Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:02:14]] Зареєструвалися в сесійній залі картками 417 народних депутатів. Шановні колеги, дозвольте привітати вас і всіх вболівальників з блискучою перемогою [[о п л е с к и]] команди „Шахтар”. Це ті хвилини єднання і тріумфу, які б мали стати у нас системою в нашому повсякденному житті. Сьогодні, шановні колеги, день народження народних депутатів України: Логвиненко Олексія Степановича і Павленка Сергія Григоровича. Вітаємо наших колег і бажаємо їм міцного здоров’я і всіляких успіхів. Тепер інформація про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 20 травня 2009 року. Розглянуто 14 питань порядку денного, за результатами розгляду: прийнято чотири закони, шість законопроектів прийнято за основу, п’ять законопроектів відхилено. Шановні народні депутати, перелік питань, які визначені до розгляду розкладом на 21 травня 2009 року, у вас є, переходимо до роботи. Зараз ми маємо розглянути закони, щодо яких Президент України застосував вето. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо погашення заборгованості перед Пенсійним фондом України та посилення відповідальності за порушення законодавства у сфері загальнообов’язкового державного пенсійного страхування" з пропозиціями Президента України від 27.03.2009 року. Доповідач. Від уряду немає нікого? Від Президента. Шановні колеги, від Президента нікого немає. [[Ш у м у з а л і]] Від комітету доповідач, будь ласка, Валерій Сушкевич. Доповідайте, будь ласка. Мікрофон ввімкніть, будь ласка.
Шановні колеги, комітет на своєму засіданні 14 квітня розглянув пропозиції Президента до Закону "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо погашення заборгованості перед Пенсійним фондом України та посилення відповідальності за порушення законодавства у сфері загальнообов’язкового державного пенсійного страхування" і рекомендує Верховній Раді повторно прийняти закон в цілому, подолати вето Президента у тій редакції, якій вони ухвалені 5 березня 2009 року. Я хочу нагадати, що на сьогоднішній день цей законопроект пропонує реструктуризувати штрафи і пені по суб’єктам, які платять страхові внески до Пенсійного фонду, дати по датам з 1 січня 2007 року по 1 січня 2009 року. На думку Президента, це призведе до послаблення дисципліни щодо плати страхових внесків, наслідком чого стане зменшення надходжень до Пенсійного фонду. Але комітет не вважає наведені Президентом України аргументи достатньо переконливою підставою для виключення цього положення, яке фактично робить цей закон. ну недієздатним по суті. І фактично це призводить до збільшення боргу страхувальників, не гарантуючи більшої наповненості бюджету Пенсійного фонду. Крім того, реально ті підприємства, які попали під прес заборгованості, робітники в них фактично по відношенню до них страхова система не працює, страхування пенсійне не працює. Це також порушує конституційні права наших громадян, які працюють на цих підприємствах. А скасування передбаченої у законі норми, про яку йде мова, як це пропонується Президентом, тобто залишення без змін існуючого порядку, буде мати наслідком продовження неефективної практики погашення заборгованості і тільки погіршить фінансовий стан підприємств в період фінансово-економічної кризи. Я звертаю на це особливу увагу. Фактично ситуація така, що провокується подальша заборгованість і не дається можливість наповнення Пенсійного фонду поточними страховими внески. І я хочу наостанок сказати дуже значущий факт. На підтримку прийняття цього закону до комітету надійшло понад 350 листів від підприємств з усіх регіонів України, зокрема з індустріального Сходу та Південного Сходу України, у яких керівники підприємств, профспілкові організації і, власне, самі працівники, які працюють на цих підприємствах, просто вимагають якнайшвидше прийняти цей закон, тобто подолати вето по законопроекту 2315. Прошу підтримати пропозицію комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні народні депутати, прошу уваги! Президент України пропонує пункт 2 статті 2 розділу першого цього закону виключити. Комітет не погоджується з пропозицією Президента України і вносить пропозицію подолати вето Президента на цей закон. Тому, шановні народні депутати, я спочатку поставлю на голосування відповідно до вимог Регламенту пропозицію Президента України. Якщо вона не буде підтримана, тоді буде внесена на ваш розгляд пропозицію про подолання вето Президента на цей закон. Немає заперечень? Я ставлю на голосування пропозицію Президента України, згідно з якою він пропонує пункт 2-й статті 2 розділу першого цього закону виключити. Прошу народних депутатів визначатися. [[10:09:13]] За-10 Рішення не підтримано. Тепер вноситься на голосування пропозиція комітету про подолання вето Президента України на Закон України про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо погашення заборгованості перед Пенсійним фондом України та посилення відповідальності за порушення законодавства у сфері загальнообов’язкового державного пенсійного страхування]], реєстраційний номер 2315. Прошу голосувати. [[10:10:00]] За-396 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду. тобто вето на закон подолано. Шановні колеги, оголошується до розгляду Закону України "Про державну підтримку і стимулювання розвитку виробництва та споживання мінеральних добрив в Україні” з пропозиціями Президента України від 4 квітня 2009 року, реєстраційний номер 0909. Від Президента є доповідач? Не бачу. Від комітету буде виступати народний депутат Янковський, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты! 19 марта 2009 года Верховной Радой конституционным большинством был принят Закон Украины о государственной поддержке стимулирования развития производства и потребления минеральных удобрений Украины. Президент, рассмотрев указанный закон, не согласился с ним и наложил вето. В частности, Президент считает, что предусмотренные законом льготы производителям минудобрений нарушают нормы Конституции, устанавливающие равенство всех субъектов хозяйствования перед законом. По этому весьма спорному тезису позволю себе заметить следующее. Закрепленный Конституцией принцип равенства не исключает возможности законодателя при регулировании определенных отношений устанавливать отличия в правах и обязанностях хозяйственных субъектов. Указанная позиция изложена в решениях Конституционного Суда и является официальным толкованием Конституции Украины. Согласно статьи 17 Конституции Украины обеспечение экономической безопасности Украины является одной из важнейших функций государства, делом всего украинского народа. Путем принятия Закона о поддержке производителей и потребителей минудобрений Верховная Рада выполняет функцию обеспечения экономической безопасности Украины путем создания условий для сохранения такой основной подотрасли химической промышленности и отрасли, как производство минеральных удобрений и сельское хозяйство. Подотрасль производство минеральных удобрений является не только одним из основных производителей и экспортеров украинских товаров, которые обеспечат поступления в государство валютной выручки, но и полностью обеспечит минеральными удобрениями отечественное сельское хозяйство. По итогам 2008 года Украина реализовала минеральных удобрений на общую сумму около 2 миллиардов долларов США. По объему валютных поступлений это четвертое место после продукции черной металлургии, машиностроения и сельского хозяйства. С декабря минувшего года химическая отрасль ежемесячно теряет около 300 миллионов убытков. Мощности украинских химических предприятий загружены едва на 50 процентов. Падение производства по отдельным продуктам составляет от 30 до 60 процентов. Думаю, этих аргументов достаточно, чтобы убедиться, что поддержка производителей и потребителей минудобрений в настоящее чрезвычайно трудное время как никогда является, как никак не является нарушением Конституции. Нарушением Конституции как раз являлось бы бездеятельность Верховной Рады в данном вопросе, предлагаемая Президентом. Внедрение экологической брони и потребление природного газа для производителей азотных минудобрений позволяет избежать возникновения чрезвычайных ситуаций техногенного и экологического характера в следствии прекращения подачи газа. И последнее, на что обратил внимание Президент, это отсутствие в законе возможности получения государственной поддержки сельхозпроизводителями во время весенне-полевых работ текущего года. Ежегодно весенне-полевые работы начинаются во второй половине февраля и заканчиваются в начале мая. На момент принятия Верховной Радой весенне-полевые работы 2009 года уже были начаты, то есть даже если законом и были предусмотрены меры поддержки сельского хозяйства во время весенне-полевых работ текущего года, то они все равно не смогли быть реализованы своевременно и оказались бы напрасными. В связи с вышеизложенным, члены комитета приняли решение, предложения Президента Украины к Закону Украины «О государственной поддержке и стимулировании развития производства и потребления минеральных удобрений в Украине» внести на рассмотрения Верховной Рады Украины. И предложить преодолеть вето Президента Украины. Спасибо за внимание.
Дякую вам. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги! Президент України пропонує відхилити закон. Комітет вносить пропозицію подолати вето Президента на цей закон. Відповідно до Регламенту першою ставиться на голосування пропозиція Президента України про відхилення Закону України „Про державну підтримку і стимулювання розвитку виробництва та споживання мінеральних добрив в Україні”. Реєстраційний номер 0909. Прошу, шановні колеги, визначатися. [[10:16:02]] За-6 Пропозиція Президента України не підтримується. Вноситься на голосування пропозиція комітету. Про подолання вето Президента України на Закон України „Про державну підтримку і стимулювання розвитку виробництва та споживання мінеральних добрив в Україні”. Реєстраційний номер 0909. Прошу голосувати. [[10:16:39]] За-227 Рішення не прийнято, закон відхилено. По фракція? Будь ласка. Партія регіонів - 169, „Блок Тимошенко” – 2, "Наша Україна - Народна Самооборона" - 10, комуністів – 26, "Блок Литвина" - 20. Шановні колеги! Зараз ми маємо розглядати закон України "Про внесення змін до деяких законів України щодо зайнятості членів особистих селянських господарств" з пропозиціями Президента України від 24.04.2009. Реєстраційний номер 4043. Комітет просить перенести розгляд цього законопроекту. Будь ласка, Ярослав Михайлович.
Шановні колеги! Історія цього законопроекту вам відома. Необхідність написання цього законопроекту викликала колізія інструкції Держкомстату від 2005 року щодо порядку ведення господарського обліку в сільських, селищних та міських радах. Ця інструкція затверджена була наказом Держкомстату. Коли ми з вами в цій залі приймали законопроект, який мав би сприяти роботі фонду і по боротьбі з безробіттям на випадок безробіття і центрів зайнятості, під час другого читання була внесена поправка, яка втрутилася в статтю 8 Закону про особисті селянські господарства. В чому ж справа? Згідно цієї інструкції всі, непередбачено, що хтось може вийти із складу особистого селянського господарства. Людина, яка входить до особистого селянського господарства не має права на допомогу по безробіттю. Таким чином мільйони селян на Україні, які в силу різних причин зараз не працюють, колгоспи, радгоспи і фермерські господарства, ви знаєте що з ними сталося, вони опиняються і в статусі непрацюючих, і безробітних, і без допомоги. Законопроект цей коштує, якби не було вето, 400 мільйонів гривень і поширюється на 200 тисяч наших селян. Це невеликі гроші, але стосуються величезного масиву наших людей, які проживають на селі. Ми отримали, комітет отримав зауваження Президента в кінці квітня. Вчора, позавчора ми зібралися, тому що тільки 19-го ми отримали висновки Головного науково-експертного управління. Але у зв’язку з тим, що народні депутати України від „Блоку Юлії Тимошенко” члени Комітету з питань соціальної політики та праці не прийшли на засідання комітету, комітет не міг відбутися один раз і другий раз. Я, користуючись нагодою, сьогодні з цієї трибуни звертаюсь до керівництва фракції „Блоку Юлії Тимошенко”, я звертався до Івана Григоровича Кириленка особисто, звертаюся ще раз до вас. Будь ласка, зверніть увагу на роботу народних депутатів України фракції БЮТ в Комітеті з питань соціальної політики та праці. В Комітеті з питань соціальної політики та праці немає і не може мати елементів політиканства. Те, що зараз в нашому комітеті відбувається, повністю на совісті ваших народних депутатів, котрі постійно намагаються грати ігри: більшість і меншість. Цей законопроект потрібно було розглянути і прийняти якесь рішення. Тому я і за моїм підписом в зв’язку з відсутністю голови комітету і першого заступника, я звернувся з листом до Володимира Михайловича Литвина з проханням зняти цей законопроект сьогодні з розгляду, поставити на голосування про знаття його, тому що комітет не зібрався і з приводу реагування на зауваження Президента України не визначився.
Шановні колеги, є пропозиція підтримати звернення комітету і запропонувати комітету провести розгляд цього питання. Визначитися щодо зауважень Президента України. А в разі необхідності внести пропозиції щодо того, що нам належить зробити, щоби унормувати цю ситуацію, унормувати цю проблему. Немає заперечень? Відкладаємо розгляд цього питання на наступний пленарний тиждень. Дякую Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Сучасний стан та актуальні завдання подолання наслідків Чорнобильської катастрофи”. Реєстраційний номер 4316. Ви пам’ятаєте, що ми прийняли цей документ за основу. І в нас виникли різночитання з огляду на те, що були підтримані Верховною Радою України пропозиції про необхідність рекомендувати Кабінету Міністрів України визначитися щодо питання створення центрального органу виконавчої влади з питань, пов’язаних з подоланням наслідків Чорнобильської катастрофи. І остаточній редакції цей документ у зв’язку з цим не було проголосовано. Комітет допрацював проект постанови. І нам потрібно визначитися щодо рішення. Голова Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Анатолій Іванович Семинога. Будь ласка, Анатолію Івановичу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Зважаючи на вимогу Регламенту Верховної Ради України, численні звернення громадських чорнобильських організацій, Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи підготував і доопрацював проект постанови за результатами парламентських слухань. Постановою схвалюються рекомендації за результатами парламентських слухань, що відбулися 8 квітня цього року з урахуванням підсумків заслуховування цього питання на пленарному засіданні 17 квітня та робочої поїздки членів комітету на чолі з Головою Верховної Ради до Чорнобильської атомної станції, а також зустріч із трудовим колективом. Комітет пропонує прийняти проект постанови Верховної Ради України про рекомендації парламентських слухань на тему „Сучасний стан та актуальне подолання наслідків Чорнобильської катастрофи” в цілому з урахуванням наступних пропозицій до рекомендацій парламентських слухань. Перше. У пункті першому після пункту один доповнити новим підпунктом такого змісту. Розглянути питання щодо удосконалення відповідно до Конституції України системи державного управління подолання наслідків Чорнобильської катастрофи. Після пункту 12 доповнити новим підпунктом такого змісту. Забезпечити виконання статті 12 Закону України „Про загальні засади подальшої експлуатації і зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС та перетворення зруйнованого четвертого енергоблоку цієї АЕС на екологічно безпечну систему” щодо встановлення працівникам зупинених енергоблоків, а також працівникам об’єкту „Укриття” на період виведення Чорнобильської АЕС з експлуатації заробітної плати в розмірі не нижчому від середньої заробітної плати працівників відповідних професій та посад на діючих атомних електростанціях із збереженням пільг, передбачених законом України. З метою забезпечення ядерної безпеки та збереження кваліфікованих кадрів в Україні доповнити новим пунктом такого змісту: „Прискорити погодження необхідних матеріалів для утворення природного заповідника „Древлянський” в Житомирській області”. Пункт 13 викласти у такій редакції: „Вжити заходів для залучення в установленому порядку вітчизняних підприємств та трудових ресурсів до субпідрядних робіт по виконанню міжнародних проектів на промисловому майданчику Чорнобильської атомної станції”. Пункт 14 викласти у такій редакції: „Затвердити план заходів щодо інформаційного супроводу процесу зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС та перетворення об’єкту „Укриття” на екологічно безпечну систему з метою системного інформування українського суспільства та світової спільноти про хід виконання робіт”. Пункт другий викласти у такій редакції: „Національному банку України протягом місяця вжити заходів щодо забезпечення можливості отримання коштів громадянами, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, без обмежень сум.
Дайте можливість завершити. Будь ласка.
без обмежень сум та встановлення лімітів їх пенсійних рахунків в усіх без виключення банках України, особливо у тих банківських установах, щодо яких призначено тимчасові адміністрації”. Даний проект рішення узгоджений і підтриманий депутатами всіх фракцій, членами Комітету з екологічної політики. Я прошу підтримати дану постанову в цілому як постанову з урахуванням тих пропозицій, які напрацьовані комітетом.
Дякую. Адам Іванович Мартинюк, будь ласка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Володимир Михайлович, я до тієї пропозиції, що вносив голова комітету. Давайте ми поступимо таким чином: там, де Національному банку до 26 квітня вжити заходів, заберемо дату, бо вони практично цих заходів вживають, але заберемо дату до 26 квітня.
Адаме Івановичу, я вибачаюсь, справа в тому, що в пропозиціях і змінах, які ми внесли, є такий пункт.
Ми вилучили цей пункт і внесли нову.
Внесли новий. Там написано, що „в місячний термін з моменту прийняття постанови”.
Адам Іванович! В процесі доопрацювання.
Володимир Михайлович, краще. Да, я розумію, але краще не „місячний”, ніякий забрати, бо Національний банк почав уже цю роботу і робить. Ну може в місячний. Давайте тоді в місячний. Добре.
Шановні колеги, ми проводили виїзне засідання комітету на Чорнобильській атомній станції безпосередньо. Обговорювали проект цих рекомендацій, і ці пропозиції, які додатково пропонуються на ваш розгляд, вони по суті справи рекомендовані значною мірою безпосередньо працівниками Чорнобильської атомної станції. Тому з урахуванням оцих доповнень є прохання підтримати прийняття проекту постанови в цілому. Нема заперечень? Я ставлю на голосування про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Сучасний стан та актуальні завдання подолання наслідків Чорнобильської катастрофи" з урахуванням пропозицій, викладених головою комітету. Реєстраційний номер 4316. Прошу голосувати. [[10:28:11]] За-388 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови про погодження матеріалів вибору місця розташування земельних ділянок. Реєстраційний номер 4041. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Валерій Федорович Бевзенко. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, шановні запрошені! Вашій увазі пропонується підготовлений на повторне перше читання відповідно до Постанови Верховної Ради України від 5 березня 2005 року проект Постанови Верховної Ради України про погодження матеріалів вибору місця розташування земельних ділянок [[реєстраційний номер 4041]]. Під час доопрацювання зазначеного проекту постанови до комітету від суб’єктів законодавчої ініціативи надійшли пропозиції, які в основному зводились до наступного. Перше: пронумерувати всі окремі частини проекту постанови. Пропозиція врахована. Друге: пропозиція, згідно якої пропонувалось слова „Погодити матеріали місця розташування земельних ділянок” замінити словами: „Погодити матеріали вилучення земельних ділянок”. Відхилено, оскільки така пропозиція не узгоджується із частиною другою статті 151-ї Земельного кодексу України, якою визначено, що Верховною Радою України проводиться погодження матеріалів вибору місця розташування земельних ділянок на особливо цінних землях, а не на їх вилучення. Третє. Також відхилено пропозицію, згідно якої частину четверту постанови: щодо погодження матеріалів вибору місця розташування земельних ділянок ВАТ „Укрнафта” – пропонується доповнити словами „за умови виконання ВАТ „Укрнафта” всіх вимог закону щодо відновлення стану раніше отриманих земельних ділянок” та словами „на передачу якої на умовах оренди власником дана нотаріально посвідчена згода”, - як таку, що є нормою прямої дії, встановленою статтями 97-ю та 151-ю Земельним кодексом України і не потребує дублювання. Більше того, така згода власників земельних ділянок та довідка про рекультивацію раніше відпрацьованих земель міститься в направлених Кабінету Міністрів України матеріалах вибору місця розташування земельних ділянок. З огляду на вищевикладене, комітет пропонує даний проект постанови рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу та в цілому як постанову. Дякую за увагу.
Шановні колеги, ми декілька разів розглядали цей проект закону, не знаходили спільної підтримки. І у зв’язку з тим комітет доопрацював цей документ. Немає заперечень щодо того, щоб ми поставили його на голосування? Немає, да? Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу і в цілому проекту Постанови Верховної Ради України „Про погодження матеріалів, вибору місця розташування земельних ділянок”. Реєстраційний номер 4041. Прошу голосувати. [[10:31:50]] За-179 Рішення не прийнято. По фракціям. Партія регіонів – 147, "Блок Юлії Тимошенко" – 5, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 8, комуністи – 0, "Блок Литвина" – 19. Що робити з цим документом будемо, шановні колеги? Відхилений він вважається? Проект постанови [[реєстраційний номер 4041]] відхилений. Оголошується до розгляду Проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України від 5 червня 1996 року "Про встановлення іменних стипендій Верховної Ради України студентам вищих закладів". У нас доповідачі – заступник міністра освіти і науки Куликов Петро Мусійович і секретар Комітету. да, да. І секретар Комітету з питань науки і освіти Самойлик Катерина Семенівна. Шановні колеги, у зв’язку з тим, що у нас сьогодні величезний обсяг роботи, вношу пропозицію, щоб питання, які не стосуються другого читання, а також кадрові, тобто обрання суддів, ми розглядали за скороченою процедурою. Прошу підтримати цю пропозицію. [[10:33:19]] За-142 Рішення не прийнято. Будемо працювати відповідно до Регламенту. Будь ласка, Куликов Петро Мусійович, заступник міністра освіти і науки.
Вельмишановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! На ваш розгляд подається проект Постанови Верховної Ради про внесення змін до Постанови Верховної Ради України від 5 червня 1996 року про встановлення іменних стипендій Верховної Ради України студентам вищих закладів освіти. Проект підготовлено з метою приведення у відповідність розміру іменних та академічних стипендій, які застосувала Верховна Рада України для студентів вищих навчальних закладів, до розміру вищих академічних стипендій для цієї ж категорії стипендіатів, які запроваджені з 1 січня 2008 року. Причиною є те, що, починаючи з 2008 року, Верховна Рада України у законах України про Державний бюджет на відповідний рік сама встановлює розміри мінімальних академічних та соціальних стипендій для навчальних закладів різних категорій і від яких встановлюється розмір всіх інших стипендій, що існують в державі. На сьогодні урядовими рішеннями вибудована чітка система академічних стипендій, яка включає мінімальну стипендію, стипендію відмінника, академічні та іменні стипендії Кабінету Міністрів України, академічні стипендії Президента України. З 1 січня 2008 року розміри іменних та академічних стипендій Верховної Ради України для студентів вищих навчальних закладів не визначені. Прийняття проекту постанови сприятиме збереженню співвідношення між розмірами стипендій, заснованих різними гілками влади, як це і було протягом попередніх років. Розмір академічних стипендій Верховної Ради України буде визначено у абсолютних цифрах, як і розмір інших стипендій. А саме: для студентів вищих навчальних закладів першого і другого рівня акредитації – 850 гривень, для студентів вищих навчальних закладів третій і четвертий рівні акредитації – 900 гривень. Проект постанови погоджено з Міністерством фінансів, Міністерством економіки і Міністерством юстиції. Просимо підтримати.
Питання є. Будь ласка, запишіться на питання. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Колесніченко Вадим, фракція Партії регіонів.
Уважаемые коллеги, дело в том, что подобного в истории Украины еще не было, чтобы ставили вопрос об изменении стипендий в сторону уменьшения студентам. Это в то время, когда красивые, яркие слова заявляются о необходимости бороться за будущее нашей нации, за здоровье нашей нации. Мы что, обрекаем наших студентов на язву, гастрит, подработку в ночное время, чтобы они и так ничего не зная, потому что их лишают родного русского языка, заставляя украинизироваться, мы еще пытаемся их и лишить вообще-то право на проживание. Поэтому, я считаю, что подобный законопроект поддерживать нельзя. Подобное министерство нужно распускать и избрать нового министра образования, который будет отражать интересы Украины, украинского народа и будущее нашего государства. Спасибо.
Я прошу вибачення, шановні народні депутати! На сьогоднішній день стипендія Верховної Ради 638 гривень. Тобто питання йде підняти її на 260 гривень і щоб вона була якось відповідно. стипендія Президента тисячу гривень, стипендія Кабінету Міністрів 750 гривень. Тобто це треба зробити, якщо після прийняття закону зроблять перерахунки, доплатять по 260 гривень, тобто це питання не йде на зменшення.
Адам Мартинюк, будь ласка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Мене дивує, чи заступник міністра не знає, яку стипендію одержують студенти, чи він нас хоче мати, вибачте за непарламентське слово, за лохів. Сьогодні іменна стипендія Верховної Ради розраховується: підвищена стипендія студента скільки сьогодні коштує? І помножується на коефіцієнт 3,2. Підвищена стипендія студента сьогодні, якщо не помиляюсь, десь гривень 600-700 помножте на три і побачите, який буде коефіцієнт. Це один момент. Другий момент, чому ви вважаєте, що стипендія Верховної Ради для навчальних закладів мають носити назву академічних. При чому тут академія і академічні стипендії Верховної Ради. Якби ми давали стипендії для молодих вчених, це інша справа, академічні стипендії Верховної Ради. А до навчальних закладів, слово академічних абсолютно не в’яжеться і не підходить. Напевно, у міністерстві просто працюють люди, які не знають, що таке академія, і що таке навчання.
Шановний Адам Іванович! Дійсно відмінники отримують 600 гривень на сьогоднішній день. Да. Я зараз відповідаю, і те, що зараз питання стоїть про академічних і іменних стипендіях. Тому різниця є і ми. розбивка ця існує. І якщо ми візьмемо це, щоб було прийнято в 96-му році коефіцієнт 3,2, то дійсно це буде 1888 гривень, а тоді стипендія Президента буде в чотири і один рази і це буде 2000. А на сьогоднішній день вчитель, доцент ставка в нього 1900 гривень, тобто це дорівнює майже стипендії. Шановні депутати! Яке приймете рішення – ми будемо виконувати, тут питання.
Дякую! Сідайте, будь ласка. Катерина Семенівна Самойлик – секретар Комітету з питань науки і освіти, будь ласка.
Шановні колеги! Я хочу звернути вашу увагу, що пропонується проект постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради про встановлення іменних стипендій Верховної Ради України студентам вищих навчальних закладів. Чому я наче б то як альтернатива? Тільки тому що сказав Адам Іванович. Я на засіданні комітету висловила зауваження, що є високий статус стипендії Верховної Ради України і вона не може бути академічною, по-перше. І по-друге, ну це ми вперше зустрічаємося з таким фактом, коли Кабінет Міністрів України є автором постанови Верховної Ради України. Завжди постанови Верховної Ради України приймалися лише і ініціювалися лише народними депутатами України. Тільки у цьому плані, у цьому розмірі. тобто у цьому розрізі є і моя ініціатива. Я хочу вам сказати наступне, що дійсно у 96-му році засновано 500 стипендій: 175 – для І і ІІ рівня акредитації і 325 – для ІІІ-ІV рівнів акредитації. І їх розмір ми використовували обов’язково коефіцієнт. Але з 1 січня 2008 року, я прошу всіх послухати, Кабінет Міністрів України вирішив уніфікувати практично всі стипендії, залишивши більшу стипендію просто для Президента України, а всі інші повинні бути меншими, ці стипендії. Цим було викликано, що Кабінет Міністрів України вніс відповідну постанову, яку Петро Мусійович, він до неї ніякого відношення не має, але сьогодні презентував і саме цим викликано це. Вирішили в абсолютних цифрах і не більше, а ніж президентські. Адам Іванович правий. За нашою постановою стипендія для І-ІІ рівня акредитації повинна становити 1280, а для ІІІ-ІV – 1696. Для, сказали, які стипендії Президенту України 800 і 1000 гривень і Кабінету Міністрів 700 і 850 гривень. Я хочу звернути вашу увагу на винесений законопроект. Я минулий раз просила зняти цей законопроект, тому що ми , в принципі, не маємо права погіршувати ситуацію, ми не маємо права згідно Конституції зменшувати розмір стипендій, але в зв’язку з тим, що починаючи з 1998 року, 1997 року Кабінет Міністрів України вперто при всіх владах не виплачує стипендію цієї категорії дітей, ось і вирішив Кабінет Міністрів України все-таки внести даний законопроект. Звичайно, наш комітет прийняв рішення більшістю, більшістю голосів, неабсолютною більшістю, прийняв рішення підтримати рішення Кабінету Міністрів України, але я висловлюю свою точку зору і хочу сказати. Приймаючи цю постанову ми ігноруємо Конституцію України і значно зменшуємо соціальний захист студентів. І хочу наголосити, що в 1996 році саме ми прийняли цю постанову, яка сьогодні розглядається абсолютно її нова редакція.
Шановні колеги, у нас з цього приводу є два проекти постанови – урядовий, а також безпосередньо від комітету внесений, який представляла Катерина Семенівна Самойлик. Зараз, одну хвилиночку. Тому я просив би, шановні колеги, вас обмінятися думками з цього приводу. Прошу записатися на виступ. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Володимир Іванович Полохало, голова комітету. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Оскільки виникали питання про цифри і оскільки Верховна Рада зараз реєструє різні законопроекти про підтримку студентів, тому я хотів би, щоб ви звернули увагу на ці цифри, що то дає студентам. Сьогодні стипендія Верховної Ради України, яка була заснована в 1996 році [[це 500 іменних стипендій]], 532 гривні – для першого, другого рівня акредитації і 640 гривень, навіть менше трішечки, - третього, четвертого. Якщо ця постанова буде ухвалена чи постанова Катерини Семенівни, тому що, справді, тільки Верховна Рада може приймати постанови чи Кабінет Міністрів, тоді студенти, ці 500 стипендіатів іменних стипендій, будуть отримувати 900 гривень третього, четвертого [[збільшується суттєво]] і 750 гривень – для першого, другого рівня акредитації. Що не співмірно? Ми майже вдвічі менше сьогодні отримуємо, Верховна Рада відносно стипендій іменних, ніж Президент. Тому що президентська стипендія – 1000 гривень для третього, четвертого рівня акредитації, а першого, другого – 800. Кабінет Міністрів має іменні стипендії. Там 850 гривень і 700 гривень. Якщо ми хочемо сьогодні прийняти, поліпшити становище іменних стипендій, підняти іменний статус цієї стипендії, ця постанова збільшує стипендії сьогодні, а не завтра, під час виборчої кампанії. Вона має недоліки, безперечно, ми підтримуємо її на комітеті. Я абсолютно згоден з Катериною Семенівною, це має бути високий статус цієї стипендії, і має бути більшою, і вона має бути іменною. Тому ми підтримали цю постанову, яка все ж таки краща, ніж сьогоднішня ситуація. Якщо ми справді дбаємо про студентів і хочемо, щоб з завтрашнього дня ці 500 іменних стипендій мали більшу цифру, і студенти її отримали. Тому комітет просить Верховну Раду розглянути проект постанови номер 3302, внесений народним депутатом Катериною Самойлик, прийняти за основу і в цілому. Дякую за увагу.
Лілія Степанівна Григорович передає право на виступ В’ячеславу Кириленку.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну!” Шановні колеги, я думаю, що ми всі були студентами, присутні тут в залі, принаймні переважна більшість, і знаємо, що стипендії все одно ніколи не вистачає. І надалі її не буде вистачати також, ні іменної, ні будь-якої іншої. Тому, безумовно, це питання важливе, треба про студентів дбати, не забувати про те, що це – наше майбутнє, і приймати відповідні рішення. Але все-таки мене не полишає думка про те, що ми багато уваги приділяємо питанням прохідного абсолютно характеру. От зараз під стіни парламенту прийшли представники малого бізнесу. Вони протестують проти прийнятої урядом Тимошенко постанови 366, яка збільшила втричі внески для малого бізнесу до Пенсійного фонду. Люди на межі розорення, люди з усіх регіонів України, у них вимоги абсолютно соціально-економічного характеру. Виникає питання: чому у нас щодня багато часу іде на створення слідчих комісій, коли один клан проти іншого хоче розбору влаштувати, на інші прохідні питання, пов’язані з державними нагородами, заслуженими званнями і таке інше, а немає часу на простих людей, які із розпачу приїздять з усіх областей України сюди, до парламенту, потім ідуть до уряду, потім ідуть до Президента, потім ідуть в Український дім, в якому якась незрозуміла нарада про те, як уряд допомагає малому бізнесу. Бізнесу. Коли кожна чесна людина знає, що уряд цей малий бізнес нищить, нищить 2 мільйони людей і робить це нищівно і безапеляційно. Тому ви, шановні колеги, з різних боків можете сміятися, а можете хоч залитися своїм сміхом, але люди вам цього не пробачать. 2 мільйони людей от резолюції приносять під парламент. Вам же роздали кожному, а ви ніхто не хочете навіть на це звернути уваги. Тому я хочу сказати від імені малих підприємців, які про це попросили, що вони вимагають домогтися скасування неправомірної постанови уряду №366 від 14 квітня, яка збільшила внески до Пенсійного фонду і практично розорює зараз людей, та ввести мораторій на підвищення будь-яких зборів, податків, підвищення орендної плати малому та середньому бізнесу на період до кінця 2010 року. І ще й політичні вимоги у них уже є, пов’язані з мажоритарними виборами, із зменшенням кількості держслужбовців і таке інше. І я хочу сказати, Голова Верховної Ради пообіцяв днями, що законопроекти депутатської групи „За Україну!” 3668, 4200 на наступному пленарному тижні будуть поставлені на розгляд. А це саме законопроекти про мораторій на збільшення податкового навантаження, окрім акцизів, і про мораторій на перевірки малого бізнесу до кінця 2010 року. Шановні колеги, якщо ми всі, незалежно від кольору партквитка, проголосуємо за ці рішення, нам люди скажуть „Дякую”, і ми зробимо свій обов’язок. Дякую за увагу.
Шановні колеги, розгляд питання завершено. У нас є два проекти постанов з цього приводу: урядовий і від народних депутатів. У порядку їх реєстрації я буду ставити на голосування. Різниця між цими документами в тих сумах, які передбачається визначити як іменні стипендії Верховної Ради України для студентів. Першим ставиться на голосування проект Постанови Верховної Ради України про внесення змін до Постанови Верховної Ради України від 5 червня 1996 року "Про встановлення іменних стипендій Верховної Ради України студентам вищих навчальних закладів освіти", урядовий, реєстраційний номер 3302. Я ставлю на голосування про прийняття його за основу і в цілому. Прошу визначатись. [[10:51:30]] За-174 Рішення не прийнято. Тепер ставиться на голосування проект постанови, внесений народним депутатом Катериною Самойлик [[реєстраційний номер 3302-депутат]] : про внесення змін до Постанови Верховної Ради України „Про встановлення іменних стипендій Верховної Ради України студентам вищих навчальних закладів”. Прошу голосувати. [[10:52:07]] За-178 Рішення не прийнято. Проекти постанов відхилено. Шановні колеги, до вашого відома. Верховна Рада України має 500 іменних стипендій, і вона повинна була підвищити ці стипендії для студентів, які показують зразки в навчанні. Це питання абсолютно не політичне, але воля ваша. Вона не зрозуміла. Шановні колеги, питання обрання та звільнення суддів ми відкладаємо до 12 години 30 хвилин. Пропоную до розгляду питання про призначення позачергових місцевих виборів. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Подгорний Сергій Петрович. Я просив би вас загальне рішення, а потім я буду зачитувати кожну постанову – і будемо голосувати. Добре?
Шановна Президія, шановні народні депутати, шановні виборці! Вашій увазі пропонується розглянути 14 постанов щодо призначення позачергових виборів сільських, селищних і міських голів. 10 постанов – це призначення виборів сільських голів, із них одне рішення за рішенням референдуму, одне – за судовим вироком, 6 – за особистою заявою і 2 – у випадках смерті. Дві постанови – це призначення виборів селищних голів, обидва за власним бажанням написали заяви і дві постанови - це міські голови, Олександрівськ, Луганськ [[Артемівський район]] – за вироком суду і Малинський міський голова - там за рішенням ради. Комітет розглянув всі ці постанови, вони всі відповідають і всі документи відповідають законодавству, Управління Апарату Верховної Ради по зв’язках з місцевими органами влади, органами місцевого самоврядування вважає, що за результатами розгляду цих питань доцільно рекомендувати Верховній Раді України призначити позачергові вибори зазначених сільських, селищних, міських голів на 2 серпня у відповідності до Конституції і Закону про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних голів. Просимо підтримати постанови 4512, 4512-1 до 4512-12, а також постанов 4331-39. Дякую. Спасибі за увагу.
Дякую. Шановні колеги, ми з вами проголосували вже пакет із 38 постанов про проведення дочасних виборів 2 серпня. Нам треба визначитись щодо цих постанов для того, щоб в разі позитивного рішення проводилась відповідна підготовка робота. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України. Реєстраційний номер 4331-39 „Про призначення позачергових виборів малинського міського голови міста Малин Житомирської області”. [[10:55:29]] За-315 Рішення прийнято. 4512 – про призначення позачергових виборів коларівського сільського голови (Коларівська сільська рада Жовтневого району Миколаївської області). [[10:55:54]] За-309 Рішення прийнято. 4512-1 – про призначення позачергових виборів федунського сільського голови (Федунська сільська рада Шишатського району Полтавської області). [[10:56:18]] За-318 Рішення прийнято. 4512-2 – про призначення позачергових виборів підгайчиківського сільського голови (Підгайчиківська сільська рада Золочивського району Львівської області). [[10:56:46]] За-321 Рішення прийнято. 4512-3 – про призначення позачергових виборів толокунського сільського голови (Толокунська сільська рада Вишгородського району Київської області). [[10:57:10]] За-327 Рішення прийнято. 4512-4 - про призначення позачергових виборів олександрівського сільського голови (Олександрівська сільська рада Золочівського району Харкіської області). [[10:57:36]] За-318 Рішення прийнято. 4512-5 – про призначення позачергових виборів гринцівського сільського голови (Гринцівська сільська рада Лебединського району Сумської області). [[10:58:01]] За-327 Рішення прийнято. 4512-6, про призначення позачергових виборів веренчанського сільського голови [[Веренчанська сільська рада Застанівського району Чернівецької області]]. [[10:58:26]] За-339 Рішення прийнято. 4512-7 – про призначення позачергових виборів нараївського сільського голови (Нараївська сільська рада Галицького району Івано-Франківської області). [[10:58:50]] За-340 Рішення прийнято. 4512-8 – про призначення позачергових виборів граківського сільського голови (Граківська сільська рада Чугуївського району Харківської області). [[10:59:15]] За-337 Рішення прийнято. 4512-9 – про призначення позачергових виборів мирненського сільського голови (Мирненська сільська рада Горохівського району Волинської області). [[10:59:40]] За-336 Рішення прийнято. 4512-10 – про призначення позачергових виборів славгородського селищного голови (Славгородська селищна рада Синельниківського району Дніпропетровської області). [[11:00:05]] За-184 Рішення не прийнято. 4512-1 – про призначення позачергових виборів врадіївського селищного голови (Врадіївська селищна рада Врадіївського району Миколаївської області). [[11:00:33]] За-327 Рішення прийнято. 4512-12 - про призначення позачергових виборів олександрівського міського голови (місто Олександрівськ Артемівської районної ради міста Луганська Луганської області). [[11:01:02]] За-166 Рішення не прийнято. З приводу двох проектів постанов, щодо яких Верховна Рада України не прийняла позитивного рішення, я прошу комітет ще раз повернутися до розгляду цих комітетів. Шановні колеги! Тепер переходимо до другого читання. Зараз ми мали б розглядати проект закону про внесення змін до Закону України „Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності”. Комітет звернувся з листом і просить відкласти розгляд цього законопроекту у зв’язку з тим, що необхідно провести аналіз великого масиву документів дозвільного характеру щодо доцільності включення їх до цього переліку. Зараз Державним комітетом України з питань регуляторної політики та підприємництва здійснюється такий аналіз. Немає заперечень? Тоді відкладаємо? Оголошується проект Закону про оптові ринки сільськогосподарської продукції [[друге читання]]. Доповідач – заступник голови Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Сергій Миколайович Терещук. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! 18 вересня 2008 року був прийнятий в першому читанні законопроект народних депутатів Терещука, Кириленка, Полянчича, Ващук про оптові ринки сільськогосподарської продукції. Народними депутатами до другого читання було внесено 43 пропозиції. Всі пропозиції без виключення враховані. Пропозиції народного депутата Присяжнюка суттєво покращили законопроект, врахували дискусійні пропозиції народних депутатів Королевської, Терьохіна. Вони хоч і зменшують податкові пільги, але все-таки ми вважали, що це буде компромісом для того, щоб можна було прийняти законопроект в другому читанні і в цілому. Я хочу звернути вашу увагу, що в листопаді місяці нашим урядом було прийнято концепцію розвитку оптових ринків. Без прийняття вищезазначеного законопроекту концепція не може бути реалізована. Тому я звертаюся до вас, шановні депутати! Це законопроект не політичний, це законопроект, який потрібен сьогодні сільському господарству, законопроект який потрібен нашим громадянам, законопроект, який дасть можливість створити інфраструктуру аграрного ринку. Сільське господарство це не тільки виробництво, це реалізація, це інфраструктура. Тому я звертаюся до вас, шановні колеги народні депутати, проголосувати за вищезазначений законопроект з питань аграрної політики і земельних відносин розглянув вищезазначений законопроект і пропонує Верховній Раді проголосувати в другому читанні і проголосувати в цілому, як закон. Дякую за увагу!
Шановні колеги! А які запитання можуть бути? По поправках, якщо вони всі враховані, які можуть бути запитання? Давайте таким чином. Ми зараз визначимося щодо рішення щодо закону, а тоді ви представите свої запитання безпосередньо. Немає застережень? Шановні колеги! У зв’язку з тим, що всі пропозиції до цього закону враховані і комітет пропонує прийняти в другому читанні та в цілому, як закон, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому, як закон проекту Закону про оптові ринки сільськогосподарської продукції [[реєстраційний номер 2137]]. Прошу голосувати. [[11:05:24]] За-177 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання. [[11:05:46]] За-324 Рішення прийнято. Будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Можливо ми б зараз не відкинули закон, якби б до того дали слово. Головне юридичне управління зробило 12 суттєвих юридичних зауважень до цього проекту. Цей закон потрібно було б приймати. Але є речі, ну скажімо, ми втручаємося в систему оподаткування, а не саме на підставі цих законів, здійснюємо пільги, а треба передбачити зміни туди. Тому, на мій погляд, треба було врахувати ті пропозиції, які дало зараз і юридичне управління, треба було передбачити зараз, можливо перерву зробити, щоб комітет їх розглянув до кінця і врахував, і ми цей закон прийняли. Я за нього голосував і в такому варіанті, хоча я розумію, що тут дуже багато є погрішностей і саме юридичного плану. Їх треба врахувати, тому що абсолютно слушні зауваження Головного юридичного управління до другого читання. Вони пропонували зразу на повторне друге читання.
Шановні колеги, ми прийняли відповідне рішення. Я просив би комітет уважно вивчити зауваження Головного юридичного управління. Дякую вам. Оголошується до розгляду проект Закону про будівельні норми. Доповідач – заступник голови Комітету з питань будівництва, містобудування, житлово-комунального господарства та регіональної політики Сербін Юрій Сергійович, будь ласка. Костенко, будь ласка. Мікрофон. Є Сербін? Хто від комітету буде доповідати, будь ласка. Костенко, я мікрофон просив включити.
Шановний Володимире Михайловичу, я прошу ще раз поставити на голосування пропозицію за скороченою процедурою розглянути закони. У нас там дуже багато законів і які дуже важливі. То я, щоб.
Шановні колеги, коли ми підійдемо до розгляду в першому читанні, тоді ми поставимо. Зараз друге читання тут особлива процедура і не може бути скороченою. То давайте спочатку пройдемо цей розділ. Так є від комітету присутні люди чи ні? Ну я просив би, шановних колег і керівників комітетів припинити це неподобство. Ну ж немає людей, що ми будемо розглядати? Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державні нагороди України". Доповідач - Гордієнко Сергій Володимирович, секретар Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування.
Шановний головуючий, шановні колеги! Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні 11 березня 2009 року розглянув пропозиції, що надійшли від суб’єктів права законодавчої ініціативи до проекту Закону України „Про внесення змін до Закону України „Про державні нагороди України” [[реєстраційний номер 3058]], підготовленого до розгляду у другому читанні. Від народних депутатів України надійшло вісім поправок, п’ять із них враховано, дві частково. Комітет дійшов до висновку: рекомендувати Верховній Раді України прийняти зазначений проект закону в другому читанні за основу та в цілому. Є пропозиція перейти до розгляду поправок, що надійшли до цього закону.
Перша поправка врахована частково. Олег Ляшко не наполягає на ній? Ні. Друга врахована поправка.
Володимир Михайлович, тут одне питання. Головне науково-експертне управління рекомендувало б, що, можливо, і з цим погодилися саме члени комітету вже після того, що було б, напевно, правильніше, аби звучала назва статі так: „Виготовлення державних нагород та документів, що посвідчують нагородження ними”.
Немає застережень, якщо ця технічна правка буде врахована? Поправка третя. Юрія Кармазіна. Мікрофон Юрію Анатолійовичу.
Відхилена комітетом.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хочу зрозуміти логіку, можливо, я і не буду наполягати на своїй поправці, але я хочу зрозуміти логіку, чому ми ставимо питання, що виготовлення цих орденів, медалей і так далі здійснюється виключно банкнотно-монетним двором Національного банку України. Якщо, можливо, це могли здійснювати і інші установи, хто випускав з отриманням вимог відповідних стандартів. І це могли б бути і інші виробники, які б запропонували на основі тендерних процедур більш кращі умови. Тому, якщо я почую якусь відповідь, бо мотивації відхилення ніякої немає, то я можу змінити свою думку. Просив би дати мені відповідь. Дякую.
Дякую, Юрію Анатолійовичу. Третя і четверта поправки викликали жваву дискусію на засіданні комітету. Але більшістю голосів воно було відхилено, виходячи з того, що ми виготовляємо державні нагороди і цим мають, має займатися банкнотно-монетний двір Національного банку України.
Ви наполягаєте на цій поправці на голосування? Ні, не наполягає. Тоді знімається і ваша восьма поправка автоматично. Поправка четверта. Народний депутат Курпіль. Ви наполягаєте на ній? Ні. П’ята врахована частково. Будь ласка, народний депутат Курпіль, мікрофон.
Шановні колеги! Уже протягом багатьох десятиріч державні ювелірні заводи виготовляли дуже успішно багато державних нагород. Зокрема, йдеться про Львівський державний ювелірний завод. Ніяких претензій ніколи не було до виготовлення нагород на цьому підприємстві. Тому я вважаю, що таке обмеження і скорочення виготовлення державних нагород лише на банкнотному дворі, воно буде звужувати і якість, і позбавить конкурентного середовища. Які підстави для того, щоб позбавляти державні ювелірні заводи цих замовлень. Там працюють люди і вони втратять роботу просто. Для чого ми це робимо?
Будь ласка, позиція комітету.
Я ще раз підкреслюю, що дана пропозиція, це ви говорите про четверту поправку. Вона найшла жваву дискусію в ході засідання комітету, але більшістю голосів була відхилена. І тому я прошу, якщо ви наполягаєте, визначиться сесійному залу.
Ставиться на голосування. Зніміть голосування. Адам Мартинюк.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, ми можемо підтримати цю поправку, але тоді не треба даного закону. Ми ж приймаємо даний закон і встановлюємо чіткі правила, що всі державні нагороди від знака Президента, все чим нагороджує державу, все що держава виготовляє документи до них, повинні виготовлятися на єдиному підприємстві, яким є державний монетний двір, інших бути не може. Якщо ми хочемо інші, то треба зняти закон з розгляду, нехай виготовляють по тендеру хто як хочу, тому це зовсім інша суть закону. Прошу це врахувати при голосуванні.
Шановні колеги, ставлю на голосування поправку номер 4 народного депутата Курпіля. Прошу визначатися. [[11:14:46]] За-60 Рішення не прийнято. Поправка 5-та Анатолія Семиноги врахована частково. Не наполягаєте на ній? Ні. Відповідно поправка 8-ма Юрія Кармазіна знімається.
Вона саме виходить із логіки попередньої поправки і тому в комітеті її відхилили.
Шановні колеги, всі інші поправки враховані. Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття в другому читанні, в цілому як закон, проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про державні нагороди України”. Реєстраційний номер 3058. Прошу голосувати. [[11:15:42]] За-347 Закон прийнято. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про будівельні норми, 2587. Доповідач – заступник голови Комітету з питань будівництва, містобудування, житлово-комунального господарства та регіональної політики Сербін Юрій Сергійович. Будь ласка.
Шановні колеги! Я хочу повторити значення цього закону. Він не робить ніякої революції в будівельній галузі. Але, якщо ми приймем цей закон, то у нас будівельні норми отримають офіційний статус і тоді будуть всі будівельники, забудовники та проектанти виконувати ці будівельні норми. Бо, якщо зараз можна спокійно в суді спростувати любу будівельну норму і будувати так, як хто хоче. Що зроблено по цьому закону. Ми отримали 41 зауваження, 37 зауважень враховано. Було основне зауваження одне, це скасувати територіальні норми. Ми, в основному воно повторювалося, ми це зробили. Зараз до мене підійшов колега Володимир Федорович Бевзенко і дав ще одну пропозицію до статті 11. З моєї точки зору, вона не принципова і її можна було б врахувати. Пропозиція, коли ми дойдем до цієї статті, я її зачитаю. Все, дякую за увагу. Прошу прийняти закон у другому читанні і в цілому як закон. Комітет, це не моє рішення, а це рішення нашого комітету.
Шановні колеги, йдемо по поправках. 27-ма поправка. Народний депутат Горіна. Вона відхилена. Ви наполягаєте на ній? Ні. Поправка 28 народного депутата Яценка. Наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Уважаемые коллеги! В данном случае предлагается вывести из-под законодательства про государственные закупки покупку услуг по нормобудуванню. На самом деле это конкурентный рынок. Существует как минимум несколько институтов, которые могут это поставлять и должно быть на конкурентных засадах. Поэтому я бы просил мою поправку вынести на голосование и поддержать. Спасибо.
Ну, я можу пояснити цю поправку. У нас, на жаль, у нас, на жаль, залишилось дуже мало інститутів, які можуть розробляти державні будівельні норми. Мінрегіонбуд визначив ці головні інститути, виходячи з їх потенціалу і досвіду, як головні по розробці тих чи інших будівельних норм по зміні ДБН та всього іншого. Якщо ми зараз будемо гратися в Тендерну палату і у нас будуть вигравати ці тендери некваліфіковані інститути, то ми з вами дограємося невідомо до чого. Комітет проти цієї норми і я прошу не підтримувати поправки мого колеги. Не підтримувати. Бо ми, у нас зараз всі будуть бажаючи змінювати будівельні норми. Як виграються іноді тендери, ви знаєте. Що ми потім будемо мати, крім стійкої системи. Бо що таке ДБН? Це крім того, що норма та чи інша вона повинна бути пов’язана з іншими нормами. А їх більше трьохсоте цих збірників ДБН. І банк цих даних мають тільки галузеві інститути, і зараз вони після цього закону будуть, безумовно, в Інтернеті, але для цього потрібно мати досвід. І на кожний інститут, який розробляє є п’ять, шість фахівців не більше, які знають як пов’язати всі норми, щоб вони не протирічити один одному. Я категорично проти, ну зал хай визначається і комітет теж проти.
Шановні колеги, поправка 28 і 29 Яценка і Кармазіна зводяться до того, щоб частину другу статті 9 виключити. Аргументація з одного і з іншого боку прозвучала. Тому я ставлю на голосування поправку номер 28. Прошу, шановні колеги, визначатись. [[11:20:15]] За-170 Поправка не підтримана. Ну відповідно 29-та поправка також знімається. Так, поправка народного депутата Горіної, 27-ма. Будь ласка.
Но это, фактически, тоже самое только в другой интерпретации. Суть идет о том, я понимаю о чем сейчас говорил господин Сербин, о специфике и ограниченном количестве специалистов в тех организациях, которые будут этим заниматься, но правило должно работать всегда. Государственные закупки должны проходить на тендерных условиях. Пускай министерство определяет перечень организаций, которые могут принимать в этом участие, но все равно должен быть конкурс. Это первая часть моей поправки. А вторая часть поправки состоит в том, что те фонды, сберегательные фонды будивельных норм, которые будут созданы, чтобы просто было четко отмечено, что дополнительных финансовых ресурсов из государственного бюджета на их создание создано не будет, что деньги дополнительные не нужны. Спасибо.
Якщо можна, Володимир Михайлович, я відповім. Ну з першого питання я хочу відповісти шановній колезі. Знову нагадую, визначений всього один інститут по кожному напрямку. Визначений. Більше у нас немає. Немає тому, що все інше. люди. це специфічна робота і є тільки в цьому інституті, ну, може один, ще два фахівця. Не можна це робить. А з приводу другої поправки, половини правки, яка звучить „створення та зберігання фондів будівельних норм здійснюються в межах коштів, виділених на фінансування робіт” це можна підтримати. А першою ми просто безлад внесем. Ми будем ставить галочку, будем затягувать, будем іти на одного виконавця і звітувать, що все хорошо. А толку з того? Ми ж уже самі собі не довіряємо і робим тільки шкоду! Ось вам приклад Міноборони. Тендери проводились, ковбаса вдвічі закупалась дорожче, ніж на. Так ціна цих тендерів?
Мікрофон, Горіна, будь ласка.
Я понимаю, что если предыдущие две поправки не были поддержаны фактически с первой части, давайте частично мою поправку врахуемо для того, чтобы хотя бы дополнительных денег точно на эти фонды не выделялось.
Я не знаю як скаже комітет, но я підтримую. Можна другу половину прийняти.
Шановні колеги, я поставлю тоді цю поправку в двох частинах. Зачитаю її. Спочатку за одну проголосуєм, потім за іншу. Нема. Тим паче, що комітет підтримує. Йдеться. Перша частина. „Частину другу статті 9 викласти в такій редакції: закупівля робіт із нормування у будівництві за державні кошти здійснюється шляхом проведення торгів [[конкурсів, тендерів]] ”. Я ставлю на голосування цю частину поправки. Прошу визначатися. [[11:23:27]] За-236 Поправка підтримана. Тоді ставлю другу частину поправки: „Створення та зберігання фондів будівельних норм здійснюється в межах коштів, виділених на фінансування робіт з нормування у будівництві і не потребує додатково фінансування з Державного бюджету України та місцевих бюджетів”. [[11:23:59]] За-320 Рішення прийнято. Будь ласка, мікрофон. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Ми асболютно правильно зробили, проголосувавши 27-му поправку Горіної. Але якщо ми проголосували поправку Горіної, то, значить, частину другу статті 9 згідно і моєї поправки треба виключити, тому що існування поправки Горіної і існування частини другої в тому варіанті, в якому вона була пропонувалася, воно разом неможливо, вони взаємно виключені, Володимир Михайлович. Тому оголосіть, будь ласка, тоді, чи вона виключена чи ставте на голосування про її ліквідацію, цієї частини другої. Дякую.
Шановні колеги, ставлю до вашого відома, що поправка не може бути ця виключена, оскільки Верховна Рада не підтримала. Разом з тим, ми маємо бути свідомі і того, що Тендерна палата безсмертна у тому рішенні, у якому ви проголосували, шановні колеги. Отак тепер так і буде тепер: як не миттем, так катанням намагаємося втиснути те, що не втискується. [[Ш у м у з а л і]] Так тепер і те, і те є. Прошу вас, будь ласка, йдемо далі по поправках. [[Ш у м у з а л і]] Так не може бути, правильно. Поправка 36, народного депутата Бевзенка. Наполягаєте на ній? Не наполягає, да?
Шановний Володимир Михайлович, є поправка Бевзенка. Ми підійшли до статті 11-ї, в якій пропонує таку фразу. Він здав тільки зараз. „Не підлягають застосуванню положення будівельних норм, які суперечать законам України та рішенням Кабінету Міністрів України”. З моєї точки зору, це масло масляне, але все ж таки давайте підтримаємо.
Що, ви пропонуєте підтримати поправку?
Підтримати, да.
А комітет відхилив її.
Так ні, цього не було взагалі.
Я маю на увазі 36 поправку.
Я маю на увазі, що першу половину можна прийняти.
Ну, давайте так, шановні колеги: ми будемо визначатися позицію комітету, а не будемо зараз імпровізувати, коли ми прийшли в сесійний зал. Тому може голосуватись тільки поправка 36, якщо народний депутат наполягає. Я її ставлю на голосування, все. 36-та. Йде голосування вже. [[11:26:55]] За-2 Рішення не прийнято. Поправки інші враховані. Всі інші поправки враховані. Хто полягає на своїх поправках, які враховані частково, можливо? Будь ласка, остаточна позиція комітету.
Комітет вважає, що закон прийняти у другому читанні і в цілому. Є таке прохання.
Ставлю на голосування пропозицію комітету: про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону „Про будівельні норми” [[реєстраційний номер 2587]]. [[11:27:48]] За-187 Рішення не прийнято.
Ну, є пропозиція все ж таки повернутися до поправки Горіної і до точки зору комітету. Я обґрунтував, тому не голосувала наша фракція, щоб не було протиріч.
До якої поправки?
До поправки Горіної. Там же є 2 взаємовиключаючих положення. Перше положення: Горіна.
Шановні колеги, поправка проголосована, повернутися ми не можемо. Давайте поступимо таким чином, по закону: на повторне друге читання. От і все. І розібратися із тим, що там запропонувалося. І публічно при чому сказати про це. Я ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання проекту Закону про будівельні норми. Реєстраційний номер 2587. [[11:28:50]] За-312 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про господарські товариства" щодо нерозповсюдження дії обмеження кількості учасників на зареєстровані товариства з обмеженою відповідальністю, реєстраційний номер 2081. Доповідач – Слободян Олександр Олександрович від Комітету з питань економічної політики.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Я коротенько нагадаю суть цього законопроекту. 20 травня 2007 року вступив в дію Закону України „Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняття Цивільного кодексу України”. Цим законом внесена зміна до статті 50 Закону України "Про господарські товариства”, в якій встановлюється максимальна кількість учасників товариств з обмеженою відповідальністю в кількості 10 осіб. Відповідно до цих змін, якщо товариства протягом одного року не зменшать кількість засновників до 10 чоловік, то в судовому порядку таке товариство має перетворитися у відкрите акціонерне товариство або ліквідуватися. Слід відмітити, що на момент прийняття цих змін в Україні було зареєстровано 1 мільйон 186 тисяч товариств з обмеженою відповідальністю, значна частина яких налічує більше 10 засновників. На наш погляд, обмеження кількості засновників до 10 осіб створило особливу проблему для сільськогосподарських товариств, які не мають належного матеріального та фахового забезпечення для вчинення дій для. по реорганізації, в тому числі створює масу конфліктних ситуацій. Крім того, я хочу нагадати, що сьогодні мінімальний статутний капітал товариства з обмеженою відповідальністю становить 100 мінімальних зарплат, а акціонерних товариств – 1250 мінімальних зарплат. Перетворення товариства в акціонерне товариство вимагає значного збільшення статутного капіталу, що спричинить економічні втрати країни через масову ліквідацію суб’єктів господарювання. Комітет економічної політики на своєму засіданні одноголосно підтримав цей законопроект, не підтримавши інші поправки, поскільки законопроект стосується тільки однієї статті – статті 50 Закону „Про господарські товариства”. Прошу підтримати позицію комітету.
Шановні колеги! Давайте по поправках підемо. Перша поправка Валерія Писаренко, вона відхилена, ви наполягаєте на ній? Ні. Народний депутат Воропаєв, друга поправка, наполягаєте на ній? Ні. Валерій Писаренко, четверта поправка, наполягаєте? Ні. П’ята? Ні. Якщо ви не наполягаєте, шановні колеги, тут Володимир Бондаренко, наполягає на своїй поправці? Ні. Анатолій Семинога? Дев’ята поправка, наполягає? Ні. Писаренко і Воропаєв не наполягають, отже у нас є всі підстави ставити на голосування. Так? Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні і в цілому, як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про господарські товариства” щодо нерозповсюдження дії обмеження кількості учасників на зареєстровані товариства з обмеженою відповідальністю. Реєстраційний номер 2081. [[11:32:41]] За-338 Закон прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо вдосконалення процедур банкрутства та особливостей ліцензування діяльності арбітражних керуючих]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Олександр Миколайович Бондар. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! На ваш розгляд виносяться дуже важливий і складний закон, який врегульовує процедури банкрутства і особливості ліцензування діяльності арбітражних керуючих в другому читанні. Важливість цього закону передбачена тим, що механізми банкрутства, санації і діяльності арбітражних керуючих мають багато нарікань зараз, у зв’язку з чим був накладений мораторій на відчуження майна в процедурах банкрутства і було завдання розробити три законопроекти уряду, які регламентують порядок банкрутства санації підприємств. Одним з таких законів є закон, який я доповідаю від комітету, актуальність закону викликана тим, що зараз криза і дуже багато підприємств підпадають під ці процедури, і треба удосконалити режим цих процедур, особливо діяльності арбітражних керуючих, які повинні займатися цими процедурами в період санації банкрутства. Нагадаю шановним колегам народним депутатам, що основною метою проекту закону є вирішення питань щодо більш ефективного функціонування державних підприємств та підприємств у статутному фонді, яких частка державної власності перевищує 25 відсотків. Для доопрацювання цього законопроекту при комітеті з питань економічної політики була створена робоча група, яка доопрацьовувала цей законопроект, до складу членів робочої групи були залучені провідні фахівці Державного департаменту з питань банкрутства і кращі спеціалісти, представники арбітражних керуючих. Було відпрацьовано багато суттєвих пропозицій, які увійшли до порівняльної таблиці, оскільки ця робоча група працювала під комітетом, який я очолюю, то більшість поправок внесено від мого імені. Це фактично узагальнюючі узгоджені пропозиції, які вноситься до цього закону. Також проектом передбачається внести зміни до закону про ліцензування певних видів господарської діяльності в частині особливості ліцензування діяльності арбітражних керуючих. Ці особливості спрямовані на посилення контролю зі сторони державного органу з питань банкрутства за виконанням арбітражними керуючими повноважень, розпорядників майна, керуючих, санацію, ліквідаторів у вході впровадження справи про банкрутство підприємств боржників. На думку комітету всі ці пропозиції мають значно посилити контроль за процесами банкрутства, при цьому зробити їх більш прозорими і актуальними на період кризи, так і надалі. Враховуючи викладене, Комітет з питань економічної політики рекомендую Верховній Раді України прийняти цей законопроект в другому читанні та в цілому. Прошу підтримати думку комітету. Дякую за увагу! Шановні колеги! Не враховано всього дві поправки нашого колеги народного депутата Круця, це 14-та поправка. Ви наполягаєте на ній? Не наполягаєте на своїх поправках? Тоді всі інші поправки враховані, комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Немає заперечень? Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо вдосконалення процедур банкрутства та особливості ліцензування діяльності арбітражних керуючих]] як закон. Реєстраційний номер 2148. Тобто в другому читанні і в цілому як закон. [[11:36:59]] За-193 Рішення не прийнято. Може, шановні колеги, тепер дослухаємося до рекомендацій Головного юридичного Управління на повторне друге читання? Я ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу голосувати. На повторне друге. [[11:37:30]] За-191 Рішення не прийнято. Закон відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо формування статутних капіталів господарських товариств]]. Реєстраційний номер 2639. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Юрій Миколайович Воропаєв. Будь ласка.
Добрый день, уважаемые коллеги! Хочу вам напомнить, мы этот закон уже рассматривали в первом чтении. Комитет рассмотрел данный законопроект и поправки к нему и принял решение рекомендовать Верховной Раде Украины поддержать его во втором чтении и в целом. Хотел бы ваше внимание обратить на то, что к этому законопроекту есть зауваження заступника керівника головного управління Мілованова. Речь идет в отношении только одного документа, который здесь предусмотрен, это подтверждение физлицом своей декларации источника доходов для формирования уставных фондов банков. Хотел бы напомнить о том, что банки, финансовые учреждения, они формируют свой уставной фонд в соответствии не только с Законом о хозобществах, но также еще и с Законом о банках и банковской деятельности, которые имеют свою отдельную специфику. Кроме этого, есть по этому вопросу еще рекомендации ФАТФ и директивы ЕС, для того чтобы было конкретно видно, прозрачно видно, за счет каких денег формируются уставные фонды банков. Поэтому данная рекомендация главного управления, она противоречит Закону о банках и банковской деятельности, и в данном случае она, по-моему, не совсем корректна. В чем суть этого закона? Предлагается разрешить формировать уставные фонды государственных банков за счет бюджетных средств, это нормально, это правильно. Кроме того, хотел бы напомнить о том, что мы с вами приняли здесь, в Верховной Раде Украины, закон, который позволяет государству в настоящее время, в кризисное время также за счет бюджетных средств формировать уставные фонды банка, поддерживать их. Рекомендация нашего комитета Верховной Раде Украины – принять его в целом.
Шановні колеги, по поправках. Анатолій Семинога, наполягаєте на вашій поправці? Ні. Юрій Кармазін, третя поправка, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хочу, щоб ви замислилися. Я пропоную перше речення частини третьої статті 86 Господарського кодексу України викласти в такій редакції, і скажу, чим воно відрізняється від того, що пропонується зараз в чинній редакції. Редакцію пропоную таку: забороняється використовувати для формування статутного фонду товариства кошти, одержані в кредит та під заставу, так як і там, бюджетні кошті. А тут в дужках пишу „крім випадків формування статутних капіталів державних банків, встановлених законом про Державний бюджет України на відповідний рік”. Саме тому, що у нас зараз фінансова криза, шановні народні депутати, тому ми маємо передбачити, що можуть бути випадки формування цих статутних капіталів державних банків. В тому ж проекті, який пропонується, там просто відсилка до закону і все. „Встановлених законом для банків” там написано. Тому я не розумію чому це покращує закон, чому комітет цього не врахував. Всього-на-всього. Спасибі.
Хотел бы ваше внимание обратить на следующее. Разница между тем, что предлагается данным законопроектом и поправка господина Кармазина заключается в следующем. Закон разрешает вот в нынешнем виде, который предлагает комитет вам, разрешает формировать уставные фонды банков и финансовых учреждений за счет бюджетных средств. Поправка Кармазина говорит, не всех банков, а только государственных банков. Но вы вспомните, пожалуйста, мы, если не ошибаюсь, в октябре месяце приняли закон о невидкладных заходах по поддержанию финансовой системы, на основании которой были разработаны постановления Национального банка Украины, Кабинетом Министров Украины о рекапитализации коммерческих банков. Это означает, что, если мы примем поправку Кармазина, государство не сможет поддержать коммерческие банки и дать деньги на покупку их акций.
Шановні колеги, ставиться на голосування – прошу уваги! – поправка №3 народного депутата Кармазіна. [[11:42:54]] За-14 Поправка не підтримана. Поправка 5-та Юрія Кармазіна. Ну вона по суті аналогічною є. Якщо Верховна Рада не підтримала, то очевидно нема потреби її далі обговорювати. Будь ласка, комітет що пропонує нам, прийняти?
Принять в целом закон.
Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція комітету: про прийняття в другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо формування статутних капіталів господарських товариств [[реєстраційний номер 2639]]. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[11:43:51]] За-167 Рішення не підтримано. Яка пропозиція комітету? На повторне друге? Ставлю на голосування про направлення проекту закону на повторне друге читання [[реєстраційний номер 2639]]. [[11:44:21]] За-329 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства про господарські товариства [[друге читання]]. Доповідач – Воропаєв Юрій Миколайович.
Комитет рассмотрел данный законопроект [[3285]]. К нему поступили поправки различных народных депутатов Украины. Все они до единой учтены в этом законопроекте. И комитет рекомендует Верховной Раде Украины принять этот законопроект во втором чтении и в целом. Хотел бы напомнить всем нам о том, что был принят нами Закон «Об акционерных обществах», который уже вступил в законную силу. И данный законопроект подавался Кабинетом Министров Украины еще до вступления в силу и принятия этого Закона «Об акционерных обществах». Поэтому многие вещи, которые заложены в этот законопроект Кабмином, они созвучны и отвечают тому закону, который мы с вами приняли. Ну, в некоторых частях он как бы противоречит и поэтому народные депутаты, подав свои поправки привели в соответствие два этих законопроекта. Хотел бы также обратить внимание на то, что главное научно-экспертное управление после рассмотрения нами его в первом чтении подало свои замечания к данному законопроекту, которые были в полном объеме учтены при доработке до второго чтения. Были также поданы замечания еще одним Главным управлением Верховной Рады Украины, но они касаются не поправок к самому этому законопроекту, фактически, а они уже пошли дальше. Они уже дорабатывают те вещи, которые мы полностью не учли в нашем Законе «Об акционерных обществах». Мне кажется, это предмет, и так считает наше комитет, что это – предмет рассмотрения отдельного законопроекта после того, как мы с вами все вместе поэкспериментируем и поработаем над законом, который уже принят. Поэтому еще раз говорю о том, что комитет рекомендует Верховной Раде Украины принять данный законопроект во втором чтении и в целом.
Шановні колеги, всі пропозиції до цього закону враховані комітетом. Відтак я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні та в цілому як закону проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства про господарські товариства, реєстраційний номер 3285. Прошу голосувати. [[11:47:34]] За-208 Рішення не прийнято. Я просив би якусь логіку пояснити, урядові документи. Давайте не будемо їх вносити і розглядати. На повторне друге читання, ставлю цю пропозицію на голосування. Реєстраційний номер 3285. [[11:48:09]] За-340 Рішення прийнято. Ставиться на голосування проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Віктор Вікторович Шемчук. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітетом Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підготовлено до другого читання проект Закону України „Про внесення змін до Кодексу про адмінправопорушення”. Зазначеним законопроектом пропонується внести зміни до статей 107 та 238 Кодексу України про адмінправопорушення з метою подальшого вдосконалення державного регулювання правовідносин щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення карантину тварин та інших ветеринарно-санітарних правил. Прийняття цього закону дозволить привести Кодекс України про адмінправопорушення у відповідність до інших нормативно-правових документів, які регламентують діяльність органів державної ветеринарної медицини; дасть змогу вдосконалити правове регулювання діяльності органів державного ветеринарно-санітарного нагляду, до яких відносяться підрозділи ветеринарної міліції; посилити ефективність заходів з нагляду у сфері якості та безпеки харчових продуктів, підконтрольних ветеринарній службі; а також підвищити безпечність продукції, яка надходить на споживчий ринок України. До проекту Закону суб’єктами права законодавчої ініціативи було подано п’ять поправок. При його опрацюванні та підготовці до другого читання чотири з них було враховано повністю та одну враховано редакційно. На своєму засіданні 15 квітня цього року комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення у другому читанні та в цілому як закон. Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради зазначений законопроект завізовано без зауважень. Прошу підтримати.
Шановні колеги, прошу уваги. Всі пропозиції до цього закону враховані. Головне юридичне управління зауважень до доопрацьованого документу не має. Ставиться на голосування проект Закону України про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення для прийняття його у другому читанні і в цілому як закон. Реєстраційний номер 2609. Прошу голосувати. [[11:50:44]] За-292 Закон прийнято. Оголошується до розгляду про внесення Проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо протидії хабарництву]]. Реєстраційний номер 3428. Доповідач – Швець Віктор Дмитрович. Будь ласка, Віктор Дмитрович. Так, щоб до перерви ми завершили розгляд.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підготував до розгляду в другому читанні проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо протидії хабарництву. Я хочу вам нагадати, що в першому читанні цей законопроект проголосувала конституційна більшість Верховної Ради. Це означає, що парламент одностайно підтримує ідею посилення відповідальності за хабарництво, в тому числі вчинене слідчими, прокурорами та суддями. Комітет уважно підійшов до розгляду цього законопроекту. Адже відповідальність за хабарництво вважається усталеною ще з часів радянської влади. Ці норми ніби-то відпрацьовані та не потребують змін, але це виявилося не зовсім так. Наприклад, у примітці до статті 368 є посилання на Закон „Про державну службу”, але немає посилання на закон «Про службу в органах місцевого самоврядування». Цей закон приймався після Кримінального кодексу і тоді просто забули його внести до примітки статті 368 Кримінального кодексу. Це була очевидна прогалина і ми зараз цю прогалину усуваємо. Які ще зміни пропонується внести? Покарання в частині третій статті 368«Одержання хабара» у вигляді ув’язнення від 8 до 12 років замінено терміном від 10 до 15 років. Знижено суму хабара в особливо великому розмірі, сьогодні це 150 тисяч гривень, а законопроектом пропонується близько 90 тисяч, або 300 неоподаткованих мінімумів. Судді, прокурори та слідчі віднесені до осіб, які займають особливо відповідальне становище. Автор цього законопроекту пропонував зробити шість частин у статті 368, передбачивши там суворі покарання для суддів, слідчих та прокурорів. Такий підхід в комітеті ще буде змінений, оскільки він суттєво змінював вигляд цієї статті, яка є загальною для цих хабарників. Комітет запропонував передбачити таку відповідальність у спеціальних статтях за злочини правоохоронців. Це три статті: за завідомо незаконні затримання, привід або арешт, притягнення за завідомо невинного до кримінальної відповідальності та постанова завідомо неправосудного вироку. Якщо такі дії поєднані з одержанням хабара у великому розмірі, вони караються позбавленням волі на строк від 10 до 15 років позбавлення волі і обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до 3 років з конфіскацією майна. А якщо вони поєднані з одержанням хабара в особливо великих розмірах, то карається довічним позбавленням волі з конфіскацією майна. Також ми встановили, що амністія ніколи не буде поширюватися на осіб, засуджених за одержання хабара в особливо великих розмірах.
Будь ласка, завершуйте.
Особу, яка займає особливо відповідальне становище. Загалом до законопроекту надійшло 24 поправки, з яких 17 враховано повністю або частково, решта відхилена. В порівняльній таблиці всі мотиви викладені. Таким чином комітет пропонує ухвалити цей законопроект в другому читанні та в цілому, як закон. Дякую за увагу.
Шановні колеги, пропозиція комітету відома, а тепер якщо наполягають на поправках, підемо по поправках. Четверта, Юрій Кармазін, наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я вдячний комітету за те, що враховував частину моїх поправок і за те, що він в принципі зробив правильно, я погоджуюсь з тим, що сказав голова комітету зараз, коли він вніс прокурорів, слідчих і все інше в спеціальні норми. Але суть мого підходу в тому заключається, що я хочу дати трішки менше зазору для суддів. Тому в статті 368 покарання, я пропоную записати „карається штрафом у 2 тисячі неоподаткованих мінімумів”, але не так як записано «від 750 до однієї» цей люфт, а чітко встановити 2 тисячі і позбавленням волі на п’ять років, а не так, як пропонуєтьсявід 2-х до 5-ти. І максимально позбавити права займатися певною діяльністю протягом 10 років і конфіскацію майна. Така моя пропозиція і мені не зрозуміло, чому вона не врахована, адже це не такий антикорупційний законопроект , який має однією із своїх.
Будь ласка.
Шановний Юрій Анатолійович! Ми дуже уважно віднеслися до вашої поправки, але справа в тому, що ваша пропозиція відносно того, щоб встановити конкретний вид покарання, вона дещо порушує принцип індивідуалізації покарання, по-перше. По-друге, що стосується правки в частині того, щоб на десять років заборонити займати певні посади, воно прямо суперечить чинній редакції Кримінального кодексу. І законом встановлено не більше трьох років.
Ставиться на голосування поправка четверта Юрія Кармазіна.
Тобто ми можемо вашу правку, але це треба змінити відповідні положення Кримінально.
Голосується четверта поправка Юрія Кармазіна.
Просимо відхилити [[11:56:54]] За-49
Рішення не прийнято. П’ята поправка Юрія Кармазіна.
Шановні народні депутати! Юрій Кармазін. Я дякую тим, хто підтримав такий підхід. Я переконаний, що ми все одно прийдемо до зміни до загальної частини Кримінального кодексу, бо там максимально на три роки можна позбавити. Ну уявіть собі: людина „наколядувала” на кілька мільйонів чи мільярдів. Потім на три роки позбавили і через три роки вона вийшла і знову займає посади. Ну це не логічно! Тому я і звертаюся до комітету. Шановні, давайте будемо вносити зміни і до загальної частини кодексу. А тут я пропоную викласти в такій редакції: „Одержання хабара у великому розмірі, або за попередньою змовою групою осіб, або повторно, або поєднано з вимаганням хабара, карається позбавленням волі на 10 років”, безальтернативно – 10 років, „і право обіймати певні посади та займатися певною діяльністю і конфіскацію майна”. Я думаю, що це не дасть люфта, де за кожен рік ще беруть по 10 тисяч. От скинути 5 років – 50 взяли.
Шановні колеги! Я вже мотивував позицію комітету з цього приводу. Якщо погодитеся з пропозицією Юрія Анатолійовича Кармазіна, тоді порушується принцип індивідуалізації покарання, по-перше. По-друге, що стосується обмеження права займати відповідні посади, то сам Юрій Анатолійович розуміє, що ми не можемо в цьому законі зараз це включити, оскільки є відповідні положення Кримінальному кодексі і туди спочатку треба внести зміни. Але комітет підтримує такі ваші намагання посилити відповідальність, в тому числі і щодо займання певних посади. Але внесіть законопроект і комітет буде підтримувати цей законопроект. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 5 Юрія Кармазіна. [[11:58:59]] За-26 Поправка не підтримана. Шановні колеги, прохання, до завершення розгляду цього питання продовжити засідання, а потім ми 30 хвилин оголосимо перерву. Нема заперечень? Дякую. Поправка номер 6 Юрія Кармазіна. Тут уже 15 років пропонується.
Дякую. Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, мова іде про те, що це частина третя, де передбачається кримінальна відповідальність за одержання хабаря в особливо великому розмірі. Оці мільйони, мільярди все, що зараз відбувається, я пропоную, щоб воно каралося позбавленням волі на 15 років і право обіймати певні посади, займатися певною діяльністю протягом 15 років і конфіскація майна. Очевидно, що це автоматом має бути внесено до загальної частини кодексу. Я вважав, що це буде автоматом. Ні - то тепер будемо вносити ще й до загальної частини Кримінального кодексу. Але я порівнюю це з. суспільство має порівняти це з найважчим, найтяжчим злочином і тому так і ставиться безальтернативно 15 років. Я не погоджуюся з тим, що це заважає індивідуалізації. Є випадки, коли можна індивідуалізувати ці речі. Але має суспільство чітко визначити, що ми проти цього явища. Крапка.
Юрій Анатолійовичу, ви ж колись були суддею, розумієте, що якщо ми напишемо 15 років, то функція судів буде зводитися тільки відносно того, щоб судити винність цієї особи і записати 15 років. Але в Кримінальному кодексі є відповідні положення, які зобов’язують суд враховувати і деякі інші обставини, які, наприклад, пом’якшують відповідальність цієї особи. Тому комітет проти вашої поправки і вважає, що, але ми частково її задовільнили, оскільки ми пропонуємо встановити відповідальність на рівні від 10 до 15 років. Тобто максимальна міра покарання збігається з вашою пропозицією. А в частині позбавлення права займати посади, я вже про це казав. Прошу відхилити цю поправку.
Вноситься на голосування поправка шоста Юрія Кармазіна. [[12:01:24]] За-18 Рішення не прийнято. Поправка восьма Юрія Кармазіна. Вона по суті справи аналогічна. Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Дякую, Володимир Михайлович, що ви знайомитесь з поправками, вона дійсно має аналогію. Слава Богу, що комітет підняв санкцію вже до 15 років, як це відмічалося. Я пропоную з цієї статті, нагадую вам, це частина четверта – „Одержання хабаря в надзвичайно великому розмірі”. Тобто супер-супер-супер, да, розмір? Значить, що пропонується мною: „карається позбавленням волі 15 років з позбавленням права обіймати певні посади та певної діяльності і конфіскація майна”. Тому я вважаю, що абсолютно правильно, це в надзвичайно великому, коли ми напишемо 15 років безальтернативно. Ми ж не кажемо, розстріл. Бо розстрілу у нас немає. І вищу міру покарань. Але це, мені здається, цивілізована норма, в багатьох країнах світу таке є. І не дає можливість суду робити люфт. Ось що це, ще дуже важливе.
Шановний Юрій Анатолійович, ми частково врахували вашу поправку. А в тій частині, яка не враховується, я мотиви вже виклав, комітет просить відхилити цю поправку.
Ставиться на голосування номер вісім Юрія Кармазіна. [[12:03:06]] За-21 Поправка не підтримана. 9-та поправка. Пилипенко, наполягаєте на ній? Ні. Поправка Пилипенка 13-та. Наполягаєте? Ні. Так, Юрія Кармазіна поправка 17-та. Врахована частково. Вас влаштовує таке? Дякую. Поправка Пилипенка 20-та, відхилена. Не наполягаєте? 21-ша, Кармазіна, частково врахована. Нормально? Не наполягаєте? Ні. Всі інші поправки враховані. Будь ласка, Віктор Дмитрович, що комітет пропонує?
Шановні колеги, комітет ухвалив рішення, просить Верховну Раду прийняти цей закон в другому читанні і в цілому. Ми вважаємо, що прийняття цього закону буде надзвичайно важливою подією в нашому житті, тим більше, що через декілька хвилин ми тут, в залі Верховної Ради, будемо призначати пожиттєво надзвичайно велику кількість суддів. Це також буде мати велике виховне значення для суду. Дякую. Прошу підтримати рішення комітету.
Вноситься на голосування пропозиція комітету щодо прийняття в другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо протидії хабарництву [[реєстраційний номер 3428]]. [[12:04:53]] За-364 Закон прийнято. [[О п л е с к и]] Шановні колеги, оголошується перерва до 12 годин 35 хвилин. Після перерви буде розглядатись питання про обрання та звільнення суддів.
Запросіть народних депутатів до сесійної зали для того, щоб ми могли продовжити нашу роботу. Шановні колеги, оголошується до розгляду. Є Сергій Васильович Ківалов? Оголошується до розгляду питання про обрання та звільнення суддів. Давайте ми розпочнемо зараз обговорення. І я прошу вас, запросіть народних депутатів до сесійної зали.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, шановні присутні, Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя на своїх засіданнях 13 та 20 травня розглянув подання Голови Верховного Суду України, голів Вищих спеціалізованих судів про обрання суддів безстроково, про обрання суддів раніше обраних безстроково та подання Вищої ради юстиції про звільнення суддів з посади за загальними обставинами. Процедура вам всім дуже добре відома, судді знаходяться в гостьовій ложі та на балконі. Проект Постанови Верховної Ради України 4466. Комітет рекомендує обрати на посади суддів безстроково: Одеського апеляційного адміністративного суду – Домусчі Степана Дмитровича; Київського апеляційного господарського.
У вас застереження ж щодо Домуся, так? Добре, помітили. Йдемо далі.
Київського апеляційного господарського суду Іваненко Яну Леонідівну; Сімферопольського районного суду Автономної Республіки Крим Томащака Альберта Степановича; Ладижинського міського суду Вінницької області Сушка Олега Олександровича; Якимівського районного суду Запорізької області Самойленко Віру Володимирівну; Галицького районного суду Івано-Франківської області Юсип Ірину Михайлівну; Кіровоградського районного суду Кіровоградської області Гончара Володимира Миколайовича; Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області Волошину Наталію Леонідівну; Овідіопольського районного суду Одеської області Кириченко Павла Леонтійовича; Суворовського районного суду міста Одеси Бузовського Віталія Володимировича; Підгаєцького районного суду Тернопільської області Горуца Руслана Олексійовича; Суворовського районного суду міста Херсона Склярську Ірину Володимирівну ; Дніпровського районного суду міста Києва Сітайло Олену Миколаївну; Печерського районного суду міста Києва Карабаня Володимира Миколайовича, Тарасюк Кристину Едуардівну; господарського суду Донецької області Марченка Оксану Анатоліївну, Сковородіну Олену Миколаївну; господарського суду Київської області Христинко Олену Олександрівну; господарського суду Харківської області Светлічного Юрія Валентиновича; господарського суду міста Севастополя Дмитрієва Віктора Євгеновича.
По Севастополю, да? [[Ш у м у з а л і]] Добре. Шановні колеги, народний депутат Шкіль має очевидно заперечення щодо двох суддів, до Домуся, да, Степана Дмитровича, так нечітко написано. Ну будь ласка, ваші застереження.
Дякую. Ну у мене до двох суддів, тому я просив би трошки додати часу. В роботі судді Домусчі було кілька, я тільки назву кілька рішень. За позовом громадянина Шабашова до „Біостимулятора” про визнання незаконними дії наказів та записів у трудовій книжці. Рішення за позовом. про визнання договору-доручення дійсним визначеннячастково недійсним договору купівлі-продажу, визначення права власності. Рішення скасоване. Ухвалене рішення. У позові відмовлено, оскільки висновок суду першої інстанції не відповідає фактичним обставинам справи, а також неправильно застосовані норми матеріального права. Рішення за позовом громадянина Рудаєва до Одеського обласного військового комісаріату про перерахунок пенсій. Рішення скасоване. Ухвалене нове рішення. У позові відмовлено. Апеляційний суд відзначив, що суддею була допущена помилка у застосуванні норм матеріального права. Тому, виходячи з цього, я вважаю, що ми не можемо проголосувати за обрання Домусчі Степана Дмитровича суддею безстроково. І одразу дайте мені хвилинку, щоб я сказав про Світличного. Дякую. Суддя Светлічний Юрій Валентинович не може бути обраний на цю посаду. Наприклад, по справі за позовом ННЦ „Харківський фізико-технічний інститут” до товариства з обмеженою відповідальністю „Поліавто” про стягнення відповідної суми та зустрічний позов заяви ТОВ „Поліавто” до згаданого інституту про визначення недійсним договору між ними. Суддею Светлічним було прийнято рішення задовольнити зустрічний позов, ще й з інститут стягнути на користь „Поліавто” держмито та судові витрати. Постановою Харківського апеляційного господарського суду таке рішення було скасоване, а Вищий господарський суд України при касаційному розгляді постановив постанову залишити без змін. Справа за позовом Держкомзему України про заміну матеріальних цінностей, неякісного масла тваринного та стягнення мільйона гривень до товариства з обмеженою відповідальністю „Міжнародна юридично-промислова організація” і „Восход ВСТ”, також про заміну матеріальних цінностей. Рішення ці були скасовані при апеляційному розгляді. Постає просте питання: такий розгляд суддею Светлічним є проявом несумісності чи некомпетентності? От я хотів би дізнатись. Дякую.
Будь ласка, давайте, мабуть, якщо є якісь претензії до суддів. Адам Іванович, будь ласка. Мартинюк, мікрофон.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу, давайте ми будемо традиційно: є зауваження до двох суддів – ми їх виносимо за рамки постанови, проголосували за постанову, а потім обговоримо ті питання, які піднімає колега Шкіль.
Дякую. Давайте таким чином поступимо. Зараз, шановні колеги, ми попросимо суддів, до яких Андрій Шкіль претензії пред’являв, а потім проголосуємо в той усталений спосіб, як ми завжди голосували. Тому Домусчі Степан Дмитрович є? Будь ласка, підійдіть до мікрофону. А поки ви йдете до мікрофону, будь ласка, позиція комітету, будь ласка, Сергій Васильович.
Владимир Михайлович, мы рассматривали все кандидатуры, которые сегодня, в том числе, и Домусчи Степана Дмитриевича, и вторую кандидатуру, где было замечание. Комитет принял единогласное решение рекомендовать его Верховной Раде избрать безстроково этих судей.
Степан Дмитрович, будь ласка, на зауваження народного депутата.
Стосовно розгляду цивільної справи, це у 2006 році, Шабашов до „Біостимулятору”, це була трудова справа, яку я розглядав ще по першій інстанції, коли працював у Київському районному суді. Рішення було задовольнити позов та поновити на роботі. Апеляційна інстанція скасувала, передала на новий розгляд, до цього часу нема ще рішення. Може, воно буде таке ж саме, а може, буде інше. Стосовно інших справ, що називалися, я не почув всі справи, що були, але відсоток скасованих менший, ніж середній по суду. Є у кожного судді помилки, тому я вважаю, що то не такі грубі помилки, які привели до якихось наслідків. Було декілька справ з тих, що ви назвали, скасовані по пенсійним справам, коли було прийнято Кодекс Адміністративного судочинства, але ще суди не створені. Коли дійшов час до оскарження цих рішень, вже було створено адміністративні суди. І тому апеляція скасувала, тому що розглядалося процесуально не по тому кодексу. Оце все, за всі п’ять років, що.
Дякую. Немає запитань до судді? Немає. Сідайте, будь ласка. Светлічний Юрій Валентинович. Де Юрій Валенинович, є? А, наверху там. Будь ласка, з приводу претензій, які до вас пред’являв народний депутат Шкіль, що ви можете сказати?
Думаю. На мою адресу раніше надходила така претензія від народного депутата України Рибакова Ігоря Олександровича. Він посилався на ті шість справ. В своєму листі він зазначав, що ці рішення були скасовані. Також він зазначав, що проти моєї кандидатури будуть голосувати члени його міжфракційної групи „Контрабанді СТОП!” з підстав можливого незалучення третіх осіб, можливого ненадання дозволу ознайомлення з матеріалами справи, можливо неправильного застосування заходів забезпечення позову та інше. Щодо цих справ, то по двом з цих справ, дійсно, судом апеляційної інстанції мені було скасовано рішення. Але постановою Вищого господарського суду, постановою апеляційного суду були скасовані. А рішення першої інстанції, тобто яке приймалося за моєї участю, було залишені в силі. Два інших рішення вони були скасовані, суд апеляційної інстанції залишив у силі мої рішення. Вищий господарський суд скасував постанову апеляційної інстанції, моє рішення у зв’язку з неповним з’ясуванням обставин і надіслав на новий розгляд. За результатами нового розгляду в іншому складі суду були прийняті такі ж самі рішення, як і відповідно приймав я по першій інстанції. Інше, скажемо так, ще п’яте рішення, воно приймалося колегією суддів, було скасовано, так, я визнаю. Тобто два рішення, які були, вони були скасовані, оскільки суди, апеляційна інстанція та Вищого господарського суду дали свою оцінку наявним у справі доказам.
Таким чином, шановні колеги, пояснення від суддів, щодо яких висловлювалися претензії, ви заслухали. Рішення комітету до вашого відома доведено. Комітети одноголосно прийняли рішення рекомендувати Верховній Раді України обрати цих суддів на посади безстроково. Але відповідно до усталеної практики я поставлю на голосування проект постанови, виключивши прізвища суддів Домусчі Степан Дмитрович, це Одеський апеляційний адміністративний суд, і Светлічного Юрія Валентиновича, це господарський суд Харківської області. Ми проголосуємо постанову, а потім. [[Ш у м у з а л і]] Я просив би, шановні колеги, щоб ви ж своєчасно приходили. Будь ласка. [[Ш у м у з а л і]] А при чому тут Володимир Михайлович? Не я складаю порядок. Сьогодні ж зранку всі домовлялися між собою фракції. [[Ш у м у з а л і]] Я прошу вас, ми розглядаємо питання, а ви мені претензії пред’являєте. Я прошу вас, давайте. [[Ш у м у з а л і]] Які претензії ви до мене пред’являєте, я не можу зрозуміти? А ви що, бачили, що не було зранку їх? Не бачили? То чого ж нічого не говорите мені? Шановні колеги! Ставиться на голосування проект постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 4466]] із виключенням прізвищ Домусчі Степан Дмитрович і Светлічний Юрій Валентинович. Реєстраційний номер 4466, прошу голосувати. Зніміть голосування, які ще претензії? Прізвище? Підійдіть, будь ласка, скажіть, я думаю, що Верховна Рада має України почекати, поки ви підійдете.
Горуца Руслана Олексійовича – це Підгаєцький районний суд Тернопільської області. Адже, Сергій Васильович, до вас надійшов витяг з протоколу засідання ради суддів, де вони вказали про допущені порушення цього судді і теж звернулися до виконуючого обов’язки голови Підгаєцького районного суду, позбавити суддю Горуца щомісячної надбавки та премії. І через те там є ряд серйозних порушень і через те прошу зняти цього суддю з постанови.
Будь ласка, комітет, що з цього приводу?
Владимир Михайлович, я уже говорил в отношении судьи Горуца Руслана Алексеевича, мы рассматривали сначала на подкомитете, а потом сам комитет. И комитет сам принял решение единогласно рекомендовать Верховной Раде обраты такого суддю.
Будь ласка Портной.
Народний депутат Портнов, фракція "Блок Юлії Тимошенко". Шановні народні депутати України, я хочу ще раз підтвердити, що комітет з питань правосуддя абсолютною більшістю голосів і, мабуть, одноголосно підтримав цього суддю, з цим питанням розбиралися. І я пропоную народним депутатам, в незалежності від того, яку фракцію вони представляють, не вішати ярлики на суддів, а користуватися конституційними законами і механізмами, які покладаються на депутатів через роботу в комітетах, через створення комітетами відповідних робочих груп, які ці питання детально вивчають. Просимо цього суддю підтримати. Дякую.
Давайте закінчимо з одним питанням. Шановні колеги, вилучаємо прізвище Горуца Руслана Олексійовича і голосуємо проект постанови, потім будемо голосувати персонально по кожній особі. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про обрання суддів [[реєстраційний номер 4466]], виключивши прізвища: Домусчі Степан Дмитрович, Горуца Руслан Олексійович і Светлічний Юрій Валентинович, прошу голосувати. [[12:52:10]] За-231 Рішення прийнято. Тепер, будь ласка, Домусчі Степан Дмитрович, позиція комітету ще раз.
Решение комитета было принято рекомендовать Верховной Раде обрати суддю безстроково.
Я ставлю на голосування про обрання суддею безстроково Домусчі Степана Дмитровича, Одеський апеляційний адміністративний суд. Прошу голосувати. [[12:52:49]] За-40 Рішення не прийнято. Тепер ставлю на голосування про обрання суддею безстроково Горуца Руслана Олексійовича, Підгаєцький районний суд Тернопільської області. Прошу голосувати. [[12:53:18]] За-174 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про обрання суддею безстроково Светлічного Юрія Валентиновича, господарський суд Харківської області. [[12:53:43]] За-23 Рішення не прийнято. Наступну постанову, будь ласка.
4514. Комітет рекомендує обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Київської області Гуля В’ячеслава Володимировича; апеляційного суду Чернівецької області Кулянду Мирославу Іванівну; Білогірського районного суду Автономної Республіки Крим Чубабрія Вахтанга Автанділовича; Добровеличківського районного суду Кіровоградської області Цотка Валентина Вікторовича; Новопсковського районного суду Луганської області Бондаря Юрія Олександровича; Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області Чернієнка Сергія Анатолійовича; Заводського районного суду міста Миколаєва Щербину Сергія Вікторовича; Суворовського районного суду міста Одеси Бобовського Костянтина Юрійовича; Ленінського районного суду міста Полтави Кононенка Сергія Дмитровича; Краснокутського районного суду Харківської області Каліберду В’ячеслава Анатолійовича; Бериславського районного суду Херсонської області Миргород Валентину Степанівну; Драбівського районного суду Черкаської області Задорожнього Володимира Петровича; Ічнянського районного суду Чернігівської області Головченка Миколу Миколайовича; Львівського окружного адміністративного суду Хому Олену Петрівну; господарського суду Вінницької області Тісецького Сергія Сергійовича; господарського суду Запорізької області Черкаського Володимира Івановича. Прошу підтримати цей законопроект.
Шановні колеги, прошу уваги. Ставиться на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 4514]] про обрання суддів безстроково. Прошу голосувати. [[12:56:07]] За-357 Рішення прийнято. Будь ласка, далі.
Проект Постанови Верховної Ради України 4467. Комітет рекомендує обрати суддів, раніше обраних безстроково, на посади суддів. апеляційного суду Кіровоградської області Савченко Серафіму Онуфріївну; Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду Дадим Юлію Миколаївну; Київського апеляційного адміністративного суду Шведа Едуарда Юрійовича; Одеського апеляційного адміністративного суду Семенюка Геннадія Васильовича, Турецьку Ірину Олександрівну; Житомирського окружного адміністративного суду Іваненко Тетяну Володимирівну; Луганського окружного адміністративного суду Борзаницю Сергія Володимировича; Сумського окружного адміністративного суду Опімах Ларису Миколаївну. Прошу підтримати.
Шановні колеги, ставиться на голосування проект Постанови Верховної Ради України про обрання суддів [[реєстраційний номер 4467]]. Прізвища вам і суди щойно зачитали. Прошу голосувати. [[12:57:31]] За-344 Рішення прийнято. Наступна 4515 постанова.
Комітет рекомендує обрати суддів, раніше обраних безстроково, на посади суддів: апеляційного суду Автономної Республіки Крим Адаменко Олену Григорівну; Київського апеляційного адміністративного суду Горяйнова Андрія Миколайовича, Костюк Любов Олександрівну; Київського апеляційного господарського суду Кропивну Людмилу Володимирівну. Прошу підтримати цей законопроект.
Нема застережень? Будь ласка, як прізвище? Будь ласка, мікрофон увімкніть. Прізвище. Як? Будь ласка, будь ласка.
По поручению депутатов группы «Народная Самооборона» прошу коллег по залу дать отвод судье Горяйнову. Судья Печерского районного суда города Киева Горяйнов неоднократно, практически систематически принимал судебные решения, касающихся резонансных, социально значимых судебных дел с нарушение Конституции и других законов Украины. Подобные решения судьи Горяйнова в дальнейшем отменялись судами высших инстанций. В числе достижений судьи такие дела, как неправомерное решение закрытия судебного дела о незаконной приватизации ВАТ «Криворожсталь». Таким образом, судья лишил граждан нашей страны на судебную защиту. Это решение отменено судом высшей инстанции. Знаменитое решение о приобретении акций телеканала «1+1» на основании устных договоренностей. Подобные решение общественность страны восприняла как персональное, Горяйновское ноу-хау в судебном процессе на Украине. Решение отменено, Верховный суд Украины установил факт нарушения законов судьей.
Дайте можливість завершити будь ласка.
Просим исключить фамилию Горяйнова из проекта постановления.
Позиція комітету, Сергій Васильович?
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Вы знаете, мы в отношении судьи Горяйнова Андрея Мыколайовыча несколько раз рассматривали и жалобы рассматривали. У нас есть ответы и с Квалифкомиссии города Киева и квалифкомиссии, Высшей квалифкомиссии Верховного Суда. У нас есть ответы и с Высшего совета юстиции. Все жалобы, которые, все жалобы, которые были направлены в эти органы, они не подтвердились. Поэтому вчера на заседании комитета мы приняли единогласное решение рекомендовать Верховной Раде обрать этого судью.
Андрій Портнов, будь ласка. Потім Бондик.
Андрій Портнов, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Шановні народні депутати України! Цей суддя проходив комітет більш, ніж півроку. По ньому створювалось декілька робочих груп і комісій по вивченню. Отримані відповіді від кваліфікаційних комісій, Ради суддів України від Вищої ради юстиції та від Генеральної прокуратури України. В кожній з цих відповідей значиться, що цей суддя не причетний до того, його інкримінують окремі наші високоповажні народні депутати України. Тому в черговий раз, коли комісія зробила свій висновок, комітет більшістю голосів рекомендував цього суддю на відповідну посаду. Дякую.
Народний депутат Бондик, будь ласка.
Шановні колеги, шановний головуючий! В нашому комітеті була створена робоча група разом зі мною, головуючий Юрій Кармазін і член комісії Сергій Соболєв, тобто з різних фракцій. Ми ретельно досліджували всі скарги, які були по судді Горяйнову. За нашим висновком скарги ці не підтвердились, бо як наш колега зачитував, ви знаєте, є певна тенденція, дійсно, коли в процесі дві сторони – відповідач та позивач – будь-яка сторона буде взагалі не задоволена і будь-яка сторона буде ініціювати оці тенденційні скарги. Як правильно зазначив Сергій Васильович, є відповіді до Ради суддів, судова практика спрацювала, тобто апеляції в Верховний Суд підтвердили правомірність судді Горяйнова. І я думаю, це, знаєте, ну, взагалі тому що людина працювала і у неї було таке навантаження, і тому хтось може бути незадоволений її рішенням, але рішення всі підтверджені судовою практикою. Дякую. Прошу підтримати.
Шановні колеги, давайте таким чином поступим: прізвище Горяйнова Андрія Миколайовича вилучимо з проекту постанови, проголосуємо постанову, а потім окремо будемо голосувати по цій кандидатурі. Немає заперечень? Ставлю на голосування проект постанови 4515 про обрання суддів із вилученням із цього проекту постанови прізвище Горяйнова Андрія Миколайовича. Прошу голосувати. [[13:02:42]] За-361 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, ставлю на голосування про обрання суддею безстроково Горяйнова Андрія Миколайовича, це Київський апеляційний адміністративний суд. Прошу голосувати. [[13:03:12]] За-203 Рішення не прийнято. Наступна постанова, будь ласка. Що? Які пропозиції? [[Ш у м у з а л і]] Повернути? [[Ш у м у з а л і]] Давайте, шановні колеги, ну якби не було заперечень, є заперечення, комітету доручим хай розгляне, тоді проголосуємо. [[Ш у м у з а л і]] Ну заперечують, шановні колеги! Заперечують. Ну будь ласка, Єфремов Олександр Сергійович.
Владимир Михайлович, ну по-моему, просто депутаты не сумели сорганизоваться и то, что кто-то. одна фракция заперечует, это проблема одной фракции. Покажет голосование. Если голосов не хватит повернуться назад, значит вопрос снимется сам собой. Спасибо.
Шановні колеги, у мене. Дякую, Олександр Сергійович, у мене є така пропозиція. Давайте поступим таким чином, завершим розгляд. Прошу уваги! Шановні колеги, завершим розгляд цих постанов, а потім я поставлю на голосування повернутися до розгляду всіх тих кандидатур, які не знайшли підтримку в силу різних обставин. По кожній окремо, я маю на увазі. Буде тоді - буде. Не буде – не буде. Все! але має бути один підхід тоді. Ви зі мною погоджуєтеся, я думаю. Тепер постанова 4516, будь ласка.
Комітет рекомендує в связі с поданням заяви про відставку звільнити з посад суддів: апеляційного суду Автономної Республіки Крим Тютюнника Михайла Степановича; апеляційного суду Чернігівської областіЮщенко Нелю Вікторівну; Амур-Нижньодніпровського районного суду міста ДніпропетровськаТкача Миколу Ясоновича.Прошу підтримати цей законопроект.
Немає застережень? Я ставлю на голосування проект постанови, реєстраційний номер 4516, про звільнення суддів. Прошу голосувати. [[13:05:21]] За-349 Рішення прийнято. Йдемо далі.
Проект Постанови Верховної Ради України 4468. 13 травня 2009 року комітет майже одноголосно [[один утримався]], приняли решение не рекомендувати Верховній Раді України обирати Письменного Олексія Анатолійовича на посаду судді Ленінського районного суду міста Кіровоград безстроково. Рішення було прийнято з урахуванням інформації, викладеної в скарзі народного депутата України п’ятого скликання Садового, щодо грубого порушення суддею вимог чинного законодавства при розгляді сп рави за позовом кандидата на посаду кіровоградського міського голови. Прошу вас підтримати рішення комітету та не голосувати за постанову 4468.
Андрій Портнов, мікрофон, будь ласка.
Андрій Портнов, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Шановні колеги, я хотів би нагадати, про що йде мова. Вашій увазі пропонується зараз суддя, який за декілька хвилин до закінчення терміну останньої реєстрації кандидатів на пост кіровоградського міського голови зумудрився прийняти рішення, яким фактично позбавив людину – мені все рівно, від якої вона політичної сили, - позбавив людину права бути обраним. Цей суддя був доповідачем у тій трійці, де один з суддів уже проходив парламент і був парламентом не рекомендований до зайняття посади судді і фактично припинив свою діяльність. Комітет одноголосно запропонував Верховній Раді України позбавити цього суддю цього високого статусу. Дякую.
Інших пропозицій немає? Тому я ставлю зараз на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 4468]] про обрання письменного Олексія Анатолійовича на посаду судді Ленінського районного суду міста Кіровоград безстроково. Йде процес голосування. [[13:07:43]] За-6 Рішення не прийнято. Так, далі йдемо. Це все у вас?
Проект Постанови Верховної Ради 4517. Шановні народні депутати, 20 травня 2009 року комітет прийняв рішення: не рекомендувати Верховній Раді України обирати Антонову Наталію Володимирівну на посаду судді Голосіївського районного суду міста Києва безстроково. Рішення було прийнято з урахуванням інформації, викладеної у зверненні народного депутата України Лукаш щодо грубого порушення суддею вимог чинного законодавства при прийнятті рішення про скасування постанови про порушення кримінальної справи за ознаками злочину, передбаченим частиною другою статті 286 Кримінального кодексу України – порушення правил безпеки дорожнього руху. Прошу також підтримати рішення комітету та не голосувати за даний законопроект. Сама Антонова не з’явилася сьогодні на засідання Верховної Ради, у вас є телеграма.
Шановні колеги, у нас тут виникла така колізія. Тут мені щойно передали телеграму і від комітету, що перебуває на стаціонарному лікуванні і просить розглянути питання за її присутності, і передали на моє ім’я оці дві телеграми. То, може, ми таким чином. Ну, шановні. Я вам зачитав. Будь ласка, Олена Лукаш мікрофон.
Спасибо. Уважаемые коллеги! Очень тяжело за минуту рассказать, что умудрилась сотворить эта судья, отменив постановление о возбуждении уголовного дела, связанного с убийством молодой девушки, жительницы села Пальчик Черкасской области Людмилы Лысенко мальчиком-мажором. Вчера на заседании комитета меня поддержали абсолютно все представители всех политических партий, находящихся в парламенте, ознакомившись с видео-, фотоматериалами, документальными данными. Сама судья признала под протокол стенограммы видеосъемку свою ошибку, неоднократно признала, и просила ее за это простить. Поэтому я думаю, что сегодняшняя ее телеграмма – это манипуляция для того, чтобы остаться на своей должности. Я прошу вас поставить, как это и предусмотрено, это постановление на голосование, так как отложение этих вопросов по каким-то телеграммам не предусмотрено ни нашим Регламентом, ни иными актами. Я считаю, что человек, покрывающий убийцу, не может быть судьей и носить это высокое звание. Я прошу весь зал меня поддержать, потому что заступиться за мать убитой девушки больше некому, кроме нас.
Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, абсолютно очевидно, що вжитий крок – це тільки уловка, щоб затягнути час. Щоб затягнути час і продовжити числитися суддею. Ми вчора дослідили з присутністю цієї, з дозволу сказати, судді всі обставини. Подивилися і вивчили всі матеріали, які постанови вона скасовувала. Вона фактично не давала рухатися слідству. Ось у чому проблема. При чому абсолютно безсовісно це робила. Тому ми виконали всі вимоги закону. Вчора ми розглядали при її участі. Сьогодні нічого не зобов’язує нас відкладати засідання. Такої норми у нас не існує. Я вважаю, що комітет детально розібрався. Це рідкий випадок, коли 100 відсотків, всі абсолютно, проголосували у відкритому режимі за те, що ця суддя не має носити це право. Я прошу і настоюю сьогодні ставити на голосування і підтримую колегу Лукаш. Дякую.
Соболєв Сергій, будь ласка, мікрофон.
Соболєв, „Блок Юлії Тимошенко”. Володимире Михайловичу, вчора ця суддя була присутня на засіданні комітету. Ми приділили буквально годину часу комітету для того, щоб розібратися в деталях по кожному факту, який відбувався. Її відсутність сьогодні – це її воля добра. Зал має визначитися. Учора було рішення комітету одноголосне. Прохання поставити це на голосування. Дякую.
Так. Шановні колеги, я ж хочу зберегти, щоб не було потім оскаржень. Ніхто не заперечує проти того чи хтось заперечує. Точніше. Хто заперечує проти того, щоб розглядати це питання через відсутність судді? Є заперечення? Немає. Тому я ставлю на голосування проект постанови 4517 про обрання судді: обрати Антонову Наталю Володимирівну на посаду судді Голосіївського районного суду міста Києва безстроково. [[13:12:59]] За-0 Рішення не прийнято. Тепер, шановні колеги, оскільки була пропозиція повернутися до розгляду питання щодо окремих суддів, то для того, щоб у нас зберегти справедливість, я по кожному з тих, щодо яких були застереження і рішення не прийнято, поставлю на голосування про повернення до розгляду питання. Немає застережень? Так, які застереження, якщо. Будь ласка з мотивів Сергій Соболєв.
Володимир Михайлович! Я хотів би нагадати норму закону, яка зараз діє, яка дозволяє двічі лише ставити на голосування позицію по суддях, які не пройшли. Якщо зараз станеться так, що ми знову не проголосуємо за них, комітет уже не зможе ніколи повернутися до розгляду питання стосовно цих суддів.Тому є прохання, є загальна практика, є створені відповідні робочі групи в цих комітетах, і прохання дати можливість в комітеті ще раз повернутися до цих питань, а далі винести їх в зал. Дякую.
Шановні колеги! У зв’язку з цим наполягання залишається в силі, щоб ми повернулись до розгляду питання.
Владимир Михайлович, а мы за Горяйного не голосовали?
За Горяйного ми голосували і не знайшли підтримки.
Нет не голосовали, нет мы его вылучили и не.
Олександр Єфремов, будь ласка, мікрофон. Я прошу вас.
Владимир Михайлович, я думаю, что мы могли бы сделать так , чтобы и волки сыты и овцы целы. Мы ставим на голосование повернуться к голосованию, если есть голоса, то понятно тогда будет добрая воля депутатов проголосовать в поддержку. Если голосов нет, то тогда вы поставите вопрос вернуть в комитет, и все будет нормально.
Шановні колеги! Тому давайте таким чином вийдемо з цієї ситуації. По всіх я поставлю, по кожному окремо, про повернення до голосування. Якщо не підтримали повернення до голосування, тоді комітет повторно розглядає. Якщо підтримано ставимо на голосування і не буде 226 голосів, значить до цієї кандидатури більше повернення не буде. Очевидна пропозиція. Нема застережень? Я ставлю на голосування. Будь ласка, Вадим Колесніченко.
Уважаемые коллеги, мы сейчас не проводим повторное голосование. В связи с тем, что депутаты сказали, что не успели проголосовать, предлагается вернуться повторно к первому голосованию, это не второе голосование. По фамилиям тех кандидатов в судьи, которые мы голосовали, не набрали голоса, заявили депутаты, что они не успели проголосовать, это не повторное голосование.
Шановні колеги, давайте домовимось таким чином, що в регламенті не передбачено такого, що не встигли голосувати, голосування відбулося. Тому прошу увагу, я ставлю на голосування про повернення до розгляду кандидатури Домусчі Степан Дмитрович, Одеський апеляційний адміністративний суд. [[13:16:39]] За-29 Ми не повернулися. Будь ласка, комітет нехай додатково вивчить це питання і цю проблему. Далі я ставлю на голосування про повернення до розгляду кандидатури Горуца Руслана Олексійовича, Підгаєцький районний суд Тернопільської області. [[13:17:10]] За-8 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про повернення до розгляду питання щодо призначення судді на посаду судді безстроково Светлічного Юрія Валентиновича господарський суд Харківської області. [[13:17:37]] За-0 Зрозуміло, що рішення не прийнято. Ставлю на голосування про повернення до розгляду кандидатури Горяйного Андрія Миколайовича для призначення на посаду судді безстроково, Київський апеляційний адміністративний суд. Прошу голосувати. [[13:18:06]] За-213 Рішення не прийнято. По трьох кандидатурах, щодо яких Верховна Рада України не визначилась у плані повернення до розгляду, я прошу комітет провести додаткове вивчення. Так, все? Розгляд питання завершено. Шановні колеги! Від вашого імені вітаємо судді, яких обрано на посади суддями безстроково з побажанням успіхів у роботі на основі виключно законі України. Дякую вам! [[О п л е с к и]] Так, продовжуємо розгляд питань за процедурою другого читання. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про бібліотеки і бібліотечну справу". Доповідач - голова підкомітету Комітету з питань культури і духовності Косів Михайло Васильович.Михайло Васильович, прошу вас.
Шановний Голово Верховної Ради, шановні колеги народні депутати! Закон про бібліотеки і бібліотечну справу був прийнятий ще 27 січня 1995 року, я мав честь доповідати цей закон і бути автором цього закону. За ці 14 років, які минули, звичайно дуже багато було прийнято правових документів, які безпосередньо мають дотичність до цього закону. А також виникла необхідність уточнити деякі положення його. Зокрема стаття п’ята, яка дає визначення статусу тієї діяльності, якою займаються бібліотеки і що таке бібліотечна справа, зокрема за одностайною думкою вчених із Національної академії наук, провідних бібліотекарів і членів нашого комітету ми визначаємо цю сферу діяльності як науково-дослідницьку і освітню. І я розумію, що ви уловлюєте різницю між науково-дослідницькою освітньою і науково-просвітницька діяльність, яка є, так би мовити популярною, а звідси і зміни до статті 30, які визначають статус працівників бібліотечної сфери. До закону було подано 59 пропозицій. Значна частина пропозицій народних депутатів врахована. Частина частково врахована або враховано редакційно. Я пропоную вам прийти до визначення всіх тих зауважень і пропозицій, які надійшли від вас, шановні народні депутати.
Так переходимо до розгляду поправок. Поправка номер 3. Сергій Терещука, наполягаєте на ній? Ні. Поправка 5. Ландік, наполягаєте на ній? Ні. Поправка 17. Анатолій Семинога, наполягаєте на ній? Ні. Поправка 23. Сергій Рижук, наполягає? Ні. 28-ма Терещука. Не наполягає. 36-та Терещука. Не бачу. Карпук 37 поправка. Наполягаєте? Ні. Поправка 45 Терещука. Не наполягає. Поправка 55 Терещук. Не наполягає. Всі інші поправки враховані. Пропозиція комітету прийняти закон. Нема заперечень? Вношу на голосування пропозицію комітету про прийняття проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про бібліотеки і бібліотечну справу” у другому читанні та в цілому, як закон. Прошу голосувати. Реєстраційний номер 3077. [[13:23:03]] За-295 Рішення прийнято. Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 14 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" [[щодо експорту спирту етилового]], реєстраційний номер 2461. Доповідач – секретар Комітету з питань податкової та митної політики Ващук Катерина Тимофіївна.
Шановний Голово, шановні народні депутати України! Нагадую коротко суть законопроекту та мету його прийняття. Кабінет Міністрів України, подаючи цей законопроект на розгляд, мав на меті запобігання порушенням законодавства про захист економічної конкуренції та створення рівних умов для всіх підприємств-виробників спирту етилового під час здійснення діяльності, пов’язаної з експортом спирту. Окрім цього, ми пропонуємо з метою приведення норм закону до господарського законодавства за його текстом терміни – суб’єкт підприємницької діяльності та підприємство змінити на терміни: суб’єкт господарювання у відповідному відмінку і числі. Так, як вимагає юридична норма. В ході доопрацювання в комітеті до другого читання до нас звернулися народні депутати та більшість українських виробників коньяків щодо норми, яка набирає чинності з 1 січня 2010 року та передбачає надання ліцензій на виробництво коньяку та алкогольних напоїв за коньячною технологією лише тим суб’єктам, які використовують не менше 25 відсотків спирту коньячного власного виробництва. Пропозиція Міністерства економіки, Міністерства фінансів, Міністерства аграрного говорить про те, що це не зовсім зважена норма, яка не узгоджується із зобов’язаннями при вступі в СОТ. Але нами було проведено 3 круглих столи із директорами заводів, виробниками коньяків, представниками всіх міністерств. Спільно ми досягли компромісу, врахувавши всі позиції пропонуємо цю норму залишити, але відтермінувати запровадження цієї норми на три роки, тобто це стосується існуючих на сьогодні виробництв. І вони будуть мати змогу з коньяку виробити в себе, викурювати ці коньячні спирти, так як їм ліцензії почали видавати лише цього року. І до того часу вони не мали змоги викурювати ці спирти. Якщо ж ми цю норму не знімемо, то дуже багато підприємств не матимуть змоги продовжувати своє виробництво. Вони звернулись до комітету, і їх більшістю своєю комітет підтримав. Тому ми пропонуємо прийняти даний закон в другому читанні і в цілому. Більшість пропозицій народних депутатів, які були подані, враховані.
Шановні колеги, не враховано дві поправки народного депутата Терьохіна. Це шоста поправка. Сергій Анатолійович, будь ласка, по вашій поправці. Наполягає він на ній?
Він не наполягає.
Ну тоді, очевидно, не наполягає і на наступній поправці, це 12 поправка? Ще є одна поправка народного депутата Бондаренка. Наполягає колега на ній? Ні. Будь ласка, Катерина Тимофіївна, пропозиція остаточна комітету.
Пропозиція – прийняти в другому читанні і в цілому як закон.
Будь ласка, мікрофон ввімкніть Юрія Кармазіна. 10 поправка. Що там в 10-ій?
Юрій Кармазін. Шановна Катерина Тимофіївна, я погоджуюсь з тим, що продовжили на три роки, це правильно, тому що тільки монополістів лобіювали фактично, якщо без зміни до цього закону. Але моя поправка стосується, це 10-та, шановні народні депутати, подивіться, частково вона врахована, але друга частина її, де пропонується частину сьому статті 14-ї викласти в такій редакції: „Ліцензії видаються центральним органом виконавчої влади з питань державного управління у сфері сільського господарства, садівництва харчової промисловості терміном на п’ять років, а плата за ліцензії зараховується до державного бюджету,” - вона не врахована. І далі пропоную частину 9 статті 14 викласти в такій редакції „підприємства, виробники спирту етилового, проводять його реалізацію на експорт через державне підприємство”. Це враховано. А та частина, яку я сказав, вона не врахована. Тому я не розумію чому ми цього не зробили. Подивіться, будь ласка.
Фактично, Юрій Анатолійович, вона врахована попередніми статтями, всім змістом попередніх статей. Дійсно, плата за ліцензію зараховується і сьогодні до Державного бюджету. А друга врахована цілком в вашій редакції.
Будь ласка. Юрій Кармазін знімає свої застереження. Шановні колеги, прошу уваги! Ставиться на голосування пропозиція комітету щодо прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення зміни до статті 14 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" [[щодо експорту спирту етилового]]. Реєстраційний номер 2461. Прошу голосувати. [[13:29:27]] За-333 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 26 Закону України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства". Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Олена Федорівна Бондаренко.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до статті 26 Закону України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства" [[у другому читанні]]. Проектом закону пропонується доповнити статтю 26 Закону України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства" новою частиною, відповідно до якої іноземці та особи без громадянства, які не мають паспортних документів, виїжджатимуть з України за посвідченнями іноземця та особи без громадянства на повернення. До комітету надійшло 2 пропозиції народних депутатів України, одна із них врахована. Комітет пропонує ухвалити закон у другому читанні та в цілому як закон.
Шановні колеги! Анатолій Семинога наполягає на своїй другій поправці, яка не врахована? Ні? Комітет пропонує схвалити проект закону як закон. Ставлю на голосування цю пропозицію: про прийняття в другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення змін до статті 26 Закону України „про правовий статус іноземців та осіб без громадянства” [[реєстраційний номер 2254]]. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[13:31:24]] За-141 Рішення не прийнято. Пропозиція комітету, будь ласка.
На повторне друге, будь ласка.
Шановні колеги, пропозиція комітету – поставити на повторне друге читання. Але тут, за великим рахунком, нічого ставити на повторне друге. Разом з тим, для того щоб знайти, мабуть, компроміс і порозуміння, прошу, шановні колеги, уваги. Ставлю на голосування про направлення проекту Закону реєстраційний номер 2254 на повторне друге читання. Прошу голосувати. [[13:32:13]] За-200 Рішення не прийнято. Проект закону відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення прав дитини, над якою встановлено опіку [[піклування]]. Реєстраційний номер 2122. Доповідач – член Комітету з питань правової політики Князевич Руслан Петрович. Хто від Комітету з питань правової політики буде доповідати цей закон? Шановні колеги, до цього закону було внесено три правки, вони всі враховані. Може, поставимо його на голосування? Ставлю на голосування пропозицію комітету щодо прийняття у другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких Законів України щодо забезпечення прав дитини, над якою установлено опіку, піклування. Реєстраційний номер 2122. Прошу голосувати. [[13:33:39]] За-337 Рішення прийнято. Шановні колеги, ранкове засідання Верховної Ради України продовжуємо до 14 години 15 хвилин. А зараз оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сприяння виробництву та використанню біологічних видів палива. Доповідач – член Комітету паливно-енергетичного комплексу, ядерної безпеки та ядерної. ядерної політики та ядерної безпеки Пашинський Сергій Володимирович.
Доброго дня, шановний пане Голово, шановні колеги! Закон про внесення змін та доповнень до деяких законодавчих актів України щодо сприяння виробництву та використанню біологічних видів палива, фактично, розроблявся два роки. Проведені численні науково-експертні конференції, круглі столи, засідання робочих груп, зібрані думки виробників, профільних міністерств і таке інше. Є дуже великий резонанс у суспільстві, у засобах масової інформації. Всі розуміють про необхідність у нашій державі прийняти відповідний закон для того, щоб, по суті, створити нову галузь промисловості на Україні. Хочеться сказати, що дуже багато і народних депутатів прийняли участь у підготовці закону, подякувати їм. І звернути увагу на те, що ми спробували зробити з цього закону не просто декларацію, а запровадити дієві механізми, які дадуть змогу реально нам перейти від численних декларацій до реального виробництва та впровадження альтернативних видів біологічнихвидів палива. Майже всі пропозиції були враховані. Хочу звернути увагу, що декілька тільки пропозицій пана Кармазіна не враховані по тим чи іншим причинам. І ще хочу, щоб, шановний пане головуючий, випадково в текст законопроекту, в коди митні, попав код пральних машин. Ми вже не стали передруковувати. Код 845020 я прошу виключити, який не має відношення до цього закону. У цілому я надіюся на підтримку нашого законопроекту і переконаний, що прийняття цього закону дасть можливість практично втілювати його положення в життя і практично замістити значну частину імпортних енергоносії на наші вітчизняні. Це і рідкі види, і біологічні гази, і тверді відновлювальні види палива. Дякую за увагу.
Шановні колеги, переходимо до поправок. 4-та поправка, Роман Ткач. Наполягаєте на ній? Ні, знімаємо. Поправка 15-та Юрія Кармазіна. Юрію Анатолійовичу, наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, я проаналізував весь законопроект зараз уже в цілому вигляді. Бо коли вносиш поправки, то бачиш тільки перше читання. А зараз бачиш цілий законопроект. П’ятдесят відсотків моїх поправок враховані. Я для економії часу прошу не розглядати інші поправки, вони доповнюються більш-менш іншими поправками інших народних депутатів. І цей закон можна голосувати в цілому. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, всі інші поправки.
Шановний головуючий, одне зауваження. На рекомендацію Юридичного управління Верховної Ради ми відмовилися від попередньої практики. І коли розписували яке обладнання, включили коди, конкретні коди, митні коди. Але я переконаний, що у процесі реалізації цього закону буде потреба розширювати перелік обладнання для того, щоб створити дієвий механізм. У нас іде перелік митних кодів, які відповідають цьому обладнанню. Пропоную додатково включити пункт, що зазначений перелік може бути доповнений Кабінетом Міністрів за погодженням з профільним комітетом, щоб ми кожного разу не поверталися і не вносили зміни до законопроекту. Тому що ще раз хочу підкреслити, ми відмовились від загальних фраз, а просто дали перелік обладнання згідно кодів, абсолютно конкретне обладнання.
Роман Ткач, будь ласка. Мікрофон.
Шановний Володимир Михайлович! Шановний пане Сергію! Я дійсно також подавав десь близько 30 поправок, значна частина їх врахована, а ті що відхилені- я не наполягаю, для економії часу, прошу не називати далі. Дякую.
Шановні колеги! Сергій Терещук, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Мої теж поправки всі враховані, але одна взагалі чогось випала, її немає. Не врахована і не відхилена. Це стосується тієї позиції, що дозвіл, або точніше перелік підприємств, які виготовляють цю продукцію, встановлюється Кабінетом Міністрів. Я пропонував вилучити цю статтю. Якщо видається ліцензія, то вже Кабінет Міністрів має відношення до цього.Можливо є сенс вилучити цю статтю при голосуванні.
Будь ласка, позиція комітету.
Я думаю, що це не суттєво. Дійсно, два види біологічного палива, я можу пояснити чому, газ, саме тому що це газ і рідке паливо, тому що це спирт фактично, ліцензуються. В принципі цей перелік необхідний, як технічна фіксація, це не є дозвіл, чи відсутність дозволу, тому що ця діяльність, вона ліцензується. Я прошу шановного пана депутата, не наполягати, вона не має внутрішнього протиріччя ніякого.
Так, знято застереження. Які ще є зауваження? Не бачу. Ставлю на голосування пропозицію.
З моєю поправкою щодо переліку можливості доповнення переліку, якщо можливо.
Ставлю на голосування пропозицію комітету щодо прийняття в другому читанні та в цілому, як закон, проект закону, про внесення змін до деяких законодавчих актів.
З моєю поправкою.
З цією поправкою, да. Про прийняття в другому читанні та в цілому, як закон, Проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сприяння виробництву та використання біологічних видів палива. Реєстраційний номер 1114, прошу голосувати. Прошу голосувати. [[13:40:24]] За-234 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про газ [[метан]] вугільних родовищ. Доповідач також Пашинський Сергій Володимирович, будь ласка.
Шановні колеги, на жаль, наша вся держава час від часу дізнається про проблему газу [[метану]] вугільних родовищ у зв’язку з чисельними, на жаль, аваріями у зв’язку з викидом цього газу. Проблема надзвичайно гостра і законопроект, запропонований для розгляду в другому читанні, робить спробу врегулювати цю проблему. Є три моменти, на які хотілося б звернути увагу. По-перше, на Україні по оцінкам експертів запаси газу [[метану]] вугільних родовищ - 10 трильйонів кубічних метрів. Але на жаль, на сьогоднішній день немає дієвих механізмів стимулювання та видобування цього газу. Мені хотілося б відмітити, що тільки шахта „Засядька” Єфима Звягільського реально утилізує і добуває газ [[метан]] вугільних родовищ, ця діяльність на жаль у нас тільки в зародковому стані. Цей закон переслідує на мету три моменти. Перше, це чітке розмеження і чітку констатацію, хто має право добувати газ [[метан]], регулювання з точки зору власника гірничого відводу, регулювання з точки зору власника діючої шахти, закритої шахти і таке інше. Другий момент, цей закон чітко захищає права інвесторів, які зможуть вкладати кошти в діючі шахти і закон запобігає порушенню їх втрат. Третій момент, ми уважно вивчили світовий досвід, у всіх країнах світу, справа в тому, що собівартість видобутку газу [[метану]] досить висока і не завжди конкурентноспроможна. У всьому світі стимулюється в тому чи іншому вигляді видобуток газу [[метану]]. До речі, буде цікаво знати, що в Сполучених Штатах газ [[метан]] видобувається 50 мільярдів кубічних метрів. Саме тому ми пропонуємо діяльність від видобутку газу [[метану]] звільнити від оподаткування податку на прибуток. Четвертий момент. Ми чітко регламентуємо транспортування газу, ціноутворення на газ. Справа в тому, щоякщо це газ [[метан]] видобувається, ви знаєте, що в нас ціноутворення на газ жорстко регулюються національною комісією урегулювання електроенергетики. Закон передбачає, що власник газу [[метану]], якщо це не здобуто за бюджетні кошти, сам установлює ціни для своїх потреб. Також чітко встановлюється можливість транспортування газу [[метану]] газорозподільними мережами і магістральними і локальними. Також над законопроектом працювали досить довго, комітет врахував всі поправки, майже всі поправки депутатів, хотілося б подякувати депутатам Воропаєву, Коржу, Богуслаєву, Дубовому, Королевській та іншим. До речі дуже багато поправок надав Кабінет Міністрів. Я думаю, що ми врахували всі по суті концептуальні речі і цей Закон дасть можливість перейти до практичної реалізації такої важливої для нашої держави проблеми.
Шановні колеги! Давайте будемо йти по поправках і я просив би, щоб ми одразу приступали до поправок, бо важливість Закону ми обґрунтовували, коли розглядали в першому читанні. Четверта поправка. Пашинський, ви ж не наполягаєте на ній?
Ні.
П’ята. Воропаєв і Корж, наполягаєте? Ні. Знімаємо Давайте зараз підемо. Королевська наполягає? Ні. Богуслаєв? Ні. Королевська? Ні. Воропаєв. 32-га, наполягаєте? Ні. Королевська. 34-та, не наполягає. Воропаєв. 36-та, наполягаєте? Богуслаєв. 43-тя. Ні. Всі інші поправки враховані. Комітет пропонує, шановні колеги, схвалити проект Закону. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні та в цілому як Закон проект Закону про газ [[метан]] вугільних родовищ. Реєстраційний номер 1123. Прошу голосувати. [[13:45:13]] За-359 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо виконання державного нагляду з ядерної та радіаційної безпеки]]. Доповідач – знову ж таки Сергій ВолодимировичПашинський.
Шановні колеги, даний законопроект, по суті, носить редакційні правки в існуюче законодавство і витікає з наших міжнародних ратифікованих, до речі, Верховною Радою угод, по суті, всі ці зміни законні. Це призначення головного інспектора. Раніше він подавався за поданням міністерства, а зараз він призначається Кабінетом Міністрів. В принципі, закон носить, скажемо так, технічний характер і просто адаптує наше законодавство з міжнародним законодавством, до якого ми приєдналися на терені функцій державного нагляду з ядерної та радіаційної безпеки.
Шановні колеги, в цьому законійдеться, що слова „головний державний інспектор з ядерної безпеки України” замінити словами „головний державний інспектор з ядерної та радіаційної безпеки України”, тобто, це редакційна правка. Ставлю на голосування про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо виконання державного нагляду з ядерної та радіаційної безпеки]]. Реєстраційний номер 3017. Прошу голосувати. [[13:46:53]] За-329 Закон прийнято. Дякую вам.
Дякую за увагу.
Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" [[щодо літакобудівної промисловості]]. Доповідає від комітету Валерій Григорович Крайній.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва доопрацював проект Закону про внесення змін до Закону України „Про ліцензування певних видів господарської діяльності” щодо літакобудівної промисловості. Номер 2311 прийнятий Верховною Радою 18 березня поточного року. Метою законопроекту є вирішення проблемних питань, що виникли у сфері літакобудівної промисловості шляхом запровадження ліцензування діяльності з реалізації авіаційних двигунів, деталей та комплектуючих до них авіаційного обладнання та іншої авіаційної техніки. До зазначеного законопроекту подано три зауваження, які враховані. Враховуючи, що окремі положення законопроекту не відповідають принципам державної політики у сфері ліцензування щодо забезпечення рівності прав, законності інтересів усіх суб’єктів господарювання та встановлення єдиного порядку ліцензування видів господарської діяльності члени комітету погодились з текстом законопроекту, підготовленого до другого читання і пропонують залу прийняти його в цілому як закон. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую.
Шановні колеги, поправки до цього закону всі враховані. Комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Немає заперечень? Ставлю на голосування цю пропозицію. А саме: про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України про ліцензування певних видів господарської діяльності [[щодо літакобудівної промисловості]]. Реєстраційний номер 2311. Прошу голосувати. [[13:49:14]] За-321 Рішення прийнято. Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо ліцензування діяльності з розробки, виробництва і реалізації технічних та інших засобів реабілітації. Доповідач Валерій Григорович Крайній. Будь ласка.
Спасибі. Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Комітет з питань промислової, регуляторної політики і підприємництва доопрацював Закон України про внесення змін до деяких законів України щодо ліцензування діяльності, розробки, виробництва і реалізації технічних та інших засобів реабілітації за номером 3287, прийнятий Верховною Радою 18 березня цього року. Метою законопроекту є приведення у відповідність положень Закону України про реабілітацію інвалідів в Україні та Закон України про ліцензування певних видів господарської діяльності. До зазначеного законопроекту подано 4 зауваження, 3 них які враховані. Відхилено поправку народного депутата Кармазіна Юрія Анатолійовича, який пропонує не вносити зміни до статті дев’ятої Закону України про ліцензування певних видів господарської діяльності. А це є основною метою законопроекту. Порівняльна таблиця до законопроекту розглянута в комітеті 14 квітня цього року, підтримано її та прийнято рішення пропонувати Верховній Раді України прийняти законопроект в другому читанні та в цілому як закон. Дякую.
Дякую. Юрій Анатолійович, ви наполягаєте на вашій поправці? Мікрофон, будь ласка, Юрія Анатолійовича Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я не наполягаю на цій поправці і думаю, що можна прийняти його в цілому, цей закон. Дякую.
Спасибі, Юрій Анатолійович.
Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо ліцензування діяльності з розробки, виробництва і реалізації технічних та інших засобів реабілітації [[реєстраційний номер 3287]]. Прошу голосувати. 3287, треба голосувати його. [[13:51:29]] За-252 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо мінімізації негативних наслідків фінансової кризи для суб’єктів господарської діяльності. Королевська Наталія Юріївна, будь ласка. Хто? Тоді давайте відкладемо, бо закон великий, треба, щоб голова комітету доповідала його. Відкладаємо тоді. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про рекламу" [[щодо приведення у відповідність до Європейської конвенції про транскордонне телебачення]], реєстраційний номер 3081. Олена Бондаренко, будь ласка, від комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, уважаемые коллеги! Законопроект за номером 3081 присвячений приведенню Закону України „Про рекламу” у відповідність до Європейської конвенції про транскордонне телебачення. Автори пропонують ввести нові терміни, а також заборонити телепродаж лікарських засобів, методів профілактики, діагностики, лікування, реабілітації, а також медичної техніки, застосування якої потребує спеціальних знань та підготовки. Також це стосується і спонсорства. Але Комитет по вопросам свободы слова рассмотрел данный законопроект и первоначально рекомендовал принять его во втором чтении. Но к сожалению, те поправки, которые мы вносили, уже устарели, потому что Европа приняла новые директивы к Европейской конвенции по трансграничному телевидению, Украина оказалась отставшей в этом вопросе и нам необходимо теперь снова вносить новые правки. Поэтому Комитет по вопросам свободы слова и информации выходит к вам с предложением отправить данный законопроект на повторное второе чтение. Очень просим вас поддержать нас в этом вопросе. Спасибо.
Так, тепер по поправках. Номер. перша. Сергій Терещук наполягає? Що?
Мы просим на повторное второе чтение. На повторное второе мы просим. Без поправок.
Без розгляду поправок.
Да, да.
Нема заперечень?
Спасибо.
Ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про рекламу" [[щодо приведення у відповідність до Європейської конвенції про транскордонне телебачення]]. Реєстраційний номер 3081. Прошу голосувати. [[13:54:24]] За-306 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення захисту прав дітей. Реєстраційний номер 2409. Доповідач – Євген Іванович Суслов. Хто від комітету буде доповідати? Шановні колеги! Ми розглядали цей закон. Враховуючи важливість його, зараз по поправках давайте подивимося. Одну хвилиночку. Відхилена поправка Юрія Кармазіна №18. Ви на ній наполягаєте? Не наполягає. Роман Михайлович, будь ласка. Всі інші враховані поправки. Зварич Роман Михайлович, мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, я буду просити вашого вибачення, але тут складається така ситуація з цим законом, що у випадку, якщо він буде прийнятий в такій редакції, то виникатиме потреба все ж таки тоді в Міністерстві юстиції по окремих позовах оплачувати інформаційно-технічне забезпечення судового супроводу. Тому я би просив вашого вибачення і дати мені можливість з голосу внести поправку, щоб зняти цю проблему. Я не думаю, що зміст моєї поправки буде викликати супротив. Якщо буде ваша ласка. Тобто я пропоную внести частину п’яту статті 81 Цивільно-процесуального кодексу доповнити таким абзацом: „Не підлягають оплаті витрати на інформаційно-технічне забезпечення у справах, які стосуються захисту прав малолітніх чи неповнолітніх осіб та їх інтересів, коли представництво в суді відповідно до закону або міжнародного договору, згода на обов’язковість якого надана.”
Завершуйте, будь ласка.
Верховною Радою України, здійснюють Міністерство юстиції та [[чи]] органи опіки та піклування або служби у справах дітей”. Якщо ми цю поправку не врахуємо, тоді Міністерство юстиції буде мусити покривати певні витрати. Тому я би просив, щоб все ж таки цю поправку з голосу мені дати можливість внести і її підтримати.
Шановні колеги, одну хвилиночку! Ну, ви розумієте, що ми з голосу не можемо приймати поправку. Може бути поправка до поправки, якщо вона є, але з голосу ми не можемо. Юрій Анатолійович Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, Володимир Михайлович! Всі мої поправки при цьому повторному читанні враховані або частково враховані. А тут я хочу звернутись до нашого колеги Романа Зварича, до поправки 19-ї. Це поправка нашої шановної колеги Лук’янової Катерини. Вона врахована, ця поправка, саме в такій редакції, в якій зараз ставить питання пан Роман Зварич. Подивіться її, будь ласка: „Не підлягають оплаті витрати., - і так далі, - які видані, які здійснюють Міністерство юстиції чи органи опіки та піклування або служби у справах”. Саме витрати на інформаційно-технічне забезпечення. Це саме та поправка, яка врахована Катериною Лук’яновою. Тому абсолютно немає тоді потреба, колего, за неї голосувати, бо вона вже є в законі, а двічі вона не потрібна. Так що, Володимир Михайлович, вона є.
Справді, шановні колеги, на сьомій сторінці ця поправка була заздалегідь подана колегою Лук’яновою, і вона врахована. Тому, шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення захисту прав дітей. Реєстраційний номер 2409. Прошу голосувати. [[13:58:46]] За-331 Закон прийнято. Шановні колеги, у нас тут таким чином: я оголосив продовження роботи до 14 години 15 хвилин, а наступним ми маємо розглядати проект Закону про фізичну культуру і спорт, нова редакція. Він дуже великий, ми його не встигнемо розглянути. То може, ми таким чином поступили б. Одну хвилиночку! Зараз. Ні, ні! Ну, у нас же тут є проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України стосовно погодинної оплати праці. Визначились би з приводу цього закону, і пішли б далі, да? [[Ш у м у з а л і]] Ну, щоб уже ж. проголошено ж було до 15-ти хвилин. Ярослав Михайлович. Одну хвилиночку, будь ласка, з приводу цього закону. [[Ш у м у з а л і]] Я бачу, бачу! Я чув. Я почув вас. Ярослав Михайлович, будь ласка.
Шановні колеги, законопроект 3253 опрацьований у комітеті. Законопроект 3253 має всі відгуки міністерств, відомств, Головного науково-експертного управління. Хочу вам нагадати, що це – наша погодинна оплата праці, це – наше зобов’язання згідно Європейської соціальної хартії, котру ми з вами ратифікували і в жовтні доповідали Раді Європи про реалізацію тих вимог, які ми взяли на себе: погодинну оплату праці ми вписали як такий орієнтир як державний соціальний стандарт, котрий буде прийнятий. Для того, аби може ще у когось є якісь сумніви, колеги: металург український, погодинна оплата праці – 2,5 долари; американський – 40 доларів; європейський – 46; японський – 48. У чому справа, ця галузь інтегрована у світовий розподіл праці. Тому що система оплати праці в Україні потребує вдосконалення. З одного боку, зарплата українська не сприяє відтворенню робочої сили, а трудову теорію вартості ще ніхто не відміняв. З другого боку, динаміка зарплати абсолютно не залежить від продуктивності праці. Тому запровадження нового стандарту, який, до речі, передбачений основами законодавства України, в тім числі базовим Законом про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії, буде сприяти соціальному захисту людини праці, особливо в умовах неповного робочого тижня. У порівняльній таблиці є відхилення, поправки. Якщо є зауваження, на голосування.
Шановні колеги, порівняльна таблиця вам роздана. Я просив.
3253. З наступного року. З 1 січня 2010 року.
Шановні колеги, народний депутат Марущенко вніс відповідну пропозицію. Комітет її врахував. Які ж можуть бути претензії?
Ми внесли, в поправці ми змінили, у прикінцевих положеннях поправка Марущенка. З 1 січня 2011 року набуває чинності.
Шановні колеги, тут пропонує комітет з 1 січня 2011 року.
Під стенограму. Одинадцятого року. Під стенограму.
З урахуванням цієї поправки я ставлю на голосування. Відмініть голосування, будь ласка. Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін.
Так сказав я для стенограми: з 1 січня 2011 року.
Шановний Володимире Михайловичу, це дуже правильно, що пізніше. Але у цьому законі немає в якому розмірі ця буде заробітна плата. Тому моя поправка номер 7-ма, до якої я звертаю увагу народних депутатів, пропонується дописати в частині першій, статті десять закону „Про оплату праці” викласти в такій редакції: „Розмір мінімальної заробітної плати встановлюється Верховною Радою України з дотриманням вимог статті 9 цього закону, цього закону, за поданням Кабінету Міністрів України не рідше одного разу на рік в Законі „Про Державний бюджет України” з врахуванням пропозицій, вироблених шляхом переговорів представників професійних спілок, власників або уповноважених ними органів, які об’єдналися для ведення колективних переговорів і укладення генеральної угоди та переглядається залежно від зміни розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб”, який ми кожен рік робимо. Тому я пропоную врахувати цю поправку. Дякую.
Шановний Юрій Анатолійович, комітет відхилив цю поправку з огляду на те, що це ви просто переписали статтю 95-ту, Кодексу Законів України „Про працю”, де передбачено, що розмір мінімальної заробітної плати встановлюється і переглядається відповідно до статей 9, 10 Закону України „Про оплату праці”. Шановні колеги! Користуючись нагодою, ще раз прошу вас, давайте розглянемо і приймемо Трудовий кодекс, ми постійно в розгляді соціально-трудових законопроектів будемо натикатися на Кодекс Законів „Про працю” 1994 року.
Шановні колеги! Я просив би колегу Кармазіна підтримати, оскільки ця позиція зафіксована, навіщо нам її дублювати, з врахуванням.
Так воно не може бути розміру, там же ж воно іншим законом фіксується, тут не може бути. І пропонується, шановні колеги, в Прикінцевих положеннях зафіксувати, що закон вводиться, набирає чинності з 1 січня 2011 року і з врахуванням цього поставити на голосування. Немає заперечень?
Прошу підтримати.
Ставлю на голосування про прийняття в другому читанні та в цілому, як закон, проект Закону „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України стосовно погодинної оплати праці”. Реєстраційний номер 3253, прошу голосувати. З 1 січня 20. [[14:05:03]] За-154 Рішення не прийнято. По фракціях? Партія регіонів – 112, „Блок Юлії Тимошенко” – 3, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 19, комуністів – 0, „Блок Литвина” – 20. Я ставлю на голосування на повторне друге читання проект Закону, щоб направити проект закону, реєстраційний номер 3253. Мотиви політичні, які мотиви. [[14:05:40]] За-293 Рішення прийнято. Шановні колеги, у нас ще тут комітет пропонує. Одну хвилиночку, ми мали розглядати проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з метою подолання негативних наслідків фінансової кризи, реєстраційний номер 3585. Комітет пропонує направити його зараз, проголосувавши на повторне друге читання, бо є зауваження Головного юридичного управління, щоб доопрацювати зауваження Головного юридичного управління. Немає заперечень? Я ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з метою подолання негативних наслідків фінансової кризи [[реєстраційний номер 3585]] на повторне друге читання. [[14:06:44]] За-298 Рішення прийнято. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Перерва до 16-ої години. О 16-ій годині ми продовжимо розгляд питань, визначених розкладом на четвер. Першим буде розглядатися проект Закону про фізичну культуру і спорт [[нова редакція]].