Уважаеми дами и господа народни представители, моля да се регистрираме. Налице е кворум. [[Звъни.]] Откривам пленарното заседание. Уважаеми колеги, предлагам на Вашето внимание Програма за работата на Народното събрание за времето от 30 ноември до 2 декември 2016 г.: 1. Първо гласуване на Законопроект за допълнение на Закона за защита при бедствия. Вносители – Цветан Цветанов и група народни представители. 2. Второ гласуване на Законопроект за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2017 г. Вносител – Министерският съвет. 3. Второ гласуване на Законопроект за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2017 г. Вносител – Министерският съвет. 4. Второ гласуване на Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2017 г. Вносител – Министерският съвет. 5. Второ гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за чужденците в Република България. Общ проект изготвен от Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред, въз основа на приетите на първо гласуване на 15 юни 2016 г. три законопроекта – първият е на народния представител Румен Йончев, и два – на Министерския съвет. Предвижда се това да бъде точка първа за петък, 2 декември 2016 г. 6. Второ гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за движението по пътищата, продължение от предходната пленарна седмица. 7. Второ гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за българските лични документи. Общ проект, изготвен от Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред, въз основа на приетите на първо гласуване на 22 юни 2016 г. И двата законопроекта са на Министерския съвет. 8. Парламентарен контрол по чл. чл. 91 – 103 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание в петък от обичайния му час – от 11,00 ч. Моля да гласуваме. Гласували 141 народни представители: за 118, против 2, въздържали се 21. Предложението е прието. Постъпили са две предложения по реда на чл. 50, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Първото по време е на народните представители Мартин Димитров и Петър Славов, които предлагат включване в програмата на Законопроект за изменение и допълнение на Кодекса за застраховането. Господин Димитров, слушаме Ви.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Първо искам да Ви благодаря, че миналата седмица подкрепихте включването на този законопроект в Програмата на Народното събрание, но предвид натоварения дневен ред, не се стигна до него. Затова отново се обръщам към Вас с настояване този законопроект да бъде включен и в програмата за тази седмица. Ако това се случи, ще предложа да бъде т. 5 от програмата. За какво става въпрос? Става въпрос за справедливост. Когато става въпрос за сезонни моторни превозни средства – мотори, мотопеди, каравани, кемпери, трябва да има срочна или месечна гражданска отговорност. Просто не е честно, не е справедливо да плащаш за период, в който не потребяваш. Когато използваш дадено превозно средство за месеците, в които го използваш, тогава трябва да плащаш и съответната гражданска отговорност. Този законопроект е внесен съвместно с колегата Делян Добрев, който е първи вносител, колегата Петър Славов, колегата Манушев и така нататък. Това Народно събрание прие принципа на автоматична дерегистрация на превозните средства, които имат гражданска отговорност. Вижте какво би се получило за моторите, кемперите, караваните и мотопедите – ще има автоматична дерегистрация на хиляди превозни средства, ако те нямат годишна гражданска отговорност. До момента тези хора – голяма част от тях, плащаха за две тримесечия и не плащаха след това. Защото основателно си казваха: „Защо да плащам гражданска отговорност за период, в който аз не използвам това превозно средство? Ако го използвам само лятото, защо да не плащам само за лятото?“. Уважаеми дами и господа, искам да Ви припомня, че по данни на „Пътна полиция“ само регистрираните мотоциклети надхвърлят 150 хиляди. Обръщам се към всички групи отново с мотива, че става въпрос за справедливост. Не става въпрос нито за ляво, нито за дясно. Става въпрос за справедливо решение за българските граждани – да плащаш тогава, когато потребяваш. Настоятелно моля за Вашата подкрепа.
Благодаря, господин Димитров. Режим на гласуване, колеги. Гласували 124 народни представители: за 67, против 4, въздържали се 53. Предложението е прието. Процедура.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Благодаря на колегите, че подкрепиха предложението, въпреки че бе направено от господин Мартин Димитров. Предлагам процедура – тази точка да е т. 5 в дневния ред, след като гласуваме бюджета. Благодаря.
И да бъде т. 1 за петък, защото гласувахме т. 5 с фиксиран ден.
Да, точно тока – да бъде т. 1 в петък.
А Законът за чужденците след нея. Обратно становище – заповядайте, господин Ананиев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Притеснен съм, че влизат всякакви нови точки, а не сме довършили Закона за движение по пътищата. Имаме Защита от бедствия – ново гласуване, имам предвид напълно нов Законопроект за второ гласуване, Закон за изменение за чужденците, сега и Кодексът за застраховането, като не съм против самия Закон, въпросът е, че няма да остане време да довършим Закона за изменение на движение по пътищата, който е от миналата седмица. Предлагам, ако има някакви точки, да бъдат след това. Благодаря.
Подлагам на гласуване направеното предложение точката, която приехме да влезе в седмичната програма, да бъде точка пета, съответно първа за петък. Гласуваме! Гласували 145 народни представители: за 52, против 4, въздържали се 89. Предложението не е прието. Следващото предложение по реда на чл. 50, ал. 3 от Правилника, е на господин Драгомир Стойнев. Господин Стойнев, имате възможност да защитите предложението си за включване в седмичната програма на Законопроект за изменение на Закона за семейни помощи за деца.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми дами и господа народни представители, виждам с какъв ентусиазъм гласувате нови точки. Разбирам, че те са важни и за застрахователите, и за хората, които притежават моторни превозни средства. Разбира се за хора, които имат тези финансови възможности. Но има един Законопроект, уважаеми дами и господа, който е на Ваше разположение от 2015 г.! От 2015 г.! И все няма време да се гледа! Става въпрос за Закона за изменение на Закона за семейните помощи за деца, където нашето предложение е тази помощ да бъде 70% от минималната работна заплата. Само за една година това, което Вие направихте, като не гледахте този Законопроект, от всяко едно семейство месечно Вие отнехте 54 лв.! Петдесет и четири лева месечно отнехте от едно дете! Това не го гледате, но гледате за винетката, която е примерно 70 или 80 лв. за мотор. Нещо повече, уважаеми дами и господа, годишно за 12 месеца Вие сте отнели 648 лв. от тези семейства, които гледат децата си с увреждания. Някой ще каже: „Да, ние предлагаме нова скала“! Само че когато, ако и дано да го приемем – призовавам да гледаме този Законопроект, защото тази скала, която Вие сте приели, де факто ще ощети именно тези деца, които имат степен на увреждане, както Вие определяте между 50 и 70%. Вие предлагате да има една обща сума от 350 лв. Но, ако Вие се съгласите с предложението на БСП и предприемете този Закон, тази сума ще бъде равна на 352 лв. Забележете, Вие, които искате уж след протестите да помогнете на децата с увреждания, де факто от следващата година ще им дадете по-малка сума от това, което се предлага. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Лично за нас това е скандално. Това трябва да бъде гледано!
Времето изтече, господин Стойнев.
Завършвам, госпожо Председател. Година и три месеца Народното събрание няма време да гледа този Законопроект. Спестиха се приблизително 17 млн. лв. годишно от децата с увреждания! Затова искам този Законопроект да бъде гледан, така както ще гледате и другите законопроекти, но когато става въпрос за деца с увреждания, считам, че не трябва да се пестят пари. Благодаря Ви.
Гласуваме. Гласували 127 народни представители: за 72, против 2, въздържали се 53. Предложението е прието. Процедура – заповядайте, господин Стойнев.
Благодаря, госпожо Председател. Благодаря Ви, уважаеми дами и господа народни представители! Предлагам тази точка да се гледа именно преди да започне гледането на бюджетите на Касата и на държавното обществено осигуряване и да бъде точка първа в дневния ред. Още сега да я гледаме, защото темата е изключително важна и касае бюджета за държавното обществено осигуряване, за да вземем решение, което е най-правилно за българските деца. Благодаря Ви.
Обратно становище? Няма. Подлагам на гласуване направеното предложение – Законопроектът за изменение на Закона за семейни помощи за деца да бъде точка първа в седмичната ни програма. Гласували 133 народни представители: за 55, против 17, въздържали се 61. Предложението не е прието. Прегласуване – господин Стойнев.
Уважаеми колеги, няма смисъл, ако този Законопроект не се гледа преди бюджета на държавното обществено осигуряване. Искаме да покажем, че именно приемайки този Законопроект, ще се увеличат средствата за децата с увреждания. Това, което Вие предлагате, е прах в очите на хората и ние искаме да го докажем. Няма как с бюджета на държавното обществено осигуряване, където Вие въвеждате тристепенна скала, която включва и месечните помощи за деца, и размера на детските надбавки, и интеграционната добавка – цялата сума като сбор се получава по-малко. Ако се приеме този Законопроект, де факто Вие отново ще отнемете пари от децата с увреждания. Дайте шанс на Законопроекта, който е внесен през октомври 2015 г.! Той задължително трябва да бъде гледан преди бюджета. Ако Вие го направите, това показва наистина Вашата социална безчувственост и показва, че Вие просто лъжете хората. Нека да гледаме този Законопроект, нека да дебатираме! Докажете, че сте прави! Когато бяха протестите Вие, обещахте един модел, но този модел не отговаря на сметките. Пак казвам: няма смисъл да се пестят пари от тези деца. Да дадем шанс на този Законопроект, защото това е един справедлив Законопроект. Нека да го надградим. Надградете го и Вие с Вашите предложения, но основата да бъде 322 лв., а не основата да бъде 240 лв. Благодаря.
Господин Стойнев, за втори път правите предложение по същество, а процедурата Ви е за прегласуване. Прегласуване. Гласували 144 народни представители: за 70, против 22, въздържали се 52. Предложението не е прието.
Процедура.
Нека да направя двете съобщения и след това ще Ви дам възможност. Съобщение относно постъпили законопроекти и проекторешения за времето от 23 ноември до 29 ноември 2016 г.: - Законопроект за допълнение на Закона за защита при бедствия. Вносители: Цветан Цветанов и група народни представители. Водеща е Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред. - Предложение за избор на член на Комисията за публичен надзор над регистрираните одитори. Вносител: председателят на Комисията за публичен надзор над регистрираните одитори. Разпределен е на Комисията по бюджет и финанси. - От Националния статистически институт е постъпила информация за бизнес климата в промишлеността, строителството, търговията на дребно и услугите през месец ноември 2016 г. Материалът е на разположение на народните представители в Библиотеката на Народното събрание. Процедура – господин Жаблянов, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги народни представители! Днес се разделяме с проф. д-р Велко Вълканов – един от реалните автори на българската Конституция от 1991 г., народен представител в 36-ото, 37-ото и 38-ото Събрание, учен, конституционалист, общественик, антифашист, председател на Българската организация на антифашистите в продължение на повече от десетилетие. Всички го познаваме с известните му граждански позиции, с принципното му отстояване на принципите на демокрацията, на конституционализма и на републиканското развитие на България. Нека да е светла паметта му! С това изявление искахме да Ви направим съпричастни към неговата кончина и към раздялата на българското общество с този светъл интелектуалец, с този светъл ум на българската нация. [[Възгласи: „Минута мълчание, минута мълчание!“]]
Уважаеми народни представители! Преминаваме към точка първа от дневния ред, а именно: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ЗАЩИТА ПРИ БЕДСТВИЯ. Доклад на Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред. Заповядайте, господин Цветанов.
Уважаема госпожо Председател, преди да започна по Законопроекта, искам да направя процедурно предложение заместник-министър Красимир Ципов да бъде допуснат в залата.
Гласуваме предложението. Гласували 121 народни представители: за 119, против 1, въздържал се 1. Предложението е прието. Поканете господин Ципов. Слушаме Ви, господин Цветанов.
„ДОКЛАД относно Законопроект за допълнение на Закона за защита при бедствия, № 654-01-134, внесен от Цветан Цветанов и група народни представители на 24 ноември 2016 г. На свое извънредно заседание, проведено на 25 ноември 2016 г., Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред разгледа Законопроект за допълнение на Закона за защита при бедствия, № 654-01-134, внесен от Цветан Цветанов и група народни представители на 24 ноември 2016 г. На заседанието присъстваха представители от Министерството на вътрешните работи, заместник-министър Красимир Ципов и представители на Планинската спасителна служба при Българския червен кръст. От името на вносителя Законопроектът беше представен от Цветан Цветанов, който подчерта, че със Законопроекта се цели създаването на нормативна основа, с която да се уреди правна възможност органите на Главна дирекция „Пожарна безопасност и защита на населението“ към МВР и на териториалните й структури, да имат право да искат справка за данни, свързани с установяване на идентификатор на ползваните клетки на мобилна наземна електронна съобщителна мрежа на предприятията, предоставящи обществени електронни съобщителни мрежи и/или услуги, от които е генерирано, или в които е терминирано повикване, или друго електронно съобщение по смисъла на Закона за електронните съобщения. Поради тази причина е необходимо компетентните органи, които осъществяват спасителна дейност по смисъла на действащото законодателство, да разполагат с правомощия, но при спазване на правила и изисквания за контрол, които съгласно предложения Законопроект ще се осъществяват единствено от органите на съдебната власт. Със Законопроекта се предлагат допълнения в Закона за защита при бедствия, с които се предвижда правомощията на компетентните органи да се осъществяват само, когато е постъпил сигнал за физическо лице, което е изпаднало, или може да изпадне в бедствено положение, поставящо в риск живота или здравето му. Със заключителните разпоредби се предлагат и съответните изменения и допълнения на Закона за електронните съобщения. Предвиждат се множество гаранции за спазване на правата и интересите на заинтересованите лица, за да бъде осъществен достъпът до предвидените данни – разрешение от страна на съд, в конкретния случай председател на Районен съд или изрично оправомощен от него съдия; ясни конкретни процедури за предоставяне, съхраняване и унищожаване на исканите данни, а също така и контрол от страна на държавни регулаторни органи по спазването на всички предвидени по Законопроекта процедури. Към Законопроекта, съгласно чл. 73, ал. 1, буква „в“ от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, е приложена предварителна оценка на въздействието. В рамките на обсъждането заместник-министър Красимир Ципов от името на Министерството на вътрешните работи заяви подкрепа на предложения Законопроект за допълнение на Закона за защита при бедствия. Народните представители подкрепиха предложените промени като спешни мерки в случаите, когато са застрашени животът или здравето на гражданите, като последица от бедствия или създаване на друга извънредна ситуация. Въз основа на проведеното обсъждане Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред прие с единодушие и предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за допълнение на Закона за защита при бедствия, № 654-01-134, внесен от Цветан Цветанов и група народни представители на 24 ноември 2016 г.“
Благодаря Ви, господин Цветанов. Като вносител ще представите ли Законопроекта? Заповядайте.
Ще кажа само няколко думи. Направихме среща на представители от Вътрешната комисия с представители от Планинската спасителна служба към Българския червен кръст. В момента има един правен вакуум, който не позволява на съответните органи, които могат да помогнат при спасяването на лице, което е изпаднало в бедствие. От тази гледна точка предлагаме тези законодателни промени, с които смятаме, че ще може да се даде по-добра координация и да използваме абсолютно всичкия наличен инструментариум, за да може действително да спасим човешки живот, когато има такава необходимост, от Планинската спасителна служба. Със Законопроекта даваме възможност да се даде и гаранция, минавайки през съда, за това да отпадне всякаква възможност за злоупотреба или съмнение в обществото. Тук специално искам да благодаря на всички колеги, народни представители, които са членове на Вътрешната комисия, защото абсолютно всички бяха единодушни. От тази гледна точка, смятам, че Законопроектът ще може да допринесе за бързата реакция както на Планинската спасителна служба, така също и на Главна дирекция „Пожарна безопасност и защита на населението“, за да предостави необходимата информация, и то в срок до два часа от получаване на съответния сигнал. По този начин ще можем действително да създадем по-добри условия особено сега, когато вече имаме и предстоящ зимен сезон и знаем, че има случаи, когато някои лица, които използват екстремните спортове, могат да попаднат в бедствено положение и да можем да реагираме адекватно, за да подпомогнем за спасяването на човешки животи. Благодаря Ви.
Дебатът е открит. Има ли народни представители, които желаят да участват в него? Заповядайте, господин Белемезов.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Всъщност господин Цветанов изложи съществените мотиви по този Законопроект, зад който се обединяваме всички парламентарни групи. От своя страна аз също искам да благодаря на народните представители, които ще подкрепят този Законопроект, а ние в проведеното заседание в Народното събрание, с участието на представителите на Планинската спасителна служба, имахме възможност да чуем техните аргументи и тяхната експертиза по така представения проблем. Подкрепяме ги напълно. Те изразиха благодарност към бързото сформиране на състава на Комисията и бързото предлагане на разглеждането на този Законопроект. От своя страна, от страна на народните представители, моля да приемете нашите искрени благодарности към представителите на Планинската спасителна служба, защото това са хора, които в екстрена ситуация, в ситуация, поставена при висок риск, успяват да спасяват човешки животи дори и в случаите, когато техният собствен живот е застрашен. Искам още веднъж да благодаря на представителите на Планинската спасителна служба и на представителите на Четиридесет и третото народно събрание. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Други изказвания? Няма. Преминаваме към гласуване. Гласували 106 народни представители: за 106, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Процедура, господин Цветанов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Правя процедурно предложение след приемането на първо гласуване на Законопроект за допълнение на Закона за защита при бедствия, № 654-01-134, внесен от Цветан Цветанов и група народни представители на 24 ноември 2016 г., на основание чл. 77, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, двете гласувания да се проведат в едно заседание.
Обратно становище? Няма. Подлагам на гласуване направеното процедурно предложение. Гласували 118 народни представители: за 118, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно.
Доклад за второ четене на Законопроекта за допълнение на Закона за защита при бедствия. Слушаме Ви, господин Цветанов.
„Закон за допълнение на Закона за защита при бедствия“. „§ 1. В чл. 38 се създава ал. 3: „(3) При постъпил сигнал за физическо лице, което е изпаднало или може да изпадне в положение, поставящо в риск живота или здравето му, предприятията, предоставящи обществени електронни съобщителни мрежи и/или услуги, извършват справка за данните по чл. 251б, ал. 1, т. 6 от Закона за електронните съобщения. Достъпът до данните се осъществява при условията и по реда на Закона за електронните съобщения.“
Предложения по наименованието и по § 1? Няма. Гласуваме наименованието на Законопроекта и § 1 по вносител. Гласували 116 народни представители: за 116, против и въздържали се няма. Предложенията са приети единодушно.
„Заключителни разпоредби“. „§ 2. В Закона за електронните съобщения (обн., ДВ, бр. …) се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 251б, ал. 2 се създава изречение второ: „Данните по ал. 1, т. 6 се съхраняват и за осъществяване на операции по издирване и спасяване на лица в случаите по чл. 38, ал. 3 от Закона за защита при бедствия.“ 2. В чл. 251в: а) създава се нова ал. 2: „(2) В случаите по чл. 38, ал. 3 от Закона за защита при бедствия право да искат извършване на справка за данните по чл. 251б, ал. 1, т. 6, когато те са необходими за изпълнение на техните правомощия, имат Главна дирекция „Пожарна безопасност и защита на населението“ на Министерството на вътрешните работи и териториалните й структури.“; б) досегашната ал. 2 става ал. 3 и в нея текстът преди т. 1 след думите „по ал. 1“ се добавя „или 2“; в) досегашната ал. 3 става ал. 4; и в нея след думите „по ал. 1“ се добавя „и 2“. 3. В чл. 251г: а) създава се нова ал. 3: „(3) Алинея 2 не се прилага в случаите по чл. 38, ал. 3 от Закона за защита при бедствия.“; б) досегашните ал. 3, 4 и 5 стават съответно ал. 4, 5 и 6. 4. В чл. 251д, ал. 2, т. 2 накрая се добавя „или 2“. 5. В чл. 251е: а) в ал. 2 думите „чл. 251г, ал. 3, т. 3“ се заменят с „чл. 251г, ал. 4, т. 3“; б) създава се нова ал. 3: „(3) В случаите по чл. 38, ал. 3 от Закона за защита при бедствия предприятията, предоставящи обществени електронни съобщителни мрежи и/или услуги, във възможно най-кратък срок, но не повече от два часа от постъпването в предприятието на разпореждането за достъп по чл. 251г, ал. 1 изпращат данните на длъжностното лице по чл. 251г, ал. 4, т. 3. Министърът на вътрешните работи или писмено оправомощено от него длъжностно лице може да определи по-кратък срок, в който данните да бъдат изпратени, когато е налице сериозен риск за живота или здравето на физическото лице.“; в) досегашните ал. 3 и 4 стават съответно ал. 4 и 5; г) досегашната ал. 5 става ал. 6 и в нея думите „ал. 4“ се заменят с „ал. 5“; д) досегашната ал. 6 става ал. 7. 6. В чл. 251ж, ал. 2 след думите „чл. 251в, ал. 1“ се добавя „или 2“ и думите „чл. 251г, ал. 4“ се заменят с „чл. 251г, ал. 5“. 7. В чл. 261а, ал. 4, т. 1 думите „чл. 251в, ал. 1 и чл. 251г, ал. 5“ се заменят с „чл. 251в, ал. 1 и 2 и чл. 251г, ал. 6“. 8. В чл. 261б: а) в ал. 2, т. 1 и 3 след думите „ал. 1“ се добавя „и 2“; б) в ал. 4 след думите „чл. 251в, ал. 1“ се добавя „и 2“; в) в ал. 6 думите „чл. 251г, ал. 5“ се заменят с „чл. 251г, ал. 6“. § 3. Този Закон влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“.“
Изказвания? Няма. Гласуваме § 2 и 3, включително и наименованието на подразделението „Заключителни разпоредби“. Гласували 116 народни представители: за 116, против и въздържали се няма. Предложенията са приети, а с това на второ четене и Законопроектът за допълнение на Закона за защита при бедствия. Преминаваме към следващата точка: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА БЮДЖЕТА НА НАЦИОНАЛНАТА ЗДРАВНООСИГУРИТЕЛНА КАСА ЗА 2017 Г. Доклад на Комисията по бюджет и финанси. Заповядайте, госпожо Стоянова.
Ще помоля първо за процедура в залата да бъдат допуснати доктор Ваньо Шарков – заместник-министър на здравеопазването и шеф на Надзорния съвет на Касата, и господин Кирил Ананиев – заместник-министър на финансите, и Глинка Комитов – управител на НЗОК.
Моля, режим на гласуване за допускане в залата. Гласували 89 народни представители: за 88, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието, поканете допуснатите лица.
Доклад на Комисията по бюджет и финанси относно Законопроект за бюджета на НЗОК за 2017 г., № 602-01-66, внесен от Министерския съвет на 31 октомври 2016 г., приет на първо гласуване на 17 ноември 2016 г.“ „Закон за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2017 г.“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона.
Гласуваме наименованието на Закона. Гласували 96 народни представители: за 95, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
По чл. 1 има предложение от народните представители Георги Кючуков, Иван Станков, Иван Иванов, Лъчезар Никифоров, Мариана Тодорова, Иван Иванов, Кирил Цочев и Петър Кадиев: „В чл. 1: 1. В ал. 1: - в т. 1.1, ред 5, колона 3 числото „2 279 730,0“ да се замени с „2 429 730,0“; - в т. 1.2, ред 6, колона 3 числото „1 134 086“ да се замени с„1 110 086,0“. 2. В ал. 2: - в т. 1.1.3, числото „3 032 000,0“ да се замени с „3 138 000,0“; - в т. 1.1.3.2 числото „211 400,0“ да се замени с „240 000,0“; - в т. 1.1.3.3 числото „147 000,0“ да се замени със „150 000,0“; - в т. 1.1.3.4 числото „77 500,0“ да се замени с „90 500,0“; - в т. 1.1.3.6 числото „80 000,0“ да се замени с „100 000,0“; - в т. 1.1.3.7 числото „1 457 528,9“ да се замени с „1 488 528,9“.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 1.
Заповядайте за изказване.
Уважаеми господин председател, уважаеми господин министър, уважаеми колеги! Предложението, което правим за промяна в бюджета - в приходната и разходната част на бюджета на Здравноосигурителната каса, не е в никакъв случай с популистки цели, напротив, в известен смисъл то е непопулярно за определен кръг от хора, но смятам, че то почива на една социална справедливост. Основата на това предложение се крие във факта, че на настоящия етап здравноосигурителните вноски на държавните служители, военнослужещите, служителите на МВР, ДАНС, ДАР, НСО, съдиите, прокурорите, и следователите се заплащат от държавния бюджет. В това не би имало нищо лошо, ако държавата осигуряваше реално тези категории хора. За съжаление със Закона за здравното осигуряване, който е приет през 2015 г., с хиляди усилия се постигна за всяка година държавата да плаща с 5% повече от това, което плащаше досега, тоест за догодина е предвидено да плаща 60% от минималната осигурителна вноска. По изчисления минималната осигурителна вноска за здравно осигуряване е 37 лв. За тези служители държавата плаща по 22 лева, а при една средна заплата на тези служители от хиляда и петстотин лева би се плащало на човек месечно по 120 лева, разбира се, разпределени между работодател и служител 60 към 40, както при всички останали. По моите изчисления, имайки предвид най-минималните числа, това значи, че държавата ще внесе с 24 милиона лева по-малко в бюджета на НЗОК, но от собствените вноски ще влязат 106 милиона повече. Смятам, че един от основните принципи на здравното осигуряване е принципът на солидарността. За каква солидарност, за каква социална справедливост можем да говорим, при условие че хора, които са с по-малки доходи, с по-малки възможности, най-грубо казано, пълнят бюджета на Националната здравноосигурителна каса, а хора, които имат високи доходи и за които 50 лева месечно не биха били никакъв проблем, са освободени от това задължение. Тези средства биха могли да бъдат разпределени в няколко пера, които госпожа Стоянова прочете – да се засилят средствата в специализираната извънболнична медицинска помощ и медико-диагностичните дейности. Това отговаря на приетата стратегия от Народното събрание, предложена от Министерството на здравеопазването, за развитие на нашата здравна система. Това ще намали натовареността на болниците. Освен това ще може да се прехвърлят средства за медицински консумативи, които са основната причина за доплащане на пациентите в болниците. Някой път тези доплащания стигат до 15 - 20 хиляди лева на човек. Ще може да бъде платена тъй наречената „надлимитна дейност“ за миналата година. И за да не вземам думата за свързани с това мое предложение поправки, това би наложило поправка на 7 закона: Закона за държавния служител, Закона за МВР, Закона за ДАНС, Закона за ДАР, Закона за съдебната власт. Известно ми е, че шансовете тази поправка да бъде приета са по-малко от минимални. Известно ми е също така, че всички ние тук говорим за социална справедливост, за социално слаби, за солидарността, но в Комисията не видях нито солидарност, нито социална справедливост при гласуването. И все пак смятам, че по този въпрос трябва да се говори. Този въпрос трябва да бъде поставен на дневен ред и някой следващ парламент все ще го приеме.
Благодаря Ви, господин Кючуков. Други изказвания по защитеното предложение и по предложението на Комисията? Не виждам желаещи. Преминаваме към гласуване. Гласуваме предложението на народните представители Георги Кючуков, Иван Станков, Иван Иванов, Лъчезар Никифоров, Мариана Тодорова, Иван Иванов, Кирил Цочев и Петър Кадиев. Гласували 99 народни представители: за 31, против 4, въздържали се 64. Предложението не е прието. Преминаваме към гласуване на текста, предложен от вносителя, подкрепен от Комисията. Гласували 102 народни представители: за 77, против 13, въздържали се 12. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 2. По чл. 3 има предложение от народните представители Даниела Дариткова, Кирил Добрев, Лъчезар Иванов, Катя Попова и Семир Абу Мелих, подкрепено от Комисията. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 3: „Чл. 3 (1) В рамките на стойностите по чл. 1, ал. 2, ред 1.1.3.2 и ред 1.1.3.4 за прилагане на чл. 55а от Закона за здравното осигуряване и на Националния рамков договор за медицинските дейности за 2017 г., а когато не е приет такъв – в решението по чл. 54, ал. 9 от Закона за здравното осигуряване, Националната здравноосигурителна каса утвърждава за всяка районна здравноосигурителна каса (РЗОК) и за всяко тримесечие към договорите с изпълнителите на извънболнична първична и на извънболнична специализирана медицинска помощ: 1. броя на назначаваните специализирани медицински дейности в съответствие с чл. 1, ал. 2, ред 1.1.3.2 от пакета по чл. 2, ал. 1 от Закона за здравното осигуряване; 2. стойността на назначаваните медико-диагностични дейности в съответствие с чл. 1, ал. 2, ред 1.1.3.4 от пакета по чл. 2, ал. 1 от Закона за здравното осигуряване. (2) Директорите на РЗОК, в рамките на броя и стойностите по ал. 1: 1. разпределят утвърдените брой и стойности на дейностите по ал. 1 по изпълнители на извънболнична първична и на извънболнична специализирана медицинска помощ за съответната РЗОК; 2. закупуват от изпълнителите на специализирана извънболнична медицинска помощ обеми в рамките на стойностите по чл. 1, ал. 2, ред 1.1.3.2 и от изпълнителите на медико-диагностична дейност – обеми в рамките на стойностите по чл. 1, ал. 2, ред 1.1.3.4; 3. анализират и отчитат тримесечно пред Надзорния съвет на НЗОК дейността си по т. 1 и 2. (3) Надзорният съвет на НЗОК приема правила за условията и реда за прилагане на ал. 1 и 2. (4) Условията и редът за наблюдение, анализ и контрол по изпълнението на обемите по чл. 55а от Закона за здравното осигуряване и на стойностите по ал. 1 се определят в Националния рамков договор за медицинските дейности за 2017 г., а когато не е приет такъв – в решението по чл. 54, ал. 9 от Закона за здравното осигуряване.“
По чл. 2 и 3 изказвания? Преминаваме към гласуване първо на текста на чл. 2, подкрепен от Комисията, по който няма предложения. Гласували 106 народни представители: за 81, против 16, въздържали се 9. Текстът на чл. 2 е приет. Моля режим на гласуване за чл. 3 по редакцията на Комисията. Предложението е подкрепено от Комисията. Гласували 99 народни представители: за 72, против 18, въздържали се 9. Предложеният текст на чл. 3 е приет.
Член 4. Предложение на народните представители Дариткова и група. Комисията го подкрепя. Предложение на народните представители Георги Кючуков и група: „В чл. 4, ал 1: „1. В т. 2а да се добави „През първото тримесечие на 2017 г. стойностите по т. 1а не се лимитират.“ 2. В т. 2в да се добави „След анализ на изпълнението на разходите по т. 1а предлага на НЗОК да въведе ограничения в частта за болнична помощ при условие на преизпълнение за първото тримесечие на 2017 г.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 4: „Чл. 4. (1) В рамките на стойностите по чл. 1, ал. 2, ред 1.1.3.5.2, ред 1.1.3.6 и ред 1.1.3.7 за прилагане на чл. 55а от Закона за здравното осигуряване и на Националния рамков договор за медицинските дейности за 2017 г., а когато не е приет такъв - в решението по чл. 54, ал. 9 от Закона за здравното осигуряване: 1. Надзорният съвет на НЗОК: а) утвърждава за всяка РЗОК годишна обща стойност на разходите за здравноосигурителни плащания, разпределена по месеци; б) наблюдава, анализира и коригира стойността на разходите по буква „а“ ежемесечно и на тримесечие. 2. Директорите на РЗОК: а) разпределят утвърдените стойности на разходите по т. 1, буква „а“ по изпълнители на болнична медицинска помощ за съответната РЗОК по месеци; б) закупуват от изпълнителите на болнична медицинска помощ обем здравни дейности от пакета по чл. 2, ал. 1 от Закона за здравното осигуряване в рамките на стойностите по т. 1, буква „а“; в) анализират и отчитат ежемесечно пред Надзорния съвет на НЗОК дейността си по буква „а“ и буква „б“. (2) Надзорният съвет на НЗОК наблюдава и контролира стойностите по ал. 1, т. 2, буква „а“ ежемесечно и на тримесечие. (3) Надзорният съвет на НЗОК наблюдава и контролира дейността по ал. 1, т. 2, буква „б“ ежемесечно и на тримесечие. (4) Надзорният съвет на НЗОК приема правила за условията и реда за прилагане на ал. 1, 2 и 3. (5) Условията и редът за наблюдение, анализ и контрол по изпълнението на обемите по чл. 55а от Закона за здравното осигуряване и на стойностите по ал. 1 от изпълнителите на болнична медицинска помощ се определят в Националния рамков договор за медицинските дейности за 2017 г., а когато не е приет такъв - в решението по чл. 54, ал. 9 от Закона за здравното осигуряване.“
Благодаря Ви. Има ли изказвания, колеги, по чл. 4? Заповядайте, господин Кючуков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! През последните 4 – 5 години броят на хоспитализациите в България е почти непроменен – около 2 милиона годишно. С въвеждането на пръстовия автентификатор се твърди, че вече няма възможност за злоупотреба с хоспитализации. Също така, по данни на Министерството има известно намаление на хоспитализациите в болничната медицинска помощ. При това положение какво правим с лимитите? Ние не можем да лимитираме реалното лечение на хора, които имат нужда от болнична помощ, не можем да не оказваме болнична медицинска помощ на тези хора, няма практическа възможност да се надписва, да се злоупотребява с хоспитализацията. Затова ние предлагаме като един пробен период от три месеца, когато системата, най-грубо казано, да се отпусне, да се види дали ще има действително ръст на хоспитализациите – нещо, което не би трябвало да има, и ако няма, то да отпаднат лимитите за болничната помощ въобще. Ако не, то отново да се въведат лимитите. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Кючуков. Други изказвания по предложенията за текст на чл. 4 от Закона? Има ли други изказвания? Преминаваме към гласуване. Първо, гласуваме предложението на народните представители Георги Кючуков, Станков, Иванов, Никифоров, Тодорова, Иванов, Цочев и Кадиев, неподкрепено от Комисията. Гласували 96 народни представители: за 33, против 27, въздържали се 36. Предложението не е прието. Преминаваме към гласуване предложението на Комисията. Моля, режим на гласуване. Гласували 85 народни представители: за 67, против 6, въздържали се 12. Предложението е прието.
Преходни и заключителни разпоредби. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 1.
Докладвайте и втори параграф.
Предложение на народните представители Даниела Дариткова и група. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 2: „§ 2. (1) Министерството на здравеопазването ежемесечно до края на месеца, следващ отчетния, въз основа на получено искане от НЗОК предоставя трансфер към бюджета на НЗОК по чл. 1, ал. 1, ред 3 за финансиране на разходите за лекарствени продукти - ваксини и дейности по прилагането им по чл. 82, ал. 2, т. 3 от Закона за здравето; за дейности за здравно неосигурени лица, включващи: комплексно диспансерно (амбулаторно) наблюдение при пациенти с кожно-венерически и психиатрични заболявания; интензивно лечение; дейности по чл. 82, ал. 1, т. 2 от Закона за здравето и за сумите по чл. 37, ал. 6 от Закона за здравното осигуряване. Средствата се отчитат по чл. 1, ал. 2, ред 1.1.4 по бюджета на НЗОК. (2) Трансферът по ал. 1 е в размер на поетото през месеца от НЗОК задължение към лечебните заведения за извършените от тях дейности, съответно към притежателите на разрешения за търговия на едро с лекарствени продукти за доставените и приложени ваксини. (3) Трансфер над размера по чл. 1, ал. 1, ред 3 се определя и предоставя от Министерството на здравеопазването при условия и по ред, утвърдени от министъра на здравеопазването и от управителя на НЗОК, след одобряване от Надзорния съвет на НЗОК, без да се нарушава балансът по бюджета на НЗОК. (4) В случаите по ал. 3 управителят на НЗОК ежемесечно след отчитане на извършените през предходния месец плащания утвърждава компенсирани промени по показателите по чл. 1, ал. 1, ред 3 и ал. 2, ред 1.1.4, без да се нарушава балансът по бюджета на НЗОК.“ Параграф 3 – предложение на народните представители Дариткова и група. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 3: „§ 3. От държавния бюджет чрез бюджета на Министерството на здравеопазването може да се получават по бюджета на НЗОК целеви субсидии по чл. 23, ал. 1, т. 9 от Закона за здравното осигуряване, извън тези по чл. 1, ал. 1 за изпълнение на задължения, които произтичат от прилагането на правилата за координация на системите за социална сигурност и са за обезщетения в натура извън медицинската помощ по чл. 45 от Закона за здравното осигуряване. С извършените разходи за тези обезщетения се завишават сумите по чл. 1, ал. 2, редове 1, 1.1.3, 1.1.3.8 и 1.1.3.8.1.“
Дотук, госпожо Стоянова. Изказвания по § 1, 2 и 3 по предложените текстове? Има ли желаещи за изказвания? Няма изказвания. Преминаваме към гласуване текста на § 1 по вносител, подкрепен от Комисията. Моля, режим на гласуване.
И наименованието.
Извинете, отменете гласуването. Ще гласуваме първо наименованието. Режим на гласуване наименованието „Преходни и заключителни разпоредби“ и § 1. Гласували 91 народни представители: за 72, против 16, въздържали се 3. Предложението е прието. Гласуваме § 2 с предложението на народните представители Даниела Дариткова, Кирил Добрев, Лъчезар Иванов, Попова и господин Мелих, в редакцията на Комисията.
Гласували 98 народни представители: за 84, против 8, въздържали се 6. Предложението е прието. Гласуваме § 3. Гласували 95 народни представители: за 84, против 11, въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 4. По § 5 има предложение на народните представители Дариткова и група. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 5, като предлага в ал. 1 думите „ред 1.1.3.5“ да се заменят с „редове 1, 1.1.3 и 1.1.3.5“. По § 6, 7 и 8 – Комисията подкрепя текстовете на вносителя.
Изказвания по параграфи от 4 до 8 включително? Няма. Гласуваме анблок. Гласували 96 народни представители: за 84, против 12, въздържали се няма. Предложенията са приети.
По § 9 има предложение на народните представители Дариткова и група. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 9: „§ 9. Надзорният съвет на НЗОК взема решения за разпределяне на средствата по чл. 1, ал. 2, ред 1.3 „Резерв, включително за непредвидени и неотложни разходи“ за здравноосигурителни плащания след приемане на Национален рамков договор за медицинските дейности за 2017 г. и Национален рамков договор за денталните дейности за 2017 г., а когато не са приети такива – на решението по чл. 54, ал. 9 от 3акона за здравното осигуряване, като първото решение за разпределяне на част от средствата по чл. 1, ал. 2, ред 1.3 се взема не по-рано от 31 март 2017 г.“
Изказвания? Няма. Гласуваме § 9. Гласували 102 народни представители: за 77, против 19, въздържали се 6. Предложението е прието.
Предложение на народния представител Георги Кючуков и група народни представители за създаване на нов § 9а, а именно: „§ 9а. Прехвърляне на средства между отделните разходни пера на бюджета се разрешава само след споразумение с договорните партньори по Националния Рамков договор.“ Комисията не подкрепя предложението.
Изказвания? Заповядайте, господин Кючуков.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Със Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса се определя общата рамка на бюджета, както и рамките на бюджета по отделните направления. В досега съществуващите правила Надзорният съвет на Касата има право да преразпределя при нужда сумите от отделните параграфи, обаче въз основа на гласуваните от нас средства по отделните пера започват преговори със съсловните организации и се сключват рамковите договори. Дай Боже, да се сключат, защото невинаги се сключват. При това положение ако Надзорният съвет самостоятелно променя параметрите в отделните разходни пера, това директно влияе върху сключения Национален рамков договор, тоест върху цените и обемите, които са договорени с партньорите. Затова нашето предложение е при необходимост от прехвърляне на определени суми от една в друга дейност, това да става със съгласието на договорните партньори, тъй като това е най-нормалното, за да се уважава договорното начало въобще в здравеопазването. Благодаря.
Реплики? Няма. Други народни представители? Няма. Гласуваме предложението на господин Кючуков и група. Комисията не го подкрепя. Гласували 89 народни представители: за 30, против 9, въздържали се 50. Предложението не е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 10. По § 11 – предложение от народния представител Дариткова и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение на народния представител Кючуков и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 11: „§ 11. В Закона за здравното осигуряване (обн., ДВ, бр. …) се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 15, ал. 1 т. 5а се изменя така: „5а. утвърждава годишна обща стойност на разходите за здравноосигурителни плащания за всяка РЗОК в съответствие с бюджета на НЗОК за съответната година;“. 2. В чл. 20, ал. 1, т. 6 думите „обема, определен“ се заменят със „стойностите, определени“. 3. В чл. 55, ал. 1 думата „следващата“ се заменя със „съответната“. 4. В чл. 55а думите „параметрите на разходите по бюджета на НЗОК, определени в закона за“ се заличават. 5. В чл. 72, ал. 3, изречение второ се изменя така: „Служителите на РЗОК – контрольори, могат да извършват проверки на територията на съответната РЗОК по заповед на нейния директор или на оправомощено от него длъжностно лице, както и проверки на територията на съответната РЗОК или на територията на друга РЗОК по заповед на управителя на НЗОК или на оправомощено от него длъжностно лице.“ По § 12 – предложение от народния представител Дариткова и група народни представители, подкрепено от Комисията. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 12: „§ 12. В Закона за здравето (обн., ДВ, бр. ...) се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 120, ал. 1: а) създава се нова т. 2: „2. подпомагане на процеса на наблюдение и лечение на деца с хронични заболявания, назначено от лекар от лечебно заведение, което осъществява диспансерно наблюдение на съответното хронично заболяване, определено в наредбата по чл. 30, ал. 3;”; б) досегашните т. 2 – 6 стават съответно т. 3 – 7. 2. В чл. 189: а) досегашният текст става ал. 1; б) създава се ал. 2: „(2) Условията, редът, срокът за извършване и размерът на минималната застрахователна сума при задължителното застраховане по ал. 1 се определят с наредба на Министерския съвет.“
Изказвания по § 10, 11 и 12? Няма. Анблок гласуваме трите параграфа. Гласували 90 народни представители: за 87, против 2, въздържал се 1. Предложенията са приети.
Предложение на народния представител Георги Кючуков и група народни представители – да се създадат нови параграфи от 13 до 19: „§ 13. В Закона за държавния служител (Обн. ДВ. бр. …) в чл. 38, ал. 1 думите „и здравно“ се заличават. § 14. В Закона за съдебната власт (Обн. ДВ. бр. …) в чл. 224, ал. 1 думите „и здравно“ се заличават. § 15. В Закона …“
Момент, оттегля ги господин Кючуков.
Тъй като не бяха приети предложенията в § 1 и 2, оттеглям тези предложения.
Господин Кючуков оттегля предложенията.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 13. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 14.
Изказвания по § 13 и 14 по вносител, подкрепени изцяло от Комисията? Няма. Гласуваме анблок двата параграфа. Гласували 84 народни представители: за 78, против 6, въздържали се няма. Предложенията са приети, а с това на второ четене и Бюджета на Здравната каса. Преминаваме към следваща точка: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА БЮДЖЕТА НА ДЪРЖАВНОТО ОБЩЕСТВЕНО ОСИГУРЯВАНЕ ЗА 2017 Г. Доклад за второ гласуване от Комисията по бюджет и финанси – госпожа Диана Йорданова.
Благодаря, госпожо Председател. Моля, първо, за процедура по допуск в залата на господин Бисер Петков – управител на НОИ, госпожа Весела Караиванова – подуправител на НОИ, и госпожа Антоанета Ганчева – главен актюер.
Гласуваме направеното предложение. Гласували 93 народни представители: за 92, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Поканете гостите. Слушаме Ви, госпожо Йорданова.
Доклад относно Законопроект за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2017 г., № 602-01-65, внесен от Министерския съвет на 31 октомври 2016 г., приет на първо гласуване на 17 ноември 2016 г. „Закон за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2017 г.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона. По чл. 1 – предложение на народния представител Валери Симеонов и група народни представители: „Чл. 1. (1) Приема консолидирания бюджет на държавното обществено осигуряване по приходите и трансферите на обща сума 11 093 363,8 хил. лв.“ (съгласно приложена таблица). (2) Приема консолидирания бюджет на държавното обществено осигуряване по разходите и трансферите на обща сума 11 093 363,8 хил. лв.“ (съгласно приложена таблица).“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Валери Симеонов и група народни представители: „В чл. 1, ал. 1 и ал. 2 придобиват следната редакция: „Чл. 1. (1) Приема консолидирания бюджет на държавното обществено осигуряване по приходите и трансферите на обща сума 11 182 563,8 хил. лв.“ (съгласно приложена таблица). (2) Приема консолидирания бюджет на държавното обществено осигуряване по разходите и трансферите на обща сума 11 182 563,8 хил. лв.“ (съгласно таблица в доклада).“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията не подкрепя текста на вносителя за чл. 1.
Изказвания? Заповядайте, господин Байрактаров.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Ще Ви помоля да въведете ред – да седнат представителите от ДПС, защото явно тях не ги интересува увеличението на пенсиите.
Господин Байрактаров, за реда в залата отговаря ръководството на парламента, а не депутатите, които имат думата от парламентарната трибуна. Колеги, моля да има условия за нормална работа. Продължете, господин Байрактаров.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги народни представители, предложенията за изменението в чл. 1 на бюджета за държавното обществено осигуряване са свързани с една изключително отговорна позиция, която обединените патриоти преследват две години в този парламент. Две години ние непрекъснато поставяме въпроса за увеличаване на пенсиите на българските пенсионери и две години не получихме мотив и отговор защо това не се случва. Между другото, днес ще настоявам всички тези, които гласуват „въздържал се“ и „против“ това предложение, да имат смелостта и доблестта да излязат тук от тази трибуна и да дадат аргументи. Това, което ние предлагаме, първо, по никакъв начин не натоварва бюджета. Ясно и точно в мотивите сме посочили откъде ще дойдат тези пари, защото тези средства ги има, но те не се разходват целесъобразно. Една част от средствата, която сме посочили, са за отклоняване на средства, предвидени през Министерството на отбраната за купуване на две безумни фрегати – вече не знам коя ръка – трета, четвърта или пета ръка, които по никакъв начин няма да подпомогнат отбраната. Нещо повече, те ще повлекат след себе си още едни много големи разходи за тяхното дооборудване, доусъвършенстване и не знам си какво още. Тоест – един безумен и безцелен разход. Посочили сме и много други източници, защото трябва да Ви припомня, уважаеми народни представители, че на 7 ноември 2014 г., когато правителството встъпи в длъжност, то пое ясно ангажимента, ще се пристъпи към 15-процентно съкращение на администрацията. Петнадесет процента! Тоест по най-скромни изчисления, това означава, че към днешна дата трябваше да са съкратени повече от 100 хил. души администрация, която е безумно раздута. Това го знае всеки нормален човек. Вместо това нещо да се случи, в бюджета за 2017 г. са предвидени нови 302 милиона в перо „Персонал“. За да стане ясно на всички български граждани, 50 хил. души дори само да бъдат съкратени, както е поет ангажиментът, с ангажимент за въвеждане на електронно управление, съставляват на годишна база 600 млн. лв. Повтарям: 600 млн. лв.! Дори само тези два източника на приходи и недопускане на безцелно изразходване на средства са абсолютно достатъчни, да бъдат подкрепени и двете наши предложения за увеличаване на пенсията на 300 лв., защото това сочат разчетите. Недопустимо е в ХХІ век – вече 27 години, да се провежда един абсолютно целенасочен геноцид спрямо българското население. Недопустимо е! Това е в отговор и на препоръката на Европейската комисия, която беше изпратена през лятото на 2016 г. до българското правителство. Само че тези препоръки явно се гледат в една посока, но не се гледат в друга. Между другото, искам да Ви уведомя, че днес Министерският съвет в дневния си ред е включил точка за 1 млрд. лв. за саниране. Само че аз не разбирам защо например не се санира моята къща?! Нима аз съм по-различен от всички останали и трябва да си плащам от джоба?! Защо не се санират къщите в малките населени места на стотици хиляди български граждани, като се твърди, че това е социална политика?! Всъщност кой и откъде ще плати тези милиарди за саниране, за което дори нямаме елементарната обосновка до какъв ефект е довело то? Колко са спестените средства от икономия на електроенергия, колко са освободените квоти и на каква цена ще се изтъргуват тези квоти по Договора от Киото? Защото тези квоти също струват много пари. Какви ще са постъпленията, след като предвиждаме енергийна ефективност чрез саниране? Къде ще отидат изтъргуваните пари и къде ще отидат парите по Договора от Киото от изтъргувани емисии? На този въпрос ние отговор не сме получили. Това са милиарди левове, които потъват, за огромно съжаление, в нечии джобове, вместо тези пари да бъдат дадени на българските пенсионери, които честно и почтено са прослужили своите години. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Благодаря, не е нужно толкова продължително да ми натискате звънеца. Не съм глух.
Тридесет секунди просрочвате времето, господин Байрактаров.
Вие ми отнехте 30 секунди с Вашите правостоящи.
Първа реплика.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Дами и господа народни представители, уважаеми господин Байрактаров! Едва ли има някой от народните представители в тази зала, който да е против увеличението на размера на пенсиите, в това число и не само на минималния размер на пенсията. Източниците, които предлагате в момента, са някакви черезвичайни източници. Тази година има предвидени пари за фрегати, но догодина няма. Това означава, че с тези пари трябва да се увеличава допълнително дефицитът. На второ място, Вие предлагате съкращение на държавните чиновници. Да, ние предлагаме същото. Само че този разход ще увеличи трансфера на Министерството на финансите към системата на пенсионното осигуряване и моделът от осигурителен става данъчен. Моделът на пенсионно осигуряване става данъчен, защото разчита на парите от данъци. Тази година ще съкратим държавните служители, догодина трябва отново да търсим източници. Така че ние от Движението за права и свободи сме „за“ увеличението на размера на пенсиите, но с други източници, а не с тези, които предлагате Вие от Патриотичния фронт. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Втора реплика – господин Методи Андреев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Виждаме, че не са много уточнени източниците, които могат да се намерят стабилни приходи за повишаване на пенсиите, ще Ви дам една идея и на колегите от Патриотичния фронт. Знаете, че в България таванът на пенсиите се получава от хора, които в миналите си години, в режима преди 10 ноември, са получавали високи заплати. Това са били офицерите от Държавна сигурност и платените партийни инструктори и служители на Българската комунистическа партия! [[Шум и реплики.]] Нека да направим това, което стана в Полша. Да ги намалим на минималната пенсия и съм сигурен, че няколкостотин милиона лева ще бъдат освободени за пенсиите на хората, които действително са дали нещо на тази държава. Това предложение е съвсем сериозно и има според мен достатъчно основание да бъде обсъдено, защото е справедливо и навременно.
Трета реплика – господин Делян Добрев.
Уважаеми господин Байрактаров, в Националната програма за енергийна ефективност е записано, че в третата и четвъртата година тя ще включва не само многофамилните жилищни сгради, а еднофамилните и двуфамилните, за които Вие питате, включително тези в малките населени места, само че принципът там ще бъде друг. Принципът ще бъде: подписва се договор от съответното семейство и след като то изпълни мерките и докаже, че е постигнало сертификат с енергиен клас С, му се плаща фиксирана сума, която покрива част от разходите. Ако има правителство, което да продължи да подкрепя програмата, и това ще се случи. Дори може да се случи по много по-разумен начин, защото знаете, че по-голяма част от тези сгради, се намират в най-малките населени места – в селата. Тоест може да се инициира промяна в Програмата за развитие на селските райони, където тези например по 5 хил. лв. за домакинство могат да бъдат финансирани по тази програма изцяло с европейски средства. Сигурен съм, че ще се съгласите с мен, че ако се харчат милиарди, по-добре е тези милиарди да се изхарчат за разумни проекти, като проектите за енергийна ефективност, отколкото за Цанков камък, „Белене“ или подобни щуротии, в които бяха изхарчени много повече милиарди. По отношение на спестените емисии и квотите от Киото, които ние ще получим допълнително. Вие знаете, че с тези квоти разполага само и единствено държавата. Тоест, ако има такива спестявания, а ще има такива спестявания, те ще останат в полза на държавата. Приходите ще влязат в Министерството на околната среда и водите. Както сега е записано в Закона, те ще бъдат прехвърлени във Фонда за енергийна ефективност, който всички заедно създадохме, правейки реформата в енергетиката. Благодаря.
Дуплика – господин Байрактаров.
Благодаря, госпожо Председател. Ще започна отзад напред. Уважаеми господин Добрев, Вие само потвърдихте моите думи, че всъщност няма разчети, няма оценка. Практически средствата се харчат безцелно. Нещо повече – не дадохте отговор кой ще връща тези средства, кой?!
За Цанков камък кой ги върна?
Цанков камък също е една кражба – съгласен съм с Вас. Аз пак питам: кой ще връща тези средства? Защо една група от бедни хора трябва да плаща цената на тази уж социална услуга – това, първо. Мисля, че ме разбирате. По въпроса, по репликата на колегата д-р Хасан Адемов. Уважаеми д-р Адемов, ако председателят на Народното събрание зад мен разреши, два часа ще Ви посочвам източници на приходи. В рамките на двете минути, които ми остават, ще започна: В така наречения „Сребърен фонд“ има 2 млрд. 700 млн. лв. Десет години този Фонд стои на нула процента лихва безлихвен депозит. Всяка година този Фонд може спокойно, без никакво напъване да реализира доходност само от лихви в рамките на 100-160 млн. лв. Мога да Ви дам справка. Националният осигурителен институт управлява още един такъв фонд – за вземанията на работници и служители, който е в размер на 250 млн. лв. Вече седем години той се издържа от приходите от лихви, които са в размер на 10 млн. лв. на година. Всеки, който разбира материята тук, го знае, и знае, че това е истината. Продължавам нататък. Един милион инвалидни пенсии. Както винаги съм казвал, отделям 500 хиляди от тях, защото те са поради заболяване. Има обаче едни други 500 хиляди пенсии, които са фалшиви инвалидни пенсии. Тук веднага се позовавам на разговорите с лекарите от Националната експертна лекарска комисия. Между 70 и 90% по тяхно твърдение, пак казвам: по твърдение на лекарите от НЕЛК, от тези инвалидни пенсии са фалшиви. Фал-ши-ви! Вече няколко години там се изразходва над 1 млрд. лв. ресурс. Ние имахме последователна политика. Миналата година предложихме да бъде извършена ревизия. Никой не си мръдна пръста. Защо не си мръдна пръста?! Ами, защото е по-лесно да се крадат парите, вместо да се вкарат в потреблението. Осемстотин милиона лева, вкарани в пенсии, носят по най-елементарната сметка 160 млн. лв. обратен приход само от ДДС. Само от ДДС! Ако прибавя и втората принадена стойност, това са още 100 млн. лв., стават общо 260 млн. лв. Дотук Ви описах приходи за три години напред за увеличаване на пенсиите. И за да завърша, все пак ние овладяхме до голяма степен контрабандата и реализирахме 4 млрд. лв. приход. [[Смях, оживление, реплики от ГЕРБ и от ДПС.]]
Времето изтече, господин Байрактаров.
Това означава ли, че оттук нататък ние няма да се борим срещу контрабандата и няма да има допълнителни приходи?
Други народни представители? Господин Искрен Веселинов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Аз съвсем накратко искам да мотивирам предложението на Патриотичния фронт и на Обединените патриоти в цялост. Преди всичко става дума за продължаваща несправедливост, тъй като от 2008 г. насам ръстът на средния осигурителен доход е 82%, а същевременно ръстът на пенсиите е едва 25%. При тези данни новоотпуснатите пенсии са по-високи от заварените за хора, изпълнявали едни и същи длъжности, внасяли са едни и същи вноски, придобивали са един и същи стаж и прочее. В дебата, предхождащ бюджета, имаше много укори от страна на нашите опоненти, че не зачитаме приноса на всеки отделен гражданин към пенсионно-осигурителната система, а залагаме само на минималната пенсия. Поради тази причина разработихме два варианта. Единият – с 300 лв. минимална пенсия, който осигурява жизнения минимум на пенсионерите, какъвто нашето правителство само е гласувало, че това е прагът на бедност. Вторият вариант е следният. Вслушвайки се в съветите и в доводите на нашите опоненти, разработихме втори вариант с 200 лв. минимална пенсия, но при преизчисляване на всички пенсии, които са над 1 милион и 700 хиляди, със средния осигурителен доход за 2013 г. Това е 23% среден ръст на тези 1 милион и 700 хиляди пенсии, с което действително поправяме една несправедливост, защото говорим за осигурителен принос, за стаж и прочее. Не може двама човека, седейки примерно един срещу друг в една и съща канцелария или работейки на едни и същи машини в едно производство само заради това, че са се пенсионирали с разлика от една година, да имат примерно 10 или 15% разлика в доходите, а това е факт. Мисля, че никой не може да го оспори. Относно приходоизточниците, господин Байрактаров спомена част от тях. Първото, което трябва да кажем, е, че тези 800 млн. лв., които и в двата варианта са необходими за увеличаване на пенсиите, ще върнат в бюджета около 200 милиона. Това са ДДС – около 160 милиона, корпоративен данък – около 40 милиона. Фрегатите също са един от възможните и действително еднократни за тази година източници, но те са част от настоящия бюджет и помагат за постигането на нашите цели. Основният приходоизточник обаче и мисля, че тук никой не може да ни обвини в популизъм, е нашето желание за адекватни законодателни мерки. Помните, че тук преди около една година водихме дебати и Министерството на финансите направи доста предложения за промяна в Закона за ДДС – в чл. 118, в Закона за акцизите и данъчните складове, като във всяко от тези действия то имаше подкрепата на парламента. Тогава съответно четяхме мотивите. В тези мотиви, които и до момента седят на сайта на Министерството на финансите, пише, че всяка година в България над 1 млрд. 200 тона дизелово гориво се укрива. Пак според сайта на Министерството на финансите между 1,1 и 1,2 милиарда годишно е несъбраният приход от данък добавена стойност и акцизи от това укрито гориво. Смятам, че в нашето предложение залагаме доста скромна летва за Министерството на финансите, така да се каже – да събере около 30% от този несъбран приход. Следователно с предложенията, които правим, целим многопосочен ефект. Говорим за нещо системно, за всяка година, защото е ясно колко е консумацията на дизелово гориво в страната. Нашето предложение има многопосочен ефект. Първо, преодоляваме една социална несправедливост, осигуряваме жизненото оцеляване на най-ощетената от прехода прослойка от нашето общество. Същевременно стимулираме потреблението, стимулираме икономическия растеж и осигуряваме допълнителни средства в хазната. Не на последно място, създаваме сериозен мотив на Министерството на финансите и на Агенция „Митници“ да се борят с контрабандата и да осигуряват пари за държавния бюджет. Благодаря Ви.
Реплики към господин Веселинов? Няма. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Заповядайте за изказване, не Ви видях, има движение по пътеките.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Наистина има движение по пътеките, има общи приказки в залата, все едно че парламентът се събира за първи ден и колегите още се опознават. Всеки си говори във всяка една парламентарна група, все едно че не става въпрос за доходите на българските граждани, а става въпрос за Занзибар. Но това само подсказва, че може би наистина този парламент се е изчерпал и няма повече какво да прави. Години наред се говори за ниските доходи на българските граждани. [[Шум и реплики.]] Ето, виждате, госпожо Председател. Можете ли да направите забележка на колегите да спрат да приказват общи приказки и да слушат ораторите?
Господин Каракачанов, преди всичко към Вас се обръщам – по същество, на второ четене сме, кое от двете предложения подкрепяте? По същество!
По същество – подкрепям предложенията, които е направил Патриотичният фронт. Защо ги подкрепям, госпожо Председател? Подкрепям ги, защото не можем повече да бягаме от тази тема за ниските доходи на българските пенсионери. Първата година от мандата на този парламент аргументът беше: ами, сега трябва да плащаме четири милиарда за КТБ, няма пари. Добре, така беше. Миналата година 2 милиарда трябваше да се отделят за стрес тестовете. Добре, само че хората в България не могат да чакат. Знаете ли къде е големият проблем? Проблемът не е в това дали нашите предложения за 300 лева или за 200 лева са най-правилните. Проблемът е, че няма човешка воля в този парламент, а и в правителството, с този въпрос някой най-накрая да се заеме и да го решава. Ние сме направили опит да внесем предложение. Очаквахме нормален дебат още преди внасянето на бюджета в парламента – такъв нямаше. Очаквахме нормален дебат във Финансовата комисия – такъв нямаше. Очаквахме нормален дебат днес в залата на българския парламент и виждате, че колегите си бърборят помежду си – такъв дебат няма. Ето това е проблемът. Не може българският парламент или българското правителство да се самозатварят и да казват, да се държат като родния фелдфебел, и на „Дай“ те да казват „Няма, и в склада няма!“. Трябва да се помисли! Резерви има. Първата година, действително, в този бюджет нещата можеха да се преосмислят, за да се отделят необходимите средства. И колегата Веселинов, и колегата Байрактаров предложиха варианти откъде. За следващата година – давам много прост пример откъде ще се осигуряват тези близо 1 млрд. лв. Те не са точно 1 милиард, но близо 1 млрд. лв. В България има приблизително 989 хил. души, които получават пари за инвалидност. Всички Вие знаете, че 70-80% от тези хора, незаслужено получават подобни средства, тъй като системата на ТЕЛК-овете е корумпирана тотално – срещу между 400 и 2 хил. лв. ти издават съответното удостоверение, че си инвалид, и започваш да точиш социалния бюджет. Ето Ви ги парите! А това знаете ли колко пари са, уважаеми колеги? Милиард и шестстотин, даже над милиард и шестстотин милиона лева годишно! Ако в рамките на тази година, тоест от следващата 2017 г., цялата система се преразгледа, ще видите, че по един съвсем естествен начин ще отпаднат минимум 70% от мнимите инвалиди, които сега точат социалния бюджет. Ето Ви една сума над милиард, която, както виждате, ние за пореден път гласуваме и приемаме нещо, което е заложено в бюджета, знаейки, че това е измама и несправедливо над 1 млрд. лв. се похарчват за хора, които нямат никакво основание да ги получават. [[Реплики от народния представител Десислава Атанасова.]] Така ли е, госпожо Атанасова, или не е така? Виждам, че правите реплики. В нашия общ град също можете да проверите и да видите за какво става дума. Ето това са нашите аргументи. Аргументи, че средства има – няма воля и няма желание. След което всеки от нас отива при своите избиратели, разбира се, една част дори не го правят, те не знаят къде им е избирателният район, но това е друга тема, и хората Ви задават въпроса: кога ще помислите за нас? Е, хайде да помислим за тези 2 млн. 200 хил. български пенсионери! Като отделите тези с най-високите пенсии, остават приблизително милион и седемстотин, милион и осемстотин хиляди, които действително очакват държавата най-накрая да им отдаде заслуженото, да се обърне към тях като към хора, които имат заслуги за държавата, за пенсионната система, хора, които в края на краищата, в годините, в които се намират, имат нужда от разбиране и от една друга политика. Ето за това става въпрос. Проблемът е, че по тези две предложения, които ние сме направили, не се дискутира по същество. Факт е, че нито в Бюджетната комисия, нито при съставянето на бюджета тези наши съображения въобще не бяха обмислени. Не е вярно това, което се каза от някои колеги от ГЕРБ преди десетина дни, че ние сме извивали ръцете. Не, няма такова нещо! Ние искахме нормален дебат, госпожо Стоянова, но Вие не желаехте. Това е проблемът. Съжалявам, че просрочих малко времето – с 14 секунди, но апелирам, колеги, да се разговаря по въпроса и най-накрая апелирам към подкрепа на тези две наши предложения. Благодаря.
Благодаря. Реплики към господин Каракачанов? Заповядайте, госпожа Нинова – първа реплика.
Господин Каракачанов и колеги вносители, ние ще Ви подкрепим, когато стигне гласуването на чл. 10 – увеличението на пенсиите, също и преизчисляването, което предлагате, защото години наред и в опозиция, и в управление сме се опитвали да прилагаме такава политика – сме прилагали, не опитвали! Ще Ви подкрепим в чл. 9 за увеличаване на максималния осигурителен доход, като източник на приходи за увеличение на пенсиите – също многократно и сме го правили, и сме го предлагали, когато сме били в опозиция. Малко обаче ме изненадва Вашата позиция сега и ми изглежда непоследователна, защото в рамките на досегашния кабинет, с който сте в оставка и Вие подкрепяте, само преди една година приехте онази велика пенсионна реформа, която щеше да доведе до увеличение на пенсиите. И тогава не поставяхте тези въпроси, напротив, радушно се прие цялата пенсионна реформа, която се предложи от кабинета Борисов. Какво се случва, че сега изведнъж се отмятате от тази реформа и предлагате друг подход за увеличаването на пенсиите? Казвам го със самочувствие, защото това, което сега предлагате, ние винаги сме го правили и предлагали, когато сме в опозиция. [[Шум и реплики.]] Вашата обаче позиция е малко противоречива.
Втора реплика? Няма. Дуплика, господин Каракачанов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаема госпожо Нинова! Благодаря Ви, че заявихте подкрепа за предложенията на Патриотичния фронт, но искам да Ви поправя. Миналата година не сме подкрепили пенсионната реформа, говоря за Патриотичния фронт, и сме си изразили съображенията тогава. Ако погледнете в стенограмите на Народното събрание, ще видите и господин Байрактаров основно, и други наши колеги, които подробно са говорили за нашето възражение против този модел, който се предлагаше. Само това ми беше забележката. Още веднъж, благодаря Ви. Ето, като започнем така отляво надясно, мисля, че можем да постигнем един нормален национален консенсус в името на нашите родители, в името на нашите баби и дядовци. Благодаря Ви.
Други народни представители? Заповядайте, господин Аталай.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги, върви един безсмислен националсоциалистически труд и очаквам да приемете и да правите чудеса от трудов героизъм с мъката на нашите пенсионери. И се чудите кой от кой по-голям патриот да излезе на тази трибуна и да обяви следващата сума, цифра, с която ще облагодетелстваме нашите пенсионери, без да се съобразяваме нито с приходите, нито с разходите на бюджета, нито пък ни интересува състоянието на държавата. Разбира се, ако имаше хора, които, излизайки на тази трибуна, все още смятат, че с очернянето на Движението за права и свободи ще постигнат след това пак онези положителни политически резултати на следващите избори, вече това е история. Защото в близко време, колеги, ще покажем една таблица, в която ще видите, когато Движението за права и свободи е било в управление, как и по какъв начин са растели доходите на хората, същевременно и икономиката как се е движела. [[Шум и реплики.]] Ще видите там растежа на икономиката не като сегашния растеж от продажба на пистолети, оръжие, автомати, а от реална икономика. Ще видите, че Движението за права и свободи никога не е било популистичната партийна организация. А тези, които от снощи вървят по телевизиите и обвиняват Движението за права и свободи – също с онези думи да бъде изчегъртано Движението за права и свободи, а по време на почивките да ядат, да пият и да се напиват в стаята на Движението за права и свободи, тях няма да ги забравим. Уважаеми колеги, ако Вие днес обявявате, че Движението за права и свободи е единствената политическа сила, която не иска увеличението на пенсиите, жестоко се лъжете, но тъй като не вървим като онези популисти, които преди една година искаха 1000 лв. минимална заплата, днес господин Каракачанов и ред други патриоти обявяват 300 лв. пенсия, ние в чл. 10, ориентирайки се много правилно как и по какъв начин ще се движи следващата популистична партия – ГЕРБ, ще Ви предложим, уважаеми колеги, минималната пенсия да не е по-малко от 600 лв. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС, шум и реплики.]]
Реплики? Господин Байрактаров – първа реплика.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колега, аз мисля, че и без таблица на българските граждани и на българския народ му е ясно, че доходите на обръчите от фирми, гравитиращи около сараите, нараснаха до величини, до числа, които трудно могат да бъдат възприети от хората, но обикновено са над 100-200 млн. лв.! [[Реплики и провиквания от ДПС: „Дай пример!“.]] Гарантирани са и пенсиите на хората, гравитиращи около енергийната мафия и ВЕИ сектора. Те там са гарантирани и са много повече от 600 лв., така че много скромен сте, но мога да Ви гарантирам, че ако бъде „изчегъртано“ ДПС, ще има много пари. Ама, много пари, защото няма да има „Цанков камък“, няма да има хидроинженери и какви ли не още милионери! Ето това е истината! Тъй че не се опитвайте да се гаврите с бедния български пенсионер, със стотиците хиляди бедни български мюсюлмани, за които не сте си мръднали пръста да им повишите доходите, а ги държите умишлено бедни, за да можете да ги манипулирате и да ги мачкате! Ето това е истината! [[Шум и реплики.]]
Втора реплика? Дуплика – господин Аталай.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаеми колеги, ние ще предложим, освен 600 лв. пенсия, поетапно и скалата за увеличение на следващите пенсионери, защото не може минималната да е 300 лв., а тези, които получават в момента 300, да останат и те с 300. Няма да е справедливо. Но същевременно, уважаеми колеги, ще предложим откъде и по какъв начин може да се напълни хазната. Само мога да Ви кажа, че за последните две години, откакто управлението на Националната електрическа компания е в ръцете на господин Байрактаров – същият, който не е мюсюлманин, в което се съмнявам [[оживление, смях]] , ще разберете тогава как и по какъв начин, как се изразходват средствата в България, но за да сме сериозни – уважаеми колеги, недейте да планирате бюджета за следващата година. Господин Премиер в оставка, заемете се с Вашата отговорност – да си носите отговорността за следващия бюджет на България. Никой друг, освен ГЕРБ, няма да носи онази тежка отговорност, която Вие ще получите като награда за следващите избори, защото, когато Ви казах: „Недейте да поставяте господин Валери Симеонов да разследва „Белене“, защото ще паднете от власт“, Вие не ми повярвахте! [[Смях от ДПС.]]
За изказване или лично обяснение? [[Шум и реплики.]] Първо – по начина на водене от господин Байрактаров. След това има заявено изказване от господин Радан Кънев, след това сте Вие, професор Станилов.
Уважаема госпожо Председател, взимам процедура по начина на водене, тъй като преждеговорившият на първо място се опита да внуши неистини. [[Част от депутатите на ПГ на ДПС напускат залата.]] На всекиму е пределно ясно, че Националната електрическа компания не е в ръцете на господин Байрактаров и никога не е била, за съжаление, защото, ако беше, нямаше да е в такова състояние. Но това е лесно установим факт. [[Шум и реплики.]] Освен това, имаше опит за насаждане на етническа омраза, използвайки езика на омразата, от лицето от ДПС. Да, аз съм 100-процентов християнин, но това не означава, че ненавиждам и мразя бедните български мюсюлмани. Напротив, никога не съм ги делял, но този гнусен опит за насаждане на етническа омраза, използвайки езика на омразата от човек от ДПС, е недопустим и Вие трябваше да го санкционирате незабавно.
Уважаеми колеги, въпреки естеството на спора – дебат за бюджета, който предполага различни мнения по въпроса, отправям призив да се придържаме към добрия тон, да спазваме Конституцията, в която сме се клели и по никакъв критерий да не допускаме от трибуната разделяне на български граждани. За изказване думата има господин Радан Кънев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! На първо място смятам, че по тази точка, по това предложение трябва да има сериозен дебат и че не е добра политика да се снишаваме, докато част от нас правят шумна предизборна кампания с популистки тези. Радко използвам думата „популизъм“, защото така отхвърляме много неща, които просто българските граждани харесват. В случая обаче става дума за същински популизъм, за класическа политическа демагогия. И не смятам, че тя трябва да бъде подминавана с мълчание и да остава с впечатлението, че има една група народни представители, които искат доброто на българските пенсионери, и едно широко мнозинство, което иска злото на българските пенсионери. На второ място – категорично няма да подкрепим предложението за увеличаване на минималната пенсия. Имаме официална позиция на „Демократи за силна България“, че ще подкрепим и трите бюджета без промени между първо и второ четене, защото България в момента няма правителство. Ако имаше правителство, щяхме да отхвърлим и трите и, вярвайте ми, имаме много по-сериозни възражения от тези, които чух до момента. Но България ще има нов кабинет по всяка вероятност, въпреки че това изглежда с намаляващ шанс, и нов парламент, и ново мнозинство. И там почти сигурно бюджетите ще бъдат актуализирани. Още след някоя и друга седмица може господин Каракачанов, като премиер на България с мандата на Патриотичния фронт, да предложи актуализация на бюджета и да въведе така предложените мерки. Това обаче няма да стане! Забележете, че ако господин Каракачанов стане премиер с мандата на Патриотичния фронт, той няма да предложи нищо такова, защото днес предложените мерки са безотговорни и никой, който е на власт, няма да поеме този риск. Няколко думи само по същество – с това предложение забравяме принципа за справедливост в социалното осигуряване. И в момента, и от много години насам хората, които са работили дълго време на добри доходи, хората, чиито семейства и те самите са инвестирали – първо, в образованието си, после – в трудовото си и кариерно израстване, после са работили до своята старост неотстъпно, получават непропорционално ниски пенсии. Те дотират хората, които не са учили и не са работили. Вие в момента предлагате минималната пенсия да е 60 лв. по-ниска от пенсията на майка ми, която има 38 години трудов стаж – три от тях като пенсионер, пет години инженерно образование, две години специализация към инженерното образование и постоянно осигуряване на доход над средния за страната. Това е въпиюща социална несправедливост. Това е абсолютно недопустимо! Ако трябва да се погледне нещо в модела на българското пенсионно осигуряване, трябва да се погледне това защо след два разгорещени дебата, които имахме тук, сега мълчаливо остава ниският осигурителен доход на земеделските производители. Защо? На тютюнопроизводителите. Защо продължава да има субсидирани групи, за които хората, които са се осигурявали през целия си живот, плащат за техните завишени пенсии? Защо, ако те са в тежко социално положение това не минава през републиканския бюджет и бюджета на социалното подпомагане, а се взема директно от джоба на хората, които са се осигурявали през целия си живот или по-пряко – от хората, които в момента внасят надлежно своите социални осигуровки? Ние трябва да търсим еднакъв коефициент на заместване за доходите на всички български граждани, а не рязко да увеличаваме коефициента на заместване на тези, които са с по-висок към настоящия момент, искам да подчертая. Ако има разумна политическа цел за повишаване на пенсиите на всички българи, което е задължително, това може да стане само по два начина. Единият начин е чрез безконтролни бюджетни трансфери от републиканския бюджет към Националния осигурителен институт, което е сигурен път към държавен фалит по гръцки, италиански, испански модел. Другият вариант е с мерки на входа на пенсионната система, а не на нейния изход, с обхващане на всички българи, на реалния им доход в режима на социалното осигуряване. Ако трябва да се увеличи пенсионната възраст и стаж, увеличава се, предвидено е плавно увеличаване. Ако трябва да се увеличи вноската, увеличава се и се търси разумен, справедлив размер на пенсиите в рамките на все по-балансиран бюджет на държавното обществено осигуряване. Нищо такова не се предлага днес.
Реплики към господин Кънев? Господин Байрактаров.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Кънев, виждам, че много смело хвърляте обвинения за популизъм. Датата е 1 декември 2015 г. От същата тази трибуна аз, като представител на Патриотичния фронт, направих предложение минималната пенсия да бъде увеличена на 300 лв. 1 декември 2015 г.! Вие, уважаеми господин Кънев, и цялата група – справка: стенограмата на Народното събрание, подкрепихте безрезервно това предложение. Питам: как тогава не бяхме популисти и Вие го подкрепихте, а сега правим същото предложение и вече сме популисти?! Всъщност кога Вие говорите истината и като се погледнете в огледалото, кой Радан виждате – онзи Радан, който е подкрепил това предложение на 1 декември 2015 г., или този Радан, който днес е много пресметлив, много далновиден и много добре виждащ нещата?! Ако бяхте идвали редовно в Комисията по труда и социалната политика, щяхте да видите, че сме направили и второ предложение – за поетапно увеличаване на пенсиите, което е съгласувано с пенсионерските организации, за преизчисляване на този коефициент. Но Вие, тъй като не идвате, е по-лесно да влезете в ролята на обвинителите на тези грозни и страшни популисти, които, видите ли, най-после намират смелост да погледнат истината в очите. Ето, това е. Сам си изяснете – 1 декември 2015 г., днес сме 30 ноември 2016 г. Как за една година си сменихте мнението?
Втора реплика – господин Адемов.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Дами и господа народни представители, въпросът с минималния размер на пенсията за стаж и възраст е един от сериозните въпроси в осигурителната система. Това, с което не съм съгласен от Вашето изказване, господин Кънев, е, че единствено и само земеделските производители са в основата на дефицита на държавното обществено осигуряване, в дефицита на фонд „Пенсии“. Това, разбира се, не е така, защото всички малко над 500 хиляди пенсии с минимален размер, подчертавам, абсолютно всички минават през дотиране. Нито една от тези пенсии няма достатъчен осигурителен принос, за да получава дори и този унизително нисък размер на минималната пенсия за стаж и възраст. Недейте да прехвърляте проблема единствено и само върху земеделците. Проблемът е не само във формулата за изчисляване размера на пенсията, а е, както Вие казахте, в приходната част на бюджета. Ако България има достатъчно висок икономически растеж, а не този, който има в момента и който имаше през последните години, ако в България броят на заетите не е три милиона, като голяма част от тях са на четиричасов работен ден, тоест с минимален осигурителен принос, ако сивият сектор в България не е на нивата, на които е в момента, тогава приходите в осигурителната система, респективно осигурителният принос дори и на тези, които са на минимален размер, ще бъде по-различен. Тоест да посочваме вината и по този начин да се опитаме да извлечем някакви тяснопартийни дивиденти на базата на идентифицирането на земеделските производители с Движението за права и свободи според мен е некоректен подход.
Трета реплика? Дуплика – господин Кънев.
Уважаеми господин Адемов, мисля, че съвсем ясно в изказването си казах точно това, което казвате и Вие – всички пенсии с минимален размер в България са дотирани и към настоящия момент. Именно по тази причина увеличението на размера само на минималната пенсия, и то не през социален трансфер от републиканския бюджет, а през пряко преразпределение на средствата от Националния осигурителен институт и фонд „Пенсии“, е изключително погрешно. То задълбочава проблем, а не решава проблем. Освен това никога не бих си позволил да асоциирам българските земеделски производители с една или друга партия. Съвсем друг въпрос е, че очевидно моделът на земеделско производство в България, извън другите проблеми, които изложихте, е дълбоко сбъркан, за да се налага тези хора да се осигуряват на толкова ниски доходи, тоест техният доход да бъде под минималния осигурителен доход за самоосигуряващите се лица. Десет години говорим за необходимостта от географско диверсифициране на минималните осигурителни доходи. Само си говорим. Тази година отново се увеличават! Това системно води както до задълбочаване на проблема с обезлюдяването, така и до задълбочаване на проблема със сивата икономика. Но аз не виждам тук да има противоречие. Господин Байрактаров, хванахте ме. От миналата седмица знам, че сте ме хванали, и ще Ви отговоря на въпроса кого виждам в огледалото. Когато видя вота си от 1 декември 2015 г., виждам един недопустимо наивен политик, който е гласувал предложение на свой политически партньор, без много внимателно да провери какво гласува. Вярвайте ми, това нещо в периода 2014 – 2015 г. се случи многократно и с Ваши предложения, и с предложения на ГЕРБ. Затова през 2016 г. не се е случвало и никога повече в бъдеще няма да се случи. [[Шум и реплики.]]
Господин Каракачанов – лично обяснение.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Поисках лично обяснение, защото господин Кънев на два пъти спомена моето име като един грозен популист, като някакъв, който прави предизборна кампания. Изяснете първо за себе си, защото явно политиката не е за наивници, а Вие продължавате да бъдете политически наивник, какво искам да направя преди всичко:…
Моля, без оценки и квалификации.
…да стана премиер, или да си правя кампания? Защото ако стана премиер, няма да има нужда да правя кампания. Второ, за разлика от Вас, не променям моите позиции. Когато съм казал, че има нужда да помислим за пенсиите на хората, не съм го казал, защото сме били в избори. Както виждате, казвам го в момент, в който не сме в избори. Ще продължа да го казвам, какъвто и да бъда, защото действително това е справедливо. Справедливо е да се помисли за онези хора в нашето общество, които държавата, редица правителства пренебрегват и оставят на произвола на съдбата – с ниски доходи, без реално здравеопазване, без реална защита в селата, подложени на грабежа на циганските мародери и банди. Това са фактите. Аз няма да си променя мнението, без значение дали ще бъда депутат, в опозиция, в управление, дали няма да бъда депутат или ще бъда някакъв друг. Популизъм е това, което Вие направихте. Вие не сте чели нашите предложения или може би сте чули по скоро първото – за минимална пенсия 300 лв., и говорите наизуст. Имаме две предложения. Едното е за минимална пенсия 300 лв., но и това със сигурност не сте прочели, защото ние не казваме за всички – не казваме за хората без образование и за хората без трудов стаж. Казваме за хората, които имат пенсионен и осигурителен стаж. Това – първо. Второто ни предложение съдържа точно онова, от което Вие се опасявате – че хората, които са внасяли повече пари за осигуряване и сега получават по-добри пенсии, ще бъдат ощетени. Не, няма да бъдат ощетени. Прочетете го подробно.
Ама защо го предлагате само за половин година?
Нали искате преизчисление.
За изказване – господин Станилов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Много моля колегите, които излизат да се изказват от различни политически партии, участвали пряко в управлението, да не излизат и да обясняват какви успехи е имало пенсионното дело при техните управления, защото ако това е вярно, сега нямаше да сме на това положение и да обсъждаме точно този въпрос. За да се увеличат пенсиите, не е необходимо само, както предлагаме сега, да се преизчисляват в бюджета различни приходи и да се доказва – оттук да вземем 200 милиона, оттам – 300 милиона. Това може да се направи и със сигурност ако има възможност, ще се направи, независимо как го означавате с тази дву-тризначна дума „популизъм“, защото никой не може да обясни точно какво означава. Искам да напомня, че ние от 2005 г. правим едни и същи предложения по отношение на пълненето на бюджета – смяна на данъчната система. Само че когато кажем, че трябва да има прогресивна подоходна данъчна система, всички вият, както казваше господин Костов – като линейки, не искат и започват да обясняват колко щели да пострадат инвестициите в България. Нищо няма да пострада! Най-категоричните натоварвания с данъци, каквито са в Швеция, Германия, Дания и други държави, имат прогресивни данъчни системи с много високи горни прагове, които в Съединените щати са категорично инкриминирани. Точно това не иска да направи неолибералната догма в България. Всички тези изказвания по отношение на бюджета, по отношение на Здравноосигурителния фонд просто искат да покажат на българските избиратели и на техните пратеници в Народното събрание, че това няма алтернатива. И когато много пъти се опитваме, както в случая – да пробием тази догма, изведнъж се оказва, че ние сме популисти. Аз се изненадах само от едно нещо. В Македония минималните пенсии са двойно по-високи от българските. Каква държава е Македония, каква икономическа мощ има тя, та да са им близо два пъти по-високи пенсиите?! Откъде са се взели тези пари?! Много просто – те се вземат от джобовете на много богатите хора, за да отидат парите в джобовете на по-бедните, които пък създават тяхното богатство. Това не е левичарство, не е комунизъм, а е регулирана икономика, регулиран капитализъм. Така се нарича. И ако наистина Вие от дясно бяхте представители на традиционния български капитализъм, за каквито от време навреме се изживявате, щяхте да подкрепите именно такава регулация. Наскоро от БСП беше внесено предложение да падне плоският данък, което предложение, мисля, че беше изтеглено. Но какво предлагахте, колеги от ляво? Вие предлагахте да стане прогресивна подоходна данъчната система само на физическите лица. А големите приходи, на големите фирми – чуждестранни и прочeе, къде отиват? Те си остават същите. Всъщност това е имитация! И накрая, защо Орбан е напълнил бюджета и го препълва постоянно? Той има 11 извънредни данъци и такси върху чужди търговски вериги, върху банкови печалби и така нататък и бюджетът е винаги пълен. Само че като кажем това от трибуната, пак започвате да виете като линейки. И не само Вие! Вие го правите с половин уста, а онези медии, които служат на много богатите хора, вече полудяват и вадят икономисти на екрана, за да доказват, че това е популизъм. Веднага вадят обаче само икономисти от Института за пазарна икономика. А икономисти от УНСС, от Университета, от БАН няма. Там са само икономистите от Института за пазарна икономика – където всичко е ясно: кой финансира, кой дърпа конците. Мисля, че ще си умиете малко очите, ако подкрепите предложението на патриотите в тази зала. Благодаря.
Кой ще плаща дефицита?
Няма да има!
Реплики към господин Станилов? Няма. Други народни представители? Няма желаещи. Дебатът е закрит. Предстои гласуване. Подлагам на гласуване първото предложение на Валери Симеонов и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 175 народни представители: за 26, против 55, въздържали се 94. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване второто предложение на Валери Симеонов и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 171 народни представители: за 24, против 55, въздържали се 72. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване наименованието на Законопроекта по вносител, подкрепено от Комисията. Гласували 184 народни представители: за 166, против 12, въздържали се 6. Наименованието е прието. Подлагам на гласуване наименованието на Законопроекта по вносител, подкрепено от Комисията. Гласували 184 народни представители: за 166, против 12, въздържали се 6. Наименованието на Законопроекта е гласувано. Връщаме се към чл. 1 по вносител. Комисията не подкрепя текста на вносителя за чл. 1. Подлагам на гласуване предложението на Комисията. [[Шум и реплики.]] Колеги, предложението на Комисията по доклада е да не се подкрепи чл. 1 по вносител. Подлага се на гласуване предложението на Комисията. Ако се подкрепи предложението на Комисията, пада чл. 1 по вносител. Мисля, че е ясно. [[Шум и реплики.]] Подлагам на гласуване предложението на Комисията, която не подкрепя чл. 1. [[Шум и реплики.]] Отменете гласуването! [[Уточнение между ръководството на парламента.]] Ръководството на парламента провежда съвещание в момента по това кое трябва да се подложи на гласуване. (Ръководството провежда съвещание.) Колеги, тъй като има спор кое трябва да бъде подложено на гласуване, обявявам почивка до 12,00 ч., за да стане ясно какво точно ще гласуваме. (След почивката.)
Заседанието продължава. Приканвам народните представители в залата – в режим на гласуване сме. Връщаме се на чл. 1. Преди прекъсването бяха гласувани предложенията на народни представители, които Комисията не подкрепя. В доклада на Комисията на страница 3 е записано, че Комисията не подкрепя текста на вносителя за чл. 1, но липсва предложение на самата Комисия и това е по-скоро нейно становище. В този смисъл следва да се подложи на гласуване чл. 1 по вносител. Подлагам на гласуване чл. 1 по вносител. Гласували 146 народни представители: за 81, против 57, въздържали се 8. Предложението е прието.
Прегласуване.
Господин Казак за прегласуване.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Правя процедурно предложение за прегласуване. Вие преди малко видяхте, че влезе Иван Иванов – не можа да гласува [[смях]] , социално отговорната група на Патриотичния фронт е в крайно намален състав – бяха толкова активни при дебатите, пък ги няма сега при гласуването. От „Атака“ също ги няма. Правя процедурно предложение за прегласуване, но преди това, уважаема госпожо Председател, от името на Парламентарната група на ДПС правя процедурно предложение за поименна проверка. [[Шум и реплики: „Отзад напред!“]]
Моля списъците за поименна проверка. [[Народните представители от Парламентарната група на ДПС напускат залата.]] Янко Александров Янков - тук Янаки Боянов Стоилов - тук Явор Илиев Хайтов - отсъства Явор Божилов Нотев - тук Юлиан Кръстев Ангелов - отсъства Шабанали Ахмед Дурмуш - отсъства Четин Хюсеин Казак - отсъства Чавдар Славчев Пейчев - тук Чавдар Георгиев Георгиев - тук Цецка Цачева Данговска - тук Цветомир Цвятков Михов - тук Цветан Генчев Цветанов - тук Цвета Вълчева Караянчева - тук Хюсеин Хасан Хафъзов - отсъства Христо Грудев Грудев - тук Христо Георгиев Тодоров - отсъства Христо Георгиев Гаджев - тук Христиан Радев Митев - тук Хасан Ахмед Адемов - отсъства Хамид Бари Хамид - тук Филип Стефанов Попов - тук Ферихан Илиязова Ахмедова - отсъства Тунчер Мехмедов Кърджалиев - отсъства Теодора Радкова Георгиева - отсъства Таско Михайлов Ерменков - тук Султанка Димитрова Петрова - отсъства Стоян Михайлов Мирчев - тук Стефани Михнева Михайлова - тук Стефан Стайнов Желев - тук Стефан Ламбов Данаилов - отсъства Стефан Иванов Дедев - тук Стефан Георгиев Кенов - отсъства Станислав Тодоров Станилов - тук Станислав Стоянов Иванов - тук Станислав Димитров Анастасов - отсъства Станислав Георгиев Иванов - отсъства Снежана Георгиева Дукова - тук Славчо Стоев Атанасов - тук Слави Пенчев Бинев - отсъства Силвия Анастасова Хубенова - тук Семир Хусеин Абу Мелих - отсъства Свилен Филипов Иванов - тук Светослав Димитров Белемезов - тук Светлин Димитров Танчев - отсъства Светлана Ангелова Найденова - отсъства Светла Маринова Бъчварова-Пиралкова - тук Салиха Хакиф Емин - отсъства Рушен Мехмед Риза - отсъства Руслан Здравков Тошев - тук Румен Маринов Йончев - тук Румен Иванов Иванов - тук Румен Динев Желев - тук Румен Димитров Христов - тук Румен Василев Гечев - тук Росен Петров Петров - тук Рамадан Байрам Аталай - отсъства Ралица Тодорова Ангелова - тук Радослав Любчов Стойчев - тук Радан Миленов Кънев - отсъства Полина Кръстева Карастоянова - отсъства Пламен Тачев Петров - тук Пламен Иванов Манушев - тук Пламен Дулчев Нунев - тук Пламен Веселинов Йорданов - тук Петя Цветанова Аврамова - тук Петър Христов Петров - отсъства Петър Христов Беков - тук Петър Пандушев Чобанов - отсъства Петър Костадинов Петров - тук Петър Иванов Петров - тук Петър Георгиев Кънев - отсъства Петър Георгиев Кадиев - тук Петър Владиславов Славов - тук Павел Алексеев Христов - отсъства Николай Веселинов Александров - отсъства Никола Пейчев Хаджийски - тук Нено Христов Влайков - тук Нели Рускова Петрова - тук Невин Халил Хасан - отсъства Настимир Ананиев Ананиев - отсъства Найден Маринов Зеленогорски - отсъства Мустафа Фахри Ахмед - отсъства Мустафа Сали Карадайъ - отсъства Муса Джемал Палев - отсъства Михо Димитров Михов - тук Михаил Райков Миков - тук Михаил Парашкевов Тодоров - тук Митхат Сабри Метин - отсъства Милена Цветанова Дамянова - тук Милен Василев Михов - тук Миглена Дойкова Александрова - отсъства Мехмед Юмер Атаман - отсъства Методи Борисов Андреев - тук Менда Кирилова Стоянова - тук Мартин Стоянов Иванов - отсъства Мартин Димитров Димитров - тук Мария Щерева Белова - тук Мариана Радева Бояджиева - тук Мариана Георгиева Тодорова - тук Мариана Василева Георгиева-Бенчева - отсъства Манол Трифонов Генов - тук Маноил Минчев Манев - тук Магдалена Ламбова Ташева - тук Лютви Ахмед Местан - отсъства Любомир Владимиров Владимиров - тук Лъчезар Стаменов Никифоров - тук Лъчезар Богомилов Иванов - тук Кънчо Янев Филипов - тук Кристиан Иванов Вигенин - отсъства Красимира Арангелова Ковачка - тук Красимир Христов Янков - тук Красимир Петров Петров - отсъства Красимир Любомиров Велчев - отсъства Красимир Илиев Богданов - тук Красимир Дончев Каракачанов - тук Красен Георгиев Кръстев - тук Костадин Иванов Марков - отсъства Корнелия Петрова Нинова - тук Корман Якубов Исмаилов - тук Клавдия Георгиева Григорова-Ганчева - тук Кирчо Георгиев Карагьозов - тук Кирил Петров Цочев - тук Кирил Николаев Добрев - тук Кирил Добрев Добрев - тук Кирил Боянов Калфин - отсъства Катя Николаева Попова - тук Камен Костов Костадинов - отсъства Калина Петрова Балабанова - тук Йордан Кирилов Цонев отсъства Йордан Георгиев Андонов - тук Искрен Василев Веселинов - тук Ирена Любенова Соколова - тук Илия Янков Илиев - отсъства Илиан Сашов Тодоров - отсъства Иван Тодоров Ибришимов - тук Иван Тодоров Димитров - отсъства Иван Стоев Чолаков - тук Иван Стефанов Вълков - тук Иван Славов Иванов - тук Иван Пенков Иванов - тук Иван Николов Миховски - тук Иван Костадинов Станков - тук Иван Кирилов Иванов - тук Иван Димитров Стойнов - тук Иван Валентинов Иванов - тук Живко Иванов Мартинов - тук Жельо Иванов Бойчев - тук Ердинч Исмаил Хайрула - отсъства Ерджан Себайтин Ебатин - отсъства Емил Димитров Симеонов - тук Емил Димитров Райнов - тук Евгения Даниелова Ангелова - тук Евгения Бисерова Алексиева - тук Евгени Димитров Стоев - тук Дурхан Мехмед Мустафа - отсъства Драгомир Велков Стойнев - тук Дора Илиева Янкова - тук Дончо Спасов Баксанов - тук Добромир Проданов Проданов - тук Добрин Ненов Данев - тук Димитър Танев Танев - отсъства Димитър Стоянов Дъбов - отсъства Димитър Спасов Димитров - тук Димитър Николов Лазаров - тук Димитър Крумов Танев - тук Димитър Кирилов Байрактаров - тук Димитър Иванов Гечев - тук Димитър Григоров Шишков - тук Димитър Борисов Главчев - тук Димитър Бойчев Петров - тук Димитър Андреев Делчев - тук Димитър Ангелов Горов - тук Диана Иванова Йорданова - тук Джема Маринова Грозданова - тук Джейхан Хасанов Ибрямов - отсъства Джевдет Ибрям Чакъров - отсъства Десислава Йорданова Костадинова-Гушева - тук Десислава Вълчева Атанасова - тук Десислав Славов Чуколов - отсъства Делян Славчев Пеевски - отсъства Делян Александров Добрев - тук Даниела Йорданова Панайотова - тук Даниела Владимирова Савеклиева - тук Даниела Анастасова Дариткова-Проданова - тук Данаил Димитров Кирилов - тук Гюнай Хюсмен Хюсмен - тук Гроздан Спасов Караджов - тук Георги Янчев Гьоков - тук Георги Ченков Търновалийски - тук Георги Чавдаров Анастасов - тук Георги Тодоров Божинов - тук Георги Страхилов Свиленски - тук Георги Стоянов Кадиев - тук Георги Николов Недев - тук Георги Недков Кючуков - тук Георги Иванов Андонов - тук Георги Александров Ковачев - отсъства Георг Даниелов Георгиев - тук Галя Симеонова Георгиева - тук Галя Енева Захариева - тук Волен Николов Сидеров - отсъства Владислав Тошков Николов - тук Владимир Цветанов Тошев - тук Вили Младенов Лилков - тук Венцислав Йорданов Каймаканов - отсъства Венка Константинова Стоянова - тук Налице е кворум. Допълнително влезли до момента: Явор Хайтов, Юлиан Ангелов, Найден Зеленогорски, Радан Кънев, Стефан Кенов, Мартин Иванов, Борислав Миланов. Процедурното предложение за поименна проверка е извършено, има кворум. [[Народните представители от Парламентарната група на ДПС влизат в залата.]] Следващото процедурно предложение е за прегласуване на чл. 1 по вносител. Гласуваме чл. 1 по вносител. Гласували 181 народни представители: за 112, против 59, въздържали се 10. Член 1 по вносител е приет. Първи отрицателен вот – заповядайте, господин Чобанов.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Уважаеми колеги, гласувах „против“, първо, поради експертното съображение, че целият бюджет, включително и този, е съставен на базата на подменена история и грешни числа – нещо, което заявихме нееднократно. Но по-важната причина, поради която гласувах „против“, е, че както изглежда, тези бюджети ще бъдат приети от задкулисно плаващо мнозинство с дирижирано отсъствие и тези, които най-пламенно защитаваха предложенията си, лицемерно ги няма в зала. Благодаря. [[Единични ръкопляскания от ДПС.]]
Втори отрицателен вот? Няма. Госпожо Йорданова, заповядайте.
Госпожо Председател, правя процедурно предложение за допускане в залата на господин Кирил Ананиев – заместник-министър на финансите, по тази точка и по следващата т. 4.
Гласуваме направеното процедурно предложение – господин Ананиев беше тук по т. 1, аз лично мислех, че предложението е и за трите бюджета, резонно е предложението. Гласували 171 народни представители: за 169, против 1, въздържал се 1.
Член 2. Предложение на Валери Симеонов и група народни представители: „В чл.2, ал. 2 и ал. 3 придобиват следната редакция: „(2) Приема бюджета на фонд „Пенсии“ по разходите и трансферите на обща сума 8 533077,2 хил. лв., по приложена таблица, както следва:“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение на Валери Симеонов и група народни представители: „В чл. 2, ал.2 и ал. 3 придобиват следната редакция: “(2) Приема бюджета на фонд „Пенсии“ по разходите и трансферите на обща сума 8 622 277,2 хил. лв., както следва, по приложена таблица:“. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 2.
Навсякъде става дума за милиарди, а не за милиони. Изказвания? Заповядайте, господин Байрактаров.
Благодаря, госпожо Председател. Ще бъда съвсем кратък и ясен. Уважаеми народни представители, ясно е, че като се приберете вкъщи, ще Ви бъде срам да погледнете майките си и бащите си, но все пак чл. 2 Ви дава възможност да се поправите. Така че апелирам, подкрепете предложението на Патриотичния фронт, защото то е правилното решение. Благодаря.
Реплики? Няма. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит, предстои гласуване. Подлагам на гласуване предложението на господин Валери Симеонов и група, където се предлага обща сума 8 млрд. 553 млн. 77 хил. 200 лв. Комисията не подкрепя предложението. Гласували 161 народни представители: за 20, против 76, въздържали се 65. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване второто предложение на господин Валери Симеонов и група народни представители, където сумата на Фонд „Пенсии“ е 8 млрд. 622 млн. 277 хил. 200 лв. Комисията не го подкрепя. Гласували 154 народни представители: за 20, против 63, въздържали се 71. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на Комисията в подкрепа текста на вносителя за чл. 2. Гласуваме чл. 2 по вносител, подкрепен от Комисията. Гласували 164 народни представители: за 102, против 36, въздържали се 26. Член 2 по вносител е гласуван и приет.
Членове от 3 до 7 включително по вносител. Комисията подкрепя текста на вносителя за членове от 3 до 7 включително.
Има ли изказвания по изцяло подкрепените текстове за членове от 3 до 7 включително? Има ли ? Няма. Гласуваме анблок членове с номера от 3 до 7 по вносител включително, изцяло подкрепени от Комисията. Гласували 144 народни представители: за 95, против 31, въздържали се 18. Предложенията са приети.
По чл. 8 – предложение на народния представител Валери Симеонов и група народни представители: „В чл. 8, ал. 1 и ал. 3 придобиват следната редакция: „Чл. 8. (1) Приема бюджета на Националния осигурителен институт по приходите и трансферите на обща сума 5 153 539,9 хил. лв., както следва:“ – по приложена таблица. Комисията не приема предложението. Предложение на народния представител Валери Симеонов и група народни представители: „В чл. 8, ал. 1 и ал. 3 придобиват следната редакция: „Чл. 8. (1) Приема бюджета на Националния осигурителен институт по приходите и трансферите на обща сума 5 242 739,9 хил. лв., както следва:“ – по приложена таблица. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 8.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на господин Валери Симеонов и група народни представители за първия вариант на бюджет на НОИ в размер на 5 млрд. 153 млн. 539 хил. 900 лв. Комисията не го подкрепя. Гласували 143 народни представители: за 19, против 65, въздържали се 59. Предложението не е прието. Сега гласуваме второто предложение на господин Валери Симеонов и група народни представители за бюджет на НОИ в размер на 5 млрд. 242 млн. 739 хил. 900 лв. Комисията не го подкрепя. Гласували 127 народни представители: за 15, против 66, въздържали се 48. Предложението не е прието. Прегласуване – господин Байрактаров.
Уважаема госпожо Председател, искам процедура по прегласуване, тъй като колегата – доц. Милен Михов, не успя да гласува, а и да припомня, че политиката на БСП е лъжа след лъжа. Както си спомняте…
Процедура по прегласуване. Няма как да вземете отношение по политики, господин Байрактаров!
Както си спомняте, те казаха, че ще подкрепят чл. 8, а гласуваха против него! Ето това е лъжата! [[Шум и реплики.]]
Прегласуване! Прегласуваме неподкрепеното предложение, второто предложение на господин Симеонов и група народни представители. Гласували 141 народни представители: за 15, против 78, въздържали се 48. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване чл. 8 по вносител, подкрепен от Комисията. Гласуваме чл. 8. Гласували 155 народни представители: за 95, против 38, въздържали се 22. Предложението е прието.
Член 9. Предложение на народния представител Мариана Тодорова и група народни представители: „В чл. 9, ал. 1, т. 4, числото „2600“ се заменя с „3000“.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 9.
Изказвания? Заповядайте, господин Гьоков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Моето изказване отново ще е по размера на максималния осигурителен доход. Не е ясно от мотивите на вносителите кое налага в проектобюджета за 2017 г. максималният осигурителен доход да се замразява на нивото от 2015 г., тоест на 2600 лв., въпреки че има съществени основания за увеличаването му, има призиви за увеличаване на пенсиите, за преизчисляване на пенсиите, а това е един от пътищата, по които могат да дойдат повече пари във фонда. Факт е, че предвиждате запазване на максималния осигурителен доход на достигнатото ниво. Това е странно, защото намалява съотношението между максималния и минималния осигурителен доход. От друга страна обаче не е странно, защото принцип на ГЕРБ е, когато управляват, да облагодетелстват високодоходните групи по линия на данъчните и осигурителните задължения за сметка на тези с ниските доходи. Въобще принципът, че по-богатите трябва да понасят по-голяма осигурителна тежест, Ви е чужд. Тук действате също така последователно и упорито, както и при нежеланието Ви да въведете някакъв вид прогресивно подоходно облагане. Ако по някакъв начин като управляващи Ви е грижа за хората с ниски доходи, живеещи под и около прага на бедността, трябва да работите в посока най-богатите да понасят по-голяма тежест – и данъчна, и осигурителна. Справедливостта, солидарността и грижата за хората с ниски доходи, особено за тези около прага на бедността, изисква да се вдига максималният осигурителен доход. Дори увеличението да не е в размер на 10 минимални работни заплати, каквато е препоръката на Международната организация на труда, то да е поне с ръста на минималната работна заплата за страната, която става от 420 на 460 лв., или увеличението с 9,52%. Да не говорим, че трябва да смятаме минималната работна заплата за страната за 2015 г., защото и при нея максималният осигурителен доход пак беше 2600 лв., тоест спрямо нея увеличението е с 21,05. Най-логично е установяването на максимален осигурителен доход от 3150 лв. Тъй като не виждам такова предложение, ще Ви призова да подкрепите единственото предложение, направено за увеличаване на максималния осигурителен доход, което е за 3000 лв. То ще донесе допълнителни приходи от около 80 – 100 млн. лв. във фондовете на държавното обществено осигуряване. Тези пари могат да се ползват именно за това увеличение на пенсиите, което ние ще подкрепим в чл. 10. Те могат да се ползват за коледни и великденски добавки, въобще ще бъдат от цялостна полза за пенсионната система. Справедливостта изисква и увеличение на максималния размер на пенсиите, още повече в Кодекса за социално осигуряване има обвързаност между максималния осигурителен доход и максималния размер на пенсиите. Мисля, че трябва да проявим разбиране и да гласуваме предложението за максимален осигурителен доход от 3000 лв. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Гьоков. Реплики? Няма. Други изказвания? Заповядайте, госпожо Тодорова. След нея – господин Чобанов.
Уважаеми господин Председател, мотивирам нашето предложение – на АБВ, което е предложение за увеличаване на максималния осигурителен доход от 2600 на 3000 лв. С това отговаряме и на призива на господин Гьоков, който каза, че трябва да има повече справедливост. Вярно е, че сега действаме на принципа колкото по-голямо възнаграждение получаваме, толкова по-малки данъци плащаме. Затова предлагаме максималният осигурителен доход да се увеличи на 3000 лв. Ние сме последователни в своята позиция. През 2014 г. той нарасна на 2600 и считаме, че принципът за плавно нарастване на максималния осигурителен доход трябва да продължи да действа, още повече така ще има повече приходи в бюджета и ще се увеличи таванът на пенсиите – многократно поставян въпрос от множество организации. Очакваме подкрепа от ляво. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Тодорова. Реплики? Няма. Други изказвания? Заповядайте, господин Чобанов – изказване.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа! Миналата година, когато дискутирахме този текст, бях приятно впечатлен от предложение, което се получи тук, в залата, от колегата Делян Добрев от ГЕРБ. Той изтъкна много стойностни и съществени аргументи защо максималният осигурителен доход може да бъде намален. Изтъкна ползите за бизнеса, изтъкна ползите и по отношение на цената на труда, която иначе би се покачила. Тъй като имаме принцип да не правим предложения по този бюджет, призовавам господин Добрев да направи същото предложение и тази година! Благодаря. [[Смях, оживление.]]
Реплики? Няма. Лични обяснения? Няма. Заповядайте за изказване, господин Байрактаров.
Благодаря, господин Председател. Предложението за увеличаване на осигурителния доход от 2600 на 3000 лв. меко казано, е несериозно, защото всъщност е елементарен подход за събиране на пари не от кой да е, а именно от бизнеса и от висококвалифицираните кадри. Тези, които са положили много усилия да развият високотехнологичен бизнес, с висока принадена стойност, сега трябва да ги накажем, защото, видите ли, правят нещо възможно най-добро, наемат възможно най висококвалифицираните кадри, тоест не допускат изтичането на мозъци – нещо, на което сме свидетели през последните 25 години. Точно този бизнес, който има възможността да плаща високи доходи и е задържал, за наша радост, и малкото останали квалифицирани кадри в България, сега, прилагайки най-елементарния способ за събиране на приходи, за които дори няма разчети колко ще бъдат, трябва да го ударим, да го накараме да не декларира тези доходи, тоест да го вкараме в сивата икономика с недоогледани и недообмислени предложения – че като вдигнем максималния осигурителен доход, ще напълним хазната. Сега да Ви питам, като сте толкова много знаещи и можещи, кажете какъв е размерът на дължимите, но не внесени осигурителни вноски – първи въпрос. Втори въпрос: които са най-големите длъжници по този въпрос? Не е ли това на първо място държавата? Как ще съберете от държавата и как ще спазите принципа на равнопоставеност, заложен в чл. 2 на Кодекса за социално осигуряване? Тези, които работят с усилия, в риск, с предприемчивост, развиват високотехнологичен бизнес, с висока добавена стойност, как те ще бъдат равнопоставени на държавата, която, плащайки такива заплати, не внася осигуровки? Нещо прекалено популистки подхождате, колеги от АБВ, немотивирано, защото, ако искахте наистина да бъдете справедливи, както използва тази дума колегата Гьоков, Вие щяхте още от чл. 1 и чл. 2 да подкрепяте бюджета на държавното обществено осигуряване, след това щяхте да подкрепите и чл. 8 и така до чл. 12.
Те ги подкрепят.
Колегите от БСП обаче не ги подкрепиха и затова оттук нататък всякакви разговори по тази тема стават безсмислени. Друг е въпросът как ще се изправите пред пенсионерите и с какви мотиви ще ги лъжете. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Байрактаров. Реплики? Няма. Изказвания? Заповядайте за изказване – народният представител Делян Добрев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Прав е господин Чобанов – миналата година по време на гласуването на бюджета аз предложих да отхвърлим текста, с който се увеличаваше максималният осигурителен доход, от 2400 на 2600 лв. тази година това предложение на колегите от АБВ е отхвърлено. Ако искате, можем да дебатираме дали отново не трябва да го свалим на 2400 лв., или дори да отидем още по-нататък. Ако наистина в рамките на разговора минималната пенсия стане 600 лв., можем да направим максималния осигурителен доход 1200 лв., за да направим кашата тотална. [[Оживление.]] Благодаря на господин Чобанов, че днес стана и подкрепи тази моя стара идея. Не си спомням миналата година да го направи, може би с гласуване е подкрепил предложението. Важното на този етап е, че максималният осигурителен доход не се увеличава, защото това, което постигнахме с неговото увеличаване миналата година, беше да се увеличат максималните пенсии от 880 на 910 лв., ако не се лъжа, и то при положение, че най-ниските пенсии са около 160 лв. Следователно отворихме много ножицата между минималната и максималната пенсии. Още тогава бях против с тези аргументи. Сега отново съм против увеличаването на максималния осигурителен доход, и не само с тези аргументи, а и защото по този начин облагаме допълнително средната класа в България, и то хората с над средни доходи в страната, а това са най-качествените и най високоплатените специалисти, които имат незабавната и непосредствената алтернатива да напуснат страната и да отидат в чужбина за още по-високи доходи. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Добрев. Реплики? Няма. Лични обяснения? Няма. Други изказвания? Също няма. Закривам разискванията. Подлагам на гласуване предложението от народните представители Мариана Тодорова, Светослав Белемезов, Иван Иванов, Лъчезар Никифоров, Петър Кадиев, Иван Станков, Михо Михов и Кирил Цочев. Комисията не подкрепя предложението. Гласували 143 народни представители: за 39, против 47, въздържали се 57. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на вносителя за чл. 9, подкрепен от Комисията. Гласували 135 народни представители: за 82, против 31, въздържали се 22. Член 9 по доклада на Комисията е приет.
По чл. 10 има предложение на народния представител Валери Симеонов и група народни представители: „Член 10 придобива следната редакция: „Чл. 10. (1) Определя се следният минимален размер на пенсията за осигурителен стаж и възраст по чл. 68, ал. 1 от Кодекса за социално осигуряване за 2017 г. от 1 април – 200 лв. (2) Всички пенсии, отпуснати към 31 декември 2012 г., се преизчисляват, считано от 1 април 2017 г. спрямо средния осигурителен доход за 2013 г. (648,73 лв.).“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Валери Симеонов и група народни представители: „Чл. 10 придобива следната редакция: „Чл. 10. Определя се следният минимален размер на пенсията за осигурителен стаж и възраст по чл. 68, ал. 1 от Кодекса за социално осигуряване за 2017 г.: 1. от 1 юли до 31 декември - 300 лв.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 10.
Имате думата за изказвания, уважаеми колеги народни представители. Заповядайте, господин Гьоков.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми народни представители! Ще подкрепим това предложение, в което се говори за увеличаване на минималната пенсия и минималния размер на пенсията и за преизчисляване на всички пенсии. А иначе като цяло за поредна година в предлагания от вносителя бюджет, не само че не предлага, но и няма мисъл за решаване по адекватността на пенсиите, на плащанията, каквито са очакванията на обществото. Направена беше антисоциална, наречена от Вас, пенсионна реформа, която изтъкнахте, че е най сериозният успех от реформите в социалната сфера, залъгвахме хората, че с тази реформа ще подобрим адекватността на пенсиите, тоест ще ги увеличим, и сега е редно, след като сме направили „реформата“, да видим в първия бюджет на държавното обществено осигуряване след тази реформа, дали са постигнати целите. Аз твърдя, че нито една от целите не е постигната и не се изпълнява. През 2017 г., а и за следващите години, не се предвижда никакво увеличение от страна на вносителите на заварените пенсии, различно от досегашното осъвременяване по Швейцарското правило. От Левицата продължаваме да твърдим, че тези символични 2 – 3% по Швейцарското правило далеч нямат нищо общо с реалната инфлация при реално потребление на хората в третата възраст. Хармонизираният индекс е 1, реалният индекс за основните стоки и услуги, които се ползват най-често от тези хора, е нещо съвсем друго. Реалната инфлация при тях е доста по-висока. Средният брой на пенсионерите за 2017 г. се очаква да намалее до около 2 млн. 180 хил. души. По-ниският брой на пенсионерите е в резултат на увеличаване на пенсионната възраст на осигурителния стаж за всички категории труд. Вместо освободеният ресурс да се ползва за подобряване на адекватността на пенсиите, той основно се ползва за намаляване на дефицита и стабилизиране на Фонда. Предвиждат се индексиране на пенсиите от 1 юли средно с 2,4%, но това едва ли ще компенсира нарасналите разходи на огромната част от българските пенсионери. И забележете, това ще доведе до увеличаване на минималната пенсия от 161,38 на 165,25 лв. – цели 3 лева и 87 стотинки! Да не говорим, че миналата година пак беше същото, пò миналата пак същото. Няма как да убедим тези хора – пенсионерите, че 3,87 лв. месечно ще компенсират инфлацията и ще са достатъчни да живеят поне така, както са живели през тази година. А това са близо, както Ви казах, 2 млн. 180 – 200 хил. българи. Уважаеми народни представители, Вие наясно ли сте, че в тази държави други хора, други българи получават 165 лв. и с тези 165 лв. им се налага да купуват храна и лекарства, да се обличат, да се топлят или простичко казано, да живеят? В момента на минимална пенсия са над 300 000 души от пенсионерите. А с пенсия под границата на бедността от 300 лв. са над 1,5 млн. пенсионери. Няма друга дума, която да употребя, освен „геноцид“. Средната пенсия се очаква да достигне до 341 лв., което също не е достатъчно при този живот, който водят българските пенсионери. Няма как да не възникне въпросът в справедливостта на целия този подход за осъвременяване и за пореден път на преден план изскача въпросът: защо не направим преизчисление на по-рано отпуснатите пенсии, особено на тези отпреди 2000 г., на нова база, каквото е очакването на пенсионерската общност? И тъй като досега не се съобразявахте с нашите предложения в предходния и по-предходния бюджет, и с очакванията на хората за адекватна политика по размерите на пенсиите, се появиха различни предложения за увеличаване на пенсиите, които безспорно са добри, но надали са основание на реални актюерски разчети и на анализи за въздействието им върху пенсионната система. Подчертавам, че ние ще подкрепим предложението за минимален размер на пенсията за осигурителен стаж и възраст 200 лв. и за преизчисляване на всички пенсии, отпуснати към 31 декември 2012 г., спрямо средния осигурителен доход за 2013 г. Като подчертавам това, ми се ще нашата група да подкрепи и предложението за 300 лв. минимален размер на пенсията, но там Вие сте пропуснали предложението за преизчисляване на всички останали пенсии със средния осигурителен доход. Ние ще подкрепим това предложение с две ръце, защото то е следствие от нашата последователна политика по отношение на доходите на пенсионната система като цяло. Благодаря Ви.
Реплики към господин Гьоков? Първа реплика – Мариана Тодорова.
Имам само едно възражение към господин Гьоков, че пенсионната реформа е неуспешна, тъй като по данни на НОИ, за тази година трансферът от бюджета към НОИ е с 200 милиона по-малко, а за догодина се очаква да бъдат 320 милиона. Така че, ако това е неефективно – с 520 милиона за две години, не знам кое би било ефективно. Пожелавам Ви да сте управляващи, да вземете мандата и да предложите алтернативна пенсионна реформа, в която да вдигнете осигурителната тежест на работещите и на работодателите, и ще видим дали ще постигнете съгласие.
Втора реплика – господин Байрактаров.
Благодаря, госпожо Председател. [[Шум и реплики.]] Колега Гьоков, мисля, че е въпрос на уважение да чуете репликата! Радвам се, че след девет члена на десетия най-после осъзнахте, че има нещо добро. Репликата ми към Вас обаче е, че – да, пенсионната реформа на Калфин е калпава, тя е в Конституционния съд и 200 милиона допълнителни приходи не са от добра пенсионна реформа, а са от завлечени и излъгани хора, които прехвърлиха по незнайно какви критерии парите си от частните пенсионни партиди в НОИ. Ето това е приходът! И едни други още 116 милиона дължими по конституционно дело № 12. За да не Ви заблуждават, че от велика пенсионна реформа са влезли допълнително пари! Някои не знаят, не следят нещата, но други ги следим, пък сме правили и комисии на пенсионните фондове. Има обаче и една друга историйка, която можехте да я кажете, колега Гьоков. За да посочите как ще бъде осигурено финансирането сега, тъй като отхвърлихте рамката, можехте да кажете, че има едно огромно разминаване от 800 хил. души, които се водят заети и осигурени, а реално осигурените са 1 млн. 900 хил. срещу 2 млн. и 600 хил. Ето това е нещо, което можехте да кажете поне, за осигуряване на приходите и изплащането на пенсиите.
Трета реплика? Дуплика – господин Гьоков.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми народни представители! Уважаема госпожо Тодорова, няма как да кажете, че тази пенсионна реформа е добра. Поне сега, след толкова време, колкото мина оттогава, си признайте, че е голяма грешка. Вие обрекохте всички българи на това да не могат да се пенсионират. Ще стигнат 100-годишна възраст и пак няма да се пенсионират, защото някак си пропускате онова изречение, в което се казва, че при достигане на тази възраст, при увеличаване на средната продължителност на живота ще продължаваме да увеличаваме възрастта на тези хора. Това за 10-те милиона или 320, по следваща или по-следваща, може и 300 хил. милиона да се наредят в бюджета на ДОО, но ми кажете как тази пенсионна реформа ще се отрази на ползвателите на тази система, на социалната система. При тях се отразява с увеличаване с 3,25 лв. За това става въпрос. А иначе, кой го грее от тези 2 млн. 200 хиляди – 2 млн. 500 хиляди пенсионери, че Вие стабилизирате фонда? Знам какво ще ми кажете. Там, като има стабилен фонд, в бъдеще ще има някакви пенсии. Ама тези хора си заминават един по един. Те няма как да почувстват това, което Вие правите. Няма да го почувстват и бъдещите пенсионери, защото няма да могат да се пенсионират. За съжаление! Така че преосмислете виждането си за тази реформа и не я защитавайте толкова много, защото тя е трагична, антисоциална, да не казвам, че е античовешка. А пък на господин Байрактаров – ще го питам само: да, Вие бяхте негласно против пенсионната реформа. Ама защо подкрепяхте това правителство, господин Байрактаров? И то много яко го подкрепяхте. В моментите, когато те бъркаха, също ги подкрепяхте. Ето, ако Вие тогава бяхте казали: ако Вие направите тази античовешка реформа, ние ще напуснем това управление, нали щяха да си помислят управляващите дали да я правят или да не я правят? А сега при свършен факт ще развяваме байрака колко сме били против тази реформа. Тогава против тази реформа имаше само една партия в този парламент, една парламентарна група, която беше против и това беше Парламентарната група на “БСП лява България”. [[Шум и реплики, провиквания.]] Сега отново се каните да правите правителство с тяхна подкрепа. Аз не знам с тези хора, с които сте на различни мнения за пенсионната система, за пенсионната обстановка в България, за очакването на пенсионерите, как ще правите с тях правителство? Не ми е много ясно. Сигурно ще отговорите на този въпрос. И последното, което искам да кажа: защо не сме подкрепили Вашите предложения за приходната част на бюджета. Е, не ги подкрепихме, защото не сме съгласни с източниците на приходи, които посочвате Вие. Ние в предложенията по предходните бюджети сме посочвали, когато сме предлагали увеличаване на пенсиите, много ясно откъде ще дойдат приходите. И се придържаме към тези източници. И сега затова гласувахме по този начин. Благодаря Ви.
Други народни представители? Господин Байрактаров.
Процедура по начина на водене вземам, уважаема госпожо Председател. Тъй като колегата Гьоков изрече откровени лъжи: повтарям, откровени лъжи – публично известен факт е, че Патриотичният фронт никога, по никакъв начин не е участвал в управлението. Нито има назначени министри от Патриотичния фронт, нито има назначени заместник-министри, нито има областни управители, подобластни, надобластни, каквито искате лица в изпълнителната власт, тоест тук Гьоков от БСП, който явно е много зажаднял за власт, си позволи да излъже…
Към мене! Към мен – Вие сте в процедура по начина на водене.
Така е, затова Ви правя процедура по начина на водене, защото Вие трябваше да реагирате незабавно на една лъжа, която е публично известна. Патриотичният фронт е подкрепял и винаги е заявявал програма за управление – нещо, което преди ден беше потвърдено и от премиера в оставка Борисов.
Процедура.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Предлагам процедура по удължаване на работното време до 16,00 ч.
Обратно становище? Няма. Гласуваме. Гласували 120 народни представители: за 112, против 1, въздържали се 7. Предложението е прието. Господин Гьоков, наистина бяхте споменати поименно, но това беше в процедура по начина на водене към мен. [[Шум и реплики.]] Заповядайте – по начина на водене се иска процедура.
Да, наистина по начина на водене, защото на процедура няма лично обяснение. Госпожо Председател, допуснахте господин Байрактаров да обижда народни представители в процедури. [[Силен шум, реплики и провиквания.]] Няма как да пропусна аз този момент, в който някой от трибуната на Народното събрание ме нарича „лъжец“. Нали разбирате това? И трябва да го прекъсвате този човек, който говори така с ясната мисъл, че той – другият, няма как да се защити, щото по процедура не може да го направи това. Съжалявам, че излизам на трибуната, щото то е излишно да се надприказва човек с господин Байрактаров. Просто ми се ще да кажа една българска поговорка, но ще влезем в много сложни обяснения. Така че, моля Ви, следващия път, когато някой тръгне да обижда народните представители, да го спрете още в началото и да не се чуват тези думи от трибуната. [[Силен шум, реплики и провиквания.]] Колкото до само една реплика към господин Байрактаров…
Е, няма как! Вие сте в процедура към мен. Сега, моля Ви, не злоупотребявайте. Разбрах Ви възражението! Благодаря Ви.
Господин Байрактаров, ако госпожа…
Е, правите го в момента, господин Гьоков!
Добре, добре. Госпожо Председател, към Вас ще бъде тогава репликата. [[Силен шум.]]
Не реплика, а процедура!
Госпожо Председател, Вие добре си замълчахте, когато аз говорех и не ме спряхте, защото Вие най-ясно знаете кой кога е подкрепял това правителство и кой не е подкрепял.
Уважаеми колеги, нали разбирате, че в процедури по начина на водене, в които се изисква от ръководещия заседанието да следи за това как са гласували различни народни представители, пък цели парламентарни групи в предходни бюджети, това няма как да се случи? Заради това наистина призовавам да се въздържаме от обидни квалификации и да спазваме добрия тон и поведение в пленарната зала. Други народни представители за изказване? Заповядайте, господин Адемов.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Дами и господа народни представители, уважаема госпожо Министър! Колеги, аз може би ще прозвучи странно, но първо искам да благодаря на колегите от Патриотичния фронт за внесените предложения, защото тези предложения събраха толкова много хора в пленарната зала за първи път през последните 20 години, когато се обсъжда бюджетът на държавното обществено осигуряване. Тук има колеги, които могат да кажат – никога не е имало толкова народни представители в залата, когато се обсъжда бюджета на ДОО! Това означава, че тази дискусия наистина – за размера на пенсиите, в това число, и за размера на минималните пенсии за стаж и възраст трябва да продължи. Трябва да продължи, защото очевидно е, че с този размер на пенсиите възрастните хора в България, които получават този размер на пенсиите, междупрочем отварям една скоба – всички тези малко над 500 хиляди пенсии на минимален размер всяка година се дотират чрез преразпределение на приходите в бюджета на ДОО с 200 милиона – 200 милиона допълнително се преразпределят, за да се осигури този унизително нисък размер на минималната пенсия за стаж и възраст. Най-важният въпрос е дали Народното събрание, не само в този формат, но и в други формати, може да реши въпроса за това да се обединим около един модел на пенсионно осигуряване в България. Ясно е, че това не се случва през последните 20 години. Идва едно правителство – предлага един модел, опозицията или тези, които не са съгласни с този модел, скачат и не можем да приемем консенсусен модел. Затова както в здравното осигуряване, в здравеопазването, така и в тази система нашата парламентарна група предлагаме да се търси и да се постигне възможният консенсусен модел, който да продължи през следващите години. По конкретните предложения на Патриотичния фронт. Могат ли да бъдат приети? Естествено че могат да бъдат приети, но при няколко условия. На първо място, предложението минималният размер на пенсията за стаж и възраст по чл. 68, ал. 1 от КСО от 1 април да бъде 200 лв. Може ли да се приеме? Разбира се, че може да се приеме, само че трябва да имаме предвид едно обстоятелство: за месеците от април до декември са необходими 232 млн. лв. допълнително. Тук възниква интересният въпрос. Колеги от Патриотичния фронт, Вие предложихте увеличение на приходите, само че след това гласувахте само пет или шест човека за това предложение. Колеги от “БСП лява България”, сега предлагате увеличение на разходите, но когато трябваше да се гласуват приходите, Вие не гласувахте. Казахте, че ще гласувате увеличението на приходите за максималния осигурителен доход, само че приходите от максималния осигурителен доход са 90 милиона, а тези пари са 232 млн. лв. Може да се приемат предложенията, но ако всички се обединим, че ще преминем към дългово финансиране, тоест ще увеличим дефицита, който в момента, заложен в държавния бюджет, е 1 млрд. 400 млн. лв., а само 4 млрд. 400 млн. лв. са парите, които Министерството на финансите, държавният бюджет, превежда като недостиг в системата на пенсионното осигуряване. Тук вижте сега, един такъв казус искам да Ви предложа. Ако някой благодетел от някоя далечна екзотична страна реши да подари на българските пенсионери, на българския пенсионен модел, сума, равняваща се на разходите за една година – малко над 8 милиарда, близо 9 милиарда – 9,7% от брутния вътрешен продукт, подарява ги на българската пенсионна система, всички живеем щастливо през 2017 г., само че през 2018 г. търсим следващия благодетел. Това е големият проблем, дами и господа, на пенсионната система – или искаме моделът да бъде осигурителен, или искаме той да бъде финансиран предимно от данъци и да се върнем към стария Закон за пенсиите. Ето, това са дилемите, които трябва да решим. Иначе и ДПС, и другите парламентарни групи са за това – минималният размер на пенсиите, и без това той е дотиран, той е политическо решение, определя се всяка година с бюджета на държавното обществено осигуряване по предложение на Министерския съвет, който предлага бюджета, затова ако Народното събрание реши, ще бъде увеличен не на 300, може и на 1000, но при положение че кажем кои са легитимните източници. Можем и да не ги казваме. Можем да преминем и към друг начин на финансиране – с увеличаване на дефицита. Това е възможна практика, която е прилагана, въпрос на решение. [[Частични ръкопляскания от ДПС.]]
Първа реплика – господин Байрактаров. [[Шум и реплики.]]
Нали си разбрал какво разбирам?
Колеги, моля за добър тон в залата.
Уважаеми д-р Адемов, казахте една истина, обаче наполовина. Да, тези пенсии са дофинансирани. Защо обаче са дофинансирани е предходният въпрос, който Вие премълчахте. Първо, за да стане ясно на колегите, за над 400 хиляди от тези пенсии хората са се осигурявали при условия, в които са получавали до 1990 г. заплати в порядъка между 80 и 150 лв. И сега обърнете внимание – тези хора са плащали осигуровки 50% върху брутния размер на заплатата си. Само че има една малка подробност – покупателната стойност на заплатата, която са получавали хората, е била многократно по-висока. За да Ви стане ясно, ще Ви дам няколко примера: билетче за градския транспорт – 4 стотинки. [[Шум и реплики от БСП ЛБ.]] Аз го помня на четири. По-възрастен съм от Вас, така че няма да спорим. [[Шум и реплики от ГЕРБ.]] Хляб „Добруджа“ – 26 стотинки; типов хляб – 13 стотинки; кебапче хубаво, голямо [[смях и оживление]] , с което можеш да се нахраниш – 11 стотинки. Тоест давам Ви пример, уважаеми колеги… [[Реплика.]] Да, геврекът с по-голяма дупка беше 5 стотинки. [[Шум и реплики.]] Но това е истината, която колегата Хасан Адемов спести. Вие сега зададохте въпроса, колега Адемов, кой трябва да осигури тези пари? Само че преди това е въпросът: а кой е прибрал парите на хората, не ги е управлявал както трябва? Не е ли това същата тази държава, която днес им дължи така нареченото „осъвременяване на пенсиите“ съобразно потребителската кошница на потребление и така нататък, да не Ви ги обяснявам? Така че като казвате нещата, казвайте ги с истинските имена, за да бъдат разбирани от хората.
Втора реплика? Дуплика – господин Адемов.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Дами и господа народни представители, госпожо Министър! Господин Байрактаров, няма как да коментирам тази ценова ретроспекция, но искам да кажа нещо друго. Колеги, пак повтарям, нищо че ме репликирате, положителното е, че поставяте въпроса – дълги години този въпрос беше замитан по някакъв начин, за което Ви благодаря. Сега го поставяте. Нека тази дискусия да продължи в следващи формати на Народното събрание, но когато предлагате такива генерални модели, променящи модела на пенсионното осигуряване в България, най-логичното нещо е да имате вота на избирателя. С тази схема, с този модел на осигуряване се явявате на избори, печелите избори, предлагате ги и ние ще Ви подкрепим тогава, ако сме в Народното събрание в този състав.
Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Преминаваме към гласуване по чл. 10. Подлагам на гласуване предложението на господин Валери Симеонов и група, което Комисията не подкрепя, за минимален размер на пенсията за осигурителен стаж и възраст 200 лв. Гласували 143 народни представители: за 69, против 13, въздържали са 61. Предложението не е прието. Прегласуване – господин Байрактаров.
Уважаема госпожо Председател, правя процедура по прегласуване. Виждате, че два-три гласа не достигнаха да бъдат актуализирани. [[Шум и реплики.]] Към АБВ ли? Колеги от АБВ, дайте тези гласове, водите се лява, социална партия, за да може наистина да направим днес едно хубаво нещо за българските пенсионери.
Прегласуваме. Гласували 150 народни представители: за 71, против 23, въздържали се 56. Предложението не е прието. Поставям на гласуване предложението на Валери Симеонов и група народни представители за минимален размер на пенсията за осигурителен стаж и възраст в размер на 300 лв. Гласували 153 народни представители: за 44, против 31, въздържали се 78. Предложението не е прието. Процедура.
Уважаема госпожо Председател, искам да Ви напомня, че господин Рамадан Аталай – вярно, не когато обсъждахме този параграф, но все пак в рамките на дебата направи формално предложение по чл. 10 – вместо числото „300“, или както е по вносител – „161“, да бъде „600“. Моля да го подложите на гласуване.
Уважаеми господин Казак, по време на разискванията по този текст няма постъпило подобно предложение, поради което няма как да го подложа на гласуване. Поставям на гласуване чл. 10 по вносител, подкрепен от Комисията. Гласували 139 народни представители: за 81, против 32, въздържали се 26. Предложението е прието.
По чл. 11 има предложение на Мариана Тодорова и група народни представители – в чл. 11 числото „1.126“ се заменя с „1.2“. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 11.
Заповядайте за изказване, госпожо Тодорова.
Уважаема госпожо Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Ние предлагаме съвсем минимално да нарасне коефициентът за заместване на трудовия стаж при изчисляване на пенсиите. В Кодекса за социално осигуряване сме заложили, че той трябва да нарасне от 1,126 до 1,5. Тъй като тази година не е предвидено такова увеличение, а трябва да има макар и минимално нарастване на пенсиите, ние предлагаме едно разумно непопулистко решение – с 1,2, което леко ще вдигне ръста на новоизчисляваните пенсии, но това може да се позволи с бюджета.
Реплики към госпожа Тодорова? Няма. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Подлагам на гласуване предложението на госпожа Тодорова и колегите от АБВ. Комисията не подкрепя предложението. Гласували 127 народни представители: за 50, против 22, въздържали се 55. Предложението не е прието. Гласуваме чл. 11 по вносител, изцяло подкрепен от Комисията. Гласували 122 народни представители: за 81, против 19, въздържали се 22. Предложението е прието.
По чл. 12 има предложение на Мариана Тодорова и група народни представители – в чл. 12 числото „7,20“ се заменя с „9“. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на Димитър Байрактаров и група народни представители – чл. 12 се изменя така: „Чл. 12. Определя се дневен минимален размер на обезщетението за безработица за 2017 г. – 9,50 лв.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 12.
Изказвания? Заповядайте, господин Гьоков.
Уважаема госпожо Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми народни представители! Минималният среднодневен размер на обезщетението за безработица за поредна година остава 7,20, без промяна. Този размер на това обезщетение е определен още през далечната 2007 г. при минимална работна заплата от 240 лв. Сега всички в тази зала, пък и вносителите трябва да си зададат въпроса: нормално ли е това? За да стане ясно за какво говоря, ще направя пред Вас една сметка. Минималният среднодневен размер на обезщетението за безработица е 7,20, тоест 154 лв. на месец. Това са цели 33,48% от минималната работна заплата 460 лв., за изминалата година беше 36,67%, а пó миналата беше 40,53%. Обезщетението прогресивно намалява надолу. Недопустимо е такова отношение към безработните, още повече че се нарушават стандартите на Международната организация на труда. Синдикатите повдигат въпроса, но кой да ги чуе! Ще напомня и, че страната ни има ангажимент до 2020 г. да намали броя на хората, живеещи в риск от бедност, с 260 хиляди човека и е недопустимо осигурителната система да генерира бедност. Този замразен вече осма година размер на обезщетението прави именно това. По средни статистически данни минимално парично обезщетение за безработица получават около 25 на сто от всички, получаващи обезщетение и още около 10% от общия брой получават между 150 и 200 лв. Тоест повече от една трета от лицата с право на обезщетение живеят с доход под нивото на линията на бедност. Мисля, че българското Народно събрание не бива да допуска това. Следва логичният въпрос: след като законодателно сме определили горната граница на обезщетението на 60% от средния осигурителен доход на лицето, защо не определим и долна граница, която да е 60% от минималната работна заплата и от минималния осигурителен доход, което ще рече 13,50 лв. на ден. Тъй като не виждам колегите народни представители да са направили подобно предложение, ще си позволя да призова всички народни представители в залата да подкрепим най-близкото до тази сума предложение – поне 9,50 лв. на ден или 252 лв. на месец. Предложението за 9,50 лв., доколкото си спомням, беше предложение на КНСБ – от становището им по бюджета на държавното обществено осигуряване. Подкрепете предложението. Излишно е да напомням, но ще го направя, обезсмисля се мотивацията за необходимостта от осигуряване при обезщетения, които са на 51% от прага на бедност. Подкрепете го, защото при заложеното намаление на броя на безработните с право на обезщетение допълнителен разход ще бъде само около 15 млн. лв. Не знам дали тук му е мястото, но ще го кажа: необосновано не предвидихме и увеличихме вноските във фонд „Безработица“, а той отдавна е със сериозен дефицит. Тази вноска не е променяна от 2007 г. и с приходите от нея във Фонда се покриват едва около 66% от разходите за обезщетение за безработица. Ако направим увеличение с 1%, това ще доведе до повече приходи във фонда и вместо дефицитът да се покрива чрез субсидия от държавния бюджет, тоест от данъците, разходите за обезщетения на безработните ще се покриват от осигурителните вноски. Идеята на фондовата организация на социалното осигуряване е именно такава. Това ще даде възможност и за актуализация на размера на минималното обезщетение при безработица, без да се притеснявате, че подкрепяйки предложението за 9,50 лв. на ден, ще задълбочите дефицита във фонда. Благодаря.
Реплики към господин Гьоков? Няма. Други народни представители? Няма желаещи да участват в дебата. Закривам дебата. Преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване предложението на госпожа Мариана Тодорова и народни представители от АБВ, които предлагат вместо 7,20 лв., 9 лв. да бъде минималният размер на обезщетение за безработица – Комисията не подкрепя това предложение. Гласували 124 народни представители: за 46, против 32, въздържали се 46. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на господин Димитър Байрактаров, Искрен Веселинов, Красимир Каракачанов и Николай Александров за 9,50 лв. минимален размер на обезщетението. Гласували 127 народни представители: за 41, против 28, въздържали се 58. Предложението не е прието. Процедура – заповядайте, господин Байрактаров.
Госпожо Председател, правя процедура по прегласуване, тъй като забелязах, че госпожа Корнелия Нинова и колегите й около нея не успяха да гласуват. Мисля, че е добре да дадат своя принос в подкрепа. Ако колегите от БСП могат да се съберат, да станат поне 34 – 35, предложението ще мине. Ще направим едно добро дело. [[Реплики между народните представители Цвета Караянчева и Димитър Байрактаров.]]
Колеги, моля без диалог в залата по недопустим начин. Прегласуване. Гласували 123 народни представители: за 38, против 33, въздържали се 52. Предложението не е прието. Гласуваме чл. 12 по вносител, подкрепен от Комисията. Гласували 112 народни представители: за 81, против 12, въздържали се 19. Член 12 е приет. Процедура – заповядайте, госпожо Караянчева.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, от името на парламентарна група искам 20 минути почивка.
Заседанието продължава в 14,00 ч. (След почивката.)
Моля, квесторите, поканете народните представители. Почивката продължи по-дълго от определеното врем, поради заседание на групата на ГЕРБ. Заседанието продължава. Госпожо Йорданова, моля продължете.
Комисията не подкрепя текста на вносителя за чл. 13. Комисията не подкрепя текста на вносителя за чл. 14.
Всъщност няма предложения, това са само становища.
Това са становища на Комисията.
Изказвания по чл. 13 на вносителя? Има становище от Комисията, че не се подкрепя. Изказвания от народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Предстои гласуване. С оглед на предстоящото гласуване – поименна проверка. Дайте ми списъка. Айдоан Муталиб Али - отсъства Айхан Ахмед Етем - отсъства Александър Руменов Ненков - отсъства Александър Христов Методиев - тук Алиосман Ибраим Имамов - отсъства Алтимир Емилов Адамов - отсъства Ана Георгиева Баракова - отсъства Ангел Петров Найденов - тук Анна Василева Александрова - тук Антон Ангелов Долапчиев - тук Антони Антониев Тренчев - тук Атанас Зафиров Зафиров - отсъства Атанас Иванов Ташков - отсъства Атанас Петров Атанасов - тук Атанас Славчев Стоянов - тук Атанас Тодоров Мерджанов - отсъства Ахмед Реджебов Ахмедов - отсъства Бойка Грозева Маринска - тук Борис Борисов Станимиров - тук Борис Янков Ячев - отсъства Борислав Любенов Великов - отсъства Борислав Михайлов Борисов - отсъства Борислав Райчов Миланов - отсъства Борислав Сабинов Иглев - отсъства Бюнямин Хюсеин Хасан - тук Валентин Алексиев Николов - отсъства Валентин Иванов Радев - тук Валентин Кирилов Касабов - отсъства Валентин Любенов Павлов - отсъства Валентин Николов Иванов - отсъства Валери Мирчев Жаблянов - отсъства Валери Симеонов Симеонов - отсъства Васил Миланов Антонов - тук Велизар Пенков Енчев - тук Венка Константинова Стоянова - тук Венцислав Йорданов Каймаканов - отсъства Вили Младенов Лилков - отсъства Владимир Цветанов Тошев - тук Владислав Тошков Николов - тук Волен Николов Сидеров - отсъства Галя Енева Захариева - тук Галя Симеонова Георгиева - тук Георг Даниелов Георгиев - отсъства Георги Александров Ковачев - отсъства Георги Иванов Андонов - отсъства Георги Недков Кючуков - тук Георги Николов Недев - тук Георги Стоянов Кадиев - отсъства Георги Страхилов Свиленски - тук Георги Тодоров Божинов - тук Георги Чавдаров Анастасов - отсъства Георги Ченков Търновалийски - тук Георги Янчев Гьоков - тук Гроздан Спасов Караджов - отсъства Гюнай Хюсмен Хюсмен - тук Данаил Димитров Кирилов - отсъства Даниела Анастасова Дариткова-Проданова - отсъства Даниела Владимирова Савеклиева - тук Даниела Йорданова Панайотова - тук Делян Александров Добрев - тук Делян Славчев Пеевски - отсъства Десислав Славов Чуколов - отсъства Десислава Вълчева Атанасова - тук Десислава Йорданова Костадинова-Гушева - тук Джевдет Ибрям Чакъров - отсъства Джейхан Хасанов Ибрямов - отсъства Джема Маринова Грозданова - тук Диана Иванова Йорданова - тук Димитър Ангелов Горов - отсъства Димитър Андреев Делчев - отсъства Димитър Бойчев Петров - тук Димитър Борисов Главчев - отсъства Димитър Григоров Шишков - отсъства Димитър Иванов Гечев - тук Димитър Кирилов Байрактаров - тук Димитър Крумов Танев - тук Димитър Николов Лазаров - тук Димитър Спасов Димитров - отсъства Димитър Стоянов Дъбов - отсъства Димитър Танев Танев - отсъства Добрин Ненов Данев - тук Добромир Проданов Проданов - отсъства Дончо Спасов Баксанов - тук Дора Илиева Янкова - отсъства Драгомир Велков Стойнев - тук Дурхан Мехмед Мустафа - тук Евгени Димитров Стоев - отсъства Евгения Бисерова Алексиева - тук Евгения Даниелова Ангелова - тук Емил Димитров Райнов - тук Емил Димитров Симеонов - отсъства Ерджан Себайтин Ебатин - отсъства Ердинч Исмаил Хайрула - тук Жельо Иванов Бойчев - отсъства Живко Иванов Мартинов - тук Иван Валентинов Иванов - тук Иван Димитров Стойнов - тук Иван Кирилов Иванов - отсъства Иван Костадинов Станков - тук Иван Николов Миховски - тук Иван Пенков Иванов - тук Иван Славов Иванов - отсъства Иван Стефанов Вълков - отсъства Иван Стоев Чолаков - тук Иван Тодоров Димитров - отсъства Иван Тодоров Ибришимов - тук Илиан Сашов Тодоров - отсъства Илия Янков Илиев - отсъства Ирена Любенова Соколова - тук Искрен Василев Веселинов - отсъства Йордан Георгиев Андонов - тук Йордан Кирилов Цонев - тук Калина Петрова Балабанова - отсъства Камен Костов Костадинов - отсъства Катя Николаева Попова - тук Кирил Боянов Калфин - отсъства Кирил Добрев Добрев - тук Кирил Николаев Добрев - отсъства Кирил Петров Цочев - тук Кирчо Георгиев Карагьозов - тук Клавдия Георгиева Григорова-Ганчева - тук Корман Якубов Исмаилов - тук Корнелия Петрова Нинова - отсъства Костадин Иванов Марков - отсъства Красен Георгиев Кръстев - тук Красимир Дончев Каракачанов - отсъства Красимир Илиев Богданов - тук Красимир Любомиров Велчев - отсъства Красимир Петров Петров - отсъства Красимир Христов Янков - тук Красимира Арангелова Ковачка - тук Кристиан Иванов Вигенин - отсъства Кънчо Янев Филипов - тук Лъчезар Богомилов Иванов - тук Лъчезар Стаменов Никифоров - тук Любомир Владимиров Владимиров - тук Лютви Ахмед Местан - отсъства Магдалена Ламбова Ташева - отсъства Маноил Минчев Манев - тук Манол Трифонов Генов - тук Мариана Василева Георгиева-Бенчева - отсъства Мариана Георгиева Тодорова - тук Мариана Радева Бояджиева - тук Мария Щерева Белова - тук Мартин Димитров Димитров - тук Мартин Стоянов Иванов - отсъства Менда Кирилова Стоянова - отсъства Методи Борисов Андреев - тук Мехмед Юмер Атаман - тук Миглена Дойкова Александрова - отсъства Милен Василев Михов - тук Милена Цветанова Дамянова - тук Митхат Сабри Метин - тук Михаил Парашкевов Тодоров - тук Михаил Райков Миков - отсъства Михо Димитров Михов - отсъства Муса Джемал Палев - тук Мустафа Сали Карадайъ - отсъства Мустафа Фахри Ахмед - тук Найден Маринов Зеленогорски - тук Настимир Ананиев Ананиев - тук Невин Халил Хасан - тук Нели Рускова Петрова - тук Нено Христов Влайков - тук Никола Пейчев Хаджийски - тук Николай Веселинов Александров - тук Павел Алексеев Христов - отсъства Петър Владиславов Славов - тук Петър Георгиев Кадиев - тук Петър Георгиев Кънев - отсъства Петър Иванов Петров - тук Петър Костадинов Петров - тук Петър Пандушев Чобанов - тук Петър Христов Беков - тук Петър Христов Петров - отсъства Петя Цветанова Аврамова - тук Пламен Веселинов Йорданов - тук Пламен Дулчев Нунев - тук Пламен Иванов Манушев - тук Пламен Тачев Петров - тук Полина Кръстева Карастоянова - отсъства Радан Миленов Кънев - отсъства Радослав Любчов Стойчев - тук Ралица Тодорова Ангелова - тук Рамадан Байрам Аталай - тук Росен Петров Петров - тук Румен Василев Гечев - тук Румен Димитров Христов - тук Румен Динев Желев - тук Румен Иванов Иванов - тук Румен Маринов Йончев - тук Руслан Здравков Тошев - отсъства Рушен Мехмед Риза - тук Салиха Хакиф Емин - тук Светла Маринова Бъчварова-Пиралкова - тук Светлана Ангелова Найденова - отсъства Светлин Димитров Танчев - отсъства Светослав Димитров Белемезов - тук Свилен Филипов Иванов - тук Семир Хусеин Абу Мелих - тук Силвия Анастасова Хубенова - тук Слави Пенчев Бинев - отсъства Славчо Стоев Атанасов - тук Снежана Георгиева Дукова - тук Станислав Георгиев Иванов - отсъства Станислав Димитров Анастасов - тук Станислав Стоянов Иванов - тук Станислав Тодоров Станилов - тук Стефан Георгиев Кенов - отсъства Стефан Иванов Дедев - тук Стефан Ламбов Данаилов - отсъства Стефан Стайнов Желев - тук Стефани Михнева Михайлова - тук Стоян Михайлов Мирчев - отсъства Султанка Димитрова Петрова - отсъства Таско Михайлов Ерменков - тук Теодора Радкова Георгиева - отсъства Тунчер Мехмедов Кърджалиев - тук Ферихан Илиязова Ахмедова - отсъства Филип Стефанов Попов - тук Хамид Бари Хамид - тук Хасан Ахмед Адемов - тук Налице е кворум. До момента записали се: Айхан Етем, Борислав Иглев, Атанас Зафиров, Джейхан Ибрямов, Евгени Стоев, Добромир Проданов, Иван Вълков, Георги Кадиев, Искрен Веселинов, Борислав Великов, Борислав Миланов, Кристиан Вигенин, Георги Андонов, Жельо Бойчев, Магдалена Ташева, Димитър Шишков, Димитър Делчев, Валентин Касабов, Данаил Кирилов, Иван Славов Иванов, Михо Михов, Гроздан Караджов, Валентин Алексиев Николов, Александър Ненков, Валери Симеонов, Камен Костадинов, Мустафа Карадайъ, Димитър Главчев, Емил Димитров… Имаме кворум. Поставям на гласуване чл. 13 по вносител. Гласували 127 народни представители: за 91, против 21, въздържали се 15. Предложението е прието. Член 13 е приет.
Комисията не подкрепя текста на вносителя за чл. 14.
Изказвания по чл. 14? Няма. Подлагам на гласуване чл. 14 по вносител. Гласували 108 народни представители: за 81, против 17, въздържали се 10. Предложението е прието.
Комисията не подкрепя текста на вносителя за чл. 15.
Изказвания по чл. 15? Няма. Гласуваме чл. 15 по вносител. Гласували 101 народни представители: за 83, против 11, въздържали се 7. Предложението е прието.
Комисията не подкрепя текста на вносителя за чл. 16. Комисията не подкрепя текста на вносителя за чл. 17. Комисията не подкрепя текста на вносителя за чл. 18.
Изказвания по членове с номера 16, 17 и 18? Няма. По тях няма направени предложения между първо и второ четене. Подлагам на гласуване по вносител чл. 16, чл. 17 и чл. 18. Гласували 109 народни представители: за 86, против 10, въздържали се 13. Трите члена са приети.
Комисията не подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението „Преходни и заключителни разпоредби“.
Изказвания? Няма. Гласуваме наименованието на подразделението „Преходни и заключителни разпоредби“ по вносител. Гласували 110 народни представители: за 99, против 6, въздържали се 5. Предложението за наименованието е прието.
Комисията не подкрепя текста на вносителя за параграфи 1 и 2.
Изказвания по параграфи 1 и 2 по вносител? Няма. Подлагам на гласуване § 1 и § 2 по вносител. Гласували 105 народни представители: за 83, против 10, въздържали се 12. Приети са параграфи 1 и 2.
Има предложение на народния представител Велизар Енчев за създаване на нов параграф. „Създава се § 2а: „§ 2а. Пенсиите, отпуснати до влизане в сила на този Закон се актуализират в съответствие с новия осигурителен доход, считано от 1 януари 2017 г.“ Комисията не подкрепя предложението.
Изказвания? Заповядайте, господин Енчев.
Госпожо Председател, уважаеми колеги! След като внесох това предложение, преди една седмица изпратих писмо до Националния осигурителен институт с молба за експертна оценка по повод това и други предложения, за които ще стане дума малко по-късно. След като получих експертната оценка на Националния осигурителен институт, която държа в ръцете си, с която вчера занимах членовете на Бюджетната комисия, предлагам да се промени този текст и въз основа на мнението и експертната оценка на Националния осигурителен институт, текстът да гласи: „Пенсиите, отпуснати до влизане в сила на този закон, се осъвременяват от 1 януари 2017 г. с ръста на средния осигурителен доход за 2016 г.“ Кое е най-интересното в експертната оценка на Националния осигурителен институт, подписана от подуправителя госпожа Весела Караиванова? Според НОИ, ако се извърши осъвременяване на пенсиите, както предлагам от 1 януари 2017 г. с ръста на средния осигурителен доход за 2016 г., а той е 5,8%, ще бъдат необходими точно 406 млн. лв. допълнителни средства спрямо предвидените в Законопроекта за бюджета за ДОО за следващата година. Мисля, че тази сума само на пръв поглед изглежда доста висока. Искам да направя уточнение, че гласувах „за“ увеличаване на минималната пенсия, но смятам, че сега е време да помислим и за останалите, за всички български пенсионери. Не би трябвало да има двойни стандарти и не би трябвало да се полага принципът на уравниловката. Време е от балканизиране на пенсиите да говорим за европеизиране на пенсиите. След като и колегите от Патриотичния фронт заявиха, че дори пенсиите в съседна Македония, с която обичаме да се сравняваме, са по-високи от българските пенсии – и минималната, и средната, а да не говорим за привилегиите, които имат македонските пенсионери, да го кажа – българите в Република Македония, пенсионери, по отношение на здравеопазването, което е абсолютно безплатно, по отношение на безплатния транспорт, смятам, че една индексация на всички пенсии с този процент, който предлагам, ще бъде истинско европеизиране и няма да представлява двоен подход – за едни да има, а за други да няма. Откъде да дойдат тези пари? Вчера по време на разискванията в Бюджетната комисия беше казано, че източниците са много, но един със сигурност ще бъде съкратен. Не ни е необходима една или две фрегати, както вече беше гласувано в този парламент, тъй като България се нуждае от силна Гранична полиция или да го кажа – гранични войски, от силни сухопътни войски, така че спокойно може да се преразгледа вече гласуваното решение за построяване на две нови фрегати. Също така под въпрос е решението на българския парламент за закупуване на изтребители. По-важен е стандартът на българския пенсионер, хората от третата възраст, а не въоръжаването, което в конкретния случай не помага по никакъв начин за засилване на отбранителната способност на България, тъй като тази способност в момента се тества на българо-турската граница, а не във въздушното или в морското пространство. Без уравниловка! Предлагам всички пенсии да бъдат индексирани с източниците, които вече казах. Това не е никакъв популизъм, тъй като усещам реакции, които може да има. В най-бедната държавата в Европейския съюз с най-висока смъртност и с най-ниски доходи е време да помислим за нашите бащи и майки. Време е да помислим за хората от третата възраст, за които само говорим добри думи от тази трибуна, но за които нищо не можем да направим. Наистина не е ли скандално, че за 200 лв. минимална пенсия има такива дебати и не се прие това предложение? В конкретния случай говоря за всички български пенсионери, тъй като и забележките от страна на ГЕРБ и други политически сили бяха основателни, че увеличавайки едни пенсии, ние упражняваме един много несправедлив, дискриминационен подход към други хора, които имат 301, 302, 303 лева. След като отхвърлихте вече това справедливо искане за увеличаване на минималната пенсия в България, имате възможност, уважаеми колеги, да поправите грешката, като приемете това предложение. То, повтарям още веднъж, според експертната оценка в официалното писмо на НОИ, ще струва точно 406 млн. лв. Аз благодаря за Вашата подкрепа, ако я получа.
Благодаря Ви, господин Енчев. Това, което предложихте като изменение в залата на Вашето предложение, е допустимо за подлагане на гласуване само ако първоначалното Ви предложение е подкрепено. Тъй като Комисията не го е подкрепила, на гласуване ще бъде подложено в редакцията така, както сте го направили между първо и второ гласуване и фигурира в доклада на Комисията. Реплики към господин Енчев? Няма. Други народни представители? Няма. Подлагам на гласуване предложението на господин Велизар Енчев по доклада на Комисията, както е записано на стр. 14, Комисията не го подкрепя. Гласували 107 народни представители: за 34, против 51, въздържали се 22. Предложението не е прието.
Параграф 3. Предложение на народния представител Велизар Енчев: „В § 3: 1. В т. 4 (относно чл. 9) се създава нова буква „б”: „б. в ал. 7 след думите „мирновременна алтернативна служба” се поставя запетая и се добавят думите „пълният срок на обучение на учащите се във военните училища и школи курсанти и школници до 31.12.2007 г.” 2. Създават се т. 28а и 28б: „28а. Създава се нов чл. 84а: „Добавка към пенсията за плащан ергенски данък Чл. 84а. (1) Пенсионерите, несключили граждански брак, за всяка година плащан ергенски данък получават допълнителна месечна добавка към пенсията си в следните размери: 1. за плащан ергенски данък до 15 години получават месечна добавка по 0.6 процента от пенсията си за всяка година; 2. за плащан ергенски данък над 15 години получават месечна добавка по 1.1 процента от полагащата се пенсия за всяка година. (2) Разпоредбата на ал. 1 се прилага за самотни пенсионери, несключили граждански брак и навършили 65 години. (3) Добавката по ал. 1 е за сметка на държавния бюджет и се изплаща чрез Националния осигурителен институт по реда за плащане на пенсиите. 28б. Досегашният чл. 84а става чл. 84б и се изменя така: „Добавка към пенсиите на лица, навършили 75-годишна възраст Чл. 84б. (1) Месечна добавка към пенсията на лица, навършили 75 години – 10 лева. (2) Месечна добавка към пенсията на лица, навършили 80 години – 15 лева. (3) Месечна добавка към пенсията на лица, навършили 85 години – 20 лева. (4) Разпоредбите на предходните алинеи не зависят от величината на личната пенсия или от техния общ сбор.” 3. Създава се т. 29а: „29а. В чл. 95, ал. 1, т. 4 се отменя.” 4. В т. 46 (относно § 6), буква „б” се изменя така: „б) в § 6: аа) „(5) Алинеи 1 и 2 не се прилагат за лицата, получаващи пенсия за военна инвалидност при навършване на възрастта по чл. 68, ал. 1.”; бб) Алинея 3 се отменя.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Атанас Атанасов – в § 3, т. 3, буква „а” от Преходните и заключителните разпоредби се заличава. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на Мариана Тодорова и група народни представители: „В § 3: 1. В т. 3, буква „а”, подточки „аа” и „бб” се заличават. 2. В т. 14 (относно чл. 50а,) ал. 1 се изменя така: „(1) Майката (осиновителката), която е осигурена за общо заболяване и майчинство и е имала право на обезщетение по чл. 48а, получава парично обезщетение в същия размер като това по чл. 49, когато:” 3. В т. 18 (относно чл. 54б) ал. 1, числото „24” се заменя с числото „15”: „(1) Дневното парично обезщетение за безработица е в размер 60 на сто от среднодневното възнаграждение или среднодневния осигурителен доход, върху който са внесени или дължими осигурителни вноски във фонд „Безработица” за последните 15 календарни месеца, предхождащи месеца на прекратяване на осигуряването и не може да бъде по-малко от минималния дневен размер на обезщетението за безработица.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията не подкрепя текста на вносителя за § 3. Процедурно обаче, поради това че в § 3, т. 46, буква „в“ трябва да се обособи в четири отделни параграфа, предлагам следното: Първо, да се гласува § 3 до т. 46, буква „б“ включително. Второ, буква „в“ да се обособи в нови параграф 4, 5, 6 и 7, както следва: „§ 4. „Периодът по чл. 54в от Кодекса за социалното осигуряване на паричното обезщетение за безработица на лицата, чието осигуряване е прекратено преди 1 януари 2017 г., се определя по досегашния ред. § 5. Следователите и младшите следователи, които до 8 август 2016 г. включително, са придобили право на пенсия, при условие на чл. 69, ал. 2 от Кодекса за социално осигуряване – редакцията от 1 януари 2016 г., може да го упражнят при същите условия. § 6. Пенсиите на лицата, които са придобили право на пенсия до 31 декември 2016 г. включително, се отпускат от датата на придобиване на правото, когато заявлението с необходимите документи е подадено в 6-месечен срок от тази дата. Когато заявлението е подадено след изтичането на 6-месечния срок от придобиване на правото на пенсия, пенсиите се отпускат от датата на подаване на заявлението. § 7. Жалбите по чл. 117, ал. 1, т. 2, буква „а“ и ал. 4 от Кодекса за социално осигуряване срещу разпореждания за пенсии, връчени до 31 декември 2016 г. включително, могат да се подават в двумесечен, съответно в тримесечен срок от връчването.“
А какво става с параграфи от 4 до 7 включително? Преномерираме ли ги?
Да, преномерираме ги.
Имате думата за изказвания, уважаеми колеги. Заповядайте, господин Енчев. След него е народният представител Мариана Тодорова.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги! По т. 4, относно чл. 9 аз внасям едно предложение, което е по инициатива на офицери и сержанти. Вие сте получили тяхното писмо, всички парламентарни групи го имат – те настояват, и с пълно основание, за осигурителен стаж да се признае пълният срок на обучение на курсантите и школниците, завършили висшите военни училища и школи до 31 декември 2007 г. Защото се получава този парадокс. Човек е учил във висше учебно заведение – дали във Велико Търново, дали в Шумен, дали в Долна Митрополия, но му се признава за осигурителен стаж само срокът на военната служба към съответния период – дали две години, дали година и половина, дали три години, а останалите години не се признават за осигурителен стаж, което е изключителна дискриминация към тези хора. Част от тези хора и сега са на действителна служба – по този начин при пенсионирането им, ако ние приемем тази поправка, ще им бъдат спестени терзания, неволи, разочарования, които не би трябвало да им причиняваме, и като пример за останалите военни, които ще постъпят в Българската армия. Смятам, че със Закона за всеобщата военна служба, който е приет 1958 г., са ощетени всички завършили военни училища, тъй като се зачита за отбита военна служба, но не се признава за осигурителен стаж. Къде е справедливостта? А нима ще позволим български офицери – младши, старши, сержанти, старшини на действителна военна служба, които са завършили съответните учебни заведения, да бъдат дискриминирани по този начин?! Нека да подчертая, че със Закона за отбраната и въоръжените сили се дадоха предимства на новопостъпилите курсанти във висшите военни училища, което е допълнително разделение в системата на Българската армия. Но аз тук ще предложа тази точка да се гласува отделно от другите точки, дори проявявам леко недоумение защо са сложени всички точки заедно, тъй като те са коренно различни. Говоря за точката за „мирновременната алтернативна служба“. По следващия въпрос – добавката за пенсията за плащане на ергенски данък. За съжаление, аз съм единствения народен представител, който вече втора, трета година предлага в бюджета за следващата година да се отдаде дължимото на хората, които по един репресивен закон, да го кажа – държа в ръката си „Известия“ от 1951 г., Президиумът на Народното събрание от 1951 г. решава да въведе ергенски данък за всички български семейни двойки, които нямат деца или които не са сключили граждански брак, което, сами разбирате, е изключително недостойно, неморално действие от страна на тогавашната власт, което продължи до 1989 г. И така двойно се наказват тези хора, които не са сключили граждански брак или са сключили граждански брак, но по различни причини нямат деца. Ние трябва да ги възмездим! И аз предлагам следното: за плащане на ергенски данък до 15 години да получат месечна добавка по 0,6% от пенсиите си за всяка година, а над 15 години процентът да бъде 1,1. За първи път правя радикално намаление на предложението, тъй като в предишните години предлаганата добавка беше доста по висока, така че държавният бюджет няма да бъде ощетен, и веднага ще Ви кажа колко ще струва. В официално изявление на Йордан Христосков от 2009 г., в качеството си на председател на НОИ, той изчислява, че ергенската добавка, която аз предлагам с тези проценти, тогава – през 2009 г. ще бъде, цитирам: „около 10 млн. лв. допълнително“. Към настоящия момент след консултации, които правим, може да се приеме, че добавката – ако Вие я гласувате, ще струва на бюджета не повече от 6 млн. лв. За 6 млн. лв. ли трябва да говорим, при положение че тези хиляди български граждани, но в никакъв случай не десетки или стотици хиляди, тъй като от 2009 г. досега поради природните неумолими закони е настъпило намаляване на тази бройка, нима ще пропуснем тази уникална възможност да въздадем справедливост на тези хора, наказани и от държавата, и от съдбата? И последното предложение, което правя, мисля, че е повече от справедливо – да се даде съответната добавка за пенсионерите, които са навършили 75-годишна възраст, 80-годишна възраст и 85 годишна възраст. Който е навършил 75-годишна възраст – месечната добавка да бъде 10 лв., 80 г. – 15 лв., а 85 г. – 20 лв. Според експертната оценка на Националния осигурителен институт, която държа в момента в ръцете си, това предложение, ако се подкрепи от Вас, уважаеми колеги, ще струва около 100 млн. лв., да бъда точен – 101 млн. лв. Това е сериозна сума, съгласен съм. Но пак ще кажа, че в държавата, в която смъртността е най-висока, и в която доходите на пенсионерите са най-ниски, дори и спрямо държави от Балканския полуостров, е нормално да обърнем внимание на тази категория пенсионери във възраст, в която медицинските грижи са много по-големи, проблемите в здравеопазването още по-големи, а като добавя, че здравеопазването не е безплатно за тези хора – за разлика от Република Македония, където всичко е безплатно за пенсионерите, смятам, че това би било справедливо да се приеме от Вас с гласуване. Но пак предлагам, много Ви моля, нека да направим разделно гласуване, тъй като трите предложения нямат логическа връзка помежду си и Вие трябва да гласувате в пакет за нещо, което примерно не одобрявате, а друго, което одобрявате, би трябвало да го отхвърлите. Благодаря Ви.
Те всъщност са четири и Вие предлагате те да бъдат поотделно гласувани.
Да, точно това е моето предложение.
Реплики? Няма. Други изказвания? Заповядайте, госпожо Тодорова. След нея – господин Зафиров, а след него – господин Белемезов.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър! Ние приветстваме предложението, което е направено от Министерството на труда и социалната политика – на майките и осиновителките, които се връщат на работа преди детето им да навърши една година, да им бъде плащано част от обезщетението. От Парламентарната група на АБВ предлагаме да бъде плащано цялото обезщетение, тъй като те са се осигурявали на него, когато са работили. Един вид, когато им плащаме част от обезщетението, ги наказваме за това, че се връщат на работа. Но по-същественото е, че тази мярка е много добра, защото, когато млади майки имат възможност да избират, а не по задължение да се върнат на работа, преди детето да е навършило една година, ще получат това възнаграждение и могат да го отделят за детски грижи за детето им, което все още няма право да ходи на детска ясла. Считаме, че това би поощрило младите майки, дори би имало демографски ефект, защото много млади майки отлагат родителството, тъй като то им пречи на кариерното развитие. Така ние даваме частично решение и най-същественото е, че това няма да има отрицателен ефект върху фиска, защото, когато тези майки се върнат на работа, чрез заплатите си те ще плащат данъци и осигуровки, така че няма да ощетяват бюджета. Считаме, че това наистина е много добра мярка и за поощряване на раждаемостта, и за това, от друга страна, майките да не се депрофесионализират и да не бъдат изолирани. Разбира се, това е пожелателно, не е задължително. Всички други могат да си ползват майчинството в пълен размер. Другото предложение, което правим, е да се намали базовият период при изчисляване на обезщетенията за безработица на 15, а не на 24 месеца, както беше преди време, защото така ще получават малко по-високо и по-справедливо обезщетение. Считаме това за по добрия вариант. Колегата Белемезов ще обоснове другото наше предложение. Благодаря за вниманието.
Благодаря. Други изказвания? Има думата народният представител Атанас Зафиров.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители, уважаема госпожо Министър! Искам да се присъединя към предложението на народния представител Велизар Енчев за разделно гласуване на промените, предлагани в § 3, чл. 9, добавената буква „в“. За да не вземам отново думата, бих призовал народните представители да гласуваме, без да политизираме точката. Това е направено от Временен граждански инициативен комитет предложение, което включва в себе си генерали и полковници. Част от тях са тук, в кафенето, и чакат нашето решение – отиващото си Народно събрание да направи жест към хора, които са дали много години от живота си в служба на родината и заслужават да получат такава справедливост. Парламентарната група на “БСП лява България” ще приеме така предлаганата поправка. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Зафиров. Реплики? Няма. За изказване има думата народният представител Светослав Белемезов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Втората част от нашето предложение всъщност е в чл. 6 да бъдат заличени подточки „аа“ и „бб“. Те касаят рязко увеличение с 20% на осигурителните вноски за пенсия на служителите по чл. 69 от Кодекса за социално осигуряване. Това са полицаи, пожарникари, военнослужещи и други служители по специалните закони. В мотивите към Законопроекта за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2017 г. е посочено единствено, че такава мярка се предлага, но тя по никакъв начин не е аргументирана и не са изведени основните мотиви за нейното предлагане. От друга страна, в мотивите към Законопроекта за държавния бюджет за 2017 г. е посочено, че директният ефект от мярката в държавното обществено осигуряване като приходи ще бъде в размер на 215,7 млн. лв. за 2017 г. Тук обаче трябва да направим паралел между цифрите. В Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване е посочено, че недостигът във фонд „Пенсии“ за лицата по чл. 69 въпреки тази промяна ще остане в размер на около 130,7 млн. лв. Считаме, че така предложената мярка не решава проблема. От друга страна, създава допълнително бреме с рязкото увеличаване с 20% на осигурителните вноски за пенсия. Затова предлагаме тази точка да отпадне от предлагания Законопроект. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Белемезов. Реплики? Няма. Други изказвания? Заповядайте, господин Атанасов.
Благодаря Ви, господин Председателю. Уважаеми колеги, моето предложение е сходно с това, което са направили колегите от АБВ. Аз моля да обърнете внимание, защото то касае служителите в сектора за сигурност, по принцип. Това рязко увеличение с 20% от 40,8 на 60,8, което се предлага по чл. 69 от КСО за осигурителни вноски за служителите, е абсолютно необосновано. В мотивите не е посочено нищо защо се прави това рязко увеличение. В крайна сметка би следвало, когато се правят такъв тип промени, да се следи за принципа на пропорционалност. Не е ясно защо за тази категория държавни служители се прави това рязко увеличение, а за другите – не. На практика, свързвайки новия текст, който се предлага в държавното обществено осигуряване, с това, което се предлага в Закона за държавния бюджет, се вижда, че от единия джоб на държавата парите отиват в другия джоб – това се случва на практика. В Закона за държавния бюджет тези 215 милиона, специално за Министерството на вътрешните работи те са 107 млн. 119 хил. лв., предвидени за увеличаване на бюджета на Министерството на вътрешните работи, на практика отиват в държавното обществено осигуряване. Няма да се получи някакъв срив, ако текстът бъде отменен, защото част от тези пари така или иначе отиват в държавното обществено осигуряване. Ако отпадне текстът, който аз предлагам – в § 3, т. 3, буква „а“, част от парите ще бъдат използвани в службите за сигурност, по специално в Министерството на вътрешните работи, за увеличаване на парите за издръжка на ведомството. Известно е, че недостигът в държавното обществено осигуряване е близо 4 млрд. 400 млн. лв. Тези пари ще бъдат осигурени под формата на допълнителен трансфер от държавния бюджет, така че не виждам с какво толкова ще се нарушат пропорциите. Би било справедливо текстът да отпадне, за да може тези пари да се използват по друго предназначение. Пак казвам: не е ясно от мотивите към Законопроекта за държавното обществено осигуряване и промените в Кодекса за социално осигуряване защо се прави това рязко увеличение с 20%. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Атанасов. Реплики? Няма. Други изказвания? Също няма. Преминаваме към гласуване. Първо, подлагам на гласуване предложението на народния представител Велизар Енчев, направено от парламентарната трибуна – да бъдат подложени на гласуване поотделно различните четири точки. Моля, гласувайте. Гласували 79 народни представители: за 18, против 40, въздържали се 21. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване самото предложение на народния представител Велизар Енчев, което не се подкрепя от Комисията. Гласували 76 народни представители: за 14, против 42, въздържали се 20. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Атанас Атанасов, което не се подкрепя от Комисията. Моля, гласувайте. Гласували 77 народни представители: за 18, против 28, въздържали се 31. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народните представители Мариана Тодорова, Светослав Белемезов, Иван Иванов, Лъчезар Никифоров, Петър Кадиев, Иван Станков, Михо Михов и Кирил Цочев. Предложението не се подкрепя от Комисията. Моля, гласувайте! Гласували 80 народни представители: за 19, против 23, въздържали се 38. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване § 3 по вносител по начина, по който Ви беше представен от парламентарната трибуна от народния представител Диана Йорданова: до т. 46, буква „б“ остава § 3, от буква „в“ на т. 46 се обособяват нови параграфи 4, 5, 6 и 7, както бяха представени. Подлагам на гласуване текста на § 3, представен по този начин. Параграф 3 във вида, в който е внесен от вносителя, не се подкрепя от Комисията, но аз Ви предлагам да гласувате по начина, който беше представен от трибуната. Моля, гласувайте. Гласували 87 народни представители: за 72, против 6, въздържали се 9. Параграфи 3, 4, 5, 6 и 7 по доклада на Комисията, са приети.
Параграф 4 по вносител, който става § 8 след преномерацията; § 5 по вносител, който става § 9; § 6 по вносител, който става § 10; § 7 по вносител, който става § 11; § 8 по вносител, който става § 12 не са подкрепени от Комисията. Предлагам във връзка с новия § 5 и последващата преномерация, следната редакция за § 8, който става § 12: „§ 12. Законът влиза в сила от 1 януари 2017 г., с изключение на: 1. параграф 5, който влиза в сила от 9 август 2016 г.; 2. параграф 3, т. 13 – 15 и § 8, които влизат в сила от 1 юни 2017 г.; 3. параграф 3, т. 2, която влиза в сила от 1 януари 2018 г.“
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване от § 4 до 7 включително по вносител, които се преномерират по съответния начин. Не са подкрепени от Комисията, но ги подлагаме на гласуване. Подлагаме на гласуване параграфи от 8 до 11 по доклада на Комисията. Моля, гласувайте. Гласували 85 народни представители: за 76, против 2, въздържали се 7. Параграфи от 8 до 11 по доклада на Комисията са приети. Подлагам на гласуване § 8 по вносител, който във връзка с новия § 5 последващата преномерация придобива редакция и става § 12, както Ви беше прочетен от парламентарната трибуна. Подлагам на гласуване § 12 по доклада на Комисията. Моля, гласувайте. Комисията не е подкрепила § 8 в първоначалния му вариант, но пленарната зала решава какво да прави. Гласували 88 народни представители: за 76, против 1, въздържали се 11. Параграф 12 по доклада на Комисията е приет.
Господин Председател, предлагам на Вашето внимание приложения от № 1 до № 5 към съответните членове по приложени таблици в доклада на Комисията, които не са подкрепени в Комисията.
Има ли изказвания по приложенията? Няма. Подлагам на гласуване приложения от 1 до 5 включително, които не са подкрепени в Комисията, но Вие можете да направите каквото решите в залата. Моля, гласувайте. Гласували 91 народни представители: за 74, против 11, въздържали се 6. Приложения от 1 до 5 са приети, а с това и Законът за бюджета на държавното обществено осигуряване на второ гласуване. Продължаваме с: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ДЪРЖАВНИЯ БЮДЖЕТ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ ЗА 2017 Г. Доклад на Комисията по бюджет и финанси – заповядайте, госпожо Йорданова.
Доклад относно Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2017 г., № 602-01-64, внесен от Министерския съвет на 31 октомври 2016 г. „Закон за държавния бюджет на Република България за 2017 г.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона.
Гласуваме наименованието на Закона, то е подкрепено от Комисията. Моля, гласувайте. Гласували 85 народни представители: за 81, против няма, въздържали се 4. Наименованието на Закона е прието.
Член 1. Предложение от народните представители Борислав Великов, Милен Михов, Красимира Ковачка, Станислав Станилов и Мариана Тодорова. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Славчо Атанасов: „В чл. 1, ал. 2 се правят следните изменения: а) В колона 2, ред II, т. 5 числото „71 400,0“ да се замени с „61 400,0“. Предложението кореспондира с чл. 17, ал. 1“ – има описателна част. Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Валери Симеонов и група народни представители: „В чл. 1 се правят следните изменения: 1. В ал. 1, Раздел I „ПРИХОДИ, ПОМОЩИ И ДАРЕНИЯ”: а) числото „21 915 005,4“ се заменя с „22 332 805,4“; б) т. 1 „Данъчни приходи“ – числото „19 221 646,7“ се заменя с „19 639 446,7“; в) т. 1.4 „Данък върху добавена стойност“ – числото „8 783 500,0“ се заменя с „8 929 730,0“; г) т. 1.5 „Акцизи“ – числото „5 038 000“ се заменя с „5 309 570“. 2. В ал. 2, Раздел III „БЮДЖЕТНИ ВЗАИМООТНОШЕНИЯ, ТРАНСФЕРИ НЕТО“: а) числото „10 711 465,9“ се заменя с „11 129 265,9“; б) т. 1 „Предоставени трансфери за:“ – числото „10 978 919,9“ се заменя с „11 396 719,9“. В т. 1.2 „Държавно обществено осигуряване“, числото „4 723 575,8“ се заменя с „5 441 375,8“.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Султанка Петрова и група народни представители: „В чл. 1, ал. 2 се правят следните промени: В чл. 1, 2 Приема държавния бюджет за 2017 г. по разходите, бюджетните взаимоотношения и вноската в общия бюджет на Европейския съюз, както следва: Т. 2 капиталови разходи – числото „2 091 591,2“ се променя на „2 061 491,2“.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Милен Михов и група народни представители: „Член 1, ал. 2 се изменя така: „(2) Приема държавния бюджет за 2017 г. по разходите, бюджетните взаимоотношения и вноската в общия бюджет на Европейския съюз, както следва“ – съгласно приложена таблица. Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Борис Ячев: „В чл. 1, ал. 2 се правят следните промени: „(2) Приема държавния бюджет за 2017 г. по разходите, бюджетните взаимоотношения и вноската в обшия бюджет на Европейския съюз, както следва: Раздел ІІІ, т. 1.1. Предоставени трансфери за общините –числото „2 881 352,5“ се заменя с числото „2 881 952,7“.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Гроздан Караджов: „В чл. 1: 1. В ал. 1: 1.1. В Раздел „I. ПРИХОДИ, ПОМОЩИ И ДАРЕНИЯ“ числото „21 915 005,4“ да се замени с числото „21 920 005,4“. 1.2. В точка „2. Неданъчни приходи“ числото „2 693 358,7“ да се замени с числото „2 698 358,7“. 1.3. В точка „2.1. Държавни такси“ числото „1 174 453,3“ да се замени с числото „1 179 453,3“. 2. В ал. 2: 2.1. В Раздел „III. БЮДЖЕТНИ ВЗАИМООТНОШЕНИЯ (ТРАНСФЕРИ) - (+/-)“ числото „10 501 399,5“ да се замени с числото „10 506 399,5“. 2.2. В Раздел „III. БЮДЖЕТНИ ВЗАИМООТНОШЕНИЯ (ТРАНСФЕРИ) - (+/-)“, точка „1. Предоставени трансфери за“ числото „10 768 853,5“ да се замени с числото „10 773 853,5“. 2.3. В Раздел „III. БЮДЖЕТНИ ВЗАИМООТНОШЕНИЯ (ТРАНСФЕРИ) - (+/-)“ да се създаде нова точка 1.13. със следното съдържание“ – по приложена таблица. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 1. Във връзка с приетото предложение, което току-що Ви изчетох – на колегите Великов и група народни представители, в чл. 1 се правят следните изменения в окончателната редакция на текста – съгласно таблица. В момента Ви зачитам промените: „ІІ. РАЗХОДИ 2. Капиталови разходи“…
На коя страница четете?
Това е последна редакция съгласно приетото предложение на Борислав Великов. „2. Капиталови разходи – сумата е 2 066 428,2. 2.1. Придобиване на дълготрайни активи и основен ремонт – 1 818 967,4. ІІІ. БЮДЖЕТНИ ВЗАИМООТНОШЕНИЯ (ТРАНСФЕРИ) – НЕТО – 10 721 965,9. 1. Предоставени трансфери за: – 10 989 419,9. 1.7. Държавните висши училища – 420 485,8. 1.7.1. - от Министерството на образованието и науката – 394 749,8. 1.8. Българската академия на науките – 90 837,0. 1.8.1. - от Министерството на образованието и науката – 88 287,0.“
До коя страница изчетохте корекциите?
До десета на централния бюджет – само корекциите на чл. 1. Само чл. 1. За уточнение на колегите – сумите, които чета, са в хиляди лева. Всеки, който познава бюджетната процедура и техника, мисля, че е запознат с това.
Процедура.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! С оглед на впечатляващото присъствие на народни представители в залата по това време на денонощието и наличието на финансовия министър правя процедурно предложение за удължаване на работното ни време до 17,00 ч. Благодаря Ви.
Обратно становище? Няма. Подлагам на гласуване предложението за удължаване на пленарното заседание до 17,00 ч. Гласували 91 народни представители: за 62, против 25, въздържали се 4. Няма кворум, въпреки че е изписано, че предложението е прието. Кворумът е 64 – „за“ гласуват 62, предложението не е прието. Прегласуване искате – заповядайте.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Предлагам процедура по прегласуване, защото някои колеги не успяха да гласуват.
Ето сега влизат.
Моля Ви за подкрепа на това предложение, тъй като с един час като удължим времето, няма спорни текстове, текстовете ще минат, просто няма нужда утре да стоим до късно вечерта. Предлагам процедура за прегласуване. Благодаря.
Прегласуване. Гласували 102 народни представители: за 71, против 27, въздържали се 4. Предложението е прието. Работим до 17,00 ч. днес. Господин Атанасов, имате думата.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги народни представители! Ще бъда максимално кратък, защото, да си призная, изпитвам неудобство да Ви убеждавам, когато става въпрос за иконата на България – Левски. Предложението, което сме внесли, е за това, че догодина – 2017 г., се навършват 180 години от рождението на Апостола. За жалост, не беше предвиден нито един лев в бюджета за тези национални чествания. Поради тази причина е и това предложение. Въпреки че Комисията по бюджет и финанси не го подкрепи вчера, се надявам Вие в парламентарната зала да поправите тази грешка. Ще Ви припомня само, че дори и Иван Хаджипенчович – този, който подписва смъртната присъда на Левски, впоследствие се поправя и е един от първите, който дарява – дарява пари за паметника на Апостола. Разчитам на Вашата съвест да подкрепите това предложение. Имайте предвид също, че Министерството на културата категорично подкрепя това предложение, даже вчера го защитаваше заедно с мен в Бюджетната комисия в ролята на заместник-министър по културата Бони Петрунова. Благодаря.
Реплики към господин Атанасов? Няма. За изказване – господин Великов беше преди това, след това ще бъдете Вие, господин Станилов. Вие технически? Имате думата, господин Станилов, заповядайте.
Аз се удивлявам, че може да има въобще такъв казус! Искам само да кажа, че на всички властници в България в кабинетите им виси портретът на Васил Левски, включително и на президента, на министър-председателя, а сега не могат да се намерят средства за честването! Много трудно мога да подбера такива думи, за да Ви накарам да гласувате! Славчо Атанасов тук също кратко говори, защото все пак това е Васил Левски! Това е иконата! Друга икона новата ни държава няма. Тя е изградена на идеите на този човек! И ние сега тук спорим за някакви пари! Моля Ви, колеги, подкрепете това предложение! Иначе става позорно. Ние български парламент ли сме, или сме румънски примерно? Благодаря Ви за вниманието.
Реплики към господин Станилов? Няма. Други народни представители? Господин Зеленогорски, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Това е един от случаите, в които някак си се пускаме по течението, и така пуснати по течението, забравяме кой е Левски, кои сме ние, къде се намираме, защо сме тук. Извинявайте, ако не отделим средства, за да честваме Левски, най-добре да станем всички и вкупом да излезем от тази зала! Това просто е абсурдно! Ние от Реформаторския блок ще подкрепим това предложение и аз Ви призовавам: нека се обърнем към съвестта си и да си мислим какво казваме на децата си по този начин! [[Ръкопляскания.]]
Първа реплика.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Зеленогорски, първо, искам да Ви благодаря, че ще подкрепите това наистина важно предложение, но репликата, която правя, е за няколко малки уточнения, които е редно да ги знаят колегите народни представители. Уважаеми колеги, 2017 г. е обявена официално за Година на Васил Левски. Само преди няколко дни колегата Димитър Главчев, президентът, кметът на София и други народни представители присъстваха на откриването на един изключително хубав бюст-паметник на Левски в парка на Военната академия, така че наистина тук и дебат не трябва да има. Казвам под формата на реплика тези неща на колегата Найден Зеленогорски по-скоро като подкрепа, защото наистина ще бъде срамно да не отделим средства за национални чествания на 180-ата годишнина от рождението на Васил Левски – Апостола на свободата!
Реплики към господин Байрактаров? Дуплика желаете ли, господин Зеленогорски? Не. За изказване – госпожа Стоянова.
Нямаше ли трета реплика? Добре, няма никакво значение. Колеги, взимам думата, за да Ви кажа, че никой в тази зала не е против честването на тази кръгла годишнина на Васил Левски. Не само че не е против, тя ще се чества подобаващо, защото има инициативен комитет и се предвижда цяла програма за това честване. Но не може Народното събрание в бюджета на Републиката всяка година ние да записваме подобни чествания или паметници и още някакви подробности – а те са предвидени като средства в централния бюджет. И този централен бюджет има ангажимента точно това – да финансира подобни чествания и национални мероприятия, които трябва да бъдат подкрепени от него. Те са предвидени там и оттам се получават средствата, на база на програмата и план-сметката. Тук сега да гласуваме една сума, нито знаете каква е план-сметката за тези чествания, нито какво се включва и така нататък. Гледаме в тавана и веем байрака. Това ли трябва да направим, когато говорим за бюджет? [[Шум и реплики.]] Байракът можем да го веем тогава, когато честваме годишнината, а парите, пак Ви казвам, те са осигурени от централния бюджет и това е неговата функция – през него да се финансират подобни мероприятия.
Реплики? Славчо Атанасов – първа реплика.
Уважаема госпожо Председател! Уважаема госпожо Стоянова, ако Вие смятате, че Министерството на културата гледа в тавана и си измисля цифри, това е крайно несериозно. Това, повтарям, е подкрепено и е искано от Министерството на културата. Затова неслучайно, госпожо Стоянова, вчера на Вашата комисия присъства и заместник-министър на културата. Още повече в бюджета, много внимателно съм го гледал целия, няма никъде записана такава сума в момента за чествания на Васил Левски. Сумата трябва да е целева, защото става въпрос, госпожо Стоянова, за юбилей. Става въпрос за иконата на България. Няма друга такава личност, която безспорно да се приема от всички българи толкова добре. Няма друга личност! В това отношение се надявам и Парламентарната група на ГЕРБ също да подкрепи това предложение.
Втора реплика? Няма. Дуплика, госпожо Стоянова.
Разбирам, че господин Славчо Атанасов не е специалист по бюджет и не прави разлика между бюджет на Министерството на културата и централния бюджет. Да, наистина в бюджета на Министерството на културата няма такива суми и не трябва да има суми, не им е работата там. В това голямо мероприятие ще участват различни министерства, не само на културата, вероятно и на отбраната. Там ще има заря и така нататък. Всичко това е ясно и ще стане ясно с отделните мероприятия във въпросната план-сметка. Още един път повтарям: това е ангажимент на централния бюджет. Не се прави за първи път. Миналата и по-миналата година оттам се финансираха различни чествания. Колкото до господин Славчо Атанасов и бюджета на културата трябва да кажа, че тази година бюджетът на Министерството на културата има 18 милиона повече отколкото бюджетът на същата тази култура за миналата година. Това е около 20% увеличение на бюджет. Разбирам, че той не е достатъчен, разбирам, че както във всяка една от сферите, за които днес ние ще гласуваме различни бюджети, има още и още искания, още и още нужди, но мисля, че трябва да има баланс. За мен беше неясно защо вчера на Бюджетна комисия господин Атанасов доведе заместник-министър на културата да се бори с народните представители в Бюджетна комисия, когато има дълга и сложна процедура по съгласуване на бюджетите на министерствата по пера в подробности с Министерството на финансите. Смятам и още един път казвам: не е мястото тук да гласуваме този 1 милион, има си ред и начин, по който това честване ще бъде финансирано.
За изказване думата има господин Байрактаров.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател на Бюджетната комисия, пределно Ви е ясно и е редно да бъдете откровена и честна с народните представители, че от тези 12 милиона повече в бюджета на Министерството на културата 11 милиона са предвидени за покриване на стари задължения. Повтарям: за покриване на стари задължения. Тоест, Вие току-що се опитахте да заблудите народните представители, че се дават 12 милиона допълнително, с които ще се разпорежда Министерството. Не, те са предварително изразходвани, сега Министерството трябва да ги плати с Бюджет 2017. Това е едно. Второ, ние не блеем по таваните, както Вие се опитвате да внушавате отново, защото бюджетът на Министерството на културата е част от държавния бюджет на Република България. Много точно и правилно Ви го каза колегата Славчо Атанасов. Тук трябва да има отделно перо, целево, защото става въпрос, на първо място, за почитане на този велик български син и герой – Васил Левски.
Ти си голям популист!
Явно и той е популист, защото всеки, който е дал живота си за България, според Вас е популист. Трябва да бъде направено всичко, за да не се почете делото на този наш велик български герой. [[Шум и реплики.]] Хайде вече престанете и вземете се осъзнайте!
Стига вече!
Господин Байрактаров, моля емоцията… [[Народният представител Менда Стоянова иска думата по начина на водене и за реплика.]] Това беше изказване. Към него имате възможност за реплика, след това ще Ви дам процедура по начина на водене.
Мисля, че господин Байрактаров премина всякакви граници. Разбирам, че е патриот. Обединен патриот! [[Смях, шум и реплики.]] Мисля, че минава всякакви граници.
Моля без квалификации! Колеги, умората вече излиза извън рамки.
Когато господин Байрактаров стане министър на финансите, поемайки третия мандат в това Народно събрание, ще смени Закона за публичните финанси и начина, по който се финансират различните мероприятия. Тогава ще ни обяснява от тук. [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]]
Втора реплика – господин Корман Исмаилов.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Госпожи и господа народни представители! Уважаеми колеги и колега Байрактаров, мисля, че за да има подобаващо честване на това велико събитие, може би средствата трябва да бъдат повече. Два милиона и половина мисля, че ще бъде още по-добре. Но не по този начин с такива пера. Нека Министерският съвет да вземе решение и да даде повече средства и да направи едно много по-добро честване – през цялата година мероприятия, отколкото в момента сега ние тук да си въобразяваме и да си правим някакви игрички с цифри и словесни упражнения от тази трибуна. Благодаря.
Трета реплика? Заповядайте, господин Андонов.
Колеги патриоти, наистина мисля, че много си повярвахте. Честно Ви казвам! Добре, спечелихте 600 хиляди гласоподаватели. Как ги спечелихте – Ваша си работа, окей. Много е интересно във Враца да видим ромските секции как така изведнъж станаха патриоти?! Много интересно! Монтански регион! Но, окей.
По темата, по темата, господин Андонов.
По темата! [[Реплики от ПГ на ПФ.]] Не два милиона и половина, три милиона нека да са. Окей, няма проблеми! [[Шум и реплики от ПГ на ПФ.]] Това ли е начинът да го правим?! Когато чествахме 100-годишнината от освобождението в Пиринска Македония, тогава парите от милион и половина бяха записани по този начин ли? Не, бяха в централния бюджет. Дадоха ли се? Дадоха се. Направихме ли подобаващо честване? Направихме го. Защо искате само да трупате дивиденти на гърба на бюджета? [[Реплики от народния представител Димитър Байрактаров.]] На гърба на иконата на нашия патриотизъм, нашата държава – на Васил Левски. Това ли е за Вас национализмът? [[Шум и реплики от ПГ на ПФ.]]
Дуплика, господин Байрактаров.
Благодаря, госпожо Председател. Няма да вляза в циничния тон на госпожа Стоянова. Мога да кажа много по-интересни неща, но мисля, че не това е най-важното. Мога да отговоря на колегата от Гоце Делчев – вижте: Гоце Делчев – име на велик български герой, че точно това е формата на патриотизъм, чрез която се възпитава подрастващото поколение. И най-важното: по никакъв начин няма как да бъде забравен Апостола на свободата. Няма как! Тоест това, което Вие целите днес, е просто българската икона на българската свобода, на българския патриотизъм да има как да не се споменава. Естествено, че трябва да се гласуват средства, за да може да се осъществи това национално мероприятие в национален мащаб. Естествено, че много добре познаваме Закона за публичните финанси. Ако Вие го познавахте, госпожо Стоянова, щяхте да посочите например кой член нарушаваме от Закона за публичните финанси с това предложение на колегата Славчо Атанасов. Нито един! Но за Вас е по-важно да внушавате неистини, вместо да се съсредоточим, да приемем това решение, защото то е правилно. Мога да кажа и други по-тежки думи, но няма да го направя. Благодаря.
За изказване – господин Четин Казак.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Съвсем кратко изказване: „Патриот Патриот – душа дава за наука, за свобода!“…
Господин Казак! [[Председателят изключва микрофоните на трибуната. Шум, реплики, провиквания от „Атака“.]] Господин Станилов, моля Ви! Успокойте се! Реагирала съм своевременно. [[Шум и реплики, провиквания, силен шум в залата.]] Моля Ви! Господин Казак и господин Станилов – успокойте се! Колеги! [[Шум и реплики, провиквания, народният представител Волен Сидеров и други депутати от „Атака“, се обръщат към председателя Цецка Цачева.]] Има ли други народни представители, които желаят да вземат отношение по чл. 1? Заповядайте, господин Димитров. [[Реплики, провиквания от „Атака“ и ДПС.]] Господин Емил Димитров има думата. Колеги, успокойте се!
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Искам да се върнем в началото на предложението. То е на сега действащия, макар и в оставка, министър на културата на Република България господин Вежди Рашидов. Славчо Филибето не се мъчи да направи нещо за Пловдив, за футболния клуб на Пловдив или за каквото и да е за Пловдив, а като председател на Комисията иска да внесе това предложение в Бюджетната комисия, за да бъде изпълнено. Сега се оказва, че не било съобразно процедурата или решаваме, че няма да стане. В такъв случай мога да дам три варианта, съгласно сега действащото законодателство. Първи вариант – да санираме паметника на Левски за 10 милиона. Да се надяваме, че ще останат пари и за празнуването. Нали? Много добро! Второ, за да не се гони славата кой точно бил пó патриот или пó националист, нека това да бъде под почетното председателство на действащия премиер господин Бойко Борисов, независимо от бъдещото политическо развитие, той да открие празнуването, той да го председателства. Нека да бъде почетен член! [[Шум и реплики.]] И трето – говорим все пак не за футболния клуб „Левски Спартак“, независимо че е кръстен на революционера, а за истинския Васил Левски! Искам да Ви кажа, че каквото и да си говорим, нито една политическа сила, нито една личност в този парламент не е по голяма от Апостола! Дължим му поне след толкова години едно почетно празнуване и не знам защо българският парламент трябва да бъде арена за дебат дали да празнуваме, или не и дали да се отпуснат тези пари, или не. Щом не искате, недейте. Остава си за Вас!
Реплики към господин Димитров? Няма. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Преминаваме към гласуване. Приканвам народните представители в зала. Подлагам на гласуване наименованието на Закона, което се подкрепя от Комисията. Гласуваме наименованието на Закона. Гласували 115 народни представители: за 111, против 1, въздържали се 3. Предложението е прието. Вървим по предложенията между първо и второ четене. Първото предложение е на народните представители Борислав Великов, Милен Михов, Красимира Ковачка, Станислав Станилов, Мариана Тодорова, което е подкрепено от Комисията. Следващото предложение е на господин Славчо Атанасов, което Комисията не подкрепя. Гласуваме предложението на господин Славчо Атанасов. Гласували 107 народни представители: за 45, против 6, въздържали се 56. Предложението не е прието. Следващото предложение е на господин Валери Симеонов и група народни представители. Комисията не подкрепя предложението. Гласуваме това предложение. Гласували 111 народни представители: за 35, против 29, въздържали се 47. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на госпожа Султанка Петрова и група народни представители – Комисията не го подкрепя. Гласували 102 народни представители: за 18, против 18, въздържали се 66. Предложението не е прието. Поставям на гласуване предложението на народня представител Милен Михов и група народни представители – Комисията не го подкрепя. Гласували 102 народни представители: за 22, против 22, въздържали се 58. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на господин Ячев – Комисията не го подкрепя. Гласували 103 народни представители: за 20, против 25, въздържали се 58. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на господин Гроздан Караджов. Комисията не го подкрепя. Гласували 91 народни представители: за 6, против 14, въздържали се 71. Предложението не е прието. В пленарната зала, след като бе заявено от докладчика, че Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 1 и се съобрази, че има прието предложение от Комисията на господин Великов, госпожа Йорданова съобрази тези промени и предложи редакция на чл. 1 по вносител с конкретните числа, които тя прочете в Раздел ІІ „РАЗХОДИ“, т. 2, 2.1., Раздел ІІІ „БЮДЖЕТНИ ВЗАИМООТНОШЕНИЯ, ТРАНСФЕРИ НЕТО“, т. 1, т. 1.7., 1.7.1., 1.8. и 1.8.1. Подлагам на гласуване редакционните предложения, които направи госпожа Йорданова в залата. Гласуваме. [[Шум и реплика.]] Не целия чл. 1. Гласуваме това, което тя в залата предложи като редакция. [[Реплика от народния представител Ангел Найденов.]] Не ме чухте. Има подкрепено предложение, а в доклада на Комисията е записано, че Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 1, без да са съобразени числата по подкрепеното предложение. Заради това тук, в залата, госпожа Йорданова в чл. 1 по вносител предложи числа, които съответстват на подкрепеното от Комисията предложение. Отменете гласуването. И тъй като става дума за редакция на нещо, което в залата е казано, а го няма в доклада на Комисията, затова подлагам на гласуване това, което госпожа Йорданова изчете от трибуната и влезе в стенограмата. Гласуваме. [[Шум и реплики.]] Не е целият член, защото в доклада пише, че се подкрепя по вносител и че има и подкрепено предложение. Гласуваме предложенията на госпожа Йорданова – числата, които тя изчете в залата. [[Шум и реплики.]] Отменете гласуването. Процедура – госпожа Йорданова.
Моля за 10-минутна почивка.
Няма възможност за почивка, тъй като остава по-малко от един час до края на деня. [[Шум и реплики.]] Аз казвам нещо, госпожа Стоянова казва: „Така е!“, госпожа Йорданова казва другото. [[Шум и реплики.]] Колеги, до какво се свежда спорът? В доклада на Комисията гласувахме неподкрепените предложения и те бяха отхвърлени, но от Комисията има подкрепено предложение на господин Великов. След като има подкрепено предложение, се налага промяна в чл. 1 по вносител. Въпреки това обаче, в доклада на стр. 10 е записано, че Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 1. Тук, в залата, когато се докладва чл. 1, госпожа Йорданова предложи, съобразено с подкрепеното предложение на господин Великов, промяната на съответните редове, в които оказва влияние това подкрепено предложение. Спорът в момента е: кое следва да се гласува – дали отделно предложенията, които предложи госпожа Йорданова тук, или направо да се гласува чл. 1 по вносител, с направените от нея редакционни допълнения? За това става дума.
Първо отделно и после общото.
От място, от три места - господин Янаки Стоилов, госпожа Менда Стоянова и госпожа Дариткова - ми подсказват, че трябва да върна отново гласуването, в смисъл, първо, това, което предложих, да се гласува, и след това да върви целият текст. [[Шум и реплики.]] Заповядайте по процедурата.
Уважаема госпожо Председател, колеги! Аз бих попитал: защо в доклада на Комисията не е правилно отразено това, което стана вчера на нея, именно подкрепеното от Комисията предложение, с всичките числа, които трябваше да влязат в доклада на Комисията? И тук както за всички други, както е, да кажем, по чл. 24 в същия този доклад – докладва се, казва се, както винаги правим, че текстът на вносителя по чл. 1 се приема по принцип и се предлага съответната редакция от Комисията. Защо това не е направено, аз не мога да кажа. Може би са били прекалено затруднени, тъй като имаше много работа, но все пак недоумявам защо? Докладът на Комисията можеше да се поправи днес. Говорихме да се поправи, въпреки всичко беше докладван некоректно към момента. Мисля, че не бива по този начин да се работи в нашето Народно събрание. Благодаря.
Абсолютно коректно докладвах.
Докладът на Комисията не е коректно направен.
Докладът наистина не е поправен, няма допълнителен доклад по чл. 1, но това, което докладчикът направи в залата – с числата, които на съответните редове изчете, е промяна, съобразена с приетото Ваше предложение от Комисията. Колеги, гласуваме предложените от госпожа Йорданова редакции в чл. 1 по вносител на съответните редове и позиции. Гласували са 42 народни представители. Няма кворум, предложението не е прието. Прегласуване.
Колеги, аз правя предложение за прегласуване и ако е възможно преди това да се направи поименна проверка. Разберете следния прецедент. Предложението е прието на Комисията. Комисията не го е отразила в доклада. Вследствие на това, че Комисията не го е отразила в доклада, в момента Вие се опитвате да го отхвърлите по същество, макар че то е прието. Вече е направена такава корекция. Коректният текст е това, което каза проф. Великов, а именно, че Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция… Негласувайки това, Вие все едно не гласувате чл. 1. Не можете ли да го разберете?! Това е коректният текст на Комисията. Не се прави така!
Колеги, има направено искане за прегласуване. Във връзка с това, след като няма кворум, въпреки че от парламентарна група беше ползвано правото за поименна проверка, аз съм длъжна да направя поименна проверка заради кворума. [[Силен шум в залата.]] Нямам ограничение колко поименни проверки да правя. При положение че няма кворум, аз съм длъжна да направя проверка на кворума. Какво прегласуване да пусна, след като в залата няма кворум?! Поименна проверка. Айдоан Муталиб Али - отсъства Айхан Ахмед Етем - отсъства Александър Руменов Ненков - тук Александър Христов Методиев - отсъства Алиосман Ибраим Имамов - тук Алтимир Емилов Адамов - тук Ана Георгиева Баракова - отсъства Ангел Петров Найденов - тук Анна Василева Александрова - тук Антон Ангелов Долапчиев - тук Антони Антониев Тренчев - тук Атанас Зафиров Зафиров - тук Атанас Иванов Ташков - отсъства Атанас Петров Атанасов - тук Атанас Славчев Стоянов - тук Атанас Тодоров Мерджанов - тук Ахмед Реджебов Ахмедов - тук Бойка Грозева Маринска - тук Борис Борисов Станимиров - отсъства Борис Янков Ячев - отсъства Борислав Любенов Великов - тук Борислав Михайлов Борисов - отсъства Борислав Райчов Миланов - отсъства Борислав Сабинов Иглев - отсъства Бюнямин Хюсеин Хасан - тук Валентин Алексиев Николов - отсъства Валентин Иванов Радев - тук Валентин Кирилов Касабов - отсъства Валентин Любенов Павлов - отсъства Валентин Николов Иванов - тук Валери Мирчев Жаблянов - тук Валери Симеонов Симеонов - тук Васил Миланов Антонов - отсъства Велизар Пенков Енчев - тук Венка Константинова Стоянова - тук Венцислав Йорданов Каймаканов - отсъства Вили Младенов Лилков - отсъства Владимир Цветанов Тошев - тук Владислав Тошков Николов - тук Волен Николов Сидеров - отсъства Галя Енева Захариева - тук Галя Симеонова Георгиева - тук Георг Даниелов Георгиев - тук Георги Александров Ковачев - отсъства Георги Иванов Андонов - тук Георги Недков Кючуков - тук Георги Николов Недев - отсъства Георги Стоянов Кадиев - отсъства Георги Страхилов Свиленски - тук Георги Тодоров Божинов - тук
Георги Чавдаров Анастасов - отсъства Георги Ченков Търновалийски - отсъства Георги Янчев Гьоков - тук Гроздан Спасов Караджов - тук Гюнай Хюсмен Хюсмен - отсъства Данаил Димитров Кирилов - тук Даниела Анастасова Дариткова-Проданова - тук Даниела Владимирова Савеклиева - тук Даниела Йорданова Панайотова - тук Делян Александров Добрев - отсъства Делян Славчев Пеевски - отсъства Десислав Славов Чуколов - отсъства Десислава Вълчева Атанасова - отсъства Десислава Йорданова Костадинова-Гушева - тук Джевдет Ибрям Чакъров - отсъства Джейхан Хасанов Ибрямов - отсъства Джема Маринова Грозданова - отсъства Диана Иванова Йорданова - тук Димитър Ангелов Горов - отсъства Димитър Андреев Делчев - тук Димитър Бойчев Петров - отсъства Димитър Борисов Главчев - тук Димитър Григоров Шишков - тук Димитър Иванов Гечев - тук Димитър Кирилов Байрактаров - тук Димитър Крумов Танев - тук Димитър Николов Лазаров - тук Димитър Спасов Димитров - отсъства Димитър Стоянов Дъбов - отсъства Димитър Танев Танев - отсъства Добрин Ненов Данев - тук Добромир Проданов Проданов - тук Дончо Спасов Баксанов - тук Дора Илиева Янкова - тук Драгомир Велков Стойнев - отсъства Дурхан Мехмед Мустафа - отсъства Евгени Димитров Стоев - тук Евгения Бисерова Алексиева - тук Евгения Даниелова Ангелова - тук Емил Димитров Райнов - отсъства Емил Димитров Симеонов - тук Ерджан Себайтин Ебатин - отсъства Ердинч Исмаил Хайрула - отсъства Жельо Иванов Бойчев - отсъства Живко Иванов Мартинов - тук Иван Валентинов Иванов - тук Иван Димитров Стойнов - тук Иван Кирилов Иванов - отсъства Иван Костадинов Станков - тук Иван Николов Миховски - тук Иван Пенков Иванов - тук Иван Славов Иванов - тук Иван Стефанов Вълков - отсъства Иван Стоев Чолаков - тук Иван Тодоров Димитров - отсъства Иван Тодоров Ибришимов - тук Илиан Сашов Тодоров - отсъства Илия Янков Илиев - отсъства Ирена Любенова Соколова - тук Искрен Василев Веселинов - тук Йордан Георгиев Андонов - тук Йордан Кирилов Цонев - отсъства Калина Петрова Балабанова - отсъства Камен Костов Костадинов - тук Катя Николаева Попова - тук Кирил Боянов Калфин - отсъства Кирил Добрев Добрев - тук Кирил Николаев Добрев - отсъства Кирил Петров Цочев - отсъства Кирчо Георгиев Карагьозов - отсъства Клавдия Георгиева Григорова-Ганчева - тук Корман Якубов Исмаилов - тук Корнелия Петрова Нинова - отсъства Костадин Иванов Марков - отсъства Красен Георгиев Кръстев - тук Красимир Дончев Каракачанов - тук Красимир Илиев Богданов - тук Красимир Любомиров Велчев - отсъства Красимир Петров Петров - отсъства Красимир Христов Янков - отсъства Красимира Арангелова Ковачка - тук Кристиан Иванов Вигенин - тук Кънчо Янев Филипов - отсъства Лъчезар Богомилов Иванов - тук Лъчезар Стаменов Никифоров - отсъства Любомир Владимиров Владимиров - тук Лютви Ахмед Местан - отсъства Магдалена Ламбова Ташева - отсъства Маноил Минчев Манев - тук Манол Трифонов Генов - тук Мариана Василева Георгиева-Бенчева - отсъства Мариана Георгиева Тодорова - отсъства Мариана Радева Бояджиева - тук Мария Щерева Белова - тук Мартин Димитров Димитров - тук Мартин Стоянов Иванов - отсъства Менда Кирилова Стоянова - тук Методи Борисов Андреев - тук Мехмед Юмер Атаман - отсъства Миглена Дойкова Александрова - отсъства Милен Василев Михов - тук Милена Цветанова Дамянова - тук Митхат Сабри Метин - отсъства Михаил Парашкевов Тодоров - тук Михаил Райков Миков - тук Михо Димитров Михов - отсъства Муса Джемал Палев - отсъства Мустафа Сали Карадайъ - отсъства Мустафа Фахри Ахмед - отсъства Найден Маринов Зеленогорски - тук Настимир Ананиев Ананиев - отсъства Невин Халил Хасан - отсъства Нели Рускова Петрова - тук Нено Христов Влайков - тук Никола Пейчев Хаджийски - отсъства Николай Веселинов Александров - тук Павел Алексеев Христов - отсъства Петър Владиславов Славов - тук Петър Георгиев Кадиев - отсъства Петър Георгиев Кънев - отсъства Петър Иванов Петров - отсъства Петър Костадинов Петров - тук Петър Пандушев Чобанов - тук Петър Христов Беков - тук Петър Христов Петров - отсъства Петя Цветанова Аврамова - отсъства Пламен Веселинов Йорданов - тук Пламен Дулчев Нунев - тук Пламен Иванов Манушев - тук Пламен Тачев Петров - тук Полина Кръстева Карастоянова - отсъства Радан Миленов Кънев - отсъства Радослав Любчов Стойчев - отсъства Ралица Тодорова Ангелова - тук Рамадан Байрам Аталай - отсъства Росен Петров Петров - тук Румен Василев Гечев - отсъства Румен Димитров Христов - отсъства Румен Динев Желев - тук Румен Иванов Иванов - тук Румен Маринов Йончев - тук Руслан Здравков Тошев - отсъства Рушен Мехмед Риза - отсъства Салиха Хакиф Емин - отсъства Светла Маринова Бъчварова-Пиралкова - отсъства Светлана Ангелова Найденова - отсъства Светлин Димитров Танчев - отсъства Светослав Димитров Белемезов - отсъства Свилен Филипов Иванов - отсъства Семир Хусеин Абу Мелих - тук Силвия Анастасова Хубенова - тук Слави Пенчев Бинев - отсъства Славчо Стоев Атанасов - тук Снежана Георгиева Дукова - тук Станислав Георгиев Иванов - отсъства Станислав Димитров Анастасов - отсъства Станислав Стоянов Иванов - тук Станислав Тодоров Станилов - отсъства Стефан Георгиев Кенов - отсъства Стефан Иванов Дедев - тук Стефан Ламбов Данаилов - отсъства Стефан Стайнов Желев - тук Стефани Михнева Михайлова - тук Стоян Михайлов Мирчев - отсъства Султанка Димитрова Петрова - отсъства Таско Михайлов Ерменков - отсъства Теодора Радкова Георгиева - отсъства Тунчер Мехмедов Кърджалиев - отсъства Ферихан Илиязова Ахмедова - отсъства Филип Стефанов Попов - отсъства Хамид Бари Хамид - отсъства Хасан Ахмед Адемов - тук Христиан Радев Митев - тук Христо Георгиев Гаджев - тук Христо Георгиев Тодоров - отсъства Христо Грудев Грудев - тук Хюсеин Хасан Хафъзов - отсъства Цвета Вълчева Караянчева - отсъства Цветан Генчев Цветанов - тук Цветомир Цвятков Михов - тук Цецка Цачева Данговска - тук Чавдар Георгиев Георгиев - тук Чавдар Славчев Пейчев - отсъства Четин Хюсеин Казак - отсъства Шабанали Ахмед Дурмуш - отсъства Юлиан Кръстев Ангелов - тук Явор Божилов Нотев - отсъства Явор Илиев Хайтов - тук Янаки Боянов Стоилов - тук Янко Александров Янков - отсъства Имаме кворум.
Господин Великов, ние сме в режим на прегласуване. Поименната проверка беше по повод прегласуване. Длъжна съм да пусна това гласуване и след това ще чуя процедурата Ви. Колеги, подлагам на прегласуване предложението на госпожа Диана Йорданова за съответствие на чл. 1 с приетото от Комисията предложение на господин Великов и група народни представители. Приканвам народните представители да влязат в залата. Гласуваме. Гласували 102 народни представители: за 52, против няма, въздържали се 50. Предложението не е прието – кворумът е 64. Подлагам на гласуване чл. 1 по вносител. Гласували 108 народни представители: за 72, против 22, въздържали се 14. Член 1 е приет. Отрицателен вот – господин Михов.
Госпожо Председател, госпожи и господа! Гласувах „против“ защото сме свидетели на може би преднамерена, може би и случайна подмяна на решението на Комисията по един малък, дребен, но много символичен въпрос, отнасящ се за символична финансова подкрепа за Българската академия на науките. Проблем, който не е нито финансов, нито коалиционен, нито политически, въпрос на жест е към българските учени. Провалът на това решение ме накара да гласувам „против“ окончателния текст на § 1. Благодаря.
Втори отрицателен вот.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги, гласувах „против“ поради много проста причина. С предходното гласуване и с подмяната реално на числата в чл. 1 Вие показахте, че не зачитате законите, защото Правилникът на Народното събрание е със статут на закон. Комисията по бюджет и финанси като водеща Комисия е длъжна да запише изменението. Не може нещата да се правят под диктат. Разбирам, че не Ви се дават пари за БАН като цяло, но не това е механизмът. Механизмът е да сте успели да го преборите в Комисията. Очевидно е, че Комисията го е приела. В момента имаме реална подмяна на числата и аз не мога да гласувам по начин, различен от „против“. В противен случай най-малко нарушаваме клетвата. Ръководството Ви имаше толкова време съвещание именно по това.
Трети отрицателен вот? Процедура – господин Великов.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаеми колеги, свидетели сме на едно нововъведение в парламентарната ни практика. Чрез случайна подмяна на волята на Бюджетната комисия, изразена в неправилно съставяне на протокол и работен доклад за второ четене, да се постигне в залата обрат на това, което е правилното според мнозинството в Бюджетната комисия. Предлагам Ви, госпожо Председател, като процедура все пак Комисията или по-точно експертите – Мариана или не знам кой се занимава с тази работа, да действат по правилата на нашия парламент – утвърдена практика от дълги години. След като има решение на Комисията, след като в случая трябваше да се запише, че се препоръчва да се приеме по принцип текста на вносителя по чл. 1, съобразен с редакцията, приета от Комисията, това да се направи поне за следващите текстове. Това, което днес се направи, не е редно. Може да е нововъведение, може да изразява липсата на политическа воля да се помогне на науката в България, но така или иначе начинът, по който беше постигнато, е много неприятен, много неудобен за цялото Народно събрание. Мисля, че докладът трябва да се преработи поне за следващите точки. Благодаря.
Уважаеми господин Великов, нямам основание по Правилника и нямам правомощие да върна доклада на Комисията. Ако членовете на Бюджетна комисия считат, че докладът не отразява коректно волята на участниците в заседанието, има възможност за свикване на заседание на Бюджетната комисия с една трета от членовете й, но аз не мога да върна доклада и еднолично да изпълня предложението Ви. Вие, като колега, председателствал друг състав на парламента, много добре знаете това. Член 2.
Комисията подкрепя текстовете на вносителя от чл. 2 до чл. 5 включително.
Изказвания? Няма. Гласуваме членове от 2 до 5 включително.
Гласували 76 народни представители: за 73, против няма, въздържали се 3. Членове от 2 до 5 включително, по доклада на Комисията, са приети.
По чл. 6 има предложение от народния представител Стефан Кенов и група народни представители: „Член 6 се изменя така: 1. В ал. 1, Раздел II „Разходи“ числото „88 хил. 270 лв.“ се заменя с „89 хил. 270 лв.“.“ 2. В ал. 2, т. 7.1 числото „25 хил. 60 лв.“ се заменя с „26 хил. 60 лв.“.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 6.
Изказвания? Няма Подлагам на гласуване предложението на народните представители Стефан Кенов, Юлиан Ангелов, Борислав Миланов, Станислав Станилов и Борис Станимиров, което не се подкрепя от Комисията. Гласували 81 народни представители: за 18, против 15, въздържали се 48. Предложението не е прието. Гласуваме текста на вносителя за чл. 6, подкрепен от Комисията. Гласували 81 народни представители: за 70, против 1, въздържали се 10. Член 6 по доклада на Комисията е приет. Заповядайте за отрицателен вот.
Господин Председател, дами и господа народни представители, гласувах „против“ поради факта, че тези средства, които бяха предложени от група народни представители именно за подпомагане на българските организации зад граница и българските медии, бяха отхвърлени от българското Народно събрание, което според мен е недопустимо, защото в крайна сметка ние, като български парламент, сме длъжни да осигурим средства за съществуване на тези български организации зад граница, без значение къде се намират те по света. До момента по никакъв начин, през нито една институция няма как те да бъдат финансирани. Тези средства от 1 млн. лв., които бяха предложени, бяха именно за това да се подпомогнат българските организации и медии зад граница, а както знаем, по-голямата част от българския народ, не само българските граждани, живее зад граница. Затова гласувах „против“ и се надявам, че при един следващ парламент и друг бюджет ще бъдат отделени много повече средства за българите зад граница.
Благодаря Ви, уважаеми господин Ангелов. Госпожо Йорданова, продължаваме с чл. 7.
Комисията подкрепя текстовете на вносителя за членове от 7 до 10 включително.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текстовете на вносителя за членове от 7 до 10 включително, подкрепени изцяло от Комисията. Гласували 80 народни представители: за 71, против 3, въздържали се 6. Членове от 7 до 10 включително са приети.
По чл. 11 има предложение от народния представител Методи Андреев – в чл. 11, ал. 1, III, т. 1. се увеличава с 4,298 млн. лв. Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Валери Симеонов и група народни представители: „В чл. 11 се правят следните изменения: 1. В ал. 1: а) В реда на Раздел II „Разходи“ числото „1 млн. 80 хил. 267 лв.“ се заменя с числото „880 хил. 267 лв.“. б) В реда на Раздел III, т. 1 „Бюджетно взаимоотношение с централния бюджет“, числото „1 млн. 62 хил. 003 лв.“ се заменя с числото “ 862 хил. 003 лв.“. 2. В ал. 3: В т. 1 „Максимален размер на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети през 2017 г.“, числото „241 млн. лв.“ се заменя с числото „41 млн. лв.“.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Мариана Тодорова и група народни представители: „В чл. 11, ал. 1 се правят следните изменения: 1. В Раздел I, т. 1 „Приходи, помощи и дарения” числото „44 хил. лв.“ да се замени с „52 хил. лв.“ 2. В Раздел II, т. 1 „ Разходи“ числото „1 млн. 80 хил. 267 лв.“ да се замени с „1 млн. 80 хил. 348 лв.“, съответно в т. 1.1 числото „804 хил. 678 лв.“ да се замени с „804 хил. 759 лв.“ 3. В Раздел III, т. 2 числото „25 хил. 736 лв.“ да се замени с „32 хил. 136 лв.“ за трансфера за военните училища.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 11.
Изказвания? Заповядайте, господин Андреев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, предложенията, които съм направил, са няколко и ще обясня какво имат за цел. Първо, предложенията не увеличават дефицита на бюджета, не увеличават разходната част, те са едно преразпределение на средствата в Сектор „Сигурност“. Какво е положението в момента? Положението е, каквото беше преди две години. Само че отпреди две години в Сектор „Сигурност“ нещата коренно се промениха. Ако преди две години предизвикателствата в държавата са били едни, сега пред нас има съвсем променена друга геополитическа ситуация. Основният проблем на държавата е заплахата, която идва отвън – това са мигрантите, и следователно службите Държавна агенция „Разузнаване“ (ДАР), „Военна информация“ и „Контраразузнавателната служба“ – ДАНС, трябва да бъдат с по-големи бюджети. Какво се предлага в момента? Предлага се това, което и миналата, и пó миналата година гласувахме. Възможно ли е в една държава Националната служба за охрана – тази, която охранява примерно господин Ахмед Доган и господин Делян Пеевски, да има бюджет 37 милиона, а Държавна агенция „Разузнаване“ – тази, която е призвана да извести държавата ни за опасности, идващи отвън, и да спаси човешки животи и инфраструктура, да има 23 млн. лв.? Да, това е истината: 23 млн. лв.! Само за сравнение: Република Хърватска, която има близка по състав Агенция за разузнаване, има бюджет за тази година 43 млн. евро срещу 23 милиона на нашата Държавна агенция за разузнаване. Така ли ще предизвестяваме за нас и за Европейския съюз заплахите, които стоят пред държавата? Да кажа ли и друго нещо? Примерно, че „Военна информация“, която има изключително надеждни източници в Близкия изток и която действително може да получи информация, която да спаси човешки животи и инфраструктура не само у нас, но и в Европейския съюз, има 44 милиона за тази година, а Държавна агенция „Технически операции“ (ДАТО) – тази Агенция, която свързваме с едни библиотекарски среди, има само 48 милиона. Разбирате ли за какво става дума? – 48 милиона за тези, които правят СРС-та в България! И аз питам: колко пари ДАТО върна на държавата, като държавата е инвестирала в нея 48 млн. лв.? Всъщност какво правят тези господа там? И е ненормално, ако ние искаме да развиваме действително модерен сектор за сигурност, да инвестираме по този, бих казал, архаичен начин. Това традиционно за България неглижиране на външния проблем може да предизвика много сериозни опасности и нежелани последици. Затова моята молба е да уважите това, което съм предложил. Какво съм предложил? Взел съм бюджетите на ДАТО и на НСО и съм ги направил на нивото на бюджетите, на което те са били 2015 г., като разликата съм я дал на Служба „Военна информация“ най-много, на служба Държавна агенция „Разузнаване“ и на ДАНС. Тоест това, което съм взел от НСО и от ДАТО, съм го дал на нашите външноразузнавателни и контраразузнавателни служби. Тоест предлагам Ви вариант, при който да инвестираме в нашата външна сигурност, а не да инвестираме в сигурността на господин Ахмед Доган и на господин Делян Пеевски, и на не знам какви други кръгове, които се въртят около ДАТО. За това, ако ние не приемем това, означава, че признаваме, че за нас външнополитическата сигурност не е толкова съществена. За нас е по-важно това русло, за което сме приели да си мислим отпреди 2 - 3 години. Затова преди да натиснете копчето – знам, че когато една комисия каже „не приемаме еди-кои си предложения“, имайте предвид, че натискате копчето на нашата несигурност. Оставяйки този бюджет, ние всъщност предлагаме на държавата една по-голяма несигурност от това, което ни заплашва като външна заплаха. Затова моят призив е: нека да бъдем преди всичко национално отговорни народни представители, а да не се крием зад това, че, видите ли, Комисията не го подкрепила. В крайна сметка ние решаваме, затова така и ще бъде. Призовавам Ви да инвестираме в нашата национална сигурност, а не в сигурността на някои персони, за които говорих тук преди малко.
Благодаря Ви, уважаеми господин Андреев. Реплики? [[Народният представител Емил Димитров иска думата.]] Реплика ли имате?
За изказване.
Изказванията – утре в 9,00 ч., когато ще продължим и с разискванията. Поради изчерпване на времето закривам днешното заседание.