mjesec i po dana od dana kad sam ja postavio pitanje. A onda su me napokon 23. 4., valjda misleći da je ovo odgovor na to pitanje, obavijestili da je prema članu 71. pritužba ili dopis koji je zaprimljen u Uredu disciplinskog tužioca u kojem se navode povrede dužnosti od strane sudija i tužioca kao i informacije prikupljene tokom istrage – predstavljaju tajnu, izuzev za Vijeće po njegovom zahtjevu. Znači, dalje su mi pojasnili pošto je to tajna da mi ne mogu odgovoriti, ni jesu li, je li pokrenut disciplinski postupak protiv navedenih članova sudačke i tužiteljske funkcije, to je jedna stvar. I druga, jesu li oni tražili da ih se zaštiti od, evo, neopravdanog recimo optuživanja. I jedno i drugo predstavlja tajnu. I meni ostaje ovako da kažem da ni brzinom, ni sadržajem, a pogotovo stanjem u Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću i u sudačkoj i tužiteljskoj organizaciji ne da nisam zadovoljan nego sam vrlo zabrinut. A najnoviji događaji o kojima je javnost obaviještena putem vrlo ovako iritantnih televizijskih snimaka o događajima pred najvišom sudbenom instancom u BiH, kad smo se suočili s činjenicom da možete biti osuđeni na 12 godina zatvora pa biti pušteni da slobodno odšetate kud hoćete, govore o jednom vrlo, vrlo, zabrinjavajućem stanju u ovoj vrlo delikatnoj oblasti i ... među delikatnim, da tako kažem, predstavnicima evo trećeg stuba vlasti, sudbene vlasti. Tražiti nešto novo, tražiti dodatna pojašnjenja, tražiti promjenu ovakvog stanja, mislim da nije kroz zastupničko pitanje dovoljno, i ja ću najvjerovatnije za jednu od narednih sjednica 16 predložiti inicijativu da o stanju u ovoj oblasti otvorimo jednu kvalitetnu raspravu i da uistinu pokušamo dati svoj doprinos da više nikad niko ovakve odgovore ne dobiva i da nikad niko više ne bude u poziciji da konstatira ovo što sam ja maloprije konstatirao za ovu vrlo, vrlo važnu instituciju ove zemlje. Drugo pitanje koje sam postavio istoj instituciji je moram reći samo nastavak ovog prvog pitanja u kome su oni, između ostalog, mene obavijestili da 'prema propisima koji se odnose na sud i tužiteljstvo nema izričite odredbe koja se odnosi na proporcionalnu zastupljenost konstitutivnih naroda'. A ja sam pitao: 'Temeljem kojih standarda su sa svih čelnih pozicija isključeni kadrovi hrvatske nacionalnosti?' Možda misle da je odgovor na trećoj stranici ovdje, gdje kažu da 'zbog pomanjkanja kandidata, kvalitetnih kandidata iz reda određenog naroda nekad nisu u mogućnosti.' Želim pretpostaviti da oni misle da među hrvatskim kadrovima, među članovima hrvatskog naroda, pripadnicima hrvatskog naroda u BiH, da oni procjenjuju po svojim standardima da nema kvalitetnih kadrova i da je to opravdanje zašto na određenim čelnim pozicijama u državnim institucijama, na čelnim pozicijama u sudačko tužiteljskim organizacija nema predstavnika hrvatskog naroda. Međutim, kako postupaju sa onim koji već jesu članovi, možda je Hrvatima i bolje što nisu među takvima. Hvala lijepa.
Na ovaj način smo završili komentare na dobijene odgovore. Ja imam prijavljenih 14 poslanika za nova poslanička pitanja i apelujem i molim vas da se skoncentrišete na pitanje i da ne dajete preširoka obrazloženja, da štedimo vrijeme. Izvolite, dakle redom, Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Za današnju 52. sjednicu Predstavničkog doma ja sam pripremio neka pitanja i tražio bih odgovore kao što slijedi ... u nastavku. Vijeće ministara BiH odobrava svake godine trogodišnji program javnih investiranja revidiran na godišnjoj osnovi i pomjeren za godinu unaprijed. Pripremi izradi tih programa prethodi i priprema i izrada programa javnih investiranja institucija BiH, Federacije, RS i Brčko Distrikta, prethodno odobrenih od svake vlade pojedinačno. Postavljam pitanje Vijeću ministara, znači: 'Da li je Vijeće ministara utvrdilo trogodišnji program javnih investiranja i tražim da mi se isti dostavi? Drugo pitanje ministru Ministarstva za finansije i trezor. Ono je aktuelno i ono što se može čuti znači iz sredstava informisanja kako BiH raspolaže sa više od milijardu maraka kreditnih sredstava koja nisu iskorištena i na koja se plaća zatezna kamata za neiskorištenost tih sredstava. Postavljam pitanje i tražim informaciju: 17 'Sa koliko neiskorištenih kreditnih sredstava BiH raspolaže, znači sa koliko raspolaže, za šta su ta sredstva namijenjena, koliko se plaća zatezna kamata i šta Vijeće ministara poduzima ... kako bi se sredstva utrošila?' Jer smo svijedoci da sredstava nedostaju, kamate svakodnevno rastu na sredstva, investicije su zaustavljene, a smatram da je nedopustivo držati neaktivna sredstva i plaćati na to još zatezne kamate. I treće pitanje dozvolite da postavim rukovodstvu BHRT-a, a radi se o sljedećem: da je javnost upoznata sa problemima sa kojima se susreće BHRT u vezi namjere o prestanku emitiranja TV satelitskog programa zbog neplaćanja računa i raskida Ugovora o emitiranju satelitskog programa BHTV1 prema dijaspori. Navedeni dosadašnji dug za 2007. i 2008. godinu je 924 hiljade maraka. Postavljam pitanje rukovodstvu BHRT-a: 'Na koji način se naplaćuje taksa za prijem gledanja satelitskog programa u dijaspori, koliko je kartica po godinama od uspostave tog sistema prodano i kolika je pojedinačna cijena?' Istovremeno postavljam pitanje rukovodstvu: 'Što je uradilo i da li se išta planira uraditi da se naplata poveća?' Zahvaljujem se.
Šemsudin Mehmedović.
Zahvaljujem. Ja imam nekoliko kratkih pitanja, evo počet ću.
Je li nekoliko, je li?
Nekoliko. Prvo je Tužiteljstvu BiH: 'Od 7. 12. 2007. godine suspendovan je sa dužnosti zamjenik direktora Granične policije Vahid Alagić zbog provođenja istrage od strane Tužiteljstva BiH. Pitanje je: U kojoj fazi je istraga, te ... kada se očekuje okončanje iste, s obzirom da se radi o čovjeku sa porodicom, te da je neriješen njegov radno-pravni status i zbog još neokončane istrage?' Drugo pitanje Ministarstvu finansija: 'Kada će se izvršiti primjena člana 54. stav (4) i člana 57. kao i člana 30. stav (1) Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH?' A radi se naime o izradi podzakonskih akata u smislu metodologije i razvrstavanja radnih mjesta u platne razrede, kao i kriterijima za napredovanje unutar platnog razreda. 18 Treće pitanje Vijeću ministara i Centralnoj banci BiH, te agencijama za bankarstvo Federacije i RS: 'Šta kanite učiniti da se spriječi ponašanje banaka u BiH koje je suprotno ne samo tržišnim zakonima već nemoralno u aktuelnom trenutku u BiH?' Naima, banke u BiH, vjerovatno uz dopuštenje agencija za bankarstvo entiteta, povećavaju kamatne stope, iako je cijena kapitala na eurotržištu pala. Povećavaju čak kamate i na već postojeće kredite, a upitno je vraćanje istih. I drugo, povećavaju naknade za svaku transakciju sa 1 KM na 1,5 KM, odnosno 2 KM što je značajan izdatak za svako domaćinstvo kada se zna da su obavezni plaćati račune za komunalne i druge usluge. I imam jedno pitanje, koje neću čitati, za Ministarstvo civilnih poslova. Radi se zapravo o implementaciji Zakona o lijekovima, tako da ima nekoliko pitanja, odnosno potpitanja unutar ovog pitanja pa ću dostaviti u pismenoj formi. Hvala lijepo.
Hvala. Mehmed Suljkanović.
Hvala, uvaženi predsjedavajući. Ja imam jedno vrlo kratko pitanje i isto tako kratko obrazloženje. Pitanje je upućeno Ministarstvu pravde, a glasi: 'U kojoj fazi se nalazi postupak registracije Unije kinoloških saveza u BiH?' Obrazloženje: Transparency Internationalu BiH nedavno se obratilo udruženje građana pod nazivom Unija kinoloških saveza u BiH koje već više od osam mjeseci bezuspješno pokušava da ostvari zakonsko pravo da bude registrovano u nadležnom ministarstvu. Nadalje se u pismu navodi da je Ministarstvo pravde u martu mjesecu 2007. godine za samo sedam dana registrovalo udruženje Kinološka asocijacija - unija u BiH od devet fizičkih lica kao osnivača kojima je dato pravo da predstavljaju državu bez dokaza da su članovi FCI. Osim toga, pomenutoj grupi dato je pravo da po statutu navedene organizacije na svim funkcijama budu doživotno. U pismu se također navodi da je prilikom ove registracije bilo dosta nepotizma, s obzirom da je jedan od osnivača brat ministra Bariše Čolaka. Kao što ste mogli čuti ovdje pomenut nepotizam, pojava dosad nepoznata na našim prostorima, i zbog toga očekujem ... jednu brzu reakciju iz Ministarstva pravde kako bi se eventualno demantovala mogućnost da je ovako nešto kod nas zabilježeno.
Ja se ne mogu uzdržati, baš veliš nepoznata, nepotizam, je li? 19 Rifat Dolić.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja imam danas jedno pitanje i jednu poslaničku inicijativu. Pitanje je direktoru Uprave za indirektno oporezivanje BiH: 'Čime je inicirana promjena lokacije carinskog terminala u Velikoj Kladuši iz objekata firme Agrokomerc u objekte jedne privatne firme, čiji je vlasnik jedan od vodećih kriminalaca u Unsko-sanskom kantonu i dokazani utajivač poreza koji je malo stvari u životu uradio na zakonit način? Na koji način je obavljena zakonska procedura oglašavanja izbora nove lokacije? Koja je logika da jedna tipično državna ustanova kakva je carina napušta prostorije u većinskom državnom vlasništvu, iznajmljuje prostorije u privatnom vlasništvu i da stvar bude gora, dakle, aranžman pravi sa vlasnikom koji je kralj kriminala, rada na crno i utaje obaveza prema državi? Carinski terminal u Velikoj Kladuši bio je smješten u objektima Agrokomerca u Velikoj Kladuši. Nedavno je u mukloj tišini i pod čudnim okolnostima izvršen aranžman promjene lokacije i za to su odabrani objekti privatne firme u vlasništvu Farizetović Adema iz Velike Kladuše. Javna je tajna u Velikoj Kladuši da je ova operacija koštala nekoliko stotina hiljada KM koje je ovaj poznati kupac državnih službenika platio za njenu projekciju i realizaciju. Smještaj carinskog terminala u Velikoj Kladuši u objekte u vlasništvu ovoga čovjeka je klasičan primjer organiziranog kriminala i potvrda da su kriminalci mezimci ove države. Bila bi prava tragikomedija da Uprava za indirektno oporezivanje za svoje potrebe snimi imovinski i porezni i općenito poslovni karton ovoga čovjeka i da sagleda u kakav je poslovni potez ušla ovim aranžmanom sa čovjekom koji je u životu malo stvari uradio na zakonit način. Uprava za indirektno oporezivanje, nema šta, šalje pravu evropsku poruku svima onima kojima je još uvijek preostalo nešto vjere u pravnu državu i vjere da se može pobijediti kriminal i korupcija u BiH! Molim za detaljan odgovor Uprave za indirektno oporezivanje i tražim da tehnička služba Parlamentarne skupštine ovo pitanje proslijedi SIPA-i i OHR-ovom Odijelu za borbu protiv organiziranog kriminala, jer je ovaj aranžman sasvim sigurno za njih respektabilan slučaj. Inicijativa je upućena ministru za ljudska prava i izbjeglice u Vijeću ministara. Ja sam prije šest mjeseci u ovome domu postavio pitanje i upozorio na kršenje elementarnih ljudskih prava građanina Šumić Mehmeda iz Blagaj Japre, Općina Bosanski Novi – Novi Grad kojeg je supruga Plema uz pomoć rođaka advokata Bajramović Esada iz Bihaća i sutkinje Karabegović Jasminke proglasila mrtvim. I od tada do danas taj čovjek je lišen elementarnih ljudskih prava, bez identiteta, bez doma, slomljen teretom bolesti i bjede koje su njegova svakodnevnica. Po ovome pitanju jedino je profesionalno postupila Općina Bosanski Novi – Novi Grad, koja je izvršila svoj dio posla, obavijestila institucije, ali od tada nije ništa dalje urađeno i ja sam ovdje uputio inicijativu ministru da formira ekupu ili jednog čovjeka koji će obići ovog čovjeka, informirati nas i mene pojedinačno i poslanike ovoga doma o konkretnom slučaju. Hvala lijepa.
Momčilo, je li ovo neka replika? Greška, je li? 20 Živković, poslaničko pitanje.
Zahvaljujem. Naime, iako BiH ne može da se pohvali provođenjem i poštivanjem međunarodnih ugovora, pogotovo onim sa komšijama, očigledno da će to biti i nastaviti se i u vezi sa ovim zakonom o poštivanju CEFTA-e. Ipak bih otvorio jedno pitanje koje se tiče Sporazuma o sukcesiji. Naime, prema mojim saznanjima, BiH je prema odluci o provođenju ovoga sporazuma, odnosno Aneksa G Sporazuma o sukcesiji, nekima iz drugih država, bilo privatnim licima, bilo pravnim licima, vratila imovinu. Nisam upoznat da se to isto dešavalo i sa imovinom građana BiH i institucija, odnosno pravnih lica u zemljama potpisnicama ovog sporazuma. Zato pitanje upućujem Savjetu ministara (ne znam koje se ministarstvo time striktno bavi). 'Koliko je prema saznanjima koje ima Savjet ministara vraćeno imovine u zemljama potpisnicama Sporazuma o pitanju sukcesije bivše SFRJ, pravnim, fizičkim licima iz BiH?' Zahvaljujem.
Hadži Jovan Mitrović.
Poštovano predsjedništvo, jedno vrlo kratko pitanje za Ministarstvo pravde, a istovjetno ovakvo pitanje imam namjeru da uputim i Ustavnom sudu. 'Kada se po Ustavu BiH građanin BiH može proglasiti nepodobnim da bude biran, što analogno tome ide i da nema mogućnosti da bira?' Ovo govorim iz razloga što imamo Zakon o sukobu interesa koji je donio ovaj parlament, poslije nametanja od strane Visokoga predstavnika. Imamo Centralnu izbornu komisiju koju je imenovala ova Parlamentarna skupština, gdje Centralna izborna komisija uzima sebi za pravo da ovaj zakon tumači više iz političkih razloga, a ne onako kako jeste. Ne ulazeći u to da li je on u sukobu, da li je sa ... samim našim Ustavom, lično imam jedan primer, imam nameru da tužim tu Centralnu izbornu komisiju koju je izabrao ovaj parlament iz razloga što gospoda iz političkih razloga tvrde da sam ja član skupštine preduzeća čiji sam ja vlasnik, jednočlanoga društva koje po Zakonu o preduzećima nema skupštine, nema upravnog odbora, nema nadzornog odbora, gdje sam svjestan ovoga zakona 2005. godine donio odluku i prenio ovlaštenja na direktora sa neograničenom odgovornošću da upravlja tim preduzećem, jer sam znao da po ovom zakonu ne mogu biti ni član, niti mogu biti potpisnik. Iz tog razloga mislim da mi je lično nanesena šteta od strane tih lica koja su u medijima izašla gdje je izašlo za običnog građanina kao da sam ja kriminalac i jednostavno do kraja ću tjerati, tužiti ih, i tražiti odštetu za ono što su odradili. Hvala.
Denis Bećirović. 21
Ja imam dva poslanička pitanja. Prvo pitanje postavljam već evo četvrti mjesec, što predsjedavajućem Vijeća ministara, što različitim ministrima u Vijeću ministara BiH. Naime, iako po Poslovniku trebamo najkasnije u roku od 30 dana dobiti odgovor, evo četvrti mjesec, ponavljam, nemam odgovora na pitanje. 'Koliko je Generalni sekretarijat Vijeća ministara BiH kupio automobila ... u posljednjoj godini dana, tačno navedeno od 15. aprila 2008. do 15. aprila 2009. godine? Kolika je tačna cijena kupljenih automobila, način kupovine automobila i opravdanost kupovine tih automobila?' Nažalost, poslanici evo nemaju odgovor na to pitanje, pojedini mediji došli su do određenih saznanja i sada da li se radi o preko pola miliona sredstava namijenjenih za tu svrhu, je li, ili je možda cifra i preko jedan milion, to ne možemo tvrditi zato što nemamo odgovor u skladu sa Poslovnikom. Ja danas ponovo želim, ali danas u usmenoj formi postaviti pitanje ljudima iz Vijeća ministara. Ovdje vidim jedino gospodina Novića, pa njemu postavljam pitanje: 'Da li on može dati usmenu informaciju koje automobile je kupio Generalni sekretarijat Vijeća ministara BiH od 15. aprila 2008. do 15. aprila 2009. godine? Kolike su tačno cijene tih automobila, opravdanost itd.? Ako ne može za sve, barem iz ličnog iskustva evo ako može reći nešto o tome, s obzirom da mi danas, podsjećam, u okviru 24. tačke dnevnog reda izjašnjavamo se kao Parlament i ovo je dakle vezano sa ovom 24. tačkom. Da li ćemo formirati istražnu komisiju Parlamenta koja će doći do podataka kad već ne možemo doći legalno putem Poslovnika do podataka o ovom pitanju? Drugo pitanje, Vijeće ministara BiH je na svojoj 27. sjednici, održanoj 2. oktobra 2003. godine, donijelo Odluku o imenovanju generalnog direktora i dva zamjenika generalnog direktora Direkcije za civilno vazduhoplovstvo BiH. Spomenuta lica su imenovana na period od tri godine, što znači da im je istekao mandat 2. oktobra 2006. godine. Pitanje glasi (s obzirom da navedena lica još uvijek obavljaju dužnosti na koje su imenovana navedenom odlukom Vijeća ministara BiH iz 2003. godine, tražim da se dostavi odgovor, odnosno obrazloženje u pisanoj formi): 'Kako je moguće da isti i dan-danas obavljaju navedene funkcije, odnosno koje pravne radnje su u međuvremenu poduzete u tom smislu?' Hvala.
Gospodine ministre, oko ovih ličnih iskustava, idemo, idemo dalje. Selim Bešlagić. 22
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice, poštovane kolege, poštovani gosti, ja moram da kažem da sam dobio odgovor u vezi s pitanjem o flaširanim vodama od Agencije za sigurnost hrane i prema izvještaju oni su pripremili sve i uputili na Upravni odbor Agencije koji je trebao da razmotri ove materijale i da 20. 11. 2008. godine su zakazali tu sjednicu, ali ta se sjednica nije održala. Ja sam poslije toga došao do zaključka ... da li je ovakav odnos Upravnog odbora Agencije svjesno opstruiranje uvođenje reda na tržištu flaširanih voda. I zbog toga postavljam sljedeće poslaničko pitanje, ja kažem, Vijeću ministara: 'Ko je odgovoran i ko ima nadležnost da utiče na funkcionalnost Upravnog odbora Agencije za sigurnost hrane i zaštite i zašto? I zašto Upravni odbor Agencije već pet mjeseci nije održao sjednicu koja je trebala da se održi 20. 11. 2008. godine?' Hvala velika.
Niko Lozančić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Ja imam jedno kratko pitanje Ministarstvu sigurnosti BiH. U vrijeme kada i nižerangirani kriminalci početnici u svom arsenalu posjeduju, nose, i upotrebljavaju makar vatreno oružje niskog kalibra, kada još uvijek imamo značajnu količinu naoružanja i različitih nedopuštenih vrsta vojne opreme u posjedu građana i kada različiti vidovi nasilja i kriminaliteta dobivaju na zamahu, postavljam pitanje: 'Temeljem kojih i kakvih standarda je policijskim službenicima u našoj zemlji zabranjeno nošenje službenog naoružanja izvan formalnog radnog vremena, iako su u skladu sa važećim propisima u svakoj prilici dužni intervenirati i postupati u skladu s policijskim ovlaštenjima i šta se može učiniti da se ova nebulozna zabrana ukine?'
Adem Huskić.
Zahvaljujem. Ja imam dva vrlo kratka pitanja za Ministarstvo sigurnosti. Prvo: 'Koliko u BiH ima zaštitarskih agencija, ko su im vlasnici i koliko imaju uposlenih i koliko i kakvog naoružanja posjeduju?' Drugo pitanje: 'Koliko u BiH ima lovačkih udruženja, kako se osnivaju, koliko članova ukupno broje i koliko i kakvog naoružanja posjeduju?' Zahvaljujem.
Remzija Kadrić. 23
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja ću postaviti jedno kratko pitanje, imajući pri tome u vidu da ja na neka svoja pitanja odgovore čekam duže vrijeme, moglo bi se reći godinama čekam ... odgovore na neka pitanja. I ja zaista zavidim nekim poslanicima kojima i pitanja i odgovori idu dosta dobro, možda dobiju i odgovore ... i prije nego što ... postave pitanje. Dakle, samo jedno pitanje Ministarstvu vanjskih poslova upućujem, koje glasi: 'Da li entitetski organi vlasti, vlade, parlamenti ili sl. otvaraju svoja predstavništva u inostranstvu i koja? Po kom pravnom osnovu, da li je to u skladu sa Ustavom BiH, ko ih finansira i koja je njihova djelatnost u inostranstvu?' Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Savo Erić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, dragi gosti, pošto i ja čekam kao i Remzija odgovor na moje postavljeno pitanje koje se odnosi se na priliv sredstava PDV-a u ovoj godini da bi mogli da sagledamo kakvo nam je stanje ekonomsko i kakvo stanje očekujemo od privrede, tj. priliv do kraja ove godine, i tako da ovu ekonomsku krizu koju ne želimo ili nećemo da vidimo pokušamo preduprijediti. Ali očigledno da ne ide. Moje poslaničko pitanje se odnosi, znači: 'Koliko su institucije BiH potrošile sredstava za plaćanje zakupnina, tj. kirija za period od 1. 1. do 30. 4. 2009. godine? Kada će nova zgrada Savjeta ministara biti useljena u punom kapacitetu i preraspodjela kancelarija u zgradi Parlamenta BiH?' Tražim hitan odgovor na ova pitanja, jer smatram, ako se racionalno rasporede, tj. usele poslovni i kancelarijski prostori s kojima raspolažemo, da će se smanjiti ili prestati potreba zakupljivanja poslovnih prostora, samim tim i trošenje ogromnih sredstava, koja bi trebali preusmjeriti za neke racionalnije potrošnje. I, u ovoj krizi o kojoj pričam, znači da pokušamo preduprijediti ovu kriza ako osjećamo da trebamo to da uradimo. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Eriću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Lazar Prodanović. 24
Uvaženi gospodine zamjeniče predsjedavajućeg i svi prisutni, i ja imam jedno pitanje koje bih postavio Savjetu ministara. Ono se odnosi na primjenu Zakona o platama, odnosno na jedan zaključak ovog doma o izradi Prijedloga zakona o platama u pravosudnim institucijama BiH. S obzirom da je na snazi Zakon o platama i naknadama u institucijama BiH iz kojeg su ... izuzete pravosudne institucije na nivou BiH, podsjećam na činjenicu da je na 29. sjednici Predstavničkog doma, 14. maja i 4. juna prošle godine, Dom na prijedlog nadležne komisije usvojio sledeći zaključak: 'Obavezuje se Savjet ministara BiH da u roku od 60 dana izradi Prijedlog zakona o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou BiH i dostavi ga u parlamentarnu proceduru.' Postavljam pitanje Savjetu ministara: 'Da li su gotove pripreme i aktivnosti za izradu ovog zakona?' I molim Savjet ministara da mi o tom dostavi odgovor. Nadam se da će oni to uraditi u skladu sa zaključkom, kako ne bih koristio svoje poslaničko pravo i predložio adekvatan zakon kojim bi plate zaposlenih u pravosudnim i tužilačkim institucijama BiH bile usklađene sa ukupnom ekonomskom situacijom i prosjekom plata njihovih kolega u zemljama u okruženju. Hvala vam puno.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Prodanoviću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Branko Dokić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti, ja ustvari ponavljam jedno pitanje koje sam postavio 24. septembra 2008. godine Savjetu ministara i tadašnjem visokom predstavniku Miroslavu Lajčeku, a pitanje je glasilo: 'Šta će Savjet ministara i visoki predstavnik preduzeti da se Odštetni zahtjev porodice Starovlah konačno riješi diplomatskim putem između BiH i NATO snaga?' Ovaj put pitanje upućujem samo Savjetu ministara, a i ne novom visokom predstavniku. A, kratko obrazloženje je (prije sam detaljnije obrazlagao) hoću samo da napomenem da su 1. aprila 2004. godine vojnici SFOR-a upali u porodičnu kuću sveštenika Jeremija Starovlaha i da su tvrdim predmetima, mehaničkim oruđem i djelovanjem ljudskog tijela nanijeli velike tjelesne štete Jeremiji Starovlahu i njegovom sinu Aleksandru Starovlahu. Povrede su bile takvog karaktera da je prijetila opasnost da li će i preživjeti i zahvaljujući uspješnosti i znanju ljekara u Tuzli, kao što znate, oni su ostali u životu, pri čemu je gospodin Aleksandar Starovlah, znači sin koji je tada imao 29 godina, ostao 100%-tni invalid, a Jeremija Starovlah 70%-tni invalid. Oni su podnijeli zahtjev SFOR-u za odštetu, ali su odbijeni na vrlo neprincipijelan i čudan način, sa obrazloženjem da se radilo o vojnoj operaciji. To je bio zvanični njihov stav, međutim konzilij ljekara Vojnomedicinske akademije iz Beograda i stalni sudski vještak doktor Hamza Žujo iz Sarajeva su konstatovali, citiram: 'Da su povrede nanesene tupim i jako zamahnutim mehaničkim oruđem, a da takve povrede nastaju u više udaraca šakom savijenom u pesnicu, stopalom, laktom i/ili udarcima palicom, kundakom od puške i sličnim tupo-tvrdim predmetima, tako da je 25 nesporno utvrđeno da povredne nisu nastale od sekundarnih efekata pritiska zraka i eksplozije.' I da ne obrazlažem dalje, činjenica je da su ovdje prekršene i Konvencija o ljudskim pravima i slobodama i mnoge druge konvencije iz UN iz 1946. Prekršena je i Konvencija o prekomjernoj upotrebi ... sile. I da apsurd bude veći i o kakvim pravima se građana BiH radi govori činjenica da je u odgovoru SFOR-a stajalo da oni nemaju pravo ni na žalbu. Dakle, da je odluka konačna i da nemaju pravo na žalbu, čime se opet krši Konvencija o ljudskim pravima i da ne nabrajam sad članove koje sam ovdje naveo u ovom obrazloženju. Ono što je neophodno jeste da Savjet ministara, da država BiH nađe diplomatski dogovor sa NATO-om i da se porodica Starovlah obešteti nakon svega ovoga što se izdešavalo. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Dokiću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Salko Sokolović.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Kolege poslanici, pitanje Vijeću ministara, odnosno Ministarstvu pravde: 'Šta Vijeće ministara i nadležno ministarstvo poduzimaju da se uredi oblast u vezi sa numeracijom artikala, tzv. bar kod?' Ja ovdje imam obrazloženje, pošto ovo ide svakako u pisanoj formi, dovoljno da bi malo na vremenu dobili. Hvala.
Ekrem Ajanović.
Gospodine predsjedniče, kolege i kolegice, ja prije nego što postavim poslaničko pitanje, ja predlažem jednu inicijativu, a to je da se ova tačka dnevnog reda formuliše onako kako bi trebalo da bude: tačka odgovor na poslanička pitanja i tačka poslanička pitanja i onda da ne bude zabune, to je moja inicijativa. Ja postavljam poslaničko pitanje Ministarstvu civilnih poslova BiH i ne insistiram da mi se odgovori danas, nego kad nađu za shodno. Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima objavljen je u „Službenom glasniku BiH“ i on je stupio na snagu 29. 7. 2008. godine. Ovim zakonom formira se Agencija za lijekove i medicinska sredstva BiH kao i regulatorni organi u ovoj oblasti a na državnom nivou koja obavlja većinu poslova i zadataka iz oblasti farmaceutike u domenu proizvodnje i veleprometa lijekova i medicinskih sredstava. S ciljem stvaranja uvjeta za početak rada navedene Agencije, Vijeće ministara BiH donijelo je sljedeće odluke i rješenja: Odluku o početku rada Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH objavljenu u „Službenom glasniku BiH“, Odluku o imenovanju članova Stručnog vijeća Agencije za lijekove, Rješenje o imenovanju direktora Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH i Rješenje o imenovanju 26 zamjenika direktora Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH (ovdje moram malo da napravim malu digresiju, priča se i zato i postavljam pitanje, na kraju ćemo se o tome ... da i direktor i zamjenik direktora nisu u radnom odnosu što ne može biti jedino kod rukovodioca, oni moraju biti u radnom odnosu), kao i Odluku o dodjeli finansijskih sredstava za rad Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH u 2009. godini od 26. 3. 2009. godine. I pored naprijed navedenog, Agencija još nije počela sa radom. Nadležni entitetski organi koji su obavljali poslove iz ove oblasti do stupanja na snagu ovog zakona nemaju ovlaštenje za dalje postupanje u ovoj oblasti. Odlaganje početka rada Agencije može ozbiljno ugroziti prometovanje lijekova u BiH, te onemogućiti dostupnost kvalitetnim, sigurnim i efikasnim lijekovima stanovništva, ali i dostupnost vitalnim i esencijalnim lijekovima koji se propisuju za najveći broj populacije i za najčešća oboljenja. Također, saglasno Zakonu o radijacijskoj i nuklearnoj sigurnosti BiH („Službeni glasnik BiH“ 88/07), trebala je početi sa radom Državna regulatorna agencija za nuklearnu i radijacijsku sigurnost. Entitetski propisi prestali su sa ... šest mjeseci od stupanja na snagu ovog zakona, tačnije 29. 5. 2008. godine, a time i rad entitetskih tijela iz ove oblasti. Ovim zakonom navedena državna agencija preuzima poslove i zadatke zaštite ... koje su do sada obavljali entitetska tijela kao i uposlenike i dokumentaciju ovih tijela. Vijeće ministara BiH trebalo je potpisati sporazum sa vladama entiteta kojim će riješiti pitanje opreme i inventara, sredstava za rad, arhive, dokumentacije, kao i službenih prostorija, uposlenih regulatornih i entitetskih tijela i inspektora, a saglasno članu 27. citiranog zakona. Očigledno je da se u uspostavi ovog izuzetno važnog državnog tijela zaduženog za oblast nuklearne i radijacijske sigurnosti na cijeloj teritoriji BiH kasni. Stoga postavljam pitanja: 'Zašto se kasni sa implementacijom ovih zakona?' To je prvo pitanje. 'Kada će u punom kapacitetu početi sa radom ove agencije? I, poslednje: 'Da li direktor i zamjenik direktora mogu obavljati svoje nadležnosti, a da nisu u radnom odnosu?'
Ja još imam registrovanog Sadika Bahtića. Izvolite, gospodine Bahtiću.
Zahvaljujem, uvaženi predsjedavajući. Drage kolege i kolegice poslanici, kolege iz izvršne vlasti, nevladinog sektora, mediji, sve srdačno pozdravljam. Imam dva vrlo kratka pitanja. Prvo pitanje je za Vijeće ministara BiH: 'Kada će Vijeće ministara završiti proces imenovanja direktora u pojedinim državnim institucijama u kojima zbog isteka mandata postojećih direktora već dugo su vršioci dužnosti, što otežava rad tih institucija i te institucije ne mogu da rade u punom kapacitetu. Tu prije svega 27 mislim na Direkciju za evropske integracije, Upravu za indirektno oporezivanje, RAK i ostale. Smatram da je zbog ovih neimenovanja usporen naš put ka EU i utječe na prikupljanje prihoda.' I drugo pitanje za Ministarstvo vanjskih poslova: 'Da li je Ministarstvo vanjskih poslova upoznato s posjetama pojedinih visokih državnika drugih zemalja pojedinim općinama, gdje se s pojedinim načelnicima razgovara o jako važnim državnim pitanjima, pitanje gasovoda, aerodroma Željeva itd.? Pojedini načelnici glume predsjedavajućeg ili Vijeća ministara ili najmanje člana Predsjedništva. Da li su takve posjete najavljene i jesu li išle redovnom procedurom?' Zahvaljujem.
Na ovaj način smo iscrpili tačku 2. Poslanička pitanja i odgovori. Naravno, sugestija gospodina Ajanovića bit će prihvaćena. Idemo na tačku 3. Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine Radi se, molim vas, molim vas malo pažnje, molim vas, radi se dakle o zakonu u drugom čitanju. Usvojili smo ga na 48. sjednici. Izvještaj smo dobili. Komisija je, kao što ste vidjeli iz Izvještaja, prihvatila ovaj zakon u predloženom tekstu. U ovoj plenarnoj fazi nemamo amandmana. Dakle, otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine, u drugom čitanju. Nemam prijavljenih. Ja želim nekoliko rečenica reći. Niko, samo trenutak.
Uvaženi predsjedatelj Beriz Belkić.
Dakle, ništa posebno važno, samo sam želio da zbog budućih aktivnosti ukažem na jednu pojavu koja postaje na neki način praksa. Naime, sve se češće dešava, bez obzira što mi imamo jedinstvena pravila o načinu izrade zakona i propisa itd., dakle pojavljuje se praksa da jednim zakonom stavljamo drugi zakon van snage, određenim članovima stavljamo van snage druge odredbe itd. i bojim se da na ovaj način ako nastavimo ovaj trend napravit ćemo jednu pravnu konfuziju da će se biti vrlo teško snalaziti. Dakle, pozivam nas sve i predlagače dakle da dobro se konsultira šta se dešava, kakve posljedice proizvode zakoni koje predlažemo i kako da se to sve komplet harmonizira. Recimo u ovom zakonu: dakle, izmijenjen je član 37. stav (2) koji je regulisao donošenje posebnih propisa za uspostavljanje sistema interne kontrole za svakog od budžetskih korisnika, a umjesto ove 28 odredbe smo propisali prestanak važenja Zakona o trezoru institucija BiH itd. Dakle, bojim se da ćemo imati neku vrstu problema. I želim ukazati da nisam djelovao amandmanski jer se radi zaista o tehničkoj greški koju bi trebalo prije objavljivanja ako ovaj zakon doživi uspjeh, a ja se nadam da hoće prema pokazateljima i na ovoj komisiji itd. Dakle, ovdje je rečeno da je Zakon o finansiranju institucija BiH objavljen u „Službenom glasniku 64/2001“, znači broju 01 što nije tačno, jer je ovaj zakon objavljen u „Službenom listu 61/2004“, dakle ne 2001. nego 2004. i to treba voditi računa kada bude se, da tako kažem, uređivao u tehničkom smislu. Ako nema više prijavljenih, na ovaj način smo okončali i diskusiju o tački 3. Idemo na tačku 4. Ad. 4. Prijedlog zakona o advokaturi Bosne i Hercegovine Također se radi o zakonu u drugom čitanju. Usvojili smo ga na 45. sjednici. Bilo je i produženje roka, Kolegij je odobrio. Izvještaj Ustavnopravne komisije smo dobili 9. aprila ove godine. Komisija je ovaj zakon prihvatila u predloženom tekstu, a u plenarnoj fazi, gospodine Halilović, da tako kažem, ponavlja, odnosno brani devet amandmana na ovaj zakon. Otvaram raspravu. Imam prijavljenog gospodina Šefika Džaferovića, pretpostavljam u poziciji predsjedavajućeg Ustavnopravne komisije. Izvolite, gospodine Džaferoviću.
Jeste, tako je, gospodine predsjedavajući. Koleginice i kolege, dame i gospodo, nema šta nismo uradili kad je ovaj zakon u pitanju i kakvu vrstu strpljenja nismo iskazali u Ustavnopravnoj komisiji i šta sve nismo pokušavali kako bismo došli do nekog rješenja koje bi bilo opšteprihvaćeno. Nažalost, nismo uspjeli. Ovo danas jeste pozitivan izvještaj ove komisije, ali imajući u vidu da kolege iz entiteta RS nisu podržali to, ja pretpostavljam da danas ovaj zakon može neslavno završiti. Ja sam ustao da kažem jednu stvar koja se tiče ponašanja Ministarstva pravde entiteta RS i Advokatske komore tog entiteta, jer iz onoga što sam ja stekao kao dojam je otprilike: možda i postoje razlozi za ovaj zakon, ali mi jednostavno nećemo taj zakon. Nećemo jednostavno da organiziramo advokaturu na nivou države, i to je argument. Ja sam jedino to mogao da vidim. I pored jasne potrebe da advokati BiH trebaju pristupiti Evropskoj asocijaciji advokata, jer samo institucije organizirane na nivou države mogu pristupiti toj asocijaciji, bez obzira na potrebu da se uspostavi jedan advokatski kodeks ili makar elementi advokatskog kodeksa za sve advokate u BiH i bez potrebe je, bez obzira što je potpuno jasno da advokatska tarifa treba da ima neke zajedničke elemente. Ja sam recimo neki dan pročitao u novinama da su neki advokati povodom jednog spora u Čeliću nakon nekoliko rasprava zbog one federalne advokatske tarife na nekoliko 29 ročišta ispostavili račun milion maraka, a spor vrijedan osam miliona maraka. Dobro, to je sad promijenjeno na intervenciju jednog zastupnika u Parlamentu Federacije i sad je to drugačije. Ali, bez obzira dakle na razloge koji upućuju na potrebu da imamo Advokatsku komoru BiH, koja bi makar bila Savez entitetskih advokatskih komora – niko ništa ne gasi. Dakle, danas smo u poziciji da jednostavno nemamo tog zakona zato što se neće taj zakon. E sad, vidjet ćemo kakvi će rezultati glasanja biti danas. Ja pravo da vam kažem razmišljam da kolegama koji žele, dakle advokatima koji žele da postoji takva institucija i koji žele da budu priključeni na Evropsku asocijaciju advokata – predložim jednu vrlo jednostavnu stvar. Advokatska komora Republike BiH po principu kontinuiteta institucija BiH nikada formalno nije ugašena. Mislim da će se doći u situaciju, kod ovakvog stanja stvari, da se ta institucija nastavi, dakle svoje postojanje, dok se to ne uredi propisima onako kako to Ustav propisuje, jer ja mislim da advokati koji žele da budu vezani za Evropsku asocijaciju advokata ne mogu biti kažnjeni zbog toga što neko kaže: ja to jednostavno neću i ništa mi ne možete! Toliko, hvala vam.
Da vam objasnim. Ja sam maločas bio prisiljen da upalim alarm vezano za kvorum i molim vas zaista za strpljenje, svaki čas se dešava da smo na granici ili ga skoro gubimo. Dakle nastavljamo. Ima li dalje prijavljenih za raspravu o ovoj tački dnevnog reda? Nema. Zaključujem raspravu o tački 4. Prijedlog zakona o advokaturi. Idemo na tačku 5. Ad. 5. Prijedlog okvirnog zakona o osnovama naučnoistraživačke djelatnosti i koordinaciji unutrašnje i međunarodne naučnoistraživačke saradnje Bosne i Hercegovine Na 50. sjednici smo ovaj zakon u prvom čitanju usvojili. Izvještaj nadležne komisije smo dobili 24. aprila. Vidjeli ste da je Komisija usvojila pet amandmana i na koncu podržala Prijedlog zakona, uključujući i ove amandmane koji su postali sastavni dio zakona. U plenarnoj fazi poslanica Mirjana Malić brani devet amandmana. Otvaram raspravu. Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, mi smo ovaj zakon podržali na Ustavnopravnoj komisiji, između ostalog, i zbog jednog razumnog odnosa, kako podnosilaca amandmana tako i resornog ministra, gospodina Novića. Neki od amandmana su prihvaćeni, neki amandmani nisu prihvaćeni. Postoje amandmani koje bih i ja prihvatio i mnogi drugi članovi Komisije, ali bi vjerovatno njihovim prihvatanjem bio ugrožen kompletan zakon. I to je bio razlog zbog čega smo mi išli ovom racionalnom metodom da popravljajući zakon onoliko koliko 30 postoji saglasnost na osnovu podnesenih amandmana dođemo do nekog teksta koji može biti prihvaćen u Parlamentu, i nismo prihvatali amandmane za koje, ponavljam, neki su i za mene i za druge članove Komisije prihvatljivi, ali ne bi zakon nakon njihovog prihvatanja prošao. Dakle, opredijelili smo se za ovaj put da danas imamo ipak nešto što može proći ovdje u Parlamentu BiH. Ovo je vrlo važna oblast. Mislim da je bitno da mi dobijemo danas zakon, pa hvala Bogu, vrijeme je pred nama, dograđivat ćemo ga spram potreba, pratit ćemo njegovu realizaciju, najvažnije je dakle ipak da smo krenuli u ovoj oblasti. I evo, ja još jedanput želim da istaknem, zaista ja to svaki put činim jer ova komisija se susreće sa brojnim predstavnicima Vijeća ministara – dakle jedan zaista profesionalan odnos ministra Novića i ja ću to uvijek govoriti dok takvi odnosi postoje, ne samo od njega nego i od svih drugih ministara. Tako se treba odnositi prema Parlamentu i njegovim radnim tijelima. Toliko, hvala vam.
Jozo Križanović.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi ministri, kao što ste rekli, kolegica Malić je danas službeno odsutna i ja imam evo odobrenje da u njeno ime nešto kažem o ovim amandmanima. Prije svega što oni odražavaju i u cijelosti da kažem stav Kluba SDP-a. Želio bih također da ponovim nešto i reći što je kolega Džaferović ovdje rekao o jednom vrlo korektnom pristupu izradi samog ovog zakona i njegovoj raspravi na nadležnoj komisiji, u ovom slučaju Ustavnopravnoj komisiji. Nešto od naših amandmana je ovdje usvojeno, ali mi smo smatrali i potrebnim i korektnim da i danas ovdje na Domu pokušamo nešto reći o intenciji ovih amandmana koji nisu prihvaćeni na Komisiji. Ja neću trošiti vaše vrijeme obrazlažući pojedinačno ove amandmane jer oni imaju jednu zajedničku karakteristiku. Radi se o tome da se pokuša u ovaj prijedlog zakona utkati i budžetsko finansiranje naučnoistraživačkog rada unutar BiH. Naime, u Prijedlogu zakona, kao što vidite, finansiranje na razini BiH za naučnoistraživačku djelatnost, odnosno projekte, predviđeno je samo kada se radi o međunarodnim projektima, odnosno međunarodnoj suradnji. Mi smatramo da bismo dogradnjom ovih amandmana u ovaj postojeći zakon doprinijeli ..., da kažem, svijesti o općoj svijesti u BiH da je nama naučnoistraživačka djelatnost zanemarljiva i nedopustivo niska, da s obzirom na državnu strukturu kakvu imamo ta nadležnost je data entitetima i kantonima i imamo situaciju da u dosta kantona tu uopće nema budžetske stavke za takve stvari. Mislimo da bismo dakle time podigli uopće svijest i doprinijeli da se značajni projekti kojih će biti i kojih treba biti u BiH na razini države mogu finansirati sa razine države. Naravno, time bismo i stjecali jedan, da kažem, kredibilitet za učešće naših naučno- istraživačkih kadrova u međunarodnim projektima. Nevjerovatno je da država jeste spremna surađivati na međunarodnim projektima, a nije u stanju podržavati projekte unutar BiH. 31 Ovim amandmanima također želim naglasiti da mi ni u čemu ne narušavamo postojeće nadležnosti ustavne, od kantona do entiteta i države, nego samo, kažem, evo želimo da na ovaj način uključivanjem ovih amandmana u okvirni zakon potaknemo jednu svijest i potrebu za daleko ozbiljnijim pristupom za finansiranje naučnoistraživačkog rada. Hvala vam.
Hvala. Ja ovdje imam registrovanog gospodina Sefera Halilovića, on je mene vjerovatno obavijestio da će izaći i opet dolazimo na granicu kvoruma. Molim vas za strpljenje i alarm jedan da tamo ... ne bi li se vratili ovi koji izlaze. Evo, ja ću par rečenica još da kažem.
Predsjedavajući gospodin Belkić, izvolite.
Ja zaista imam jednu vrstu potrebe da na neki način nas sve pozovem da ovaj projekt izguramo do kraja i da ponovimo ono što i vi manje-više znate, dakle da se ovim zakonom praktično čini jedan vrlo značajan korak u regulisanju naučnoistraživačke djelatnosti i posebno je značajno, nešto je gospodin Križanović o ovome govorio, što se država uključuje u pružanje neophodne finansijske i tehničke pomoći pristupu inostranim fondovima i namjenskim fondovima EU. Naravno, ovo o čemu je gospodin Križanović govorio da amandmani gospođe Malić idu u pravcu i finansiranja iz vlastitih sredstava, budžetskih sredstava, apsolutno je prihvatljivo i razumljivo i to je znak odnosa države i razumijevanja važnosti ove cijele stvari, ali evo očigledno da na Komisiji, o tome gospodin Džaferović je govorio, nije se stvar mogla usaglasiti. Mislim da je također bitno istaći da se ovim zakonom i definira donošenje važnog dokumenta, dakle strategije i razvoja nauke. Također je bitno da se definiše i uspostava Vijeća za nauku kao savjetodavnog i stručnog tijela za praćenje stanja iz oblasti nauke i tehnologije i također je važno uvođenje naučnoistraživačkog informacionog sistema s ciljem sistematskog praćenja evidentiranja i unapređivanja stanja u nauci i tehnologiji. Dakle, ovo su zaista razlozi koji bi morali biti iznad bilo kakvih drugih razmišljanja i koji bi nas morali uvesti u situaciju da ovaj zakon danas zaista i usvojimo. Bez obzira, dakle ja apsolutno razumijem namjeru gospođe Malić i podržavam, podržavam, ja ću podržati amandmane, ali bez obzira na ishod glasanja da ovaj projekt uspostavimo sa jasnom perspektivom i mogućnosti da u nekom narednom vremenu razgovaramo i o ovome aspektu o kojem je gospodin Križanović govorio. Hvala. ... [[mikrofon nije uključen]] gospodin Momčilo Novaković. 32
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja naravno apsolutno razumijem potrebu da se donese jedan ovakav zakon, odnosno da se ova oblast reguliše, imajući u vidu prije svega zahtjeve koji idu prema BiH i imajući u vidu neke mogućnosti koje BiH može iskoristiti ukoliko definiše ovu oblast, evo na način kao što je ovdje predloženo. No, ono što je takođe činjenica jeste da u proceduri donošenje ovog zakona nije ispoštovan Ustav BiH. Naime, za primjenu člana III 5.a) Ustava BiH je bila neophodna saglasnost entiteta, imajući u vidu da je ovdje evidentan prenos nadležnosti u dijelu ove oblasti sa entiteta na nivo BiH. Ja sam o tome govorio i na Ustavnopravnoj komisiji. Nisam podnosio amandmane jer mislim da oni i nemaju smisla, imajući u vidu ovaj stav o kome sada govorim i da bilo kakva popravka teksta ne može promijeniti stav da je u pitanju prenos nadležnosti sa entiteta na BiH. Iz tih razloga nisam podnosio amandmane, iako naravno zaista ovdje ima određenih i nelogičnosti, posebno u izboru Savjeta za nauku, ali evo, kažem, pošto nisam podnosio amandmane, neću ulaziti dublje u analizu teksta ovog zakona. Hvala.
Hvala gospodinu Novakoviću što ste nas podsjetili na te stvari. Izvolite. Gospodin Živković, replika.
Zahvaljujem. Nisam izašao ovdje da se prepirem sa uvaženim kolegom Novakovićem iz istog razloga što smo u prošlom sazivu zajedno ovdje radili i čini mi se da ocjena o težini ili mogućnosti da se vrši prenos nadležnosti je veoma varijabilna. U nekim zakonskim projektima je bio neosporan prenos nadležnosti, taj neosporni prenos nadležnosti, za razliku od ovoga gdje je veoma sporan da li je uopšte prenos nadležnosti kada se sam zakon zove Prijedlog okvirnog zakona o osnovama pa još i koordinaciji unutrašnje i međunarodne naučnoistraživačke saradnje BiH. Istovremeno, još nismo došli do toga da svaki zakonski projekat mora da prođe kroz neku komisiju koja nije ustanovljena bilo gdje u RS da bi se govorilo o tome da li je to prenos nadležnosti ili nije i da se striktno principa koji takođe još nisu ustanovljeni u Narodnoj skupštini RS pridržavamo kako bi dali do znanja. Ja nisam dobio bilo kakav dopis od bilo koga iz RS da je ovo prenos nadležnosti, ja bih volio da vidim bilo koji dopis od bilo koje zvanične institucije od vas da je to za vas prenos nadležnosti. Zahvaljujem.
Gospodin Kalabić, također replika. 33
Hvala. Pa evo, replika je i gospodinu Novakoviću a i Vama gospodine predsjedavajući, s obzirom da je važan ishod glasanja o amandmanima i da od tog ishoda glasanja zavisi kako ćemo se mi odrediti prema zakonu, iako ste Vi u diskusiji pozvali i ako usvojite amandmane, što mogu razumjeti, ali govorim i naš stav, znači da je kako će biti glasanje o amandmanima da to je u vezi sa diskusijom gospodina Novakovića. Tek usvajanjem ovih amandmana, on bi mogao da eventualno ima argumente za ovo što govori i ovo što je pomenuo kolega Živković. Upravo je gospodin Novaković u ranijim diskusijama insistirao na ova tri termina, znači okvirni, koordinacija i ova međunarodna priča, mislim, kako bi tek u drugoj situaciji onda izgledalo šta bi to bio klasični prenos nadležnosti. Mislim da ovdje ne stoje te kvalifikacije.
Evo i ja imam kratku repliku.
Predsjedavajući, gospodin Belkić, replika. Izvolite.
Ja sam u nekoliko navrata ovdje govorio na ovu temu, kratko ću vas podsjetiti. Dakle, ja apsolutno razumijem pravo svakog poslanika da se konsultira s kim god smatra da treba da se konsultira, ali Parlament BiH nema obavezu niti odgovornost bilo čije stavove takve vrste koji se ovdje iznose da uvažava. Dakle, svaki poslanik ima pravo da to slijedi, to je njegova stvar itd., ali to ne može biti praksa niti obaveza ovog parlamenta ovdje. Dakle, kad je riječ o amandmanima, ja sam rekao što sam rekao. Naravno, vidjet ćemo na glasanju kako će stvari ići, ali smatram da ovaj zakon treba donijeti i ne mogu da ne iskoristim jednu priliku, dakle pominju se ministarstva iz entiteta itd., ja želim sada ovdje javno da kažem da ako u BiH ne dođe do liberalizacije viznog režima, da građani koji ne budu imali mogućnost da putuju trebaju da odu kod Džeralda Selmana, dakle nekog entitetskog ministra, koji kaže da Zakon o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima ne treba donositi na nivou države, jer po njegovoj ocjeni te su stvari nešto regulisane u zakonodavstvu RS itd. Dakle, javno kažem da jedan od krivaca za neuvođenje bezviznog režima će biti Džerald Selman, ministar pravde u RS Momčilo Novaković.
Evo vidite, ako hoćete da mi iz RS podržimo neki zakon, onda je dovoljno ili da sjedište te institucije bude u Banja Luci, odnosno u RS, ili da ga nazovete okvirnim, bez obzira šta unutra pisalo. Dovoljno je da se on zove okvirni i stekao je sve uslove da bude prihvaćen od strane, hajde da kažem, onih koji u RS treba da kažu je li ili nije nešto u pitanju tretirano kao prenos nadležnosti. 34 Ja sam iznio svoj stav, a ne stav Vlade RS. Dakle iznio sam svoj stav kao što sam i do sada iznosio svoje stavove, a ne stavove nijedne vlade RS. Prema tome, nekad će neko kad bude pisao sljedeći izvještaj pod rednim brojem 69. napisati ovaj zakon, kao što je napisao 68. tamo nadležnosti, a pod 69. će vjerovatno biti ovo kad neko drugi bude pisao neki izvještaj.
Hvala. Drago Kalabić, replika također.
Ponovo moram iskoristiti priliku i replicirati i gospodinu predsjedavajućem i gospodinu Novakoviću. Ja sam mislio da je to stav partije – ako se ograđujete – jer znam da su zadnjih dana bili žestoki napadi na nas od Demokratske partije u RS da nemamo razumijevanja za državu BiH i da bi trebali imati više razumijevanja. Ovo mi je danas suprotno, mislim, pratio sam vaše stranačke stavove, što se tiče toga. A što se tiče ovoga, gospodine predsjedavajući, ja mislim da ministar Selman nema nikakve veze jer je upravo kontradiktorno ono što ste vi kazali. Ovdje se donose odluke u ovom parlamentu, i ja ne vidim kako ste došli do toga da gospodin Selman ima uticaja direktnog na donošenje odluka u ovom parlamentu. I potpuno podržavam to što ste kazali, suvereno je pravo ovdje poslanika da odlučuju. Takođe, njihovo je suvereno pravo da se konsultuju s kim god hoće i, kao što može neko imati primjedbu na tu vrstu konsultacija, tako je neprimjeren pritisak na suvereno pravo poslanika da ovdje kakvu god oni donesu odluku – odluka je valjana, odluka je legitimina, odluka je suverena. Znači, bez obzira što se ona nekom ne sviđa, što ja takođe dozvoljavam, možda je nama malo lakše odavde na gospodina Selmana svaliti svu krivicu zbog nekih drugih okolnosti, ali mislim da on nije taj koji to treba da, da ...
Ma nije riječ o svaljivanju krivice. Ja se s vama sad slažem u potpunosti da su poslanici suvereni ovdje, međutim ima mnogo papira koji dolaze ovdje sa potpisima pojedinih i ministara, ovdje se citiraju itd. Dakle, o tome sam ja govorio, te stvari treba ostaviti pred vratima, a ovdje suvereno odlučivati. Je li gospodin Novaković, ovo je druga, treća, jel' druga.
Evo, ja da potrošim
Potrošite, izvolite.
ovu poslovničku mogućnost.
Izvolite. 35
Znači, prvo da se zahvalim ovim iz administrativne službe što su na ovoj ovdje tabli napisali samostalni poslanik, dakle, što znači da sam iznio svoje stavove o čemu sam i govorio odmah na početku, nikakve vlade nego svoje stavove i nikakve partije nego svoje stavove. Naravno, meni je žao kolega koji ne mogu iznositi svoje stavove, nego stavove partije, oni su ograničeni u djelovanju, ali šta da radimo, znate, svako bira.
To je stvar odluke. Izvolite, gospodine Živković. Valja izaći iz partije kao ti.
Zahvaljujem. Naime, onoliko koliko sam ja upoznat preko ljudi koji se u ovu materiju bolje od mene razumiju, s kojim sam se konsultovao, Parlamentarna skupština BiH jeste zadužena za donošenje zakona ovdje u Parlamentu BiH, ali zakona koji su u njenoj nadležnosti. To što se tumači da Parlament BiH može da donosi sve i svašta, ja smatram da nije uredu, i da Parlament BiH može da donosi zakone samo koji su u njegovoj nadležnosti, a to piše u Ustavu BiH. Iz tog razloga stalno ovdje imamo dilemu oko toga da li je nešto nadležnost ovoga parlamenta ili je u nadležnosti entiteta. Međutim, istvoremeno hoću da vas upoznam na odredbu člana III pod 4. Koordinacija: 'Predsjedništvo može da odluči da olakša saradnju između entiteta u stvarima koje ne spadaju u nadležnost BiH kako je predviđeno ovdje u Ustavu.' Kad je ko iz Predsjedništva, bilo kad, pokušao da tu koordinaciju uspostavi i da pokuša sa entitetima da razgovara o stvarima koje se tiču prenosa nadležnosti? Očigledno da mi ustavne sve mogućnosti koje su nam otvorene nismo do sad iskoristili, a stalno se žalimo kako je taj Ustav nesavršen.
Ja ću vam pomoći. Predsjedništvo je u periodu 2001. – 2002. pokrenulo pet takvih koordinacija. Idemo dalje, Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja sam u pripremi za ovu tačku dnevnog reda, gledajući Izvještaj nadležne komisije i prihvatanje pet amandmana, cijenio da trebam uporediti one podatke u odnosu na ono što je usvojeno, u odnosu na ono što smo mi ovdje razgovarali u prvom čitanju i mislim da ovo što je Komisija izašla sa stavom da se mogu prihvatiti pet amandmana i da su oni u ovom momentu doseg mogućeg u Parlamentarnoj skupštini, ja mislim da nama treba dati povod da damo podršku ovom zakonu, jer ova pitanja, iskren da budem, ovdje prethodno replike koje su se vodile ne mogu da razumijem jer nauka se ne može nikako staviti pod entitetske nekakve skute, nacije su male za naučnoistraživački rad. Vidite danas šta se dešava: cijeli svijet je u potrazi za vakcinom protiv kuge, protiv virusa ovog svinjskog virusa, kako se zove. 36 Znači nemojmo, zaista ne mogu razumjeti nikako priču ovu koja želi naučnoistraživački rad staviti u nekakve okvire, pa bili to čak i nacionalni, mislim da su mali za njih. U tom smislu BiH, ja mislim, da treba ljudima koji se bave naukom ... dati mogućnost da apliciraju na sredstva iz evropskih fondova, da treba da naši naučnici budu uključeni u svjetska dešavanja, da im trebaju institucije koje to mogu provesti i u tom smislu ja smatram da nam treba i taj centar za informacioni sistem i da nam treba Vijeće za nauku i da nam
Molim vas, kvorum, kvorum!
... definitivno treba strategija razvoja nauke u BiH. Iz tih razloga i još mnogo drugih razloga bi se moglo navesti što bi moglo poboljšati ovaj zakon. Ja smatram da mi ovaj doseg koji smo dostigli sa zakonom i sa Mišljenjem Komisije da trebamo prihvatiti i dati prolaz ovom zakonu.
Azra Alajbegović.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, ja bih zapravo još jedanput izrazila svoje zadovoljstvo što imamo u parlamentarnoj proceduri Prijedlog okvirnog zakona o osnovama naučnoistraživačke djelatnosti i koordinaciji unutrašnje međunarodne naučnoistraživačke saradnje BiH i nadam se da ćemo eto nakon ove raprave tokom glasanja donijeti ovaj zakon, osobito ako se podsjetimo na član 6. ovoga zakona koji kaže da je nauka i tehnološki razlog od najvećeg prioriteta za BiH, entitete, kantone i Brčko Distrikt i da je sastavni dio međunarodnog, posebno evropskog naučnoistraživačkog prostora. Moj motiv za čitanje i podsjećanje na član 6. ovog zakona je u činjenici da smo u prijeratnom periodu imali 0,5% izdvajanja za nauku, a da smo u poslijeratnom periodu izdvajanja za nauku sveli na 0,03%, pri čemu znači imamo nekoliko desetina puta manja izdvajanja za nauku i ako je ovo način da se ovim zakonom steknu uslovi i da se nauka dovede na jedan respektabilan nivo u BiH sa aspekta države, mislim da bi trebali da ga podržimo, osobito kada imamo u vidu činjenicu da je zapravo ovakav jedan zakon neophodan akademskoj zajednici, zapravo visokom obrazovanju, s obzirom na jako puno problema u funkcioniranju same akademske zajednice nepostojanjem ovakvog jednog zakonskog akta. Koji bi to bili zakonski i podzakonski akti koji bi zapravo na neki način pomogli funkcioniranju akademske zajednice, s jedne strane, i, s druge strane, apsolutno doprinijeli poboljšanju kvaliteta funkcioniranju akademske zajednice unutar same akademske zajednice, a samim tim bi se stekli dobri preduslovi da imamo dobre nastavnike koji bi onda bili na neki način perjanice u jednom obrazovnom sistemu u visokom obrazovanju. To bi bili prije svega pravilnik o klasifikaciji naučnih oblasti, polja i grana, zatim pravilnik o minimalnim uvjetima za izbor u naučna zvanja, pa pravilnik o minimalnim uvjetima za obavljanje naučnoistraživačke djelatnosti i bavljenje naučnoistraživačkim radom. 37 Odgovorno tvrdim da bez ovih podzakonskih akata unutar same akademske zajednice u čitavoj BiH postoji jako puno problema pri čemu su zapravo ljudi koji su referentni sa aspekta informacijske baze podataka ponekad dovedeni u poziciju samovolje određenih članova akademske zajednice koji nisu referentni. Ovim bi se na neki način doveli ljudi unutar akademske zajednice u ravnopravan i ekvalan status, pogotovo ako se uzme u obzir činjenica da bi zapravo uspostavljanjem jedinstvene baze podataka bile dostupne apsolutno sve reference članova akademske zajednice, čime bi na neki način se zapravo nauka dovela na jedan kvalitetan nivo, na jedan transparentan nivo i na nivo, prije svega, rukovođenja kvalitetom unutar same akademske zajednice. Utoliko bih ja zapravo apelirala na kolege koji imaju dilemu da li da se donosi ovakav jedan okvirni zakon. Mislim da je jedan ovakav zakon imperativ za BiH i za akademsku zajednicu i da ćemo zapravo imati jako puno dobrih preduslova za jedno dobro funkcioniranje nauke i akademske zajednice u cjelini. Hvala lijepo.
Branko Dokić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Javio sam se u poslednjem trenutku da evo ja kažem šta mislim oko pitanja: usvojiti ili ne usvojiti zakon, a ne želim se uključivati u polemiku i nikom neću replicirati. Rekao bih samo nekoliko konstatacija. Stanje nauke nam je za svaku kritiku. Ja bih rekao da ona postoji samo na individualnom nivou. Međunarodna saradnja, a šansa nauke u BiH je upravo u međunarodnoj saradnji i organizaciji da se povežemo sa svjetskim projektima da se koriste fondovi Brisela koji postoje, dakle, ako će ovaj zakon to samo omogućiti, ja sam zato da ga danas donesemo i da ga izglasamo. S druge strane, on pruža jednu bolju unutrašnju organizaciju. Ono što danas imamo u oblasti visokog obrazovanja, a uvijek je visoko obrazovanje vezano sa naukom – je katastrofalno. I ako se tu ne naprave neki koraci kod svih onih koji su nadležni za oblast visokog obrazovanja i ne stvore se obaveze kod svih onih koji su nadležni za tu oblast, to stanje će biti katastrofalnije, a za 15 godina ćemo tek osjetiti pogubne posljedice sadašnjeg stanja. Pogledajte samo kako se dolazi do doktorskih teza, kako se dolazi do magistarskih, a da ne govorimo diploma o završenim fakultetima, a sve to se krije pod kišobranom Bolonje i bolonjskog procesa. Ja bih rekao da mi u ovom trenutku u BiH imamo jedno stanje zloupotrebe onoga što se zove bolonjski proces. Ali o ovome bi mogao puno pričati, neću da vas zamaram. Dakle, evo moja bi poruka bila da budemo oprezni i oko amandmana, da ne izglasamo nešto što bi onda osnovni zakoni i ovo što je do sada prošlo dovelo u pitanje i da zaista evo učinimo taj korak da ovo prođe, da pružimo šansu da se ova oblast bolje organizuje na svim nivoima. Hvala lijepo. 38
Kad je riječ o kišobranima, osim tog bolonjskog, ima još jedan mnogo opasniji: korupcija kišobran. Mehmed Suljkanović.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, nemam ja iluzija da ću kratkom mojom diskusijom ubijediti jedan dio ljudi koji imaju dilemu da li glasati za ovaj zakon ili ne. Nemam iluzija iz prostog razloga što je naša stvarnost takva da, kad bi se napravila nekakva analiza rada recimo za dvije ili tri godine, mi bi mogli doći do jednog zaključka da u stvari nikad mi na Parlamentu nismo uspjeli ovdje bilo kakvim diskusijama ... ubijediti jedne druge u nešto, jer smo uglavnom dolazili sa zakovanim stavovima. Zbog toga bih ovdje samo uputio jedan apel: da ovaj zakon usvojimo, bez obzira što bi on itekako bio poboljšan sa predloženim amandmanima, ali govorim u ime mladih ljudi koji su uposleni na visokoškolskim institucijama u ovoj zemlji koji se susreću sa jednim problemom da je jedan značajan segment visokog obrazovanja potpuno zanemaren, to je naučnoistraživački rad koji je neodvojivi segment visokog obrazovanja i sigurno je jedno da bez obzira koliko ovaj zakon imao prilično nezgrapan naslov on ima naslov onakav kakav ima upravo da bi iz pokušaja da se napravi kompromis da se taj zakon donese i ja vas ovim putem sve zastupnike pozivam da učinimo maksimalan napor da izglasamo ovaj zakon, da ćemo imati prilike sigurno da ga popravljamo, ali sigurno je jedno da ako se budemo zaklanjali iza prenosa nadležnosti ili bilo čega učinit ćemo danas veliki grijeh prema jednoj populaciji koja je zaposlena na visoko- školskim institucijama u ovoj zemlji. I još jedanput zaista apel da učinimo sve da zakon ovakav kakav je, bez obzira na njegove manjkavosti, danas usvojimo, bit će to sigurno dobitak za čitavu zemlju.
Evo ja zaključujem raspravu o tački 5. jer nemam više prijavljenih. Idemo na tačku 6. Ad. 6. Prijedlog zakona o poštama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) Usvojen je na 46. sjednici u prvom čitanju. Imali smo produženje rokova za dostavljanje izvještaja. Dobili smo posljednji izvještaj 24. aprila. Kao što ste vidjeli iz ovog izvještaja, usvojeno je 14 amandmana i oni su postali sastavni dio predloženog zakona. U plenarnoj fazi amandmane su ponovili, odnosno brane amandmane Milorad Živković i Šemsudin Mehmedović. Milorad Živković tri i Šemsudin Mehmedović pet. Otvaram raspravu. 39 Prijavio se je Sadik Bahtić, pretpostavljam, u poziciji predsjednika Komisije, je li?
Nisam ja predsjednik Komisije.
Branko Dokić, je li Branko Dokić? Jeste, izvolite.
Probaću vrlo kratko. Evo ja se koristim ovom prilikom da se zahvalim Kolegiju što je imao razumijevanja da Komisiji da jedan duži rok. Komisija je zaista činila napore da dođe sa usaglašenim stavovima pred ovaj parlament, koji bi garantovali da zakon može da prođe. Nisam siguran da smo, hajde tako da kažem, iskoristili sve mogućnosti za to ili, bolje rečeno, nisam siguran da smo do kraja uspjeli u tome, ali trud je bio ogroman, imali smo nekoliko sastanaka i sa ovom komisijom i sa predstavnicima Ministarstva komunikacija i transporta. Kao što ste vidjeli, imali smo dosta amandmana i, na kraju, moram da kažem da se i Ministarstvo transporta i komunikacija potrudilo da iznađe rješenja koja bi mogla da budu prihvatljiva. Hoću da vas podsjetim na činjenicu da je oko zakona kojeg smo usvojili u prvom čitanju da je bilo sve usaglašeno ali da je bilo amandmana, i to dosta amandmana, koji su onda dovodili to pod pitanje. I zato je bila potrebna ta koordinacija. Znam da je rađena i koordinacija i sa entitetima, da je to radilo Ministarstvo, dakle nisu ni oni se žalili ovaj put da se uradi ono što je potrebno. Na posljednjem sastanku Komisije, ne ulazeći u to kako je šta usvojeno, uglavnom su usvojeni oni amandmani koje je podržalo Ministarstvo komunikacija i transporta i usvojen je većinom glasova i jedan amandman koji može da dovede, odnosno pitanje koje tretira taj amandman može da dovede u pitanje usvajanje ovog zakona ili njegovo odbijanje. A radi se o amandmanima koji govore o inspekcijskim službama. Ministarstvo se nije tu opredjeljivalo za amandmane jedne ili druge, bilo ih je više, nego je dalo nekakvu svoju formulaciju i ta formulacija je na Komisiji dobila većinu. Ali, ako bi prošla takva formulacija toga, moja je pretpostavka da zakon ne bi prošao. Stoga je moja sugestija da ako ima poslovničkog prostora, poslovničke mogućnosti da odgodimo izjašnjavanje o ovom zakonu i amandmanima za još 15 dana do sljedeće sjednice da se u međuvremenu omogući poslanicima da oni u svojim kontaktima i komunikacijama sa onima koji poznaju ovu oblast dođu do više informacija i da, kako da kažem, lakše se opredijele hoće li nešto podržati ili će odbiti. Mislim da taj napor ne bi loše bilo probati iskoristiti najmanje iz sljedećeg razloga: i sam zakon koji smo usvojili u prvom čitanju od strane svih učesnika koji su ga radili, a kad kažem svih onda mislim i na Srbe i na Bošnjake i na Hrvate, opšta je konstatacija da je bolji nego zakon koji imamo sada. Ako uzmemo da je kroz usvojenih 14 amandmana i to popravljeno, onda čini mi se da bi bilo šteta zbog jednog ili eventualno dva pitanja oko kojih nije mogla da bude postignuta saglasnost, šteta bi bilo da zakon bude odbijen. Samo da vas podsjetim, prije nekoliko godina smo usvojili evo ovaj zakon, pa smo evoluirali, pa evo sad idemo sa novim zakonom. Zato bi evo moja preporuka bila: ako postoji mogućnost da stvorimo prostora još da se obave konsultacije i 40 da napravimo još jedan korak pa, ako i to ne bude dovoljno, opet neko drugi će to razmatrati i probati popraviti. Evo, hvala vam.
Evo gospodine Dokiću, ja vas ohrabrujem da napravite prijedlog tog zaključka u smislu odgađanja izjašnjavanja sad u okviru ove rasprave, tako da ga možemo imati kada dođemo do samog čina glasanja. Ja imam sad Sadika Bahtića, imam Milorada Živkovića, što se tiče prijavljenih. Izvolite, gospodine Bahtiću.
Zahvaljujem. I ja ću kratko. Podržavam ovaj znači prijedlog gospodina Dokića, međutim smatram da nismo spremni, imamo već postojeći zakon koji se ne provodi. Ne provodi se upravo iz razloga što nemamo te inspekcije, nemamo nadzora, nemamo toga ko će ga provoditi. I sada ne treba nama nikakav zakon ako nemamo inspekcije, nadzora na državnom nivou. Znači, od toga zakona nema ništa. Po meni je onda bolji ovaj važeći, postojeći. Ovaj zakon znači treba nam iz tog razloga i drugi razlog je neuređeno poštansko tržište. Sad nam je totalno neuređeno, imamo puno privatnih kompanija, ja sam za lojalnu konkuranciju, za privatnike. Međutim, te privatne kompanije nemaju niko licence. Ne plaćaju ništa Agenciji za poštanski promet. Jedino što plaćaju, to su tri državna operatera i Agencija za poštanski promet se faktični finansira od dotacija tri operatera, umjesto da je samofinansiranje od licenci. Znam dobro kako te privatne kompanije rade. Nisam za to, možda sutra budem i ja taj privatnik te kompanije. Međutim, ako nemaju licence, drže sve radnike na crno, neke kurire i obrađuju samo grad. U gradu je 100% profit velik, a ne idu oni okolo grada nigdje gdje je gubitak, a državni operateri imaju. Liberalizacija tržišta da, i ja sam za to a to nas obavezuje do 2014. godine. Mi u državnim operaterima imamo preko 5.000 radnika, imaju veliku dobit, ujedno su svi prijavljeni radnici, plaćaju svi poreze, doprinose; ovi privatnici, tu imam osjećaj kod nekih amandmana da se ide na to da se jačaju ti koji rade na crno na uštrb, a da se slabe državni operateri. Ja sam za to, znači bez ovoga mehanizma, ne treba nam zakon, bolji je ovaj postojeći. Toliko, hvala.
Milorad Živković.
Na početku odmah jedna mala replika. Naime, radna grupa kojoj ja moram da čestitam na poslu koji su uradili (to su sve stručni ljudi) su sjeli i ovo o čemu je gospodin Bahtić govorio, uvaženi poslanik i kolega, pokušali da poprave. I oni su došli do određenog nacrta ovoga zakona koji je došao ovdje kod nas u proceduru, prošao kroz Savjet ministara i došao u proceduru. I 41 vidjećete u obrazloženjima njihovim, koji su predložili za izmjene i dopune ovog zakona kako bi bio on efikasniji, da se dosta toga i promijenilo, da bi onda došli mi i na Komisiji pokušali da popravimo to što je radna grupa usaglasila, i time smo došli u poziciju da na mala vrata donesemo neke odredbe koje ne bi prošle ni zakon ni u prošlom mandatu kada sam ja dizao ruku da ga usvojimo da su bile stavljene. Prema tome, znači imamo očigledno pokušaj da se na mala vrate unese nešto što ne bi prošlo ni prvi put, ni zakon ne bi bio donesen da je bilo u Prijedlogu zakona u prošlom mandatu. Zato vas ja molim, imamo dva ili tri načina da izađemo iz ove situacije, da uradimo ovo što je gospodin Dokić predložio, da vratimo zakon na početnu poziciju u smislu onoga što je predložila radna grupa, ali ono što je usaglasila radna grupa. I treće, da pokušamo da Savjet ministara kaže: oni amandmani koji se ne tiču, pogotovo član 23. i 24. koji su prihvatljivi, koji ne udaraju u srž zakona, a popravljaju ono što je radna grupa uradila i time možemo da imamo bolji i efikasniji zakon. Zahvaljujem.
Ja sam pogriješio. Imamo još Remziju Kadrića, u produžecima.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Dakle, ja, kao neko ko je uložio 17 amandmana, bio sam na sjednici ove komisije i radi pojašnjenja da kažem nekoliko stvari. Dakle, na ovoj komisiji je prihvaćen jedan princip: da ono što je prihvatljivo za Ministarstvo bit će prihvataljivo i za ovu komisiju. Ja sam zaista od svojih mnogih amandmana koji ... nisu prihvaćeni u Ministarstvu odustao, zato što sam poštovao taj princip da ono što je prihvatljivo za ovu komisiju, prihvatljivo, što je prihvatljivo za Ministarstvo, prihvatljivo je i za ovu komisiju. Dakle, ovdje, ovo što je govorio Sadik Bahatić, to je principijelno pitanje. Dakle, ako postoji Zakon o poštama BiH, treba neko da postoji ko će vršiti inspekciju, kontrolu tog zakona, nadzor nad provođenjem tog zakona. I zbog čega smeta da postoji i inspektor na nivou BiH koji će kontrolisati provođenje ovoga zakona i zbog čega evo i u članu 24. što je radila radna grupa, na što je imao intervenciju i uvaženi poslanik, zamjenik predsjedavajućeg Živković, da se ovaj član 24. Prijedloga zakona briše, ovaj upravni nadzor nad provođenjem ovog zakona i propisa donesenih na osnovu ovoga zakona, uvaženo Ministarstvo komunikacija i prometa BiH. Zbog čega smeta, zbog čega on predlaže ukidanje ovoga zakona, što je predložila i radna grupa i Ministarstvo. Iz tih razloga, ja ne bježim od toga da odgodimo izjašnjavanje, ali zaista oko ovih nekih principijelnih stvari trebali bi da imamo jasne stavove.
Mala replikica, Živković.
Ja mislim stvarno da nemamo potrebe da dižemo tenzije radi stvari koje su jasne. Znači, član o kojem je gospodin Kadrić govorio nije usaglašen u radnoj grupi. On je došao naknadno. Ja postavljam pitanje zašto i kako naknadno da dođe. Istovremeno, sa pravnicima koji se bave 42 ovom problematikom, kaže se da ne postoji mogućnost da se inspekcija razdijeli na to da li je upravna, da li je nadzorna itd. Ima samo jedan inspekcijski nadzor. Nemoguće ga je razdvojiti na tri dijela. Nisam ja to izmislio. Znači, nije radna grupa usvojila i nemoguće je inspekcijski nadzor razdvojiti i ništa drugo.
Malo veća replika, Branko Dokić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Dobro, ja ne mogu da prihvatim obrazloženje koje smo mi imali. U više navrata ponovljeno je i na samoj komisiji da čim se donosi zakon da treba napraviti inspekcijsku službu koja će kontrolisati taj zakon. Ne bih vas sad podsjećao i vraćao na to koliko smo zakona usvojili, a da nisu usvojene inspekcijske službe. Ja moram da kažem da je bilo jedno raspoloženje da se nađe jedan kompromis i čini mi se da taj kompromis u tom smislu i treba tražiti. Inspekcijske službe generalno su na nivou entiteta, ali ovdje se radi i o međunarodnom saobraćaju i bilo je pokušaja da se kaže, evo, međunarodni saobraćaj će biti kontrolisan od strane države. I bilo je formulacija da to rade carinski organi. Zašto carinski? ... ne formira posebna služba, ... što je, evo, ja ću vam sad citirati 'propisima Zakona o carinskoj politici BiH, Službeni glasnik BiH br. 63/04 i 57/08, regulisanje i pitanje nadzora nad uvozom i izvozom poštanskih pošiljaka koje se uvoze, odnosno izvoze sa carinskog područja BiH kao i onih koje se tranzitiraju preko tog područja.' Dakle, citirao sam, izvukao sam, ovo nije moja interpretacija. I imate one koji kažu: ako bi se sada formirala neka posebna inspekcijska služba, da bi to bio paralelizam i da bi to ugrožavalo, da bi, kako da kažem, došlo onda do spora između carinskih službi, a ovo pitanje je definisano, kao što vidite, ovim zakonom. Dakle još jednom, mislim da bi trebalo o svemu tome razgovarati evo još 10-15 dana, pa da se proba naći formulacija koja bi bila prihvatljiva. Hvala i neću se više javljati.
Replika, Remzija Kadrić.
Ma, ovo samo radi pojašnjenja. Dakle, Ministarstvo prometa i komunikacija je dalo dodatno pojašnjenje na ove amandmane, na član 23. i 24., poslanika Milorada Živkovića i Remzije Kadrića. Dakle, dali su i ovo je prihvatljivo i otklanjaju se ove dileme oko inspekcija, oko upravnih nadzora itd. Mislim da je ovo dodatno mišljenje. Evo, tu su predstavnici Ministarstva, neka daju svoje mišljenje, ali ovo je prihvatljivo i na takav način zaista mislim da nema razloga da se ne prihvate ovi amandmani i ovaj zakon.
Inspiracija za Šemsu Mehmedovića. Mislim na ove replike i ovo. 43
Ja se izvinjavam što se javljam ali evo zamolio bih, nisam se prijavio za repliku nego za jednu kratku diskusiju. Naime, kolega Dokić je predložio da se zapravo ovo sve vrati nazad Komisiji, odnosno predlažete zaključak u tom smislu. Pa vas molim da nam precizno definište: je li to podrazumijeva da Komisija razmotri sve obnovljene amandmane ili da napravi neko novo rješenje koje bi eventualno bilo prihvatljivo i koje bi moglo da prođe prilikom glasanja na ovom domu. Stoga, ja sam također obnovio nekoliko amandmana i želim da razgovaramo o ovom zakonu u cjelini jer je i Komisija napravila, nažalost, nekoliko propusta koji nam ne idu u prilog, jer na neki način preferiraju se javni operateri u odnosu na privatne, što je možda dobro u ovom momentu, ali koliko, dokle, tako da otvorimo mogućnost da usaglasimo kompletan tekst ovog zakona. Hvala.
Evo gospodine Mehmedoviću, uzet ću sebi za pravo jer sam dobio već napismeno Prijedlog zaključka kojeg bi razmatrali prilikom glasanja, prije izjašnjavanja o zakonu, dakle: 'Odlaže se izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o poštama radi stvaranja mogućnosti za podnošenje novih amandmana u vezi sa članom 118. tačka 3.' (dakle, nove okolnosti itd). Dakle, ono o čemu je gospodin Dokić govorio. Jednom riječju, da se pokuša pronaći izlaz iz ove situacije koja je po nekoj procjeni takve naravi da, kako sada stvari stoje, zakon ne bi mogao proći. Evo to je. Je li gospodin Dokić ima repliku još jednu? Izvolite.
Ne znam da li je replika ili odgovor.
Pojašnjenje, odgovor, dobro.
Da. Ja nisam predložio da se to vraća Komisiji. Ja mislim da Komisija nije u stanju, da je iscrpila sve mogućnosti. Moj prijedlog je da se stvori mogućnost poslanicima da i oni obave razgovor sa kompetentnim ljudima iz ove oblasti i predlagačima onih amandmana koji su obnovljeni da eventualno nađu neku formulaciju koja bi onda mogla biti prihvaćena. Mislim da je Komisija iscrpila sve mogućnosti i zaista ne znam da li bi mogli kao Komisija novo.
To je to, mi smo to do sada već i radili. Imali smo situacije kod nekih drugih zakona, odgađali smo izjašnjavanja, otvarali prostor itd. Evo vidjet ćemo, bit ćete u prilici svi da vidite taj zaključak, da razmislite i da se prema tome i odredite. 44 Ja više nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu o tački 6. Prijedlog zakona o poštama. Ja vjerujem da gospoda ministri koji su prisutni ovdje, gospodin Nović i gospodin Ljubić, znaju da su oni imali pravo i mogućnost da se jave u svakom trenutku, ali ja nisam smatrao potrebnim da ja vas prozivam. Dakle, niste imali potrebe. Dobro. Idemo na tačku 7. Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) Usvojili smo ga na 44. sjednici u prvom čitanju. Izvještaj smo dobili 24. aprila. Komisija je prihvatila Prijedlog zakona sa dva amandmana koji su također postali sastavni dio ovog zakona, a u plenarnoj fazi nemamo amandmana. Dakle, otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine. Nemam prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 8. Ad. 8. Prijedlog zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora (prvo čitanje)
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Evo, ja ću koristeći priliku da nešto kažem o ovom zakonu i pripremajući se, ja sam uradio kopiju, znači imam i stari zakon i novi. I ono što u ovom vrlo kratkom izlaganju želim da kažem jeste: kada se uporedi osnovni razlog i objašnjava osnovni razlog zašto trebamo donijeti ovaj zakon, zašto ne izmjene, da on prije svega skraćuje određene rokove i precizira određene procedure na koji način se dolazi konačno do potpisivanja i objave međunarodnog ugovora i kad sam se bavio malo tom hronologijom i rokovima koji jesu u novom zakonu – ja mislim da nije postignut pravi cilj. U tom smislu, žao mi je evo što nema, da li ima neko iz ovog ministarstva da čuje razmišljanja, jer sam ja poredio član 6. i član 22. i 27. koji definišu te rokove. Znači, od inicijative za donošenje međunarodnog ugovora, sporazuma do momenta pregovora treba više od 60 dana. Pregovori vezano za sporazum, ne zna se koliko, to je okvir, ne može se ni okvir postaviti ovisno ugovor koji je. Međutim, znači od završenih pregovora, znači od potpisivanja sporazuma do objave prolazi 165 dana. Znači, od inicijative ide na ministarstvo, iz ministarstva u 45 roku 30 dana ide obavijest da li je prihvatljiva ili nije prihvatljiva inicijativa, nakon toga 30 dana ide Vijeću ministara, nakon toga idu pregovori nakon toga potpisivanja, nakon 15 dana ide Ministarstvu vanjskih poslova, nakon 30 dana ide Vijeću ministara, nakon 60 dana ide Predsjedništvu, nakon Predsjedništva ne zna se za koliko ide Parlamentarnoj skupštini BiH, nakon Parlamentarne skupštine ne zna se za koliko dana ide Predsjedništvu ponovo, nakon 60 dana Predsjedništvo treba da završi proceduru i da se objavi. To je ukupno 315 dana. Ja mislim da ovim zakonom nismo uradili posao koji smo trebali. Moje je mišljenje jer detaljno sam ga pročitao i ono što smo trebali da postignemo da skratimo, a mi koji smo članovi Komisije za vanjske poslove smo svjedoci toga da zaista dugo i po nekoliko godina neopravdano dugo traju ove procedure i da to zaista treba skratiti. Sljedeća stvar što želim pomenuti ovdje: da uopšte u ovom zakonu i ne vidim zašto možda zbog ustaljene prakse Parlamentarna skupština treba ikako da bude konsultirana ovdje, jer ona niti može otkazati niti pokrenuti proceduru izmjene određenih članova, nego samo mi, evo Komisija za vanjske poslove da saglasnost, Parlamentarna skupština to ratificira i to ide dalje na Predsjedništvo. Možda je to, ja smatram da ne bi trebalo ići mimo Parlamentarne skupštine BiH, međutim u ovim procedurama je zaista uloga Parlamentarne skupštine BiH potpuno nevažeća, nebitna, ona je čisto tehnička, kao eto mora proći noć da bi došao novi dan itd. U tom smislu, mislim da je možda potrebno u sljedećoj fazi tu stvar pojasniti, malo bolje postaviti. I, ovdje imamo još jedan član 37. na koji želim da ukažem. Ima još zaista puno tih ali evo skratit ću ja i zbog današnjeg dana i zbog vremena u kojem radimo. Član 37. stari član 30. kaže da se godišnje izvještava Parlamentarna skupština o izvršavanju međunarodnih ugovora. Ja nikada, evo poslanik sam treću godinu, nisam nikada vidio dokument da je nas neko izvijestio o sprovođenju međunarodnih ugovora, da imamo kakvu informaciju, jer ukoliko smo poslanici, ukoliko to pratimo, onda to tražimo. Međutim, mislim da je taj član dobar, poželjan, ali želim da ukažem evo na ono što je do sada, kakva je bila praksa da to do sada nije bilo, koliko ja znam, i nije ta praksa bila. Moja diskusija, želio sam znači da dam doprinos da ova razmišljanja potaknu ljude koji će ostati i dalje raditi na ovom. Znači, kad dođemo do drugog čitanja da se eventualno ove sugestije, posebno ovi rokovi, 315 dana je potrebno da se objavi kada je sve u najboljem redu, bez pregovora koji mogu trajati i po godinu dana, znači da se konačno objavi međunarodni ugovor. Ja mislim da on treba se maksimalno skratiti. Koliko je to maksimalno, to neka Vijeće ministara, neka nadležno ministarstvo procijeni šta je to realno, ali mislim da ovo nije realno i da je predugo i nedopustivo predugo i da ga treba skratiti. Zahvaljujem.
Predsjedavajući, gospodin Belkić. Izvolite, diskusija.
Evo ja ću kratko. Dakle, ja sam na liniji da se ovaj zakon podrži u prvom čitanju, bez obzira na ozbiljne primjedbe koje je gospodin Husein Nanić iznio, jer sam uvjeren da bi se to moglo u drugoj fazi možda i amandmanima riješiti. Dakle, u potpunosti se slažem da bi osnovni cilj ovog zakona osim transparentnosti i poštivanja međunarodnih standarda, normi itd, trebao da 46 bude efikasnost i brzina. Jer, svjedoci smo, zaista, ovo je optimalno o čemu je gospodin Nanić govorio, dakle, u praksi imamo situaciju da to traje po 1,5 godinu i više, da se ne može da pronađane gdje je ... ko kome treba dostaviti itd. itd, jer se neke stvari ponavljaju u više navrata. To apsolutno podržavam i to moramo eliminitari i skratiti ove rokove koliko je moguće. Međutim, ne slažem se kada je riječ o ulozi Parlamenta. Dakle, najviše zakonodavno tijelo jeste jedino koje može, da tako kažem, dati saglasnost za ratifikaciju međunarodnog ugovora. Ali sigurno je da to pretpostavlja da su do tada svi faktori, nosioci pregovora, eksperti itd. obezbijedili garanciju da ovaj parlament može komotno, na jedan ceremonijalan način, da tako kažem, dati tu saglasnost. To je uloga, po meni, Parlamenta. I, jedna sugestija predlagačima, obrađivačima, naravno to ne razrješava ni nas kao poslanike obaveze, ovih nekih praktičnih pitanja kao što je recimo ovjeravanje međunarodnog ugovora. Treba precizirati da li će se to podzakonskim aktima itd, kojim pečatom, kada itd. dakle ima nekih praktičnih stvari koje ovdje nisu rečene. Ja nisam sada u stanju procijeniti da li to treba zakonom urediti ili podzakonskim aktom, ali sam potpuno siguran da se to mora regulisati, jer možemo doći do jedne apsurdne situacije da se ne zna kada se ovjerava, kojim pečatom, kod, koga itd. Evo, u svakom slučaju uz podršku, naravno, zakon u prvom čitanju. [[kratko isključen mikrofon]] i Milorad Živković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Naime, ja sam očekivao da će predlagač izaći i obrazložiti jedan dio odredaba ovog zakona, pogotovo što se radi o donošenju novog zakona, a ne o izmjenama i dopunama. Naime, ovaj zakon je od 2000. godine na snazi ovdje i ovim usvajanjem zakona, ako bi se usvojio u ovom obliku, bi se stavio van snage stari zakon. I to je razlog zašto sam izašao da pitam predlagača da nam objasni se šta se dobija novim zakonom, koje su procedure te koje se pojašnjavaju, odnosno procedure koje se skraćuju i da kaže da li postoji otvorena mogućnost da se amandmanima dijelovi ovoga zakona usklade sa Ustavom BiH, odnosno da se ostavi mogućnost da entitetima u skladu sa članom 3. Ustava BiH da mogućnost da sklapaju specijalne i paralelne odnose sa susjednim zemljama i da se osim nadležnosti BiH koja je za sklapanje međunarodnih ugovora da bez saglasnosti Parlamenta BiH i za vršenje vlastitih ustavnih nadležnosti entiteta. Naime, ovdje je navedeno da se za sve mora da traži saglasnost Parlamenta BiH za ustavne nadležnosti; ono što entiteti imaju pravo da sklapaju, zakon nema potrebe da ih ograničava odlukom Parlamentarne skupštine. Iz tog razloga će amandmani biti na taj dio zakona preneseni, ali volio bih da se pojasne određene odredbe ovoga zakona: u kom smislu je on efikasniji i bolji, tako da se ide u prijedlog novog zakona, a ne samo u izmjene i dopune starog zakona. Zahvaljujem.
Iz Ministarstva, gospodin Perković. Izvolite, gospodine Perkoviću.
Poštovani gospodine predsjedavajući, uvažene dame i gospodo zastupnici, kolegice i kolege, cijeneći vaše vrijeme, ja ću pokušati samo u nekoliko rečenica da dam najosnovnije napomene i eventualno da odgovorim na par ovih postavljenih pitanja. Dakle, točno je da u odnosu na postojeći zakon ideja predlagača je bila da se novim zakonom prije svega dakle dinamiziraju rokovi i ti rokovi pokušaju skratiti. Ako ste pažljivije čitali Prijedlog zakona, vidjeli ste da smo za sve državne institucije na nivou ministarstava utvrdili rokove. Međutim, nije praksa da se rokovi utvrđuju kada je u pitanju Parlamentarna skupština BiH, odnosno Predsjedništvo BiH, jer pitanje i neizjašnjavanje Parlamentarne skupštine u postupku davanja, recimo, suglasnosti na određeni međunarodni ugovor je na neki način stav te skupštine. Prema tome, postoji mehanizam i ostavljena je mogućnost Parlamentarnoj skupštini i Predsjedništvu, dakle oni nisu limitirani rokovima i praksa svih drugih zemalja u svijetu je otprilike takva da neki zakon na tom nivou može biti mjesecima ili godinama jer i nepostupanje po njemu jeste na neki način odraz i odnos tih organa prema konkretnom zakonu i konkretnom prijedlogu. Mi ćemo naravno nastojati da još jednom izanaliziramo sve druge rokove i da ih pokušamo maksimalno skratiti što je moguće, ali treba uvažavati i činjenicu da postojeći interni propisi limitiraju na određen način procedure kod odgovarajućih... Druga značajna novost ili novitet u odnosu na postojeći zakon jeste mogućnost zaključivanja jednostavnijih ili tzv. tipskih međunarodnih sporazuma, bez vođenja pregovora. Mi danas imamo situaciju u postojećem zakonu: i za najkompleksniji međunarodni sporazum i za najjednostavniji od nekoliko članaka – imamo praktično istu proceduru. Smatramo da to značajno povećava troškove, putovanja itd. Novi zakon bi omogućio da se niz međunarodnih sporazuma, tzv. jednostavnijih ili tipskog karaktera, jednostavno dogovore bez vođenja pregovaračkog procesa, bez putovanja, razmjenom i usaglašavanjem teksta tih sporazuma putem nota, dakle diplomatskim kanalima. Treći značajan novitet jeste činjenica da novi zakon razdvaja mogućnost pristupanja i prihvatanja multilateralnih ugovora u odnosu na bilatelarne ugovore. Do sada smo imali identičnu situaciju. Vama je poznato da kada su u pitanju mulilateralni ugovori, međunarodne konvencije, nema ni potrebe ni mogućnosti za pregovaranje. Jednostavno postoji mogućnost da ih prihvatimo ili ne. Sa bilateralnim je nešto drugačije i ovaj zakon prvi put pravi tu razliku. Zadnja stvar koja također nama se čini važna jeste da zakon uređuje pitanje stavljanja rezervi na međunarodne ugovore i povlačenje rezervi, a mi u postojećem zakonu takvu mogućnost nemamo, do onih možda manje bitnih stvari: uređuje se pitanje parafiranja međunarodnih sporazuma. U našoj praksi se uvriježilo na neki način običaj parafiranja međunarodnih sporazuma iako do danas ili još uvijek, dakle formalno-pravno, nemamo taj institut u postojećem zakonu itd. U toku pripreme zakona konsultirana su i akceptirana mišljenja skoro svih nadležnih ministarstava u BiH, s obzirom da najveći broj njih, također u okviru svojih nadležnosti, ima pripremanje zaključivanja međunarodnih sporazuma. Sam zakon po sebi ne traži dodatna financijska sredstva za njegovo sprovođenje. 48 Vezano za ovih nekoliko pitanja, predlagač je naravno u pripremi zakona morao voditi računa i uzeti u obzir odredbe Ustava BiH, vrlo jasna pravila koja postoje u Ustavu BiH i koja na neki način limitiraju procedure i postupke donošenja, pa tako iz tih razloga, zbog ustavnih određenja, mi za razliku od drugih zemalja nismo dijelili u smislu procedure ratifikacije ove zakone na jednostavnije i manje jednostavne, dakle oni svi prolaze istu proceduru ratifikacije jer to Ustav tako nalaže. Također, kada je u pitanju donošenje zakona od strane entitetskih organa, Ustav postavlja tu mogućnost uz, kako tamo kaže, prethodnu saglasnost Parlamentarne skupštine BiH. Prema tome, u pripremi ovoga zakona, tamo mislimo da i na tom smo stajalištu da su u potpunosti ispoštovana rješenja koja postoje u postojećem Ustavu BiH i, u tom kontekstu, predlagač je na izvjestan način bio i limitiran samom činjenicom i procedurama koje su stavljene, jer mi imamo vjerovatno najsloženiji postupak procedure ratifikacije jednog međunarodnog sporazuma, ali on nesporno proizilazi iz Ustava BiH. Hvala vam još jednom, a potrudit ćemo se dakle nakon ove sjednice da vrlo pažljivo iščitamo sve ove diskusije i sugestije koje su date i da pokušamo iznaći najoptimalnija rješenja tamo gdje nam to postojeći propisi i Ustav omogućuju. Hvala još jednom.
Hvala, gospodine Perkoviću. Bilo je vrlo korisno. Ja vjerujem da dijelite mišljenje sa mnom i očekujem dakle u daljoj proceduri usaglašavanje. Molim poslanike da nikada ne izlaze na granici kvoruma. Idemo na ... Ja nemam više prijavljenih za ovu tačku dnevnog reda. Dakle, idemo na tačku 9. Ad. 9. Prijedlog zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa robe i usluga od strateške važnosti za sigurnost Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) Predlagač je Vijeće ministara. Zakon smo dobili u martu mjesecu ove godine. Ustavnopravna komisija je obavila svoj posao vezano za ustavnopravni osnov 9. aprila. Nadležna je bila Zajednička komisija za odbranu i sigurnost; 7. aprila je produžen rok itd. Mišljenje smo dobili 24. aprila i Komisija je, kao što ste vidjeli, prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o ovom zakonu u prvom čitanju. Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu o tački 9. Prelazimo na tačku 10. 49 Ad. 10. Prijedlog zakona o parlamentarnom vojnom povjereniku Bosne i Hercegovine – predlagači: poslanici Šefik Džaferović i Adem Huskić (prvo čitanje)
Nisam čuo.
Rekoh, ne znam o čemu se radi. Nisam završio. Samo jedan tren. Dakle, radi se također o zakonu u prvom čitanju. Ustavnopravna komisija je Mišljenje dostavila 27. 3. Nadležna je Komisija za odbranu i sigurnost. Mišljenje ove komisije smo dobili 7. aprila i Komisija je prihvatila principe predloženog zakona. Koliko sam shvatio, jedan od predlagača želi nešto reći. Izvolite, gospodine Huskiću.
Trebao je gospodin Džaferović, ali je on zamolio mene.
Dobro, svejedno ili ti ili on.
Evo ja ću ispred Komisije reći samo da predlažem da u prvom čitanju prihvatimo ovaj zakon. Pročitali ste, ko je pročitao; ko nije pročitao, ne vrijedi mu sad pričati. Imaju principi, ovdje ima obrazloženje i razlozi za donošenje itd. Eto, toliko.
Hvala. Sigurno da ja vjerujem da su poslanici pročitali jer se radi o zakonskom aktu. Ja više prijavljenih nemam. Zaključujem raspravu o tački 10. Prelazimo na tačku 11. Ad. 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini – predlagač: Dom naroda (prvo čitanje) Mi smo ovaj zakon imali na 50. sjednici ovog doma, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije koje je bilo, da tako kažem, negativno, odnosno Ustavnopravna komisija nije prihvatila principe ovog zakonskog prijedloga. Predstavnički dom nije usvojio ovakvo negativno mišljenje, 50 pa je uslijedilo dodatno razmatranje. Novo Mišljenje Komisije smo dobili 9. aprila ove godine. Nakon tog dodatnog razmatranja, imamo drugačiji izvještaj. Dakle, Komisija je podržala principe prijedloga ovog zakona. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH, u prvom čitanju. Nemam prijavljenih, zaključujem raspravu. Idemo na tačku 12. Ad. 12. Prijedlog zakona o obezbjeđenju proporcionalne etničke zastupljenosti u organima uprave i lokalne samouprave u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje)
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, dozvolite mi da samo nekoliko napomena kažem u vezi ovog zakona u ime Kluba zastupnika SDA. Naime, mi smo željeli da otklonimo svaku sumnju i želju svih nas ... provođenjem Ustava BiH, odnosno Odluke o konstitutivnosti sva tri naroda na čitavom teritoriju BiH. Stoga smo predložili ovakvo zakonsko rješenje kojim bi se znači naložilo provođenje ove odluke, a ne samo ostavljeno na volju i želju, odnosno, političku volju i želju bilo koje političke opcije ili bilo kojeg pojedinca koji obnaša određenu dužnost na nižim nivoima vlasti, a i na nivou BiH. Naime, gdje god postoji jednonacionalna struktura u bilo kojoj instituciji, tu postoji velika opasnost od kršenja ljudskih prava, pa i prava, odnosno, stvaranja nacionalne nejednakosti. A naravno, to otvara i mogućnost eventualne korupcije, što se pokazalo i u našoj instituciji koja se zove CIPS. Zatim, ovaj zakon, odnosno donošenje ovog zakona, bi dao jedan snažni zamah povratku onih koji žele da se vrate svojim kućama, a ne bi ostali samo na deklarativnoj ocjeni i procjeni da li ... dajemo podršku povratku. Zatim, kao što sam rekao, donošenje ovog zakona je zapravo provođenje Odluke Ustavnog suda o konstitutivnosti naroda na čitavoj teritoriji BiH i, naravno, u ovom zakonu predviđene su i kaznene odredbe kojim želimo da se uozbilji provođenje ... ove ustavne 51 kategorije, ako tako mogu reći, jer kaznene odredbe zapravo povećavaju stepen odgovornosti onih koji ne žele da provode Odluku o konstitutivnosti naroda. Naravno, nemam ambicija da vam iščitavam Obrazloženje, ono je vrlo detaljno dato uz ovaj zakon i za provođenje ovog zakona nisu neophodna dodatna finansijska sredstva koja svakako ... Stoga pozivam kolege zastupnike da podrže ovaj zakon u ovom prvom čitanju. Hvala ljepo.
Remzija Kadrić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Dakle, ja ću vrlo kratko. Ako ni zbog čega, a ono bi trebalo podržati principe i donijeti ovaj zakon, ono ... potrebno je zbog ovih kaznenih odredaba. Zbog čega? Zbog toga što nakon Odluke o konstitutivnosti naroda entiteti su izmijenili svoje ustave, prilagodili svoje ustave u skladu sa tom odlukom i poslije toga su doneseni mnogi zakoni. Jedan od zakona, ja govorim kada je u pitanju stanje u RS, jedan od zakona je Zakon o lokalnoj samoupravi i članom 3. tog zakona je predviđena ova proporcionalna zastupljenost konstitutivnih naroda prema popisu iz 1991. godine. Međutim, manjkavost tog zakona se ogleda u tome što u tom zakonu nema kaznenih odredaba. I zbog toga se taj zakon ne primjenjuje. Iz tih razloga je dakle važno da donesemo jedan takav zakon kojim su predviđene i takve odredbe. Dakle u ovom zakonu – dakle, on može se u amandmanskoj fazi dograditi – neke odredbe kada je u pitanju npr. terminologija 'uposlenika', ovdje nedostaju uposlenici u sudstvu, oni koji imaju status zaposlenika po Zakonu o državnoj upravi. Zatim, mislim da bi trebalo i izvršiti određene revizije kada su u pitanju zapošljavanja nakon Odluke o konstitutivnosti naroda i usvojenih amandmana itd. I dakle ovdje je možda greškom, ali je trebalo već kad se radilo u obrazloženju za donošenje ovog zakona, ove odredbe, navedene su odredbe Ustava Federacije, amandmani na Ustav Federacije, međutim trebalo je iste tako skoro identične odredbe iz Ustava RS prenijeti u ovo obrazloženje. Da ne idem u detalje, dakle ja očekujem da ovaj zakon u prvom čitanju treba podržati i usvojiti i u amandmanskoj fazi izvršiti određenu dogradnju i učiniti ga još boljim i kvalitetnijim. Zahvaljujem se.
Momčilo Novaković.
Mi smo u parlamentarnoj proceduri inače ovdje u posljednjih nekoliko godina nerijetko usvajali zakone za koje smo znali da će se vrlo teško realizovati, odnosno primijeniti u praksi. Valjda, ako postoji neki zakon čija je primjena u praksi sporna, onda je to ovaj zakon. Sporna iz mnogo razloga. 52 Pazite, da li je davanje prava nekome uz kršenje prava drugog pozitivan efekat ovog zakona ili negativan? Da li smo mi time što smo jednom broju građana dali neka prava, a drugima, a zahvaljujući tim pravima uzeli prava onim drugim, možemo smatrati dostignućem ovog zakona, pozitivinim dostignućima ovog zakona kao što su kolege prethodno govorile. Mislim da jedna dublja analiza zakona bi pokazala da je ovaj zakon suprotan i određenim međunarodnim konvencijama. Naravno, apsolutno suprotan postojećem zakonodavstvu iz ove oblasti, kako na nivou BiH, tako i na nivou entiteta i kantona, pa i odlukama na nivou lokalnih uprava. Pojedina rješenja su jednostavno neprimjenjiva u praksi u postojećem zakonodavstvu. Ovakav zakon bi podrazumijevao promjenu pa, da ne kažem, nekoliko desetina zakona ili stotina odluka na nivou ove zemlje. To je jedan od razloga zbog čega ja u komisijskoj fazi, odnosno Ustavnopravnoj komisiji nisam podržao ovaj zakon. Ne zato što ne mislim da nije dobro da struktura državnih službenika, zaposlenih itd. ne odražava strukturu, jer je to na kraju krajeva i Ustavom obaveza, odražva strukturu popisa iz 1991. godine nego zbog toga što na ovaj način to pitanje definisano nije primjenjivo, nije moguće realizovati. Naravno, postoji niz drugih mjera i načina kako Odluka o konstitutivnosti može se u praksi primijeniti i više nego što je danas primijenjena. Očito je da se ona primjenjuje samo u onom nivou gdje je zakonom obaveza, kao što je sastav vlada ili, ne znam ni ja, nacionalnih struktura rukovodećih, znači ... znamo mi odlukom kako je to definisano: sudovi, premijer, ministri itd. Dakle, ostajem kod stava na Komisiji. Zaista ne mogu podržati usvajanje ovog zakona. Naravno, volio bih da ovo moje neusvajanje se i shvati na način kao što sam rekao, a ne na neki drugi način, jer moj motiv nije sprečavanje, na bilo koji način sprečavanje promjena u strukturi, nego jednostavno apsolutna nemogućnost primjene ovog zakona.
Zahvaljujem. Sljedeći se za diskusiju javio uvaženi poslanik Jozo Križanović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja ću vrlo kratko. Naime, ovdje se postavlja pitanje opet provodivosti samog zakona. Dakle, neupitna je utemeljenost, ustavna utemeljenost ovog zakona, neupitna je potreba proporcionalne zastupljenosti konstitutivnih naroda u organima uprave. To je dakle i ustavna obaveza. Međutim praksa, praksa nam je nažalost loša i nezadovoljavajuća i mislim zbog toga se pojavljuje ovdje kao potreba donošenje ovog zakona. Dobra strana ovog zakona je što ulazi u samu proceduru i nalaže određene postupke, kako se to radi. Složio bih se također da postoje određene nedoumice da li je svaka od ovih predloženih odredaba kako se to postiže i koji su to rokovi, kad se to treba osigurati, upitna i mislim da se to može u daljnjoj proceduri rasprave o ovom zakonu i pročešljavanja kroz određene amandmane mogu se eventualne neke nesuglasice otkloniti ili popraviti. Ali u suštini, ja se zalažem za potrebu donošenja ovakvog zakona. Hvala vam. 53
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović je sljedeći. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, da je sreće i da je bilo iskrenog odnosa u BiH spram ovog pitanja, danas nama ovaj zakon ne bi ni trebao i suština ovoga zakona je pokušaj da se dosadašnjoj opstrukciji Odluke Ustavnog suda o konstitutivnosti naroda, a nakon toga i amandmanima na entitetske ustave iz 2002. godine, stane ukraj. Od 2000. godine pa naovamo, dakle ovaj princip nije ispoštovan, pogotovo od 2002. godine iako je to ustavna obaveza oba entiteta. Ovaj princip se poštuje kada su u pitanju državne institucije, manje ili više. Nikad to neće moći biti u procent, ali na nivou državnih institucija je to tu negdje, s prigovorima kod ove ili one institucije, ali kažem da nikada neće moći biti baš potpun procent, ali se vidi da se taj princip poštuje, što je zapravo najvažnije. A, na nižim nivoima vlasti se vidi da se ovaj princip ne poštuje. I svrha ovoga zakona je da konačno pokušamo ugraditi mehanizme kako da to realiziramo i da propišemo sankcije za one koji se toga ne budu pridržavali, jer do sada ništa nije urađeno i niko zbog toga nije snosio nikakve posljedice. O ustavnoj utemeljenosti zakona, ne treba dakle govoriti; o potrebi jednog ovakvog zakona, ne treba govoriti, jer ustavi su kazali da to tako treba da bude ...
Jozo, ostat ćemo bez kvoruma, vjeruj. Bit će kad izađeš.
u multietničkoj državi kakva je BiH; odnositi se spram ovog pitanja na način na koji smo se odnosili do sada, zapravo, predstavlja zabijanje glave u pijesak i mirenje sa postojećom situacijom. Ja neću da se pomirim sa tim, niti mislim da treba bilo ko od nas da se pomiri sa tim. Trebaju nam pozitivni koraci, trebaju nam pozitivni podstreci da se tako nešto konačno počne primjenjivati u BiH. Ja sam dakle kao i svi ovih dana po cijeloj BiH i, recimo, kakvu vi imate nadu u održiv povratak, ukoliko među povratničkom populacijom imate mlade ljude koji su završili fakultete i koji se ne mogu zaposliti tamo gdje žive. Ti ljudi će po prirodi stvari otići tamo gdje mogu da nađu posao. Ja mislim da mi kao društvo, a mi kao Parlament smo u tom društvu najodgovorniji, trebamo nešto da poduzmemo. Zbog toga, ja apelujem na sve vas da mi podržimo ovaj zakon, da podržimo njegov ključni princip. Njegov ključni princip je realizacija Odluke Ustavnog suda o konstitutivnosti naroda i realizacija entitetskih i Ustava BiH. A što se tiče samih konkretnih rješenja, mi možemo u amandmanskoj fazi naći neka rješenja koja mogu biti prihvatljiva za sve. Ja neću da branim sva rješenja koja su navedena 54 ovdje. I, Klub SDA kao predlagač ovoga zakona je otvoren za dijalog na temu konkretnih rješenja. Ne budemo li uradili ovu stvar, mi ćemo se zapravo početi miriti sa postojećim etničkim stanjem u BiH. Ja mislim da to nije dobro. Nije dobro ni za koga. Možda sad neko misli da nije dobro ovo što mi predlažemo, ali u perspektivi će se sigurno izvući zaključak od strane svih nas da ovo nije dobro ni za koga u BiH. Ja vas molim da ovo uradimo. Ovo se odnosi samo na organe uprave i na ove stručne službe u pravosudnim institucijama. I, ako mi uspijemo danas uraditi ovaj prvi korak, onda mislim da ni konkretno zakonsko rješenje neće biti na kraju problem. Mi ćemo to na Komisiji, uz puno uvažavanja i uviđavnost različitih ideja kako da ovo sprovedemo, sasvim sigurno usaglasiti i doći ovdje pred Parlament sa rješenjem koje će biti prihvatljivo. Toliko, hvala vam.
Rifat Dolić. Radit ćemo do 2,00 sata, u 2,00 pauza do 3,00 sata.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, mi u BiH smo u poslijeratnom periodu donijeli desetine tzv. izbornih zakona ili zakona iza kojih je stajao određeni izborni ili politički inžinjering i oni su nam se uvijek kao bumerang obijali o glavu, bilo pravno, bilo finansijski, bilo politički, u krajnjem. Ovaj zakon o proporcionalnoj etničkoj zastupljenosti u organima uprave i lokalne samouprave je, rekao bih, tipičan primjer takvog zakona i mislim da je i predlagaču jasno da su šanse za provedbu ovoga zakona gotovo nikakve. Bilo bi van pameti sporiti ustavne odredbe na koje se predlagač poziva u Obrazloženju ovoga zakona i koje regulišu ravnopravnost naroda i građana, zabranu diskriminacije i proporcionalnu zastupljenost naroda u javnim institucijama. Mislim da su ove ustavne odredbe i jasne i dovoljne da se obezbijedi ravnopravna proporcionalna zastupljenost u javnim institucijama. Nažalost, ova ustavna načela do danas se ne poštuju, rekao bih, ni u jednom pristojnom minimumu kada su u pitanju čelne funkcije koje su izbornog karaktera i za koje nije potreban ovaj zakon. Nešto više se ova ustavna načela, ali opet ne potpuno, poštuju u nekim specifičnim javnim institucijama, kao što su vojska, policija, pravosuđe i dr. Ova pitanja su već dakle propisana Ustavom i nekim zakonima i ja bih razumio predlagača da je insistirao i da insistira na njihovoj provedbi i mislim da bi to upravo bio veliki korak ka vremenu i stanju u kojem ovakav jedan zakon neće biti ni potreban. Objektivno, činjenica je da nema danas političke volje da se ni postojeći propisi o etničkoj zastupljenosti poštuju i tu političku volju nažalost nije iskazala ni partija koja je predlagač ovog zakona, bar tamo gdje je ona to bila u mogućnosti. Možda ja nisam dovoljno upućen ali ne poznajem zemlju u svijetu u kojoj je pitanje etničke zastupljenosti ovako široko regulisano i po kojem se ovako detaljno treba etnički prebrojavati. Mislim da bi etničko prebrojavanje zaposlenih u javnom sektoru ili državnoj upravi ovako široko bilo samo novo poticanje etničkih podjela i nešto što bi nama političarima bilo redovno štivo u momentima kada nemamo šta reći o nekim drugim strateškim pitanjima. Ovaj zakon sa ovako širokim obuhvatom bi napravio pravi haos i u postojećim nekim drugim 55 zakonskim propisima, a posebno u nekim reformskim zakonima, kao što su Zakon o državnoj službi, Zakon o državnim službenicima i drugo. Dakle, ne želim ničim omalovažiti princip proporcionalne etničke zastupljenosti, ali u ovoj širini i na ovakav način mislim da je u ovome momentu više u funkciji produbljivanja podjela nego u funkciji ostvarivanja ustavnog prava ravnopravnosti i proporcionalne zastupljenosti. Mislim da je danas daleko racionalnije za nas sve da obezbijedimo potpunu primjenu Ustava i postojećih zakona o proporcionalnoj zastupljenosti naroda, bar u dijelu koji se odnosi na institucije od posebnog interesa, kao što su vojska, policija, sudovi i još neki. I u drugim oblastima, bar, do onog nivoa gdje je u pitanju neposreno i posredno ... biranje predstavnika. Ponavljam, ovakvim stavom ne želim omalovažiti ustavni princip ravnopravne i proporcionalne entničke zastupljenosti, ali dakle nisam sklon podržati nešto što unaprijed znamo da nije ni praktično ni realno provesti. Mislim da je ovaj zakon sa ovakvim sadržajem čisti politički inžinjering koji bih ja i mogao razumjeti da su predlagači svojim odnosom do sada praktično pokazali da uvažavaju ustavne principe koje sada promovišu ovim zakonom. Hvala lijepo.
Idemo na replike. Remzija Kadrić.
Više to nije stvar replike nego po Poslovniku korekcije citata.
Korekcija citata.
Upravo tako. Dakle, ovo što je uvaženi gospodin Dolić rekao. Dakle, ovaj zakon je provodiv. ... Otprilike to nešto u smislu neprovodivosti zakona je rekao i Novaković i Križanović. Dakle, ovaj zakon je provodiv, zato što su u ovome zakonu predviđene mjere nadzora nad provođenjem ovog zakona, član 10., i predviđene su u članu 11. i 12. kaznene odredbe. Po tome je ovaj zakon provodiv. Mnogi zakoni entitetski nakon Odluke o konstitutivnosti naroda i entitetskih ustava nisu bili provodivi zato što nisu bile predviđene kaznene odredbe. U ovom zakonu su predviđene te kaznene odredbe. Iz tih razloga je ovaj zakon provodiv.
Šefik Džaferović, replika.
Pa pazite, ako je i od gospodina Dolića, previše je, mislim. I zbog toga sam ja ustao, inače ja njemu ne repliciram, ali tvrditi da se zalažete za ustavni princip konstitutivnosti i popunjenosti po popisu iz 1991. godine, a onda prvi pokušaj, nakon sedam godina od izmjene entitetskih ustava i njihovog usklađivanja sa Odlukom Ustavnog suda o konstitutivnosti naroda, 56 prozivati kao politikantski čin, mislim da je nekorektno u najmanju ruku, da ja teži izraz ne upotrijebim. Ja sam u svojoj diskusiji već rekao da mi o rokovima ili možda nekim drugim elementima možemo razgovarati u fazi komisijske rasprave o konkretnim rješenjima, ali usprotiviti se tome da se napravi neki plan kako da se konačno počne raditi u BiH, a zakon i to između ostalog predviđa, i insistirati da se ovo ne donese, a opet sa druge strane insistirati na provedbi Odluke ustavnog suda, ne znam ni ja sam kako, a vidimo da imamo opstrukciju, nema je, negdje manje negdje više, ali je nema u cijeloj BiH – je u najmanju ruku nedosljedno. Zbog toga ja mislim da je ova diskusija bila nekorektna. Ja gospodina Dolića i sve druge pozivam da se mi pridružimo, da nađemo rješenje. Evo sve što je pametno kao ideja neka uđe u ovaj zakon, bit će komisijska faza i cilj je samo da na kraju imamo rezultat, ništa više.
Gospodin Lozančić, diskusija.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministra, gosti, pa moram reći da ovaj prijedlog, inicijativa, prijedlog ovog zakona, ako ništa, dobar je – evo, ima mana koje vidim ovdje da mu se nalaze – zbog toga da pokaže zašto mi do danas, evo 15 godina od prestanka ... ratnih sukoba, nemamo kvalitetan, nemamo ni započet korektan povratak. Zašto danas nemamo ni približno demografsku sliku u BiH kakva je bila 1991.? Nemamo zato što se uvijek javi netko ko će naći razloga kako da ne učini ništa. I, slušajući sad primjedbe na ovaj prijedlog zakona, koji nije savršen i koji svako od nas može u amandmanaskoj fazi popravljati, moram reći da je malo bilo ovako previše, pa moram reći, uvaženi kolega Novakoviću, pozivati se na kršenje nečijih ljudskih prava, zato što će nečija ljudska prava biti ostvarena u BiH; nisam shvatio iako vi vrijedite kao jedan od poznatijih zastupnika ljudskih prava. Moram reći da vas nisam razumio u ovom dijelu: kako mislite da se krše ljudska prava ako se osigurava da se u skladu sa Ustavom BiH na čitavom teritoriju BiH osigura proporcionalna etnička zastupljenost. Ovdje mislim da je usko postavljeno samo organima uprave, pa evo kroz amandmansku fazu, ukoliko normalno ovaj prijedlog zakon doživi tu fazu, pokušat ćemo da, ja osobno, i da proširimo opseg, da tako kažem, primjene ovog zakona. Pozivanje na politikanstvo, pozivanje na etničko prebrojavanje, pa samo što još nije ovaj zakon nazvan rasističkim, moram reći – je morbidno. Jer, ovaj zakon je prvi konkretan pokušaj, on nije savršen ali je konkretan pokušaj da se makar malo u organima uprave anuliraju vrlo uspješni rezultati etničkog čišćenja u BiH. Makar malo, simbolično, u organima vlasti, jer mi svi hoćemo evo da budemo adekvatno predstavljeni, zastupljeni, da imamo pravo da upravljamo, od najniže zajednice do najviših organa ove zemlje. Znači, bez obzira koje smo nacionalne pripadnosti, i bez obzira jesmo li pogrešne nacionalne pripadnosti na određenom dijelu BiH. I braniti bilo kakvim, ne znam ni ja, politikantskim tezama stanje koje je postojeće i suprotstavljati se pokušaju makar minimalne promjene postojećeg stanja, a ja moram reći: lijepo je što je ovaj zakon došao u proceduru pa da evo i na ovaj način vidimo, na kraju krajeva, kakav će mu ishod biti. Ja predlagateljima čestitam na prijedlogu, a evo, ukoliko on doživi drugu fazu, pokušat ću evo dati svoj doprinos da on bude i još bolji. 57 Hvala lijepo.
Replika, Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja sam ustvari svoju repliku, bio sam, pa je nešto skinuto, gospodinu Doliću kada je izlagao već bio prije – a u suštini želim da kao član SDA, koja je predlagač ovog zakona, otklonim sve dileme, koliko ja to riječima mogu da kažem da u mojoj namjeri kod izrade ovog zakona insistiranje da najviši organ stranke donese odluku da idemo u ovaj zakon – da ima politikanstva. Njega zaista nema, Doliću, i oni koji imaju sumnju u to, možda on može i drugačije biti napisan, ali moja je namjera zaista da dam podršku onom što će omogućiti jedno normalno odvijanje funkcije insitucija u BiH u skladu sa konstitutivnosti naroda i ovo je pokušaj da mi to uradimo. U tom smislu, ja pozivam i gospodina Dolića da nam se pridruži u ovom i da da podršku u ovom prvom čitanju, a dalje da vidimo na koji način je moguće ukoliko postoji ono što mi ne vidimo u ovom momentu da popravimo. Ono što ja želim reći jasno jeste da postoje sa svih strana opstrukcije primjene načela iz ovog zakona. Postoji. Vjerovatno to osjećate i u redovima naroda kojem i ja pripadam, i u gradovima gdje je većinski SDA, gdje vlada. Ja želim da otklonim te dileme, da kažem da ne želim nigdje da stojim kao prepreka tome i želim dati doprinos tom, znači da dođemo do zakona koji će biti objektivan, realan i provodiv u BiH.
Evo gospodin Dolić će nam se pridružiti u replikama.
Pa naravno, meni nije palo napamet niti mi pada napamet da bilo omalovažavam, bilo da derogiram ustavne odredbe koje se tiču ravnopravnosti konstitutivnih naroda i proporcionalne zastupljenosti. Naravno, ne pada mi napamet da se mirim sa postojećim stanjem, ali isto tako sam protiv prodaje magle ljudima. Ovo, ako ste imali dobar interes i dobru volju da napravite, da ovaj princip ispoštujete, onda, gospodo, vi u vladajućoj šestorci ste mogli ovo obezbijediti bar na onom nivou na kojem je to regulisano mimo ovoga zakonom, Ustavom i postojećim zakonom. Do danas to tamo nije provedeno i vi hoćete ići dalje u tu nerealnost, dalje prebrojavanje ljudi do čistačice u državnoj upravi. Ja sam protiv toga, ne zato što to nije potrebno nego zato što je to na takava način nerealno. I smatram to politikanstvom. Ne možete me razuvjeriti da to nije politikanstvo i da to neće biti sutra dobro štivo, dobra tema, tamo kad budemo trebali razmišljati o nekim drugim pitanjima o kojima ne budemo imali šta konkretno reći.
Momčilo Novaković, replika. 58
Ma, ja samo preporučujem zamjeniku predsjedavajućeg, s obzirom da je on mene pitao, znači da pročita članove 7. i 8. ovog zakona i biće mu mnogo jasnije, znači primjenom ili i nastojanjem da se nečija prava obezbijede, čija se krše. Znači, piše to sve jasno u članu 7. i 8. pa čak i u članu 13.
Evo, i Slavko nam je dobio inspiraciju. Idemo, Ekrem Ajanović.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, mislim da je dosta rečeno u ovome zakonu i apsolutno u svom obraćanju podržavam izlaganje gospodina Nike Lozančića jer je on bio u osnovi i u suštinu pogodio srž zbivanja i današnjice. Ali kao čovjek koji nikad ne mogu prihvatiti priču o tome da se stanje ne može izmijeniti i da neće nikad doći do nekog drugačijeg odnosa ... koji će moći da nešto uradi, onda sam dužan i obavezan sebi, ne drugima, da podržim apsolutno ovaj zakon, s napomenom da je bogdo on predložen i da je usvojen 1996. godine, a znamo da su bile mnogo teže okolnosti nego sada, jer vjerujem da bi najmanje od 20 pa ako ne i više posto ljudi koji se trebaju da vrate na određena svoja ognjišta da bi se vratili, jer bi imali bolju sigurnost, učestvovali bi u određenim donošenjima određenih odluka i bilo bi manje problema. Oni zagovornici koji kažu da je realnost takva, da se ovo ne može primijeniti, onda oni mene podsjećaju na jednu floskulu koja se stalo upotrebljava a koja je činjenica, 'ko je šta jamio, jamio je'. S takvim stavom, ja se neću nikada složiti a neću se složiti ni sa stavom koji su neki iznijeli i rekli: stanje je takvo da se to ne može promijeniti. Kako se moglo promijeniti stanje od '91. do '95. godine pa su područja koja su bila naseljena sa mnogim narodima i kada je BiH izgledala kao jedan šereni ćilim, znači, došlo je do toga kada se je to moglo promijeniti 1991., a sada zagovornici kažu da mirnim putem to se ne može promijeniti. To je zapravo žalosno i da ne reknem goru riječ, da je to kretenasto, jer ono znači udari me, izbij me, izbaci me, to je normalno stanje i prihvatit ćemo stanje takvo kakvo je, a ako hoćeš da mi kažeš pomiluj me, počasti me, onda je to nenormalno stanje i to se ne može provesti. Zato sam se javio i hoću da kažem: podržavam ovaj zakon. Volio bih da je još ranije prihvaćen. To će omogućiti ili pomoći, ne mora ni omogućiti ali će pomoći povratu izbjeglica, stovrit će kod ljudi koji se vraćaju veću sigurnost i zato podržavam ovaj zakon.
Gospodin Lozančić, replika. Pročitao je član 7. i 8.
Pa evo nisam mislio odgovarati na replike, ali ću odgovoriti uvaženom zastupniku Doliću. U prodaji magle, s nekima se ipak ne može takmičiti. Vi, mislim da ste bez konkurencije. 59 A što se tiče primjedbe uvaženog zastupnika Novakovića, pročitao sam i moram reći da nisam razumio opet gdje ste vi našli kršenje ljudskih prava, a evo da dalje ne zaoštravam raspravu oko ovog pitanja, imalo bi se puno, puno toga reći kako su se neki našli na nekim pozicijama i gdje su oni što su nekad bili na tim pozicijama.
Zaoštreno je već. Sadik Ahmetović, replika.
Kratko ću. Gospodine Doliću, ne radi se o prebrojavanju ljudi nego se radi na određen način da se dozvoli drugim, drugačijim da uđu u institucije, tamo gdje ih je bilo i gdje im se na određen način kroz različite forme sada ne dozvoljava. Malo ste pomiješali. Ali, zamolio bih SNSD da glasa za ovaj zakon bar iz onog razloga od prije nekoliko dana i zahtjeva Srba u Kalesiji da uđu u organe u Opštini Kalesija, jer tamo su pogriješili ovi iz SDA. Dakle, dajte da to reguliramo zakonom, da na cijelom prostoru BiH imamo mogućnost da se ljudi upošljavaju u organe uprave. Hvala.
Jeste li završili? Imamo repliku Živković. Polako, Doliću, bit će, nije vas bilo dva sata ovdje na Parlamentu.
Zahvaljujem. Ja sam mislio na kraju se javiti, vidim i da se iz SNSD-a neko još javio, jednostavno da odgovorim na repliku i da kažem naš stav u vezi sa ovim. Ovaj zakon, kako god ga objašnjavate, nema nikakav ustavni osnov da ova skupština ga donosi. Vi to dobro znate i nemojte da džaba raspravljamo dalje o zakonu kad ova skupština nema nikakav ustavni osnov donositi ovaj zakon. Problemi o kojim ste govorili su stvar lokalne uprave, samouprave i opština i tamo se ti problemi trebaju da rješavaju. I da kažem da nikakvim zakonom ono što se u BiH dešava, što se dešava u entitetima i u Distriktu, a to je da je jedino sigurno mjesto u ovoj državi je mjesto u državnoj upravi – se ne može zakonom regulisati. Vi znate koji su pritisci na bilo koga od nas, na sve organe da se primi neko, da počne da radi i zakonom na ovakav način praviti vještački situaciju je prosto nemoguće. Zahvaljujem.
Dolić, replika.
Ja samo očito opet pogrešno shvaćen. Dakle, apsolutno ne sporim principe ustavne itd. Sporim dakle da ne radimo ono što nije realno, bar na ovakav način i ovako kako je ovdje ... u zakonu to riješeno. 60 Replika gospodina Lozančića govori da neki ne samo da prodaju maglu nego nastoje i proizvoditi maglu. ... Ja bih i razumio i gospodina Lozančića i gospodu predlagače da su njihove namjere iskrene i realne ako mi kažu jedan primjer gdje su oni to ... ostvarili. Gdje su oni pokazali spremnost da su to spremni realizirati? Ja ću ih razumjeti, ja im se onda unaprijed izvinjavam ako ukažu na to. Ako nisu pokazali spremnost da to ispoštuju ni u ovim granicama koje su do sada Ustavom regulirane, molimo šta, o čemu pričati i ići korak dalje. Ja samo na to upozoravam. Dakle, ne sporim apsolutno, ne pada mi napamet da sporim ustavne principe u tom pravcu. Hvala.
Šefik Džaferović.
Dakle, negdje manje, negdje više, ali u cijeloj BiH ovaj princip nije ispoštovan. I zbog toga što neko nije u potpunosti ispunio Odluku Ustavnoga suda i osporavati potrebu donošenja ovog zakona, ja zaista ne razumijem. A što se ustavnog osnova tiče, preambula Ustava, pa onda ova odluka Ustavnog suda koja je također Ustav, odluka Ustavnog suda je Ustav, pa onda entitetski ustavi i njihovi amandmani. Ustavni sud BiH može donijeti odluku kakvu je donio, a Parlament ne može donijeti zakon, jer tobože nema ustavnog osnova da to razradi i sprovede u život?! Toliko.
[[nakratko isključen mikrofon]] pa onda replika.
Ako poredamo sve dokumente koji su navedeni, počevši od Ustava, preambule i ove odluke Ustavnog suda, nigdje se ne navodi čija je nadležnost da se to sve sprovede. Nadležnost se može samo da nađe u članu III pod 3.a) Ustava gdje kaže: 'Sve vladine funkcije i ovlaštenja koja nisu ovim Ustavom izričito data institucijama Bosne i Hercegovine pripadaju entitetima'. I to je jedino mjerodavno, sve ostalo je pitanje i načina na koji ono što je neosporno što ste ovdje govorili, a to je da postoje određeni problemi pri zapošljavanju ljudi u institucijama na svim nivoima, treba se naći način kako se ispoštovati. Ja smatram da to nije, i pogrešan je način ovdje u ovome parlamentu donošenje zakona čija nije ingerencija ove skupštine po Ustavu da ga donese. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Šefik, samo ustani slobodno, samo ustani i kaži argumentima. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 61
Evo, ja sam vas pustio da to riješite, nema problema. Mi pažljivo slušamo. Slavko, ja sam se za tebe bio zabrinuo. Izvoli. Miran si mi danas cijeli dan.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, uvaženi predstavnici Savjeta ministara, nevladinih organizacija i medija, e, vidjećete u nastavku, prebacio sam se na ekonomske teme i moje su bezbjednosne po filingu. Ali da počnem prvo od ovih hidrometeoroloških termina i magle. Evo, ja neću je navlačiti, nego da malo raspršim i da podsjetim kolege ovdje u Parlamentu da na 40 sjednica postavljao sam isto poslaničko pitanje – da se ispoštuje konstitutivnost naroda na nivou državnih institucija. I postavljao, postavljao, dobivao razne odgovore od raznih institucija i nikada niko nije našao za shodno da primijeni to na nivou na ono za šta je evo, recimo, nadležan Parlament. Gdje su naše agencije, Savjet ministara i da ne nabrajam sve ove institucije koje smo mi osnovali u Savjetu ministar i nikada niko nije to primijenio. Dakle, to nije magla, to su bile činjenice. I sada su nažalost na snazi i nikada niko ne može nikoga obavezati da kaže: ustaće Mehmedalija, a doći će Janko zato što je to Srbin, zato što tamo ima manjka Srba ili Hrvata, evo da. I mnogo puta su neki spočitavali, istina, moram reći javno zašto ja ističem u Parlamentu nacionalnu pripadnost. Ponoviću i danas, uvijek ističem i sad isticaću, jer nam se Ustav upravo zasniva na tri konstitutivna naroda, naravno, i ostalima, ne smijem ni zaboraviti, niti mi pada naum: ali, ako nema tri konstitutivna naroda, nema Ustava. Pa onda, da malo proširim temu, nismo imali 'Izborni zakon', imaćemo. Upravo predlagači ... borili da uđe tamo ona rubrika nacionalni popis, da ne piše Srbin, Bošnjak, Hrvat, nego da budemo svi građani. A danas se trebamo vratiti na 1991. godinu i konstitutivnost što ja pozdravljam. I danas nam to treba da se sjetimo, evo baš danas preko ovog zakona koji je možda trebao nekad i ranije, ili nije trebao nikad – da se danas sjetimo kako smo Bošnjaci, kako smo Srbi, kako smo Hrvati, kako smo ostali i kako smo na kraju niko i ništa. Jer je niz prevara bilo kod ove konstitutivnosti pa sam navodio i ovdje u Parlamentu, a danas ću samo podsjetiti, jer je to sve stvar ovog zakona, da u Opštini Centar Bošnjak je načelnik, a predsjednik Skupštine Opštine je ostali (musliman), jer se tako izjasnio. Jer, još niko nije definisao, a znamo da su tri konstitutivna naroda jedino priznata, pa vidim danas intencije, traži se da se prizna nacija i Bosanci, pa ne znam ni ja u šta ćemo sve ući, vidjećemo do kraja. Šta hoću na kraju finala da kažem? Gospodo, ovaj parlament nikada nije ispoštovao ni jednu jedinu odluku, da ispoštuje, ponavljam, konstitutivnost naroda na nivou državnih institucija Parlament, dakle ovdje mi – nikada ni u jednoj instituciji. A mi sad zakonom treba da obavežemo da neko u Opštini Kalesija ili u opštini, ne znam kojoj, evo iz RS, Bileća! ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Koje Pale? 62 ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ne sekiraj se, već si izazvao dvije, najmanje. 63
moje su ekonomske stvari sad na dnevnom redu, pa poslije ručka, hvala Bogu da se pripremim, da to fino elaboriram, bićete zadovoljni. Zato Vam hvala, gospodine predsjedavajući, i vama kolege.
Ovo je zaista bilo ekonomično, Slavko, i sve je uredu, samo ne znam, ne znam gdje bi se ta tri naroda sastala i sjela da taj zakon napišu. Ali evo, Remzija Kadrić, polemika, ova replika i Ekrem Ajanović, replika. Izvolite.
Dakle, nije replika nego korekcija citata.
Mala precizna korekcija.
Ja na ovo što je rekao uvaženi gospodin Živković.
Samo izvoli.
Dakle, ustavni osnov za donošenje ovoga zakona: pored člana IV Ustava je i Aneks I kao dodatak na Ustav BiH, u kojem stoji Dodatni sporazum o ljudskim pravima koja će se primjenjivati u BiH. To je dakle ustavni osnov za donošenje ovoga zakona. Dakle, član IV i Aneks I kao dodatak Ustavu, a koji se odnosi na dodatne sporazume o ljudskim pravima koji će se primjenjivati u BiH. To je ustavni osnov za donošenje ovoga zakona.
Ekrem Ajanović.
Ipak, ipak, moram da repliciram mom dragom prijatelju Slavuju. Kaže: moja žena dobro pjeva. Kaže ovaj: mogao bi biti pjevač. Abeceda politike je prvo da mi ovdje ne predstavljamo ni Bošnjake, ni Srbe, ni Hrvate, jer smo mi Predstavnički dom, znači predstavljamo građane BiH. Da li se to kome sviđalo ili ne sviđalo sa teritorija iz kojih dolazimo i bez obzira da li smo izabrani preko nacionalnih ili nekih drugih stranaka, a narode ima Dom naroda gdje predstavljaju narode. To je jedna stvar. 64 I druga stvar koju moramo ipak da shvatimo: mi pravimo državu, a ni jedna država se ne pravi za pet ili deset godina ili za samo sadašnjost, ona se pravi i za budućnost, a nema države koja se napravi da može propasti prije 50 do 100 godina.
Hvala. Je li ja ovo dobro. Slavko, vidim replika.
Pa gospodine predsjedavajući, više je pojašnjenje nego što je replika, jer zaista uvažavam ovu ...
Dakle, pojašnjenje precizno
Ma uvaženog profesora, prvi smo mi ušli u ovu zgradu, vi to znate, ponovili smo mi bezbroj puta. Znate kako abeceda politike? Sjećam se dobro, bila je baš u ovoj zgradi kad je otvorena i ako ste znali u onom sistemu samo dvije uvodne rečenice, polazeći od stavova 12. i 13. kongresa, vi ste uspjeli u karijeri. Kasnije mlatite šta god hoćete, nećete propasti. Dakle, to vam je bilo važno da to znate, uvod, polazeći od stavova 12. i 13. kongresa, i kasnije ste vi, ako nećete biti član Izvršnog komiteta CK i otićete malo u socijalistički sindikat, ali ne možete propasti. Dakle, ja danas nisam nastupao sa tezom da mi nismo građani, ali nikada neću dozvoliti da neko meni briše ili ja nekom nacionalnu odrednicu i ja se ponosim što sam Srbin, a još se više ponosim što sjedim u ovom zajedničkom parlamentu sa vama Bošnjacima i sa gospodom Hrvatima. Ali, kad to kažem i ako ima još neko ostali, izvinjavam se ako se deklariše tako, izvinjavam se. Dakle, drago mi je da s vama se dogovaram, ali ja sam govorio o drugoj stvari, što nema prethodno dogovora, pa onda zakonskih projekata, koji bi bili od interesa za sve narode i naravno građane u BiH. Ali da vam još kažem jednu rečenicu. Da sam kojim slučajem bio kandidat u Bugojnu, ne bi bio ni u mjesnoj zajednici. Ali pošto sam kandidat srpskog naroda iz RS i biraju me Srbi, ja ću uvijek biti izabran, bez obzira kako ko razmišljao. Jer znate kako, ja poštujem vaš narod izuzetno i nikada ni pojedinca uvrijedio nisam, a ne ne daj bože narod. Ali da budemo jasni, za mene ni jedan Bošnjak nije glasao. Čak i onaj ako je bio nepismeni hodža mu je u džamiji rekao za koga će glasati. Dakle, da budemo jasni, i ja to izuzetno poštujem i pozdravljam. Dakle, nemojte bježati od konstitutivnosti naroda i da to ističemo ne baš u svakoj prilici, ali i ovdje smo se tako poredali, kod mene piše ćirilicom Slavko Jovičić Slavuj, kod vas piše latinicom profesor Ajanović, i ja to pozdravljam, ne trebam ja to čitati, ja znam Vas 25 godina. Dakle, šta je problem? Nije nikakav, ako ćemo biti iskreni, poštovati jedan, drugi, treći narod i ostale i međusobno se dogovarati i zajednički predlagati projekte. To je moja intencija. Hvala lijepo. 65
Evo, što bi rekao Slavko Jovičić, na kraju smo finala rasprave o tački 12. A što se tiče ovih kongresa, kongrese moramo malo pričekati, pa ćemo imati stavove, je li tako. Idemo na tačku 13. Ad. 13. Prijedlog zakona o akcizama Bosne i Hercegovine Prvo je čitanje, Vijeće ministara je predlagač. Ustavnopravna komisija je dostavila Mišljenje 24. aprila, nadležna je Komisija za finansije i budžet. Mišljenje je dostavila 29. 4. Kao što ste vidjeli, Komisija je prihvatila principe predloženog zakona. Međutim, istovremeno je usvojila i zaključak kojim se zadužuje Vijeće ministara da u međuvremenu, da tako kažem, u toku procedure obezbijedi ... mišljenje Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje o Prijedlogu zakona o akcizama. Dakle, da se dogovorimo ... Mi smo planirali pauzu u 14,00 sati, imam dva, četiri čovjeka za diskusiju. Hoćemo li iscrpiti ovu diskusiju pa zaključiti, ili sada pauza ...? Vidim da ste se umorili. Pauza do 15,00. [[PAUZA]]
Uvažene kolege, kolegice, mi smo jučer imali jedan neslavan pokušaj da organiziramo sjednicu Ad hoc komisije i GOPAK-a, tzv. Globalne organizacije parlamentaraca protiv korupcije. I nažalost došlo nas je samo četvorica. Zašto ovo pominjem prvo? Pominjem iz razloga što to govori o našem odnosu prema ovoj društveno štetnoj pojavi, koja se zove korupcija. A to zapravo govori da mi nemamo sluha za to jer je to opasnost za institucije BiH, opasnost za čitavo društvo u cjelini. A to hoću da preslikam preko ovog Prijedloga zakona o akcizama, jar rješenja koja nam se nude u ovom zakonu nažalost idu naruku onima koji imaju ambicija da se bave ovom društveno štetnom pojavom, tj. korupcijom. Zašto ovo govorim? Ako 66 pogledate ko i kako je definisano plaćanje akcize na alkohol i alkoholna pića i na alkohol koji se koristi u hemijskoj industriji, najveće nepravilnosti, da ne kažem lopovluci, koji se mogu dešavati u smislu utaje akciznog dijela poreza se dešavaju upravo na proizvodnji i prometu alkoholnih pića, ... za koja se plaća akciza, čini mi se, u iznosu od 15 KM po jednom litru i ovim je to zakonom precizno jasno definisano. Ali onaj ko uvozi alkohol kao repromaterijal oslobođen je plaćanja akcize, što je sasvim logično: na osnovu recepture može Uprava za indirektno oporezivanje, odnosno nadležna inspekcija izvršiti kontrolu da li je određena količina uvezenog alkohola, čistog alkohola, potrošena za proizvodnju tolike količine piće na koje je plaćena akciza. I sve je to uredu. Međutim, u članu 19., pardon, 31. povrat akciznog dijela poreza se odnosi samo na denaturisani alkohol, tj. alkohol koji se ne koristi za proizvodnju alkoholnih pića i gdje nema mogućnosti zloupotrebe u smislu šverca, da ne kažem, nelegalne trgovine ovog akciznog proizvoda. Šta to znači? Znači da onaj ko je pravio prijedlog ovog zakona preferira one koji mogu da se bave ... nelegalnom trgovinom alkohola i alkoholnih pića, odnosno oslobađa ih plaćanja akciznog dijela poreza na repromaterijal. S druge strane, čitavu hemijsku industriju stavlja u neravnopravan položaj time što će unaprijed, znači, prilikom uvoza morati platiti akcizu, naravno, na koju ima povrat nakon mjesec ili dva dana. Ali evo na jednom primjeru ću vam reći šta to konkretno znači. Ako neki proizvođač ima potrebu za jednom cisternom alkohola, denaturisanog, to je 23 hiljade litara, ... čija je nabavna cijena otprilike dvadesetak hiljada maraka, on treba prilikom uvoza da plati akcizu u iznosu, znači, pomnožite to sa 15, 345 hiljada maraka da bi nakon mjesec ili dva dana imao pravo na povrat tog akciznog dijela poreza. Dozvolite, ali recite mi koja to firma može podnijeti, ako se zna da je maloprodajna cijena, recimo, svakog hemijskog proizvoda na bazi alkohola vrlo niskoakumulativna, ako mogu tako da kažem. Iz tog razloga hoću da potenciram ovaj problem, jer je ovo vrlo velik problem u ovom zakonu, jer se preferiraju oni koji žele da na nelegan način stiču dobra. A to nije dobro. Ili da se stave u ravnopravan položaj, pa neka se pravo na povrat, neka stavi, neka se stave u isti položaj i oni koji su iz hemijske industrije, koji koriste denaturisani ili onečišćeni alkohol i oni koji proizvode alkoholna pića. Znači, u isti ravnopravni položaj. Pa, ako će biti oslobođeni, neka i jedni i drugi budu oslobođeni. Ako će plaćati akcizu pa imati pravo na povrat, neka i jedni i drugi imaju isto. Mislim da me razumijete. Stoga smatram da je ovo jedan propust napravljen od strane predlagača ovog zakona i smatram da u ovoj amandmanskoj fazi treba popraviti i ja ću u tom smislu i predložiti amandman koji zapravo u tom finansijskom dijelu ne znači ništa što bi eventualno bilo sporno za Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje. Ali znači da evo omogućimo ljudima da normalno funkcioniraju, da normalno žive, je li, normalno proizvode. Naravno, ja imam primjedbi i na nekoliko od ovih članova, pa kaže u članu 2. stav (2) 'Upravni odbor će utvrditi metodologiju raspodjele sredstava.' Mislim da kroz tu metodologiju, tj iza ovog stava mogu se kriti razne sumnjive stvari. Kažem sumnjive stvari u smislu: kojom metodologijom, kojim principima, šta, kako i na koji način? Trebao bi predlagač zakona da nam bar kaže kako na koji način smatra da bi trebalo vršiti raspodjelu ovih sredstava. Zatim, u članu 25. stav (6) 'izuzev alkoholnog napitka'. Ovaj izraz je nejasno postavljen u odnosu na ostatak ovog stava. 67 U članu 30. stav (1) pod g) ovaj dio oslobađanja treba prebaciti u član 31. stav (2). Znači, ne oslobađanja, nego pravo na povrat, pa da se stavi u isti položaj. I druga stvar, vi se sjećate da smo mi imali od strane Komisije za vanjsku trgovinu i carine prijedlog jednog zakona koji je tretirao ovu materiju, koji je vrlo sličan ovom zakonu i koji je predviđao i oslobađanje od plaćanja akciznog dijela poreza za plavi dizel, za poljoprivrednu proizvodnju. Evo u ovom zakonu to nema i kažu, eto, to je nadležnost entiteta, neka entiteti se time bave, odnosno, neka vrše povrat. Ali, ako je Zakon o akcizama, onda je to nadležnost BiH. Ja ne vidim razloge zašto to nije našlo mjesto u ovom zakonu, ali evo stvar je za diskusiju. Zatim član 35. (cestarina). Nije jasno da li se 0,15, odnosno 0,10 akciznog dijela poreza na naftu i naftne derivate na taj iznos dodaje još, znači iznos akcize iz člana 17. Znači li to da će drastično doći do povećanja cijene nafte i naftnih derivata u maloprodaji? A šta bi to zapravo značilo za privredu, to treba da vidimo. I član 36. stav (1) dodati 'i poljoprivredne mašine koje ne koriste ceste'. Mislim da je iluzorno da recimo one poljoprivredne mašine koje uopće ne koriste ceste da plaćaju akcizni dio poreza, putarinu i, šta ja znam, ovaj iznos za autoputeve. Mislim da to treba popraviti. I evo, ako sam bio jasan, smatram da predlagač treba da uzme u obzir nekoliko ovih stvari koje u najmanju ruku su neprirodne, neću reći, nepoštene prema određenoj kategoriji proizvođača. Hvala lijepa.
Idemo dalje. Samo da vas podsjetim, dakle, raspravljamo o zakonu u prvom čitanju, o principima pa bih vas molio da ne idemo baš u detalje, ali u svakom slučaju korisno je čuti. Nažalost, ovdje nemamo ljudi iz resornog ministarstva, ali evo imamo iz Kabineta predsjedavajućeg, pa ja vjerujem da će on prenijeti refleksije ove rasprave. Dakle, sljedeći je Momčilo Novaković. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Može replika.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja jednostavno o ovome zakonu malo znam i ne želim tu da se miješam, jer to nije polje koje me previše zanima. Ali u veoma nonšalantnom izlaganju gospodin Šemsudin Mehmedović je rekao veoma važne stvari što se tiče želje Savjeta ministara, resornog ministarstva – kako ovaj zakon i u kom pravcu treba da ide. Ako se kaže da ovaj zakon ima namjeru da nekoga promoviše ili ima namjeru da neke uvozne lobije ili ostalo u BiH promoviše, ja želim ovdje da kažem, da 68 sam znao da je na taj način otvorena ova tema, ne bih je otvarao, dok resorni ministar ne bude tu i da raščistimo želju i volju da se ovaj zakon donese. Ja znači ne znam o ovome zakonu ništa, ali da ustane poslanik ispred jake i moćne SDA i da kaže da je želja ministra ili Savjeta ministara i iskazao sumnju u mogućnost korupcije u vezi s ovim zakonom, ja ne želim dalje ovdje raspravljati dok neko iz Savjeta ministara ne izađe i ukrsti argumente u vezi sa ovim izgovorom. Zahvaljujem.
Gospodine Novakoviću, Vi se niste bili prijavili, greška bila, je li? Greška. Replika. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ah, ima još jedna replika. Šemsudin Mehmedović.
Dozvolite, ja nisam imao namjeru da otvaram raspravu na ovakav način. Ali rješenja koja su ponuđena u ovom zakonu zapravo upućuju na to. Jer najveći šverc u akciznom dijelu, znači alkohola, alkoholnih pića, obavlja se s alkoholom, znači sa alkoholnim pićima. Vi znate koliko je bilo ilegalnih punionica alkoholnih pića u BiH, koliko ih je otkriveno, šta je sve poduzimano i itd. Znači, to upravo ukazuje na eventualnu mogućnost. Dočim, u hemijskoj industriji ne možete prljavi, da tako kažem, alkohol upotrijebiti za proizvodnju alkoholnih pića. On samo može se upotrijebiti za hemijsku industriju. A stavljamo hemijsku industriju u nepovoljan položaj u odnosu na ove gdje se očekuje upravo nepravilnost u poslovanju?! Samo je to moja bila želja da ukažem na te stvari. Naravno, imaju organi koji se bave i kontrolom i zaštitom i svega, pa neka svako radi svoj posao. Ali ja bih također volio da mi neko od predlagača objasni zbog čega je baš proizvođače alkoholnih pića stavio u povoljniji položaj u odnosu na hemijsku industriju.
Ja da vas podsjetim – evo, naravno, gospodin Živković ima poslovničku intervenciju – ali da vas podsjetim da na početku sjednice sam rekao razloge zbog kojih danas ovdje nemamo najveći broj ministara ili ovi ministri koji dolaze napuštaju sjednicu Vijeća ministara samo da bi bili barem jedno vrijeme prisutni. Gospodin Živković, poslovnička intervencija.
Iako nema puno diskutanata ovdje koji su se javili, ne znam šta će reći, možda će izazvati replike, ja ne vidim svrhu da dalje nastavljamo raspravljati o ovoj temi, te predlažem da je prekinemo u ovome dijelu i da onda sačekamo iduću sjednicu kad će doći neko iz Savjeta ministara ili eventualno ministar da raščistimo ovu temu. Koja je svrha donošenja ovog zakona? Ako je ovo što je ukazao uvaženi poslanik Mehmedović, želja i ..., onda da dalje ne raspravljamo 69 o ovom zakonu. Ne vidim razlog zašto će sad poslanici da raspravljaju o nečemu gdje ste Vi izrazili sumnju da je želja Savjeta ministara da na ovaj način otvara ovu temu.
Naravno, bit će mogućnosti da se Ministarstvo odredi. Međutim, neprisustvo ministra nije poslovnička prepreka da mi nastavimo. Imamo još samo dva, (?) nije uključen mikrofon imamo ... dva još prijavljena diskutanta i da privedemo kraju raspravu. Bit će prilike, naravno. Slavko Jovičić. (?) Momčilo, Momčilo!
Pa evo, ja ću prvo reći da mislim da je prijedlog gospodina Živkovića bio dobar. Ne znam zašto nismo možda eventualno stavili na glasanje to da danas ne vodimo raspravu o ovome, jer moram reći da u mnogome od prisustva ministra zavisi način na koji možemo voditi danas raspravu. Ima indicija o kojima je govorio gospodin Mehmedović, ja moram reći da i ja u svojoj raspravi sam htio navesti neke indicije, a nisam rekao, niti kažem, niti mogu reći da je bilo na koji način neko svjesno to uradio. Ali zašto da ne sumnjam da jeste, ako je neko napravio tako nešto da to može ostaviti sumnju. Ako je neko ovim zakonom doveo u neravnopravan položaj domaću proizvodnju u odnosu na uvoz, zašto ja ne bih mogao sumnjati da tu iza toga nešto ima. Dakle, ukoliko postoji namjera da zaustavimo raspravu, ja onda neću voditi raspravu do prisustva ministra, zato što bih prvo pitao njega za neka poređenja predloženih stopa sa onim što je danas na snazi i iz čega bi onda i gospodin Živković i svi mi mogli vidjeti ustvari da treba pojasniti neka ozbiljna pitanja. Dakle, ukoliko ima namjeru, ja ne bih diskutovao, ukoliko nemamo namjeru ... voditi raspravu, ja ću onda diskutovati.
Radimo, radimo, izvolite. 70
Dobro, hvala Vam. Prvo, mislim da je simptomatično da nikada nema ni ministra ni predsjedavajućeg na tarifama i na akcizama.
Ja se stvarno izvinjavam, gospodine Novakoviću. Ako se sjećate, pa sjednica je Vijeća ministara, sticanjem okolnosti, ja sam se stvarno, čovjek se izvinio i sjednica je Fiskalnog vijeća, čovjek je jutros došao i izvinuo se.
Pa vidite, ja vidim ovdje gospodina Halilovića kao ministra koji je valjda shvatio da je njegova tačka dnevnog reda važna i zato danas prisustvuje. Ja sam mislio da je i za onog ministra važna tačka dnevnog reda ova pa bi bio red da prisustvuje. Očito da ne misli da je važna koliko mi mislimo da je važna. Ali dobro. Dakle, prvo što sam mislio da pitam ministra jeste da mi kaže: Šta je sa akcizama na cigarete, sadašnje stanje i novo stanje? Naime, prema informacijama koje ja imam, akcize na domaće cigarete su nominalno znatno veće, uvećane, nego akcize na ove strane cigarete, što naravno dovodi do neravnopravnog položaja domaćih proizvođača, posebno proizvođača duvana, jer znamo koliko procenata, ne znam ni ja, ja to imam informaciju od proizvođača duvana koji smatraju da ovim Prijedlogom zakona o akcizama se dovodi u pitanje njihova pozicija uopšte kao proizvođača duvana, ne cigareta nego duvana. Naravno, ovdje vrlo interesantnih ima konstatacija kao recimo da akciza ne znači povećanje maloprodajnih cijena. Povećanje akcize za pola marke ne znači povećanje maloprodajnih cijena? U RS čak ima i ograničena maloprodajna marža na 8%. Ja ne znam čega onda znači povećanje ovih 50. Dakle, zaista vrlo interesantne konstatacije kao što je i konstatacija da povećanje akcize na naftu takođe ne znači povećanje cijena nafte. Na teret koga ćemo uzeti tih 12, odnosno 11,7, odnosno 12 feninga? Znači, nećemo od krajnjih potrošača, odnosno od potrošača nećemo, ja ne znam od koga, da li to trgovine previše uzimaju marže pa im sada treba uzeti tih 12%, očito da nije tako. Naravno, ovo što govorim mogu, a i ne moraju biti principi. Činjenica je da ako jeste princip ovog novog zakona ovdje što je rečeno ili razlog odredbe važećeg zakona djeluju destimulativno na određene privredne tokove, onda proizvođači duvana kažu da ovaj sada novi zakon djeluje destimulativno na njih, onda znači da ovaj zakon nije postigao cilj, bar ne ovaj koji je ovdje navedeno pod tačkom 4. Ja ću naravno imati amandmane na ovaj zakon. Mislim da danas ni nema nekog smisla ova rasprava i zato ću je prekinuti zbog toga što nema nikoga ko može da odgovori na ova pitanja, kao ni to zašto dajemo Upravnom odboru ovim zakonom pravo da godišnje on usaglašava ove akcize, a mi danas donosimo, utvrđujemo visine akciza, onda dajemo dalje Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje da sam to usaglašava u toku godine, pa čak ne izvještavajući Parlamentarnu skupštinu o tome. 71 Dakle, ima niz ovdje manjkavosti koje ću očito morati u ovoj amandmanskoj fazi da pretvorim u amandmane, ali mislim da Savjet ministara, odnosno nadležni ministar, zaista nedovoljno ozbiljno se ponaša u odnosu na prijedloge zakona koje dostavlja u proceduru.
Slavko Jovičić.
Gospodine predsjedavajući, da ne bih ponavljao ovo što je gospodin Novaković rekao, naravno slažem se, ja ću samo izraziti čuđenje kako ste vi zaprepašteni da nema danas ministra. Pa znate li da niko na ovoj strani nije sjedio, niko. Sjećate li se vi kad sam ja postavljao pitanje za prve tri stolice prazne, za drugi red četiri prazne, za treći pet. Niko nije bio. I danas odjednom vi svi šokirani što nema ministra? Ja ne znam šta se čudite. Pa koliko puta nema nikoga, a mi smo raspravljali, zavisi šta je na dnevnom redu i kome je u interesu da se ta tačka raspravlja. E danas, podržao bih što kaže gospodin Živković ovo ili, gospodine Novaković, da prekinemo, ali evo da makar imamo šlagort šta ćemo u nastavku. Prekinućemo danas, ali da makar znamo šta ćemo. Postavljam ključno pitanje: Zašto baš tri ova samo artikla, nafta, naftni proizvodi od nafte derivati, kafa i duvan? Šta je sa ostalim luksuzom? Gdje je kozmetika, recimo? Moramo li svi biti našminkani i tako sjajno izgledati kao da smo glumci? Šta je sa drugim stvarima koje se mogu akcizno oporezovati? Drugo, sjećate li se kad sam, podsjetit ću vas, evo ja pušim, pa mogu podnijeti da kutija cigara bude 20 maraka, naravno, sirotinja ne može. Zašto baš samo 15 feninga, ako je redovna sad akciza 42%? Pa sam postavljao pitanje ko će me ubijediti – i ne govorim o uvozničkim lobijima nego govorim o lopovima – da je kutija Ronhila u Hrvatskoj, dakle u Rovinju, na kapiji 2,5 marke, a kod nas 1,80 KM. E, taj ekonomista koji mi objasni tu relaciju: podnosim tog momenta ostavku, ne da budem poslanik, nego iz javnosti se povlačim. Molim vas, ponavljam vam da dobro razumijete. Dakle, na kapiji Rovinja 2,5 marke, kod nas 1,80. E, koja je to ekonomska logika, gdje su tu transportni troškovi, gdje su tu druge stvari, itd., itd. Nadalje, pa sam ovdje pominjao: bolje da propadne 100 kafića nego da 10 danas gradova gladuje ove sirotinje i bijede. Zašto alkohol opet nije uzet sada nego smo rekli 15 maraka je dovoljno na litru tamo što je nekad bilo. Zašto nismo se malo upustili u tu priču pa sve analize te vidjeli? Drugo, zar neko stvarno misli da poskupljenje nafte ovih 10 feninga neće izazvati lančanu reakciju hljeba za ovu sirotinju? Povećanje svih cijena hop, i to neće oni gledati 10 feninga akcizu! Ko će to tržište regulisati? Mi smo to sjetili se, tražnja, ponuda reguliše, tržišna je to ekonomija. Ko će to one naftaše utjerati u red da ne povećaju odmah gorivo? A kad oni povećaju, poskupljenje je i hljeba i svega i šta ćemo onda. Pa svako vidi i ne treba biti ekonomista da nama para i da u budžetu fali. Jer za 3.500 artikala je sad carina nula iz EU. Moramo, ono što sam uvijek ponavljao, gdje smo na mostu izgubili na ćupriji nadoknaditi. Ali, je li ovo ta ćuprija prava? Nije. Ovo je ćuprija gdje ćemo se svi strmoglaviti i pasti. Jer ova sirotinja je dovedena na rub propasti, više ne zna šta će od sebe. Treba još onu kahvu ujutru da ne može popiti, kavu ili kafu svejedno je, znaju oni to dobro, da ne može i to popiti, pa 50 72 feninga, a zlatni sat koji košta 12.000 maraka neka stoji ili ne znam ja šta drugo. Šta je sa luksuzom, ljudi? I zašto samo tri ova artikla? Sve ovo treba vratiti. Ali pošto je ovo napravljen sistem da ne funkcioniše, to je Uprava za indirektno oporezivanje, kad ona kaže da to ne može, džaba mi možemo pet dana pričati ovdje nema zakona, oni kažu ne može i tačka. Možemo li mi reći šta može? A evo ja vam kažem da možemo povećati akcize sa ove redovne akcize 42, sad su predvidili 15, povećati na, ne znam sad koliko bi to bilo, ali recimo marka, i to baš za ove uvozničke, da ne ugušimo domaću proizvodnju. Šta ćemo onda? I ovo malo što proizvodimo, oni što duvana nesretnici proizvode, sad i njih trebamo, što bi moja baba rekla jedna, ali dobro je razumijem, teslimiti, završiti sa njima priču i gdje smo onda? Ovo su životne priče, ljudi! Ne smijemo ovako prelamati preko koljena i samo reći, e, sad ćemo mi dobiti na akcizi za naftu i naftne derivate 120 miliona u budžet, daćemo za autoputeve. Ma kome će trebati autoputevi? Ljudi, hljeb nam treba, halo! Narode, hoćemo li se mi uozbiljiti, trebamo preživjeti ovu godinu ekonomski, to ponavljam. To su principi. Zato ovaj zakon – nema veze što nema ministra, ministar je najmanje ovdje kriv, ne branim njega, najmanje kriv – ali hoće li ti stručnjaci ekonomski napraviti neke parametre i relacije da vidimo šta ćemo stvarno dobiti s time i koga ćemo mi dalje gurnuti u provaliju?! Kolika god akciza da bude, ja, ako budem pušio prvo sam sebe trujem i sam uzimam odgovornost, mogu kutiju cigara platiti 30 maraka zato što sam poslanik, a moja punica koja ima penziju 120 maraka ne može pušiti ni Dravu, i onda moram ja nadoknaditi, ali ne mogu ja svakom nadoknaditi. Molim vas, to su svi zakoni ove države, o ovom narodu ne vodi niko računa i ovo je namet na vilajet, umjesto na bogataše,
Molim vas malo pažnje, molim vas malo pažnje.
umjesto na mafiju, na lopove, na lobiste i na one koji su stekli enormno bogatstvo. Hajmo njih oporezovati malo. Dakle, nema ministra i prekinuću. A da ga ima, možda bi ublažio govor, jer čovjek je najmanje kriv. Za ovo, ako bi usvojili po ovakvim stopama, kriv je ovaj parlament. Zato imamo vremena, jest u prvom čitanju i hajmo ga danas odgoditi, opet ću se ja javiti kad bude on opet došao na red, naravno, jer mi je u interesu. Pa nemojte, jutros ste rekli da ste iznenađeni što se ja ne javljam, evo sad se javljam, pa sad budite malo zadovoljni. Ja vam govorim šta narod kaže, ljudi, niste, mi smo svi u kontaktu, sve radimo mimo naroda, ovo je ljudi protiv naroda, sva tri konstitutivna naroda i ostalih, naravno. Dakle, da ovo vratimo njima da uozbilje ovo i da još tamo nađu najmanje 10 – 20 onih artikala i da ... podignemo te akcize ako nam fali para, a ne samo se uhvatili tri stvari, i to baš one sirotinjske. Hvala lijepo. 73
Ja baš nisam, nisam baš primijetio da neprisustvo ministra ometa vas u dužini rasprava, itd. Gospodine Bahtiću, izvolite.
E ovako, očito, moje kolege su već diskutirali kao da se radi o drugoj fazi, a ovaj zakon, po meni, je izuzetno važan i jedan od najvažnijih i zato je Komisija za finansije i budžet usvojila principe, iako nismo imali ni saglasnost, odluku Upravnog odbora, iz razloga što se radi o faktoru vremenu, nema vremena čekati. Mi gubimo 200 miliona KM zato što zbog sporazuma i carina padaju prihodi, padaju, budžeti su ... Ovaj zakon upravo treba da nadomjesti sav taj gubitak od 200 miliona i po nekim analizama neki kažu da se ovim zakonom dobija 200 miliona, neki kažu čak cirka 290 – 300 miliona. Smatram da je ovo jako važan ekonomski zakon, ovakav kakav je predložen, i ja na njega imam ... Međutim, bitno je da ga usvojimo u prvoj fazi zbog vremena, a druga faza: i ja sam da se i ostali luksuz oporezuje, da se bogati još više oporezuju, ovako ... u ovome zakonu ima segmenata gdje se štiti domaća proizvodnja. Ja bih bio dosta sretniji da je ovaj zakon donesen i prije recesije, jer trebalo je da dođe prije, lobiji to nisu dozvoljavali. Smatram da ne treba puno. Znači, principe da usvojimo, a u drugoj fazi vidjet ćemo, predlažite dalje amandmane, i ja sam zato da se proširi, znači da i ostali luksuzi i da se pogotovo na duhanu da se to još poveća. Svugdje u svijetu postoje ovi zakoni, svugdje se ćejf i luksuz plaća, jedino kod nas nema ništa. Toliko, hvala.
I ja još imam Jozu Križanovića. Evo, ipak ćemo mi uspjeti obaviti raspravu, što nije razlog da ponovimo raspravu kao i obično u drugom čitanju, jel' tako, Slavko?
Tako je.
Gospodin Križanović.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja želim vas podsjetiti da smo na prošloj sjednici odlučili da raspravu o ovom zakonu i Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o PDV-u razmatramo po skraćenom postupku. Vidite, tada su neke kolege, ubrajajući i mene, govorili o tome da je zemlja u takvom stanju da bi bilo potrebno donijeti paket određenih mjera iz fiskalne politike koji bi bio primjeren ovoj situaciji. U svakoj ozbiljnoj zemlji na ovakvim zakonima prisustvuje i premijer, odnosno predsjedavajući vlade, i daje podrobno obrazloženje značaja ciljeva tog zakona itd. Evo vidite, mi danas od ta dva zakona koje smo na isti način usvojili da idu po skraćenoj proceduri danas 74 imamo na razmatranju, a drugi i nemamo još. Razlog je valjda što nema odobrenja Uprave za indirektno oporezivanje, koliko shvaćam, nema ni za ovaj, jel'. Naravno da ne treba govoriti o tome koliko je ovaj važan zakon i potreban. Ali isto tako važno je znati da ovih 15 dana neće ništa spasiti stvar. Treba imati u vidu da smo prije dvije-tri godine u ovoj istoj prostoriji raspravljali o boljim prijedlozima zakona o trošarinama i porezu na luksuznu robu. Naravno, ni to nije uvažavano, jer je dolazilo od sumnjivih predlagača. Ima niz nejasnih pitanja koja su otvorile kolege ovdje danas i na koja trebamo dobiti odgovor. I ništa mi nećemo danas postići time da ovo kažemo, hajde, ovo su načela, potreban je zakon, idemo dalje, pa ćemo onda u amandmanskoj fazi dograđivati. Ovdje se radi o potrebi suštine shvaćanja šta mi radimo i šta hoćemo postići. Eh gospodo, mislim da za to nemamo klimu niti pretpostavke, pa čak ni poslovničke. Radi se o jednom ozbiljnom zakonu, nema ni predlagatelja, niti osobe, odnosno adrese na koju bi se mogla postavljati pitanja i raspravljati o ovako važnom zakonu. Mislim da bi bilo dobro da se sad ne govori samo o ovom zakonu, nego da se postavi pitanje Vijeću ministara: Da li su iscrpljene sve, da kažem, rezerve i mogućnosti sa ovim zakonom ili ima u pripremi nešto što Vijeće ministara ima u glavi kad je u pitanju odgovor na ovu kriznu situaciju, zapravo i ekonomsku i finansijsku krizu? Šta je konačno sa PDV-om, šta je sa porezom na luksuznu robu i šta je, na kraju krajeva, ono što je osnovno, sa poticajima za domaću proizvodnju? Sve je to jedan set o kojemu bismo morali voditi računa kao cjelini, a ovako, usvajajući ove pojedine zakone na kapljicu, bojim se da ćemo izgubiti jednu opću cjelinu od njega. Hvala vam.
Ja imam još dodatno, dakle Bajazit Jašarević, izvolite. Aha, evo i gospodin Lijanović.
Poštovani predsjedavajući, poštovane dame i gospodo poslanici, mislim da ne postoji nijedan razlog da ne prihvatimo da je dostavljeni Prijedlog zakona o akcizama urađen na prihvatljivim principima i na principima koji važe u svim zemljama Evrope. Sve ove diskusije apsolutno razumijemo kao pravo da gledamo to sa različitih strana zbog različitog nivoa informacija koje imamo. Ali ne može se izbjeći činjenica da se sve ovo što je ovdje izneseno ne može popraviti amandmanima do onog kako želimo da zakon izgleda. Suštinski problem je u tome kako doći do mjere koja se može usaglasiti među nama kad znamo da je apsolutno neophodno da Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje da saglasnost na te buduće amandmane. Nisam siguran da u Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje ljudi jednako gledaju na ovaj zakon. Čak mislim da gledaju različito, potpuno različito. Ovaj obim je usaglašen kao kompromis onoga što se može prihvatiti u RS-u i u Federaciji, u Brčko Distriktu BiH, jer je jasno kako se glasa u Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje. Kad bismo ga sto puta odgodili, dobit ćemo ovakav ili približno ovakav zakon. Svaki put ćemo ga trebati popravljati amandmanima jer različito vidimo. Teško bi čovjek mogao osporiti argumente koji su ovdje izneseni. Naša glavna zadaća je da kad dobijemo amandmane sjednemo i da vidimo šta možemo usaglasiti i od amandmana, a da ponovo dobijemo saglasnost Uprave za 75 indirektno oporezivanje. Nisam siguran da u ovom koraku možemo puno više, ali dužan sam reći da ni postojeći zakon nije odgovorio na veliki broj pitanja koja danas ovdje iznosimo. Kad bi uporedili broj otvorenih pitanja u postojećem zakonu i ovom koji se nama nudi, puno je više otvorenih pitanja u postojećem zakonu nego u ovom novom zakonu, u nekoj formi koja će biti usvojena, i zato bi to bio jedan korak naprijed. A eto, neka mi bude dozvoljeno da podsjetim da je uvođenje dodatne akcize za namjeru izgradnje puteva jedan od posebnih razloga zbog čega treba podržati principe ovog zakona i do amandmanske faze vidjeti šta se može dalje eventualno usaglasiti. Nije mi jasno zašto nikog nema iz Ministarstva finansija i želim da ponovim, svaki put na Komisiji su predstavnici Ministarstva finansija i svaki put smo na sva pitanja dobijali odgovor. Ovo smatram nekom greškom, jer ovdje nije bilo potrebno da bude ministar, ako je tamo negdje zauzet, mogao je neko od njegovih vrlo kompetentnih pomoćnika. Dakle, pozivam Dom da nađemo snage da podržimo principe i da onda svu energiju koju smo danas ovdje ispoljili utrošimo u usuglašavanje amandmana koje ćemo dostaviti u parlamentarnoj proceduri. Hvala lijepo.
Evo, ja više nemam prijavljenih. Gospodin Jašarević nas je podsjetio na neke stvari koje mi svi vrlo dobro znamo ovdje, ali evo, nije zgoreg još jedanput čuti. Primijetio sam i gospodina Ivankovića i on je provirio malo, evo ga danas cijeli dan ovdje nema, čovjek samo kontroliše kako stoje stvari s ovim akcizama itd. Idemo na tačku 14. Ad. 14. Izjašnjenje Doma o Zahtjevu Komisije za finansije i budžet za produženje roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona o javnim nabavkama Dakle u najkraćem, radi se o ponovnom zahtjevu Komisije. Dakle, jedan zahtjev je Kolegij odobrio, u skladu sa Poslovnikom. U međuvremenu su vođene aktivnosti usaglašavanja, zajednički sastanci sa Agencijom, sa Uredom, sa kolegijima, ovom komisijom itd. Nažalost, posao nije priveden kraju. Ima uvjerenje i očekivanje i nada da bi se stvari ipak mogle i u tom pravcu se traži produženje roka za 21 dan. Otvaram raspravu o Zahtjevu za produženje roka. Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu. Idemo na tačku 15. 76 Ad. 15. Izjašnjavanje o Prijedlogu revidirane strategije Bosne i Hercegovine za sprovođenje Aneksa VII. Dejtonskog mirovnog sporazuma i o zaključcima proisteklim iz rasprave, koji su usaglašeni u nadležnoj komisiji
Zahvaljujem se, gospodine predsjedatelju, zahvaljujem se i na upozorenju čak i onim zastupnicima koji danas nisu ni riječi rekli da ne bi slučajno prekoračili kvotu. Ja to shvaćam konstruktivno, ali prevažna je tema da bi sad formalno pristupali ovoj točki dnevnog reda. Ali konkretno, što se tiče zaključka koje je Zajedničko povjerenstvo predložilo: podržavam ga ali mu nedostaje rok, rok u kojem Ministarstvo za ljudska prava treba izraditi Akcijski plan. Treba stajati ovdje u ovome zaključku: ako je to tri mjeseca, tri mjeseca. Ja predlažem da to bude tri mjeseca i ni dana dalje. I druga stvar, podržavam ovu strategiju i smatram da više nema priče o procedurama i papirima nego oko toga kako će Vijeće ministara, državne institucije i ovaj parlament osigurati pola milijarde KM. To je jedino ozbiljna priča i da onaj diskonituitet od sedam godina, gdje smo trošili milion maraka godišnje na povratak, konačno pokušamo nadoknaditi kroz ... realizaciju Akcijskog plana kojeg ćemo nadam se dobiti za tri mjeseca. Hvala lijepo, gospodine predsjedatelju. 77
Hvala. Ja se izvinjavam gospodinu Ragužu ako ste shvatili na način da ja reduciram mogućnost, nego ja sam samo govorio o činjenicama da smo raspravu o ovoj strategiji završili i zaključili, a apsolutno ...
Nadam se da sam opravdao.
apsolutno si opravdao ovo vrijeme koje si utrošio i, naravno, u tom pravcu ja podržavam svaku vrstu diskusije koja ide u pravcu razjašnjenja i približavanja jedinstvenog stava prema ovom važnom dokumentu. Dakle, gospodin Sadik Ahmetović, predsjednik Komisije.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Zahvaljujem kolegi Ragužu i mislim da može – dakle ovo je moje lično mišljenje – stajati to u zaključku, ali imajući u vidu da je Vijeće ministara donijelo neke od zaključaka koji su usvojeni na Vijeću ministara i na Komisiji kad smo prvi put raspravljali o ovoj revidiranoj strategiji u kojoj stoji dakle tri mjeseca i nema razloga da ne stoji ni u ovom zaključku i mislim da danas trebamo usvojiti ovu strategiju jer od nje zavise sve aktivnosti ove koje su pred nama, od zaduženja pa možda i ovaj zakon o popisu stanovništva itd. Hvala.
Milorad Živković.
Zahvaljujem. Neću otvarati raspravu u vezi sa ovim, kao što smo se i dogovorili, ali želim da pohvalim Ministarstvo koje je uradilo dobar posao i da nam nedostaje jedan mali, mali korak. Kao što je Ministarstvo predložilo zaključak, na Komisiji ja sam predložio zaključak Komisiji, glasano je. Zaključak Savjeta ministara je prošao, moj zaključak nije prošao i jednostavno razlikujemo se u principu. Podržavam zaključak koji je Savjet ministara predložio. Podržavam i zaključke koje je i u Savjetu ministara, odnosno koji je Savjet ministara predložio i nemam ništa protiv njih. Ali jednostavno smatram da nijednim zaključkom ne možemo dati na značaju ono što sam ja u svom zaključku stavio, a to je da se ugradi u ovu strategiju samo jedna rečenica: 'Pomoć u izgradnji i obnovi kuća licima koja su se opredijelila za ostanak u sadašnjem mjestu boravka.' Ne tražim ništa drugo, nego da se u ovu strategiju ubaci jedna jedina rečenica koja se zaključcima i od Savjeta ministara i od resornog ministarstva samo pojačava. 78 Prema tome, ne može se u isti nivo stavljati zaključak i ono što se ubaci u strategiju, a strategija je dokument koji je veoma širok i koji se poslije mora potkrijepiti sa akcionim planovima. Ako se ne potkrijepi, ona je samo mrtvo slovo na papiru, a takvih strategija u BiH smo imali mnogo. Imamo mogućnost da donesemo strategiju i da se ona i provede na jedan jednostavan način. Želim da se ovaj moj zaključak isto tako stavi na glasanje, znači kao što je bio i na Komisiji. Zahvaljujem.
Naravno da će se staviti, pa to je i vaše poslovničko pravo. Ima li dalje za raspravu? Nema. Zaključujem praktično raspravu o predloženim zaključcima i generalno zaključujem raspravu o ovoj tački 15. Idemo dalje, idemo na tačku 16. Ad. 16. Godišnji izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2008. godinu Ovaj smo izvještaj dobili koncem marta. Izvještaj je razmatrala Komisija za finansije i budžet i svoj izvještaj nam dostavila 15. aprila. Naravno, on je pozitivan. ... Dakle, pozitivan je jednoglasno i ja koristim priliku da pozdravim guvernera Centralne banke, gospodina Kemala Kozarića, naravno, uz mogućnost ako želi da se Parlamentu obrati sa nekoliko riječi vezanih za Godišnji izvještaj Centralne banke. Ako cijeni da nema potrebe, otvaram raspravu. Evo prijavio se predsjednik Komisije Sadik Bahtić.
Zahvaljujem. Odmah da kažem, Komisija je jednoglasno usvojila ovaj Godišnji izvještaj Centralne banke, s tim da je na Komisiji ovaj izvještaj čak i pohvaljen, jer i prošle godine Godišnji zvještaj za 2007. godinu isto tako je bio urađen, tako da je dobio pohvale. Također, prateći nalaze Ureda za reviziju unazad dvije godine, Centralna banka imala je pozitivan revizorski izvještaj, što također daje sliku o ovoj instituciji da poštuje pravila i propise. Mi smo to kazali ... da tako je ovaj izvještaj dobro urađen i tako je bogat sa ekonomskim pokazateljima da bi Vijeće ministara naše, u svakom slučaju, trebalo da uzme ovaj izvještaj i da na osnovu njega uradi strategiju svog rada, jer u njemu se sve vidi, komplet slika BH ekonomije. Ova institucija je posebno za pohvalu – nemoj se Kalabiću smijati, i ti si pohvalio ovaj izvještaj na Komisiji – zato što je u ovoj recesiji i krizi jedina institucija koja je određene mjere usvojila za ublažavanje krize u sferi monetarne politike 79
/nije uključen mikrofon/
Ok, ok.
Molim vas bez dobacivanja.
Nije nikakva hvala, mislim da građani BiH vjeruju u ovu instituciju i, po meni, ovo je jedna od uspješnijih institucija u BiH i ja im želim svako dobro i da ovako i dalje nastave. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći za diskusiju je uvaženi poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
E, prvo ću pozdraviti vas predsjedavajući, naravno, po ne znam koji put, i guvernera kojeg sam na ulazu vidio i dobro je da ste došli, inače ne bi diskutovali. Imaću nekoliko pitanja za vas i gospodin uvaženi moj kolega Bahtić. Mi smo ovdje slovili kao ljudi koji su nešto najradikalnije, ali evo, čuli ste ove pohvale, primićete i od mene nekoliko pohvala, ali imaćete i pitanja pa zabilježite. Dakle, iz vašeg izvještaja kojeg ste nam dostavili, koji sam ja pročitao jer sam se sad fokusirao na ova privredna, rekao sam, kretanja – žao mi je što sam 3. novembra tražio zajedničku sjednicu, a evo 29. april i nema ništa od toga – i samo Centralna banka je nešto uradila što je u javnosti poznato i vidljivo. I ono što je za pohvalu, barem sam ja na nekoliko medija gledao vas, gospodine guverneru, koji ste obrazlagali ovu situaciju, dok drugi, pa pravo da vam kažem, nemaju ni razloga da izlaze u medije, nemaju šta ni da kažu, među njima sam i ja. Dakle, vidljivo je sasvim da ste vi nastavili i da održavate monetornu stabilnost, provodite monetarnu politiku, u skladu sa principima Valutnog odbora. I to je, tu definiciju svako zna ko je pošao na prvu godinu fakulteta. Finansijski gledano, 2008. godina je bila najuspješnija do sada, barem ono što ste vi prezentirali u javnosti i u ovom izvještaju. Ostvareni profit banke, kako ste vi to prikazali, iznosi 199,4 miliona KM, od čega je nakon usvajanja finansijskih izvještaja institucijama BiH početkom aprila transferisano 119,7 miliona KM. Dakle nama koji smo u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti. Hvala vam. To je za svaku pohvalu, jer ovim Centralna banka pokazuje kako sa uspješnim rukovođenjem i investiranjem deviznih rezervi mogu se ostvariti izuzetni rezultati, ali želio bih da, gospodine guverneru, meni i mojim ovdje kolegama objasnite da li su u ovoj izvještajnoj godini devizne rezerve bile izložene riziku pa i gubicima u nekim od banaka, gdje su se držale i 80 kako su danas investirane? Dakle, ono što ste vi dali tamo na raspolaganje onim komercijalnim bankama. Jer, pored cilja da se ostvare prihodi vrlo važna je, možda i najvažnija, sigurnost deviznih rezervi zbog očuvanja monetarne stabilnosti, jer dati lopovima pa da ono sve što ste vi uštedili i zaradili prokockaju ne bi bilo dobro. Dalje, reakcija Centralne banke na globalnu finansijsku krizu bila je pravovremena i spriječila je negativne posljedice po bankarski sektor BiH, što je bilo najvažnije da se očuva monetarna stabilnost. Od početka oktobra prošle godine kada su se indirektne implikacije svjetske finansijske krize osjetile ovdje u BiH – ona je krenula davno jer riječ kriza je prolaznog karaktera, ovo je izgleda agonija – Centralna banka je preuzela niz aktivnosti vezanih za obaveznu rezervu, kao jedini instrument monetarne politike u uslovima Valutnog odbora, što je dobro, naravno. Centralna banka je na vrijeme i adekvatno reagovala i uspjela da zadrži zdrav bankarski sektor i omogući jačanje njegove likvidnosti, što je vrlo značajno jer se oslobađaju sredstva preko jedne milijarde KM koja mogu biti iskorištena za finansiranje realnog sektora. Postavlja se sljedeće pitanje i Vama ga upućujem, gospodine guverneru: 'Koliko Centralna banka može da utiče na bankarski sistem u BiH da ta oslobođena sredstva plasira privredi po prihvatljivim uslovima? Sljedeće, glavna prednost Valutnog odbora je to, i vi ste u ovom izvještaju to prikazali fino, što su uspostavljena čvrsta pravila, kojima se sprečavaju kreatori ekonomske politike da emituju novac bez pokrića. Na svu sreću, mi ne možemo doštampavati pare i to je dobro, jer uvijek nam fali. Centralna banka nema mogućnost da štampanjem novca generiše inflaciju. S druge strane, sistem Valutnog odbora podrazumijeva i veću posvećenost Centralne banke BiH fiksnom deviznom kursu, što je takođe dobro jer je vezan za evro (jel' tako?, dobro) tako da on može biti efikasan u brzom slamanju inflacije i smanjenju mogućih špekulativnih udara na valutu, kojih ima svakodnevno, naravno. Međutim, Valutni odbor ne reguliše rad komercijalnih banaka. I mi vidimo sad razne proteste udruženja, pa evo među njima sam i ja kao pojedinac gdje su mi na stambeni kredit podigli duplo kamatu, duplu. Dakle, sistem i mehanizam Valutnog odbora u slučaju platno- bilansnog deficita ne može da utiče na smanjenje novčane mase, što za posljedicu može imati recesione efekte, a mi smo već rekli da smo u recesiji. Iz ovog naprijed navedenog proizilazi niz pitanja i ja želim postaviti još samo jedno: Šta Centralna banka BiH može preduzeti u ovoj 2009. godini da bi dala veći doprinos amortizovanju implikacija svjetske finansijske krize? Svjestan zakonskog okvira po kojem Centralna banka radi i šta bi mogla, pa mislim da bi bilo djelotvorno i efikasno ukoliko bi se neke zakonske odredbe promijenile, da vam pomognemo u daljem i efikasnijem poslovanju. Naravno, postavljajući ovo pitanje, ne mislim da se generalno treba napustiti princip Valutnog odbora, posebno u ovim godinama dok traje finansijska kriza. Ona traje već deceniju, samo što su nama kasno saopštili pa mi nismo to razumjeli. I na kraju, naravno, želim još istaći da je Centralna banka BiH u kontinuitetu obavještavala javnost, ono što sam rekao na početku, i građane na odgovoran i transparentan način, ne samo o preduzetim mjerama već i o preporukama za ponašanje u ovakvim situacijama, s osnovnim ciljem da se ublaži nervoza i izbjegne panika vezano za povlačenje oročene štednje. 81 A imali smo ovdje jednom, čini mi se, informaciju, ne znam je li bila provjerena, da je samo za tri mjeseca bilo povučeno oko 400 miliona depozita sa komercijalnih banaka, što je bilo katastrofa, i ona bi se nastavila, i pitanje da li bi danas bilo i marke na računu tih komercijalnih banaka da vi niste na vrijeme intervenisali i zato vam odajem zahvalnost i dajem podršku. Time se doprinijelo, dakle vašim aktivnostima, da se sačuva teško stečeno povjerenje građana u bankarski sektor i da nam se ne pojavi ovdje Dafina i Jezda i ostali gdje bi piramidalno srušili ovo što smo gradili godinama. Zato, gospodine guverneru, u svoje lično ime, naravno, izražavam zahvalnost Vama i menadžmentu, reći ću, jedne jedine institucije u BiH i, po meni, najvažnije jer kod vas su pare koje je uspjela da sačuva da mi danas ne govorimo o totalnom kolapsu, nego govorimo o krizi na koju drugi nisu dovoljno posvetili pažnje, a bogami, kako vidim, niti ih interesuje jer, ponoviću, 3. novembra 2008. godine podnio sam inicijativu, kasnije mi se moj uvaženi kolega Bahtić priključio i hvala mu, i vi ste se svi priključili, ali evo nema ništa, ali nema ništa. S vremena na vrijeme, pojavi se negdje u javnosti da je Savjet ministara pripremio neke mjere, ali narod ne vidi korist od mjera. I da vratim se, dakle, gospodine guverneru, nisam vam postavio teška pitanja, Vi ćete imati podršku moju, ne znam za ostalih kolega, u sprovođenju ove monetarne politike. Ne znam, što se mene tiče, Vi biste imali moju podršku i da budete doživotni guverner, jer ovo izvanredno vodite i nije ovo hvalospjev, ovo je dokaz, ovo su činjenice, ja na bazi činjenica, dakle sa vašim kolegama u cijelom menandžmentu, i u ime države, u ime moje djece,
Nacionalnih interesa.
Molim vas malo strpljenja, malo strpljenja.
u ime porodice koja živi ovdje – hvala Vam što držite ovu monetarnu stabilnost na ovom nivou i da nismo danas u propasti i potpunom haosu i kolapsu. Hvala lijepo.
Da se dogovorimo, dakle mi imamo i sljedeću tačku: Finansijski izvještaj Centralne banke, tako da predlažem da nakon rasprave o drugoj tački da guverneru damo mogućnost da na neka pitanja odgovori. A vama, gospodine Jovičiću, čestitam na novom stilu. Dakle, prešli ste na referate, kongresne stavove itd. Bajazit Jašarević. Vidim, konsultacije s Vladičićem su bile u toku i tako. 82
Vrijeme je da i Vi mene ozbiljno jednom počnete shvatati. Ako me u Klubu moji ne shvataju, Vi barem. Hvala i Vama. [[Zajednička diskusija]]
Da čujemo i kolegu.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane dame i gospodo poslanici, podržavam Godišnji izvještaj Centralne banke BiH a ovom prilikom bih volio kad bi guverner Centralne banke, zbog nastale finansijske krize u svijetu, pred nama svima obrazložio kako je Centralna banka prošla kroz ovu krizu sa stanovišta politike investiranja deviznih rezervi. I, volio bih kad bismo čuli osvrt na ovaj aspekt, kako ponovo vratiti povjerenje štedišama, kad će se garancija povećavati sa do sada utvrđenog iznosa na iznos koji je kao u zemljama u okruženju i da li ima razmišljanja da se dođe do garancije na neograničeni iznos štedištama, jer sam uvjeren da će dugi niz godina to biti najbolji način da ozdravimo bankarski sistem u BiH. Hvala lijepo.
... [[isključen mikrofon]] Kuzmanović.
Uvaženi predsjedavajući, kolege poslanici, pozdravljam i uvaženog guvernera Centralne banke, ja imam samo nekoliko pitanja, jer je ovaj izvještaj za svaku pohvalu i čestitam guverneru na održanoj monetarnoj stabilnosti. Interesuje me da li su, s obzirom da u posljednje vrijeme često kruži to pitanje u javnosti, da li su akcionari Centralne banke BiH i entiteti i da li im po tom osnovu pripada određeni dio u raspodjeli dobiti? Takođe, volio bih da znam da li je vršen prenos novčanih sredstava od strane komercijalnih banaka ka njihovim centralama, s obzirom da su mnogobrojne centrale banaka koje posluju i na našem tržištu doživjele, hajde da ne kažem, krah, ali i teške finansijske rezultate? I, pohvaliću vam i stopu adekvatnosti kapitala koja iznosi prosječno, čini mi se, 15,5% kod komercijalnih banaka jer, primjera radi, naše kolege iz Mađarske su tek od prije nekoliko dana tu stopu povećali na 10%, što znači da je održana bankarska stabilnost bankarskog sektora. Zahvaljujem se i nadam se da ću dobiti odgovore od guvernera. Hvala.
Sigurno, evo imam prijavljenog Džaferovića, ali mislim na ovo prvo pitanje je odgovor trebalo tražiti ovdje u Parlamentu. Ovaj parlament je donio Zakon o Centralnoj banci na osnovu Ustava itd. ali nije problem, može to i guverner odgovoriti. 83 Gosapodin Džaferović.
Hvala vam, gospodine predsjedavajući. Koleginice i kolege, mislim da ne treba trošiti previše riječi kada se govori o ovom Godišnjem izvještaju Centralne banke. On je dobar, zapravo izvanredan kao i svaki do sada koji je došao ovdje u Parlament i mi smo već jednostavno naučeni na jednu takvu praksu od guvernera Kozarića i mene to nimalo ne iznenađuje. Ja samo želim da podsjetim da nam ovi izvještaji, valjda to tako hoće da bude, je li, dolaze u vrijeme kada se u bosanskohercegovačkoj javnosti pojavljuju vrlo aktuelne teme. Podsjetio bih vas, prošle godine, kad smo raspravljali o izvještaju, bila je tema: hoće li devalvirati konvertibilna marka u odnosu a euro?, pa smo postavili guverneru pitanje, pa nam je on dao odgovore na ta pitanja. Rekao je da neće i, evo, hvala Bogu, da danas neće. Iako su moje kolege već na neki način u svojim diskusijama istakli zahtjev prema guverneru da kaže nekoliko rečenica o ovoj aktuelnoj situaciji sa kamatama ili oko kamata, ja bih ga zamolio da u svom obraćanju (pretpostavljam da će davati odgovore na pitanja) se osvrne vezano za ovu politiku koju komercijalne banke imaju prema svojim komitentima, dakle fizičkim i pravnim licima, kada su kamatne stope u pitanju i mijenjanje kamatnih stopa u odnosu na već realizirane podignute kredite, a neotplaćene, koji su u toku otplate, a i ove nove kredite i šta on misli šta nam je u ovoj situaciji najpametnije činiti . Evo toliko, hvala. Onoliko koliko, naravno, guverner Centralne banke može, nije ovo njegov posao do kraja ali iz sfere tog dijela njegove nadležnosti. Toliko, hvala vam.
Evo da se mi vratimo dnevnom redu. Ja više nemam prijavljenih za tačku 16. Dakle, zaključujem raspravu o tački 16. i obavit ćemo raspravu i o tački 17. Ad. 17. Finansijski izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2008. godinu Onda ćemo dati mogućnost guverneru Centralne banke da odgovori na neka pitanja, s tim, što ja kažem, da malo smanjimo ove pohvale, nije dobro ni kad se previše hvale, to ne bude uvijek na dobro, ali eto. Centralna banka dobro radi, ali naravno ima tu prostora za još bolje. Otvaram dakle raspravu o tački 17. Izvještaj ste dobili 31. marta. Komisija je jednoglasno prihvatila Finansijski izvještaj. Ima li prijavljenih za diskusiju o Finansijskom izvještaju? Nema. Zaključujem raspravu i o Godišnjem izvještaju Centralne banke i dajem riječ guverneru Centralne banke, doktoru Kemalu Kozariću, da da komentar i odgovore na neka pitanja. Nadam se da me nije krivo 84 shvatio, dakle ne treba ni previše hvaliti, ne izađe uvijek na dobro. Pa sad ćemo čuti pa onda da kaže.
Pa, gospodine predsjedavajući, cijenjeno predsjedništvo, poštovani zastupnici i poslanici, uvijek mi je izuzetna čast i zadovoljstvo da imam priliku da vam se obratim i stvarno mi je drago da Parlament BiH ima ovakav stav prema monetarnoj instituciji kao što je Centralna banka BiH. Činjenica je da je prošla godina za nas bila, rekao bih, možda finansijski najuspješnija ali sigurno najizazovnija za monetarnu instituciju, jer smo se susreli sa indirektnim posljedicama finansijske krize koja je evo sad prešla u ekonomsku krizu i mi sa, rekao bih, ograničenim brojem instrumenata smo ipak pokazali određen nivo odgovornosti i ispunili svoj osnovni zadatak, a to je da održimo menetarnu stabilnost i da bankarski sektor u BiH ostavimo stabilnim. Mislim da smo te dvije stvari uradili na zadovoljstvo svih građana BiH i već, evo samo još jedan podatak, a to je bilo i pitanje, mislim da je također jedan od naših najvećih uspjeha prošle godine da smo spasili, rekao bih slobodno, sve rezerve Centralne banke BiH, jer smo mi šest mjeseci prije pojavljivanja finansijske krize promijenili svoju investicionu politiku i preselili smo sve svoje depozite iz komercijalnih banaka u evropske centralne banke i danas naše rezerve se nalaze u Centralnoj banci Njemačke, Francuske, Luksemburga i ... Bazelu, tako da nismo jedan fening imali gubitaka, dok su mnogo jači i mnogo sposobniji pretrpili milijarde gubitaka. Ja sigurno ne bih mogao ovde da stojim spokojno, jer da se desio nama jedan manji gubitak, mi bi teško objasnili našoj javnosti zbog čega je do toga došlo. Ipak mislim da je to jedan od razloga što je ta monetarna stabilnost ostala. Naravno, u oktobru i novembru mjesecu, mi smo imali jednu nervozu građana koja se pojavila u podizanju depozita od cca 700 miliona KM i negdje oko cca 200 miliona se vratilo u kanale. Ali očito da je kriza u svijetu povjerenja i da ovo povjerenje što je poslanik Šarović govorio je poljuljano i da sigurno i u našem bankarskom sektoru je ono otvoreno pitanje i da će trebati vremena da se vrati to povjerenje. S druge strane, kada je u pitanju osiguranje depozita, mi imamo inicijativu i vjerovatno će ta inicijativa vama doći na dnevni red da povučemo jedan, rekao bih, fond od IBRD-a od 50 miliona eura koji bi bio jedna podloga za 50 hiljada nivoosiguranih depozita u KM, što bi znači bio još jedan međukorak za jačanje povjerenja i jačanje bankarskog sektora. S druge strane, evo predsjedavajući je već odgovorio, znači Zakonom o Centralnoj banci, a to je i dejtonska, je li, ... pozicija monetarne – institucija je to, državna institucija BiH i zakonom je definisano, koji je ovaj parlament usvojio, da 60% prihoda izdvajamo za državne institucije, 40% za kapital Centralne banke i mi smo to i učinili i prebacili znači 119,7 miliona za državne institucije i znači ostvarili smo profit koji ste već čuli, 199 miliona, što je također, je li, možda i najveći u BiH od svih institucija, iako možete čuti od drugih da se hvale najvećim, je li, profitima. Naravno, mi nismo profitna organizacija i ove godine će biti dijametralno različita situacija jer na tržištu su mnogo oštriji uslovi, manje su kamatne stope. I nije to samo naša umješnost nego je bila stvarno klima na finansijskom tržištu da smo mi imali preko 4% prosjek ... prinos na investirana sredstva. Ali jesmo ipak upravljali vrlo pažljivo i mislim da nam je bila sigurnost na prvom nivou, a onda tek profit. 85 S druge strane, kada su u pitanju kamatne stope, kolega Džaferović je postavio to pitanje, ja sam jedan od prvih koji je govorio da postoji prostor, je li, za smanjenje kamatnih stopa, jer očito da kapital na evropskom tržištu nije bio nikad jeftiniji i da ..... i svi ostali parametri, je li, idu prema dole, ali je činjenica da su se prekinuli ti inostrani kanali, gdje su se finansirale naše komercijalne banke. I sada one pokušavaju da na domaćem tržištu izvrše prikupljanje depozita i digli su pasivne kamatne stope koje su sad u prosjeku 6-7% i koje odmah automatski imaju uticaj i na aktivne kamatne stope. Mi naravno razgovaramo i u Udruženju banaka i sa komercijalnim bankama, ali moram da kažem da su ovdje – inače, i Ustav BiH u članu II je rekao da BiH će poslovati po tržišnim principima – znači ovdje je ponuda i potražnja i, sve dok ima onih koji uzimaju po 10%, kamatne stope će biti na tom nivou. Znači, samo onda kada bude, je li, manja potražnja za takvim sredstvima, doći će do situacije da se ta kamata smanji. S druge strane, moja sugestija je bila komercijalnim banakama i to ćemo raditi na tome da se diferenciraju kamatne stope i da ne mogu biti potrošački krediti ili krediti za građane na istom nivou kao za privredu i za stambenu izgradnju. Tu ima sigurno prostora i ja mislim da ... će se u dogledno vrijeme desiti pomjeranja u tom pravcu. S druge strane, kolega je pitao oko iznošenja sredstava. Mi pratimo na dnevnoj osnovi likvidnost banaka i ni jedan dan ni jedna komercijalna banka nije bila na granici likvidnosti. Znači, one su visoko likvidne i nisu iznijele, većina njih, opet da kažem, bilo je vraćanja njihovih kreditnih linija – ali generalno se može reći da nisu iznijele sredstva iz BiH i danas imamo preko obavezne rezerve 860 miliona KM komercijalnih banaka. Mi smo zadnjom mjerom, kad smo smanjili obaveznu stopu sa 10 na 7, oslobodili dodatnih 262 miliona da bi upravo dugoročne izvore oslobodili da oni mogu kreditirati privredu i građane. Naravno, to su privatne banke koje imaju, je li, svoja upravljačka tijela i svoje dioničare i svoje politike, ali mislim da je jako važno i da zemlje koje su održale zdrav finansijski sektor su bolje prošle i odgovorile na krizu. Naravno, kriza još uvijek nije prošla i neće dugo proći. I mi u susjednoj sali evo vodimo pregovore sa MMF-om, vidjet ćete da situacija nimalo nije dobra i da će teške odluke biti pred paralmentima, prije svega entiteta, a naravno i pred vama, da bi uspjeli postići tu monetarnu stabilnost i da ne dođemo u veće probleme. S druge strane, ... neko je spominjao kurs. Mi jesmo na principima Valutnog odbora gdje smo vezani zakonom koji je ovaj parlament donio za euro i zemlje ... koje su imale valutarnost domaće valute su imale mnogo veće probleme, a mi danas evo ipak imamo jednu, rekao bih, sigurnost a i to bi bio jedan veliki rizik, jer 70% kredita svih nas, je li, je indeksirano za vrijednost eura, tako da bi to bila jedna stvarno katastrofa ukoliko bi se desila devalvacija u bilo kojem smijeru i mi evo opet mislimo da ćemo ostati i da imamo prostora da držimo domaću valutu stabilnom i da se to neće dovoditi u pitanje. Što se tiče rezerve, ona je danas 6 milijardi. Realna stopa rasta prošle godine je bila 5,5%, nažalost, već sada smo ušli u projekciju da će imati negativni rast od 1,8%. Stopa industrijske proizvodnje je prošle godina imala rast 15,4%, već danas imamo pad negdje oko 13% u Federaciji, imamo rast u RS zbog početka rada rafinerije. Zatim prosječna plata na nivou BiH je 752 KM. Nivo nezaposlenosti kao jedan od makroekonomskih pokazatelja, vrlo složenih, je 23,4%. Evo vidite da se dešavaju otpuštanja radnika, da može biti još i ugroženiji. Vanjski dug, recimo, što mislim da je jedna od pozitivnih situacija, gdje je BiH umjereno zadužena zemlja i ima 4.190.000.000 vanjski dug i uredno ga servisira; deficit tekućih računa 14,6% GDP-a, on 86 može biti u ovoj situaciji manji jer izvoz je pao 22%, uvoz pao za 24% za prva tri mjeseca; strane direktne investicije 1.300.000.000, već sada vidimo da su one manje, doznake iz inozemstva, naše su procjene da će biti manje za 20%, tako da mislim da će dosta biti problema u finansiranju budžetske potrošnje i ... odživosti budžeta, evo mi razgovaramo sada gdje se i koji budžet može i koliko korigovati a očito da će se svi nivoi morati vratiti na neke možda realnije okvire. Što se tiče Centralne banke, hvala vam na ovim lijepim riječima. Mi ćemo obavljati svoju dužnost i dalje, nama ističe mandat u augustu mjesecu, ali ...Centralnoj banci, Centralna banka je stabilna institucija, ima jak zakon koji je donio ovaj parlament, i ja duboko vjerujem da su ljudi sposobni da vode tu instituciju na pravi način i da naši građani u BiH mogu vjerovati toj instituciji. Hvala, predsjedavajući.
Zahvaljujem se guverneru Centralne banke. Mislim da je bilo vrlo korisno, osim odgovora na vaša pitanja, dobili smo niz podataka koji su vrlo korisni. Što se tiče mandata, gospodine Jovičiću, je li ono vi spominjaste doživotni, da mi to malo pokrenemo itd. oko tih mandata, dakle na ovaj način. Je li replika meni ili guverneru?
Ne, ne guverneru, predsjedavajućem. Pojašnjenje.
A pojašnjenje, izvolite.
Ma gospodine predsjedavajući, vi ste maloprije rekli da ih puno ne hvalim. Ali maloprije nisam htio da kažem, a sad ću reći. Sjećate se kada je bio guverner onaj Piter Nikol, pa smo mislili kad on ode, propade sve. Zar ovo nije dokaz da naši ljudi koji znaju posao da vode, pa imali smo prošlu godinu najuspješniju. To želim da istaknem, afirmišem, ovo što vrijedi. I nije to pohvala da se ja dodvoravam guverneru, nismo kafu nikada popili zajedno, je li tako, nikad. A popićemo sad. Dakle, nego da zaista ono što je vrijedno, što ima rezultat, da pohvalim. Kad je otišao Piter Nikol, svi oni koji su navodno eksperti, hvataju se za glavu, propadosmo. Sreća, da je otišao ranije, da nikad nije ni došao.
Slavko, ja sam zadnji kojem to trebaš objašnjavati.
Sreća da niko nije došao, da ovi ljudi vode koji znaju.
Sve je ok. Ja se još jedanput zahvaljujem guverneru na, kažem, korisnim informacijama. Na ovaj način zaključujem i raspravu o tački 17. Finansijski izvještaj Centralne banke. 87 Prelazimo na tačku 18. Ad. 18. Izvještaj o aktivnostima Ureda za reviziju institucija Bosne i Hercegovine za 2008. godinu Izvještaj smo dobili 18. marta. Razmatrala ga je Komisija za finansije i budžet. Jednoglasno je prihvatila Izvještaj i uz Izvještaj je predložila sljedeći zaključak: 'Zahtijeva se od Koordinacionog odbora, vrhovnih institucija za reviziju, da razmotri mogućnost sveobuhvatne finansijske revizije institucija RS, Federacije BiH koje su u nadležnosti Ureda za reviziju institucija RS i Ureda za reviziju Federacije BiH.' Dakle, imamo i prijedlog jednog zaključka. Otvaram raspravu o Izvještaju o aktivnostima Ureda za reviziju institucija Bosne i Hercegovine za 2008. godinu. Da vas podsjetim i da pozdravim gospodina Nekića, je li tako, glavnog revizora našeg. Ako bude potrebe, čovjek je tu. Izvolite, otvaram raspravu. Nema rasprave. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 19. Ad. 19. Izvještaj o utrošku sredstava Predsjedništva Bosne i Hercegovine za 2008. godinu
Samo dvije rečenice. Znači, Komisija je jednoglasno prihvatila ovaj izvještaj. Ako pogledate malo ove razrede: u odnosu na planirane, 11% su u prosjeku manje. Nema šta kazati nego da je Predsjedništvo, po nama, faktički i prije recesije uvelo štednju. Da ovako uvedu sve institucije, bilo bi dobro. Da ne bi koga bunilo, nije ovo poseban izvještaj, ne, Komisija za finansije radi sve izvještaje, svih institucija, i na osnovu svih postojećih napravi jedan zbirni. Znači, ovdje nema ništa posebno specijalno. Znači, sve je ok. 88 Zahvaljujem.
Dakle, sve je ok. Ima li dalje prijavljenih? Savo Erić.
Hvala, predsjedavajući. Ja bih se upravo javio vama na trudu i inicijativama da konačno dođemo do ovog izvještaja i zaista vidimo da ništa ne boli da imamo ovakav jedan izvještaj i moram priznati da je ovaj izvještaj veoma kvalitetno urađen. Da ne bih dužio, znači po ovim tabelarnim pregledima vidimo da je odnos planiranih i utrošenih sredstava u jednoj dobroj koleraciji i da je stepen izvršenosti solidan. Ono na šta bih ja ukazao moju primjedbu i neka zapažanja, znači, na zaposlene potrošeno 2.300.000, a sami troškovi ... putni troškovi su bili 826.000 i nešto, znači očigledno da se nije puno štedilo na putnim troškovima. E sad, imamo dole isto troškove koji su, po meni, malo veći nego što bi trebali da budu. I ono što nedostaje u ovom izvještaju jeste broj zaposlenih, prosječna plata i taj neki anuitet koji sigurno u sledećem izvještaju očekujemo i, pogotovo, broj putovanja, znači, gdje su išli, da mi tačno vidimo gdje su troškovi, sredstva i zbog čega su išli. A ono što mi svi možemo zapaziti jeste da najvjerovatnije se putovalo prilično dosta, da rezultati tih putovanja za BiH nisu očekujući, da nemaju zavidan rezultat. Zahvaljujem još jedanput i očekujem da će sledeći izvještaj biti koncizniji. Hvala.
Ja nemam više prijavljenih i na ovaj način zaključujem raspravu o tački 19. Izvještaj o utrošku sredstava Predsjedništva Bosne i Hercegovine za 2008. godinu. Idemo na tačku 20. Ad. 20. Izvještaj o radu Državne komisije za reviziju odluka o naturalizaciji stranih državljana u BiH za period od 1. 1. 2008. godine do 16. 2. 2009. godine, sa Prijedlogom zaključaka Dakle, Državna komisija je 23. marta dostavila ovaj izvještaj. Komisija je 24. aprila dostavila Mišljenje o ovom izvještaju iz ove tačke dnevnog reda, također je ... u sadržaju Mišljena dostavila i Prijedlog zaključka sa pet tačaka, koje mislim nema potrebe da vam čitam jer ga imate u Mišljenju. Kada budemo glasali, možemo ga ponoviti. Dakle, to je što je nužno bilo reći u uvodnim napomenama. 89 Imam prijavu gospodina Šemsudina Mehmedovića. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, ja bih se kratko osvrnuo na ovaj Izvještaj o radu Državne komisije za reviziju odluka o naturalizaciji u smislu da, naravno, podržavam rad ove Državne komisije za reviziju i svakako treba joj omogućiti sve pretpostavke da ona nastavi dalje sa radom. Ali, bojim se da u dosadašnjem radu je ova komisija u jednom dijelu imala selektivan pristup u pogledu revizije državljanstava naturaliziranih stranih državljana u BiH. Zašto ovo kažem? Naime, ova komisija je počela sa svojim radom i uputila je prvi poziv svim građanima koji su dobili državljanstvo BiH a po porijeklu su van teritorije bivše SFRJ, što podrazumijeva iz svih zemalja koji su došli van ovih zemalja nastalih raspadom Jugoslavije, što je dobro. I oni su naravno radili kako su radili, nadam se da su izvršili reviziju državljana BiH koji su dobili državljanstvo po bilo kom osnovu, da li po učešću u Oružanim snagama, po osnovu braka, po osnovu rođenja itd. i, nadam se, da su i za ove učesnike raznih oružanih snaga koje su bile u BiH izvršili reviziju. Međutim, drugi poziv, drugi javni poziv ova komisija je uputila da se jave samo oni koji su stekli državljanstvo na određenom mjestu, a to je Konzulat BiH u Minhenu, Študgartu, Bonu i Berlinu. Ja postavljam pitanje: Zašto baš u ova četiri konzulata, znači, sa teritorija bivše Jugoslavije ali koji su stekli državljanstvo u ova četiri konzulata. Znači li to da samo u Njemačkoj se nalaze ljudi s područja bivše Jugoslavije a dobili su bosanskohercegovačko državljanstvo ili je, bojim se, zla namjera u svemu ovome? Osim toga, javni poziv je izvješen na oglasnoj ploči ova četiri konzulata. Ako imamo na umu da je većina tih državljana potražila utočište u nekim trećim zemljama, od Kanade, SAD-a, Australije itd., postavlja se pitanje kome su oni to tamo postavili i da li je bila uopće želja da se izvrši revizija, odnosno da li je bila želja da se oni ne jave, da ne prilože dokumentaciju na osnovu koje su dobili državljanstva. I naravno, postavlja se pitanje ključno, mi smo ovdje raspravljali jedanput o ovim problemima ... gdje su oni tačno naveli da su neke institucije u BiH dostavile odgovor da zbog oštećenosti dokumentacije, zbog vlage, zbog toga što su pojeli miševi itd. – nisu u mogućnosti dostaviti. Nije li ovo na neki način pristrasan odnos prema određenoj kategoriji lica? Zašto ova naša ista komisija nije potražila dokumentaciju, odnosno informaciju iz matičnih ureda: gdje u matične knjige državljana su upisani i po kom osnovu ti državljani koji su stekli državljanstva, a s prostora su bivše Jugosalvije? Mislim da ne trebam ih ja učiti kako će oni raditi. Naravno da oni to znaju. Ali bojim se da nisu iscrpili sve mogućnosti da dođu do podataka, nego tek tako konstatovalo se: Pojeli miševi dokumentaciju i nema ništa od toga! I naravno, ovaj treći poziv koji još nije objavljen a koji bi trebao da bude objavljen i koji nedostaje, koji bi obuhvatio reviziju i provjeru prijema u državljanstvo osoba sa prostora bivše SFRJ, znači, opet drugim pozivom vješto je izbjegnuta formulacija i objavljen je poziv za osobe koje su primljene samo u DKP BiH u Njemačkoj gdje negdje oko 10.000 ljudi i gdje je navjeći broj Bošnjaka aplicirao iz Sandžaka sa prostora bivše Jugoslavije. S obzirom da su prethodna dva poziva urađena regularno i po propisu, neophodno je uraditi i treći. Pretpostavlja se da u ovoj komisiji postoje otpori ovakvom objavljivanju ovog 90 trećeg poziva, zbog toga što je najvećim dijelom upisano direktno u matične knjige preko 50.000 državljana Republike Hrvatske koji su da li protjerani ili su prebjegli u BiH. S obzirom da navedeni broj već boravi u BiH, vjerovatno su svi regulisali pitanje dokumenata, tj. svi su dobili CIPS-ove lične karte i regularno su evidentirani u CIPS-ovoj bazi podataka na osnovu rodnog lista i uvjerenja o državljanstvu, što znači da nema nikakve smetnje da sutra dobiju i biometrijske pasoše – zbog toga ja ovo pitanje problematiziram i predlažem u ime kluba dva kratka zaključka. Prvo: 'Zadužuje se Državna komisija za reviziju odluka o naturalizaciji stranih državljana u BiH da objavi i treći javni poziv osobama koje su dobile državljanstvo BiH a sa područja su bivše SFRJ da dostave dokumentaciju na osnovu koje su dobili državljanstvo BiH.' I, drugi zaključak: 'Zadužuje se Državna komisija da nastavi reviziju i onih predmeta gdje nedostaje dokumentacija zbog oštećenja, na način da se traži od matičnih ureda na osnovu čega je izvršen upis u matičnu knjigu državljana.' Hvala lijepa.
Remzija Kadrić.
Zahvaljujem se. Ja ću veoma kratko. Dakle, na stranici 3. ovoga izvještaja stoji Ministarstvo uprave i lokalne samouprave RS, pa između ostalog stoji, kaže: 'Uvidom u zapisnike o primopredaji predmeta spisa od Ministarstva uprave i lokalne samouprave, konstatovano je da isto nije predalo 465 predmeta spisa osoba kojima je bh. državljanstvo dodijeljeno naturalizacijom.' Ovdje je zamjenik predsjedavajućeg Komisije. Ja mislim da bi on mogao da odgovori: Iz kojih razloga ovi predmeti nisu predati Državnoj komisiji za reviziju državljanstava a iz ostalih izvještaja se vidi da su svi od koga god se tražilo da su predali. Evo, i Ministarstvo unutrašnjih poslova RS sve je svoje predmete predalo osim ovo Ministarstva uprave i lokalne samouprave. Iz kojih razloga, dakle, ovih 465 predmeta nije predato ovoj Državnoj komisiji za reviziju državljanstava? Mislim da bi nam ovdje mogao direktno odgovoriti na to pitanje.
Sadik Ahmetović.
Gospodine predsjedavajući, poštovane dame i gospodo, dakle, podržavam rad i Izvještaj ove komisije, ali isto tako imajući u vidu da donosimo ovaj zakon, imajući u vidu da je za ovu godinu dana otprilike Državna komisija provela postupak revizije od 1.639 spisa gdje je za 304 predmeta donesena odluku o oduzimanju državljanstva, 1.335 je potvrđena, a isto tako se ovdje konstatuje da je ostalo još 25.249 spisa ili predmeta koje treba ažurirati kako bi se moglo vidjeti koliko još tačno osoba ima. I, iz ove velike cifre, rekao bih, vidi se koliko još ima posla. Ono što je veoma važno sa aspekta ljudskih prava u BiH jeste da se ni u kom slučaju ne smije vršiti selektivan pristup oduzimanja državljanstava i da ova komisija mora uspostaviti mehanizme da 91 toga u budućnosti ne bude. Jedan od prijedloga koji se mogao čuti i na ovoj komisiji jeste da se prilikom ažuriranja ovih predmeta napravi evidencija po datumu prijema u državljanstvo BiH i da takav jedan redoslijed bude redoslijed postupaka o reviziji državljanstava. Mislim da bi to bio jedan logičan slijed, kako ne bi došli u situaciju da na selektivan način vršimo ovu reviziju. Hvala lijepo.
Ja nemam više prijavljenih i na ovaj način zaključujem raspravu o tački 20. Prelazimo na tačku 21. Ad. 21. Izvještaj o radu i Finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine za 2008. godinu Izvještaj smo dobili 15. marta. Nadležna je Komisija za saobraćaj i komunikacije. Mišljenje smo dobili 6. aprila i, kao što ste vidjeli, jednoglasno je prihvaćen Izvještaj o radu i predloženo Parlamentu da isti usvoji. Otvaram raspravu o Izvještaju o radu i Finansijskom izvještaju Agencije za poštanski saobraćaj BiH za 2008.godinu. Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu. Imam prijavljene u zadnjoj sekundi. Remzija Kadrić. Izvolite, gospodine Kadriću.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Dakle, s obzirom da je ovdje predsjednik Vijeća Agencije, ja bih molio da ... nam on odgovori na pitanje, kada je u pitanju ovaj izvještaj o aktivnostima ove agencije. Na strani 3. 'Razmatrajući ovu problematiku ... izdavanja licenci,' pa oni između ostalog, kažu, 'u naznačenom roku, kad je poslan zahtjev za ispunjavanje uslova za licence, izuzev tri postojeća javna poštanska operatera koja su već registrirana za obavljanje rezervisanih i nerezervisanih poštanskih usluga, ... ostali operateri nisu se prijavili za odobrenje ovih licenci. Ja bih volio da nam kaže o kojim se ovdje operaterima radi, koji rade, a nemaju licencu za obavljanje tih poslova i na takav način da znamo ko to radi po zakonu, a ko ne radi po zakonu, ko obavlja poštanske usluge u skladu sa propisima, a ko ne.
Gospodine Čoriću, ako imate mogućnost, izvolite. Dakle, gospodin Nino Čorić, predsjednik Vijeća Agencije. 92
Gospodine predsjedatelju, pozdravljam vas, zahvaljujem se na pitanju. Dakle, prošle godine na stranici 2. Izvješća mi govorimo dakle da smo donijeli odluku i pravilnik, odnosno proceduru po kojoj se davatelji poštanskih usluga ili operateri poštanskog prometa trebaju u određenom roku prijaviti za licenciranje za obavljanje poštanskih usluga. Smatrali smo da to je bio rok od 30 dana od dana objave i smatrali smo, dakle, nakon toga smo dostavljali i Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika, kako bi prolongirali taj rok. Izuzev ova tri javna poštanska operatora, ostali davatelji poštanskih usluga se nisu javili za licenciranje. Tri javna poštanska operatora zapravo imaju licencu i temeljem zakona a tom analogijom mi smo poduzeli određene aktivnosti u suglasju sa mogućnostima koje nam daje zakon, pa smo koordinirali aktivnosti zajedno sa entitetskim inspekcijama prema određenim poslovnim subjektima. Dobili smo povratne informacije i upravo u ovom izvješću smo i naglasili dakle da ta koordinacija, a vidjeli smo, i današnja točka 6. novog Prijedloga zakona o poštama stavlja upravo to kao znak pitanja. Naravno da smo željeli bajpasirati te stvari, pa smo inicirali ... zajedno sa resornim ministarstvom na državnoj razini, zajedno sa entitetskim resornim ministarstvima i entitetskim inspekcijama koje su mjerodavne za to, da se prema određenim poslovnim subjektima i poduzmu određene radnje, zakonom predviđene radnje. Dobili smo informacije o određenim firmama, dakle između ostalog, i na Konkurencijskom vijeću se isto tako vode određene procedure prema tim firmama. Naravno da ćemo u narednom razdoblju ukoliko već u sljedećem mjesecu imati dakle još jedan sastanak gdje ćemo dobiti potpunije informacije. ... Želio bih reći dakle da priča o licencama nije priča koja je nastala sa utemeljenjem Agencije za poštanski promet nego je to priča koja je utemeljena na Pravilniku o licenciranju, entitetskim pravilnicima o licenciranju iz 2004. godine u Federaciji. Mi smo dobili povratne informacije od entitetskih ministarstava, dakle, da se i prije našeg pravilnika i odluke nitko osim javnih poštanskih operatora nije javio za licencu. Evo, hvala.
Zahvaljujem. Možete vi slobodno otići na mjesto, pa ako bude bilo potrebe da pojasnite ostale odredbe. Sada se javio uvaženi poslanik Branko Dokić za diskusiju, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, ja ne govorim u ime Komisije nego u svoje lično ime. Neprihvatljivo je obrazloženje zbog čega nije došlo do licenciranja, niti je prihvatljiva činjenica da tri javna operatora nisu dobili licencu, jer navodno da je to po automatizmu u zakonu data im licenca. Mislim da postoje primjedbe o sva tri javna operatora zbog čega su dobili licencu i, vjerujte, za sledeći izvještaj koji će takođe ovaj dom usvajati, ja ću se zdušno založiti da se ozbiljno pokrene pitanje šta ova agencija radi, ako već ne radi to. Ja mogu da shvatim obrazloženje da su oni imali poteškoća u kadrovskom postavljanju, u uslovima rada itd. itd. ali, u činjenici da ne trebaju da 93 daju licence, apsolutno nema nikakvog opravdannja, i hoću da kažem da, evo, da ću i sa ove pozicije kroz poslanička pitanja, ukoliko u narednih nekoliko mjeseci se ovo pitanje ne riješi, postaviti pitanja šta Agencija za poštanski saobraćaj radi. Imate analognu ili sličnu situaciju kada je usvojen Zakon o kumunikacijama na državnom nivou, kada je formirana slična agencija na državnom nivou. Sva tri javna operatora telekomunikaciona su dobila prvo dozvolu za fiksnu mrežu onakvu kakvu je bila, ostavljeno područje poslije. Ovako, vi stvarate ne dajući njima licence, ne dajući druge licence, stvarate uslove da se nelicencirano radi, da svi postoje kao što su i do sada postojali, ali onda mi postavljamo pitanje što smo vas formirali, za šta vas imamo. Dakle, ovo je, po meni, vrlo ozbiljno pitanje koje će, ja se nadam, od sva tri javna operatora doći preko ili pojedinačnih poslanika ili zajednički da se vrlo brzo mora riješiti. Jer, još jednom ponavljam, nema nijednog opravdanog razloga zbog čega se ne bi izdale licence i zbog čega se već nisu izdale licence za sva tri javna operatora. Jedan od načina njihove zaštite kroz i zakonska neka rešenja, uz svo uvažavanje otvorenosti tržišta, je i to, a s obzirom na stanje u sva tri javna operatera, mi ćemo morati svi voditi računa da zaštitimo kako vrlo osjetljiva područja ne bi ostala, kako da kažem, nepokrivena poštanskim uslugama, jer zna se da komercijalne operatore interesuje samo tamo gdje mogu imati velike zarade, a to su veliki gradovi. Ukoliko ne budemo zaštitili javne operatore, mi ćemo imati veliki broj sela koji neće biti pokriveni poštanskim uslugama. I ovo je vrlo, vrlo ozbiljno pitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sledeći za diskusiju je uvaženi poslanik Selim Bešlagić. Izvolite.
Pa, nisam mislio da diskutujem, međutim ovdje se bilo postavilo jasno pitanje: Koji su to operatori koji nisu tražili licencu? Mi znamo da su tri domaća operatora. Oni su dobili ali su ponovo trebali tražiti i nije bilo nikakvog razloga da im se ne da ta, odnosno ... Međutim, koji su to drugi koji rade, a nisu tražili licencu? Je li se tu radi o DHL pošti itd. ili se tu radi o javnim preduzećima koji sada poštu uručuju svojim kuririma. Prema tome, gospodo, u Agenciji koju imamo, ja očekujem da vi preuzmete funkciju Agencije koja će faktički dovesti u red i u zakon sve one koji žele da se bave prometom, poštanskim prometom u BiH. I mislim da za to ne postoji nikakvo opravdanje da niste mogli ih na neki način, ja bih rekao, ili im osporiti rad ili jednostavno da su dužni da vam plate i da dobiju licencu tako da i vi možete lakše raditi. Evo zato molim, da li se tu radi o DHL ... i ovim drugim, ili se tu sada radi o ovim javnim preduzećima koji sad svi šalju svojim kuririma poštu a vi znate da sud ne prihvata ako nije štambilj pošte na dopisu kada se radi o tužbi, tako da vas molim samo za jedno pojašnjenje i slažem se sa gospodinom Dokićem da nema razloga da Agencija ne vrši svoj posao i je li to mogla uraditi i ako ne znate onda pitajte na koji način se to može skinuti. Hvala.
Gospodin Bahtić se sada javio. Izvolite. 94
Ponukala me je malo ova diskusija i u Agenciji rade isti ljudi od struke pa mislim da oni to znaju itekako i puno bolje od nas. Mislim da oni to znaju. Upravo tačka 6. i onaj Zakon o poštanskom prometu, upravo je glavni problem i rada Agencije jer ne mogu oni nastavljati, nema mehanizma, nema inspekcije, nema ništa, rade svi nacrno. Neće licencu. Ja znam u Bihaću, ja sam lično, čini mi se firma u haustoru jednom, MHS, nema nikada čovjeka, zna se ime čovjeka, sve na divlje angažira. Ja sam prijavio i Tužilaštvu i Kantonalnoj inspekciji rada i MUP-u i svugdje ja pišem. Kad nema kontrole, nema inspekcije, nema ništa i zato nam treba državni zakon o poštama i inspekcija na nivou države, dakle takve stvari. Onda će tek ova agencija u punom svjetlu da radi i da zaradi i da na osnovu tih licenci samofinansira sebe, a ne sad da živi od tri operatera i od budžeta. Mislim da njima trojici ... treba dati podršku. Evo, oni se šire, koliko ja vidim, i primaju nove radnike, znaju raditi. Do nas je, trebamo omogućiti i donijeti zakone da oni mogu raditi svoje poslove. Toliko, hvala.
Ja nemam više prijavljenih za diskusiju. Međutim, gospodine Čorić, imate li potrebu? Nemate. Zaključujem diskusiju. Prelazimo na 22. tačku dnevnog reda: Ad. 22. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije Bosne i Hercegovine za 2008. godinu Izvještaj je Parlamentu dostavljen 1. aprila. Razmatrala ga je nadležna Komisija za vanjsku trgovinu i carine. Komisija predlaže Domu da usvoji Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije. Otvaram raspravu. Niko se nije prijavio. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 23. tačku dnevnog reda: Ad. 23. Izvještaj Privremene zajedničke komisije za utvrđivanje stare devizne štednje građana BiH položene na račune domicilnih banaka i filijala u BiH
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja se osjećam prozvanim da dam nekoliko obrazloženja u ime ove komisije koja me je izabrala za nekog koordinatora u radu, na jednom vrlo osjetljivom i vrlo teškom pitanju koje nije u stanju da se riješi već toliko godina i neko je izgleda očekivao da će jedna ad hok formirana komisija riješiti sva ova pitanja. Neću sad da vas uvjeravam koliko je sad teško bilo raditi u ovoj komisiji, s obzirom na šarolikost podataka koje smo dobivali i koliko puta smo insistirali, i to više puta od istih insitucija, da nam se podaci dostave i, evo, ovo je rezultat. Neću sad da vas uvjeravam koliko je sad teško bilo raditi u ovoj komisiji, s obzirom na šarolikost podataka koje smo dobivali i koliko puta smo insistirali, i to više puta od istih insitucija, da nam se podaci dostave i, evo, ovo je rezultat našeg dosadašnjeg rada koji imate pred sobom. Ja bih vašoj pažnji skrenuo, skrenuo bih na posljednje dvije stranice ovog teksta koje su proistekle iz ovoga preostalog. Ovo sve možete shvatiti kao priloge sa sjednica komisija i priloge koje smo dostavili na osnovu izvještaja koje smo dobijali od pojedinih institucija. Kao prvo, ova komisija je iz ovih podataka koje smo dobili konstatovala da iznos stare devizne štednje, pročitaću tačno: 2.308.114.741 KM, s tim što mi izražavamo rezervu prema ovom podatku i ne možemo tvrditi da su podaci tačni, s obzirom da su nadležne institucije dostavile različite podatke. Ja sad govorim po onim tačkama, tri tačke su nama date u zadatak: jedna da utvrdimo ukupnu staru deviznu štednju, druga tačka je da utvrdimo staru deviznu štednju sa 1. 6. 2007. i mi to nismo u stanju bili da utvrdimo, jer na osnovu onih podataka nismo smjeli ni da okvirno kažemo to je toliko. Činjenica je, evo ovdje i u ovom izvještaju je i rečeno da je do sada verifikovano samo 85.138 štediša, a isplaćeno je njih 32.060 prema podacima koje smo mi do sada dobili, a to je u iznosu od 90.464.000 i još nešto. Kad pogledate ukupnu deviznu štednju kolika je, vidite koliko je to veoma simbolično. Mi se nismo bavili procentom koliki je procenat verifikovanih štediša ali je činjenica, iz svega onoga što smo razmatrali i što smo imali, da se može ocijeniti da je pitanje verifikacije ili proces verifikacije bio neuspješan, da štediše nisu imale povjerenja iz ovih ili onih razloga u verifikaciju i da se veoma mali broj štediša verifikovao. Zbog toga je jedan od stavova ove komisije da verifikacija ili da bude stalni proces ili da se ona potpuno ukine, a to se ne može uraditi našim zaključkom Parlamenta, već mora se promjenom zakon i, kao što ste vidjeli, ova komisija sugeriše da se pod hitno pristupi ili izradi novog zakona ili izmjenama i dopunama postojećeg zakona koji je uvažio ovu činjenicu. Komisija kroz svoje zaključke – mislim, imate zaključak 1. na posljednjoj strani ovdje – sugeriše da u ovim novim promjenama se ne govori o verifikaciji, već o procesu sravnjivanja stanja na računima stare devizne štednje sa vlasnicima ili njihovim nasljednicima, što bi bilo znatno pravičnije itd. itd. 96 Jedan od ključnih stavova koje preporučuje ova komisija Parlamentu je izražen u sljedećoj rečenici: 'Privremena zajednička komisija smatra da svako buduće rješavanje problema stare devizne štednje mora polaziti od činjenice da se radi o privatnoj imovini i da sva rješenja stare devizne štednje moraju uvažavati Evropsku konvenciju o ljudskim pravima kao i odluke Suda za ljudska prava u Strazburu.' Vi znate da postoji veliki broj tužbi, da postoji ukazivanje da sve ovo šta se radi oko ovoga da nije u skladu sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima, vi znate da je to sastavni dio Ustava BiH i da je iznad svih drugih tačaka, iznad svih drugih zakona u BiH i mislim da bi Parlament evo trebao da usliši ovu poruku Privremene komisije da se suočimo sa ovom jednom ozbiljnom činjenicom koju niko ne može osporiti ... a koju praksa oko rješavanja ovih pitanja do sada nije uvažavala. Dakle, naša je poruka da sva rješenja koja se budu dalje radila polaze od ove tri činjenice: da je to privatna imovina, da se moraju poštovati Evropska konvencija o ljudskim pravima po svim pitanjima, pa i po ovom pitanju, i da se moraju uvažavati odluke Suda za ljudska prava u Strazburu. Ova rečenica nije stavljena pod zaključke samo zbog toga što su članovi Privremene komisije smatrali da se to podrazumijeva, pa su neki insistirali makar da bude u ovom prethodnom dijelu napisano da podsjetimo sve one koji rade po ovim pitanjima da moraju da shvate tu činjenicu koja evo bi trebala da se podrazumijeva, ali nažalost, još jednom kažem, praksa je do sada bila da se ova notorna činjenica nije podrazumijevala. Mislim da je evo kroz ove zaključke napravljen jedan pomak, ukoliko bi slijedili zaključke poslije, rekao bih, i značajan pomak, značajan pomak, jer se ovdje govori i dakle spominjemo i pitanje sravnjivanja i pitanje onda nasljednih i pitanje nasljednika kao i kod svake druge privatne imovine, i pitanja obraćanja sudu, ako nisu zadovoljni vlasnici ili nasljednici vlasnika sa onim što dobiju i ovdje kroz ovo otvaramo pitanje i insistiramo da tamo gdje su nestali dokumenti da se izdaju duplikati tih dokumenata, ukazujemo kroz zaključke da je obaveza svake institucije u BiH koja se bavi ovim pitanjem da po zahtjevu vlasnika ili nasljednika moraju izdati dokumentaciju itd., itd. Moram skrenuti vašoj pažnji i stranicu dopunsku. Naime, ovdje je napravljena jedna ispravka kojom se sa 15. strane prije zaključaka ova tačka 4. prebacuje praktično u zaključke. I na 16. strani u ovoj tački 2. stav (2) se briše i radi korektnosti moram da obrazložim zbog čega je došlo do ove ispravke. Naime, nemojte misliti da je lako bilo doći do ovakvih zaključaka, s obzirom da se to oteglo i jedan od onih ali nisam jedini koji je insistirao da izvještaj ide prema Parlamentu, dakle nisam jedini, ali sam najviše insistirao, jer sam se osjećao na neki način i najodgovornijim. I onda, poslije jednog sastanka na kome je zaista bilo glasanja o svim prijedlozima, čini mi se da sticajem okolnosti nas trojica, kolega Bahtić, Jukić i ja, s obzirom da smo imali sutra Dom, zaduženi smo sa sekretarom samo da verifikujemo iz ovog zapisnika. I sva trojica smo se saglasili sa ovim što ste dobili bez ispravke i evo ja i dalje mislim da je većina glasala za ovo. Neki od članova su onda insistirali, pogotovo su insistirali da se briše ovaj drugi stav koji ću vam pročitati, a koji je po meni vrlo bitan: „Pitanje hartija od vrijednosti treba regulisati tako da budu prihvatljive za štediše, što podrazumijeva utvrđen rok dospijeća, garantovanu gotovinsku isplatu, kao i mogućnost korištenja drugih modaliteta isplate prije roka dospijeća, u skladu sa tržišnim uslovima poslovanja.“ Oni koji su bili zagovornici ... ove rečenice imali su u vidu i opravdan zahtjev štediša, pa je i to bilo formulisano, ali onda je rečeno: može se to ovdje tretirati, po kome ... ... rješavanjem ovog pitanja treba omogućiti da se vrši privatizacija 97 starnom deviznom, otkup državnog kapitala, stanova, poslovnih prostora, plaćanje građevinskog, poljoprivrednog zemljušta, plaćenje građevinskih dozvola i građevinskog materijala itd., itd.
Gospodine Dokiću, vrijeme!
Pa dobro, dozvolite mi, radili smo ...
Dozvolit ću, ja samo.
Brzo ću, brzo ću završiti.
Budite sigurni da me poslanici odmah podsjećaju.
Ok. Evo za pola minuta obećajem. I na kraju, prijedlog je ove komisije da Predstavnički dom ili oba, Parlamentarna skupština formira komisiju zajedno sa Savjetom ministara koja bi hitno pristupila izradi ili novog ili dopuni starog i postojećeg Zakona o staroj deviznoj štednji, koji bi onda pošao od Evropske konvencije o ljudskim pravima, presuda po ovom pitanju u Strazburu, odluka Ustavnog suda, jer je i njih bilo i, naravno, mogućnosti koje postoje i da se onda otvori jedna nova stranica u ovom pristupu uz, još jednom ističem, prijedloge i sugestije da se ... ovo pitanje treba tretirati kao pitanje odnosa prema ličnoj imovini. Mislim da je vrlo važno da to naglasim. Hvala na povjerenju Domu koji nam je dao, a dobro znate da sam se opirao uopšte da budem u toj komisiji. Bio sam, učinio sam sve što je bilo moguće i sa profesionalne i sa ljudske strane da budu rješenjima zadovoljne i štediše, a oni su, vidim, jako nezadovoljni. Ja mogu da lično kažem da saosjećam sa njihovim problemom, ovo je zaista veliki problem, ovo je jedna od najvećih nepravdi koja se u zemlji čine velikom broju ljudi, velikom broju ljudi u BiH. Ali pojedinac tu ništa nije u stanju i od svakih budućih i daljih rješenja, eventualno, predlaganja, ja vas molim da me izuzmete, jer sam iscrpio sve svoje pojedinačne mogućnosti kroz ovo. Da li ovo valja ili ne valja, neka ocijeni onaj kome je namijenjeno.
Momčilo Novaković.
Evo ja ću ... zaista vrlo kratko. Prije svega, razumijem zaista teškoće sa kojima se sigurno ova komisija susretala u svom radu i sigurno je da je vrlo teško bilo doći i do tačnih podataka, s jedne strane, i, s druge strane, do nekog konsenzusa unutar same komisije kad se radi o nekim prijedlozima konkretnih mjera. No, treba isto tako reći da je ova komisija, meni se čini, 98 nepotrebno dugo radila da bi napravila ove efekte koje smo mi dobili u ovom izvještaju. Činjenica je da se u 2008. godini u pet mjeseci ova komisija nije sastala nijednom. Dakle, od tih 12 mjeseci, pet mjeseci nije bilo nijednog sastanka ove komisije. Naravno, možemo uvažavati da je u tom periodu bilo aktivnosti na prikupljanju dokumentacije, da se čekala dokumentacija itd., ali dakle činjenica je ... da je ova komisija radila znači nekih 15, 16 mjeseci i da u tih 15, 16 mjeseci je uspjela doći do podataka za koje ni sama nije sigurna jesu li tačni, odnosno koje ovdje nama Privremena komisija daje sa rezervom, jer ih je i dobila od onih koji ne bi trebali znači da ih imaju sa rezervom. Oni su dobili, oni su im dali kao podatke sa rezervom. Nekoliko je ozbiljnih konstatacija, posebno ova da verifikacija nije uspjela i da treba riješiti izmjenama zakona. Znači, to pitanje, odnosno da li uopšte da se taj proces sada nastavi ili da se ukine, to je zaista ozbiljan problem i mislim da tom i takvim pitanjima je trebalo možda u radu nadležne komisije, naše znači parlamentarne komisije, ... pokloniti i više pažnje, ne ove komisije nego nadležne parlamentarne komisije koja je razmatrala ovaj izvještaj. Ja, što se mene lično tiče, podržavam konstatacije, znači od 1. do 4. Smatram da je značajno da se na neka od ovih pitanja obrati posebno pažnja. Ali isto tako ovi ljudi neće imati mnogo koristi od ovoga što je napisano na ovakav način, bolje reći, neće imati uopšte koristi od ovoga. Znači, to što ćemo mi u zaključcima reći da Parlamentarna skupština poziva nadležne institucije BiH, nažalost, ne stvara tim nadležnim institucijama nikakvu obavezu da taj posao urade. Pa i ne vidim zbog čega je onda stav (2) ovog zaključka 2. uopšte bio sporan, imajući u vidu da se radi samo o pozivu nadležnim institucijama, a ni u kom slučaju da se radi o nekom imperativu, znači gdje neko dobija obavezu da nešto završi. Nakon rada ove komisije, ali i prethodnih komisija vezanih za ovo pitanje, te jednog broja zakona koji su ovdje odbijeni u parlmentarnoj proceduri a vezani su takođe za staru deviznu štednju, kao i jednog broja zakona koje je Savjet ministara predlagao, nekad su oni išli ka smanjenju rokova, iako su uvijek imali obrazloženje da to nije moguće uraditi drugačije, da bi nakon godinu dana dobili novi prijedlog o izmjenama koji je pokazao da je moguće znači skratiti te rokove i više nego što se tada tvrdilo da nije moguće. Dakle, imajući sve to u vidu, mislim da bi vrlo teško uspjela neka posebna privremena ili parlamentarna radna grupa sada napraviti zakon koji bi imao sve ovo o čemu smo sad govorili, imao u vidu. Možda bi bolje bilo da smo napravili principe i zadužili nadležno ministarstvo da na tim principima ili vodeći računa o tim principima predloži zakon. Čini mi se da bismo, ako ništa, jasnije usmjerili stvari, jer bojim se da u samoj ovoj parlamentarnoj radnoj grupi bi opet izgubili dosta vremena, a ne bismo došli, ne bismo došli kao što smo teško došli do zaključaka, još bi teže došli vjerovatno do nekih zakonskih rješenja. I zbog toga sam bliži varijanti da se ovaj zaključak, znači, drugačije formuliše, ali mislim da danas, čak, mi se čini da nije moguće utvrditi principe, ali je moguće zadužiti ovu Privremenu zajedničku komisiju da pripremi principe koje bi usvojili kao posebno i zadužili tada Ministarstvo da na tim principima predloži u parlamentarnu proceduru zakon. Što se tiče 1. zaključka, naravno, da sve pa i ovo što može pomoći da dođemo do što tačnijih podataka, ja podržavam, pa i to da se izdaju, znači tamo gdje nema, gdje ne postoje te štedne knjižice da sad institucije koje raspolažu podacima obezbijede te podatke, i ne samo znači ovo nego i sve što je uopšte moguće pomoći da se dođe do tačnih podataka, mislim da je logično da na Parlamentu ovdje podržimo. Naravno da ako je neko očekivao od ove Privremene zajedničke komisije da riješi pitanje starih deviznih štediša to nije ni bilo logično. Jer mi nismo ni dali takav zadatak ovim ljudima, mi smo njima dali zadatak da utvrde stanje stare devizne štednje i predlože mjere, znači određene mjere kojim možemo krenuti, znači poštujući te mjere, 99 možemo krenuti u nekom pravcu da ovo pitanje intenziviramo, ustvari rješavanje ovog pitanja, s jedne strane. I, s druge strane, da napravimo neku harmonizaciju da isti propisi vrijede za sve stare devizne štediše, bez obzira u kom dijelu BiH oni se danas nalazili. To bi bilo vrlo važno ako napravimo i ako to bude posljedica rada ove komisije. Onda smo samim tim, po meni, napravili dovoljno. Hvala.
Jerko Ivanković.
Poštovani predsjedatelju, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti, o ovoj temi smo do- sad puno govorili u ovom parlamentu, ali nažalost evo iz ovog izvještaja se vidi da se uradilo jako malo. Ljudima, evo koji su i danas tu, smo dužni još preko 2 milijarde maraka. Rok plaćanja nam istekao prije 18 godina. Zamislite da je nama neko dužan 2 milijarde maraka i da nam je to trebao vratiti prije 18 godina kako bi se mi u takvoj situaciji ponašali svi zajedno ili prevedimo to pojedinačno na nekoga od nas, da vam neko duguje (nas 42 podijeli 2 milijarde, toliko novaca) – kako bi reagirali? Svjedoci smo da se ljudi ubijaju za 50, 100 hiljada maraka neraščišćenih računa i možemo biti jako zadovoljni što stare devizne štediše su strpljive da toliko mogu čekati. Ovaj izvještaj, kao što je kolega Novaković kazao, vjerojatno neće rezultirati nečim konkretnim, posebno ovaj njegov ispravak. Ja predlažem da danas nemamo potrebe ni usvajati, nego da vidimo imamo li želje i volje da ljudima vratimo dug. Stvar je skroz jednostavna. Mi smo im dužni jer smo mi nadležni, imamo im od čega vratiti jer država ima dovoljno imovine i alata. Samo jedna Elektroprivreda može izmiriti ljudima cijeli dug. Kažemo, dioničari ste od sutra i izmiren dug. Sve završimo u jednom danu ili niz drugih poduzeća državnih ili poreza koje nismo prikupili, a mogli bi prikupiti. Tako da ja predlažem da ljudima vratimo dug. Da to uradimo brzo, efikasno, da jednim zaključkom koji bi glasio: 'Formira se grupa za izradu izmjena i dopuna Zakona o izmirenju obveza po osnovu računa stare devizne štednje, sa po jednim predstavnikom svake političke stranke iz Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH' (smatram da se ovdje ne bi trebali dijeliti ni u poziciju, ni opoziciju, ni tražiti odgovornost pojedinačnih stranaka, nego da imamo jedan konsenzus po ovom pitanju) 'koja će početi raditi u roku od 15 dana, i u roku 60 dana u suradnji sa udruženjima iz ove oblasti izraditi izmjene i dopune Zakona i predložiti Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Grupa će raditi po Poslovniku po kojem rade komisije Zastupničkog doma' , i da pokušamo riješiti ovaj problem, jer očito niko nema kapaciteta u ovoj zemlji, osim nas ovdje, da ovaj problem riješi. Ja mislim da delegiranje na Vijeće ministara ili na bilo koju funkciju neće dati rezultate, jer tamo ne postoji politička snaga koja ovo može riješiti. Jer ovo nije ni pravno, ni ekonomsko pitanje, ovo je izričito političko pitanje. Imamo li političku odluku da ljudima vratimo dug, onda je sve jednostavno? Ako nemamo političku odluku da ljudima vratimo dug, onda problemi nastaju u svim područjima. Evo, ja bih vas i zamolio da usvojimo jedan ovakav zaključak i da pokušamo ovu agoniju ljudi okončati. Hvala. 100
Sadik Bahtić.
Ja ću kratko, ja sam ovo pitanje imao i na Komisiji za finansije i budžet više puta i član sam bio ove Privremene zajedničke komisije. Vjerujte, ovaj parlament i Kolegij je dao Privremenoj zajedničkoj komisiji konkretne zadatke šta da uradi. Znači: da utvrdi koliko je stvarna stara devizna štednja i broj 2 da predloži određene mjere. Mi smo imali tu iks sastanaka sa svim relevantnim institucijama, sa svim ministarstvima sa svih nivoa, bili su tu prisutni i stare devizne štediše. Ja razumijem njih i oni su u pravu, a ova komisija je i predložila da je to obaveza, maltene da je to privatna imovina, da to država treba vratiti i od toga niko i ne bježi. Mi smo predlagali evo ona naša tri zaključka jer ja, pošto su obične štediše građani, prate rad ove komisije, zvali su me i, vjerujte, u Krajini ima puno ovih malih štediša i oni su bili za to da se ide odmah na isplatu, ovaj sitniji dio po hiljadu do dvije hiljade maraka, a da se ovo drugo ide na obveznice, kao što je RS uradila ( evo, sad ovaj kolega, drugi jedan kolega, znači da toga nema). Mislim da bi s tim potezom riješili dosta veliki broj malih štediša. Također glavna primjedba, ... i tu je ova komisija predložila da se ide u izmjene i dopune zakona, da se ta ... ili ukine, apsolutno da je nepotrebna, ili da bude u stalnom procesu. Znači, mi smo vodili računa o onome šta su štediše ... najviše osporavale. Znamo mi tako kako ... koliki je otprilike dug. Mi smo konstatirali oko 2 milijarde i 300. Znamo i to da država to ima za obavezu i prizna taj dug, i to će svakako platiti. Znamo i to, evo vidite sad da je bila privatizacija banaka, da su to obaveze starih deviznih štediša, da je neko stavio svjesno u podbilans i da su naše banke prodate u bescijenje, da su stranci kupili banke, a obaveze ostale državi. Država će sad platiti umjesto ovih banaka koje sad, evo vidite, rade šta rade. Po meni, niko nije da se ne izađe njima u susret. Isto tako, jedan od podzaključaka je bio neobavezujući: da vidimo šta je to Vijeće ministara, resorno ministarstvo, šta je do sada uradilo po pitanju duga Ljubljanske banke i Invest banke Beograd. Znamo da i tu ima nešto oko 780 miliona i 185 miliona, do sada naša vlast nije ništa po tom poduzela. A tolike su obaveze, oni su u pravu. Međutim, isto tako i znamo, evo i sad je i recesija i kriza i prije toga, evo, RS je već krenula u proces, mislim da trebamo raditi ono što možemo. A možemo, ja mislim da ova rješenja donekle nude pomak u odnosu na ranija, prije svega ta verifikacija. Zovu i mene štediše, vjerujte, ima ih koliko hoćeš, jer ljudima je dovde došlo, ne mogu više platiti ni članarinu, tužbu moraju platiti, sitne štediše. Njima je veći interes da dobije hiljadu maraka, dvije u kešu i da dobije obveznicu, ne da se ganja po sudu da plaća ... toliko .... Hvala.
Bajazit Jašarević.
Gospodine predsjedavajući, poštovani dame i gospodo poslanici, ja mislim da je ovo pitanje puno složenije nego što mi ovdje želimo sebi da priznamo i da kad god o njemu lijepo govorimo ne dođemo do rezultata koji su prihvatljivi za stare devizne štediše. Moram priznati da sam uvrijeđen pismom koje sam dobio od Udruženja starih deviznih štediša. I mislio sam da kad sam ga dobio da vas zamolim da kad pročitate da je neko ovako uvredljivim jezikom pisao pismo 101 da nam ga ne dijelite, a da nas obavijestite da je došlo neko uvredljivo pismo, pa neka pročita onaj ko želi. Dakle, na takav način se ne može ostvariti dijalog koji može dovesti do rezultata. Ja sam dakle uvjeren ... da je ova komisija radila odgovorno i da nije imala za cilj da dobije tamo te prateće dodatke kako je navedeno u tom pismu i moram reći posebno bih htio da pohvalim članove ove komisije kad nisu reagovali na takvu jednu provokaciju. Mislim da su došli do jedinih mogućih zaključaka kad bi bilo ko bio u toj komisiji ispred Parlamenta da su dali jednu platformu za mogući izlazak iz ove ovakve situacije, s tim što bih ja volio da predsjednik Privremene komisije, odnosno predsjedavajući, zaključak 3. još jednom razmotri sa ovom komisijom, imajući u vidu predložene zaključke kao i stavove Udruženja štediša. Privremena zajednička komisija predlaže Parlamentarnoj skupštini da osnuje radnu grupu koja će izraditi i Parlamentarnoj skupštini BiH dostaviti Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izmirenju obveza po osnovu računa stare devizne štednje. Ja mislim da je namjera dobra, ali dok god budemo izbjegavali Ministarstvo finansija i Vijeće ministara, sad kad imamo i Fiskalno vijeće, i Fiskalno vijeće, nećemo doći do onoga šta je prihvatljivo rješenje i za BiH i za stare devizne štednje, za predstavnike štediša. Ja mislim da ova grupa nema samo političko pitanje i ukoliko bude to na grupi da uradi zakon da će morati onda po nekoj svojoj dužnosti uključiti Ministarstvo finansija, jer tu se radi o vrlo složenoj matematici: da se ljudi obeštete, a da država i dalje u ovako teškom vremenu ostvari sve svoje funkcije u skladu sa ustavnim nadležnostima. I, da je puno manje od 2 milijarde, isto je tako složeno pitanje. Dakle, sad je složeno sve što je teže od 10 miliona KM bilo gdje u BiH i bilo kakva lažna obećanja samo ljude dovodi u poziciju da i dalje pretvrdo pregovaraju. Dakle, ako su, ako je to parlamentarna grupa, da vidimo da li parlamentarna grupa i Ministarstvo finansija. Dakle, jednostavno moramo biti poduprti sa velikom odgovornošću spram Budžeta BiH, spram budžeta entiteta koji su nadležni za takvu isplatu, ne budemo li išli tim putem. Imali smo jedno vraćanje naprazno, ponovo ćemo doći u poziciju da dovedemo sebe u situaciju da biramo između dva zla i da nećemo moći izabrati nijedno dobro rješenje. Dakle, dobro bi bilo kad bi ova komisija to dopunila kao zaključak, jer bi onda mogli jednostavno podržati ovakve zaključke. Ukoliko ova komisija koju smo mi formirali ostaje pri ovom stavu da to uradi parlamentarna grupa, ja i to podržavam zato što mislim da će onda ta komisija znati koliko je važno da se uključe oni koji odgovaraju za fiskalnu stabilnost u cijeloj BiH. Hvala lijepo.
Jerko Ivanković, replika. Kome?
Kolegi prije na ovo pismo što smo dobili.
Kolegi prije.
Ovo pismo što smo dobili od Udruženja štediša, ja doživljam da ono nije samo upućeno članovima ove komisije nego svima nama. Ja ga doživljavam da je upućeno i meni, da mi ovdje 102 trošimo novce radeći, a ne rješavamo ljudima problem. A nimalo nisam uvrijeđen, jer biti nekom dužan 18 godina novce, ne vratiti i čak mu ne reći rok ni kad ćeš mu vratiti – da je u pismu bila i bomba ne bi nas trebalo to čuditi, jer je to tako alarmantna situacija. Hvala.
Sadik Ahmetović, replika.
Pa moram replicirati, ... nikada nisam gospodinu Ivankoviću replicirao, ali priča da se svidiš nekome ko će 2010. glasati za Vas, gospodine Ivankoviću, nije priča. Mi smo ovdje zaduženi i da štitimo i Ustav i fiskalnu stabilnost zemlje i sve ono što nalaže Ustav BiH. I isto tako da izvršimo obaveze prema ljudima prema kojima imamo obaveze. Dakle, ti samo jedno gledaš, samo gledaš onaj segment ljudi koji u oktobru 2010. godine uzmu olovku i odu na biračko mjesto i glasaju. Ti tako posmatraš politiku u ovom parlamentu. I mislim da to nije dobro. Dakle, mislim da to nije dobro i svi ovdje posmatramo priču isto kao da rat nije bio '91. godine. Zamislite čovjeka koji je imao 100 hiljada maraka i '91. godine uložio u kuću i ona mu zapaljena, '92. podigao sa knjižice, onaj nije podigao, ovaj sad ima, država sad ima obavezu prema ovom, prema ovom drugom nema. Da ne govorim o drugim materijalnim i nematerijalnim štetama u BiH koje ova država još nije ispunila, niti može ispuniti. Jer nema toliko novca, nema toliko sredstava da to ispuni. Dakle, dajte da posmatramo realno političke prilike u BiH, prilike ukupne u BiH. Na takav način možemo pomoći i ovim ljudima i svima nama. Svaka druga priča je priča koja je priča za oktobar 2010.
Replika, Bajazit Jašarević.
Dakle, mislio sam da predložim da odgovorno pristupimo iznalaženju rješenja u ovakvoj situaciji, a onda, kad sam na ovakav način prozvan, moram reći da sam razumio da smo svi dobili i zato sam se i oglasio, ne bi inače ... Volio bih da ovdje nikad se ne izgovori riječ koja je gruba, oštra, kad samo mora. Ali nekad se ovdje pojave i riječi mržnje u govoru, a pogotovo je opasno kad je to u pisanju. To bismo morali da imamo kao posebnu zadaću da to sebi ne radimo, jer ne možemo onda raditi, fata nas grč. To je jedna stvar. I druga stvar, makar izazvalo repliku, vjerovatno ima tamo, onda bih ja da ovoj komisiji kažemo da 500 miliona podrške poljoprivredi svake godine u budžete koje gospodin Jerko Ivanković Lijanović predlaže svake godine i po 100 maraka za izlaženje na izbore isto tako uvaži, pa kad stavi tih 500 miliona za poljoprivredu i 200, 300 miliona za izbore, neka stavi i tu tamo deviznu štednju. A onda ćemo mi u međuvremenu se sjetiti šta je još ovdje neko predlagao i onda ćemo sve to staviti i poredat ćemo, pa ćemo ovdje kao odgovorni ljudi izabrati kojim ćemo redom to rješavati. To nije čak više ni popularno, jer je providno, prozirno toliko da nije ni popularno. To više nije ni maglovito, jer je previše prodavano pa se ta magla više i ne vidi. Ovdje se radi o tome ko je spreman s ljudima sjesti i odgovorno razgovarati – šta da se uradi od onoga šta se može uraditi. Onaj ko obećava neka i dalje obećava, ali ja sam dakle dužan da sebe zaštitim kad je u pitanju ovakav jezik. 103 Hvala lijepo.
Idemo dalje s replikama, Momčilo Novaković.
Pa vidite, malo po malo došli smo do toga da pozicija ruži opoziciju kad predlaže rješenja za ono što pozicija nije uradila. Kad smo prvi put usvajali zakon koji je definisao ovo pitanje, onda su nas iz Savjeta ministara ubjeđivali da ne može manje od 13 godina da bude vrijeme za povrat stare devizne štednje. Tada, gospodo, smo tražili da bude rok sedam godina i tada su sva udruženja starih deviznih štediša koji se bave ovim pitanjem bili spremni da prihvate rok od sedam godina. I tada su nas ubjeđivali iz Savjeta ministara da ne možemo to uraditi jer ćemo potkopati monetarni sistem i uništiti – gospodin Belkić to zna – i uništiti državu BiH, da bi samo dvije godine nakon toga Savjet ministara predložio sedam godina, samo dvije godine nakon toga, gospodine Ahmetoviću, isti oni koji su nam rekli da nema šanse da to radimo. Taj način na koji je tada branjena monetarna stabilnost zemlje je nažalost to pitanje dovelo do danas i nažalost dala za pravo evo i gospodinu Ivankoviću da priča ovako. Jel', da je to tad riješeno, mi to danas ne bi imali kao problem. Naravno, ja ne branim gospodina Ivankovića ni u kom slučaju, pogotovu nisam njegov advokat, ali hoću da kažem da kolege nisu u pravu kad na ovaj način pričaju o tom pitanju. Ja se ne borim ni za jedan glas 2010. godine, samo hoću da nas podsjetim šta se dešavalo u prethodne četiri godine ovdje u Parlamentu sa tim pitanjem. Da smo imali sluha prije, tada da smo imali sluha, danas taj problem ne bi imali. Nismo imali sluha i ajmo priznati da nismo i ajmo pokušati se sad izvući. Ja mislim da je loša varijanta, ponavljam, mislim da je loša varijanta parlamentarna radna grupa, mislim da je bolja varijanta, tu se slažem sa kolegama, da je bolja varijanta da ima tu naravno Savjet ministara i Ministarstvo finansija itd. koje će voditi o ovom računa, ali na način da mi ovdje definišemo principe od kojih oni ne mogu odstupiti. Dakle, to je, to i jeste moj prijedlog, ja sam takav prijedlog zaključka i dao: naši prinicipi i njihova obaveza da urade zakon prema našim principima. Hvala.
Jerko Ivanković, replika.
Pa evo i ja nemam običaj imati puno replika ili odgovora na repliku, ali evo samo nekoliko sugestija. Ova država je preuzela prava i obveze. Prava su nam sva imovina, ja sam maloprije i spomenio tri elektroprivrede, vraćen dug ljudima, one su sad u vlasništvu države, bit će u vlasništvu deviznih štediša i ostat će od toga puno novaca i riješili smo sad problem. 500 miliona za poljoprivredu ću i dalje predlagati sve dotle dok to ne usvojimo, jer je to neophodno ovoj zemlji. Samo još na kutiju Ronhilla koja je ... pred tvornicom gdje se proizvodi bila 4 KM, a sad je 5, a kod nas je ovdje još 2 KM i samo na to još marku, marku i po, i evo nam 500 miliona maraka. 200 miliona za izlazak ljudi na izbore? I to ću predlagati sve dotle dok se to ne usvoji, jer isto tako smatram da je to ispravna stvar i nije upitno da li ima novaca, jer evidentno je da je ova država naslijedila toliko imovine da sve to može riješiti. Ja razumijem da nema dovoljno 104 hrabrosti i snage da se uhvati ukoštac sa tim problemima i da se to riješi. Zato sam kazao da to nije pravno ni političko, pravno ni ekonomsko pitanje, nego izričito političko pitanje, zato sugeriram da to ne dajemo Vijeću ministara, jer tamo nema dovoljno političke snage da se to riješi. Zato mislim da ovaj dom ima dovoljno političke snage da napravimo jednu grupu da u 60 dana pokušamo napraviti izmjene i dopuna ovog zakona, da to usaglasimo sa udruženjima i da se to provede u djelo jer mi ovdje što usvojimo to će biti provedeno. Hvala.
Evo, ja imam još prijavljenih za repliku. Bilo bi dobro da se mi dogovorimo dokle ćemo raditi. Sad je 17.30, da se dogovorimo dokle ćemo raditi, prekidamo i nastavljamo sutra. Dakle, 17.30 – hoćemo li do 18.00 da radimo, prekinut ćemo i sutra nastavljamo? Ne, ne, izvolite, ima repliku Rifat Dolić.
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, Ja se danas nisam javio za diskusiju iz dva razloga, jedan razlog je što smo o ovom pitanju toliko puta
Oprostite, je li replika kod Vas?
Replika je.
Pa izvolite, replika.
Kolegama ... koji su kritizirali određene nastupe, bilo Udruženja štediša, bilo određenih poslanika. Znači, nisam se javio da diskutiram danas iz dva razloga, jedan je razlog što smo
Molim Vas, dajte repliku, nemojte sada diskutirati, dajte repliku. Kome je replika?
Gospodine predsjedavajući, dozvolite da iskoristim svoje tri minute, molim Vas.
A repliku dajte. 105
A ovo je replika, upravo hoću da kažem repliku. ... Jedan razlog je dakle što smo toliko puta o tome govorili ovdje da je više degutantno o tome razgovarati, drugi razlog je što sam i sam vlasnik stare devizne štednje i da ne bi bio u sukobu interesa neuputno je o tome razgovarati. Mislim da je ovako razgovarati o tuđoj imovini u najmanju ruku neprimjereno. Kad kažem to, onda imam u vidu dvije stvar. Jedna je stvar: gospodo, kud je ta stara devizna štednja otišla? Ko je nju, ko je, kud je ona otišla? Nije nju neko treći ili potrošio ili odnio, nego neko između ostalog i od ovih sadašnjih ljudi u aktuelnoj vlasti ove države. I, ako je neko izvana, zna se ko je taj neko. Mi tu do danas nemamo odgovor na to pitanje. Drugo: gospodo, mi smo u ovoj državi razgrabili sve ono što je bilo državno vlasništvo, što je nečemu vrijedilo i tada se nismo sjetili vlasnika stare devizne štednje, bilo da su u pitanju stanovi, bilo da je u pitanju državna imovina, atraktivna i druge vrste. Imali smo modela stotinu da riješimo ovo pitanje. I sad nas čudi što ljudi na ovakav način reagiraju. Imaju pravo i ja se slažem da reagiraju na ovakav način. I neću ulaziti u to, imamo pravo i mi kao poslanici da govorimo, da govorimo o tome i da podržavamo ljude ili ne podržavamo. Ja dakle ne slažem se sa kolegama koji u ovim zahtjevima vide na neki način rušilačke motive, rušenje države ili itd. – to nije apsolutno tačno. I to je neprincipijelno, nekorektno na takav način ovdje ljude ucjenjivati, ljude etiketirati. Ja predlažem isto tako da se nađe, iako je prošlo puno vremena, prošli su svi vozovi, da se imenuje određena radna grupa ili komisija stručna, ili šta ja znam, koja će predložiti rješenja u ovoj sadašnjoj situaciji. Ja se nisam verifikovao niti ću se verifikovati, jer to je za mene uvreda, to je za mene poniženje, radije ću pokloniti to. To vjerujem da i ovi drugi ljudi tako iz tih razloga ne žele se verifikovati. Zahvaljujem.
Diskusija, Sefer Halilović.
Ma nije diskusija, nego replika kratka ...
Evo replika.
Gospodine Jašareviću, da bi bio što je moguće kraći, ja mislim da je ovo pismo koje su štediše napisale vrlo pristojno, prema onome kako su trebali napisati. I mislim da je Jašarević ovdje posljednji čovjek koji treba njima da drži slovo o tome kako treba da pišu. Jer on odlično zna, ako ne zna za druge banke, makar zna Tuzlansku banku na koji način i kako je Nova tuzlanska banka prodata, i to Slovencima, da bi se od nje napravila Nova tuzlanska banka, a štediše hodale po hodnicima ... ovuda. Prema tome, ja govorim vrlo jasnim jezikom. Gospodin Jašarević je bio involviran u tu priču oko Tuzlanske banke. Tuzlanska banka je kupljena za certifikate, prodata, i sad piše Nova ljubljanska banka. Štediše Ljubljanske banke su ostali na ulicama i ostalo je pitanje na koje ovaj 106 parlament nikad nije odgovorio: Gdje su pare iz onih banaka, a koje oni traže? Prema tome, svaki prijedlog ovdje koji ide u prilog, pa neka nas ponovo optuže da mi se borimo za glasove, jeste borimo se za glasove da bi ovo mogli riješiti, a ne da bi ovdje sjedili i dane gubili i slušali kako se vladajuća koalicija nadmudruje i prepucava. Da, zato pričat ćemo priču koju vole da čuju i sutra ćemo im to riješiti, a nećemo prodavati Tuzlansku banku za 300 ili 400 hiljada maraka u certifikatima, a nakon toga na njoj zaraditi 30 ili 40 miliona i praviti se blentavi da niko ništa ne zna. Prema tome, imate punu podršku i vrlo ste blagi u jeziku kojim pišete i vrlo ste blagi u postupcima. Motka ovo samo može riješiti. Gdje su pare, gdje su pare iz banaka?! Kad ćemo dobiti konačan odgovor: Gdje su pare? Ko je pokrao ovolike banke i gdje je bankarski sistem BiH?
Hvala. Bajazit Jašarević, je li.
Dakle, ...
Molim vas, vi ćete samo još produžiti, ljudi se evo još javljaju ..., gospodine Lizaloviću. Izvolite, gospodine Jašareviću. Šta je kod Vas?
Razumijem
Replika, je li?
... generala Sefera Halilovića, jako ga razumijem. On mjesecima govori jezikom mržnje i ja nikad nisam htio da repliciram toj njegovoj mržnji. Nisam siguran da će motikama ikad išta riješiti, a neka pokuša i neka rješava. I nikad mu više neću replicirati. Samo me čudi da čovjek takvog formata ima ovoliko mržnje u sebi, a Bog mu je dao priliku da bude velik čovjek. Misli general ako govori o mržnji prema Bošnjacima da je to manje opasna mržnja od mržnje prema drugim narodima. Svaka mržnja je vrlo opasna mržnja. Dobro je da se skoncentrisao na Bošnjake. Mi ga ponekad razumijemo, ali ga molimo da on sačuva sebe, nas, nama on ništa ne može.
Branko Dokić, replika.
Može, može prije. 107
Može prije, je li?
Ja ću kao odgovor na kraju reći ...
Izvolite, gospodine Haliloviću. Naravno, može sve.
Gospodine Jašareviću, ja ne govorim jezikom mržnje, nego govorim jezikom činjenica. To što Vas te činjenice pogađaju u glavu, to je Vaš problem, a nije moj. I budite sigurni da u ovoj sali makar a sigurno i u javnosti postoji veliki broj ljudi koji kad je Tuzlanska banka u pitanju tačno zna šta je bilo. I javnost u BiH jednog dana mora dobiti odgovor na pitanje gdje su pare iz banaka. Banke su pokradene ... i na kraju ne zna niko ništa. I nije samo, nisu samo devizne štediše oštećene, oštećena je privreda zato što i privreda je imala novac u bankama, i to je svrha pitanja. Ako Vi to razumijete kao mržnju prema Bošnjacima, to je Vaš problem. Ja govorim jezikom činjenica. I ne treba mi nikakvo dodvoravanje ni Bošnjacima, ni Srbima, ni Hrvatima. Ja govorim jezikom činjenica, kome se sviđaju sviđaju, kome se ne sviđaju, to je njihov problem. Ali svoje bošnjaštvo i bosanstvo ja sam dokazivao onda kad je to trebalo biti i bio sam na pravom mjestu onda kade je to trebalo biti. Nisam tražio ni podrume, ni inozemstva. I moja cijela porodica je ovdje bila i pola porodice nažalost mi je stradalo, zahvaljujući ljubavi prema Bosni i Bošnjacima. I nemojte nikad više tako da mi se obraćate. A Vi, Vaše mišljenje zadržite onome ... ne zanima.
Ja bih vas zamolio da ovakvu vrstu replika nemamo apsolutno više potrebe za ovaku vrstu replika. Skrećemo sa predmeta i ja nemam više prijavljenih, zaključujem raspravu.
Nisam odustao ....
Izvolite, izvolite, naravno.
Vrstu odgovora na kraju, prvo, kolegi Novakoviću. Ovdje u ovom izvještaju se govori o komisijskom radu. Prividno se stiče utisak da je postojao, ajde da kažem, neki vakum od nekoliko mjeseci, ali to je bio rad na prikupljanju podataka, dakle, ajde da ne kažem, u kružocima, slanje dopisa, intervencija i sl. Drugo, ... kad je u pitanju ovaj posljednji zaključak, ova komisija neće imati ništa protiv ni da to bude radna grupa sastavljena od samo parlamentaraca, radna grupa od parlamentaraca i predstavnika Udruženja štediša stare devizne štednje, predstavnika Ministarstva. Jednostavno, 108 ovu poruku shvatite da je neophodno što prije doći do novog zakona koji će ispraviti jednu stvar koja je kočnica. Evo, čuli ste maloprije kolegu Dolića zašto on neće da se verifikuje, a koliko god hoćete ovakvih izjava imate koje smo dobili. Dakle, to se može samo promjenom zakona uraditi. I, u krajnjem slučaju, još jednom zakona koji će uvažavati činjenicu da je stara devizna štednja privatna imovina, da se po tom pitanju moraju primjenjivati Evropska konvencija o ljudskim pravima i ove presude koje su već bile do sada i, samo kad to uzmete, to je dovoljan okvir za onoga ko će raditi na promjeni tog zakona, jer ovaj zakon očigledno nije uvažavao te činjenice. Evo, nemam ništa više.
E, je li sad gotovo? Hvala. Zaključujem raspravu o tački 23. Prelazimo na tačku 24. Ad. 24. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o zaključcima pod br. 1. i br. 5. koje svi znamo napamet Denisa Bećirovića, predloženih povodom rasprave o Izvještaju o radu Vijeća ministara BiH za 2008. godinu Izvještaj o usaglašavanju ste dobili, nije postignuta saglasnost, nažalost. O zaključcima ćemo odlučiti u drugom krugu glasanja. Ima li rasprave i pitanja po ovoj tački? Izvolite, gospodine Bećiroviću, pa evo čovjek hoće.
Ja ću zaista vrlo kratko. Ja želim pozvati sve kolege da podrže oba ova zaključka jel' mislim da su zaista sasvim logični. Prvi zaključak je vezan za činjenicu da Vijeće ministara BiH nije ni sa 50% realiziralo plan koji je usvojilo Vijeće ministara. I mi samo kao Parlament kao znak odgovornosti prema državi i građanima tražimo da izvještaj od Vijeća ministara, zašto je to tako bilo u prošloj godini, ali ne samo u prošloj već iz godine u godinu imamo situaciju da Vijeće ministara ne može da dobaci ni 50% od plana kojeg utvrdi. I drugi zaključak o kojem sam danas već nešto govorio, pa više neću, to je ovaj zaključak koji se odnosi na pravo, naše poslovničko pravo kao poslanika da saznamo gdje se u vremenu recesije i ekonomske krize troše budžetske, odnosno troši budžetski novac poreskih obveznika ove zemlje. Prošli put smo govorili da je predsjedavajući Vijeća ministara kupio Audi od preko 200 hiljada, ministar sigurnosti od preko 100 hiljada itd. Međutim, da ne bi govorili netačne cifre, mi kao Parlament imamo to pravo i danas očekujem od kolega da kada već ne možemo četiri mjeseca dobiti informaciju od Vijeća ministara da formiramo istražnu komisiju Parlamenta i da dođemo da istine, istine i prema ovom parlamentu i prema ljudima u ovoj zemlji. Zahvaljujem. 109
Meni je vrlo žao što nisam te, Denise, uspio uvjeriti da smo mi svi pročitali ove zaključke i znamo o čemu se radi, ali evo nije problem još jedanput ponoviti. Dobro. Idemo na tačku 25. Zaključujem raspravu. Ako mi dozvolite da radim, završit ćemo. Ako mi dozvolite da radim, završit ćemo sjednicu. Dakle, zaključujem raspravu o 24. tački i prelazim na tačku 25. Ad. 25. Izjašnjavanje o Inicijativi poslanika Slavka Jovičića da se na sjednici Doma razmatra „Izvještaj Državne agencije za istrage i zaštitu o dostavljanje Izvještaja o počinjenom krivičnom djelu protiv više lica iz Republike Srpske“ Na 47. sjednici poslanik Slavko Jovičić je podnio Inicijativu. Inicijativa je otišla Komisiji za odbranu i sigurnost. Mišljenje ove komisije smo dobili 8. 4. i vidjeli ste da ova komisija nije podržala Inicijativu. Otvaram raspravu. Ima li prijavljenih za raspravu? Nema. Zatvaram raspravu o tački. Izvinjavam se. Izvolite, gospodine Križanoviću.
Hvala, gospodine predsjedavajući.
U pravi momenat, sad, u pravi čas.
Naime, kao što reče kolega Selim, sljedeća je ista tema pa evo ja koristim priliku da govorim i o narednoj točci dnevnog reda.
Ako sam dobro razumio, znači i o tački 25. i 26., je li.
Svejedno.
Dobro, može.
Radi se, mislim, o istom problemu. Naime, ja bih rekao nešto u vezi sa ovom odlukom Komisije za odbranu i sigurnost. Čini mi da se ... Komisija opredjeljivala više, kako bih rekao, 110 vremenski o tom problemu nego o potrebi rasprave o tom problemu. Da ne bih duljio i oduzimao vaše vrijeme, ja bih se založio ... da se ovaj dom pozitivno izrazi o ovoj inicijativi i da s obzirom na ono što je bilo u javnosti u vezi sa radom SIPA-e i Tužiteljstvom u predmetu oko tužbe, odnosno prijave od strane SIPA-e u vezi sa određenim osnovanim sumnjama o kriminalu. Mislim da bi bilo dobro da ovaj dom konačno raspravi i da ne pokaže da nema epiloga toj stvari koja je jako puno pažnje proizvela u javnosti BiH. Dakle, založit ću se da ovu inicijativu podržim. Hvala.
Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, ja zaista sam morao uzeti riječ, vrlo kratko. Ja želim da kao predsjedavajući Ustavnopravne komisije i kao zamjenik predsjedavajućeg Komisije za odbranu i sigurnost kažem da su ove inicijative stvari oko kojih se, onako kako su definirane, Parlament ne treba baviti. Princip podjele zakonodavne, izvršne i sudske vlasti me navodi na ovakav zaključak, jer pazite, ovdje se traži da se na sjednici Doma raspravlja Izvještaj Državne agencije za istrage i zaštitu o dostavljanju Izvještaja o počinjenom krivičnom djelu. Ovo je postupak odgovarajuće policijske agencije i ako su dobro uradili, dobro su uradili; ako su šta pogriješili, znaju se procedure i organ koji obavlja zakonodavnu vlast se ne treba baviti ovim konkretnim stvarima, dakle u postupanju, u postupanju organa u konkretnom predmetu, to je, mislim, da je to miješanje u izvršnu vlast i mislim da možemo imati problem da pomiješamo izvršnu, zakonodavnu i sudsku vlast, i onda nastupa kompletan haos. A posebno, dakle kada je u pitanju ova tačka 26. koja kaže da se raspravlja na Parlamentu Izvještaj Tužilaštva, i sad, pazite, o načinu primanja i daljnjem postupanju u vezi s dostavljanjem Izvještaja Državne agencije. Dakle da mi kontrolišemo Tužilaštvo ili da nas izvještavaju šta konkretno rade po konkretnom predmetu, kasnije će doći i Sud, i onda je to potpun haos. Ja samo želim da upozorim, ja sam to radio i na Ustavnopravnoj komisiji, kažem to i sada da je ovo Inicijativa koju Parlament ne bi trebao da usvoji i da je ovo nedozvoljen posao za Parlament. Toliko, hvala.
Mi smo na neki način – samo malo strpljenja, gospodine Križanoviću, pa imam dvije replike već prijavljene – mi smo na neki način ušli u raspravu i o tački 25. i o tački 26. Dakle, evo ja neću to ni sprečavati, idemo sada redom prijavljene replike, Momčilo Novaković.
Prvo da kažem da ne mislim da mi nemamo o čemu ili da nemamo pravo raspravljati, posebno kad se radi o tački 25. 111 Naime, u javnosti je već bio taj neki izvještaj o internoj, ... provođenju internih nekih pravila i čak je rečeno da nije došlo do povrede. Ja sam mislio da će kolege iz SNSD-a povući Inicijativu danas, što bi bilo logično, posebno pod tačkom 25., ne govorim o Inicijativi pod tačkom 26. nego pod tačkom 25. ali, pošto oni to ne rade, ja mislim da nije nikakav problem da mi taj izvještaj koji su već mediji dobili i mi dobijemo kao poslanici i u okviru ove tačke o tome vodimo raspravu o tom izvještaju. Jer pazite, Izvještaj je bio u javnosti, jedino ga mi nismo dobili. Naravno, nećemo ga ni dobiti ako ne bude ovo na dnevnom redu, ali ako bude onda ćemo ga i mi dobiti. Dakle, ja mislim da ovo nije problem i zbog toga ću podržati ovu inicijativu. Kad se radi o tački 26. pošto čini mi se da smo objedinili i 25. i 26. prećutno, prećutno objedinili, pazite, ovdje nisam siguran u pojam 'i daljem postupanju', jer sam ja ovo shvatio, a kolega Kuzmanović objasnio, ja sam ovo shvatio da Tužilaštvo treba da kaže šta će oni uraditi sa tim izvještajem, a ne da mi pratimo ponašanje Tužilaštva dalje po tom izvještaju. Ja to nisam tako shvatio. Ako je kolega Kuzmanović tako mislio, onda je dijelom gospodin Džaferović u pravu, ali ako je mislio na način kao što sam ja mislio da jeste, a to je da on kaže Tužilaštvo dobilo je Izvještaj, dobili smo Izvještaj u skladu sa nekim, ne znam, sa zakonom, sa ovim, sa onim, ili nije bio u skladu sa zakonom, mi ćemo dalje postupati s tim u skladu sa zakonom. Ja ne vidim da je to problem da Tužilaštvo nama napiše da će po Izvještaju postupati u skladu sa zakonom. Hala.
Željko Kuzmanović, replika. Dakle govorimo o tački 25. i 26.
Hvala, uvaženi predsjedavajući. Da, s obzirom da je prozvana i tačka 26. koja je moja, dužnost mi je da repliciram. Vezano za moju inicijativu da se na sjednici Doma razmatra, ja ću ponovo citirati: „Izvještaj Tužilaštva BiH o načinu primanja i daljem postupanju u vezi s dostavljanjem Izvještaja Državne agencije za istrage i zaštitu o počinjenom krivičnom djelu protiv više lica iz RS“, želim samo da pojasnim da se ovom inicijativom apsolutno ne zadire u rad Tužilaštva i u njegovu nezavisnost, niti je to bila, na kraju krajeva, i namjera ove inicijative, već je ovo legitiman zahtjev utemeljen u članu 10. Zakona o Tužilaštvu BiH kojim je utvrđeno pravo ovog parlamenta da bude informisano o radu Tužilaštva i primjeni zakona BiH. Dakle, ovdje se radi o daljem postupanju, odnosno o proceduri da li je ispoštovana zakonska procedura, a apsolutno se ovdje ne traži niti miješanje u počinjeno krivično djelo niti ja imam ovdje namjeru da branim lik i djelo gospodina koji je ovdje optužen, odnosno prijavljen kao počinilac krivičnog djela. Hvala. 112
Jeste, s tim što moramo biti pošteni, svi mi znamo odlično o čemu se ovdje radi. Gospodin Križanović, replika. Pravimo se malo, ali eto hajde.
U stvari, želio sam replicirati kolegi Džaferoviću. Ne slažem se niti je točno da ovaj parlament ne može i ne treba raspravljati o ovim inicijativa, prvenstveno zbog toga što je Komisija za obranu i sigurnost dva puta na legitimni zahtjev SNSD-a raspravljala o tom pitanju i nije završila posao nego je čekala da se okonča postupak u samoj SIPA-i. I drugo, ja ne vidim razloga zašto Parlament ne može tražiti određenu informaciju od Tužilaštva. Šta je tu problem? Što kaže kolega Kuzmanović: nije to nikakvo miješanje u nadležnosti Tužiteljstva. Zašto je to problem dobiti informaciju o stanju i problemu koji je uzburko javnost u BiH, neka dobije epilog ovdje u ovome, ništa nikakav problem to nije.
Replika, Džaferović.
Ja sam se javio za riječ, pravo da vam kažem, stenograma radi, jer nekad će neko čitati naše stenograme i ja želim da to ostane zapisano. Dakle, to je moj cilj bio, znam vrlo pouzdano i dobro sam promislio prije nego što sam izgovorio ovo što sam kazao, to je dakle jedna stvar. Druga stvar, tačno je da Tužilaštvo treba u skladu sa odgovarajućom odredbom zakona dostavljati izvještaje, ali ljudi, ovo se odnosi na konkretan slučaj i ponašanje policijskih agencija i posebno Tužilaštva u pogledu konkretnog slučaja, i ništa više. Hvala vam.
Ništa, otvorit ćemo praksu pa svaki konkretan slučaj kako se kome svidi. Slavko Jovičić, izvolite dalje.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, moja intencija kada sam pokretao ovu inicijativu nije bila kako stoji ovdje u tačci dnevnog reda da ja tražim Izvještaj Državne agencije za istrage i zaštitu o dostavljanju Izvještaja o počinjenom krivičnom djelu. Ja sam onda jasan bio i rekao sam da mene interesuje da li funkcionišu paralelne strukture u SIPA-i, jer je javnost danima bila bombardovana informacijama kako, dobro evo u okviru dnevnog reda, naravno, kako je ... ___________(?) [[mikrofon nije uključen]] 113 Dobro, slažem se s ovom tačkom, evo ovako sad, dobro. Dakle, bombardovana je bila javnost informacijama da je državni službenik, pomoćnik direktora bez njegove saglasnosti, pa još gore bez njegovog znanja, podnio krivičnu prijavu i ja sam tada rekao i sad ću ponoviti ne ulazeći u meritum stvari, jel' tamo neko krivično kriv, ovaj odgovoran ili nije, nego ponavljam, kako je bilo zaista moguće da pomoćnik direktora sve to uradi, pripremi taj materijal, nije to jedan list papira bio, nego obimnu dokumentaciju i da to onda proslijedi Tužilaštvu, a da ne zna ni direktor Agencije ni njegov zamjenik, barem su tako oni govorili u javnosti. Kad je to dobilo dimenzije malo širih razmjera, naravno uključila se i naša Komisija za odbranu i bezbjednost, pa onda je direktor samoinicijativno, i ne interesuje me uopšte šta je on radio, pokretao disciplinski postupak. Kako je formirao Komisiju, koje su to okolnosti, kako i šta, pa onda slijedom događaja pojavile su se druge informacije. Ja sam tada u podnošenju Inicijative parafrazirao stvari i rekao sam: ja želim da institucije koje ne samo nose prefiks Bosne i Hercegovine nego koje smo mi osnovali ili neko drugi (nije bitno, hajde, tu nisam ulazio u proceduru) da one funkcionišu na zakonit način, pa sam tada rekao ja ne želim da radi pijaca na Stupu i da se tamo ustupa dokumentacija, ali pošto je ovo sad vezano sve, nažalost, ni kroz protokol Tužilaštva nije prošla ta inicijativa, ta obimna dokumentacija, pa onda se i tužilac oglasio da i on ništa nije znao. Dakle, o svemu kad se ovo sve sabere niko ništa nije znao, a svi znali. A, što je još gore od svega toga, izgleda samo mi nismo znali. Ili nadležni ministar bezbjednosti, ili direktor taj, ponavljam, naše vrlo važne institucije SIPA-e i što je u svemu tome još više problematizovalo stvari je da su to mediji danima pisali i stvorila se bila potpuna polarizacija na one koji kažu da tamo stanje treba dovesti u red, pa je i naša komisija zaključila da Savjet ministara mora to razriješiti, pa i direktor sa takvim zahtjevom se obraćao Savjetu ministara jer je nemoćan. Pa danas, kad sve ovo saberemo i vidimo, opet ću ostati kod istog zahtjeva. Mene interesuje funkcioniše li ta služba na zakonit način. Je li tu ispoštovana sva ona procedura potrebna, a tamo ne rade naivni ljudi već upravo ljudi koji trebaju da poštuju zakone i u čijim rukama je sudbina drugih onih ljudi protiv kojih su oni to sve podnijeli, i da budem još konkretniji, ne znajući uopšte o tom predmetu, evo sad iskreno govorim, ne znam ni koliko se tamo lica nalazi i ko je još u toj ekipi, samo znam da je prvooptuženi po svemu tome gospodin Milorad Dodik.
Nije optužen.
Izvinjavam se, podnesena prijava, ali evo i optuženi.
Slavko, mislim da si dao dovoljno obrazloženja.
Dakle, da skratim.
Predstavnički će se dom izjasniti o Inicijativi pa ćemo vidjeti. 114
Dakle, ja nisam ...
Samo malo pažnje da završi čovjek.
do danas dobio izvještaj i informaciju da li je taj bio put legalan, da li je ispoštovana procedura, (zašta sam se zalagao kod podnošenja Incijative), jer ja je nemam.
Pa evo Predstavnički dom će se odrediti prema Inicijativi koja će obezbjeđivati ovo o čemu ti govoriš, pod uslovom da je podrži, je li.
Korektno, što se tiče Vas, i nadam se da ću dobiti tu
Informaciju?
Ne, izvještaj da ću dobiti ja kao odgovor na Inicijativu, pravi, koji ne mora mene zadovoljiti, ali da ja vidim šta se tamo radilo.
Dobro.
E, to je suština. Hvala.
Željko Kuzmanović.
Izvinjavam se što je optuženi, ali kod nas je optuženi u medijima već bio.
Slavko, uredu je, uredu je.
Samo kratko.
Samo molim vas strpljenja malo još, pri kraju smo. Gospodine Kuzmanović, izvolite. 115
Zaista ću kratko.
Izvolite.
Ovo da pojasnim kolegi Džaferoviću. Zaista su netačne kvalifikacije da se ovim želi uticati na rad Tužilaštva i ja zaista nemam tu namjeru i želim da se utvrdi jasno zakonska procedura i samo je to bila namjera i ništa više.
Dobro, hvala. Zaključujem raspravu o tački 25. i 26. Molim vas, dozvolite mi. Prelazimo na tačku 27. Ad. 27. Izjašnjavanje o Inicijativi poslanika Adema Huskića i Šemsudina Mehmedovića za izmjenu Odluke o ograničenju uvoza putničkih automobila, teretnih vozila i automobilskih guma Podnijeli su 1. aprila. Nadležna je bila Komsija za vanjsku trgovinu i carine. Dobili smo Mišljenje 17. aprila. Komisija je podržala Inicijativu. Također je Komisija predložila jedan zaključak koji imate u Mišljenju Komisije. Otvaram raspravu o prijedlogu ove odluke. Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu. Iedmo na tačku 28. Ad. 28. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi usaglašavanja teksta Zakona za pružanje usluga u zračnoj plovidbi.
Ja odustajem od svog prijedloga zaključka u korist prijedloga koji je predložio gospodin Živković jer mislim da je cjelovitiji.
Dobro. Dakle, ovako: ako bismo prihvatili ovaj zaključak, praktično zaustavljamo sve dalje radnje, izjašnjavanje itd. i stvara se mogućnost, da tako kažem, novih amandmana, usaglašavanja itd., ono o čemu smo govorili u raspravi. Imate li prijedlog ovog zaključka gospodina Živkovića? Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Glasamo o Prijedlogu zaključka gospodina Živkovića, koji podrazumijeva da se odgodi rasprava i izjašnjavanje o Prijedlogu zakona radi stvaranja mogućnosti podnošenja novih amandmana. 24 glasa „za“ (12 Federacija, 12 RS). Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zaključka gospodina Živkovića. Idemo na tačku 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine (drugo čitanje). Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 31 „za“ (20 Federacija, 11 RS). Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine, u drugom čitanju. 121 Idemo na tačku 8. Prijedlog zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora (prvo čitanje). Dakle, glasamo o zakonu u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 29 „za“ (19 Federacija, 10 RS). Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora, u prvom čitanju. Idemo na tačku 9. Prijedlog zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa robe i usluga od strateške važnosti za sigurnost Bosne i Hercegovine (prvo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 32 „za“ (20 Federacija, 12 RS). Konstatiram da smo usvojili u prvom čitanju Prijedlog zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa robe i usluga od strateške važnosti za sigurnost BiH. Idemo na tačku 10. Prijedlog zakona o parlamentarnom vojnom povjereniku BiH – predlagači: poslanici Šefik Džaferović i Adem Huskić (prvo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 28 glasova „za“ (17 Federacija, 11 RS). Konstatiram da smo Prijedlog zakona o parlamentarnom vojnom povjereniku BiH, predlagača Džaferovića i Huskića, usvojili u prvom čitanju. Idemo na tačku 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini – predlagač: Dom naroda (prvo čitanje). Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju, iako imamo ovdje negativno mišljenje, Branka.
Pozitivno, pozitivno, ovo je drugo.
Dobro, dobro, drugo mišljenje pozitivno. Dakle, glasamo o zakonu. Molim vas glasamo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 14 „za“, nema opštu većinu. 122 Konstatiram ... ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Može, naravno. Molim vas da se pripremite ponovno. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
nije uključen mikrofon
Gospodin Lozančić traži da se ponovi glasanje. Naravno. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Nema problema, ja ću ponavljati koliko god se puta bude tražilo, samo izvolite. Nema opštu većinu.
nije uključen mikrofon
Gospodine Raguž, vrlo rado ću ja ponoviti, nema nikakvih problema. Molim vas da se pripremite za glasanje. Nikakav problem. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 15, 15, nažalost zakon nema opštu većinu. Konstatiram da nije usvojen Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini, predlagač Dom naroda. 123 Idemo na tačku 12. Prijedlog zakona o obezbjeđenju proporcionalne etničke zastupljenosti u organima uprave i lokalne samouprave u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje). Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 19 „za“, nema entitetsku. Nema saglasnosti. Molim vas da se pripremite za glasanje u drugom krugu. Glasajte sad! Nije prošao. Dakle, konstatiram da Prijedlog zakona o obezbjeđenju proporcionalne etničke zastupljenosti u organima uprave i lokalne samouprave u Bosni i Hercegovini nije prošao u prvom čitanju. Idemo na tačku 13. Prijedlog zakona o akcizama (prvo čitanje). Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 22 „za“ (15 Federacija, sedam RS). Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o akcizama, u prvom čitanju. Naravno, ostaje zahtjev od Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje za mišljenje o ovom zakonu. Idemo na tačku 14. Izjašnjavanje Doma o Zahtjevu Komisije za finansije i budžet za produženje roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona o javnim nabavkama. Produženje roka je za 21 dan. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 28 glasova „za“ (16 Federacije, 12 RS). Konstatiram da smo odobrili produženje roka za 21 dan za Zakon o javnim nabavkama. Prelazimo na tačku 15. Izjašnjavanje o Prijedlogu revidirane strategije Bosne i Hercegovine za sprovođenje Aneksa VII. Dejtonskog mirovnog sporazuma i o zaključcima proisteklim iz rasprave, koji su usaglašeni u nadležnoj komisiji. Dakle, prvo glasamo o Prijedlogu revidirane strategije. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Revidirana strategija, glasajte sad ako hoćete. 22 „za“ (19 Federacija, tri RS). Usaglašavanje za tri dana. 124
nije uključen mikrofon
Možemo, ja se izvinjavam, ali da li ima smisla.
nije uključen mikrofon
Gospodine Okoliću, evo mi smo rekli da ćemo se usaglašavati za tri dana. Nismo usvojili Prijedlog revidirane strategije. Postoje zaključci za koje ja ne smatram da se treba sada izjašnjavati. Ali, ako gospodin Živković insistira, nemam ništa protiv, ali nema svrhe. Ja predlažem da se o svemu usaglašavamo tri dana, i o ovim zaključcima. Usaglašavat ćemo se i o ovom zaključku u paketu i rezultat će biti dža ili bu. Molim vas, prelazimo na tačku 16. Godišnji izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2008. godinu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Slavko, hoćeš li glasati za guvernera?
nije uključen mikrofon
28 „za“ (19 Federacija, devet RS), ima opštu i entitetsku većinu. Konstatiram da smo usvojili Godišnji izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2008. godinu. Imamo i 17. Finansijski izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2008. godinu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 28 glasova „za“ (19 Federacija, devet RS). Konstatiram da smo usvojili i Finansijski izvještaj Centralne banke za 2008. godinu. Idemo na tačku 18. Izvještaj o aktivnostima Ureda za reviziju institucija Bosne i Hercegovine za 2008. godinu. Glasanje sa Izvještajem i sadržanim zaključkom. Dakle, glasamo o Izvještaju i zaključku, sadržanim u Mišljenju Komisije. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 125 28 glasova „za“ (17 Federacija, 11 RS). Konstatiram da Izvještaj o radu Ureda za reviziju institucija Bosne i Hercegovine ima opštu i entitetsku većinu, te je na taj način usvojen zajedno sa zaključkom, sadržanim u Mišljenju. Idemo na tačku 19. Izvještaj o utrošku sredstava Predsjedništva Bosne i Hercegovine za 2008. godinu. Glasamo o Izvještaju sa Mišljenjem Komisije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 20 glasova „za“ (15 Federacija, pet RS). Konstatiram da smo usvojili Izvještaj o utrošku sredstava Predsjedništva Bosne i Hercegovine za 2008. godinu. Tačka 20. Izvještaj o radu Državne komisije za reviziju odluka o naturalizaciji stranih državljana u BiH za period od 1. 1. 2008. do 16. 2. 2009. godine, sa Prijedlogom zaključaka. Dakle, glasamo o Izvještaju Državne komisije, sa Mišljenjem nadležne komisije i zaključcima predloženim u Mišljenju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 26 glasova „za“ (Federacija 14, 12 RS). Konstatiram da smo usvojili Izvještaj o radu Državne komisije za reviziju odluka o naturalizaciji stranih državljana u BiH, sa Mišljenjem nadležne komisije i zaključcima predloženim u Mišljenju. Imamo i Prijedlog zaključka Šemsudina Mehmedovića u ime Kluba SDA. Dakle, radi se o zaključku sa dvije tačke, tako da tumačim. Nadam se da imate ovaj zaključak. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje o ovom zaključku. Glasajte sad! 17 glasova „za“ (13 Federacija, četiri RS). Nema saglasnosti. Molim vas da se pripremite za glasanje, glasamo u drugom krugu. Glasajte sad! 17 glasova „za“ (14 Federacija, tri RS), bez 10 glasova „protiv“. Konstatiram da je Prijedlog zaključka Šemsudina Mehmedovića usvojen. Idemo na tačku 21. Izvještaj o radu i Finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine za 2008. godinu. Glasanje o izvještajima. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 22 „za“ (13 Federacija, devet RS). 126 Konstatiram da imamo i opštu i entitetsku većinu, te da je Izvještaj o radu i Finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj BiH za 2008. godinu usvojen. Imamo ovdje Prijedlog zaključka gospodina Branka Dokića. Nadam se da imate Prijedlog zaključka pred sobom. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ja ću vrlo rado pročitati i da vidite kako baratam sa ćirilicom. 'Zadužuje se Agencija za poštanski saobraćaj da pristupi licenciranju poštanskih operatora u BiH a javnim poštanskim operatorima dodijeli besplatne licence u što skorijem roku.' Je li ok? Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 24 glasa „za“ (13 Federacija, 11 RS). Dakle, ima i opštu i entitetsku većinu. Zaključak je prošao. Idemo na tačku 22. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije Bosne i Hercegovine za 2008. godinu. Glasamo o Izvještaju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 28 glasova „za“ (16 Federacija, 12 RS). Konstatiram da smo usvojili Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije Bosne i Hercegovine za 2008. godinu. Idemo na tačku 23. Izvještaj Privremene zajedničke komisije za utvrđivanje stare devizne štednje građana BiH položene na račune domicilnih banaka i filijala u BiH. Dakle, idemo ovako.
Jerko ima nešto.
Izvolite.
Ja bih sugerirao da se odvojeno izjašnjavamo o Izvještaju i dodatku. Mislim da bi to bilo uredu. Ispravku Izvještaja. 127
Da, imamo Izvještaj, imamo ispravku. Da se izjašnjavamo o Izvještaju, uključujući i ispravku.
Odvojeno, o jednom, i o drugom.
Zašto odvojeno? To je sastavni dio. Ja mislim da je to sastavni dio. Nadam se da imate saglasnost oko te ispravke. Nemam ja ništa protiv, ali ja sam razumio da je riječ o intervenciji na Izvještaj koja postaje sastavni dio Izvještaja. [[zajednička diskusija]] Dakle, ovako. Imamo prvo ovaj zaključak Momčila Novakovića, jer ako se ovaj zaključak usvoji on isključuje zaključak Jerke Ivankovića i zaključak 3. u Izvještaju Komisije. Naime, ako pažljivo pogledate, imate tri slična zaključka: jedan o Izvještaju Komisije, jedan Novakovića i jedan Lijanovića Ivankovića. Dakle, ja predlažem i evo tako je služba na neki način pripremila da idemo prvo Novakovića. Evo, to je Novakovićev amandman. Molim vas da se pripremite i da se izjasnimo o Prijedlogu zaključka Novakovića. Pripremite se. Glasajte sad! 10 glasova „za“, 14 glasova „protiv“. Zaključak, Prijedlog zaključka nije dobio ni opštu većinu, prema tome, nije usvojen. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zaključku Jerke Ivankovića. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 10 glasova „za“, 16 glasova „protiv“. Prijedlog zaključka Jerke Ivankovića nije dobio opštu većinu, prema tome, nije usvojen. E, sada prelazimo na izjašnjavanje o Izvještaju i zaključcima predloženim u Izvještaju, sa ispravkom koju je dostavila Komisija, uključujući i zaključak 3. Molim vas, uključujući i zaključak 3. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 24 glasa „za“ (14 Federacija, 10 RS). Konstatiram da smo usvojili Izvještaj sa zaključcima, uključujući i ispravku koju je dostavila Komisija i uključujući i zaključak 3. 128 Idemo na tačku 24. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o zaključcima pod br. 1. i 5. Denisa Bećirovića, predloženih povodom rasprave o Izvještaju o radu Savjeta ministara BiH za 2008. godinu. Glasamo u drugom krugu o zaključcima 1. i 5. Gospodin Bećirović je u više navrata podsjetio, ja se nadam da znate o čemu se radi. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasamo prvo o ovom zaključku 1. Denisa Bećirovića. Glasajte sad. Naravno, listing treba pripremiti, tražit će se. 17 glasova „za“ (12 Federacija, pet RS), 11 glasova „protiv“. Zaključak 1. je usvojen. Idemo na izjašnjavanje o ovom zaključku 5. Denisa Bećirovića. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 19 glasova „za“ (14 Federacija, pet RS). Konstatiram i da je Zaključak 5. Denisa Bećirovića usvojen. Idemo na tačku 25. Izjašnjavanje o Inicijativi poslanika Slavka Jovičića da se na sjednici Doma razmatra „Izvještaj Državne agencije za istrage i zaštitu o dostavljanju Izvještaja o počinjenom krivičnom djelu protiv više lica iz RS-a“. Glasamo o Inicijativi gospodina Jovičića. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 19 glasova „za“(devet Federacija, RS 10). Nema saglasnosti. Drugi krug. Molim vas da se pripremite za glasanje u drugom krugu. Glasajte sad! Iz Federacije nemamo 19 glasova „protiv“, prema tome, Inicijativa je prihvaćena. Idemo dalje, tačka 26. Izjašnjavanje o Inicijativi poslanika Željka Kuzmanovića da se na sjednici Doma razmatra „Izvještaj Tužilaštva BiH o načinu primanja i daljem postupanju u vezi s dostavljanjem Izvještaja Državne agencije za istrage i zaštitu o počinjenom krivičnom djelu protiv više lica iz RS-a“. Molim vas da se pripremite za glasanje o Inicijativi Željka Kuzmanovića. Glasajte sad! 18 glasova „za“ (osam Federacija, RS 10). Nema saglasnosti. Drugi krug. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 18 glasova „za“ (osam Federacija, 10 RS), nema 19 glasova „protiv“ iz Federacije. 129 Idemo dalje, tačka 27. Izjašnjavanje o Inicijativi poslanika Adema Huskića i Šemsudina Mehmedovića za izmjenu Odluke o ograničenju uvoza putničkih automobila, teretnih vozila i automobilskih guma. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje o Inicijativi. Glasajte sad! 24 „za“ (15 Federacija, devet RS). Konstatiram da je Inicijativa sa Mišljenjem Komisije usvojena. Idemo na tačku 28. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi usaglašavanja teksta Zakona za pružanje usluga u zračnoj plovidbi. Ovdje se radi o čistom usaglašavanju. Tu su predloženi Husein Nanić, Branko Dokić i Slavko Matić. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 25 glasova „za“ (16 Federacija, RS devet). Konstatiram da smo imenovali Komisiju za usaglašavanje u sastavu Branko Dokić, Husein Nanić i Slavko Matić. I ostaje nam 29. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi usaglašavanja teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH. Za tu komisiju smo predložili Remziju Kadrića, Milicu Marković i Martina Raguža. Ako se utvrdi da su ispunjene pretpostavke za usaglašavanje, neka se usaglašava. Ako nisu, neka izvijeste Kolegij, a mi ćemo Dom. Možemo li ovako? Hvala. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 25 glasova „za“ (15 Federacija, 10 RS). Konstatiram da smo usvojili, odnosno imenovali Komisiju za ... usaglašavanja vezano za ovaj zakon i predlaganje kompromisnog rješenja. Minutu pažnje, dakle prije svega čestitam 1. maj, dolazeće praznike. Želim vam da se lijepo odmorite. Sljedeća sjednica (šta ovo zazvoni telefon?, ovo deblokira), dakle sljedeća sjednica 13. Evo guverner zove. Slavko, šta je ovo? Dakle, sljedeća sjednica je 13., i to 12. plenarna u 10,00 sati. Ugodne praznike. Sjednica je završena u 19,00 sati.