Всім доброго ранку. Прошу народних депутатів підготуватись до реєстрації, увімкніть систему „Рада”. [[10:00:44]] В сесійному залі зареєстровано 438 народних депутатів України. Ранкове пленарне засідання оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні відповідно до Регламенту Верховної Ради ми маємо 30 хвилин для виступів народних депутатів України з заявами, з пропозиціями. Прошу, будь ласка, бажаючих виступити, записатись. Симоненко Петро Миколайович, будь ласка.
Прошу передати слово Цибенко.
Цибенко, будь ласка, Петро Степанович.
Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України, вийти на цю високу трибуну мене змусила реакція одного з високо посадовців на мій виступ з трибуни Верховної Ради, а мова іде ось про що. 5 лютого 2009 року під час обговорення звіту Кабінету Міністрів України я, виступаючи від імені фракції Компартії України навів кричущі факти нецільового, безвідповідального, я б навіть сказав, злочинного використання бюджетних коштів. Зокрема, серед них було названо 150 мільйонів бюджетних гривень на спорудження першої черги меморіалу жертвам голоду 30-х років, повна вартість якого сягає одного мільярда гривень, а також спорудження багатомільйонного меморіалу, присвяченого Степану Бандері в Івано-Франківську. Ось яку відповідь, я отримав від міського голови Віктора Анушкевичуса. На засіданні Верховної Ради України п’ятого лютого 2009 року пролунав виступ народного депутата Петра Цибенка, фракція комуністів, в якому він заявив, що Івано-Франківськ будує меморіал Бандері до небес, на який використовує 70 млн. гривень. Офіційно спростовується твердження: „Повідомляємо вам, що на спорудження комплексу героїв національно-визвольних змагань та пам’ятнику Степану Бандері використано сім мільйонів гривень. В це входять також благодійні внески”. Відповідь, як мінімум, і дивна, і не щира. Пан міський голова вважає, що таким листом він спростовує мою інформацію. Я ж вважаю, що він де-факто її підтвердив. Два висновки, як мінімум: я маю беззаперечні докази того, що в Івано-Франківську було використано значно більше коштів, аніж сім мільйонів гривень. Але якби навіть було використано всього одну тисячу гривень, то з огляду на глибоку фінансово-економічну кризу такі дії є абсолютно безвідповідальні, більше того, вони є злочинними. Отже, я звертаюсь до Генеральної прокуратури України з вимогою дослідити факти нецільового використання бюджетних коштів під час спорудження в Івано-Франківську меморіалу, присвяченого Степану Бандері. Дякую.
Головченко Ігор Борисович, будь ласка.
Головченко Игорь, фракция «Блоку Литвина». Прошу передать слово Полищуку Олегу.
Шановні виборці, шановні колеги, шановний головуючий! 27 березня цього року відбулося пленарного засідання Ізмаїлської міської ради, яке розглянуло питання про критичний стан справ на ВАТ „Українське донецьке пароплавство”. Мені як представнику фракції „Блоку Литвина” довелося взяти участь у цьому засіданні і я хочу зазначити, що стан справ на одному з найпотужніших в минулому бюджетоутворюючих підприємств українського Придунацтва дійсно критичний. Фінансовий результат за 2006 рік - 53 мільйона гривень збитку та зростання кредиторської заборгованості майже на 40 відсотків. Фінансовий результат за 2007 рік – 39 мільйонів гривень збитку, збільшення кредиторської заборгованості на 16 відсотків. Фінансовий результат за 2008 рік – 26 мільйонів гривень збитку. Діюча кредиторська заборгованості підприємства перевищує 50 мільйонів гривень і 18 мільйонів доларів. Оперативна заборгованість по бункеру та аргентуванню тримається на рівні 10 мільйонів доларів. Росте заборгованість по заробітній платі, росте кількість арештованих за кордоном суден через борги за паливо, ремонт та фракт. Підприємство опинилося в ситуації загрози фінансового банкрутства і втрати суден. В чому причина цих негараздів? Їх багато, але за браком часу я хотів би вашу увагу звернути на основну річ. Особливу стурбованість „Блоку Литвина” викликає кадрове питання. І це питання, до речі, було привілеюючим на тому засіданні в Ізмаїлі, де був присутній актив, трудовий колектив, актив трудового колективу цього підприємства. В 2007 і 2008 роках Міністерство транспорту та зв’язку підписало 14 наказів про призначення та звільнення 7 президентів ВАТ УДП. Не так давно проведено новий конкурс на заміщення вакантної посади голови правління підприємства і, наскільки я знаю, зараз в міністерстві готується наказ до підпису відповідний контракт з переможцем цього конкурсу паном Сухоненко, який з 3 березня затверджений Міністерством транспорту та зв’язку на цій посаді, - людина, яка не тільки не має достатнього досвіду роботи в галузі, але й не має досвіду керівництва підприємствами такого масштабу. Виникають серйозні сумніви щодо спроможності вищезгаданого переможця вивести ВАТ УДП з розбалансованого стану, покращити фінансові результати. Ми переконані в тому, що призначення керівників такого стратегічно важливого рівня має. має. не може відбуватися за партійно-квотним розподілом. При вирішенні таких кадрових питань критерієм може бути тільки одне – це професіоналізм і позитивний досвід роботи в даній галузі. Тому я від імені фракції „Блоку Литвина” звертаюся до міністратранспорту і зв’язку України, Прем’єр-міністра України з вимогою утриматись від прийняття рішення щодо призначення на посаду керівника ВАТ УДП пана Суханенка та вжити відповідних заходів щодо відносно проведення прозорого конкурсу на заміщення даної посади відповідно до вимог чинного законодавства. Дякую.
Кендзьор Ярослав Михайлович, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги – народні депутати! В першу чергу я, реагуючи на виступ першого промовця, хотів би подякувати тим громадам, тим органам місцевого самоврядування, які відновлюють пам’ятники чи встановлюють пам’ятники істинним українським героям і відновлюють чесність і справедливість нашої історії. А заодно ця тема безпосередньо пов’язана із тим, що побачив Комітет з питань культури і духовності, який провів своє минуле засідання, виїзне засідання, в Києво-Печерській Лаврі. Там ми побачили зворотній процес: як Московська Православна Церква руйнує, донищує унікальний ансамбль, унікальні архітектурну, історичну і ансамбль забудови Києво-Печерської Лаври, який знаходиться під егідою і опікою ЮНЕСКО. Забудовуються новітніми, так би мовити, котеджами, руйнуються, заляпуються звичайним бетоном унікальні.та ж Церква Спаса на Берестові. Споруджуються, заливаються бетоном підпірні стінки, у зв’язку з тим міняється водний баланс цієї території. І тому у Нижніх Печерах Лаври уже появилася вода. Тобто ми побачили повний процес, спланований процес знищення цієї унікальної історико-культурної, архітектурної пам’ятки нашого народу. Але найбільше, шановні колеги, мене шокував один документ, коли керівник історико-культурного заповідника „Києво-Печерська Лавра” Сергій Кралівець підготував нам відповідні документи. У мене в руках наказ міністра регіонального розвитку та будівництва України Василя Кульбіди, який 7 лютого минулого року, наказ за номером 61, підписав такий документ. В першому пункті значиться: визначити одержувачем коштів державного бюджету на виконання певних робіт не Києво-Печерський історико-культурний заповідник, а релігійну організацію Святоусенську Києво-Печерську Лавру Павла, настоятеля Павла для цієї потреби в релігійні організації перераховано, майже 26 мільйонів гривень і за ці державні кошти як раз церква Московського патріархату і знищує о цей унікальний пам’ятник. Я цей виступ прошу вважати за запит до генеральної прокуратури, до контрольно-ревізійного управління. По якому праву бюджетні гроші пішли церкві Московського патріархату? Дякую.
Народний депутат Гнаткевич.
Прошу передати слово членові нашої фракції Володимиру Бондаренко.
Будь ласка, Володимир Бондаренко. Будь ласка, виступайте.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановні колеги, шановні слухачі і глядачі, в ці дні кожен християнин звіряє свої думки, заглядає у власну душу і серце і думає, чи правильно він жив, що він робив і які результати цієї діяльності. Більшість християн в ці дні сповідується. Це спеціальні дні і тому кожен крок політика, кожен крок державного діяча в ці дні страсного тижня повинен як раз звірятися з загальними етичними нормами і правилами поведінки християнина і людини. Я хотів би сьогодні провести маленький аналіз поведінки наших видатних політиків. Це два табори, які ніби-то ворогують між собою, але які мають одну менту – знищити нинішній уряд, не дати можливості цьому урядові зробити те, що він повинен робити, підставляючи то зліва, то справа то ногу, то руку, але ніколи не підтримуючи і не допомагаючи. Один призначає в Києві всеукраїнський бунт, а потім, очевидно додумавшись, чи хтось підказав, що у ці дні бунтувати якось не зовсім з руки, відміняє збори на 14 число, яким він лякав уряд і Україну, що це буде найволелюдніше зібрання в Києві. Я так думаю, що те, що цих зборів немає, є в тому і заслуга розумних громадян, які відмовилися сюди їхати, не дивлячись на заклики і навіть на ті плати, які приміняються в таких випадках. Але чи варто це було робити якраз у ці передпасхальні дні. Очевидно, ні. Я думаю, що треба це переосмислити тому, хто їх ініціював. Інший розповідає на всеукраїнський, на всеукраїнському ефірі про те, що він дасть команду або доручить фракції, яка ще його підтримає в парламенті, голосувати за урядові проекти у Верховній Раді, але обманює, як завжди, як обманював з 2004 року. І у ці дні він, який нарочито демонструє свою християнську покірність, особливо діє аморально. Коли у цій залі виносяться потрібні для України закони, ті закони, які дали б можливість нам отримати фінансову підтримку світу, він діє підступно і одна мета – не допустити, щоб цей уряд витримав ситуацію небаченого тиску. При тому ставлять на шпагат уряд. Одні вимагають великих соціальних програм, забувши про те, що ще два роки тому з цієї трибуни посилали всіх куди тільки можна, скорочуючи і скасовуючи всі програми на користь своїх підприємств у східному регіоні. А другий також забуває про те, що у ці дні треба було б все-таки подумати про свою душу, яку він продає на поталу злим силам, які штовхають його на знищення фактично України і єдиної сили в Україні – уряду України, який підтримує порядок сьогодні, який єдиний бореться за державу, не даючи їй.
Єфремов Олександр Сергійович.
Уважаемый Александр Владимирович, уважаемые коллеги! По-моему, говорить о Боге и заниматься провокациями, это аморально. То, что мы вчера не рассмотрели антикризисную программу говорит о нескольких вещах: первое и основное – нынешнее правительство не в состоянии выработать цельный документ, который бы давал ответ на вызовы кризиса. Второе. Пустой болтовней властьдержащих мы попросту теряем время и страна окажется не в Европе, куда нас обещали привести лжедемократы, а на обочине цивилизации. Третье. Нас все последние месяцы обманывали, обманывала коалиция во главе во главе со спикером когда говорили о антикризисных мерах. Обманывал Премьер-министр, рассказывая о том, что двери перед кризисом в нашей стране она закроет и что все вокруг хорошо. По факту оказалось, что все хорошо у нее и ее окружения, а более 70 процентов граждан страны просто стонут под тяжестью свалившихся на них проблем. Видя беспомощность власти специалисты Партии регионов выработали цельный документ, в котором обосновали причины кризиса и наметили пути его преодоления, а также вычленили четкие требования к антикризисной программе. Этот документ позавчера был передан представителям власти, после чего они попросили еще время, чтобы учесть предложения оппозиции. И не два-три дня, а две-три недели. Вы знаете, уважаемые коллеги, после данной реакции власти и представителей коалиции в парламенте, а также видя как каждый день десятками закрывается предприятия и тысячами люди остаются без работы и куска хлеба, кроме как цинично я лично эту власть назвать не могу. И не верю в том, что те кто ввергли страну в нищету в состоянии продуцировать хоть что либо полезное в перспективе. Я также считаю, что первоисточником кризиса в нашем государстве является не проблемы мировой финансовой системы, а люди. При чем люди не совсем честные, которые в 2005 году совсем уж не честным путем и не имея достаточного опыта и знаний заняли властные кабинеты на Грушевского и Банковой и все это время просто глумятся над страной и ее народом превратив ее фактически в хутор. И рассчитывает на то, что они рассосутся сами по себе, когда доброкачественная не приходится, это опухоль другого качества, а ее можно только удалить. И сегодня вопрос лишь в том, сколько времени еще больной может терпеть, будет ли операция удаления под наркозом или нет и кто будет хирургом. И хуже всего, если хирургом будет опять Майдан. Спасибо за внимание.
Стретович Володимир Миколайович.
Володимир Стретович Партія „Християнсько-демократичний Союз”, фракція „Народний Союз-Наша Україна”. Заява партії Християнсько-демократичний Союзу з приводу кричущого факту – отруєння тварин в Ялтинському міському зоопарку. Днями інформаційні джерела поширили інформацію про отруєння звірів у Ялтинському зоопарку. І мільйони наших співвітчизників, перебуваючи біля голубих екранів, стали свідками гибелі друзів наших менших. Болісно було дивитися на їх безпомічні очі, муки боротьби за життя, а в цей час зухвалий злочинець тішив себе досягнутим успіхом. Цивілізовані громадяни, ті, хто думає про виховання майбутніх поколінь і зберігає для будучості все, що надбано нашими попередниками, глибоко обурені цим фактом. І в черговий раз переконалися в ницості сьогоднішніх скоробогатьків, які готові на будь-які дії для досягнення своєї чорної мети. Партія Християнсько-демократичний Союз вимагає від Міністерства внутрішніх справ, Генеральної прокуратури, Служби безпеки України створити спеціальну слідчу групу з розслідування цього зухвалого злочину, а людей доброї волі, тим, кому дороге майбутнє України спільними зусиллями домогти Ялтинському зоопарку відновити понесені втрати. Наступне. Звертаю увагу, в ці дні Страсної Седмиці на ті зухвалі дійства, що відбуваються в місті Києві відносно незаконного будівництва на розі вулиць Богдана Хмельницького, 7 і Пушкінської. Незважаючи на закінчення дозволу на будівництво, заборону всіх дозвільних інстанцій на це будівництво, підрядчик, товариство „Альянс-центр”, продовжує будівництво, незважаючи на приписи будівельної архітектурної інспекції. Я використовую цю найвищу з українських трибун для того, щоб привернути увагу Президента, як гаранта Конституції прав і свобод громадян, міського голови Чернівецького, прокурора міста Києва і всіх, кому дорога доля майбутнього Києва, покласти край цьому беззаконню. Звертаюсь до Голови Верховної Ради, щоб він направив від свого імені офіційний запит щодо припинення цього будівництва. В протилежному випадку громадський актив будинку номер 20 по вулиці Пушкінський і мікрорайону готовий почати безкінечну акцію протесту включно з голодуванням. Користуючись нагодою, вітаю всіх християн з наближенням нашого світлого свята Воскресіння Христового. Христос Воскрес – Воскресне й Україна! Дякую.
Богословська Інна Германівна. Будь ласка.
Шановні колеги, шановна Україна, шановні українці! Ми повинні звернути увагу всього суспільства на черговий дуже рішучий крок до узурпації влади, який вчора був здійснений урядом на чолі з пані Тимошенко. Вчора уряд України заявив, що він приймає постанови по тих питаннях, які відносяться до виключної компетенції законодавчого органу Верховної Ради. Хочу нагадати панам з більшості коаліції, точніше з коаліції без більшості, що виключно до компетенції Верховної Ради відносяться всі питання бюджету, всі питання формування Пенсійного фонду і всі питання надання субсидій в систему НАК „Нафтогазу України”. Тому, навіть не дивлячись на те, що сьогодні ми не маємо постанов, на які вчора послалася Прем’єр, ми хочемо попередити всю країну. Перше. Конституція України чітко каже, що жодна людина не може бути примушена до виконання незаконних наказів. Тому ми попереджаємо всіх державних службовців, якщо вас будуть змушувати виконувати незаконні рішення Кабінету Міністрів, які прийнятті з перевищенням компетенції, жоден з вас не повинен ці рішення виконувати. Інакше ви будете підлягати кримінальній відповідальності. Ми також звертаємось до громадян України, над якими нависла зараз загроза, що їх будуть змушувати виконувати незаконні постанови уряду і перечисляти гроші до пенсійних фондів, нові податки і так далі. Ми звертаємося до вас, шановні наші громадяни, не піддавайтеся на ці провокації. Будь-які податки чи збори до Пенсійного фонду можуть встановлюватися виключно законами України. І якщо уряд піде на злочин і прийме постанови, які виходять за межі його компетенції, то будуть ці злочинці відповідати перед власним народом і перед українським законом. Ми хочемо також звернутися до МВФ. Ми не хочемо, щоб ви провокували українську владу до незаконних рішень, по-перше. І по-друге, ми закликаємо світові фінансові організації не спонукати українську владу порушувати законодавство власної країни. Жодні відносини будуть згубними для країни, якщо вони будуть будуватися на порушенні законодавства. Дякую за увагу.
Кириленко В’ячеслав Анатолійович.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну!”. Шановні колеги, шановні виборці, вчора відбулося декілька подій, які, безумовно, отримали і отримують надалі резонанс у суспільстві. Вони пов’язані із голосуванням за так звані антикризові законопроект. Я кажу так звані тому, що вони могли бути прийняті, як дійсно антикризові, якби були подані не в такій редакції, на якій уже другий місяць наполягає діючий уряд на чолі із Прем’єр-міністром Тимошенко. Що відбулося? Відбулася підміна понять кризи і тих заходів, які для її подолання потрібні. Ми принципово стояли і стоїмо на позиції, що за рахунок малого бізнесу, малих підприємців розв’язувати нібито питання Пенсійного фонду неможливо. Якщо абстрагуватися від популістичної, а місцями вже і істеричної риторики діючого Прем’єра, то треба сказати наступне. Перше. Пенсійний фонд і так має гігантський багатомільярдний дефіцит. 13 мільярдів прямого дефіциту, які покриваються із Державного бюджету, 26 мільярдів – це гроші, які на виконання іншихспеціальних пенсійних програм, але також ідуть із дефіциту. І ще 626 мільйонів, це гроші, які ідуть на дотації тим людям, які на фіксованому сільгоспподатку. Отже, тих нещасних півмільярда гривень, які уряд міг додатково отримати, знищивши малий бізнес, все одно недостатньо для того, щоби подолати діючий дефіцит Пенсійного фонду. Натомість ціна за таку діяльність уряду була би просто гігантською. Тому що ми мали би, по-перше, повне виведення і тінь тих суб’єктів підприємницької діяльності, які на спрощеній системі оподаткування. А, по-друге, ми мали би у півтора рази збільшення кількості зареєстрованих безробітних, оскільки люди, які були розорені внаслідок такого рішення уряду, пішли би на біржу і там би вимагали допомоги по безробіттю. Тому групу „За Україну” дуже турбує те, що не дивлячись на застереження, які ми неодноразово виголошували, уряд прийняв цей антипідприємницький і антинародний закон у вигляді своєї постанови на вчорашньому засіданні. І справа все одно повернулася до того, від чого ми багаторазово застерігали. У 2,5-4 рази збільшені побори для малого підприємництва. У нас виникає питання. Чому така завелика ціна недолугої і в цьому сенсі непрофесійної діяльності уряду Тимошенко? З огляду на це, депутатська група „За Україну” і зараз заявляє. Не дивлячись ні на заклики Міжнародного валютного фонду, ні на заклики Прем’єр-міністра України, ні на заклики Президента України, ні на заклики будь-якого із можновладців в країні ми не дамо знищити мале підприємництво на корню, як це планує зробити діючий уряд. І наша позиція у цьому питанні буде незмінною. Ми будемо дбати про робочі місця для українських людей, які самі заробляють на життя і платять податки. Дякую.
Попов Олександр Миколайович, будь ласка.
Уважаемые коллеги, уважаемые избиратели! Сегодня в нашей стране заканчивается отопительный сезон. И я думаю, у нас есть сегодня повод сказать большое спасибо населению Украины за выдержку, которую они проявили в этот период, а работникам жилищно-коммунального хазяйства за тот профессионализм и самоотверженность, с которой они работают на протяжении последних лет и особенно в этих экстренных условиях прошедшего отопительного сезона. Дело в том, что на протяжении этого периода правительством было сделано несколько серьезных ошибок, которые усугубили ситуацию в сфере жилищно-коммунальной сферы. И первое, что я хотел бы сказать, это то, что правительство допустило значительный рост цен на жилищно-коммунальные услуги, спровоцировало этот рост. По этой причине население Украины на 20 процентов уменьшили платежи за потребленные коммунальные услуги. В очень сложной ситуации оказались бюджетные организации. Приняв муниципальный бюджет 2009 года, дефицит на оплату коммунальных услуг был явно виден с принятием этого документа. На сегодняшний день более 500 миллионов гривен – это задолженность бюджетной сферы, в том числе и Государственного бюджета за потребленные коммунальные услуги. В нашей стране проводится не правильная ценовая политика. На протяжении всего года прошедшего, в том числе и в этом году, ежемесячно подымаются цены на газ, электрическую энергию. В условиях регуляторной политики успеть за такой политикой вопросы стабилизации тарифов просто невозможно. Следует сказать также, что если бы наше правительство своевременно в октябре или сентябре месяце занималось вопросом договорных отношений поставок природного газа в Украину, а не делало это в Новый год или на Рождество Хрестовое, у нас бы была совсем другая цена на этот очень важный для коммунальной теплоэнергетики энергоносители. Правительство практически полностью отказалось от финансирования всех программ государственных, которые до этого времени были приняты в сфере жилищно-коммунального хозяйства. Должен сказать, что отчитываются руководители правительства о том, что полностью рассчитываются за потребленный газ перед «Газпромом». Но давайте посмотрим, какой ценой. Сегодня «Нефтегаз Украины» иметь 34, 5 миллиарда кредитов -вот механизм, за которым в конечном итоге получается этот взаиморасчет. Что же мы имеем, в конце концов? Мы имели отключение целых регионов от тепла. Луганск был отключен от потребления питьевой воды. Такого не было никогда за всю историю Украины. От такой политики страдали даже европейские страны Центральной Европы.
Завершуйте, будь ласка.
К сожалению, я не смогу высказать все сложности, которые испытывает сегодня отрасль, но скажу, что сегодня правительство не имеет четких ответов на вопросы, что же делать на сегодняшний день? И я считаю, что было бы очень правильным сегодня организовать на уровне Кабинета Министров совещание расширенное вместе с оппозицией, для того чтобы выработать на ближайший период времени ту программу действий, которая бы позволила нам стабилизировать ситуацию, подготовить отрасль к вхождению в следующий отопительный сезон.
В’язівський Володимир Михайлович.
Депутатська група „За Україну”, Володимир В’язівський. Шановні українці! Мушу внести ясність в вчорашнє голосування так званих антикризових законів, щоб було зрозуміло громадянам. Якщо це вправду антикризові закони, тоді цілком логічно, члени коаліції як один мали би голосувати за ті антикризові закони. Натомість по одному з так званого антикризового закону 16 чоловік коаліції не голосувало за антикризовий закон. У другому так званому антикризовому законі – вісім членів коаліції не голосувало за антикризовий закон. Тоді постає питання: навіть якщо голоси групи „За Україну!” долучились би до так званого голосування за антикризові закони, чи могли би ми вирішити ті антикризові закони? Однозначно ні. Більше того, якщо ми хочемо вирішити кризу в державі, то маємо дійсно пропонувати такі закони, які дадуть вирішення на одне питання і не усугублять інші питання. Натомість поспілкувавшись з спеціалістами із соціальних питань, однозначно можу сказати, що закон за номером 4217, поданий уряд., перепрошую, Сушкевичем, точно міг би бути тим документом, який вартував би до уваги і прийняття в першому читанні. Якщо з нього половину „блох” вилучити, які йому підсказали в уряді, він міг би слугувати для того, щоб консолідовано отримати підтримку в цьому залі. Законопроект, який же пропонує уряд, 3521, однозначно не вирішує питання кризи для Пенсійного фонду, але точно породжує кризу для фонду центрів зайнятості, тому що з того мільйона громадян людей, які або пішли би в тінь, або просто кинули би справу, якою сьогодні забезпечують себе і куском хліба свої сім’ї, пішли би в центри зайнятості. І тоді би уряд прийшов до нас з черговим законом, який би мусив знову з когось здирати шкіру, щоб наповнити вже центри зайнятості додатковими коштами, бо до півмільйона людей звернулися би саме в ці фонди. Тому я звертаюсь до уряду: якщо хочете мати підтримку конструктивної частини в цій верховній залі, подавайте конструктивні законопроекти. Слава Україні!
Замість народного депутата Триндюка – депутат Ляшко.
Шановні колеги, отут багато хто щойно виступав і розказував, як вони дбають, бачите, за малий бізнес і таке інше. Давайте покажемо інший бік медалі: нехай мільйони громадян України знають, що в нас є категорія людей – півтора мільйона людей, - які платять до Пенсійного фонду щомісяця 6 гривень. Це називається „малий бізнес”. На оцьому малому бізнесі заправки, які продають мільйони, заробляють, супермаркети, кінотеатри, горілчані лавки усілякі, які тютюном торгують. Мільйонні обороти, реєструють там по 500 тисяч на одну людину – це називається „малий бізнес”. Потім, коли їм виповнюється 60, вони будуть приходити сюди, до Верховної Ради, і питати нас з вами, а чого в них немає пенсії. А як може бути пенсія, коли вони не платять до Пенсійного фонду? І вимагатимуть від нас з вами, щоб ми заплатили їм з Пенсійного фонду. А до Пенсійного фонду в цей час платили лікарі, вчителі, шахтарі, аграрії, бізнесмени – не малі, а нормальні бізнесмени, які є он в різних фракціях. І ці люди мають дотувати малий бізнес. Ці норми закону діють вже 15 років. Я думаю, що 15 років діти уже виростають і до ВУЗів уступають, а ми ніяк малий бізнес виростити не можемо за 15 років. Це знущання над тими людьми, які працюють тяжкою працею, заробляють копійку, навчаючи дітей, лікуючи людей, платять із своїх мізерних зарплат пенсійні внески, а малий бізнес, який мільйонами круте – 6 гривень в місяць. І уряд пропонує: 200 гривень платить до Пенсійного фонду. І піднімають хай, розказують, що малий бізнес у тінь піде. Він давно вже там у тіні, а Пенсійний фонд дефіцит має. І ті, хто не голосує за те, щоб о цей, так званий, малий бізнес платив пенсійні внески, вони ризикують, завалити, збанкрутувати Пенсійний фонд. І завтра мільйони людей, які все життя платили внески до Пенсійного фонду, вони перестануть отримувати пенсії. О це результати політики так званої підтримки малого бізнесу. Щодо „Нафтогазу” уряд пропонує: 7 мільярдів гривен ати „Нафтогазу” аби компенсувати йому ту ціну, яку він поставляє газ для населення. Є вихід один, або компенсувати з державного бюджету, або піднімати людям ціну на газ. Селяни користуються газом, вдвічі, втричі їм надо буде підняти ціну на газ. Оце наслідки того, що ви не підтримуєте урядові законопроекти. Посівна, уряд пропонує Аграрному фонду дати можливість по пільговим цінам паливно-мастильні матеріали для селян. Ви знову не підтримуєте цей законопроект. Для чого? Для того, щоб не посіяли, для того, щоб не зібрали. Тобто живуть за принципом: чим гірше в країні – тим краще вам. Але краще не буде нікому!
Шановні колеги, в виступах народних депутатів. [[Ш у м у з а л і]] Секундочку, секундочку. У вистпах народних депутатів України порушувалися питання, які вони просили оформляти у вигляді депутатських запитів. Я попрошу Апарат Верховної Ради відреагувати на ці виступи, які містилися, зі зверненнями до правоохоронних органів, до керівництва міста Києва, до Кабінету Міністрів Україниі те, що стосується рішень Кабінету Міністрів, які мають регулюватися законами України. Я хочу сказати, що у даному питанні Конституція України передбачає механізми, яким чином у разі, якщо це має місце, мають реагувати Президент України і суди. Очевидно, що не можна, щоб виконавча влада сама вирішувала питання, які відповідно до Конституції регулюються виключно законами України. Тепер я прошу, будь ласка, є пропозиція щодо розгляду питань, які сьогодні у нашому розкладі пленарного засідання. Будь ласка, прошу записатися. Народний депутат Колесніченко, будь ласка.
Прошу передать слово Чечетову Михаилу Васильевичу.
Чечетов Михайло Васильович.
Уважаемые коллеги, прозвучала действительно объективная критика в адрес несовершенства тех законопроектов, которые выносило правительство. Причем от этих законопроектов наверное больше вреда, чем пользы. Можно было сказать, что критикует оппозиция, поскольку оппозиция с оппозиционной ниши по-другому говорит нет. Но когда непосредственно большинство не поддерживает эти законопроекты, причем не два человека, а когда из коалиции практически 30 человек не хватает голосов для голосования, то это нужно серьезно задуматься правительству над тем, какие законопроекты некачественные оно вносит. Поэтому хотелось бы, чтобы не было спекуляций в отношение того, что все, что вносит правительство нужно принимать. И я думаю, что сессионный зал всегда проголосует за те законопроекты, которые идут на пользу стране, но никогда не проголосует сессионный зал за те законопроекты, которые наносят ущерб национальным интересам.
Народний депутат Найдьонов.
Прошу передать слово Цибенко.
Цибенко Петро Степанович.
Дякую. Фракція комуністів, перший заступник голови Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів, голова Ради організації ветеранів України. Шановний Олександре Володимировичу! Сталася прикра помилка, яку ми маємо всі разом зараз виправити. Про що йде мова? У березні місяці поточного року група народних депутатів, зокрема Коновалюк, Цибенко, Гренівецький зареєстрували проект постанови про проведення парламентських слухань на тему: „Про соціальне, медичне і пенсійне забезпечення ветеранів війни та відзначення 65-річчя Перемоги у Великій Вітчизняній війни 41-45 років”. Цей документ пройшов всі необхідні процедури, є всі висновки, два тижні тому профільний комітет його розглянув, тим більше, що наступний пленарний тиждень у нас починається лише 12 травня, я переконливо прошу вас, шановний Олександр Володимировичу дати доручення, щоб на четвер включили це питання і ми визначились з датою проведення.
Я попрошу, щоб ви подивилися ступінь готовності і в разі, якщо це питання готове ми в четвер його поставимо для включення до розкладу засідань на четвер. Народний депутат Унгурян, будь ласка.
Будь ласка, передаю слово Шкілю Андрію.
Народний депутат Шкіль.
Дякую дуже. Я звичайно хотів би наголосити в першу чергу на тому, що законопроекти, які пропонує підтримати Президент, має як мінімум підтримувати президентська фракція, бо тут два варіанти: або Президент лукавить, або його фракція ігнорує, це якби виглядає недостатньо доречно. А з приводу загальної ситуації, то я хотів би наголосити, що нещодавно, а скажімо вчора депутат фракції регіонів Коновалюк, звернувся до керівника УЕФА Мішеля Платіні з вимогою, щоб Львів позбавили прав на проведення чемпіонату з футболу „Євро-2012”. От я не знаю, якими мотивами він керувався, впевнений надуманими, але от ця ненависть до Західної України, до Львова, яка так випромінюється фракцією Партії регіонів, є яскравим підкресленням.
Шановні колеги, обмін думками завершився. Щодо розкладу. Переходимо до розгляду питань передбаченим розкладом засідань на сьогодні. Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Федеративної Республіки Бразилія про наукове і технологічне співробітництво. Реєстраційний номер 0121. Доповідає – заступник міністра освіти і науки Стріха Максим Віталійович.
Вельмишановний Перший заступник Голови Верховної Ради! Вельмишановні народні депутати України! Федеративна Республіка Бразилія сьогодні належить до однієї з найбільш динамічних щодо науково-технологічного розвитку країн світу, відтак, існує багато можливостей для ефективної співпраці України і Федеративної Республіки Бразилії в галузі науки і технології. Угода, яка пропонується сьогодні до ратифікації передбачає такі форми співпраці: обмін вченими, дослідниками, викладачами, обмін науково-технічною інформацією, проведення двосторонніх наукових семінарів, симпозіумів, проведення міжнародних конференцій та виставок, спільне визначення науково-технічних проблем, пріоритетних для обох країн, які сприятимуть в застосуванні наукових досягнень у промисловості, сільському господарстві та інших галузях, створення умов для застосування спільних досліджень та обміном досвідом і ноу-хау, захист інтелектуальної власності. Вельмишановні народні депутати України! Хотів би звернути вашу увагу на те, що цю угоду було підписано ще 16 листопада 1999 року. В Бразилії вона давно пройшла ратифікацію. В український парламент вона неодноразово вносилась в різні скликання, на жаль, щоразу не встигала пройти процедуру ратифікації. Хотілось би вірити, що сьогодні цій Угоді нарешті пощастить, оскільки вона має важливе значення для розвитку української науки. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую, Максиме Віталійовичу. До співдоповіді запрошую голову Комітету в закордонних справа Білоруса Олега Григоровича. О-о! Шановні колеги! Я перепрошую ми, Олег Григорович, вибачте. Ми по повній процедурі йдемо. Шановні колеги! Є запитання в когось до заступника міністра по. ? Тоді я попросив би, Максиме Віталійовичу, будь ласка, поверніться. Олег Григорович, я перепрошую. Ми не проголосували, йдемо по повній процедурі. Є запитання до заступника міністра. Максиме Віталійовичу, будь ласка. Прошу записатися на запитання до заступника міністра. Будь ласка, висвітліть. Волинець передає Адаму Івановичу Мартинюку. Будь ласка.
Дякую. Мартинюк фракція комуністів. Ну звичайно Максиму Віталійовичу, напевно, важко буде відповісти на моє запитання і я не претендую на його точну відповідь, але я хочу визначити цим запитанням відношення уряду, відношення тих, хто має право подавати на ратифікацію відповідних угод. Подивіться, будь ласка, шановні колеги, коли підписана ця угода. В 1999 році! 10 років ми не можемо, не змогли ратифікувати документу, так він, видно, не потрібний. Навіщо ви зараз доказуєте нам, що його треба підтримувати, якщо 10 років він десь валявся. Наступний документ – приблизно теж саме. Тобто це не до вас претензія, я розумію, що ви нещодавно працюєте в Кабінету Міністрів. Але я хочу привернути увагу тих, хто нас слухає сьогодні і в Кабінеті Міністрів, і в Секретаріаті Президента, що не можна так нахлюськи відноситись до виконання своїх службових обов’язків: або не підписуйте, або не подавайте через 10 років на ратифікацію. Бо 10 років.
Дякую. Будь ласка.
Дякую дуже. Я можу ствердити тільки те, що ця угода потрібна. Ця угода вже ратифікована в Бразилії. Як я вже сказав, вона вносилася в попередньому скликанні Верховної Ради України. На жаль, щоразу так ставалося, що термін повноважень Верховної Ради третього, четвертого і п’ятого скликання завершувався раніше, ніж цю угоду встигали ратифікувати. Прошу її ратифікувати нарешті зараз.
Дякую. Анатолій Матвієнко запитання, будь ласка.
Максиму Віталійовичу! Українська республіканська партія „Собор”. Блок „Наша Україна-Народна Самооборона”. Максиме Віталійовичу, ну найперше я дякую вам за те, що ви піднімаєте і в тому числі з архівів речі, які для України сьогодні потрібні, не дивлячись на те, що вони 1999 року. Я розумію, що політично ми вже втратили. Якщо ми сьогодні не ратифікуємо, то ми тим більше політично втратимо і я хотів би закликати своїх колег до того, щоб ми думали, бо вина не нинішнього уряду, не нинішнього міністерства. А до вас запитання, я хотів би, щоб ви коротко поінформували. Крім політичних втрат, які ми отримуємо, які ми реально практичні виводи отримаємо у результаті ратифікації цієї угоди? Якщо можна, коротко прокоментуйте. Дякую.
Вельмишановний Анатолію Сергійовичу, Бразилія належить до тих держав, які вкладають величезні гроші у розвиток національної науки і технологій. Здійснення двосторонніх програм з Бразилією для України дозволяє у наших складних фінансових умовах залучати достатньо значні кошти для розвитку нашої науки, я вже не кажу про специфічну сферу космосу, де співробітництво України з Бразилією так само є вельми перспективною.
Дякую. Народний депутат Попеску запитання.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановний Максиме Віталійовичу, як тут було зазначено, вже 10 років, як було підписано цієї угоди. За цей час Федеративна Республіка Бразилія стала однією з провідних країн, яка пішла по шляху виробляння високотехнологічного біопалива. У разі, якщо ми ратифікуємо цю угоду, оскільки за цей час пройшло такий. пройшов такий час і з’явилися нові можливості співпраці. Чи передбачає ця угода, щоб співпрацювати у цій галузі, особливо через призму того, що у нас існує проблема спалювання мастильних матеріалів, проблема з газом і інші проблеми? Дякую.
Дуже вдячний за запитання. Безумовно, так, угодою передбачено, що уповноважені органи у відповідних сферах обох сторін визначають пріоритети і, безумовно, це є один з потенційних пріоритетів нашого співробітництва.
Дякую, Максим Віталійович. До співдоповіді запрошую голову Комітету у закордонних справах Білоруса Олега Григоровича.
Шановні народні депутати, Комітет у закордонних справах останній період уважно стежить за тим, щоб завали ратифікаційних законів були розчищені. Ми звернулися до Кабінету Міністрів, до Міністерства закордонних справ, до інших відомств підняти всі угоди, які були підписані, проінвентарізувати їх і вирішити їх долю. Крім цього, багатостраждального закону є і інші. Я думаю, що потрібно зробить все, щоб не позорить нашу славну державу. Що стосується цього законопроекту. Комітет у закордонних справах уважно розглянув зазначений проект і одноголосно ухвалив рекомендувати Верховній Раді ратифікувати цей законопроект. Мета є розвиток найбільш пріоритетних напрямів науково-технічного співробітництва двох великих держав. Бразилія – сьогодні це зростаючий гігант в Південній Америці. Це наш ринок і це наша зона співробітництва. Вже говорили тут і про космос, і про „Петрогаз”, де ми можем збувать нашу промислову продукцію. Тому нема сумнівів, що налагодження двохстороннього науково-технічного співробітництва вкрай вигідне і для України. Головне науково-експертне управління вважає, що зазначена угода може бути ратифікована Верховною Радою. Відповідно до висновку Комітету з питань Регламенту, зазначений законопроект зареєстрований згідно з вимогами. Для бюджету жодних негативних наслідків немає. Просимо підтримати це ратифікаційне рішення. Дякую.
Дякую, Олег Григорович. Запитань не буде, Олег Григорович? Є бажаючі обговорити даний документ? Немає? Оскільки немає, немає бажаючих обговорити, я прошу підтримати міністерство та комітет, який рекомендує підтримати проект закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Федеративної Республіки Бразилія про наукове і технологічне співробітництво. Законопроект 0121. Прошу голосувати. [[10:52:20]] За-379 Угода ратифікована. Шановні колеги, враховуючи побажання, які тут звучали, щоби ми не розглядали законопроекти, які 10 років до нас доходять, щоб ми попрацювали за скороченою процедурою і швидше б ми законопроектів розглянули. Я просив би тоді відреагувати на цю пропозицію. Хто за те, щоб ми перейшли розглядати законопроекти за скороченою процедурою, прошу голосувати. [[10:53:00]] За-165 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про ратифікацію Угоди між Урядом України та Урядом Сполучених Штатів Америки про співробітництво у сфері науки та технологій. Доповідач – заступник міністра освіти та науки Стріха Максим Віталійович, будь ласка.
Вельмишановні народні депутати, вельмишановний заступнику Голови Верховної Ради України, Угоду між Урядом України та Урядом Сполучених Штатів Америки про співробітництво у сфері науки та технологій було підписано 4 грудня 2006 року Прем’єр-міністром України Віктором Федоровичем Януковичем. Метою цієї Угоди є створення належних умов для ефективного використання науково-технічного потенціалу обох країн для захисту інтелектуальної власності, зміцнення наукових і технологічних можливостей сторін, інтенсифікація і розширення стосунків між науковими спільнотами обох країн, а також сприяння науково-технологічному співробітництву в мирних цілях, я хочу особливо це підкреслити, що становлять взаємний інтерес та вигоду. Сферами дії Угоди так само, як і у попередньому випадку, є обмін науково-технічною інформацією, обмін науковими і технічними фахівцями, проведення спільних семінарів, конференцій, виставок, підготовка науковців і технічних фахівців, спільне виконання наукових досліджень, спільне участь у міжнародних програмах. Хочу особливо звернути увагу на той аспект, що Угода докладно регламентує аспекти захисту правового інтелектуальної власності, створеною в рамках такого співробітництва. З огляду на значення цієї Угоди для розвитку української науки і технології, для тих потенційних можливостей. з огляду на ті потенційні можливості, які українська наука і технології отримують від взаємовигідного партнерського співробітництва з наукою і технологіями такої потужної держави як Сполучені Штати Америки, а також з огляду на те, що вперше належним чином буде захищено інтелектуальні права українських дослідників, прошу підтримати проект цієї угоди. Дякую.
Дякую, Максим Віталійович. Сідайте. До співдоповіді запрошую голову Комітету у закордонних справах Білоруса Олега Григоровича.
Шановні народні депутати! Комітет у закордонних справах на своєму засіданні уважно розглянув зазначений законопроект і одноголосно ухвалив підтримати його прийняття Верховною Радою України в якості ратифікаційного закону. Головною метою прийняття цього законопроект, як уже сказав заступник міністра освіти і науки, є поглиблення співробітництва і встановлення ефективних партнерських відносин між Україною і Сполученими Штатами Америки. Наш національний інтерес вимагає захисту інтелектуальної власності України, зміцнення наукових і технологічних можливостей наших продуцентів нових технологій, ноу-хау і інтенсифікації зв’язків співробітництва між вченими України і Сполученими Штатами Америки. Головне науково-експертне управління, розглянувши цей законопроект, заключає, що ця угода цілком може бути ратифікованою. Ратифікацію підтримує і регламентний комітет. Прошу підтримати ці рекомендації. Дякую.
Дякую, Олеже Григоровичу. Шановні колеги, маємо можливість обговорити два -за, два – проти. Є охочі виступити з приводу цієї угоди? Немає? Тоді ставлю на голосування пропозицію комітету – підтримати проект Закону про ратифікацію Угоди між урядом України та урядом Сполучених Штатів Америки про співробітництво у сфері науки та технологій [[законопроект 0122]]. Прошу голосувати. [[10:57:44]] За-331 Угоду ратифіковано. Оголошую до розгляду проект Закону про ратифікацію Сінгапурського договору про право товарних знаків [[0123]]. До доповіді запрошую заступника міністра освіти і науки Максима Віталійовича Стріху, будь ласка.
Вельмишановний заступнику Голови Верховної Ради України, вельмишановні народні депутати України! Проект Закону України про ратифікацію Сінгапурського договору про право товарних знаків розроблений на виконання пункту першого рекомендацій парламентських слухань „Захист прав інтелектуальної власності в Україні. Проблеми законодавчого забезпечення та правозастосування”, схвалених Постановою Верховної Ради від 27 червня 2007 року. Запропонований проект передбачає ратифікацію Україною Сінгапурського договору про право товарних знаків, прийнятого в місті Сінгапурі 27 березня 2006 року з метою гармонізації існуючих норм, правил та спрощення процедур у сфері охорони прав на знаки. До договору додаються докладні правила про право товарних знаків, що стосуються порядку регулювання будь-яких адміністративних вимог, питань або процедур щодо договору і містять типові міжнародні форми повідомлень. Слід зауважити, що сторона самостійно визначає для себе мову цих повідомлень. Варто також відзначити, що договори і правила застосовуються не лише до зримих означень, а і до всіх типів означень, з яких можуть складатися знаки згідно з правом договірної сторони та включають формальності щодо представлень усіх типів знаків. Крім того, порівняно з Договором про закони щодо товарних знаків у договорі розширено види засобів і форм передачі заявки на знаки та інші інформації щодо заявки, чи реєстрації знаків, які може вибирати самостійно договірна сторона. Зокрема, вона може визначити, чи приймати повідомлення на папері, в електронній формі, або в будь-якій іншій формі. Ратифікація договору матиме позитивні політичні та соціально-економічні наслідки для України, оскільки його договірними сторонами вже стали передові держави світу. І співробітництво України з цими державами дасть змогу запровадити єдині механізми реалізації правових норм у сфері охорони інтелектуальної власності і охорони прав на товарні знаки, що сприятиме під.
Дайте можливість завершити.
Дякую.
Дякую, Максиме Віталійовичу. До співдоповіді запрошую голову Комітету у закордонних справах Білоруса Олега Григоровича.
Шановні народні депутати, Комітет в закордонних справах на своєму засіданні розглянув зазначений законопроект і ухвалив рішення підтримати його і рекомендувати Верховній Раді, ратифікувати. Сінгапурський договір про право товарних знаків має пряме відношення до захисту інтелектуальної власності України. Мета цього закону, як уже підкреслював доповідач від уряду, є розвиток пріоритетних напрямів і подальше ефективне використання існуючих міжнародних норм, правил та спрощення процедур у сфері охорони прав на товарні знаки. Головне науково-експертне управління розглянуло цей законопроект і вважає, що сінгапурський договір про право товарних знаків може бути ратифікований Верховною Радою. Комітет Верховної Ради з питань Регламенту висловив застереження щодо процедури самого подання законопроекту на ратифікацію. Це стосується і затримки, і так далі. Просимо підтримати і ратифікувати цей законопроект.
Дякую, Олеже Григоровичу. Шановні колеги, є бажаючі виступити з приводу даного законопроекту? Немає бажаючих. Тоді прошу підтримати позицію комітету і проголосувати за законопроект про ратифікацію сінгапурського договору про право товарних знаків 0123. Прошу голосувати. [[11:02:46]] За-382 Угоду ратифіковано. Переходимо до розгляду проекту Закону про ратифікацію Меморандуму про взаєморозуміння між Кабінетом Міністрів України та Організацією з безпеки і співробітництва в Європі щодо проекту ОБСЄ - Україна стосовно утилізації запасів меланжу [[компоненту рідкого ракетного палива]]. Запрошую до доповіді міністра оборони України Єханурова Юрія Івановича.
Шановний Микола Володимирович! Шановні народні депутати! У Збройних силах України зберігається надлишкові компоненти рідкого ракетного палива з яких меланж складає 16,3 тисячі тонн. Меланжі зберігаються на шести об’єктах Збройних сил України, а саме Калинівка Вінницька область, Ценжів Івано-Франківської, Радехів Львівської, Шевченкове Харківської, Біла Церква Київської і Любашівська Одеської області. Міністерством оборони спільно з Міністерством закордонних справ України і Секретаріатом ОБСЄ проводиться робота щодо реалізації спільного проекту утилізації надлишкового меланжу України за кошти, що надаються країнами донорами. 5 березня 2008 року підписаний Меморандум про взаєморозуміння між ОБСЄ і Кабінетом Міністрів України щодо проекту ОБСЄ Україна щодо проекту ОБСЄ – Україна стосовно утилізації запасів меланжу. 15 грудня 2008 року ОБСЄ розпочата процедура міжнародного тендеру з утилізації меланжу, обсяг робіт на дев’ятий рік в рамках першого етапу проекту становить утилізація 3,1 тисячі тонн меланжу за кошти ОБСЄ. За оцінкою Міністерства оборони України витрати на утилізацію зазначеної кількості меланжу становитимуть близько 6 мільйонів євро. Згідно з положеннями Меморандуму в період з 6 по 26 березня 2009 року два представники України прийняли участь у роботі оціночного комітету, на якому розглянуті тендерні пропозиції. Організаторами тендеру планується завершити процедуру тендеру в другій половині квітня поточного року. З метою якнайшвидшого започаткування практичної фази утилізації меланжу в Україні прошу схвалити проект Закону України про ратифікацію Меморандуму про взаєморозуміння між ОБСЄ і Кабінетом Міністрів України стосовно утилізації запасів меланжу. Дякую за увагу
Дякую, Юрію Івановичу. До співдоповіді запрошую голову Комітету у закордонних справах Білоруса Олега Григоровича.
Шановні народні депутати! Я маю честь уже багато років представлять Верховну Раду України в Парламентській Асамблеї ОБСЄ на постах президента Генерального комітету, а сьогодні вже декілька років віце-президенту. В Парламентській Асамблеї ОБСЄ. З певною гордістю я відзначаю, що цей документ є результатом продуктивного співробітництва уряду України з ОБСЄ. Як доповів міністр оборони, ОБСЄ і інші донори виділяють більш як 6 мільйонів євро на утилізацію цього страшного яду, який розміщений в загальній кількості більше як 16 тисяч тон по всій Україні, тому немає жодних сумнівів в своєчасному ратифікаційному рішенні нашої Верховної Ради. Комітет у закордонних справах розглянув зазначений законопроект і одностайно ухвалив рішення рекомендувать Верховній Раді ратифікувати цей законопроект. Головне науково-експертне управління Верховної Ради і Комітет Верховної Ради України з питань національної безпеки і оборони у своїх висновках також вважають, що Меморандум про взаєморозуміння між Кабінетом Міністрів України і Організацією з безпеки і співробітництва в Європі щодо проекту ОБСЄ – Україна стосовно утилізації запасів меланжу може і повинен бути ратифікований. Комітет з питань Регламенту зазначає, що даний законопроект зареєстрований в процедурах згідно з вимогами статей 90 і 92-ї Регламенту.
Дякую, Олегу Григоровичу. Шановні колеги, є охочі тут висловитися. Прошу записатися. Нагадую: два – за, два – проти. Да, будь ласка. Там, у нас 2 записалося. Шкіль Андрій, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Дякую. Я хотів би по першому кілька слів сказати, саму історію законопроекту, тому що ми говоримо про утилізацію ядерного, перепрошую, ракетного пального, яке, в принципі, мусить бути і було зроблено достатньо давно. Але у зв’язку з тим, що постійно відкладався через проходження Верховну Раду відповідна ратифікація відповідної постанови, то це затягувалося, і це в очікуванні десятки територій в Україні. Це, звичайна річ, і Східна Україна, і Західна Україна, і Центральна Україна страждають від того, що ми маємо на своїй території величезну кількість тяжких для переробки і дуже дорогих в переробці ракетних топлив. Тому я вважаю, що тут не може бути навіть питання дискусій: ми повинні підтримати одноголосно, величезною кількістю голосів - і дати можливість прибрати цю небезпеку з території країни. Все виписано і вивірено, є досвід світовий і країн колишніх Радянського Союзу, які подібним чином утилізували ракетне пальне. Тому я вважаю, що тут це просто вже є питанням честі Верховної Ради, наших співвітчизників, співгромадян – позбавити цієї постійної, перманентної загрози, яка, на превеликий жаль, присутня в українській землі, в українських чорноземах. Тому я вважаю, це як наслідок перебування України в Совєтському Союзі, коли ми тут озброювалися, намагалися погрожувати цілому світу, то тепер з допомогою цивілізованого світу, який, як виявилося, не загрожував ні нам, ні нікому в принципі, ми повинні позбавитися тяжкого спадку, тяжкого спадку Совєтського Союзу. Дякую.
Дякую. Тарас Чорновіл.
Абсолютно підтримуючи ратифікацію того договору і підкреслюючи, що наш комітет, розуміючи всю значимість, в ультракороткі терміни вивчив його, проаналізував і підтримав, я прошу решту часу передати генералу Кузьмуку для фахового виступу.
Будь ласка, Олександр Кузьмук, мікрофон.
Дякую. Шановні колеги, це паливо було для систем протиповітряної оборони. У нас їх 16300 тонн. Це не просто отрута, це надзвичайна отрута. Але трагедія в іншому. Для потреб Міністерства оборони потрібно лише 300 тонн. Для утилізації цього палива урядом в бюджеті передбачено 2 мільйона гривень. До сих пір ні копійки грошей не поступило. А ці гроші, у першу чергу, повинні бути на додаткові споруди Ради безпеки. Це паливо має термін зберігання всього 8 років. Зберігається воно з 70-х років. Товщина стінок резервуарів замість 8 міліметрів вже стала 1,5 міліметра. Тому, перше, гроші, євро, ОБСЄ повинні піти на ці якраз небезпечні, пошкоджені резервуари. І по-друге, змусити уряд негайно профінансувати передбачену бюджетом програми на утилізацію міланжу. Прошу підтримати.
Дякую, Олександре Івановичу. Шановні колеги, якщо не буде заперечень, у нас є певні застереження до цього документу, колег не устигли „проти” записатися. Я думаю, буде справедливо, по хвилині щоб ми і застереження послухали. Не буде питань? Тоді я Олександру Черноморову надаю слово і Михайлу Косіву після нього. Олександр Черноморов, будь ласка, фракція Партії регіонів.
Я хочу несколько слов сказать как специалист по ракетному топливу, по образованию. Уважаемые коллеги! Что является основой меланжа, окислителя, прежде всего? Концентрированная азотная кислота. Почему не рассматриваются варианты отправки этого продукта в химическую промышленность и в промышленность, производящую азотные удобрения? Что мешает, секретный статус? Так в 56-м году дан секретный статус. Уже все знают школьники состав этого меланжа. Поэтому. понятно, что стремление получить деньги от кого-то на переработку – это мы всегда, пожалуйста, но пойти рациональным путем. Спросите химические предприятия, если им дать дармовой азотной кислоты, согласны они будут на это или нет? Вместо этого мы придумываем меморандумы, утверждаем законопроектами и еще долго будем ждать денег оттуда, чтобы утилизировать полностью это дело. Может быть надо будет иметь другой подход к этой проблеме?
Дякую. Народний депутат Косів, будь ласка, хвилину.
Михайло Косів, "Блок Юлії Тимошенко", партія „Реформи і порядок”. Я, власне, хотів би підтримати те, що сказав мій попередник, бо у переліку тих місць, у яких зберігається меланж, Юрієм Івановичем було назване місто Радехів. Радехів входить, Юрію Івановичу, до 117-го виборчого округу, в якому я працюю від імені нашої фракції. Отже, я був там на тому місці, де зберігається значна частина цього рідкого палива. І мушу вам сказати, що на деяких.
Юрію Івановичу, до вас тут мудрі пропозиції. Юрію Івановичу, будь ласка. Не заважайте Юрію Івановичу слухати пропозиції депутатів, будь ласка.
отих об’ємностях металевих товщина стінок зменшується вже десь до півтора міліметра, отже, якщо це негайно. Так, отже запас міцності, як кажуть спеціалісти, максимум на два роки, але.
Дайте можливість завершити
Отже, перше, треба негайно якось терміни скоротити. А, по-друге, знову ж таки із того меланжу виходить дуже добре мінеральні добрива. Отже, на ці мінеральні добрива можна переробляти і вже в мене в Радехові польські спеціалісти значну частину цього залишку переробили на потреби сільського господарства. Отже, от такі моменти там треба обов’язково врахувати.Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення завершено. Я думаю, що міністр оборони ці пропозиції послухав і буде реалізовувати. А я ставлю на голосування пропозицію комітету підтримати проект Закону про ратифікацію Меморандуму про взаєморозуміння між Кабінетом Міністрів України та Організацією з безпеки і співробітництва в Європі щодо проекту ОБСЄ - Україна стосовно утилізації запасів меланжу компоненту рідкого ракетного палива. Реєстраційний номер 0126. Прошу голосувати. [[11:15:37]] За-397 Угода ратифікована. Шановні колеги, рухаємося далі. У нас автор законопроекту наступного Віктор Степанович Олійник звернувся з заявою в зв’язку з необхідністю доопрацювати прошу перенести розгляд законопроекту внесеного мною проекту Закону про внесення змін до Закону „Про статус соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" на пізніший термін. Не буде заперечення, щоб ми не розглядали його? Є заперечення. Ні, колеги, тоді мусимо поставити на голосування. Хто за те, щоби перенести розгляд законопроекту про статус соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи. Прошу голосувати. [[11:16:40]] За-191 Рішення не прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" [[щодо посилення соціального захисту]]. Доповідач – народний депутат України Олійник Віктор Степанович. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги! Вашій увазі пропонується проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" [[щодо посилення соціального захисту дітей чорнобильців]]. Даний законопроектом передбачається позачергове обов’язкове забезпечення дітей громадян, які постраждали у наслідок Чорнобильської катастрофи, віднесених до першої категорії місцями не тільки в дошкільних закладах це передбачено законом, але і у середніх навчальних закладах не залежно від їх відомчої приналежності. Хочу нагадати, що мова іде про дітей чорнобильців інвалідів, це тої категорії, яка найбільше постраждала власне під час цієї катастрофи. Також передбачається даним законопроектом надання права дітям громадян, віднесених до першої, другої, третьої категорії, постраждалих у наслідок Чорнобильської катастрофи, право вступу поза конкурсом не тільки до державних, як це передбачено чинним законодавством, але і до комунальних вищих та професійно-технічних закладів освіти та на курси для професійно-технічного навчання з обов’язковим наданням гуртожитку і виплатою підвищеної стипендії. Фактично даним законопроектом пропонується урівняти права дітей-чорнобильців, які навчаються у державних і комунальних закладах. Слід зазначити, що на сьогодні право вступу поза конкурсом до державних, і я підкреслюю, комунальних вищих навчальних закладів певної категорії громадян передбачено низкою законів України, зокрема Законами про основи соціальної захищеності інвалідів України, про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту і Законом про підвищення престижності шахтарської праці. Викладені у законопроекті пропозиції підтримуються Головним науково-експертним управлінням і Комітетом з питань екологічно політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. Враховуючи те, що сьогодні ще наближається чергова дата Чорнобильської катастрофи, прошу підтримати даний законопроект у першому читанні.
Дякую, Вікторе Степановичу. До співдоповіді запрошую першого заступника голови Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Шершуна Миколу Харитоновича.
Шановний головуючий, шановні колеги! Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи на своєму засіданні 24 грудня 2008 року розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи”. Мова йде щодо посилення соціального захисту, а також зауваження і пропозиції, які на той час надійшли від Головного науково-експертного управління, Міністерства праці та соціальної політики, Міністерства освіти і науки, Міністерства фінансів. Мета законопроекту – посилення соціального захисту громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи. Міністерство праці у своєму висновку від 8 грудня 2008 року підтримує запропоновані доповнення до чинної редакції закону. Міністерство освіти і науки висловили зауваження і пропозиції, які можуть бути частково враховані при підготовці законопроекту до другого читання. Міністерство фінансів законопроект не підтримано. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку від 22 грудня 2008 року відмічає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу з урахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Профільний комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи” прийняти за основу. Просимо підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую, Миколо Харитоновичу. Я так розумію, є потреба обговорити даний законопроект. Тому просив би записатися, нагадую, два – за, два – проти. Будь ласка, покажіть, хто у нас записався. Так, народний депутат Васильєв. Немає. Немає, не чую. Народний депутат Симоненко Петро Миколайович.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги, я хотел бы подчеркнуть, что мы будем голосовать за данный проект постановления. А Парламентские слушания, которые мы проводили, как и традиционно проводили в предверии годовщины чернобыльской трагедии, показали, что практически проблемы не уменьшаются, а увеличиваются. Это во-первых. Во-вторых, многие, а вернее большинство из принимаемых ранее решений не выполняется властью абсолютно. Третье. Законодательство, которое имеет место сегодня, оно не удовлетворяет и не решает всех тех проблем, которые чернобыльцы ставили на парламентских слушаниях. Далее. Сокращается бюджетное финансирование, во многих случаях не оказывается надлежащая медицинская помощь, жилищная проблема не решается, а наоборот осложняется. Я уже не говорю о более прозаических там вещах, которые связаны с их отдыхом и питанием. Поэтому фракция Компартии, голосуя за этот проект, еще раз предупреждает, что надо принимать радикальное.
Дякую, Петро Миколайович. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету – підтримати законопроект, прийняти за основу законопроект про внесення змін до Закону „Про статус і соціальний захист громадян, що постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи”. Прошу голосувати. [[11:23:18]] За-312 Документ прийнято за основу. Далі комітет нехай працює і готує до другого читання. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про благодійництво та благодійні організації" [[нова редакція]]. Доповідач – народний депутат України Смітюх Георгій Євдокимович, будь ласка.
Шановні народні депутати, на ваш розгляд виноситься законопроект про благодійну діяльність. Благодійна діяльність відіграє велику роль у реалізації важливих суспільних функцій, в першу чергу у сфері розвитку національної культури, збереженні її спадщини, гуманістичного виховання населення. Однак, не зважаючи на певні досягнення у цій сфері, в нашій країні сучасне вітчизняне благодійництво все ж таки розвивається досить уповільнено, стихійно і без належної підтримки з боку держави та нормативної бази. В Україні недостатньо або відчутні належні моральні та соціальні стимули розвитку благодійництва та меценатської діяльності такі, як нагородження державними відзнаками, присвоєння почесних звань, увінчання імені і таке інше. Тому чинний Закон України „Про благодійництво та благодійні організації” від 16 вересня 1997 року потребує, на мій погляд, певного удосконалення. Метою запропонованого законопроекту є створення належних умов для поступального розвитку української культури, збереження, відтворення та охорони культурно-історичного середовища, естетичного виховання молоді, проведення наукового дослідження в сфері мистецтва, теорії та історії, культури України. Законопроектом пропонується вдосконалити визначення та розмежування понять „благодійництва” та „меценатства” за напрямами діяльності. Друге. Визначити осіб – набувачів меценатської допомоги і запровадити новий тип благодійних організацій, меценатських організацій. Третє. Заборонити надання благодійної та меценатської допомоги за рахунок державного та місцевих бюджетів. Четверте. Підсилити гарантії вільного обрання благодійниками та меценатами напрямків та форм їх діяльності, конкретизуються ці напрямки. Зокрема, формами такої діяльності пропонується визначити фінансову та матеріальну допомогу, надання безоплатних послуг, організацію та проведення благодійних та меценатських акцій, аукціонів, лотерей.
Дайте можливість завершити.
запровадження договірної форми надання меценатської благодійної допомоги з метою вдосконалення правових механізмів забезпечення благодійної та меценатської діяльності. Змінити в територіальному аспекті діяльність організацій та оптимізацію процесів її реалізації. Для благодійників та меценатів посиляться пільги та інші стимули державної підтримки. Зокрема пропонується запровадити звання „Заслужений меценат України” та „Заслужений благодійник України”. Шановні народні депутати, ви маєте в матеріалах висновки Міністерства фінансів, де основний, так сказати, негативний висновок є те, що даним законом будуть нібито, на їх погляд, недостатні надходження так званого податку на ПДВ. Ви знаєте, що цей податок в Україні самий такий кримінальний або самий непрозорий, як його сьогодні називають. Так, на сьогоднішній день, ви знаєте, не повернуто тільки ПДВ біля 17 млрд. Якщо Міністерство фінансів рахує, що цей закон зменшить податки, то я рахую, що якщо такий податок сьогодні діє і не на користь України, то на це не обов’язково звертати увагу. Тому прошу вас підтримати цей законопроект в першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую, Григорій Євдокимович. До співдоповіді запрошую голову Комітету з питань культури і духовності Яворівського Володимира Олександровича.
Шановні парламентарії і шановні наші виборці! Я хочу довести до вашого відома про те, що в Україні існує законопроект про благодійництво, його автор сидить тут у залі – Михайло Косів. Він, до речі, підготував зараз і поправки нові до цього законопроекту, і ми маємо новий законопроект народного депутата Смітюха. Відразу скажу про те, що сама тема – це тема європейська, тема висока про те, що ми повинні з вами плекати і заохочувати, і фактично виростити або покоління, або певний прошарок у суспільстві благодійників, які від цього будуть мати певну якусь користь, тобто їм будуть якісь певні пільги і тому подібне. Так живе весь світ, і уже давно говориться, фактично майже 20 років в Україні говориться, що непогано було би, щоби на таку базу перейшла і Україна. Через те Комітет з питань культури і духовності приязно поставився до цього законопроекту. Це дуже добрий крок, дуже добрий знак для нашого суспільства. Ми справді запропонували винести його на сесію, але винести за однієї умови. На той час ми не мали фінансової експертизи в що це обійдеться українському бюджету. На сьогоднішній день мабуть вам уже ці документи роздали, вони у мене є, є висновок Міністерства фінансів, і я чесно вам скажу, я просто вжахнувся. Ідеться про 70 мільярдів гривень. Це фактично ті гроші, та дірка, яка сьогодні є в українському бюджеті і який ми намагаємося залатати з усіх сил, які тільки-но є, і за рахунок Міжнародного валютного фонду і внутрішніх ресурсів і тому подібне. Через те питання є, питання дуже важке, я ще раз кажу. Через те думайте, народні депутати, як діяти, тому що просто прийняти цей законопроект сьогодні і мати – ще раз повторюю – збитків в бюджеті 70 мільярдів я не знаю, чесно кажучи. При всій моїй 100-відсотковій.
Дайте можливість завершити.
Я завершую. При всій моїй стовідсотковій прихильності до того, що нам треба врешті прорвати все-таки цю лінію і мати такий законопроект, але думайте, я не думаю, що він сьогодні саме на часі. Дякую.
Дякую, Володимир Олександрович. Шановні колеги, прошу записатись на обговорення, оскільки резонансний законопроект. Два – за, два – проти. Будь ласка, висвітіть.
Будь ласка, повторіть запис. Кажуть, що записувались „за” – не записались. Народний депутат Косів, будь ласка.
Михайло Косів, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”, партія „Реформи і порядок”. Доповідач називав моє прізвище, у зв’язку з тим що я, справді, є автором отого закону: про благодійництво і благодійні організації, - до якого сьогодні наш колега Смітюх пропонує внести відповідні зміни. Одначе я тут не із авторських ревнощів виступаю. Я хочу сказати, що я ж також, Олександре Володимировичу, вніс поправки до даного закону, і вони із сесії на сесію переносяться, і вони є у плані роботи нинішньої сесії, але чомусь мого колеги проект сьогодні стоїть, а мого немає. Це абсолютно з точки зору роботи Верховної Ради є недопустимо, бо мали би бути всі автори, якщо це питання обговорюється. Це по-перше. А, по-друге, мій проект закону також обговорювався і на рівні Міністерства фінансів, і на рівні нашого Комітету з питань фінансової політики, Сергія Терьохіна. І вони винесли такий вердикт, щоб на даному етапі, оскільки ці, значить, наші пропозиції стосуються змін до бюджету і дуже значних змін до бюджету, то спочатку винести, ну, з’ясувати це питання, яке стосується фінансової політики уряду. А потім уже говорити про якісь інші додатки, які стосуються чисто гуманітарної сфери до цього закону. Я сьогодні за цей закон голосувати не можу і закликаю і всіх нас, щоб все-таки ще дуже добре подумали перш, ніж приступати до прийняття такого закону.
Дякую. Скубашевський Станіслав Валеріанович, будь ласка.
Слово прошу передати Смітюху.
Смітюх Григорій Євдокимович, будь ласка.
Шановні народні депутати, в зв’язку із тим, що на доповідь цього законопроекту, або пояснення необхідності прийняття цього законопроекту 2 хвилини дуже мало було, я хочу деякі репліки сказати пану Яворівському. Дійсно, на комітеті було прийнято рішення: рекомендувати Верховній Раді і комітет підтримав цю точку зору. Я в ніякому разі не хочу скористатися правом діючого закону, щоб був автор колега Косів. Разом з тим, наголошую, що його поправки, або інших депутатів поправки можуть бути викладені, або можуть бути в цей закон прийняті під час між першим і другий читанням. І цей закон, якщо Верховна Рада прийме, повернеться до вашого комітету, який пан Яворівський очолює. І буде вносити ті, чи інші поправки, тоді зал буде визначатися. Тому я би просив, не дивлячись на те, що основна позиція Міністерства фінансів сьогодні полягає в тому, що якобы ці гроші підуть в тінь, на самом ділі ці гроші дають можливість меценатам і благодійникам направити на конкретні справи, в конкретному регіоні, для конкретних потреб. Так як завжди, ви знаєте, що місцеві бюджети не мають за що, державний бюджет не завжди приділяє цьому увагу. Тому такі складові важливої частини нашого життя, яккультура, спорт, медицина та інші, які кошти можуть направити за участю конкретних осіб того чи іншого регіону, будуть наоборот розвивати місцеві потреби, вирішувати конкретні нагальні потреби. І мене дивує виступ пана Яворівського у тій частині, що він говорить, що бюджет буде зменшений. Та наоборот ці кошти будуть направлені. Це є єдина можливість у правовому полі, як у всьому світі це прийнято, в законному порядку направляти ці кошти і вирішити регіональні проблеми. Тому я прошу передати ці функції регіональним бізнесменам, регіональній владі, і ці кошти будуть прозоро направлятися і працювати на ці потреби, нагальні, які сьогодні.
Дякую. Терьохін Сергій Анатолійович. Терьохін Сергій Анатолійовичу, прошу, будь ласка.
Дякую. Ви знаєте, у нас є категорія законотворців, які люблять використовувати у назвах законів такі красиві слова, як благодійництво, соціальний захист, любов і надія. Насправді, за такими красивими словами завжди, як у відомому, одному з відомих правил Мерфі, яке звучить так: „Про що б люди між собою не говорили, завжди мова йде про гроші”. От у цьому випадку абсолютно такий самий варіант. У законопроекті повністю спутані такі поняття, як благодійництво, як меценатство, як спонсорство. Надається право займатися гральною діяльністю благодійним організаціям. І взагалі, мені здається, що доповідач правильно сказав, що цей законопроект необхідний лише регіональним бізнесменам. Ми за нього голосувати не будемо.
Обговорення завершено. Репліка, одна хвилин, Яворівський Володимир Олександрович. Володимире Олександровичу, мабуть, треба сісти на своє місце.
Я й сиджу на своєму. Я просто хотів уточнити, підвести підсумок нашої дискусії і уточнити позицію Комітету з питань культури і духовності. Я ще раз повторюю комітет вважав і вважає, що нам обов’язково потрібно виходити на світову норму, обов’язково потрібно заохочувати благодійників. Я не кажу про якісь дрібні технічні огріхи в цьому законопроекті і зголошуюся з автором, про те, що їх можна було до другого читання почистити. Але я ще раз хочу сказати про те, що ми думали, що, можливо, йдеться там про якихось мільйонів п’ять, шість, сім, вісім. Але коли, і ми прекрасно розуміємо, що це є процедура, що ми на кожний законопроект повинні мати фінансовий висновок. Ми маємо цей висновок, йдеться про 70 мільярдів. Ось чому я ще раз звертаюся, сьогодні це був би просто злочин, вийняти з бюджету ці кошти.
Шановні колеги! Ставиться на голосування про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Закону України „Про благодійництво та благодійні організації” [[реєстраційний номер 2571]]. Прошу визначатись. [[11:38:18]] За-190 Рішення не прийнято. Є пропозиція на повторне перше читання? Будь ласка, ставлю пропозицію про направлення проекту Закону номер 2571 на повторне перше читання. Прошу голосувати. [[11:38:52]] За-203 Рішення не прийнято. Законопроект не прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального та Кримінально-виконавчого кодексів України [[щодо забезпечення захисту прав засуджених осіб в установах виконання покарань]]. Реєстраційний номер 2151, доповідає – Віктор Дмитрович Швець.
Шановний Олександр Володимирович! Шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується законопроект, який можна охарактеризувати коротко як такий, що спрямований на гуманізацію кримінального покарання і процедури його виконання. Метою законопроекту є підвищення захисту прав засуджених в установах виконання покарань шляхом поліпшення умов тримання засуджених, встановлення гарантій дотримання прав засуджених, розширення повноважень щодо громадського контролю, заборони дискримінації засуджених, приведення розміру мінімальної жилої площі на засудженого у відповідність з європейськими стандартами. Крім того, законом пропонується внести зміни до Кримінально-процесуального кодексу, асаме: до статті 156, згідно з якою встановлюється максимальні терміни тримання підсудного під вартою в якості запобіжного заходу. Тобто в мінімальний термін, як це і передбачено частиною першою статті 156, залишається два місяці. А от максимально пропонується внести, тобто граничні розміри: для злочинів невеликої тяжкості – до 6 місяців і до двох років - у справах про тяжкі злочини. Що стосується осіб, які обвинувачені. вчинені злочини, за які передбачено покарання у вигляді пожиттєвого покарання, то строк тримання під вартою не обмежується. Також передбачені зміни, які стосуються створення умов для виправлення і запобігання вчиненню нових злочинів засудженими та іншими особами. Пропонується виключити з Кримінально-виконавчого кодексу України поняття „ресоціалізація” засуджених, оскільки така мета і завдання кримінально-виконавчого законодавства України не відповідає вимогам, визначеним Кримінальним кодексом України. Передбачено заборону щодо дискримінації засуджених за ознакою раси, кольору, шкіри, статі, мови, релігійної, політичних та інших переконань. Розширюються повноваження громадського контролю. Далі. Щодо виконання.
Будь ласка, плюс дві хвилини від комітету.
Щодо виконання покарання, пов’язаних з позбавлення волі передбачено, що новоприбулі до виправного центру будуть проходити медичне обстеження з метою виявлення інфекційних та інших захворювань протягом 14 діб. В цілому зміни до Кримінального, Кримінально-процесуального і Кримінально-виконавчого кодексів спрямовані на гуманізацію нашої кримінальної виконавчої системи, на розширення видів покарань, які не передбачають позбавлення волі, а також щодо тих норм, які передбачені в Конвенції про основні права і свободи людини. Головне науково-експертне управління пропонує даний законопроект прийняти в першому читанні. Уряд України також підтримує цей законопроект без зауважень. Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності на своєму засіданні розглянув цей законопроект і пропонує прийняти його за основу. Хотів би доповнити, що Верховний Суд, Генеральна прокуратура, Міністерство внутрішніх справ, провідні наукові, юридичні установи нашої держави також підтримують цей законопроект. Тому, шановні колеги, прошу підтримати законопроект в першому читанні.Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Записуємося два за – два проти. Зарубінський Олег Олександрович.
Дякую, Олександре Володимировичу. Олег Зарубінський „Блок Литвина”. Ви знаєте, я переглянув і текст законопроекту, і висновок на нього Науково-експертного управління, і тут багато дійсно є позицій, де визначаються певні неточності і певні неузгодженості. Але от слухаючи голову комітету профільного і розуміючи, що переважає, мені здається, що варто звернути було б увагу, перш за все на позитиви. Один позитив був вже сказаний. Він пов’язаний з тим, що не можна утримувати людину вічно, коли він перебуває в статусі підсудного. При нашому правосудді. Ні, не можна утримувати вічно. Можливо, для когось це є вигідно, хто немає ні фаху, ні професіоналізму або який бере хабарі і не хоче розслідувати нормально справу. Кожна людина має право бути вільною, у тому числі і та людина, яка не засуджена судом, вона до цього часу є невинна, вона є безвинна. А ви кричите або іронізуєте, а це стосується десятків тисяч людей. Це перше. І другий момент абсолютно правильний, який є у законопроекті, який по іншому формулює філософію того, для чого є покарання. Ресоціалізація – це не достатньо. Тут сказано у новому законопроекті: запобігання вчиненню нових злочинів. Це, я вважаю, головна мета. І якщо її не було раніше прописано, то її треба тут прописати. І останнє. Тут переді мною колега шановний сказав, що про щоб людини не говорили, вони завжди говорять про гроші. Це певна категорія, шановні, говорить тільки про гроші. Слава Богу, що є інша категорія, в якій є інші цінності або не тільки гроші є цінностями. І у зв’язку з тим [[це напівжарт, безумовно]], але в зв’язку з тим я просив би звернути увагу на мій законопроект, який стосується цього ж самого щодо зняття обмежень на одержання засудженими посилок, передач і бандеролей. Це є дуже важливий законопроект, особливо у нинішніх фінансових економічних.
Дякую, Олег Олександрович. Симоненко Петро Миколайович.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги, я хотел бы обратить ваше внимание на то, что, с одной стороны, выдвигается требование и предложения вносятся в данном конкретном проекте закона, защиту прав тех, которые находятся под следствием или осуждены. С другой стороны, говорится о том, что это европейская норма. А с третей стороны, у нас есть реалии, в которых находится сегодня Украина. И естественно это не европейские реалии, когда Украину признают самой коррумпированной страной сегодня, и власть ее, действительно, имеет систему по сути дела управления страной, использует ее для обогащения. Мы имеем сегодня ярчайшее подтверждение того, что в Украине надо наводить порядок и ликвидировать эту политическую систему, потому что бизнесом является торговля наркотиками, торговля женщинами, детьми. Все это сегодня как раз и характеризует эту проблему. У нас резко усилилась преступность, причем, эта преступность проникла во все сферы общества и практически во все регионы и населенные пункты. Я считаю, что сегодня радикально надо менять отношение к тому, что происходит у нас в обществе, начиная с того, что мы должны прежде всего и дать сигнал обществу, что тот же Президент, который совершает преступление, Ющенко, он тоже будет нести ответственность по закону перед обществом. А когда сегодня на инициативе фракции коммунистов, которая сводится к тому, что начать процедуру импичмента против Президента Ющенко за совершаемые преступления, парламент отказывает, а при этом говорит о том, что надо другие там вопросы, усиление ответственности или, так скажем, как в данном случае, в законопроекте предлагается за счет другой части общества лишать людей, которые совершают преступления, в данном случае мы имеем ярчайшее как раз подтверждение того, что политическая система, она сегодня порождает и продуцирует усиление преступности. Потому что изначально входящие во власть политические силы, а также крупный капитал, он изначально создает предпосылки для корруп.
Дякую, Петро Миколайович. Обговорення завершено. Ставиться на голосування про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального та Кримільно-виконавчого кодексів України, реєстраційний номер 2151. Прошу визначатись. [[11:48:37]] За-215 Рішення не прийнято. Ніяких пропозицій не надходить. Є пропозиція на повторне перше? Ставлю на голосування пропозицію про направлення на повторне перше читання проекту Закону номер 2151 про внесення змін до Кримінально-процесуального та Кримінально-виконавчого кодексів України. Прошу визначатись. [[11:49:21]] За-228 Рішення прийнято. Законопроект спрямовано на повторне перше читання. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо кримінальної відповідальності за ухилення від відбування покарання]], реєстраційний номер 2390. Доповідає голова комітету Віктор Дмитрович Швець.
Шановні народні депутати, шановний пане голосуючий, даний законопроект розроблено з метою усунення прогалин у чинному Кримінальному кодексі України [[щодо притягнення осіб до кримінальної відповідальності за ухилення від буття кримінального покарання не пов’язаного з позбавленням волі не залежно від порядку його призначення]]. Справа у тому, що сьогодні особи караються лише за ухилення відбуття покарання, яке призначене за вироком суду у загальному порядку. Проектом пропонується внести зміни до статті 52, 389, 390 Кримінального кодексу України, доповнення, суть яких полягає у поширенні дії цих статей не лише на осіб, яким відповідні покарання призначені вироком суду, але і на тих, кому покарання призначене на підставі статті 82 Кримінального кодексу у порядку заміни покарання на більш м’яке. Щоб було більш зрозуміло, поясню, що коли змінюється покарання на більш м’яке відносно осіб, які відбули частину, призначену судом на підставі вироку суду покарання, то суддя вчиняє таке процесуальне дійство, як виносить відповідну постанову. І у зв’язку з цим виникла оця колізія у відповідних положеннях Кримінального кодексу. Особа, якій заміняється покарання на більш м’яке, має можливість ухилятися від відповідальності за ухилення від подальшого відбування покарання, оскільки покарання призначене не на підставі вироку, а на підставі постанови відповідного суду. Головне науково-експертне управління пропонує даний законопроект за результатами розгляду прийняти у першому читанні. Уряд України також підтримує цей законопроект з деякими пропозиціями. Схвалюють цей законопроект Генеральна прокуратура, Міністерство юстиції, Верховний Суд і багато наукових установ країни. Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності 10 червня 2008 року прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти даний законопроект за основу. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте, будь ласка. Є бажаючі записатись на обговорення? Немає? Ставиться на голосування для прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо кримінальної відповідальності за ухилення від відбування покарання]], реєстраційний номер 2390. Прошу визначатись. [[11:52:47]] За-194 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція народних депутатів України про направлення на повторне перше читання проекту закону номер 2390. Прошу визначатись. [[11:53:17]] За-201 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 1, „Блок Юлії Тимошенко” – 149, "Наша Україна – Народна Самооборона” – 32, комуністів – 0, „Блок Литвина” – 19. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" [[реєстраційний номер 1106]], доповідає Сенченко Андрій Віленович, будь ласка.
Уважаемые коллеги, прошу минуточку внимания! Этот закон касается 240 тыс. наших сограждан в возрасте 81 год и старше. Они явно заслужили нашего с вами внимания. О чем идет речь? В 93-м году вступил в силу Закон Украины «О статусе ветеранов войны и гарантии их социальной защиты. В соответствии с этим законом те люди, которые работали в тылу, приравнены к участникам войны. У нас с вами сложилась ситуация, когда люди, которые. которым на момент завершения Второй мировой войны, то есть на 2 сентября 45-го года не исполнилось 18 лет имеют определенные льготы по Закону о детях войны. Часть из этих людей кто, не будучи совершеннолетними, воевал и работал в тылу соответственно подкрепили вот эти свои события в жизни определенными документами и имеют статус участника войны. Те же кто был старше 18 лет, кому исполнилось 18 лет на момент завершения Второй мировой относятся либо к категории участников войны, либо к категории людей, которые работали в тылу, потому что в те времена, слава Богу, тунеядцев, так сказать, в стране не было. И сложилась такая ситуация, что те люди кто воевали и имеют соответствующее удостоверение и пользуются льготами, а те люди, которые работали в тылу, вынуждены собирать многочисленные справки, свидетельские показания, а по сути свидетельские показания своих ну одногодков, многие из которых, к сожалению, сегодня. их уже нет в живых и поэтому эти люди вынуждены оббивать пороги архивных учреждений, собирать справки для того, чтобы доказать очевидный факт. Еще раз повторю. Граждане, которым на момент завершения войны исполнилось 18 лет.
Завершуйте, будь ласка.
Либо воевали, либо работали. Так вот, речь идет о том, что упростить процедуру установления статуса участника войны. Это не дополнительные льготы, эти люди с 93-го года имеют это право. На момент, когда мы регистрировали этот закон, этих людей было 876 тысяч, сегодня их осталось 240 тысяч. 640 не дождались нашего с вами участия. Спасибо.
Співдоповідь Цибенка. Петро Степанович, будь ласка.
Шановні колеги! Шановні громадяни України! Комітет розглянув зазначений законопроект ще у січні 2008 року. Він спрямований на те, щоб максимально спростити процедуру отримання статусу учасника війни для громадян, які народилися 2 вересня 1927 року і старше. Де-факто мова йде про те, щоб можна було отримати статус учасника війни для громадян цієї вікової групи на підставі власної заяви, в якій будуть викладені дані про факти їх роботи в період Великої Вітчизняної війни. Звісна річ, що в такому підході є і свій позитив, і є свій негатив. Що я маю на увазі: до позитиву слід віднести те, що цими змінами до базового закону усувається нездоланна перешкода для отримання цього статусу. Що я маю на увазі під нездоланною перешкодою: справа в тім, що для отримання цього статусу людина має надати хоча б опосередковані дані про факт своєї роботи в період Великої Вітчизняної війни. Як ви розумієте, архіви не збереглися, зі свідками теж сутужно, і тому є тут певна проблема. З іншого боку, ця норма нагадує мені найширші ворота, які відкривають шлях для отримання цього статусу і тим, кому цей статус слід надати, і тим, яким статус цей надати, вочевидь, і не потрібно. Тому я хотів би сказати про те, що у членів комітету були певні сумніви щодо необхідності підтримки цього документу, але хочу сказати, що більшістю голосів члени комітету зазначений законопроект підтримали і запропонували його прийняти в першому читанні. Хоча, ще раз підкреслюю, є свої плюси, є свої мінуси, і є певні сумніви щодо доцільності прийняття цього закону. Дякую.
Дякую, Петро Степанович. Є необхідність обговорювати? Записуємося на обговорення, будь ласка. Сухий Ярослав Михайлович, будь ласка.
Шановні колеги, я думаю, це один з тих законопроектів, які можуть в голосуванні об’єднати сесійну залу. І слід подякувати, безумовно, колезі Андрію Віленовичу Сенченко за цей законопроект, але я вам хочу, ну, це має бути для нас взагалі-то урок. Коли ми приймали законопроект про дітей війни, деяким політикам дуже хотілось сподобатися і отаке поняття ввели. Я пам’ятаю, як на нашому комітеті дійшло до абсурду, коли одну з пільг виписували: дитина війни має право безкоштовно і позачергово вступати в ВУЗ. Ну. Тому сьогодні ми бачимо ситуацію дещо іншо, дійсно, 27-й рік народження, 1927 рік народження – вони не діти війни, разом з тим, вони були на окупованій території і я думаю, депутатів, хто має округа мажоритарні, ви з тим стикалися не раз, коли ми пишемо свої запити в ту сільську раду, а тої сільської ради вже немає давно і села нема, і районний центр вже пропав десь там в глухих лісах, і тому подібне. Я думаю, що за цей законопроект можна голосувати в першому читанні і я поясню, чому. Тут є така, є таке застереження, чи підозра аби зробити неможливим видачу таких довідок, чи постановку на облік таких людей на місцевих районних, обласних управліннях соціального захисту, нам необхідно буде виписати цей механізм. А в цілому таких людей потрібно, безумовно, підтримати. В даному випадку народний депутат України Сенченко, безумовно, має рацію. Я пропоную і закликаю сесійну залу підтримати цей законопроект. Він, безумовно, буде сприяти посиленню соціального захисту найбільш обездолених наших людей, тим більше похилого віку.Дякую.
Дякую, Ярослав Михайлович. Обговорення завершено. Ставиться на голосування проект Закону про внесення змін до закону. [[Ш у м у з а л і]] Шановні колеги, є представник фракції, яка не записувалася на обговорення, відповідно до Регламенту має право на одну хвилину. Від фракції БЮТ Олег Ляшко, будь ласка.
Шановний Олександр Миколайович, шановні колеги, от вранці ми приймали рішення на фракції не голосувати за цей законопроект. І я зараз звертаюсь до нашої фракції і до керівництва фракції: не підтримувати цей законопроект. Абсолютно правильно було сказано, що цей законопроект дає можливість отримати статус учасника війни кому завгодно, навіть поліцаю. І той напише заяву і отримає статус учасника війни. І ніяких доказів не потрібно, ні свідків, ні довідок – нічого не потрібно. Учора вішав людей – сьогодні учасник війни і отримує від держави допомогу. Не можна голосувати за цей законопроект. Крім того, у нас у бюджеті нинішнього року передбачено 12 мільярдів гривень на допомогу учасникам війни. Фінансування – тільки 7 мільярдів. Голосуючи за цей законопроект, ми ще пару мільярдів вішаємо на бюджет, який і так не виконується. Це чистої води популізм. Тому я закликаю не голосувати.
Ставиться на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту”, реєстраційний номер 1106. Прошу визначатися. Голосування за основу. [[12:03:02]] За-161 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується перерва до 12 години 34 хвилин.
Запросіть будь ласка, народних депутатів до сесійної зали. Оголошується до розгляду проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про податок на додану вартість" [[щодо уточнення операцій оподаткування]]. Доповідач – народний депутат України Прасолов Ігор Миколайович. Прошу.
Уважаемый Николай Владимирович! Уважаемые народные депутаты! На ваше рассмотрение выносится законопроект о внесении изменений в Закон Украины «О налоге на добавленную стоимость». К чему же приведут предложенные законопроектом изменения? Первое. Установят однозначность при администрировании налога на добавленную стоимость, который сегодня отсутствует. Второе. Поставит в равное условия всех участников негосударственного пенсионного обеспечения и финансового рынка, а именно банки-хранители, компании по управлению активами и администраторов пенсионных фондов. Существующее неравенство является несправедливым по отношению к администраторам негосударственных пенсионных фондов, которые являются единственными учреждениями, которые платят налог на добавленную стоимость со своих услуг. И последнее, и главное. Приняв этот законопроект, мы сделаем благо для наших пенсионеров. Сегодня на сумму НДС уменьшаются размеры пенсионных выплат с пенсионных счетов. В тоже время введения пенсионного счета по сути ничем не отличается от услуг регистратора. И ведение текущего или депозитного счета в банке – операция, по котором НДС не облагается. По данным Налоговой администрации Украины сумма такого НДС, который сегодня существует, составляет по году около 380 тысяч гривен. Главное научно-экспертное управление считает, что законопроект может быть принят в первом чтении. Уважаемые коллеги, я прошу поддержать законопроект 1113. Спасибо внимание.
Терьохін Сергій Анатолійович, будь ласка, співдоповідь.
Шановні колеги! Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики на своєму засіданні 6 лютого розглянув проект закону України про внесення змін до Закону України „Про податок на додану вартість щодо уточнень операцій оподаткування номер 1113 поданий народними депутатами Прасоловим та Воропаєвим. На засіданні народні депутати України члени комітету висловили зауваження щодо запропонованої норми і наголосили на тому, що в цю норму необхідно включити і інвестиційні фонди. Крім того виключення з оподаткування послуг з адміністрування недержавних пенсійних фондів створює дискримінаційні умови по відношенню до адміністрування державних пенсійних фондів, які будуть створені на етапі розвитку другого рівня накопичу вальної системи пенсійного забезпечення. Тому ці нюанси нам треба буде врахувати при опрацюванні до другого читання. Головне наукове-експертне управління Апарату Верховної Ради зазначає, що даний законопроект може бути взятий за основу. Враховуючи вищенаведене комітет рекомендує Верховній Раді прийняти проект зазначеного закону за основу. І хотів би від себе додати це не тільки є технічним. Цей законопроект є не тільки технічним який ставить всіх суб’єктів фінансових ринків в однокове положення. Але, дійсно, він впливає на розмір виплати пенсій учасникам не державних пенсійних фондів. Ми не можемо мати ситуацію, коли припустимо депозит в банку не оподатковується ПДВ. А пенсійний вклад в частині, який направляється до 5 відсотків на адміністрування Пенсійного фонду, оподатковується ПДВ. І ще одне. Ця норма повністю відповідає відповідній нормі 112-й Директиві Євросоюзу, до якої ми намагаємося адоптувати наше внутрішнє законодавство. Тому, на думку комітету, за основу цей проект може бути взятий.Дякую за увагу.
Записуємося на обговорення, будь ласка. Бажаючи взяти виступ, участі в обговоренні немає. Але є таке бажання у заступника міністра, пана Фудашкіна, якщо не буде заперечень сесійного залу, ми можемо дати таку можливість йому. Є заперечення? Немає. Прошу, будь ласка.
Міністерство фінансів розглядало цей законопроект і не підтримує його прийняття. В даному випадку іде про розширення пільгового оподаткування, тобто звільнення адміністраторів від сплати податку на додану вартість. Це не іде мова про залучення пенсійних внесків, які насправді у нас на сьогоднішній день є звільненими від податку на додану вартість, а саме за послуги, які надаються управителями пенсійних фондів звільнити їх від податку на додану вартість. Це збільшує кількість пільг в податку на додану вартість і буде призводити до втрат державного бюджету. Просимо не підтримувати цей законопроект. Дякую.
Дякую.Я не можу дозволити, на превеликий жаль, Сергію Анатолійовичу, оскільки ви проголосували за скорочену процедуру. І в нас зараз уже. Фракція „Блоку Юлії Тимошенко” делегує повноваження Сергію Анатолійовичу з реплікою у зв’язку з тим, що фракція не записалась. Прошу, будь ласка. Терьохін Сергій Анатолійович одна хвилина.
Так, цікавий у нас Регламент. Єдине хотів би, шановні друзі, сказати, що в даному випадку Міністерство фінансів глибоко помиляється, оскільки це не є пільгою. Не може ПДВ нараховуватися на фінансові активи і на гроші. Я б порадив молодому заступнику міністра фінансів більш ретельно вивчати 112-ту Директиву Євросоюзу. Дякую.
Ставиться на голосування проект Закону про внесення зміндо Закону України "Про податок на додану вартість" [[щодо уточнення операцій оподаткування]] [[реєстраційний номер 113]]. Прошу визначатися. [[12:42:09]] За-133 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 147 Цивільного кодексу України [[щодо повідомлення про намір продажу частки у статутному капіталі]] [[реєстраційний номер 1179]]. Доповідає Мірошниченко Юрій Романович. Будь ласка.
Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Зараз, шановні колеги, ми розглядаємо законопроект, автором якого я є. Цей законопроект дуже простий, він має здебільшого процесуальний характер. Йдеться про 147 статтю Цивільного кодексу, яка дає нам механізм перерозподілу часток у статутному фонді товариства з обмеженою відповідальністю. Сьогодні там передбачено, що пріоритетне право придбати частку або повну, або не повну від своїх учасників, колег по товариству, пріоритетне право мають вже існуючі засновники. Але у який спосіб це зробити, там не передбачено. І що пропоную я у своєму законопроекті, адже це були звернення багатьох у першу чергу суддів, коли розв’язується питання. Той хто продав на сторону свою частку стверджує, що він повідомляв своїх колег про намір відчуження зробити. А колеги, які є учасниками товариства, вони кажуть, що ми про це не знали. І власне пропонується зробити одну лише новацію, що той, хто хоче продати, надсилає лист з повідомленням, якщо інше не передбачено в статуті самого товариства. Тобто вони можуть змінити цю норму і цю вимогу, якщо в статуті це пропишуть. Якщо ж ні, то хоча б він має надіслати такого листа офіційно з повідомленням, - якщо люди готові придбати, вони мають реалізувати своє право, якщо не готові придбати, відповідно він продає третім особам. Це простий законопроект. І хоча є рішення нашого комітету про рекомендування його ухвалити за основу, але враховуючи те, що там буквально три слова пропонується внести, то його можна голосувати і приймати в цілому. Я прошу зал визначитися. І, звичайно, як автор цього законопроекту пропонувати його ухвалити в цілому, оскільки цей законопроект впорядкує процес переходу права власності на частки в закритих, ой, в товариствах з обмеженою відповідальністю. Дякую щиро за увагу.
Дякую, Юрій Романович. Сідайте будь ласка. Є бажаючі взяти участь в обговоренні? Записуємось, будь ласка. Косів Михайло Васильович, будь ласка.
Михайло Косів, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”, партія „Реформи і порядок”. Шановні колеги, шановний Юрій Романович! та проблема, яку ви запропонували до нашого вирішення, стосується не тільки товариств з обмеженою відповідальністю, але стосується, на жаль, і взагалі всього нашого бізнесу. Позаяк, скажімо, тут між нами сидить, ось, Олександр Слободян, який пережив таку історію, скажімо, у себе на Оболоні. А, крім того, аналогічні ситуації переживала акціонерна компанія фармацевтична „Дарниця”. А що стосується, скажімо, аналогічних товариств, визначених Юрієм Романовичем, то у мене на виборчому окрузі у Пустомитівському районі є така агрофірма „Провесінь”, у якій селяни, ну, не знаю, яким способом, але продали на сторону частку своїх акцій, а потім на основі оцих проданих акцій поза відомом інших членів товариства відбувалися елементарні рейдерські наскоки на дане підприємство. Отже, щоб впорядкувати цю ситуацію, потрібно справді, щоб той, хто хоче продати свою частку акцій, повідомляв інших членів товариства про те, що він хоче здійснити таку операцію. А потому передбачити і те, що товариство з обмеженою відповідальністю чи, простіше кажучи, це підприємство мало право першочергового викупу цих акцій. Бо інакше ми із таким ганебним явищем, як рейдерство, яке здійснюється у такий спосіб, собі ради не дамо. Отже, я думаю, що проект треба підтримати.
Дякую. Вернидубов Іван Васильович, будь ласка.
Шановні колеги, якщо б не образився автор законопроекту, то я б, напевно, назвав би, що це, скоріше, ці зміни технічні. Це скоріше не зміни до законопроекту, а до порядку застосування цих норм закону, які вже існують. Тому я всіх закликаю депутатів проголосувати за це, це буде правильно, це буде потрібно зробити. Дякую за увагу.
Дякую. Обговорення завершено. Ставиться на голосування про прийняття за основу проект Закону про внесення зміни до статті 147 Цивільного Кодексу України щодо повідомлення про продаж частки у статутному капіталі, реєстраційний номер 1179. Прошу визначатись. [[12:48:34]] За-363 Рішення прийнято. Під час представлення проекту висловлювалась пропозиція про прийняття в цілому. Є заперечення народних депутатів? Є заперечення, бачу. Прошу комітет готувати проект закону до другого читання. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо визначення підсудності справ з питань земельних відносин [[реєстраційний номер 1047]]. Доповідає Міщенко Сергій Григорович – голова комітету. Я розумію, що ви – автор цього законопроекту, але ви від цього не перестали бути головою Комітету з питань правової політики.
Дякую, дякую, Олександр Володимирович. Шановний Олександр Володимирович, шановні колеги, громадяни України! На ваш розгляд представляється один із антирейдерських законів. Ви знаєте, що одним із способів захоплення чужої земельної ділянки є неосудні рішення судів, а в більшій частині такі рішення виносяться не за місцем знаходження земельних ділянок, а взагалі в інших областях. Так, рейдерські захоплення масові в Україні, і націлені вони в основному на звичайних громадян України – на селян. Приведу тільки один факт. Ви всі бачите, коли їдете в аеропорт „Бориспіль”, вже майже два роки на трасі стоять пікети таких ошуканих громадян України – мешканців села Щасливе. Які тільки суди не виносили на користь рейдерів рішень? Це і луганські суди, і полтавські суди, і житомирські суди та багато інших судів. А земля знаходиться де? В Київській області. Хочу зауважити, що завтра Верховна Рада буде приймати рішення відносно одного із таких суддів, даючи згоду на його затримання та арешт, який своїми рішеннями обібрав селян села Щасливого. Але щоб відмінити рішення цього судді, знадобилось майже один рік. І це за моїм безпосереднім втручанням. Але крапка досі по іншим рішенням судів не поставлена, і люди будуть стояти, поки вони не повернуть свою землю. Цей закон чекають тисячі ошуканих громадян не тільки села Щасливе, яке на сьогоднішній день стало вже не щасливим, а і по всій Україні. Його потрібно було прийняти ще рік тому, тому що закон був зареєстрований півтора роки тому. Тому, шановні колеги, я уклонно прошу вас підтримати цей закон. Дякую.
Дякую, Сергій Григорович. Будь ласка, співдоповідь від комітету. Притика Дмитро Микитович.
Шановні народні депутати! Сергій Григорович висвітлив абсолютно повно і актуальність цієї теми, і необхідність внесення певних змін до чинного законодавства. Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо визначення підсудності справ з питань земельних відносин, внесений народним депутатом України, номер реєстраційний 1047. Законопроект розроблено з метою усунення недоліків процесуального законодавства України щодо визначення підвідомчості справ з приводу земельних відносин. Проектом пропонується доповнити Господарський процесуальний кодекс України, Цивільний процесуальний кодекс України, Кодекс адміністративного судочинства України положеннями, які передбачають розгляд справ з приводу земельних відносин за місцем надходження об’єктів земельних паїв, землі короче говоря. Є пропозиції, зауваження Верховного Суду, Вищого господарського суду, Вищого адміністративного суду, які також в принципі підтримують цей законопроект. Є висновок Головного науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України, яке вважає, що зазначений законопроект доцільно за результатами розгляду в першому читанні взяти за основу з наступним врахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Розглянувши поданий законопроект та експертні висновки, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону [[реєстраційний номер 1047]] і за результатами розгляду прийняти його в першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую, Дмитро Микитович. Сідайте. Будь ласка. Записуємось на обговорення. Міщенко Сергій Григорович, будь ласка.
Шановні колеги, я дякую комітету і дякую Апарату Верховної Ради за висновки позитивні. Я хочу єдине попрохати, Олександр Володимирович, вас, що якщо ми приймемо його в першому читанні, то дати доручення комітету: по скороченій процедурі розглянути його до другого читання, щоб знову ми півтора року не чекали, коли ж він вступить в силу. Дякую.
Дякую. Чорновіл Тарас В’ячеславович.
Шановні колеги, безумовно, що треба терміново приймати цей законодавчий акт. І дуже шкода, що стільки часу відкладалося його прийняття. Питання територіальності в розгляді будь-яких справ в судах вже питання дуже давно назріле. Очевидно, що в земельних справа, де ми вже бачимо ситуації, де люди готові: одні – покінчувати життя самогубством через те, що в них відібрано такий спосіб, особливо через методику змін територіальності „земля”; інші готові йти з вилами на тих, хто в них цю землю забрав, - спонукає до того, щоб саме в земельних питаннях це питання було врегульовано в першу чергу. І я, однозначно підтримуючи ідею термінового прийняття цього проекту - на мій погляд особистий, його, напевне, можна було б приймати і в цілому, - хочу все-таки замітити, що розгляд тільки по земельних справах і прив’язка територіальності тільки по земельних справах, очевидно, є все ж недостатнім кроком. Проголосувавши за цей закон, нам треба вернутися до того, щоб принцип територіальності став святим по всіх справах, тому що вже згадувалася сьогодні нашим колегою-депутатом ситуація з агрофірмою „Провесінь”: там і земельні були питання, і питання акцій і тому подібне. Коли чи маріупольський, чи бердянський суд розглядав питання справи підприємства, яке є у Львові, навіть не даючи повідомлення людям, які були зацікавленою стороною, то це є картина нашого поблажливого підходу до отакого визначення територіальності розгляду. Територіальність може змінюватися тільки за рішення Верховного Суду у випадку, якщо є серйозні загрози впливу на суд на місцях, це має бути акт екстраординарний. У всіх випадках інших, там, де йдуть майнові спори, в першу чергу земельні, це ми маємо затвердити. Але взагалі будь-які майнові спори – питання має вирішуватися в судах безпосередньо по місцю знаходження. Дякую за увагу.
Обговорення завершено. Ставлю на голосування. А, фракція, яка не брала участь, Комуністичної партії, хвилина, Мартинюк Адам Іванович, будь ласка.
Дякую, Олександр Володимирович! Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, дійсно, можна висловити тільки жаль, що так довго доходив цей законопроект, досить необхідний, до сесійної зали. Взагалі, користуючись нагодою, я хотів би звернути увагу, що в нас подібних прикладів до сить і досить багато, що не завжди профільні комітети серйозно підходять до розгляду законопроектів. У них відсутня будь-яка плановість у розгляді законопроектів і роками вони, вибачте за таке непарламентське слово, валяються в комітетах. Тепер друга проблема, я абсолютно солідарен із Тарасом Чорноволом про те, що нам треба не тільки вибірково говорити і піднімати питання про земельні відносини, територіальність, їхній розгляд. Будь-яке питання, будь-яке питання, включаю чи то майнове, чи то інші проблеми потрібно розглядати тільки за місцем проживання. Бо кожному із нас добре відомо, чим закінчується, яке рішення приймаються взаємовиключаючі одне одного.
Дайте завершити, будь ласка.
Тому треба законопроект цей підтримати. Але я ще раз звертаюсь до тієї ідеї. Думаю, що профільний комітет, чи автор даного законопроекту мав би виступити з ініціативою того, щоб не тільки земельне питання, а взагалі всі питання розглядалися виключно за місцем проживання. Дякую.
Дякую. Ставиться на голосування про прийняття за основу проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо визначення підсудності справ з питань земельних відносин. Реєстраційний номер 1047, прошу визначатися. [[12:58:29]] За-373 Рішення прийнято. Під час обговорення висловлена пропозиція: ухвалити рішення про скорочення терміну підготовки до другого читання даного законопроекту. Я ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу визначатися. [[12:58:58]] За-334 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про антидопінговий контроль у спорті". Реєстраційний номер 2753. Доповідає Віктор Петрович Корж.
Шановні керівники Верховної Ради, шановні депутати! На превеликий жаль, у час стрімкого зростання сучасних технологій досягнення високих спортивних результатів не завжди грунтується на правилах чесної спортивної боротьби та тривалих виснажливих тренувань, а в окремих випадках є комплексною взаємодією застосування заборонених речовин та методів. Слід зазначити, що чинна редакція закону, яка була прийнята у 2001 році, містить лише п’ять статей і не в повній мірі враховує сучасні тенденції розвитку вітчизняного та світового спорту. І головне, що закон був прийнятий до вступу нашої країни до так званої паризької конференції та прийняття Копенгагенської конвенції про Всесвітній антидопінговий кодекс. В основу законопроекту уперше покладено концептуальні засади щодо організації проведення антидопінгового контролю в спорті. Упорядковано організаційну структуру, визначено коло осіб або тварин, які можуть бути залучені до тестування на допінг. Окрім цього, окреслено умови організації роботи представників служб антидопінгового контролю, порядок та регламент їх проведення. Законопроектом також уперше передбачається відповідальність за застосування, спонукання та сприяння щодо застосування заборонених речовин та методів. Окремо хочу звернути увагу на висновок Науково-експертного управління, в якому зазначається два, на наш погляд, принципових застереження, з якими ми не погоджуємося. Перше, що держава начебто перебирає на себе функцію з проведення антидопінгового контролю. Хочу наголосити, що з метою забезпечення належного державного контролю за розповсюдженням цього вкрай небезпечного явища забезпечення конституційних гарантій щодо життя і здоров’я людини ми дійсно пропонуємо на державному рівні створити дорадчий, підкреслюю, орган, Національну раду по боротьбі із застосуванням допінгу. Саме тому, що проблема боротьби з допінгом далеко виходить за межі повноважень окремого центрального органу виконавчої влади такої як Мінспорт. Окрім цього, статтею 7 визначається права та обов’язки Дорадчого органу, який подає на затвердження Кабінету Міністрів.
Дайте можливість завершити.
Подає на затвердження Кабінету Міністрів України відповідну програму, представляє щорічну доповідь щодо реалізації заходів з профілактики, попередження та недопущення застосування допінгу у спорті і боротьби з ним. Крім того, функції держави представляє Національний антидопінговий центр, який готує таку програму профілактики та відповідних досліджень та аналізів і вже пройшов національну акредитацію. Друге застереження експертного управління полягає в тому, що це повинно робити на іншій принциповій основі, яка визначена в Міжнародній конвенції на боротьбу з допінгом. І саме у статті другій проекту передбачається, що він базується, в тому числі і на міжнародних договорах і угодах. Шановні колеги! Небезпеку, яка набуває сьогодні загрозливих тенденцій для здоров’я людини від застосування допінгу, можна порівняти з вживанням наркотичних речовин, ВІЛ-СНІДом та іншими небезпечними для суспільства негативними явищами. Саме тому в законопроекті ми посилюємо контроль держави і наполягаємо на розробці відповідної програми щодо боротьби з допінгом. Ми глибоко переконані, що прийняття проекту закону забезпечить належний контроль щодо виявлення, попередження та використання заборонених речовин і методів у спорті. Прошу підтримати нашу пропозицію і схвалити проект у першому читанні і ще й тому, що у нас менше року залишилось до наступних олімпійських ігор у місті Ванкувер. Дякую за підтримку, ми на це розраховуємо.
Дякую. Співдоповідь – народний депутат України, заступник голови Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики і спорту та туризму Ельбрус Сосланович Тедеєв.
Уважаемый Президиум! Уважаемые коллеги! Комитет Верховной Рады Украины по вопросам семьи, молодежной политики, спорта и туризма на заседании 8 октября 2008 года рассмотрел Закона о внесении изменений про антидопинговый контроль в спорте [[новая редакция]] подан народными депутатами Украины Бахтеевой, Коржом, Сафиулиным. Регистрационный номер 2753 10.07.2008 года. Комитет принял решение рекомендовать Верховной Раде рассмотреть в первом чтении проект Закона о внесении изменения к Закону Украины про антидопинговый контроль в спорте в новой редакции и принять его за основу. Хотел бы сказать, что действие закона, который был принят 8 лет назад, к сожалению, не отвечает современному развитию технологий, которые последнее время активно используются в спорте в высших достижениях ведущих стран мира. Целью разработки новой редакции проекта является создание необходимых правовых организационных социально-экономичных основ для дальнейшей активной деятельности по осуществлению антидопингового контроля в спорте. Законопроект состоит из 5 разделов. Содержит 23 статьи, заключительные положения. В законопроекте сформулированы термины, определены основы законодательства Украины по антидопинговому контролю в спорте. Упорядочена организационная структура антидопингового контроля и деятельности соответствующих служб. Учитывая международные обязательства Украины, проектом предусматривается создание соответствующих условий для участия государственных органов, должностных лиц, предприятий и организаций независимо от формы собственности и выявление предупреждения и контроле на использование допинговых веществ и методов, а также работы с ними. Проектом впервые предлагается предоставить право на защиту от принуждения к использованию допинговых веществ и методов, которые гарантируются государством и предоставляется исходя из прав и свобод личности в случаях и формах, определенных этим законопроектом и антидопинговыми правилами. Принятие этого закона обеспечит создание необходимых правовых и организационных основ для выявления и предупреждения и контроля за использованием.
Будь ласка, завершуйте.
Я заканчиваю. Спасибо. Главное научно-экспертное управление высказало несколько замечаний и предлагает отправить законопроект на доработку. Комитет считает, что все замечания будут учтены при рассмотрении во втором чтении. И Кабинет Министров Украины в целом поддерживает данный законопроект. Просим законопроект рассмотреть в первом чтении и принять его за основу. Спасибо большое за внимание.
Дякую, Ельбрус Сосланович. Записуємося на обговорення.Народний депутат Шкіль, будь ласка.
Звичайно, я хочу наголосити, що треба підтримати цей законопроект, він уладнає ті проблеми, які ми часто, з якими часто стикається спорт високих досягнень, коли це може зашкодити здоров’ю спортсмена вживання відповідних препаратів. А прошу передати слово Томенко.
Шановні колеги, я хотів підтримати моїх колег, які підняли актуальну проблему, і сказать, що тут є дві, дві цілі надзвичайно важливі. Одна ціль – упорядкувати і не допустити цієї проблеми у вітчизняному спорті. Інша ціль, це здатність наша конкурувати із світовим спортом. Справа в тому, що за останній період ми на стільки відстали в цій темі від наших конкурентів в світі, що часом можливе і зловживання в цій системі координат, оскільки ми не можемо реально підтвердить чи застерегти ті чи інші позиції, коли, наприклад, звинувачуються наші спортсмени, ми не маємо ні інструментів, ні механізмів, ні можливості сказати, що, от, наприклад, це з метою, з метою недобросовісної конкуренції зроблено по відношенню до наших спортсменів. Тому, звичайно, нам треба допомогти міністерству. Оскільки, як ви розумієте, тут дві дуже важливі інституції. Ми посилюємо статус і важливість національного антидопінгового центру і чітко розписуєм, як діє Національна рада з питань допінгу. Національна рада буде координуючим органом, який Кабмін формує з усіх представників, що опікуються цією проблемою. І я думаю, що тут якраз це той випадок, коли наше Науково-експертне управління з формальної точки зору праве, що говорить, що ми врегульовуєм якість проблеми, що стосується діяльності громадських організацій. Але по змісту не праве. Оскільки йдеться про такі інститути, які повинні бути елементом державної політики. Тому, звісна річ, це повинно бути прописано в законі. Якщо ми це в законі не пропишем, ніхто цим займатися не буде. Тому я теж підтримую даний законопроект. І звертаюсь, тут є і представник міністерства, і наших профільних комітетів, щоби ми не, як зазвичай це ведеться, коли ми перше читання приймемо, а потім ще рік чекаємо, щоб ми чекали і якнайшвидше готували до другого читання. І в цілому приймали нову редакцію даного законопроекту. Прошу підтримати.
Карпук Володимир Георгійович.
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну”. Комітет з питань охорони здоров’я також на своєму засіданні розглядав законопроект 2753 про антидопінговий контроль у спорті і визначає його, як вкрай необхідний для прийняття в Україні. Адже зараз перелік речовин, які застосовуються, як допінг у спорті, налічує понад півтисячі найменувань. І цей перелік щоразу щороку дуже стрімко розширяється. Ми бачимо, що багато країн досягають успіхів саме завдяки фармакологів. Тому вже стало таким майже крилатим виразом, що досягнення високі в спорті не скільки досягнення тренерів, скільки досягнення фармацевтів. На жаль, не продумане примінення, тим більше свідоме примінення допінгу особливо у молодих спортсменів приводить, як до погіршення їх здоров’я, а часом приводить і до інвалідності. І ми знаємо про ті прикрі випадки, які траплялися і з українськими спортсменами, коли їх чи спонукали до прийняття допінгу, не несучи при цьому якоїсь відповідальності. Тому дійсно важливі позиції про те, що створюється, як Дорадча національна рада з питань застосування допінгу. І на мій погляд, досить важливо те. що є відповідальність не тільки за примінення допінгу у спорті, а і до спонукання до його примінення, що буде, як застереження для тих тренерів, які хочуть шляхом каліцтва спортсменів досягти для себе почесних звань чи якихось нагород. Тому, дійсно, треба попрацювати над цим законом, пришвидшити його розгляд у другому читанні основному комітету і Комітету з питань охорони здоров’я, і щоб він був прийнятий в цілому. Це буде своєрідна запорука для зловживань в цій галузі.Дякую.
Обговорення завершено. Не наполягають фракції, які не брали участь в обговоренні? Не наполягають. Ставиться на голосування за основу проект Закону про внесення змін до Закону України „Про антидопінговий контроль у спорті”, реєстраційний номер 2753. Прошу визначатися. [[13:11:13]] За-380 Рішення прийнято. Шановні колеги, далі у нас в розкладі засідання на сьогодні є кілька питань, які ми маємо включити до порядку денного, оскільки вони не передбачалися для розгляду на поточній сесії. І сьогодні, щоб ми їх розглянули і ухвалили рішення. Відповідно до рекомендації Погоджувальної ради я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного та прийняття рішення проектів законів про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань запровадження зовнішнього незалежного оцінювання якості освіти і встановлення відповідальності за порушення порядку проведення зовнішнього незалежного оцінювання знань та використання його результатів. Реєстраційні номери 4241, 4241-1. Прошу визначатися. Включення в порядок денний. [[13:12:25]] За-230 Рішення прийнято. Законопроекти включено до порядку денного і будуть зараз розглядатися. Для розгляду законопроекту номер 4241. Я запрошую для доповіді народного депутата України Полохало Володимира Івановича.
Шановний Олександре Володимировичу! Шановні народні депутати! Надзвичайно важливий законопроект. Я просто хотів би всім нагадати, всім фракціям, всім народним депутатам, що чинне законодавство, Конституція України [[стаття 92]], Закон України „Про освіту” встановлюють жорстку норму про те, що виключно законами України визначаються засади регулювання виховання і освіти. А визначення державної політики в галузі освіти покладають так само на Верховну Раду України. Тобто все, в тому числі і зовнішнє незалежне оцінювання знань Законами України про освіту має визначатися саме законами. В цьому сенс цього закону, законопроекту. Якщо ми хочемо контролювати, моніторити і визначати політику, а не інструкції, не накази, не укази тих чи інших виконавчих органів ми маємо ухвалювати цей закон, тим більше, що якщо ми його не ухвалимо, то відсутність законодавчого унормування цієї непоганої ідеї, яка виникла ще у 1992 році, розроблялася різними указами, наказами, рішеннями Кабінету Міністрів, включаючи Кабінету Міністрів Віктора Януковича у 2004 році, тоді ми не зможемо, ми тільки будемо породжувати хаос і будемо породжувати безконтрольність цього процесу. Тобто метою законопроекту є унормування правовідносин у сфері незалежного оцінювання рівня знань випускників загальноосвітніх навчальних закладів і здійснення прийому їх до вищих навчальних закладів на конкурсній основі відповідно до рівня знань та здібностей незалежно від форми власності навчального закладу. Є норма: рівний доступ до освіти. У цьому контексті і пропонується даний законопроект. Цей законопроект, насамперед, і у цьому його сутність, а це практично більшість членів нашого комітету, не практично, а більшість членів нашого Комітету з питань науки і освіти, ми маємо передбачити кримінальну, адміністративну відповідальність.
Завершуйте, будь ласка.
Я завершую. самої процедури. Тому він не підтримується освітянським загалом, Академією наук, Академією педагогічних наук. І я прошу всіх сьогодні присутніх у залі підтримати законопроект нашого комітету.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Альтернативний законопроект 4241-1 доповідає народний депутат України Кириленко В’ячеслав Анатолійович.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну!”. Шановні колеги, депутатська група „За Україну!” внесла законопроект, який має на меті подальший розвиток системи зовнішнього незалежного оцінювання. Ми переконані, що прийняття такого рішення зараз є абсолютно на часі з огляду на те, що, на жаль, це практично єдина системна реформа, яка відбувається зараз в уряді і урядом здійснюється. Тому зараз ситуація із зовнішнім незалежним оцінюванням полягає у тому, що нормативна база для того, щоб воно відбулося і в цьому році, безумовно, є. Але вона побудована таким чином, що багатощо, якщо практично не все, залежить від доброї волі Міністерства освіти і персонально міністра освіти. Відсутність чітких законодавчих норм у теперішньому законодавстві про обов’язковість зовнішнього незалежного оцінювання залишає шанс для того, що у випадку зміни політики міністерства чи зміни міністра ми повернемося до ситуації, яка була, тобто до ситуації без зовнішнього незалежного оцінювання. З тим, щоб такого не відбулось, необхідно прийняти відповідні зміни, які запропоновані спочатку урядом, але, на жаль, не були підтримані в цьому залі, а також підтримати ті законопроекти, які сьогодні внесені на ваш розгляд. Зразу хочу повідомити, що депутатська група „За Україну!” буде голосувати і за законопроект 4241, який внесений шанованими колегами Полохалом і Оробець, хоча наш законопроект має близько семи відмінностей, які вносять уточнення, особливо у частині відповідальності за розголошення конфіденційних даних, пов’язаних із опитуванням, оцінюванням, терміну введення в дію інформації про початок зовнішнього оцінювання, присутності журналістів під час процедури зовнішнього незалежного оцінювання і деяких інших моментів. Разом з тим, концептуально законопроекти дуже подібні. Тому ми будемо голосувати і за перший, і за другий, і закликаємо вас це зробити також. Дякую.
Дякую, В’ячеслав Анатолійович. Співдоповідь від комітету – Леся Юріївна Оробець.
Доброго здоров’я, колеги! Цим голосуванням ми забезпечимо законодавче унормування освітянської реформи – зовнішнього незалежного оцінювання. Як співавтор законопроекту відмічу його щонайменше три дуже позитивні відмінності: перше – врахування середнього балу атестату [[це підвищить мотивацію дітей вчитися в школі]]; друге – порядок здійснення громадського контролю за тестуванням [[тобто нашим законопроектом пропонується, що не лише громадські організації, але й батьки через батьківське самоврядування мають можливість здійснювати контроль за тим, як пишуть тести їхні діти]]; і саме найважливіше – це забезпечення адміністративної, кримінальної відповідальності при порушенні процедури проведення тестування [[це особливо важливо, оскільки ціна питання надто велика – ідеться про вступ дітей, ідеться про державної ваги питання]]. Це питання вже виносилось на ваш розгляд. І цього разу ми внесли новий за суттю, але за ціллю законопроект для того, щоб внормувати цю реформу для освітян. Мала можливість зустрічатися з багатьма вчителями. Серед них були прихильники всіх політичних сил, представлених в парламенті. І незалежно від їх політичного забарвлення, вони усі просили підтримати цей законопроект. В цьому немає політики, в цьому є державна справа, тому дуже прошу вас об’єднатися і підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Записуємося на обговорення. Яворівський Володимир Олександрович.
Володимир Яворівський, "Блок Юлії Тимошенко", місто Кіровоград. Шановні колеги, у фракції "Блок Юлії Тимошенко" немає іншого виходу, немає іншої версії як одноголосно проголосувати за той законопроект, який подав Комітет з питань науки і освіти. Дякую.
Гуменюк Олег Іванович.
Відмовляюсь.
Депутат Гуменюк відмовляється від слова. Мартинюк Адам Іванович.
Шановні колеги! Я не знаю в чому альтернативність законопроектів, і мені дуже шкода, що такі солідні автори поставили свої підписи під абсолютно однаковими законопроектами, під абсолютно однаковими законопроектами, які, я відчуваю. які, я відчуваю, розроблені в Сполучених Штатах Америки! А зараз я скажу чому. Керівники фракції знають, я вам процитую лист посла на ім’я Голови Верховної Ради посла Сполучених Штатів Америки в Україні Тейлора від 1 квітня „Його Високоповажності Литвину. З Вашого дозволу хотів би звернути увагу. звернутися до вас з питанням, яке становить значний інтерес для уряду Сполучених Штатів Америки, а саме стосовно реформ, які запроваджують. забезпечують запровадження зовнішнього незалежного оцінювання знань при вступі до вищих навчальних закладів України [[для американців це цікаво]] спільно з урядом України та її освітньою спільнотою уряд США надавав і продовжує надавати своє сприяння цим заходам. Аби забезпечити подальше успішне впровадження цих важливих реформ, вони мають отримати своє базове законодавче підґрунтя. 30 березня група народних депутатів під проводом голови комітету Полохала внесла проект закону. На нашу думку, цей законопроект.,– і так далі і тому подібне, - проект включений до порядку денного пленарного засідання Верховної Ради. Оскільки кінцева відповідальність за прийняття цього життєво важливого закону, безумовно, покладена на парламент України, сподіваємось, що можемо розраховувати на вашу провідну роль у процесі ухвалення цього надзвичайно важливого законодавчого акту”. Після таких листів послів треба оголошувати персонами нон-грата, а авторам законопроектів – ганьба!
Сухий Ярослав Михайлович.
Шановні колеги, дуже погано, що такі законопроекти ми обговорюємо в системі скороченої процедури. Ну, нікуди не годиться! Мова йде про майбутнє української нації і про майбутнє української еліти. Це неправильно. Ми мали би тут задати запитання. Я, може, багато би запитань гострих і знялося тут в сесійній залі. Я, наприклад, хотів би запитати в комітету профільного чи у міністерства, чи проведений аналіз, які змінилася якість знань наших першокурсників: на краще чи на гірше. Розумієте, потрібна професійна розмова. Я не буду тут всім розповідати, що я – колишній вузівський працівник, пройшов шлях від асистента кафедри філософії до проректора, і я пам’ятаю вступні екзамені, пам’ятаю всю цю круговерть – я все це знаю. Я хочу запитати у вас, доктори наук, професура, академіки, доценти, люди з вищою освітою, як ви дійшли до такого життя, здобули таких освітніх висот, не маючи ні 12-бальної системи, ні 11 років навчання в школі, ні незалежного тестування, як вдалося без цього всього паскудства стати такими мудрими, освіченими людьми. [[О п л е с к и]] Кому ви зараз підігруєте? Ви ще, давайте, введіть кримінальну відповідальність, щоб була запроваджена Булонська система і грохнемо на віки вічні , і на завжди систему вищої освіти. Подивіться, наскільки популярні зараз за кордоном випускники наших вузів, наші технарі, наші комп’ютерщики, наші медики. На тій старій консервативній системі освіти, на якій ми всі з вами стали кимсь і здобули щось. Що ж таке сталося, що так запопадливо, знавісніло ви прискакала в чужі фракції, на чужі карточки, на чужі кнопки? Хто вас так, якою кропивою нашмагав по чому м’якому місці, що ви так хочете цей законопроект протягнути? Одумайтесь, поки не пізно!
Записані в обговорення виступили. Фракція "Наша Україна - Народна Самооборона" не записувалася на виступ, тому має право на одну хвилину від фракції. Кириленко В’ячеслав Анатолійович, будь ласка.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну”. Шановні колеги і шановні виборці, ми вносимо цей законопроект і просимо, щоб ви підтримали, не для того, щоб сподобатися Америці, чи Росії. А для того, щоб при вступі більше ніколи не було навіть натяку на корупцію, а працювало лише знання дітей, от і все. До речі, в Росії ця реформа також реалізовується, але тут такий рідкісний, щасливий для України випадок, коли ми таки краще реалізуємо цю реформу і саме, можливо, тому в декого є роздратування. Більше того, я хочу сказати. що виступаємо за те, щоб діти членів Партії регіонів , Компартії, "Блоку Тимошенко", "Нашої України" і інших, всіх без винятку політичних сил поступали в університети тільки на базі знань, знань і ще раз знань. І цей законопроект, якщо пройде, він і надасть незворотної дії зовнішньому незалежному оцінюванню. Це прогресивне рішення, за яке ми всіх закликаємо проголосувати, І голосуємо за перший законопроект і за другий. Дякую.
Від фракції "Блоку Юлії Тимошенко" - Полохало Володимир Іванович.
Шановні колеги, ну, давайте заспокоїмося. Я, як людина, яка 30 років має науково-педагогічного стажу, закликає вас до здорового глузду і до того, що вимагають сьогодні і вступники, і освітяни, і ректори, і всі інші. Переважна більшість членів комітету висунула законопроект відносно зауваження двох попередніх виступаючих. Шановні колеги, я ніколи не давав підстави говорити, що якась держава може на щось впливати. І вчора в „Голосі України” ви могли всі прочитати моє те саме, тільки в толерантних, дипломатичних тонах, позицію свою власне відносно того листа, який сьогодні був прочитаний, аналогічно по змісту. Але ж не будемо до цього чіплятися, допустив недоречність, м’яко кажучи, один дипломат. Але від цього не має страждати наша освіта, наші випускники рівний доступ до освіти. Тому я звертаюся. У мене аналогічна, як і у вас, точка зору з цього приводу. Але від цього не має страждати наша освіта і наша якість освіти. Дякую.
Обгооврення завершено. Ставиться на голосування про основу проект Закону про змін до леяких законодавчих актів України з питань запровадження зовнішнього незалежного оцінювання якості освіти і встановлення відповідальності за порушення порядку проведення зовнішнього незалежного оцінювання знань та використання його результатів. Реєстраційний номер 4241. Прошу голосувати. [[13:27:58]] За-242 Рішення прийнято. Альтернативний законопроект відхилено. По фракціях будь ласка. Партія регіонів – 3, „Блок Юлії Тимошенко” – 153. "Наша Україна - Народна Самооборона" - 67, комуністів – 0, „Блок Литвина”- 19. Наступне питання, яке пропонується для включення до порядку денного і розгляду сьогодні, проект постанови Верховної Ради України про внесення змін до постанови Верховної Ради України про запровадженню мораторію на виселення редакцій друкованих засобів масової інформації, закладів культури, в тому числі бібліотек, видавництв, книгарень, підприємств книгорозповсюдження. Реєстраційний номер 4051. Ставиться на голосування питання про включення до порядку денного. [[13:29:09]] За-329 Рішення прийнято. Питання оголошується до розгляду. Доповідає з зазначеного питання народний депутат України Курпіль Степан Володимирович.
Шановний Головуючий! Шановні колеги, народні депутати! Кілька тижнів тому ми прийняли дуже добру соціально-значиму постанову про запровадження мораторію на виселення редакції друкованих засобів масової інформації і закладів культури, в тому числі бібліотек, видавництв, книгарень, підприємств книгорозповюдження. Ця постанова уже зіграла свою позитивну роль. До мене звернулися представники асоціації розповсюдження преси України із ініціативою доповнити цю постанову, включивши також систему розповсюдження преси. Чому? Редакції друкованих засобів масової інформації і системи розповсюдження між собою взаємопов’язані. І річ у тім, що коли страждають одні, то страждають і інші. Уже не перший місяць намітилася тенденція і в столиці, і практично в усіх регіонах України, коли за ініціативою органів місцевого самоврядування відбувається незаконне знищення мережі кіосків з продажу друкованих засобів масової інформації, преси. І головною причиною цього є відсутність нормативно-правових актів, які регулюють порядок розміщення малих архітектурних форм, що створює умови для корупційних дій з боку чиновників на місцях і особливо в столиці – Києві. Сьогодні має місце масовий незаконний демонтаж кіосків з продажу преси, а натомість встановлюються ігрові автомати, казино, цигаркові кіоски, бари, наливайки і так далі. Тому мізерна кількість.
Завершуйте, будь ласка.
у порівнянні з іншими європейськими країнами не сприяє реалізації конституційного права громадян на свободу слова та вільний доступ до інформації. Тому я пропоную підтримати зміни до цієї постанови і в такий спосіб захистити і друковані засоби масової інформації, і систему розповсюдження, а в кінцевому рахунку – споживачів преси, тобто читачів, в тому числі і нас з вами. Дякую.
Співдоповідь від комітету – Яворівський Володимир Олександрович.
Шановні парламентарії! Шановні наші виборці! Я передусім хотів подякувати народним депутатам від імені дуже багатьох представників книговидавництв, закладів культури за те, що ми з вами відважилися і прийняли цю постанову, яка наклала мораторій і дасть можливість у ці важкі часи економічної кризи нам все-таки зберегти дуже багато приміщень. Ми прийняли з вами і ось цю постанову, до якої пропонується уточнення. Комітет з питань культури і духовності підтримує абсолютно і ми розуміємо про те, що газетні кіоски, які дуже легко викидаються, скажімо, і в Києві; по-друге, їх неймовірно мало і люди не мають доступу до них. Тобто це все абсолютно, скажімо, гуманітарно, ідеологічно це все дуже точно, і ми цілковито підтримуємо. Одначе Комітет з питань культури і духовності робив автору цього закону певні зауваження. По-перше, що в кіосках, де продають газети, журнали і тому подібне дуже часто продають і інші речі – сигарети, а іноді й пиво і тому подібно. Це викликало у нас якусь певну, так би мовити, осторогу. А найголовніше – це те, що в цю постанову пропонується внести про встановлення пільгових ставок орендної плати за наймання у будівлях державної власності площ, які використовуються для продажу книговидавничої продукції, а також за користування земельними ділянками. Тобто, ми вводимо пільги для земельних ділянок, для фактично, для закладів торгівлі. Через те, щоби довго не займати ваш час, комітет пропонує так. Прийняти це в першому читанні, але під час другого читання треба ці всі речі вилучити, щоби були в рівних умовах і ті кіоски, які продають книги, і ті заклади культури, які ми говорили. Тоді вибудується один нормальний ряд. Ось така наша думка і просимо схилитися до неї. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Записуємося на обговорення. Сухий Ярослав Михайлович, будь ласка.
Шановні колеги, я хочу вам нагадати, що коли ми приймали оцю Постанову Верховної Ради України про запровадження мораторій на виселення редакції друкованих засобів [[власне, чому я попросив слово]], я тоді, як пам’ятаєте виступив з пропозицією про те, щоб до цього переліку включити і те про, що сьогодні говорить, шановний колега Степан Володимирович Курпіль. Ну тоді ця пропозиція не пройшла. Тому я вам сьогодні заявляю, що я обов’язково буду підтримувати цю пропозицію, бо вона заслуговує на увагу ось чому. Проблема редакції друкованих засобів масової інформації, кіосків по розповсюдженню книг полягає в тому, що вони розташовані в дуже невдалому місці. Тобто, вони розташовані, як правило, в центрі. Вони розташовані, як правило, на перетинку людських маршрутів, як правило, це багатолюдні місця. Вони надзвичайно вигідні і приваблюють для якогось жуліка, який би там поставив свій генделик черговий. Ми повинні захистити, і я не побоюсь таких може високих слів, ми таким самим, ми таким чином, якимось чином і захищаємо нашу духовність. Тому що, коли ми бачимо як навісці книгарні опиняється якась пивна, то я вам хочу сказати, що навіть за панської Польщі такі речі не допускалися, могла постати сільська територіальна громада. Цей законопроект потрібно обов’язково підтримати. Але я, що думаю. Чи часом цей законопроект не спіткає гірка доля законопроекту Сінченка, чи знов хтось з ваших БЮТівців не скаже, що в цих книжках буде продаватись поліцайська та бандерівська література і ви його не грохнете. То ви, будь ласка, між собою там у фракції БЮТ розберіться, ви голосуєте за цей законопроект чи ні? Щоб не було так смішно, як минулий раз. Коли ми ваш законопроект підтримує, а ви там між собою, з огляду якихось надуманих мотивів взяли і розсварилися. Зберіться, сконцентруйтеся. Ви – влада, ви взяли на себе відповідальність навіть за те, де розташований книжний кіоск.
Косів Михайло Васильович.
Михайло Косів, власне, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”, до якої пролунав заклик, щоб ми сконцентрувалися і дуже дружньо проголосували за цей закон. Отже, ми вже це зробили. І сьогодні на засіданні фракції висловилися за те, щоб це, власне, дуже потрібне доповнення до того законопроекту, який ми вже, власне, минулого, на минулих засіданнях прийняли. Я тільки, Володимире Олександровичу, хочу не погодитися, даруй мені, як шеф комітету з тобою, бо у таких кіосках пиво не продається. Ну, може, на жаль, я не знаю, але не продається. А щодо того, що продаються там якісь сувеніри, ну, так, сувеніри продаються. Можливо, навіть, але продаються тільки тому, що за рахунок продажу одних засобів масової інформації, газет та не виживе така, такий кіоск, просто елементарно не виживе. Отже, це не від доброго життя. Я все-таки пропонував би прийняти цей проект і в цілому, бо, знаєте, виймати там щось, ну, просто немає, немає сенсу і немає чого. А визначення що таке, власне, є, що підлягає під статус газетного кіоску, то це дуже чітко уже регламентовано у законодавстві, зокрема, у постанові Кабінету Міністрів. Отже, колеги, я пропоную все-таки піти назустріч. Бо ви знаєте, в якому стані є наші засоби масової інформації, зокрема друковані, і тому підтримаймо добру ініціативу нашого колеги. Дякую.
Шершун Микола Харитонович.
Микола Шершун, „Блок Литвина”. Шановні колеги, на жаль, все більше і більше, це підтверджують наші, можна почути про випадки знесення кіосків преси, закриття бібліотеку і видавництв. Особливо гостро це питання стоїть у великих містах і столиці, де війна іде за кожні, буквально, метри. Сьогодні купуєш газету, а завтра на цьому місці дивишся, як підлітки бездумно витрачають гроші у гральних автоматах, які ростусь не по днях, а по годинах. Яку молодь ми виховаємо, якщо буде дозволяти закривати та знищувати заклади культури і виселяти з приміщень книгарень? Було би дуже добре, якби з набранням чинності даної постанови, буде встановлена пільгова ставка орендної плати за найм приміщень у будівлях державної власності. Таким чином держава продемонструє свою зацікавленість у розвитку, а не знищенні закладів культури. Можливо ці зекономлені кошти будуть використані на покращання послуг, а також на зацікавлення молоді та заохочення їх до читання. Особливо це важливо для бібліотек. Дитині, школяру, студенту так само, як і дорослому, набагато приємніше приходити до світлої, затишної бібліотеки, в яких. нормальних умовах для читання можна провести не одну годину. Інтернет ніколи не замінить друкованого слова. А знищувати книгарні – це аморально. Вважаю, що даний проект постанови є надзвичайно актуальним і доцільним для того, щоб бути прийнятим.Дякую.
Обговорення завершено. Ставиться на голосування про прийняття за основу проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України про запровадження мораторію на виселення редакцій друкованих засобів масової інформації, закладів культури, у тому числі бібліотек, видавництв, книгарень, підприємств книгорозповсюдження, реєстраційний номер 4051. Прошу визначатись. [[13:40:53]] За-354 Рішення прийнято. Профільний комітет рекомендує прийняти ці зміни в цілому. Є заперечення? Заперечень немає. Ставиться на голосування про прийняття в цілому проекту Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про запровадження мораторію на виселення редакцій друкованих засобів масової інформації, закладів культури, у тому числі бібліотек, видавництв, книгарень, підприємств книгорозповсюдження" [[реєстраційний номер 4051]]. Прошу голосувати. [[13:41:39]] За-356 Рішення прийнято. Наступний проект, який пропонується Погоджувальною радою нам включити до порядку денного, це проект Постанови про заходи із збереження історичної забудови міста Одеси, його всесвітньо відомих пам’яток архітектури та містобудування в період економічної кризи [[реєстраційний номер 4227]]. Прошу визначатися. [[13:42:22]] За-297 Рішення прийнято, проект включено до порядку денного, він оголошується до розгляду. Доповідає цей проект Гриневецький Сергій Рафаїлович. Прошу, будь ласка.
Шановний Олександр Володимирович, шановні колеги! Вноситься пропозиція щодо розгляду проекту постанови. Метою прийняття зазначеного проекту постанови є створення умов для забезпечення збереження історичної забудови міста Одеси в період економічної кризи шляхом розробки на державному рівні плану відповідних заходів, підтримки його виконання. Пропонується Кабінету Міністрів, органам виконавчої влади, місцевого самоврядування міста Одеси та Одеської області розробити та вжити заходів із збереження історичної забудови міста, його всесвітньо відомих пам’яток архітектури та містобудування в період економічної кризи і забезпечити фінансову підтримку. План зазначених заходів повинен включати забезпечення протягом 2009-2010 років виконання, зокрема: комплексних проектних робіт з реабілітації, консервації, реставрації найбільш цінних пам’яток архітектури; першочергових протиаварійних і консерваційних робіт на найбільш цінних пам’ятках архітектури та монументального мистецтва; організацію спеціального нагляду за технічним станом пам’яток; введення відповідних інформаційних баз даних, їх технічного стану; проведення наукових досліджень, пов’язаних з необхідністю постійного спостереження. Саме головне – це залучення інвестицій, кредитних ресурсів у розвиток матеріально-технічної бази. Мова іде тільки про те, щоб в 2009, 2010 році забезпечити фінансування, яке передбачено в Державному бюджеті на 2009 рік, а головна мета цієї постанови – це дати сигнал всім інвесторам і банкам як політично для того, щоб можна було на місцевому рівні організувати роботу по залученню інвестицій. Я переконаний, що можливо це невидима робота, але нам все одно доведеться її робити і, на мій погляд, це.
Завершуйте, будь ласка.
Ну я вже завершив. Основа майбутнього розвитку міст. Дякую.
Дякую. Співдоповідь від комітету – Яворівський Володимир Олександрович.
Шановні парламентарії! Шановні наші виборці! Комітет з питань культури і духовності дуже приязно поставився до ініціативи народного депутата нашого колеги Гриневецького. Річ якраз у тому, що перед цим, я не буду називати прізвища, отримали один проект постанови про те, щоби із того списку об’єктів, які не підлягають приватизації, щоби ми витягнули десь, якщо не помиляюся, 40 об’єктів. Комітет категорично виступив проти цього, тому що дуже чітко проявлялися деякі тенденції у цьому. Натомість Гриневецький, народний депутат Гриневецький подав документ, який спрямований на те, щоби зберегти той унікальний центр, унікальні пам’ятки, які є у місті Одесі. Це йдеться і про Потьомкінські сходи, це йдеться звичайно, і про ансамбль Приморського бульвару, це і про Оперний театр легендарний і знаменитий і тому подібне. Через те, мені видається, ця постанова – вона дуже добра, вона, справді, спрямована на дуже добру справу. Спершу нас трішки, я зізнаюся, насторожило те, що там є момент, значить, там виділити певні кошти, але від імені комітету я заявляю: ми з’ясували в уряді про те, що такі кошти для Одеси уже виділені, вони закладені до нашого національного Державного бюджету. Через те ми дуже просимо підтримати цю постанову. Ці гроші є, і давайте справді збережемо в Одесі. Це добре, що це зробив народний депутат, який добре це місто знає і любить його. Я прошу від імені комітету і від імені „Блоку Юлії Тимошенко” проголосувати за цю постанову. Дякую.
Записуємося на обговорення. Зарубінський Олег Олександрович.
Дякую. Шановний Олександре Володимировичу, шановні колеги, я хотів би заявити і проголосити про підтримку цього проекту постанови, не тільки тому що Сергій Гриневецький член нашої фракції. Питання підняте в ньому - і про це правильно сказав голова профільного комітету, - це питання просто збереження надбання цілих поколінь. Я ще раз хочу сказати, сьогодні йшла мова про те, що.один депутат каже, що люди тільки про гроші говорять. Це неправда, неправда. Є багато людей, для яких історія, для яких збереження надбань своїх предків є важливіше, ніж намагання рейдерським шляхом захопити чергове приміщення, заробити на цьому. І тому оця ідея – ідея збереження історичних пам’ятників, всього комплексу історичних пам’ятників – ідея абсолютно правильна і заслуговує на підтримку всіх тих людей, які вважають, що не тільки гроші все визначають в цьому житті. Дякую.
Шкіль Андрій Васильович, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Я, звичайно, переконаний, що Верховна Рада так само, як включала в порядок денний, такою кількістю голосів. І так само інтенсивно, може навіть інтенсивніше підтримає цю постанову. Я просто хотів наголосити на тому, що таку ж саму увагу потребують і інші об’єкти, які розташовані в Україні. Україна реально є дуже багатою країною на історичні пам’ятки, тільки ми їх не завжди вміємо зберігати. Тому я вважаю, що ініціатива, яка проявлена народним депутатом, тут вона має бути підтримана. І я вважаю, що тут ми мусимо продемонструвати нашу об’єктивність і незалежність від того, звідки, з якого міста ми походимо, з якої частини України. Ми розуміємо, що треба оберігати цінності, які є спільні, які є об’єднавчі для нас всіх. А я ще хотів, щоб сказала кілька слів Одеса, представник Одеси. Прошу передати Павлу Унгуряну слово. Дякую.
Обговорення завершено. Ставиться на голосування. А, є фракція, яка не брала участь, хоче висловитися. Будь ласка, одна хвилина. Мартинюк Адам Іванович.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги і шановний Сергій Рафаїлович! Незважаючи на те, що свого часу ви проголосували за сторіччя Бандери, незважаючи, що сьогодні ви активно голосували за виконання вказівок посла Сполучених Штатів Америки, фракція комуністів виконає дану вам обіцянку і підтримає ваш законопроект, бо він дійсно має безпосереднє відношення до славного міста-героя Одеси. Єдине, що я хотів би сказати, що не звужуйте і не забирайте життя в Одеси. Я ж переконаний, і ви напевно впевнені, що рано чи пізно криза закінчиться. А що після кризи перестанемо дбати про Одесу? Бо у назві записано, що ви дбаєте про Одесу тільки на період економічної кризи. Але вона завтра. от кажуть бютівці, що завтра вони її завершать. Тому давайте заберемо слова „кризи” і в цілому можна голосувати в цілому за постанову. Дякую.
Репліка. Гриневецький Сергій Рафаїлович, будь ласка.
Дякую, шановні колеги. Справа у тім, що я намагався пояснити, мова іде на період економічної кризи для того, щоб дати стимул і ініціювати можливість банків місцевих, місцевої влади згуртувати свої зусилля і виконувати ті прийняті рішення. Які сьогодні були проголосовані Верховною Радою. Мова йде про держаний бюджет, мова йде про місцеві бюджети, мова йде про регулярне виконання бюджетного розпису, це перше. І друге. Що стосується тих унікальних пам’яток, то я хочу нагадати, що тільки 44, вони входять до національного надбання. Більше того, Одеса сьогодні претендує на одне із міст проведення „Євро-2012”. Нам треба дати старт. Тому головна мета – це мобілізувати зусилля всіх, розуміти, що Одеса – це не перше місто, але і не друге. Дякую.
Фракція, яка не брала участь в обговоренні, Блок "Наша Україна - Народна Самооборона", одна хвилина - народний депутат Карпук.
Володимир Карпук. Звичайно, що це дуже цінний законопроект, цінна ініціатива, але разом з тим, пам’ятки культури, архітектури, стара забудова міста завжди була в кризовому стані і до наступлення кризи, тому що фінансування як з державного бюджету, так з місцевих бюджетів, були вкрай незначні і не змогли відтворювати те. І дуже багато втрачено за багато попередніх років. Тому є така пропозиція до Комітету з питань культури і духовності, до Міністерства культури і туризму, розробити таку постанову, де передбачити збережень пам’яток архітектури і культури всіх міст. Адже, різниці немає, чи це Одеса, чи це Київ, чи це гине Києво-Печерська Лавра, чи Потьомкінські сходинки, чи стара забудова Кам’янця-Подільського, чи Львова. І тому і важливе прийняття закону про виключення з переліку приватизації цих культурних закладів, але вони потребують щоденних коштів. І, дійсно, тут є потреба концентрації і фінансових, і організаційних зусиль, і Верховної Ради.
Обговорення завершено. Всі, представники всіх фракцій взяли участь в обговоренні. Ставиться на голосування про прийняття за основу проект Постанови про заходи і збереження історичної забудови міста Одеси. Реєстраційний номер 4227. Прошу визначатися. [[13:53:51]] За-340 Рішення прийнято. Профільний комітет пропонує прийняти в цілому як проект. Немає заперечень? Немає. Ставиться на голосування в цілому проект постанови про заходи і збереження історичної забудови міста Одеси, його всесвітньо відомих пам’яток архітектури та містобудування в період економічної кризи. Реєстраційний номер 4227. Прошу визначатися. [[13:54:31]] За-351 Рішення прийнято. Ще одне питання, яке погоджувальна рада пропонує нам включити до порядку денного сесії і розглянути сьогодні, це проект постанови про заходи щодо збереження пам’ятки культурної спадщини замку "Паланок" у місті Мукачеве Закарпатської області. Ставлю на голосування пропозицію погоджувальної ради про включення до порядку денного. [[13:55:10]] За-311 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду цього питання. Доповідає заступник Голови Верховної Ради України Томенко Микола Володимирович.
Шановні колеги, я хочу представити позицію нашого авторського колективу, який складається із чотирьох народних депутатів: Микола Томенко, Ірина Геращенко, Ганна Герман, Михайло Косів, - які хочуть зробити історичну справу і повернути утаємничений і незбагненний, з точку зору права власності, визначний замок в систему державного впливу. Справа в тому, що, як з’ясувалося, в 1956 році Рада Міністрів Української Радянської Соціалістичної Республіки взяла на облік цю культурну пам’ятку. В 1992 році за розпорядженням представника Президента у Закарпатській області і Закарпатської обласної ради в комунальну власність передали історичний музей без вказання місця його розташування, а в 93-му році Мукачівська міська рада замість історичного музею в комунальну власність передала весь комплекс замку Паланок. Згідно з інформацією Генеральної прокуратури досі або в той момент не було жодних дій стосовно належного оформлення документів і акт передачі замку у власність міста не був складений. Таким чином, оскільки не був юридичною особою, і таким чином фактично місту не передавався. В 2003 році прокуратура Закарпатської області опротестувала це рішення і от уже довший період ведеться дискусія до того, кому, в яких межах і в яких комплексах належить ця пам’ятка. Оскільки Мукачівська міська рада в 2003 році прийняла рішення на базі замку створити готельно-ресторанний комплекс з відповідною інфраструктурою і запропонувала різним комерційним структурам взятись до цієї справи. Ця історія тривала до 2008 року, коли в оренду на 46 років було передано одному приватному підприємству за загальну суму оренди, цей замок, в 10 мільйонів гривень. Оскільки включилися правоохоронні органи і громадськість, ця історія на якийсь період призупинилася. Отже, якщо проаналізувати правову і політичну суперечку довкола цього, наш авторський колектив пропонує зробити наступні дві речі: повернути цю національну пам’ятку, а це історична національна історична пам’ятка не тільки для держави України, а для багатьох інших держав і є дуже значимою у сфері державного впливу, а отже доручити Кабінету Міністрів розробити в установленому порядку заходи щодо створення державного історико-архітектурного заповідника замок Паланок з віднесенням його до управління Міністерства культури та туризму. Коли він буде в системі державного впливу стане зрозуміло, як нам діяти. Можливо якась територія, що буде десь далеко від замку і матиме можливість, скажімо, залучити там якийсь готельний комплекс, але поки це не у державній власності, і не зрозуміло в якому стані воно знаходиться, я думаю, зарано нам готельно-ресторанний комплекс замку там будувати. І, звичайно, ми звертаємося до Генеральної прокуратури завершити це слідство, тому що з 2004 року хтось заважає завершити слідство, що ж насправді відбулося, коли от цей комплекс передавався незаконним чином в комунальну власність проти відповідних рішень, які тут є. Тому наша постанова, так би мовити, толерантна і дає можливість українській державі і Міністерству культури взяти під контроль цей заповідник, і допомогти йому приймати іноземних туристів, українців, а нам всім гордитися цією пам’яткою культурної спадщини України. Дякую.
Співдоповідь від комітету – Косів Михайло Васильович.
Шановні колеги! Я думаю, що ви про цю проблему знаєте вже давно, позаяк вона викликала великий суспільний резонанс у засобах масової інформації і серед фахівців з охорони культурної спадщини. Піднімав це питання і наш колега із "Нашої України-Народної Самооборони" депутат Геннадій Москаль. Але я особисто, як очевидно і ви, вийшов на цю проблему внаслідок того, що до нас звернулася Мукачівська міська рада. Ми одержали всі такого листа, щоб Верховна Рада нарешті вирішила питання із дальшою долею цього цієї пам’ятки. І от Микола Володимирович зібрав цей колектив чотирьох депутатів, які винесли на ваш розсуд, власне, нинішній проект. Ми його розглянули у Комітеті з питань культури і духовності, і проект постанови з цього приводу у вас на руках. Ми пропонуємо прийняти цей проект постанови і в першому читанні, і в цілому він не потребує особливо якихось додаткових, так би мовити обговорень. На засіданні комітету нашого був присутній і перший заступник міністра культури і туризму Микола Яковина, він тут теж сьогодні у нас присутній. І вони погодилися з тим, що вони беруть цей об’єкт у своє підпорядкування. Розбіжність була тільки у тому, який статус далі надати цьому об’єкту. Чи це має бути заповідник. Пан Микола каже, що для заповідника тут потрібно ще якісь компоненти. Але це вже неважно, це вже, так би мовити, в робочому порядку можна вирішити чи це буде просто якийсь музейного. історичного музею.
Завершуйте, Михайло Васильович.
Але за нього прошу проголосувати.
Записуємося на обговорення. Ми продовжили засідання до завершення розгляду питання. Яворівський Володимир Олександрович.
Володимир Яворівський „Блок Юлії Тимошенко”, Комітет з питань культури і духовності. Я. Михайло Косів, доволі точно доніс інформацію і позицію нашого комітету щодо цього об’єкту. Справді, цей багатостраждальний замок, біля якогось тільки пристрастей, і знову ж таки те Мукачево, яке стало знаменитим буквально в останніх десь 5-6 років. Через те, справді, потрібно розв’язувати цю проблему так само, як ми очевидно на наступному сесійному тижні будемо з вами разом розв’язувати проблему Києво-Печерської Лаври, на яку сьогодні вже заїздять автомобілі, яка постійно, майже щотижня обвалюється Нижні печери, коли на території Лаври будуються сьогодні офіси вже. Абсолютно, Лавра перебуває власності міської влади, Чернівецького, власне кажучи, хоча нібито ідеологічний протекторат над ним має Міністерство культури. І треба з’ясувати, тому що Київська Лавра, а разом з нею і Софія, бо вони ідуть в ЮНЕСКО під одним номером, взагалі можуть бути виключенні із цього списку. І, по-моєму більшої ганьби ніж, якщо не приведи Господи, це станеться у нас не буде. Через те справді ми пропонуємо, по-перше, щоби правоохоронні органи розібралися в тому, як сталося, що за таку, в принципі, дуже низьку ціну було передано, власне кажучи, одній родині [[ви знаєте про кого ідеться]], цей замок, через те хай займуться правоохоронні органи. А друге. Все-таки держава повинна взяти під своє крило цю унікальну пам’ятку і, дійсно, потім по черзі хай Міністерство культури, Кабінет Міністрів з’ясують, як найрозумніше, найгосподарніше використати цей об’єкт для того, щоб його і зберегти, і для того, щоб він сьогодні працював на Україну. Дякую.
Сухий Ярослав Михайлович.
Я прошу слово передати одному з найвидатніших спеціалістів по збереженню пам’яток культурної спадщини незалежної України Андрію Шкілю.
Шкіль Андрій Васильович.
Дякую, Ярославе, за хороші слова. Я хотів би тут, знаєте, наголосити на одному, що звичайно тут ми можемо обговорювати тривалий час, я хочу зекономити у своєму виступі на обговорення, тому що я думаю ми всі проголосуємо. Я тільки хотів би звернутися до сумління представників Партії „Єдиний центр”, щоб вони також підтримали цю постанову. Я сподіваюся, їхня громадянська позиція, їхня мужність буде тут продемонстрована, патріотизм у тому числі. Тому що не можна такі речі здійснювати у державі взагалі, не може бути у приватній власності національне надбання, хто б це не був і які б обставини за цим не стояли, які б родини це не були. Це належить всім родинам України. Це належить кожному українцеві, кожному громадянинові України, тому що це національне багатство. І немає права вона перебувати ні в чиїх, тим паче в не зовсім таких чистих руках. Я закликаю власне представників Партії ЄЦ підтримати цю постанову. Дякую.
Мартинюк Адам Іванович.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, фракція підтримує проект постанови. Але разом з тим я хотів би звернути увагу на суттєві нюанси, які ми на превеликий жаль у проекті постанови абсолютно не враховуємо. Почати я хоті з того, що я хотів би знати, хто останнім часом рік, два чи більше відвідував цей замок і чи бачив його, у якому він знаходиться стані. Не в жахливому, не в жахливому стані, у тому то і справа, що замок, на щастя, збережений. Я десь роки півтора тому був у цьому замку і можу констатувати, що дійсно, на щастя, цей замок збережений і держава його не втратила. Це факт. Але для того, щоб держава його не втратила, наммало нинішнього проекту постанови. Якщо ми запишемо тільки передати у державну власність і поставимо крапку, то цей замок буде зруйнований. Тому, що держава скаже, у нас немає фінансування. Тому, що держава скаже, у нас криза. Тому, що держава скаже, а ви порушили Бюджетний кодекс, у державному бюджеті на цей музей у нас не передбачено коштів, що виділяється Міністерству культури. І так далі, і тому подібне. Тому я пропоную сьогодні прийняти в першому читанні цю постанову. А в остаточному варіанті приймати лише тоді, коли буде вказана точна сума на утримання цього замку. Бо, якщо ми з вами поступимо популіськи, що заберемо, і це абсолютно правильно, що це державна, це національна цінність. Це більше, ніж національна, це міжнаціональна цінність. Але для того, щоб зберегти цю гординю нашої держави, потрібні кошти, кошти і ще раз кошти. Тому давайте або зараз скажем, яку суму виділяєм на утримання цього музею-заповідника, або приймаємо тільки в першому читанні. Давайте своїми руками з добрими помислами, з хорошими, так би мовити, ну, нібито дійсно повернути у власність держави, щоб ми не зробили біди для цього національного надбання. Дякую.
Від фракції блоку "Наша Україна - Народна Самооборона" Геращенко Ірина Володимирівна, одна хвилина.
Шановні колеги, я хочу погодитися з тим, що Мукачівський замок знаходиться дійсно, порівняно з іншими пам’ятками архітектури і історії України, в хорошому стані. І мені важко сказати, чи ще це тримається за рахунок державного фінансування, яке було на початку 90-тих років, чи міська влада підтримувала його в такому стані. Взагалі нам дійсно потрібно дуже серйозно підійти до питання збереження всіх історичних пам’яток у країні, обговорити це окремо. Я хочу наголосити, що ми в нашій постанові даємо Кабміну можливість розробити те, як буде утримуватися цей замок. Тому що державна власність не означає, що, як в Європі, його не можна здавати в оренду для проведення виставок і таке інше. І хочу звернути увагу на слова свого колеги Косіва, що дійсно, коли до нас пише міський голова Золтан Лендєл до народних депутатів України, просить нас спільно з бізнесовими структурами, що будуть зацікавлені в реалізації цього проекту, взяти участь в конкурсі на право оренди, то чи можливе таке звернення мера до депутатів будь-якої європейської країни. Тому я хочу сказати, що ми маємо розглянути.
Завершуйте, будь ласка.
Я хочу сказати, що ми маємо міській владі допомогти дати раду цьому замку, якщо воно просить депутатів брати участь в оренді. Дякую.
Обговорення завершено. Ставиться на голосування про прийняття у першому читанні проект Постанови про заходи щодо збереження пам’ятки культурної спадщини замку „Паланок” в місті Мукачеве Закарпатської області, реєстраційний номер 4228. Прошу визначатися. [[14:09:13]] За-334 Рішення прийнято. Під час виступів Адам Іванович Мартинюк говорив про необхідність підготовки до другого читання. З цього приводу зараз, щоб з’ясувати, що саме готувати, один з авторів, керівник, скажімо, авторського колективу, доповідач Томенко Микола Володимирович, будь ласка.
Шановні колеги, шановний Адаме Івановичу, у мене пропозиція така. Дивіться, тут сама процедура сьогодні створення Державного історико-архітектурного заповідника займе у нас тривалий час. І я боюся, що, якщо ми сьогодні цю постанову не приймем, фактично ми не даємо тоді вказівки Кабміну і міністерству культури роботу робити. Якщо б ми можливо таким чином зробили оце другий пункт, що Кабінету Міністрів зробити в установленому порядку заходи щодо створення Державного історико-архітектурного заповідника замку „Паланок” з віднесення його до сфери. та визначити порядок фінансування, який там то-то і то-то. Тому що, якщо ми сьогодні у першому читанні, вони ж не почнуть роботу, у них немає документу, і заповідника не буде тоді. Розумієте? Я переживаю. Що поки ми не повернемо у сферу його держави, значить, воно там ресторан появиться нам.
Мартинюк Адам Іванович, будь ласка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Можна погодитись лише з одним уточненням: „Та обов’язково визначити необхідне фінансування для утримання цього заповідника”. Бо якщо ми напишем: „визначитись”, то таке, „та обов’язково визначити кошти”. В такому разі модна приймати в цілому.
Доповідач погоджується з таким доповненням. Доповнення, яке запропоновано народним депутатом України Мартинюком Адамом Івановичем щодо визначення розміру фінансування Кабінетом Міністрів України, ставлю на голосування. Прошу визначатися. [[14:11:19]] За-329 Пропозиція Адама Івановича Мартинюка підтримана. Немає більше заперечень, доповнень? Ставлю на голосування в цілому проект Постанови про заходи щодо збереження пам’ятки культурної спадщини – замку „Поланок” міста Мукачеве Закарпатської області [[реєстраційний номер 4228]]. Прошу голосувати. [[14:11:56]] За-336 Рішення прийнято. Ранкове пленарне засідання оголошується закритим. Наступне пленарне засідання розпочнеться завтра о 10 годині ранку. На все добре!