Mødet er åbnet. I dag er der følgende anmeldelser: Samira Nawa (RV) m.fl.: Beslutningsforslag nr. B 91 (Forslag til folketingsbeslutning om skærpelse af reglerne om måltal og politikker for andelen af det underrepræsenterede køn i de øverste ledelsesorganer i private virksomheder). Eva Flyvholm (EL) og Søren Søndergaard (EL): Forespørgsel nr. F 44 (Hvad kan ministeren oplyse om, at CIA i hemmelighed har ejet Crypto AG, der har leveret krypteringsudstyr til det danske forsvar, og hvordan forholder regeringen sig til, at en fremmed stat har skaffet sig adgang til vores fortrolige kommunikation?). Titlerne på de anmeldte sager vil fremgå af www.folketingstidende.dk (jf. ovenfor).
Hvis ingen gør indsigelse mod fremme af disse forespørgsler, betragter jeg Tingets samtykke som givet. Det er givet.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. Der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 23 (DF, KF, NB og LA), imod stemte 85 (S, V, RV, SF, EL og ALT), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Ønsker erhvervsministeren ordet? Nej. Der er bare ro derovrefra. Der er stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Ønskes afstemning om ændringsforslag nr. 1, tiltrådt af udvalget, om, at lovforslaget deles i to lovforslag? Deling af lovforslaget i to lovforslag er vedtaget. Der stemmes derefter om det under A nævnte lovforslag [Forslag til lov om ændring af lov om planlægning, lov om midlertidig regulering af boligforholdene og lov om maritim fysisk planlægning (Frist ved udlæg af sommerhusområder, kommuneplanredegørelse for Grønt Danmarkskort, overførsel af fleksboligordningen og mulighed for at vedtage planer eller meddele tilladelse m.v. efter offentliggørelse af forslag til havplan m.v.]: Der stemmes om ændringsforslag nr. 2 af et mindretal (SF), tiltrådt af et mindretal (RV, EL og ALT). Der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 29 (RV, SF, EL og ALT), imod stemte 79 (S, V, DF, KF, NB og LA), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Der stemmes om ændringsforslag nr. 3 af et mindretal (SF), tiltrådt af et mindretal (RV, EL og ALT). Der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 29 (RV, SF, EL og ALT), imod stemte 80 (S, V, DF, KF, NB og LA), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Der stemmes om ændringsforslag nr. 4 af et mindretal (SF), tiltrådt af et mindretal (RV, EL og ALT). Der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 28 (RV, SF, EL og ALT), imod stemte 81 (S, V, DF, KF, NB og LA), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Ønskes afstemning om ændringsforslag nr. 5 og 6, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Der stemmes herefter om det under B nævnte lovforslag [Forslag til lov om ændring af lov om planlægning og lov om naturbeskyttelse (Boliger på arealer belastet af lugt og realisering af forsøgsprojekter)]: Ønskes afstemning om ændringsforslag nr. 7 og 8, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslagene går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Der er stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Ønskes afstemning om ændringsforslag nr. 1 af et mindretal (DF og EL), tiltrådt af et flertal (det øvrige udvalg), om, at lovforslaget deles i to lovforslag? Dermed er delingen af lovforslaget i to lovforslag vedtaget. Der stemmes derefter om det under A nævnte lovforslag [Forslag til lov om ændring af lov om social service (Ro og stabilitet for udsatte børn og unge og fuldbyrdelse af tvangsmæssige afgørelser om ændret anbringelsessted uden samtykke)]: Ønskes afstemning om ændringsforslag nr. 2-6, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Der stemmes herefter om det under B nævnte lovforslag [Forslag til lov om ændring af lov om social service (Styrkelse af forældres retssikkerhed i anbringelsessager, hensyn til barnets skolegang ved valg af anbringelsessted og ophævelse af adgang til at fastsætte regler om anbragte børns og unges egenbetaling m.v.)]: Ønskes afstemning om ændringsforslag nr. 7-9, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslagene går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget. Så giver vi mulighed for, at de, der ikke ønsker at være i salen under næste punkt, kan forlade salen. Ja, så forventer jeg ro i salen.
Forhandlingen er åbnet. Fru Birgitte Vind, Socialdemokratiet.
Tak for det. Ude i kommunerne har Ankestyrelsens afgørelse stor betydning. Det er derfor godt, at vi med dette lovforslag får tilrettet loven. Når der er uenighed eller usikkerhed kommunerne imellem om, hvem der har handlepligt, er det vigtigt, at der kan ske en hurtig og smidig sagsbehandling. Med dette lovforslag, som jo må siges at være ret teknisk, bliver reglerne klare og præciseret, så der ikke er tvivl om Ankestyrelsens rolle og sagsbehandlingens karakter. Lovændringerne kommer til at præcisere, at Ankestyrelsen træffer bindende afgørelser imellem kommunale sager, ligesom lovændringen betyder, at kommunerne nu skal benytte et særligt skema ved indsendelse af sagen. Endelig vil det med denne lovændring betyde, at sager, der ikke er af principiel karakter, kan behandles administrativt og uden beskikkede medlemmer. Vi ser desuden frem til, at loven tilrettes, således at det fremover vil fremgå, at det er FH, der udpeger de 36 af Ankestyrelsens medlemmer. Med L 106 bliver der rettet op på nogle tekniske detaljer, og Socialdemokratiet bakker selvfølgelig fuldt ud op om dette lovforslag.
Tak for det. Der er ikke nogen korte bemærkninger. Derfor går vi videre til fru Anni Matthiesen, Venstre.
Tak for ordet. Lovforslaget, som vi behandler her i Folketingssalen lige nu, er meget af teknisk karakter, men egentlig er det også for at lave nogle præciseringer omkring Ankestyrelsens rolle og sammensætning, og af den grund vil jeg egentlig også forsøge at gøre talen her rimelig kort. For helt grundlæggende kan man sige, at lovforslaget her har til formål at sikre, at der fremover ikke kan herske nogen tvivl om, hvilken rolle Ankestyrelsen har i forhold til tvister. Mere konkret kan man også sige, at lovforslaget går ind og justerer, i forhold til at der jo skete en fusion af LO og FTF tilbage i 2018, som blev til Fagbevægelsens Hovedorganisation, FH, og det præciseres nu også i loven og skrives ind, så det passer til virkeligheden. Alt i alt er det et lovforslag, som vi i Venstre fint kan bakke op omkring.
Tak til fru Anni Matthiesen. Der er ikke nogen korte bemærkninger, og derfor går vi videre til fru Karina Adsbøl, Dansk Folkeparti.
Tak for det. Lovforslaget omhandler en præcisering i loven, så det netop udtrykkeligt kommer til at fremgå, at Ankestyrelsen træffer bindende afgørelser i sager om uenighed mellem kommuner. Præciseringen skyldes bl.a. en Vestre Landsrets-dom, som slog fast, at Ankestyrelsen i sager om uenighed mellem kommuner fungerer som tvistløsningsorgan. Det fremgår så ikke tydeligt af loven i dag. LO og FTF er som bekendt fusioneret, og på den baggrund skal LO og FTF i diverse paragraffer skiftes ud med FH, som er Fagbevægelsens Hovedorganisation – og det gælder § 52 om beskikkede medlemmer og § 59 a om Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg og § 81 om Det Rådgivende Praksisudvalg. Endvidere foreslås det også, at der indsættes en specifik bemyndigelse for social- og indenrigsministeren til at fastsætte regler om, at kommunerne skal benytte et særligt skema ved indsendelse af sager til Ankestyrelsen om uenighed mellem kommuner om deres forpligtelse. Med hjemmel heri vil der i retssikkerhedsbekendtgørelsen blive fastsat regler om, at kommunerne ved indsendelsen af sager om uenighed mellem kommuner skal benytte et særligt skema, ligesom kommunerne allerede har pligt til at benytte et ankeskema ved indsendelse af genvurdering i sager, hvor en borger har klaget over en kommunal afgørelse. Så er det jo altid sådan med bemyndigelser til en minister, at det skal man være lidt påpasselig med. Så hvis ministeren her fra talerstolen kan bekræfte, at det er den eneste bemyndigelse, ministeren får, så kan Dansk Folkeparti bakke op om lovforslaget.
Tak til fru Karina Adsbøl. Der er ikke nogen korte bemærkninger. Derfor går vi videre til hr. Rasmus Helveg Petersen, Radikale Venstre.
Tak for det. I lighed med de tidligere talere må jeg sige, at dette er et overvejende teknisk lovforslag, og vi får bl.a. præciseret Ankestyrelsens rolle i en tvist mellem kommuner. Vi er fra radikal side helt indforstået med lovforslaget, og vi støtter det. Tak.
Tak for det. Der er ingen korte bemærkninger. Og så går vi videre til fru Trine Torp.
Tak for det, formand. Jeg skal gøre det ganske kort. Mine gode ordførerkolleger har redegjort for, hvad det her lovforslag handler om, og vi støtter selvfølgelig også op omkring det her med at tydeliggøre Ankestyrelsens rolle. Så vi bakker op.
Tak for det. Der er heller ingen korte bemærkninger her. Så er det fru Pernille Skipper, Enhedslisten.
Som det er blevet sagt et par gange heroppefra, er det her nok et lovforslag, som man kan kategorisere som et, der sørger for, at loven stemmer overens med virkeligheden, og det er tit rigtig godt; det er tekniske præciseringer. Enhedslisten støtter selvfølgelig forslaget.
Den næste ordfører, jeg ser i salen, må være hr. Torsten Gejl, Alternativet.
Tak, formand – og en ordfører, som gennem sine 5 år i Folketinget nok aldrig har oplevet så hurtig en lovbehandling. Det er fint at få præciseret, at Ankestyrelsen behandler sager om uenigheder mellem kommunerne i forhold til deres forpligtelser, så Alternativet stemmer for.
5 år – jeg har været her i 30, og det samme gælder mig. Så er det hr. Ole Birk Olesen. Værsgo.
Liberal Alliance støtter lovforslaget, og Nye Borgerlige har bedt mig sige, at det gør Nye Borgerlige også.
Tak for det. Og så er det social- og indenrigsministeren. Værsgo.
Man kan jo sætte rekorder på mange måder, og det er da godt, hvis vi kan tage rekorden her som de mest effektive lovgivere overhovedet. Det har I, der sidder heroppe på tilhørerrækkerne, så oplevet: den mest effektive lovbehandling i temmelig mange år, siger formanden. Jeg vil så heller ikke stå her og trække tiden ud, for så mister vi den rekord, men bare kvittere for den positive modtagelse af lovforslaget, som jo er af teknisk karakter. Og det er godt, at vi gør det. Lad mig bare komme Dansk Folkeparti i forkøbet ved at sige, at den eneste bemyndigelse, der ligger til ministeren her i lovforslaget, er, at jeg har mulighed for at bede kommunerne om at indberette i et bestemt skema, som vil gøre det lettere for Ankestyrelsen at træffe sine beslutninger. Så det er hermed også afklaret.
Der er heller ingen korte bemærkninger til ministeren, så vi siger tak til ministeren. Da der ikke er flere, som har bedt om ordet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget henvises til Social- og Indenrigsudvalget. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Forhandlingen er åbnet, men vi er i den situation, at vi mangler den minister, som er ansvarlig for lovforslaget her, nemlig erhvervsministeren. Forklaringen er nok, at det forrige gik så hurtigt, som det gjorde. Jeg vil derfor ikke afbryde mødet, men lige trække vejret dybt i et par minutter og se om ikke erhvervsministeren dukker op. Velkommen til erhvervsministeren. Normalt ville man få nogle reprimander, men fordi det gik så hurtigt før, tager vi det på den lidt gelinde måde. Hr. Orla Hav, Socialdemokratiet.
Tak for det, formand. Jeg kunne høre, at forklaringen på, at det gik hurtigt ved det første lovforslag, der var på, var, at det var af teknisk karakter; det er det her også, så jeg skal ikke gøre det særlig langt. Det er et lovforslag, som rummer en række ændringer i den finansielle lovgivning og har til formål at sørge for, at vi holder os inden for den EU-lovgivning, som gælder på området. Først og fremmest sikrer lovforslaget en efterlevelse af PEPP-forordningen. PEPP står for paneuropæisk personligt pensionsprodukt, når det bliver oversat til dansk, og det dækker over, at europæiske pensionsudbydere vil kunne vælge at tilbyde en ny pensionsordning til EU-borgere i alle EU-lande. Der er tale om en frivillig og individuel ordning, som vil kunne tilvælges som supplement til offentlige pensioner og arbejdsmarkedspensioner. Lovforslaget indebærer, at Finanstilsynet udpeges som den tilsynsmyndighed, der skal holde øje med, om forordningen overholdes. Lovforslaget sikrer, at dansk lov tilpasses forordningen. Derudover ændres reglerne for finansielle virksomheders outsourcing af aktiviteter – for at gøre reglerne klarere og for at sikre, at reglerne på området stemmer overens med EU's retningslinjer. Ændringen af reglerne blev anbefalet af arbejdsgruppen, som hedder noget i retning af »Arbejdsgruppen for eftersynet af den finansielle regulering«, og det var en arbejdsgruppe, hvori branchen selv var inkluderet og har været med til at lave de her anbefalinger, som nu foreslås omsat til lov. Så er der endvidere et forslag til præcisering af reglerne om forsikringsformidleres uafhængighed. Det skal tydeliggøre uafhængighedsprincippet for forsikringsformidlere, der betegner sig som uafhængige. Alt i alt mener vi fra Socialdemokratiets side, at lovforslaget rummer gode takter og er en fornuftig efterlevelse af de regler, der gælder inden for EU. Vi støtter forslaget.
Tak til hr. Orla Hav. Der er ikke nogen korte bemærkninger, og derfor går vi videre til hr. Torsten Schack Pedersen, Venstre.
Det er ganske rigtigt, som den tidligere ordfører sagde, et lovforslag, der implementerer Europa-Parlamentets og Rådets såkaldte PEPP-forordning om paneuropæiske personlige og frivillige pensionsprodukter. Det er ikke sikkert, der er så mange af os, der har kendskab til det endnu, men vi sikrer, at der er en lovgivningsmæssig kompetence i forbindelse med nye pensionsprodukter, og det giver jo sådan set ganske god mening, at vi sørger for, at danskerne har adgang til forskellige produkter. Lovforslaget går ud på, at Finanstilsynet bliver udpeget som kompetent myndighed til at påse overholdelsen af reglerne, og der indføres også straf for overtrædelser af en række af forordningens bestemmelser. Det giver sådan set ganske god mening, at vi sørger for, at dansk lovgivning selvfølgelig lever op til vores europæiske forpligtelser, og at der, hvis man ikke overholder reglerne, selvfølgelig også er en straffebestemmelse. Lovforslaget gennemfører også den politiske aftale fra september sidste år om styrkelse af indgrebsmuligheden over for gebyrer m.v. på betalingsserviceløsninger. Det bliver så også håndteret med det her lovforslag. Der er også styrket tilførsel af midler til både Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen og også til Forbrugerombudsmanden. Lovforslaget ændrer også på reglerne for finansielle virksomheders outsourcing af forskellige aktiviteter, og, som det blev nævnt af den socialdemokratiske ordfører, er det som opfølgning på rapporten »Eftersyn af den finansielle regulering« fra 2018. Ændringerne skal også sikre, at de danske regler om outsourcing bliver mere ensartede og bragt i overensstemmelse med de nyeste retningslinjer fra de europæiske banktilsynsmyndigheder. Jeg må dog sige, at når man læser høringssvarene, så er der lidt rum til fortolkning, i forhold til hvorvidt den øvelse så er lykkedes helt hensigtsmæssigt. Det tror jeg vi ville gøre klogt i at bruge lidt tid på under udvalgsarbejdet, for spørgsmålet er, om der er nogle, der bliver omfattet af de regler, som i forvejen er underlagt anden regulering, og om vi egentlig lægger os der, hvor vi reelt kunne, eller om der måske stadig væk både er en overimplementering og en uklarhed. Jeg synes i hvert fald, at høringssvarene rejser nogle spørgsmål, som jeg ved at vi i hvert fald fra Venstres side vil spørge ind til under udvalgsarbejdet, så vi er sikre på, at vi får den forenkling og afklaring, som er hele formålet med øvelsen. Det vil være naturligt, at vi sikrer os, at vi er på helt sikker grund der. Vi synes selvfølgelig, det er vigtigt, at der er et bredt udvalg af finansielle produkter til danskerne, og det betyder også, at når der nu laves regler for paneuropæiske pensionsprodukter, skal der også være fornuftige regler for det herhjemme, og vi skal leve op til de aftaler, vi tidligere har indgået, og derfor er vi som udgangspunkt ganske positive over for lovforslaget.
Tak til hr. Torsten Schack Pedersen. Der er ikke nogen korte bemærkninger, og derfor går vi videre til hr. Hans Kristian Skibby, Dansk Folkeparti.
Tak, hr. formand. Både Venstres og Socialdemokraternes ordførere har jo redegjort rimelig slavisk for, hvad det her lovforslag indeholder, det handler jo om lidt forskellige initiativer, og Dansk Folkeparti kan sådan set støtte alle de initiativer, som indgår i forslaget. Vi synes i Dansk Folkeparti, at det er fint, at Finanstilsynet bliver udpeget til også på det her område at være den kontrollerende myndighed, og vi synes også, at det er fint, at man får mulighed for også at kunne sanktionere, altså strafbelægge overtrædelser af den her forordning fra EU. Vi synes også i Dansk Folkeparti, at det er fint, at vi får sikret bedre forhold på outsourcingområdet, altså i forhold til de regler, der skal være, for outsourcing af aktiviteter i finansielle virksomheder. Det sidste, jeg vil nævne, er den del, hvor man præciserer reglerne om forsikringsformidleres uafhængighed. Det er faktisk et af de steder, hvor jeg tror den her lov også vil blive brugt til noget ganske positivt, for der har faktisk været nogle grove eksempler på, at nogle såkaldte forsikringsformidlere i forbindelse med salg af forskellige pensions- eller forsikringsprodukter havde glemt at fortælle, at de ikke var så uafhængige, som de måske gav udtryk for, idet de faktisk var ejet af de selskaber, som de solgte produkter for. Det er ikke god skik og må i særdeleshed ikke kunne praktiseres, uden at man kommer i konflikt med lovgivningen. Når vi får vedtaget L 109, vil det være i konflikt med lovgivningen at gøre det, og så vil det være strafbart. Det er efter Dansk Folkepartis opfattelse netop vigtigt at sikre, at der er den her uafhængighed i forhold til formidling af forsikringstilbud. Så Dansk Folkeparti kan samlet set støtte lovforslaget.
Tak til hr. Hans Kristian Skibby. Der er ikke nogen korte bemærkninger, og derfor kan vi gå videre til fru Katrine Robsøe, Radikale Venstre.
Tak for det. Puha, det gik lidt stærkt med at komme herned i salen! De tidligere ordførere har jo gennemgået, hvad lovforslaget, som har en ret teknisk karakter, indeholder. Jeg vil gerne sige – også til Venstres ordfører – at vi i udvalgsarbejdet naturligvis gerne vil se på, hvordan vi fortolker de her ting, så det vil jeg da se frem til. Vi er rigtig glade for og kan også støtte, at Finanstilsynet bliver en kompetent myndighed i forhold til at påse overholdelsen af forordningen, og vi er særlig glade for styrkelsen af armslængdeprincippet, som DF's ordfører også lige har gjort rede for. Med disse få bemærkninger vil jeg sige, at Radikale støtter lovforslaget.
Der er ikke nogen korte bemærkninger, så vi siger tak til ordføreren. Så er det fru Theresa Berg Andersen, SF.
SF vil også gerne kvittere for, at regeringen har taget det her vigtige emne op. Jeg synes, der er god ræson i, at regeringen foreslår Finanstilsynet udpeget som myndighed til overholdelse af PEPP-forordningen i forbindelse med udbud og distribution af PEPP-produkter. Det er særlig vigtigt for SF, at Danmark imødekommer gældende EU-regulering, så vi kan forblive et konkurrencedygtigt lille land. Derudover behandler regeringen også spørgsmålet om outsourcing. Balancen mellem lettelse af administrative byrder for det danske erhvervsliv og samfundsøkonomisk sikring, som sikrer i forhold til fremtidige kriser, er ikke nem at ramme. Der er god ræson i regeringens argumenter, og SF ser positivt på de overvejelser, regeringen har gjort sig. Det samme gælder reglerne for forsikringsformidlers uafhængighed. Overordnet set er det et lovforslag, som vi gerne vil kigge nærmere på.
Tak for det. Der er ikke nogen korte bemærkninger. Derfor kan vi gå videre til fru Victoria Velasquez, Enhedslisten.
Tak for det. Enhedslisten ser hverken på de fælleseuropæiske pensionsprodukter med stor begejstring eller særlig stor ophidselse. Ja, EU vil gerne skabe et kapitalmarked, der tilgodeser de store finansielle institutters lønsomhed. Det har vi til fulde forstået, men vi har svært ved at se, hvad det reelle behov er for, at der skal være et grænseoverskridende arbejde på det her punkt, og se behovet for udenlandske pensionsprodukter. Flere har pensionsopsparing, som det ser ud i dag, og Kommissionen har ikke dokumenteret eller sandsynliggjort – og der er ikke noget, der tyder på – at den her forordning vil gøre, at der er flere, der kommer til at få en pensionsopsparing. Og hvad forordningen angår, har vi også en række spørgsmål, som følger op på vores behandling af det i Europaudvalget til at starte med, og som jeg vil stille under udvalgsbehandlingen, sådan at vi kan vurdere det på et oplyst grundlag og så se ud fra det, hvad vi kommer til at stemme. For der er jo lavet en forordning, og så må vi jo selvfølgelig prøve at gøre det så godt som muligt. Der er også et hjørne af lovforslaget, som vi ser positivt på, og som vi bl.a. også i samspil med Forbrugerrådet Tænk bakker fuldt op om. Det handler om præcisering af regler og om uafhængighed for forsikringsformidlere. Der er al mulig grund til at sikre klarhed om uafhængighedsprincippet på det her område. Vi er nødt til at sikre, at forsikringsformidlerne er uafhængige, når de også betegner sig som uafhængige. Og der har vi jo allerede set, ikke mindst for nylig, hvordan danske finansielle institutter har set lidt stort på det på trods af eksisterende regulering fra EU's side, hvad angår f.eks. formidlingsprovision. Derudover ser vi også positivt på, at man under udarbejdelsen af lovforslaget har taget Forbrugerombudsmandens kritik med, som er kommet i høringssvaret, og at man har skrevet den del ud, der handler om udvidelsen af Finanstilsynets tavshedspligt. Det er et område, hvor vi mener der er behov for større åbenhed og ikke det modsatte. Men indtil videre har jeg ikke flere kommentarer. Tak.
Tak til ordføreren. Der er ikke nogen korte bemærkninger, og derfor går vi videre til fru Mona Juul, Konservative Folkeparti.
Tak for det. Der er jo ikke nogen tvivl om, at finansiel regulering er nødvendigt, det er vigtigt, og det er også utrolig kompliceret – sådan er det også at læse lovteksten til det her. Vi skal som lovgivere holde tungen lige i munden, og vi skal sikre både klare regler og så få regler som muligt og samtidig undgå overimplementering. For bagefter er der nogle virksomheder, der skal forvalte reglerne i dagligdagen, og der er virksomheder af forskellig størrelse og med forskellige ressourcer til at overskue og fortolke reglerne. L 109 handler heldigvis om præcisering og klarhed, at sikre efterlevelse af reglerne om de her paneuropæiske personlige pensionsprodukter, og der er fire elementer. Det ene handler om, at Finanstilsynet skal udpeges som myndighed. Det andet handler om overtrædelser, der kan strafbelægges. Det er også svært at være imod. Det tredje handler om præcisering af regler for uafhængige forsikringsformidlere, som der også blev talt om i den tidligere ordførers tale. Det er faktisk vigtigt, at de også fremstår uafhængige og således ikke kan placere kundeopsparinger i virksomheder, som man måske har en nær relation eller en snæver forbindelse til, som det hedder. Og endelig handler det om at regulere outsourcing mere klart, som det også er blevet nævnt flere gange. Med hensyn til outsourcing er der to forhold, vi lige skal være opmærksomme på: dels definitionen af, hvornår der er tale om kritisk eller vigtig outsourcing, dels om vi kan undgå overimplementering af investeringsforvaltningsselskabernes outsourcing af deres egne forhold, som jo også er reguleret andet sted. Ministeriet vurderer i teksten her, at det kun anvendes i begrænset omfang, hvilket lyder som en rimelig vurdering, men lad os få fulgt op på det. I dag her kl. 10 er der også kommet yderligere høringssvar, og det skal vi også lige have set på. Men finansiel regulering er kommet for at blive, og lovforslaget er efter Konservatives vurdering i direkte forlængelse af de seneste års gode takter på området. Og derfor tilslutter vi os naturligvis lovforslaget. Tak for ordet.
Tak til fru Mona Juul. Der var ikke nogen korte bemærkninger, og derfor kan vi gå videre til hr. Uffe Elbæk, Alternativet.
Jeg skal se, om jeg kan slå rekorden i korthed; det går hurtigt lige for øjeblikket. Alternativet støtter også det her lovforslag, og jeg er også rigtig glad for, at Finanstilsynet har fået den rolle, som de har fået, med at sikre et tilsyn med det. Personligt er jeg også rigtig, rigtig glad for, at den kritik – som Enhedslisten også påpegede i sin ordførertale – som der har været fra Forbrugerombudsmandens side, af begrænsningen af offentlighed er blevet hørt, og at den del er taget af bordet, hvis jeg har forstået det rigtigt, og jeg kigger ned på ministeren og håber på, at jeg har læst teksten rigtigt. Så vi kan på alle måder støtte det her, og jeg ser frem til den videre behandling.
Tak til ordføreren. Så er det hr. Lars Boje Mathiesen, Nye Borgerlige. Værsgo.
Der lægges jo et vist pres på nu, må jeg så sige. Jeg har måske faktisk mest ondt af alle de tilhørere, som har valgt dagen i dag til at komme herind i Folketinget og høre på, hvad der foregår, og som så får sådan en sag som den her, som er af yderst teknisk karakter, og hvor jeg selv kan indrømme, at jeg lagde op til tre-fire overspringshandlinger, da jeg skulle gå det igennem og læse det. Men sådan er det. Grundlæggende er vi jo i Nye Borgerlige lidt kritiske over for, hvad der kommer fra EU's side. Til gengæld er vi tilhængere af, at der er et frit marked, og at udenlandske kapital- og pensionsselskaber også skal have muligheder for at agere, og så skal der selvfølgelig være et tilsyn med det. Så grundlæggende er vi jo også positive omkring det her. Lad os så i udvalgsbehandlingen kigge på det, hvis der er nogle ting med hensyn til overimplementering osv. Men det har jeg tiltro til at man får kigget på der.
Tak til ordføreren. Der er heller ingen korte bemærkninger her. Så er det hr. Henrik Dahl, Liberal Alliance.
Det har jo også længe været en torn i øjet på Liberal Alliance, at Finanstilsynet ikke var kompetent myndighed til at påse overholdelsen af PEPP-forordningen. Vi er glade for, at der nu bliver bragt orden i de her forhold, og derfor støtter vi lovforslaget. Tak for ordet.
Normalt er ytringer fra salen ikke tilladt, men jeg kan mærke, at man slår gækken løs, for det er gået lidt hurtigt. Så er det erhvervsministeren. Værsgo.
Tak. Nu er det jo fristende bare at takke for ordførernes bemærkninger og henvise lovforslaget til udvalgsbehandling, for så ville vi være i nærheden af at slå rekorden tidsmæssigt. Men jeg tror alligevel, at jeg vil knytte et par ord til det, selv om det allerede er gennemgået godt af de foregående ordførere. Det er helt rigtigt, at det her er af teknisk karakter, men vi kommer til noget om lidt, der måske er lidt mere saft og kraft i, nemlig L 110. Jeg trøster mig med, at jeg ved, at Lars Boje Mathiesen som en af sine overspringshandlinger en gang imellem er i træningscenteret her på Christiansborg, så hvis det er en af overspringshandlingerne, er han jo lovligt undskyldt. Men tak for den brede opbakning, der er til lovforslaget, som jeg kan høre mig til det, både formålet med det og også indholdet i det. Det har også overvejende fået en positiv modtagelse i den høring, der har været. Det er et lovforslag, der sikrer, at vi efterlever de nye fælles europæiske regler, og at vi får ajourført og præciseret vores finansielle regulering på en række områder. Jeg vil, selv om det også allerede er gjort, alligevel lige fremhæve et par af de væsentligste elementer her i min tale også. Lovforslaget har bl.a. til formål at sikre efterlevelse af den her PEPP-forordning, som har været omtalt nu et par gange. Den blev vedtaget i juni 2019. PEPP er, som hr. Orla Hav ganske rigtigt siger, en forkortelse for paneuropæisk personligt pensionsprodukt, og det er en forordning, der vil medføre, at pensionsudbydere i alle EU-lande kan vælge at tilbyde en ny form for frivillig og individuel pensionsordning, altså et paneuropæisk personligt pensionsprodukt, som supplement til de offentlige pensioner og arbejdsmarkedspensionerne, som vi kender dem. Derfor bliver det bl.a. foreslået her, at Finanstilsynet bliver udpeget som kompetent myndighed til at påse, at PEPP-forordningen bliver overholdt, og at overtrædelser af en række af forordningens bestemmelser strafbelægges, sådan som Mona Juul også fremhævede i sin ordførertale. Med lovforslaget bliver der også foreslået en række ændringer i reglerne for finansielle virksomheders brug af outsourcing, og det er noget, som imødekommer bl.a. et ønske fra branchen selv, som er en del af arbejdsgruppen for eftersynet af den finansielle regulering, der i 2008 anbefalede en ændring af reglerne om outsourcing baseret på de nye retningslinjer fra Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds side. Jeg har noteret mig, at der er nogle forskellige ting, vi skal have afklaret videre i udvalgsarbejdet, og det står vi altid beredvilligt klar til at hjælpe med så godt, vi overhovedet kan, og på den baggrund ser jeg frem til den videre behandling af lovforslaget.
Tak til ministeren. Der er ikke nogen korte bemærkninger. Da der ikke er flere, som har bedt om ordet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget henvises til Erhvervsudvalget. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Forhandlingen er åbnet. Hr. Orla Hav, Socialdemokratiet.
Tak for ordet. Indholdet af lovforslaget her er en ændring af årsregnskabsloven, den såkaldte kontrolpakke, som sætter systematisk ind mod selskabs- og regnskabssvindel. Der er flere forskellige elementer, som tilsammen kan være med til at sikre, at der slås ned på de få, som ikke opfører sig ordentligt, mens vi sikrer, at de mange, som overholder reglerne, ikke generes. Lovforslaget giver Erhvervsstyrelsen mulighed for at gennemføre en digital forhåndskontrol af selskabs- og regnskabsoplysninger forud for en eventuel mere dybtgående manuel kontrol, hvor det skønnes nødvendigt. Der indføres altså risikobaseret kontrol, som hurtigt og effektivt fanger dem, der skal kigges efter i sømmene, uden at alle bliver løbet på dørene af kontrollanter og inspektører. Selskabskontrollen styrkes endvidere på en række områder, så det bliver langt sværere at skjule de ansvarlige for økonomisk kriminalitet bag stråmænd og falske virksomhedskonstruktioner. Regnskabskontrollen styrkes, så der kan reageres mere effektivt over for virksomheder, som bryder lovgivningen. I yderste konsekvens vil sådanne virksomheder kunne tvangsopløses. Samtidig bliver det muligt at drage revisorer til ansvar for overtrædelse af hvidvaskloven og for at rådgive klienter i strid med hvidvaskloven. Det har det ikke været tidligere, og det er væsentligt, at det ansvar, som ligger hos en betroet person, som en revisor er, tydeliggøres. Derudover synes jeg, det er væsentligt at fremhæve, at lovforslaget letter de administrative byrder for frivillige foreninger. De får mulighed for at registrere repræsentanter og en tegningsregel i cvr-registeret, så repræsentanterne kan agere på vegne af foreningen ved hjælp af NemID. Som aktiv i foreningslivet synes jeg, at det her er ganske positivt. Økonomisk svindel og hvidvask er undergravende for vores samfundsmodel, og det går ud over os alle sammen. Den skat, som en virksomhed eller en person undlader at betale, mangler i fællesskabets kasse, når der skal ansættes sygeplejersker eller bygges veje. Og når pengene er vasket hvide og vi ikke ved, hvor de er, så kan de bruges til narkotikahandel, terrorisme og anden kriminel aktivitet, som truer trygheden og tilliden i vores samfund. Når svindlere indsætter stråmænd og misbruger personer, og når virksomheder benytter falske adresser, så risikerer både det offentlige, privatpersoner og alle de ordentlige virksomheder at blive ofre for kriminelles handlinger. Det undergraver det bærende princip, vi har i vores samfund, nemlig tillid. Kontrolpakken strammer grebet om de kriminelle, mens de, der overholder reglerne, går fri. Det mener vi i Socialdemokratiet er en klog måde at kontrollere på, og derfor støtter vi forslaget, som underbygger vores fælles samfundskontrakt.
Tak til hr. Orla Hav. Der er ikke korte bemærkninger, og derfor kan vi gå videre til hr. Torsten Schack Pedersen, Venstre.
Tak for det. Det er et område, vi har brugt rigtig meget tid på i Folketinget igennem en efterhånden lang årrække: at sørge for at gøre det vanskeligere at lave økonomisk kriminalitet og være mere over, hvordan vores erhvervsregister, hvordan regnskabskontrol, hvordan skattekontrol m.v. kan gøres mere effektiv, fordi vi vil være et effektivt værn mod folk, der ønsker at drive selskab med henblik på at snyde og udnytte reglerne og ikke betale det, der nu skal betales. Der er som sagt lavet en lang række initiativer, der har givet mulighed for at køre forskellige registre sammen hos Erhvervsstyrelsen og hos skattemyndighederne og lave såkaldt maskinlæring, så nogle af de her selskaber simpelt hen bliver fanget, inden de bliver startet op, at advarselslamperne lyser, så der ikke gives mulighed for, at man i det hele taget kan starte en virksomhed. Hvis advarselslamperne lyser, bliver der grebet ind. I den forbindelse ligger det her jo sådan set og følger nogle af de spor, der er lavet, og vi synes grundlæggende, det er fornuftigt, at Erhvervsstyrelsen får mulighed for effektivt at kontrollere, at reglerne overholdes, og at indsatsen skal bygges på et data- og risikobaseret kontrolprincip, således at man går målrettet til værks. Der er også nogle sanktionsmuligheder i lovforslaget, f.eks. muligheden for i sidste ende at tvangsopløse virksomheder. Det er jo et rimelig vidtgående tiltag, og derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at det er forbundet med nogle retssikkerhedsmæssige forsikringer, og det lader til, at den balance er fundet, men det er i hvert fald noget, vi skal være opmærksomme på. En af de ting, som egentlig undrer mig, og som jeg tidligere har gravet en del i, er sådan set straffen for at smide sit regnskabsmateriale væk. Man er pligtig til at bevare sit regnskabsmateriale i 5 år. Der har været alt for mange sager, hvor ansvarlige for virksomhedens drift simpelt hen har bortskaffet regnskabsmaterialet, og de sanktioner, der har været, har været yderst, yderst beskedne. Jeg tror, det har været behæftet med straf siden 1980'erne; mig bekendt er der vist afsagt to domme på området. Det er altså en nem måde at smide bevisbyrden væk på. Vist kan man i den her forbindelse tvangsopløse et selskab, men hvorvidt man reelt egentlig straffer de bagvedliggende forbrydere i den forbindelse, kan jeg godt have min tvivl om, men det kan godt være, at det bliver i en anden sammenhæng, vi skal kigge på det. Det er i hvert fald noget, der angriber min retsbevidsthed, at det er så billigt for folk, der driver en virksomhed, simpelt hen bare at bortskaffe regnskabsmaterialet og dermed gøre enhver form for efterforskning af, hvad der reelt er foregået, stort set umulig. Der er også en bestemmelse i forslaget om, at virksomheder, der ikke oplyser nettoomsætningen i årsrapporten – det er man nemlig ikke forpligtet til, bl.a. af konkurrencemæssige hensyn – nu skal indberette nettoomsætningen til Erhvervsstyrelsen, samtidig med at man indsender årsrapporten. Det er et tal, der i forvejen indsendes til skattemyndighederne. Som det også fremgår af høringssvarene, er der altså et meget kort tidsmæssigt spænd mellem, hvornår de her oplysninger indsendes. Jeg tror, der står i bemærkningerne og i høringsnotatet, at det måske kun er 5 pct. af virksomhederne, men jeg synes virkelig, at vi burde lægge os i selen for, at virksomheder, der alligevel skal indberette det her tal, ikke skal indberette det to gange, og at man finder en måde, hvorpå oplysningerne kan udveksles mellem myndighederne, i stedet for at det samme tal skal indberettes to gange. Det synes jeg sådan set ikke er særlig hensigtsmæssigt. Vi plejer faktisk også at have det princip, at tal kun skal indberettes en gang, og så er det myndighederne, der må sørge for at udveksle dem mellem hinanden. Der er en lang række øvrige elementer, men det, der vedrører indsatsen mod svindel, er vi sådan set tilhængere af. Det, som den socialdemokratiske ordfører fremhævede, om, at reglerne for foreninger også lempes, synes vi også giver ganske god mening. Det er faktisk noget, der volder store problemer i dag, hvor man skal bruge tid på at indsamle dokumentation fra bestyrelsen, indsende billed-id og alt muligt andet. Det er rigtig bøvlet. Det her løser nok ikke alle problemer, men det er i hvert fald et skridt i den rigtige retning. Til gengæld er der også en anden del af lovforslaget, som er koblet på, efter at det først var i høring, og det er udmøntningen af finanslovsaftalen, som regeringen har indgået. Jeg skal ikke gå i detaljer med det, men det indeholder jo et forhøjet gebyr i forbindelse med revisorer og ejendomsmæglere, og der vil jeg godt hejse et flag, i forhold til at vi sådan set ikke er tilhængere af, at vi pålægger erhvervslivet nye byrder. Jeg synes måske, det ville give rigtig god mening, at det, der vedrører et område, vi har været fælles om i mange år, nemlig en indsats mod svindel og bedrageri, kan vi lave i ét lovforslag, og det, der udmønter regeringens finanslovsaftale, burde regeringen nok lave i et andet lovforslag. Vi støtter naturligvis, at vi griber effektivt ind over for virksomheder, der snyder, men der, hvor lovforslaget indeholder øgede gebyrer, vil vi forholde os kritisk, og derfor ønsker vi, at lovforslaget bliver opdelt.
Tak til ordføreren. Der er ikke nogen korte bemærkninger, og derfor kan vi gå videre til hr. Hans Kristian Skibby, Dansk Folkeparti.
Lovforslaget indeholder som sagt en række delelementer, og Dansk Folkeparti er absolut tilhænger af de elementer, der indgår i lovforslaget. Vi synes jo, det giver god mening, at man sikrer, at det i virksomheder, der fravælger revision, foregår på et lovligt grundlag, og at man ikke gør det i forhold til virksomheder, som ikke er berettiget til det. Vi synes også i Dansk Folkeparti, det er rigtig godt, at man går ind og tvangsopløser selskaber, som ikke opererer på et lovligt grundlag, og som ikke har nogen omsætning, eller som bevidst begår strafbare handlinger som f.eks. at spekulere i momskarruseller eller alt muligt andet. Det er gode, sunde delelementer. Det er absolut også positivt, at ministeren med det her lovforslag går ind og giver en administrativ byrdelettelse for de mange mennesker, som bruger en del af deres fritid på at være engageret i frivillige foreninger. Som flere ordførere har sagt, flytter det ikke hele problemet med den her unødige registrering. Noget af det er stadig væk underlagt noget EU-registrering, som jeg slet ikke kan forholde mig til, havde jeg nær sagt – jeg synes, det er forfærdeligt. Men det ændrer ikke på, at det er det, der er kendetegnende ved det. Men alt andet lige er en positiv nyhed jo altid værd at nævne, og det er selvfølgelig godt, at det bliver nemmere at være frivillig i en organisation. Men lovforslaget indeholder jo også nogle dele om det her, som andre har talt om før, med øget kontrol i forhold til stråmænd i danske virksomheder, falske identiteter, og også virksomheder, som opererer fra falske adresser. Dansk Folkeparti hilser det velkommen, at vi gør kontrollen bedre, men vi synes bare også, det måske er værd at notere sig en dag som i dag, at det her bestemt ikke gør det alene. Det er da rigtigt, at vi kan øge kontrollen i forhold til stråmænd og folk, der ikke indleverer deres regnskaber, fiktive adresser, falske identiteter og alt muligt andet – udenlandske direktører, som aldrig nogen sinde har været i Danmark, og som lige pludselig står opført som direktører i flere hundrede dansk registrerede selskaber, sådan som vi så det på tv sidste år. Man tog bl.a. til Ghana, tror jeg det var, og var nede at besøge en intetanende ghaneser, som ikke vidste, at han var direktør i flere hundrede danske selskaber – men han havde godt nok fået nogle penge, hver gang han skulle lægge navn til det. Tit gør de det jo med falske pas osv., og man har ikke nogen adresser på folk i mange af de her afrikanske lande – de har ikke sådan et fint adressesystem, som vi har i Danmark. Det foregår heller ikke elektronisk på samme måde, som det gør i Danmark, og det betyder jo, at det er et slaraffenland, hvis man ønsker at gå ud og begå økonomisk kriminalitet. Så er det jo altid godt at indsætte en direktør, der hverken taler eller forstår dansk, og som aldrig har været i Danmark, og så kører man ellers med momskarruseller og penge ind og ud af transaktioner, penge ind og ud af Danmark. Så forslaget er fint nok. Men når vi nu diskuterer de her dele om stråmænd og ulovlige konstellationer, synes jeg bare, at vi også burde tage diskussionen med erhvervsministeren om, hvordan vi kan gøre træfsikkerheden bedre, i forhold til at komme efter dem, som også begår økonomisk kriminalitet på den korte bane. For det er da rigtigt, at vi med det her lovforslag siger, at vi kan lave noget kontrol, og så kan vi sende et advarselsbrev til direktøren og sige: Hvis ikke I gør det her inden for en måned eller to, kommer vi efter jer. Men det, vi jo kan se, er, at mange af de her selskaber ikke eksisterer så længe, som tålmodigheden åbenbart eksisterer hos danske myndigheder. De lukker og slukker måske efter 6 måneder eller 9 måneder, og så er der en masse penge, der er væk, og så ligger der en stor regning ovre i Erhvervsstyrelsen, hvor man så skal rede trådene ud. Og der er som regel også et provenutab i forhold til nogle penge, der er spekuleret ud af Danmark. Også i forhold til terrorfinansiering og andre ganske sundhedsskadelige elementer for et frit og demokratisk land som Danmark, ser man bare passivt til, at penge suser ud af Danmark og ender i forkerte lommer i forkerte lande. Så den del af det mangler vi, hr. minister. Vi mangler den korte bane – det her er kun det langsigtede og vil kun kunne ramme dem, som driver deres virksomhed i flere år, og det er sådan set et skisma i sig selv. Men naturligvis støtter vi lovforslaget og de ting, som ligger i det, men vi synes ikke, at regeringen går langt nok i forhold til at komme efter international kriminalitet. Tak.
Tak til ordføreren. Der er ikke nogen korte bemærkninger, så vi går videre til fru Katrine Robsøe, Radikale Venstre.
Tak for det. Det er jo sådan, at vi helst skal fremme et ansvarligt erhvervsliv i Danmark, og vi skal egentlig også gerne gøre det så nemt som muligt at være virksomhed her. Og det synes jeg faktisk også på mange punkter at det her lovforslag sørger for, samtidig med at vi slår ned på økonomisk svindel – for det skal vi. Jeg oplever også, når jeg læser høringssvarene, at der er generel opbakning fra erhvervsorganisationerne, men der er jo nogle bemærkninger, bl.a. i forbindelse med det, som hr. Torsten Schack Pedersen påpegede i forhold til indberetning af tal. Det tror jeg da også vi gerne vil være med til at kigge på, altså hvordan vi gør det her så nemt som muligt. Jeg tror ikke, at der er nogen, der har en interesse i, at det her skal være mere bøvlet for de ansvarlige erhvervsdrivende, end det absolut skal være. Vi er selvfølgelig rigtig glade for, at vi med det her lovforslag får styrket Erhvervsstyrelsens hvidvasktilsyn, for det er et område, hvor vi skal sætte ind, og derfor støtter vi selvfølgelig lovforslaget.
Tak til ordføreren. Der er ikke nogen korte bemærkninger, og derfor går vi videre til Theresa Berg Andersen, SF.
Kampen mod økonomisk svindel er et kerneområde for SF. Derfor hilser SF også muligheden for hurtigere at kunne slå ned på økonomisk svindel og selskabsskattesvindel velkommen. Det er et enormt problem, at virksomheder, der nyder godt af den danske samfundsmodel og den højtuddannede, tillidsfulde arbejdskraft, undgår at bidrage til fællesskabet ved hjælp af falske identiteter og fiktive adresser. SF kvitterer derfor over for erhvervsministeren for at tage emnet op. Det er også fornuftigt, at lovforslaget gør det muligt at indbringe revisorer for Revisornævnet for overtrædelse af hvidvaskloven. At lovforslaget styrker frivillige foreningers muligheder for at håndtere administrative opgaver, støtter vi også i SF. Jeg ser frem til den yderligere behandling af lovforslaget og glæder mig til at komme i gang.
Tak for det. Og der er heller ikke nogen korte bemærkninger her, og derfor er det nu Victoria Velasquez, Enhedslisten.
Tak for det. I Enhedslisten ser vi positivt på det her lovforslag om at styrke den erhvervsrettede kontrol med virksomheders årsregnskaber. Erhvervsstyrelsen har i dag efter vores mening alt for ringe muligheder for at kunne identificere det og gribe ind, når der i regnskaberne afgives urigtige eller forfalskede selskabs- og regnskabsoplysninger. At opdage forfalskede oplysninger i tide er en forudsætning for at kunne bekæmpe både svindel og misbrug, men meget tyder på, at den eksisterende digitale forhåndskontrol er et utilstrækkeligt værn mod svindel. Af den grund byder vi det velkommen, at styrelsen får kontrolhjælp til at lave en grundig efterkontrol, så man bedre kan opdage potentiel svindel. Derfor stemmer vi ja til lovforslaget.
Tak til ordføreren. Der er ingen korte bemærkninger, og derfor er det nu fru Mona Juul, Det Konservative Folkeparti.
Tak. Hvidvask, stråmænd, falsk identitet, fiktiv adresse, momssvindel, skatteunddragelse – alt det her med økonomisk kriminalitet – er virkelig kommet på alles læber, og det er desværre med til at underminere tilliden til virksomhederne og til systemet. Den seneste kritik fra Rigsrevisionen var hård, og den var lige på; vi har langt hen ad vejen reglerne, men vi mangler håndhævelsen. Myndighederne får ikke fulgt op på virksomhedernes tilbagemeldinger, og den massive indsats, som virksomhederne faktisk har ydet, er ikke blevet belønnet; det offentlige har ikke leveret i forhold til den økonomiske kriminalitet. Nu står vi så igen og vil stramme reglerne, denne gang i forhold til selskabs- og regnskabsområderne. Det er sympatisk, og det er så For hvem vil ikke gerne have mere tempo på? Hvem vil ikke gerne have mere effekt og få det her op i gear, når det drejer sig om at slå ned på økonomisk kriminalitet? Det har vi så meget brug for alle sammen. Vi vil selvfølgelig hellere end gerne være med til at styrke indsatsen, det skal der ikke være nogen tvivl om, og den skal ikke have for lidt. Og vi vil ikke være med til at finde os i svindel i nogen som helst form. Når det er sagt, har jeg altså også bare et kæmpestort behov for lige at minde alle om, at det trods alt er Det er så vigtigt, at vi her på Christiansborg ikke er med til at fremstille flertallet af virksomheder som onde, som nogle, der kun er ude på at buffe bundlinjen op og udnytte systemet, for vi har faktisk brug for virksomhederne, og vi har brug for den tillid, som de har, og som vi har til dem og til systemet. For det er altså dér, arbejdspladserne skabes, og det er også dér, at den værdi, som vi alle leve af, skal skabes. Og hvis vi rammer forkert med vores lovgivning, belaster vi virksomhederne unødvendigt. Så giver vi dem ringere konkurrencemæssige vilkår, og så bliver samfundskagen lige præcis meget mindre, sådan at skiverne bliver tyndere og tyndere. Derfor er vi nødt til at balancere hensynet til at ramme svindel og hensynet til at styrke virksomhederne. Vi må insistere på en kontinuerlig proportionalitetsvurdering i forhold til nødvendighed og forholdsmæssighed efter de almindelige forvaltningsretlige principper, så vi ikke påfører virksomhederne unødvendige administrative byrder og ikke efterlader måske især de små virksomheder – som der jo er langt flest af i Danmark – med en følelse af, at så kan det hele også være lige meget. Det er præcis den samme følelse, som mange ansvarlige danskere står med, når de hver dag kan læse, at andre bare giver, nej, det må man ikke sige, men giver et eller andet Men er der så fundet den nødvendige balance i forslaget? Ja, det synes jeg langt hen ad vejen der er. Der er også nogle punkter, som jeg godt kunne tænke mig at vi dykkede mere ned i. Ordføreren for Venstre har været inde på det ene af dem, som jeg synes er helt centralt, nemlig hvorfor det er, at vi her vil påføre godkendte revisorer og ejendomsmæglere et gebyr, altså en ekstra byrde, som jeg egentlig opfatter som værende i strid med retspraksis og som en opdeling, for hvornår er det nu lige, at man er godkendt osv.? Den anden ting, som jeg synes det er vigtigt at få øje på, er, hvordan vi sikrer, at sådan nogle dumme fejl – f.eks. i forbindelse med den vinterferie, som lige har været der, eller en forglemmelse i forbindelse med opbevaring af dokumenter osv. Langt de fleste virksomheder har selvfølgelig styr på det; langt de fleste virksomheder opbevarer deres dokumenter forsvarligt, men der kan jo ske fejl, også i helt almindelige, ordentlige virksomheder. Den tredje ting er, at der også er en tendens til overimplementering – og det skal vi også kigge på her – som vi bør modsvare med nogle regler, som vi så kan trække ud igen, f.eks. det her med at indberette ét tal én gang, ikke flere gange. Endelig undrer jeg mig også over den manglende fokus på virksomheder, hvor risikoen for fejl og snyd er størst. Lad os nu få fokus på det. Så herfra giver vi absolut grønt lys i forhold til formålet, men også lige lidt gult i forhold til de punkter, som jeg har nævnt nu her, og som jeg håber at vi får styr på. Tak.
Tak til fru Mona Juul. Der er ikke nogen korte bemærkninger. Derfor kan vi gå videre til hr. Uffe Elbæk, Alternativet.
Tak for det, og lad mig starte med konklusionen: Vi bakker helt op om det her lovforslag. Det er på alle måder politisk sympatisk, at ministeren sætter fokus på, hvordan vi sikrer en ordentlig styring af vores virksomheder, når det handler om at leve op til lovens bogstav. Der er allerede blevet nævnt en lang række eksempler på, hvordan loven her gør det godt, og der er jo ingen tvivl om, at vi, når vi kigger på nogle af de her svindelsager, altså økonomisk svindel og hvidvaskningssager, alle sammen siger, at vi er dybt uenige i det, og at der skal gøres noget ved det, og langt hen af vejen har vi måske også værktøjerne til det, men vi har bare ikke været gode nok til det, og jeg synes, at ministeren med det her lovforslag sætter fokus på et meget ømt punkt. Hvis jeg skal sige det sådan mere principielt politisk, synes jeg, at der er enormt meget fokus på det, når der er social svindel og det er enkeltindivider, borgere i det her samfund, der gør noget forkert. Det kommer på forsiden af Ekstra Bladet og B.T., og det bliver dækket på alle ledder og kanter i månedsvis, når det er personsager. Men jeg synes, det godt kan halte, når det handler om virksomheder. Det her samfund kommer jo aldrig til at hænge sammen, hvis ikke vi alle sammen bidrager i fællesskab. Her bør ikke mindst de bredeste skuldre bidrage, og derfor er det altså vigtigt at sætte fokus på virksomhederne. Nu hørte jeg fru Mona Juul sige, at man heller ikke skulle lave fjendebilleder, og at der er rigtig, rigtig mange virksomheder, der gør det rigtig godt. Ja, det er fuldstændig rigtigt, men hvis man sammenligner den opmærksomhed, der er på social svindel på personniveau, og den opmærksomhed, det får i medierne, så synes jeg slet ikke, det svarer til den opmærksomhed, som den her problemstilling skulle have. Så vi synes, det her er rigtig, rigtig godt. Så vil jeg også sige sådan lidt som en undertekst, men for mig alligevel en vigtig ting, at civilsamfundet får det lettere. Altså, foreningerne får det lettet i forhold til nogle af de bureaukratiske krav, og jeg synes egentlig, at der i forbindelse md alle lovforslag burde være sådan en vurdering af, om lovforslaget styrker eller svækker civilsamfundet. For ligesom vi har brug for, at vi alle sammen bidrager, kan vi ikke være foruden civilsamfundet, og jeg ved godt, at det lidt er en sidediskussion i den her sammenhæng, men jeg synes bare, det er meget sympatisk ved det her lovforslag, at civilsamfundet rent faktisk bliver lettet for nogle af de bureaukratiske krav. Så vi støtter.
Tak til hr. Uffe Elbæk. Der er ikke nogen korte bemærkninger, og vi kan derfor gå videre til hr. Lars Boje Mathiesen, Nye Borgerlige.
Alt for sjældent hylder vi erhvervslivet herinde fra Folketingssalen. Måske gør vi det i retoriske vendinger, men det kan ikke gøres ofte nok, for det er erhvervslivet, som er ansvarlig for, at vi kan drive Danmark, som vi gør. Det er erhvervslivet, det er den unge iværksætter, som tager chancen, som bruger sin børneopsparing, som måske får et lån i banken og satser det hele på sin idé. Det er de etablerede virksomheder, som har to-tre medarbejdere, som er kommet godt på vej, som måske har 4-5 år på bagen og begynder at udvikle sig, som vi også skylder en stor tak, og det er de store virksomheder, som i mange år har båret dansk økonomi, som vi også skylder en stor tak. Når vi skylder at takke erhvervslivet, skylder vi dem i høj grad også at sikre, at de ikke skal bekymre sig om overimplementering, at de ikke skal bekymre sig om andre, som snyder og bedrager den danske stat, og som giver de her virksomheder et dårligt image derude, som de absolut ikke fortjener. Så derfor er det et yderst vigtigt forslag. Det her forslag løser dog ikke det hele, og det tror jeg også man skal være fuldstændig åben omkring, men det kan være et skridt i den rigtige retning. Fra Nye Borgerliges side så vi gerne, at man havde langt mere fokus på de grupper af erhvervsdrivende, som man kan se der er problemer med. Så lad os nu fokusere indsatsen der. Hvis du står som direktør for 52 firmaer, er der en oplagt mulighed for, at der måske lige skulle kigges lidt nærmere på det, for det er ikke normalt, og vi vil håbe, at man kan begynde at kigge på at sige: Lad os nu lade erhvervslivet drive erhverv, lad dem være i fred, og så fokusere indsatsen der, hvor vi kan se at der er problemer. Jeg tror, vi får meget mere – med et engelsk udtryk – bang for the buck ved på den måde at gå specifikt efter de virksomheder, hvor vi kan se at der er problemer. Så er vi også tilhængere af, at der er større frihed til foreninger, men vi deler også Venstres opfattelse om, at man skal dele det her lovforslag. For der er selvfølgelig nogle gebyrer til nogle revisorer, som vi ikke kan støtte i Nye Borgerlige, og det synes vi faktisk er ærgerligt, for vi vil gerne støtte nogle af de andre forslag, der er. Så vi vil gerne dele Venstres opfordring til, at man lige deler det op på det, som er i finansloven, og så de andre ting, som vi faktisk synes er positive.
Tak til ordføreren. Der er ikke nogen korte bemærkninger. Derfor kan vi gå videre til hr. Henrik Dahl, Liberal Alliance.
Tak for det. Lovforslaget her får mig lidt til at tænke på historien om en mand, som opfandt verdens mest effektive middel mod myg. Det, der var hagen ved opfindelsen, var, at midlet skulle påsmøres den enkelte myg, og derfor var det i praksis ikke lige så effektivt. Der er altså tale om et meget, meget bureaukratisk lovforslag, som fru Mona Juul også har været inde på, og det er jo ikke mindst bureaukratisk, fordi det behandler virksomheder i risikogruppen og virksomheder uden for risikogruppen på samme måde. Det er jo også kritisabelt, at man skal registrere det samme tal to gange. Bogen »Regelstaten« har jeg været inde på flere gange, som er af Peter Bjerre Mortensen, professor ved Aarhus Universitet, som har påvist en tredobling i regelmængden på 30 år, og det her bringer os jo ikke i den rigtige retning i forhold til at holde styr på regelmængden, og det er et demokratisk problem, og det er et økonomisk problem. Det koster simpelt hen økonomisk vækst, det koster velfærd ikke at tøjle reglerne. Så vi kan altså ikke støtte det her lovforslag. For det er simpelt hen for bureaukratisk, selv om sigtet selvfølgelig er meget fornuftigt, ligesom det også er fornuftigt at beskytte folk imod myggestik. Men det skal stadig væk gøres på en hensigtsmæssig og formålstjenlig måde. Så er vi også enige med Venstre og Nye Borgerlige i, at det er lidt mærkeligt, at den her helt igennem legitime kamp imod økonomisk kriminalitet skal sammenkædes med regeringens finanslov. Det er virkelig svært at forstå, så der er vældig meget ræson i – hvad enten man stemmer for eller imod, må jeg bare sige for sådan den politiske redeligheds skyld – at dele det her lovforslag op, og det kan vi sagtens forstå hvorfor der er udtrykt ønske om. Tak for ordet.
Tak for det.
Jeg vil gerne bede Folketingets medlemmer om at hjælpe mig med at få hilst på den delegation, som lige er kommet herind, ved at rejse sig op, så vi kan byde velkommen. Det er sådan, at Folketinget i disse dage har besøg fra Armenien, og jeg byder parlamentsformanden, hr. Ararat Mirzoyan, og delegationen velkommen her i Folketinget og velkommen til Danmark, og jeg håber, at I får et godt og udbytterigt besøg. Hjertelig velkommen.
Så går vi videre med dagsordenen. Det er erhvervsministeren. Værsgo.
Tak for debatten. Tak for de gode ord om både formålet og, synes jeg også, om den måde, indholdet er sat sammen på i lovforslaget. Jeg har det grundlæggende sådan, at jeg tror, vi fører den klogeste og den mest rigtige erhvervspolitik fra Folketingets side, hvis vi er i stand til at værne om den samfundskontrakt, som er bærende for det danske samfund, og det samspil, der er mellem samfundet som sådan og vores erhvervsliv. Den samfundskontrakt er stærk, hvis alle dem, som opfører sig ordentligt og driver en fornuftig og hæderlig virksomhed og passer ordentligt på deres medarbejdere og på det samfund, de er en del af – gør det ordentligt hver dag – også oplever et Folketing, som ruller den røde løber ud for dem og gør hverdagen lettere for dem. Samtidig skal vi selvfølgelig vogte os for, at der er nogle, der bryder med samfundskontrakten. Dem er vi nødt til at kunne slå hårdt og effektivt ned over for. Brud på samfundskontrakten har mange ansigter. Det kan være hvidvask, det kan være udbytteskandale. Det kan også være stråmandsvirksomhed. Lovforslaget her går jo lige præcis ind og forsøger at styrke den samfundskontrakt ved at ramme dem, som forsøger at omgå den. F.eks. bliver det med det her lovforslag muligt for Erhvervsstyrelsen langt hurtigere og langt mere effektivt at gribe ind over for den slags stråmandsvirksomhed, som vi har set eksempler på. Det mener jeg er en rigtig vigtig principiel tilgang til erhvervspolitikken, som jeg i hvert fald selv står for, og som jeg kan se reflekteret i den måde, vi griber tingene an på med det lovforslag, som vi har med at gøre her. Så er der den del af lovforslaget, som skærper kravene til revisorer. En revisor er jo offentlighedens tillidsrepræsentant. Med det her lovforslag bliver det sådan, at en revisor kan indbringes for Revisornævnet for bl.a. hvidvaskovertrædelser. Det bliver også sådan, at navnet på en revisor i fældende kendelser fra Revisornævnet skal kunne offentliggøres. Det er selvfølgelig vidtgående, men det er også en måde at understrege vigtigheden på af den rolle, man har, når man er revisor og bærer det ærefulde hverv at være offentlighedens tillidsrepræsentant i forskellige sammenhænge omkring vores erhvervsliv. Dermed synes jeg også, vi styrker revisorerne i deres arbejde med at hjælpe med at holde samfundskontrakten intakt i Danmark. Så er der undervejs blevet nævnt de her spørgsmål om, hvor hurtigt det vil gå i forhold til det her med tvangsopløsning af virksomheder. Det er jo et ret vidtgående indgreb, som bliver introduceret her. Der tror jeg bare, man må sige, at det jo er vigtigt at huske på, at tvangsopløsning alene vil blive anvendt, når en virksomhed ikke udleverer de oplysninger, som Erhvervsstyrelsen har krævet, eller ikke følger Erhvervsstyrelsens påbud om lovliggørelse af forskellige forhold. Det vil sige, at det altså ikke er noget, der bare kommer rullende fra første færd. Det kræver en vis alvor, og det kræver også, at man som virksomhed aktivt ikke følger de anvisninger og påbud, som Erhvervsstyrelsen udstikker til en. Det er bare for lige her at præcisere. Vi kan sikkert komme det nærmere i udvalgsarbejdet. Men det her med tvangsopløsning er rigtigt nok vidtgående, men der skal selvfølgelig også noget til, før man ender i lige præcis det sanktionsredskab. Så har både ordføreren for Det Radikale Venstre og for Venstre nævnt spørgsmålet om indberetning af nettoomsætning og indberetning til skatteforvaltningen og indberetning til Erhvervsstyrelsen. Jeg forstår det faktisk godt. Jeg havde selv overvejelsen, da vi arbejdede med det her, om man ikke kunne lave en mere samlet indkøring af det her tal til myndighederne. Der er bl.a. nogle systemiske udfordringer, men der er også nogle udfordringer, i forhold til hvornår året skærer for regnskaber, og hvornår det skærer for skatteforvaltningen, i forhold til hvornår tallene skal være inde. Men jeg synes, vi kan kigge på det i udvalgsarbejdet – vel vidende dog for os alle sammen, at virksomhederne altså kun bliver pålagt en meget lille byrde ved at skulle indberette nettoomsætning til Erhvervsstyrelsen. Langt de fleste virksomheder bruger digitale løsninger, og det vil være nærliggende, at leverandørerne tilpasser de løsninger, så nettoomsætningen vil blive indberettet direkte til Erhvervsstyrelsen parallelt med regnskabet. Så lad os se, hvor stort problemet reelt er, når vi kommer det lidt nærmere i udvalgsarbejdet. Det bistår vi selvfølgelig meget gerne med. Der er to ting, jeg lige vil vende: først over for Dansk Folkeparti det her med træfsikkerheden og muligheden for hurtigere at kunne gribe ind over for dem, som bryder samfundskontrakten; dem, som forbryder sig imod den måde, man skal drive ordentlig virksomhed på i Danmark. Jeg synes jo, lovforslaget faktisk understøtter det, Dansk Folkepartis ordfører ønsker sig, ved at man tidligere får adressevalidering. Man får mulighed for at kræve fysisk fremmøde. Alle eksempler af den her slags, vi har set i medierne, på stråmænd eller navne, der er blevet indsat i forskellige virksomheder, vil vi få mulighed for langt hurtigere at kunne vende i døren med det lovforslag, der ligger her. Så jeg synes faktisk, at vi med lovforslaget tager et rigtigt skridt i retning af at øge træfsikkerheden over for de rigtige, men også at vi kan gøre det hurtigere, end vi kan på nuværende tidspunkt. Så er der det andet, jeg vil sige lidt om, og det er ønsket fra flere partiers side om at opsplitte lovforslaget, så den del, der vedrører gebyrfinansiering af hvidvasktilsynet, kommer over i et selvstændigt lovforslag. Man kan sige, at det er et forslag, der har til hensigt at styrke indsatsen mod svindel og hvidvask og give vores Erhvervsstyrelse flere muskler. Derfor er det umiddelbart også helt naturligt, at gebyrfinansieringen af hvidvasktilsynet med lige præcis revisorer og ejendomsmæglere indgår i den samlede kontrolpakke. Det synes jeg i hvert fald. Hvis hensigten med at dele lovforslaget op er, at man så gerne vil stemme imod den del af lovforslaget, der handler om hvidvasktilsyn med revisorer og finansiering af det tilsyn, synes jeg også, at vi i hvert fald skal kunne tage debatten om, om det betyder, at de pågældende partier er uenige i et øget hvidvasktilsyn med revisorer og ejendomsmæglere, og/eller om man er uenig i finansieringen af det. For det koster selvfølgelig noget, og det er et gældende princip inden for andre brancher, hvor man skal godkendes til at drive sit erhverv, at man også er med til at finansiere det hvidvasktilsyn, der er på ens eget område. Så jeg synes, det ligger naturligt som en del af den pakke, der er her nu. Det skal ikke stå og falde med, om lovforslaget kan deles op. Jeg tror bare, vi skal gøre os klar til også at kunne tage snakken om, hvad det så er, vi gerne vil have ud af det, også fra de partiers side, som har ønsket lige præcis det. Men alt i alt igen bare tak for den positive modtagelse af lovforslaget. Jeg glæder mig til at arbejde videre med jer i udvalgsarbejdet.
Tak for det. Der er en kort bemærkning til hr. Torsten Schack Pedersen. Værsgo.
Tak for det, og tak for bemærkningerne om forståelsen for det her – altså forundringen over, at virksomhederne skal indberette det samme tal to gange, fordi der opereres med forskellige datoer. Og der tror jeg egentlig, at vi jo så her i Folketinget må træffe et valg. Ministeren siger: Jo, men mon ikke der kommer lidt systemtilpasninger og nogle it-løsninger, som gør, at det bliver lettere for erhvervslivet at indberette de her tal. Det er jo fair nok, at ministeren har den tilgang, at det så er det private erhvervsliv, som må løse problemerne. Man kan også vælge det modsatte udgangspunkt og så sige: Jamen prøv at høre; vi synes, det må være systemerne – det offentlige – der prøver at gå det ekstra skridt for at forhindre, at virksomhederne skal have bøvlet med at indberette det samme tal to gange. Og der håber jeg, at ministeren virkelig vil lægge sig i selen under udvalgsarbejdet for at finde en løsning, så vi viser erhvervslivet, at det faktisk er os, der prøver at mindske de administrative byrder i stedet for at forvente, at de løser problemet for os. Det andet, jeg vil sige, er, at når lovforslaget her har været sendt i høring ad to omgange, er det vel ikke så svært at se for sig, at man også har lovforslaget i de to dele, som særskilt har været sendt i høring.
Ministeren, værsgo.
Ok jo, vi kan sagtens dele det op. Jeg siger bare, at jeg så synes, at man i de partier, der vil dele det op, i hvert fald kommer til at skulle svare på, hvordan man så forholder sig til den del, der bliver delt ud, eller hvad skal man sige. Man skal jo så kunne give et svar på, om man er uenig i, om gebyrfinansieringen af hvidvasktilsynet med revisorer skal være der. Og hvis man så synes, det skal være der, skal man kunne give et svar på, om man så er uenig i den finansieringsmodel, der her er lagt frem, og som jeg altså mener man kender fra andre brancher. Så vil jeg sige, at jeg jo grundlæggende er enig med hr. Torsten Schack Pedersen i, at vi alle skal kunne bøje os mod hinanden og hjælpe med at få de her ting til at flytte sig. Man skal ikke bare parkere ansvaret hos den ene sektor, altså hvis det her havde været en meget tung byrde for vores erhvervsliv. Mit indtryk er bare helt klart, at det her er en meget begrænset ekstra byrde, der er tale om, og derfor ikke noget, som jeg lader mig slå ud af, selv om man selvfølgelig kan sige, at det så er de systemer, der ligger privat, der skal løse det.
Hr. Torsten Schack Pedersen, værsgo.
Det er jo derfor, at det nogle gange er godt at have nogle principper og sige, at man ikke ønsker at gøre det mere besværligt, også selv om det kun er lidt besværligt, for så disciplinerer man sig selv som politiker i forhold til at undgå at lægge ekstra byrder på erhvervslivet. Det tror jeg er et meget, meget stærkt og effektivt våben for at forhindre, at en lang række små tiltag samlet set opleves som belastende. Jeg må sige, at de høringssvar, der er kommet på den del af lovforslaget, der vedrører gebyrfinansieringen, jo også rejser nogle spørgsmål om, at det ikke er den samme måde, som det her opkræves på, som på andre områder. Regeringen har valgt at lave det her som en del af finanslovsaftalen. Vi kunne have haft en drøftelse i den finansielle forligskreds. Det er regeringen, der har valgt at gribe det an på den her måde. Det må regeringen tage ansvaret for.
Ministeren.
Men det gør jeg også – selvfølgelig gør jeg det. Man kunne have grebet det an på andre måder; det tror jeg næsten altid man kan med alle sager. Og hvis der fortsat er et ønske om at dele lovforslaget op, hjælper vi gerne med det. Den politiske diskussion derefter udestår så, og den må vi jo så tage i udvalgssammenhæng. Og så er der jo det her med, at det bare bliver lidt besværligt at have sine principper. Og hvis ikke man synes, at den model, jeg skitserer, er gangbar, skal vi i hvert fald have nogle meget store diskussioner om datoer for regnskaber, skatteforvaltning osv. Men det udestår så nok også til udvalgsarbejdet.
Tak til ministeren. Der er ikke flere korte bemærkninger. Da der ikke er flere, som har bedt om ordet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget henvises til Erhvervsudvalget. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Forhandlingen er åbnet. Hr. Bjørn Brandenborg, Socialdemokratiet.
Tak for det. Lovforslaget, som vi behandler her, indeholder en række ændringer eller justeringer af su-loven. Først og fremmest følger lovforslaget op på aftalen om erhvervsuddannelser fra november 2008, der blev indgået af et bredt flertal i Folketinget. I Danmark har vi brug for flere faglærte. Danske virksomheder kommer til at mangle 70.000 mekanikere, elektrikere og andre faglærte frem mod 2025. Hvis erhvervslivet ikke kan få den arbejdskraft, de har brug for, risikerer vi, at virksomhederne rykker til udlandet, eller at de må afvise ordrer. Det vil gøre Danmark fattigere, det vil koste arbejdspladser, det vil koste velfærd, og det går ikke. Derfor skal vi sætte alle sejl til for at finde løsninger på at få endnu flere til at tage en faglært uddannelse, og et af de håndtag, som vi drejer på, er det her lovforslag, som betyder, at det bliver muligt at modtage su i forbindelse med de adgangskurser til erhvervsrettede uddannelser, som udbydes som heltidsundervisning. Adgangskurserne er til voksne fra 25 år, der ønsker at søge ind på erhvervsuddannelser, og som ikke opfylder de gældende adgangskrav. Det vil lette adgangen til erhvervsuddannelserne og gøre det mere attraktivt for flere at påbegynde en erhvervsuddannelse, og det vil løfte flere fra at være ufaglærte til at blive faglærte – det er både godt for den enkelte og for samfundet. Sidst vi var i regering, gennemførte vi en større reform af vores erhvervsuddannelser, som bl.a. indebar adgangskrav og flere undervisningstimer. Med den seneste aftale om erhvervsuddannelser har vi styrket kvaliteten i grundforløbene, så færre vil falde fra. I høringssvarene i forbindelse med lovforslaget er der flere interessenter, der er meget positive over for, at adgangskurserne til erhvervsuddannelserne bliver gjort su-berettigede. Det betyder altså, at lovforslaget har opbakning fra dem, der arbejder med lovgivningen i praksis, og det er rigtig dejligt. Bl.a. sikres der en lovhjemmel til, at uddannelsessøgende fremover til enhver tid kun kan have ét su-lån, og at tilbagebetalingen af su-lånet sættes i bero under uddannelsesperioden. Det har hele tiden været praktisk, men der har tidligere ikke været den nødvendige hjemmel i loven til at gøre sådan. Derudover vil der ikke længere blive lagt et tillæg på 7 pct. til betalingskravet, medmindre kravet skyldes, at den uddannelsessøgende har tjent for meget ved siden af sin su. Brugte su-klip føres til klippekortet i forbindelse med tilbagebetalingskravet, så de kan anvendes på et senere tidspunkt, medmindre tilbagebetalingskravet skyldes, at der er tjent for meget ved siden af su'en. Som I kan høre, indeholder lovforslaget alt i alt nogle gode tiltag, der er medvirkende til, at lovgivning og praksis harmonerer bedre. Derfor støtter Socialdemokratiet det her lovforslag.
Tak for det. Og da der ikke er nogen korte bemærkninger, går vi videre til den næste ordfører, som er fru Ulla Tørnæs, Venstre.
Det er faktisk ret sjældent, at jeg kan stå her på talerstolen og sige at jeg stort set en til en er fuldstændig enig i det, som Socialdemokratiets ordfører netop sagde. Det var en udmærket gennemgang af det foreliggende lovforslag, og jeg skal blot henholde mig til at understrege, at det støtter Venstre. Vi synes, at det er en række fornuftige ændringer og tilpasninger, forenklinger er der også tale om. Og så sidst, men ikke mindst – det var også det, som hr. Bjørn Brandenborg gjorde mest ud af – vil jeg understrege, at det her samtidig også er en opfølgning på en aftale, som blev indgået under den tidligere regering, nemlig tilbage i november 2018. Og den aftale handler jo lige præcis om at gøre det mere attraktivt for de unge at vælge en erhvervsuddannelse. Og det håber vi, nøjagtig som Socialdemokratiet, at vi bidrager med med det her lille lovforslag. Som sagt støtter vi lovforslaget og ser frem til en forhåbentlig hurtig og smidig udvalgsbehandling. Tak.
Tak til ordføreren. Der er ikke nogen korte bemærkninger, og herefter er det hr. Jens Henrik Thulesen Dahl, Dansk Folkeparti.
Tak for ordet. Jeg vil egentlig starte med at erklære mig enig med både Venstres ordfører og Socialdemokraternes ordfører i, at det her jo er et godt, lille praktisk forslag. Noget af det, vi lægger meget vægt på, er også, at man skubber på den rigtige retning i forhold til erhvervsuddannelserne og får givet nogle muligheder for nogle af de unge, som kan have haft meget dårlig erfaringer fra deres skoleforløb. Når de så i en ikke helt så ung alder gerne vil ind på erhvervsskolen og mangler de grundlæggende færdigheder i dansk og matematik, så kan de få dem på den skole, de alligevel skal gå på efterfølgende. Det er rigtig glimrende. Og i forhold til justeringen omkring su-lån: Jamen det er da også ret åbenlyst at gøre. Det er en praksis, man har haft, som vi nu lovliggør. Det synes vi sådan set også i Dansk Folkeparti er den rigtige vej at gå, så derfor vil jeg egentlig bare sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget. Tak for ordet.
Tak for det. Der er heller ingen korte bemærkninger, og den næste, vi har som ordfører, er fru Katrine Robsøe, Radikale Venstre.
Tak for det. Jeg synes også, det er et rigtig godt lovforslag, der ligger foran os. Jeg synes generelt, det giver god mening, f.eks. når det handler om su-lån, at man så har ét su-lån. Det giver også god mening, at det rent faktisk er det, vi har i vores lov, når det nu også er sådan, man gør det. Jeg er også ligesom alle de andre rigtig glad for den politiske aftale fra november 2018, der gør, at man nu også med den her lov kan få su til de adgangskurser på erhvervsskolerne, inden man så kan blive optaget på en erhvervsuddannelse. Det tror jeg er et rigtig, rigtig godt skridt i den rigtige retning mod at få understøttet nogle unge i at komme den rigtige vej. Så er jeg også rigtig glad for, at vi kan få lavet ændringen i forhold til udlandsstipendier, så det ikke bliver så firkantet, bare fordi et land har en lidt anden trinopdeling, end vi har her i Danmark med bachelor og kandidat – altså, hvis man har en uddannelse, der svarer til det niveau, man søger et udlandsstipendie til, giver det rigtig god mening, at vi har den fleksibilitet i vores system. Vi vil gerne understøtte, at danske studerende rejser ud og tager ny viden med hjem. Og derfor er jeg rigtig glad for, at den del også er med her. For det er en fantastisk mulighed, vi giver til vores unge mennesker. Det er rigtig gode ændringer, og derfor støtter vi selvfølgelig også lovforslaget.
Tak til ordføreren. Der er ikke nogen korte bemærkninger, og derfor går vi videre til Astrid Carøe, SF.
Tak for det. I SF støtter vi også op om lovforslaget og er glade for at få lavet nogle rettelser i forhold til su-lån. Vi er også glade for det her med, at man kan få udlandsstipendium med, hvis man som dansk studerende vil til udlandet – og så selvfølgelig, at man kan få su, mens man tager de her kurser for at komme ind på erhvervsuddannelserne. Det er vigtigt for os, at man ikke bliver begrænset af sin økonomi, når man vil tage en uddannelse. Så vi bakker også op.
Tak for det. Der er ingen korte bemærkninger, og derfor går vi videre til Mai Villadsen, Enhedslisten.
Tak for det. Jeg er så stolt af, at vi lever i et land som Danmark, hvor man faktisk har et su-system. For jeg mener, at su er en grundpille i vores velfærdssamfund. Det er med til at sikre social mobilitet, til at sikre, at alle unge mennesker har muligheder for at tage en uddannelse, som gør dem uafhængige af deres forældre, og som giver dem mulighed for faktisk at fokusere på studiet. Derfor synes jeg, det er så vigtigt, at vi værner om vores su-system, at vi stopper udhulingen af vores su, og at vi faktisk forbedrer den. Det her lovforslag er jo faktisk en lille forbedring af vores su, så derfor bakker vi i Enhedslisten selvfølgelig også op. Det her forslag er jo godt nok, må man sige, en blandet pose bolsjer. Det indeholder både ændringer i reglerne om mulighed for su i forbindelse med suppleringsforløb, udlandsophold, tilbagebetaling af su og su-lån m.v. Men alle bolcherne er spiselige for os i Enhedslisten, så derfor bakker vi selvfølgelig op om forslaget.
Tak for det. Der er ingen korte bemærkninger, og derfor går vi videre til fru Katarina Ammitzbøll, Det Konservative Folkeparti.
Det er ikke så svært at blive enige her i salen på denne dejlige solskinsdag. Forslaget her er en forlængelse af vores aftale fra november 2018 fra den tidligere VLAK-regerings side – »Fra fagskole til faglært«. Vi støtter op om, at su nu kan gives i forbindelse med de adgangsgivende kurser for erhvervsrettede uddannelser og også til dem, som er over 25 år. Det, vi netop ser, er, at der faktisk er flere over 25 år, der søger ind på de erhvervsfaglige uddannelser, og det gør de i meget højere grad end dem, som er 15-18 år. Jeg synes også, det sender et godt signal om, at vores erhvervsrettede uddannelser altså er Det er ikke det næstbedste sted, man kan gå hen som ung, eller når man er i 20'erne, men en uddannelse, som giver kvalifikationer til at komme ud på jobmarkedet, og derfor er de adgangskurser også vigtige, og derfor skal de også være adgangsgivende til su. Så er der en forenkling af tilbagebetalingskravene. Det er jo altid rart, når noget kan forenkles, og når reglerne gøres nemmere at forstå, for vi har jo regler nok, så det synes vi også er godt. Herudover er der det med udlandsstipendiet, og vi kan kun tilslutte os, at det er godt for vores unge at komme ud. Vi har jo også internationale studerende her, men det er godt, at der kommer mere fleksible muligheder for at komme ud at studere. Ligeledes gælder det også, at der inden for de kreative og kunstneriske fag ikke er den trindeling, så det bliver nemmere for dem måske at komme til Firenze eller andre steder at studere. Det synes vi er glimrende. Sidst, men ikke mindst, kan vi jo ikke se, at det har nogen særlige eller betydelige økonomiske konsekvenser, men tværtimod er der måske en økonomisk besparelse i forhold til det administrative, bortset fra noget engangsinvestering til it. Så ja, vi er kun glade for forslaget.
Tak til ordføreren. Der er ingen korte bemærkninger til ordføreren. Den næste ordfører er fra Alternativet, og det er hr. Uffe Elbæk. Værsgo.
Tak for det. Jamen vi er jo alle partier simpelt hen så enige indtil nu i hvert fald. Jeg kan sige, at vi er enige med Socialdemokratiet, Venstre, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten og De Konservative – så det går rigtig godt. Og det er der også god grund til, synes jeg. Som flere andre ordførere også har været oppe at sige, handler det her jo om en forenkling og om tilpasning, og ikke mindst handler det om at gøre det mere attraktivt at komme på erhvervsskole, hvilket jeg jo synes er noget, vi bliver nødt til at gøre meget mere ud af, altså hvordan vi får erhvervsskolerne til at blive mere attraktive. Indgangen til det, altså trinnet op til erhvervsskolerne er blevet mindre med det her forslag ved, at man kan få de her adgangskurser. Så det er kun rigtig godt. Så synes jeg, at det også var rigtig, rigtig vigtigt, hvad De Radikale sagde, nemlig at sætte fokus på, at det også gør det lettere for de studerende at komme til udlandet. Lige så vigtigt det er for mig og for Alternativet, at vi styrker erhvervsskolerne, lige så vigtigt er det at styrke internationaliseringen i vores uddannelsessystem, og det gør det her forslag også. Der er kun gode ting at sige om det, så det må være dejligt at være minister.
Det ser sådan ud. Tak til ordføreren for Alternativet. Jeg kan ikke se Nye Borgerliges ordfører i salen, men jeg kan se ordføreren for Liberal Alliance. Velkommen til hr. Henrik Dahl. Værsgo.
Tak for ordet. Ja, det er jo rigtigt, at det her lovforslag er en opfølgning på den aftale, der blev lavet i 2018 om erhvervsuddannelser til fremtiden. Og det var en aftale, der blev lavet i et andet regi, nemlig i regi af Undervisningsministeriet, så da det var en anden ordførerkreds, kan jeg fortælle, at der blev skålet i champagne på ministerens kontor blandt alle syv ordførere, fordi vi havde nedkæmpet Finansministeriet. Så det viser jo, hvor utrolig god en aftale der er tale om her. Vi bakker selvfølgelig op om, at der bliver fulgt op på den aftale, som vi selv har været med til at indgå – det er soleklart. Det var nemlig en rigtig god aftale, som forbedrede erhvervsuddannelserne, og det skal der følges op på, så det bliver selvfølgelig også opbakning herfra. Nye Borgerliges ordfører er desværre blevet syg – det er derfor, han ikke er her – men han har kontaktet mig og sagt, at Nye Borgerlige også bakker op om aftalen. Tak for ordet.
Tak for det, og tak til ordføreren for Liberal Alliance. Dermed har alle ordførere givet deres stilling tilkende, og nu er det så uddannelses- og forskningsministerens tur. Værsgo.
Tak for det. Og tak for den meget brede opbakning. Tidligere talere remsede alle dem op, de var enige med. Det vil jeg undlade at gøre, og så vil jeg bare sådan kigge ud over den forsamlede stand af politiske kolleger og sige, at det er dejligt at kunne have den brede politiske forståelse om at gå den her vej. Fru Mai Villadsen siger det rigtig fint: Det er en blandet pose bolsjer, men det er nogle gode bolsjer. For at ridse det kort op, får vi jo lavet en række ændringer. Vi følger op på den aftale fra 2018 omkring erhvervsuddannelserne – det er vigtigt. Vi fastsætter reglerne om kun at have ét su-lån. Det er jo det, vi har gjort; nu får vi også lovhjemmel til det, og det er nok en god idé. Så er det jo rigtig vigtigt, at administrationen af su-låneordningen fortsat giver god mening for de uddannelsessøgende, og det bidrager det her til. Og så bliver administrationen mere enkel og tidssvarende; det er også en fordel for os alle sammen, også for de uddannelsessøgende. Der bliver ikke fremover lagt et tillæg på 7 pct. på vores tilbagebetalingskrav, medmindre der er tale om, at man har tjent for meget ved siden af sin su. Og uddannelsessøgende vil med det her forslag også fremover få de brugte klip ført tilbage til su-klippekortet, når de skal betale su tilbage, medmindre tilbagebetalingskravet skyldes, at man har tjent for meget ved siden af sin su. Det betyder, at man kan anvende su-klippene på et senere tidspunkt. Så kommer den del omkring udlandsstipendium, herunder stipendium ved studieophold, som forslaget indeholder ændringer om, og en udvidelse af netop uddannelsessøgendes muligheder for at få udlandsstipendium til en kandidatuddannelse i udlandet – og det er også rigtig positivt. Det bliver med lovforslaget fremover muligt også at give udlandsstipendium til de uddannelser, hvor den udenlandske uddannelsesinstitution ikke har en klar opdeling mellem bachelor- og kandidatuddannelse, som vi kender det herhjemmefra, men hvor den studerende kan dokumentere, at det altså er på kandidatniveau, uddannelsen foregår. Jeg siger rigtig mange tak for alle bemærkningerne og opbakningen til det, og jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget.
Tak til ministeren. Der er ingen korte bemærkninger til ministeren. Da der er ikke flere, som har bedt om ordet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget henvises til Uddannelses- og Forskningsudvalget. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Så er der ikke mere at foretage i dette møde. Folketingets næste møde afholdes i morgen, onsdag den 19. februar 2020, kl. 13.00. Jeg henviser til den dagsorden, der fremgår af Folketingets hjemmeside.