[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 33. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket, illetve mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Ház! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tóth Bertalan képviselő úr, az MSZP képviselőcsoportjának tagja: „Sánta kutya meg a lóláb” címmel. Képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A hazug embert hamarabb utolérik, mint a sánta kutyát, mondja a magyar mondás, de arról a mondás már nem szól, hogy hányszor kell Matolcsy Györgyöt, Orbán Viktor jobb kezét hazugságon érni, kapni ahhoz, hogy valami történjen. Tisztelt Képviselőtársaim! Minden idők legnagyobb nemzeti banki botrányának főszereplője, Matolcsy György először azt hazudta, hogy az MNB-alapítványoknak juttatott jegybanki pénz elveszítette közvagyon jellegét. Azt, hogy ez hazugság, az Alkotmánybíróság mondta ki. Matolcsy György később azt hazudta, hogy tiszteletben tartja az Alkotmánybíróság döntését, és minden közérdekű adatot nyilvánosságra fognak hozni. Nos, ez még mindig nem történt meg, amit pedig közzétettek, azt bizonyos esetekben többféle adattartalommal tették, illetve furcsa dátumokkal, mert, tisztelt képviselőtársaim, az azért még a Kárpát-medence géniuszától is rendkívülinek számít, ha például előre tudja, hogy egy hónappal később milyen felhatalmazást kap majd valamilyen befektetési döntéshez. Magyarul, titkolóznak még mindig, és meghamisítják az adatokat. Matolcsy azt is mondta, hogy a hazai közgazdászképzés és a pénzügyi kultúra erősítése a célja az MNB alapítványainak. Az, hogy ez hazugság, az alapítványok szerződéseiből derült ki. Az ugyanis látszik, hogy 266 milliárd forintból milliárdokat fordítottak saját médiabirodalom kiépítésére; tízmilliárdokat fordítottak saját kereskedelmi bankok megszerzésére és feltőkésítésére, ahogy ez Matolcsy unokatestvérének bankjánál látszik; felesleges megbízásokkal súlyos százmilliókat juttattak rokoni, baráti cégekhez; sőt az egyik kurátor szerint az alapítványok valós célja a Fidesz 2018-as választási sikerének elősegítése. Tisztelt Képviselőtársaim! Az tehát egyértelmű, hogy Matolcsy György lebukott, nem egyszer, hanem sokszor. Az is egyértelmű, hogy méltatlan a Magyar Nemzeti Bankhoz, hogy olyan vezetője legyen, aki hazudik, aki a rokoni kapcsolatokat, a magánérdeket előbbre helyezi a tisztségével érvényesítendő közérdeknél. Matolcsy Györgyre mi, magyarok sajnos nem lehetünk büszkék. Az is biztos, hogy Matolcsy György ügyeivel kapcsolatban lenne mit vizsgálnia az ügyészségnek, az Állami Számvevőszéknek, a Közbeszerzési Hatóságnak és más szervezeteknek. Ehhez képest szánalmas, ahogy az általam megkeresett szervek próbálják maguktól ellökni ezt az egész ügyet. Az pedig különösen vicces, hogy Seszták Miklós miniszter úr szerint az Állami Számvevőszéknek van hatásköre ezt vizsgálni, Domokos László pedig azt írja vissza, hogy ebben neki nincsen felhatalmazása, holott a törvény most már megszületett. Tisztelt Képviselőtársaim! Vétkesek közt cinkos, aki néma, de az is, aki tevékenyen segíti ezt a folyamatot. Önök, tisztelt fideszes képviselőtársaim, minden segítséget megadtak Matolcsy György szánalmas próbálkozásaihoz, hogy titokban próbálja tartani a 266 milliárd forintnyi közpénz felhasználását. Önök megszavazták azt a titkosító törvényjavaslatot, amely végül a köztársasági elnök és az Alkotmánybíróság ellenállásában elbukott. De önök más fideszes lopásokhoz is örömmel asszisztálnak, önök ugyanis el akarták lehetetleníteni, hogy a nyilvánosság megismerhesse, miért privatizálta a Posta egyes tevékenységeit, miért és milyen feltételekkel adott el bizonyos üzletrészeket. És önök most, a 2017. évi költségvetés elfogadásával összefüggésben újabb titkolózásokat készítenek elő, mert önök félnek. Félnek a nyilvánosságtól, félnek az újabb botrányoktól, félnek attól, hogy már nem tudják takargatni a kilógó lólábat, hiszen most már az egész ló látszik. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha az állami cégek felelősen gazdálkodnak és hatékonyan gyarapítják a közpénzeket, akkor nincs mitől félni. Félnivaló csak akkor van, ha úgy gazdálkodnak a közpénzekkel, ahogy azt például Matolcsy György teszi az MNB pénzével, vagy ahogyan például az MVM Partner üzletelt az Orbán-közelinek mondott MET Zrt.-vel - akkor valóban van mitől félni. De, tisztelt képviselőtársaim, ebben az esetben nem a titkolózás a megoldás, mert ez egy kormányváltás után sem védi meg a felelősöket és cinkosait a felelősségre vonásról. A megoldást a felelősök leváltása, felelősségre vonása s az eltékozolt közvagyon visszaszerzése jelentheti. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy ne falazzanak a bűnözőknek, ne falazzanak ahhoz, hogy még több nemzeti vagyon veszítse el közvagyon jellegét. Köszönöm a figyelmet.
Válaszadásra Tállai államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Úgy látom, hogy a Magyar Szocialista Pártnak az MNB-vel kapcsolatosan nincs már új mondanivalója, nem tud új információval előállni, amit viszont szajkózik hazugságokról, titkosításról, ezt rendszerint elmondja az Országgyűlésben napirend előtt, éppen ezért a válaszban sem fogok új elemeket mondani. Szeretném önnek hangsúlyozni azt, amit már eddig is a kormány részéről hangsúlyoztunk, hogy a Magyar Nemzeti Bank valamennyi szerve és tagjai függetlenek, és munkájuk során kötelesek figyelembe venni azt, hogy sem a kormánytól, sem az Európai Központi Banktól, semmilyen más szervezettől, politikai párttól utasítást nem kaphatnak, azt nem hajthatják végre. A kormány ezt a törvényi előírást tiszteletben tartja. A Magyar Nemzeti Bank és szervezeteinek, alapítványainak gazdálkodását törvények szabályozzák. A Magyar Nemzeti Bank tevékenységének ellenőrzését is több törvény szabályozza, így ön is emlegette az Állami Számvevőszék tevékenységét, illetve feladatait. Hangsúlyozom az ön számára, hogy az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény 5. § (10) bekezdése mondja ki a következőt: „Az Állami Számvevőszék ellenőrzi a Magyar Nemzeti Bank gazdálkodását és a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvényben foglaltak alapján folytatott, az alapvető feladatok körébe nem tartozó tevékenységét.” E körben tehát az Állami Számvevőszék ellenőrzi a Magyar Nemzeti Bankot, és ellenőrzi azt is, hogy a jogszabályok szerint működik-e, hogy az alapszabály szerint működik-e, és hogy a közgyűlése jogszerűen és törvényesen hozza-e határozatait. Tehát igenis szigorú ellenőrzés alatt van a Magyar Nemzeti Bank tevékenysége, gazdálkodása. A Magyar Nemzeti Bank és bármelyik szervezet alapítványainak gazdálkodását is törvények szabályozzák, így a polgári törvénykönyv kimondja, hogy az alapító az alapító okirat elfogadását követően nem szól bele az alapítvány tevékenységébe, az elkülönül az alapító tevékenységétől, ez így van a Magyar Nemzeti Bank esetében is. Tehát önálló jogi személyiséggel bírnak az alapítványok, ügyvezetését kuratórium látja el. Az MNB alapítói jogai nem terjednek ki az alapítványok cél szerinti tevékenységéhez kapcsolódó konkrét pályázati és támogatási kérdésekre sem. [[13.10]] És nem igaz, amit mond bármiféle titkosításról is, hiszen az alapítványok tiszteletben tartják az Alkotmánybíróság és a Kúria döntését is, és teljesítik az infotörvényben előírt közzétételi kötelezettséget, hiszen ön is innen nyeri, kapja ezeket az információkat, amelyeket a parlament elé hoz. És az sem igaz, hogy elherdálják a vagyonukat, hiszen 830 millió forinttal növekedett az alapítványok vagyona tevékenységük ideje alatt. Az sem igaz, hogy a támogatásokat titkosan adják, és nem lehet megismerni, hiszen pályázati úton több mint 700 pályázatra adtak az alapítványok 3,3 milliárd forintot az elmúlt közel kettő év folyamán. A nyilvánosságot biztosítja az is, hogy az alapítványok honlapjain elérhetőek a vagyonnal kapcsolatos adatok, a vagyon elemeinek összetétele, az aktuális vagyoni helyzet és valamennyi megkötött szerződés. Tisztelettel kérem a képviselő urat, hogy mondandóját a tények és a valóság alapján próbálja meg megközelíteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Ugyancsak napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szél Bernadett képviselő asszony, az LMP frakciójának tagja: „Az utolsó kapcsolja le a villanyt!” címmel. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Furcsa képet mutat ma Magyarország: amíg egyes régiókban továbbra sem lehet munkahelyet találni, addig egyre több szakmából érkeznek vészjelzések nagyon komoly munkaerőhiányról. Tudjuk, hogy a Balatonra most már szinte minden turistának vinnie kell egy-két embert, ha szolgáltatást akar igénybe venni. Aki csak elmegy egy boltba vagy egy pékségbe vagy egy étterembe, netán építkezne, felújítaná a lakását, nem talál szakembert, vagy túlhajszolt, agyondolgoztatott embereket talál. A vendéglátóhelyek már most külföldi vendégmunkásokat toboroznak. A kormány kedvenc autóipari partnereinél már nemcsak mérnök- és informatikushiány van, de betanított fizikai munkára sincsen már jelentkező. Az okok teljesen egyértelműek: a kormány leszorította a béreket, aminek egyenes következménye, hogy a kivándorlás lassan már kezelhetetlen méreteket ölt. Egyre többen döntenek úgy, hogy nem hajlandóak azt elviselni, hogy napi nyolc-tíz órát kell dolgozni, és utána se magukat, se a családjukat nem tudják eltartani az emberek. Mi folyik itt? Kérdezhetnénk, hisz nem erről volt szó, nem ezt ígérte a Fidesz. És pontosan erről van szó: a Fidesz becsapta az országot. Önök politikai termékké degradálták a polgár és a polgárosodás fogalmát, hiszen amit ma megélünk, és amiről én most itt a parlamentben beszélek, az nem áll jól egy olyan kormánynak, amely elvileg a polgárokért van. Csakhogy önök már régen nem vállalnak sorsközösséget ezzel az országgal, önök nem úgy élnek és nem úgy viselkednek, mint a polgárok. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból.]] Önök urizálnak, önök offshore-oznak, a külföldi tőkének és a luxusnak kedveznek. Nézzék meg magukat! Nézzék meg a barátaikat! A miniszterelnök úr a Várba költözik, Ibizán mulatnak, aranyéletet élnek, miközben a dolgozók milyen állapotban vannak: a dolgozók háromnegyede ebben az országban átlagbér alatt keres, négymillió ember gyakorlatilag létminimum alatt él. Kit is képviselnek önök, tisztelt képviselőtársaim? Kit képviselnek önök? Merthogy nem a polgárokat, az egyszer biztos. De a kkv-k sem azt kapták, amit a Fidesz ígért, ők pontosan tudják, hogy rosszak a bérek, ezért nehéz az embereket megtartani, de új embereket aztán végképp nem találnak. [[Folyamatos közbeszólások a Fidesz soraiból.]] Beruházni egyáltalán nincsen esélyük, mert az uniós forrásokat most már nem kitalicskázzák, mint pár éve, hanem platós kocsikkal hordják ki, az uniós pénzcsapok elzárása után a sikeres vállalkozások támogatására már semmi nem jut. [[Az elnök csenget.]] Közben pedig azt látjuk, hogy a magát nemzetinek valló kormány sokkal inkább a külföldi multinacionális cégek érdekeit képviseli, szemben a magyar kkv-kkal, ez a nagy probléma. Pereskednem kellett azért, hogy megtudjam, mennyi befektetési adókedvezményt kaptak, mennyi támogatást kaptak. Tudják, mennyi jut egy kkv-nak egy személyre munkahelyteremtésre? Örülnek egymillió forintnak. Van olyan multi, aki 30 milliót kapott. [[Dr. Rétvári Bence: Ki dolgozott a Philip Morrisnál?]] Ez a nagy helyzet, a számok magukért beszélnek. A magyar gazdaság ráadásul továbbra is teljesen tetszhalott állapotban van, évek óta csak mesterséges jelekkel lehet itt bármifajta változást produkálni. De pont a legutóbbi GDP mutatta meg a szomorú valóságot: ha egy picit is leállnak az uniós támogatások, a források elapadnak, a magyar növekedés már a legrosszabbak között van az egész Európai Unióban. Bárhonnan nézem ezt a helyzetet, bárhonnan vizsgálom, azt látom, hogy az önök gazdaságpolitikája teljes zsákutca: levitték a béreket, szétverték a munkavállalói jogokat, összeszerelő üzemmé tették hazánkat, növekedés nincs. De hát hogyan lenne? A multikat támogatják önök, akik a profit 80 százalékát gyakorlatilag kiviszik az országból. Ez volt eddig. Most még rosszabb a helyzet, ugyanis eljutottunk odáig, hogy ezekben az összeszerelő üzemekben már nincsen, aki dolgozzon. És ha egy picit is szakemberek ülnének a magyar kormányban, pontosan tudnák, hogy a helyzet ennél is rosszabb. Az a helyzet, tudják, kedves képviselőtársaim, hogy „a minőségéhez képest olcsó munkaerőre” - most idéztem a miniszterelnök urat, ezzel ő dicsekszik, a miniszterelnök úr - nem lehet gazdaságpolitikát építeni az Európai Unióban, mert olyan helyzetben vagyunk, hogy ott a határ, és a határ másik oldalán három-négyszer annyit keresnek azok az emberek, akik itthon se magukat, se a családjukat nem képesek eltartani. Ez a határ gyakorlatilag nem létezik ilyen szempontból. A magyar munkavállalók azt mondják, ha nem kapnak tisztes bért, akkor elmennek innen. De mi lesz Magyarországgal így? Mi lesz velünk, magyar állampolgárokkal? Lassan csak az marad a kérdés, hogy ki fogja lekapcsolni a villanyt, mert ilyen bérek mellett nincsen senki, aki ebben az országban dolgozna. Tisztelettel kérdezem a kormányt, mégis mit akar tenni azért, hogy ne legyen százezer olyan munkahely [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] ebben az országban, amit nem tudunk betölteni. Köszönöm.
Válaszadásra Cseresnyés Péter államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Képviselő asszony, nagyon szomorúan hallgattam önt, mert nem tudtam eldönteni, hogy most tájékozatlanságból mondja azokat a mondatokat, és közli velünk azokat a gondolatokat, amelyeket mond, vagy pedig szándékosan; szerintem mind a kettő probléma. Ha szándékosan, akkor azért, mert amivel ön megvádolt az előbb bennünket, pontosan azt teszi: félrevezeti az önt hallgatókat, becsapja azokat az embereket, akik az ön szavára esetleg figyelnek, mert pont az ellenkezője történt az elmúlt években, mint amit ön mondott. Szeretnénk néhány tényadatot mondani ezzel kapcsolatban, bár szerintem körülbelül harmadszor-negyedszer ismétlem el ezeket a mondatokat, amelyeket most mondani fogok, de úgy látszik, nincs hatással az ön kérdésfeltevésére, az ön fogalmazására, az ön gondolatmenetére. Az a kérdés ön szerint, hogy az utolsó kapcsolja-e le a villanyt vagy sem. Szeretném önnek elmondani, hogy 2010 után közel 600 ezerrel többen dolgoznak a mai nap, mint 2010-ben, tehát folyamatosan, évről évre növekedett azoknak a száma, akik a munkaerőpiacon megtalálták a számításukat. Ikotity képviselőtársam cinikusan mosolyog, akkor szeretném őneki elmondani, nem tudom, hányadszor, hogy egyébként a versenyszféra szívta fel ezeket az embereket [[Ikotity István közbeszólása.]] ezt a szakembergárdát, pontosabban ennek a nagy részét, mert közel 370 ezer ember ebből a durván 600 ezres tömegből a versenyszférában - nem is az elsődleges munkaerőpiacon mindössze, hanem a versenyszférában [[Dr. Szél Bernadett közbeszólása.]] - tudott elhelyezkedni. Itt az egyik cáfolat az önök gondolatmenetével vagy éppen a cinikus mosolyával kapcsolatban. Egyébként így van, és én azt mondom, hogy bizonyos szempontból talán még egy kicsit örülni is kellene annak, hogy ez a helyzet előállt, hogy a munkaerőigény, a munkaerőhiány és a munkanélküliség egy időben van jelen Magyarországon. Ezelőtt pár évvel még az volt a gond, hogy mekkora a munkanélküliség. [[13.20]] Innen jutottunk el oda, hogy a gazdaság fejlődésének, a gazdaság növekedésének hatására és a kormányzati intézkedések segítségével most már azon kell gondolkozni, hogy a fellépő munkaerőhiányt hogyan tudjuk pótolni, milyen eszközöket kell használnunk ennek érdekében. Ugyanis globális munkaerőhiányról nem beszélhetünk, nincs erről szó. Bizonyos szakmákban, bizonyos földrajzi területeken jöhet szóba esetlegesen átmenetileg munkaerőhiány. Egyébként ahol ez felmerül, ott cégekkel vagyunk kapcsolatban, cégekkel vannak a képző intézmények kapcsolatban - legyen akár egy állami képzőintézmény a centrum, vagy pedig felnőttképző intézmények -, hogy ezt a problémát meg tudjuk oldani. Nézzük meg, mit tettünk annak érdekében, hogy a megfelelő szakembergárda folyamatosan rendelkezésre álljon! Néhány dolgot szeretnék felsorolni. A szakképzést a piaci igényeknek megfelelően alakítottuk át és alakítjuk át folyamatosan. Ha véletlenül nem hinnék el ezt, akkor mondom például, hogy az egyik legfőbb együttműködő partnerünk ebben a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara. Remélem, azt nem vonják kétségbe, hogy a magyar munkaerőpiacot, a magyar gazdaság igényeit ők ismerik. Ebben a bizonyos képzési átalakításban és a képzés folyamatában felmerülő munkában például ők segítik a mindennapi tevékenységünket, a mindennapi munkánkat. Konkrétan például hogyan tudjuk biztosítani majd a későbbiekben és folyamatában is a felmerülő munkaerőigényt? A közfoglalkoztatásból minél több embert próbálunk átterelni az elsődleges munkaerőpiacra. Azt is már mondtam többször, hogy arányaiban itt is elindult egy felfelé mutató irány. Ez azt jelenti, hogy a pár évvel ezelőtti 7 százalékos aránnyal szemben ma 13-14 százalékban a közfoglalkoztatásban foglalkoztatottak át tudnak lépni az elsődleges munkaerőpiacra, és olyan programokat hirdettünk meg és fogunk meghirdetni, amelyek ezen emberek képzésének a segítségével ugyancsak az ő elsődleges munkaerőpiacon való elhelyezkedésüket segítik. Például az egyik ilyen program a „Közfoglalkoztatásból a versenyszférába” nevű program, amelyre 3 milliárd forint áll rendelkezésre, és nemcsak képzésben, hanem anyagilag is támogatjuk azt, hogy valaki a közfoglalkoztatásból menjen el minél előbb az elsődleges munkaerőpiacra. De ugyanez igaz a rugalmas foglalkoztatás terén is. Itt is pályázatot írtunk ki annak érdekében, hogy minél többen éljenek ezzel a lehetőséggel. És a bérek, amit mondott: 2010 óta 13-14 százalékkal nőttek a reálbérek. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Csak az elmúlt évben ennek az évnek az elejére több mint 7 százalékkal, 7,7 százalékkal növekedtek a reálbérek. Ne mondja azt, hogy nem történt semmi sem az elmúlt időszakban a munkaerőpiacon felmerülő munkaerőhiány pótlására és az ebből adódó problémák megoldására! Köszönöm szépen a figyelmüket. Elnézést kérek, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Szilágyi György képviselő úr, a Jobbik frakciójának tagja következik: „Szívj el egy szivart és keress közben 150 ezret, menj el egy hosszú hétvégére és keress közben 50 millió forintot. A kormánybiztos tényleg jobban teljesít” címmel. Majdnem elmondtam a napirend előtti felszólalásának nagy részét. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! 16,5 millió forint naponta - ennyit keres Orbán Viktor kormányának egyik kormánybiztosa naponta. Egy olyan országban, ahol több mint 4 millió ember a létminimum alatt él! Egy olyan országban, ahol mélyszegénységben körülbelül 2 millió magyar állampolgár él. Egy olyan országban, ahol azoknak, akik dolgoznak, a kétharmada az átlagkereset alatt visz haza fizetést. 16,5 millió forintot keres naponta Andy Vajna. Ez 11 500 forint percenként. 11 500 forintot keres akkor, amikor alszik, 11 500 forintot keres akkor, amikor rágyújt egy szivarra, vagy ha elmegy egy hosszú hétvégére. Ha rágyújt egy szivarra, és mire elszívja, keres 150 ezer forintot. Elmegy egy hosszú hétvégére, jól érzi magát valamelyik wellness-szállodában, és keres 50 millió forintot. Önök szerint ez normális és rendben van? Orbán Viktor szerint egyébként az egyik legbátrabb magyar Andy Vajna, ezt ő mondta, saját maga. A Jobbik szerint nem ő a legbátrabb, hanem azok a magyar emberek a legbátrabbak, akik dacolva a Fidesz- és az MSZP-kormányok diktatúrájával, hazugságaival, az embereket sanyargató intézkedéseivel, itthon maradtak, és nehéz körülmények között élve, nehéz körülmények között végezve a munkájukat építik az országot. Ők Magyarország bátrai. Mi nekik köszönjük meg a helytállást, és nem Andy Vajnának. Andy Vajnának, a magyar kormány és Orbán Viktor miniszterelnök kormánybiztosának maximum ahhoz a mérhetetlen pofátlansághoz kell bátorság, amikor zsebre teszi a magyar állampolgárok milliárdjait. Ismét saját embere cáfolja meg Orbán Viktor offshore lovagok ellen tett ígéretét, amely lassan az őszödi beszédet is megelőzi a hazugságskálán. A kaszinóira irtózatos mértékű adókedvezményekben részesülő Andy Vajna cége, a Las Vegas Casino Kft. az év végi zárásán 6 milliárd 128 millió 526 ezer forint eredményt mutatott ki, és ezt a pénzt úgy, ahogy van, ki is vitte rögtön osztalék címén az offshore cégébe, a szintén Las Vegas Casino néven futó, Luxemburgban bejegyzett offshore cégébe. Vajna 2010 óta több mint 12 milliárd forintot talicskázott ki az országból, ebből csaknem 11 milliárdot az elmúlt három évben. Ehhez a 12 milliárdhoz egyébként úgy jutott, hogy önök egyértelműen segítették. Itt a parlamentben segítették valamennyien a szavazataikkal akkor, amikor lehetővé tették számára, hogy egyeduralkodó legyen a kaszinópiacon; amikor lehetővé teszik számára, hogy nagyon komoly adókedvezményeket kapjanak a cégei. És akkor is, amikor lehetővé teszik számára, hogy amíg a fodrásznak meg a taxisnak kell online pénztárgép, Andy Vajna kaszinóinak ne kelljen. Úgyhogy ez a 6 milliárd forint még nem is biztos, hogy a teljes bevétele Andy Vajnának, nem is biztos, hogy csak 6 milliárd forinttal gazdagodott az elmúlt időszakban. Hangsúlyozom egyébként, hogy az ő tevékenységének ez csak az egyik szelete, hiszen csak a kaszinópiacról beszélünk, a többi lényeges dolognak, amiben benne van, az eredményeiről még nem is beszélünk. Orbán Viktor egyébként tényleg igazat mondott itt a Házban, amikor azt mondta, hogy ő nem vagyonos és nem is lesz soha, hiszen ha Vajnához képest nézzük meg azt, hogy Orbán Viktor édesapja mennyit keresett az elmúlt időszakban, az elmúlt évben, akkor azt látjuk, hogy csak 1,3 milliárdot vett ki a családi cégekből tavaly. Ezek is hivatalos adatok. Valóban ez csak a harmada körülbelül annak a napi 16,5 millió forintnak, amit Andy Vajna keres, tehát ő nem keresett olyan jól. S akkor még nem beszéltünk a többi emberről, aki Orbán Viktor környezetében van, Tiborcz Istvánról, Garancsi Istvánról vagy a közgazdászcsoda Mészáros Lőrincről, hogy vajon ők mennyit kerestek az elmúlt időszakban. És igaza van Orbán Viktornak, hát minek kellene neki vagyonosnak lennie. Ha ennyi kereső barátja, ilyen jól kereső családja van, majd alkalmazza azt a fideszes módszert, amit önök egyértelműen és nagyon nagy előszeretettel alkalmaznak: kölcsön kér tőlük. Ha megszorul egy kicsit, akkor majd kér tőlük egy kis kölcsönt, és bizonyára kapni is fog. Kapni is fog mind Andy Vajnától, mind az édesapjától, mind Mészáros Lőrinctől, és még sorolhatnánk azokat az oligarchákat, akiket önök fáradságos munkával fölemeltek oda, hogy Magyarországon kialakult egy új elit kasztrendszer, aki mindent megpróbál a kezében tartani az önök politikai támogatásával. Ez szégyen! [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Úr! Többször érintettük már ezt a kérdést itt a Házban, ezért engedje meg, hogy újra elmondjam, ez a kormány volt az első, amely kötelezővé tette, hogy a közbeszerzésen induló cégeknek átláthatóknak kell lenniük, és nyilatkozniuk kell a végső tulajdonosukról. Ezért ma már mindenki számára nyilvános, hogy ki indul közbeszerzésen, és mely vállalatok kapnak megbízást, és azoknak kik a tulajdonosaik. 44 ezer vállalkozásnak kellett nyilatkoznia a végső tulajdonosáról, így sikerült jelentős előrelépést tenni a teljes átláthatóság irányába. Ami a szerencsejáték-ipart illeti: a kontrollálatlanul és többnyire feketén, törvénytelenül működő szerencsejáték-ipar 2010 előtt milliárdos pénzügyi károkat okozott az államnak. A félkarúrabló-üzletben a Jobbik és a Jobbikot támogató emberek is nyakig érintettek voltak, nem véletlen, hogy pont ön hozza fel ezt a kérdést. Ebben a helyzetben kellett rendet vágni. Az új szabályok bevezetése óta jelentősen nőtt az állami kontroll, kifehéredett az ágazat, a nyerőgépeket üzemeltető vállalkozásoknak mindenről be kell számolniuk, és csökkent a szerencsejáték-függőség veszélye is. Ma már csak néhány kaszinó működhet az országban. Ami Andy Vajnát illeti: 26 éve vannak vállalkozásai Magyarországon; ez már az MSZP kormányzása idején is így volt. Cége több mint 3,8 milliárd forint koncessziós díjat fizet be a költségvetésnek, és ezt növelik a kaszinók egyéb adóbefizetései. [[13.30]] Andy Vajna egyébként filmügyi biztosként is tevékenykedik, jelentős eredményeket ért el a korábban teljes zűrzavarban lévő filmipar átalakításában. Andy Vajna azt vállalta, hogy békét és alkotó légkört teremt ebben a darázsfészekre hasonlító szektorban. Az általa kezdeményezett átalakításoknak is köszönhető, hogy a Nemzeti Filmalap felkarolta és támogatta a ma már Oscar-díjas Saul fiát. Az új rendszerben készült magyar filmek az elmúlt években 130 elismerést kaptak a világban. Kérdését hallgatva ugyanakkor nem mehetek el szó nélkül pár dolog mellett. Rendkívül képmutatónak tartom, hogy éppen egy jobbikos képviselő kéri számon a kormányt az állami pénzek elköltésével kapcsolatban. Szeretném emlékeztetni önt arra, hogy az ön pártja volt az, amelyik az elmúlt években óriási összegeket fizetett különböző vállalkozásoknak, így például autószervizeknek, fuvarozó cégeknek, névtelenül elkészített és sok esetben kétes értékű szakpolitikai tanulmányírásra. Ezzel valószínűleg alaposan kistafírozták a haveri kört. Közülük is valószínűleg kiemelkedik Vona Gábor egyik rejtélyes tanácsadója. Az ő cégei több száz millió forintnyi készpénzhez jutottak az elmúlt időszakban. Kérjük, legközelebb az ő órabérét is számolja ki. A cégek között olyat is találunk, amely egy Jobbik-közeli hetilapot is birtokol. Minderről az önök szóvivője úgy nyilatkozott korábban, hogy holdudvarépítés zajlik. Van egy olyan Jobbik-közeli vállalkozó is, akinek cégét többször megbízták, e cége révén egy offshore vállalkozás kézbesítési megbízottjaként, tehát nyakig ül az offshore ügyekben, miközben önök itt a parlamentben offshore-oznak. Egyik újonnan megválasztott alelnökük több olyan céget alapított és vezetett, amelyeket eladásukat követően felszámoltak vagy töröltek úgy, hogy több tíz millió forintos adótartozást halmoztak fel. Tehát minden bizonnyal az adóelkerülés volt a cél. Ez tehát azt jelenti, hogy az átláthatóság és a közpénzek gondos kezelése ügyében a Jobbiknak mindenekelőtt a saját háza táján van tennivalója. Köszönöm a figyelmet. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Még van egy perc. Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, Firtl Mátyás következik: „A nemzeti összetartozás napjáról”. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Június 4-e, a trianoni békeszerződés aláírásának napja 2010 óta törvénybe foglaltan a nemzeti összetartozás napja. Sopron és környéke országgyűlési képviselője vagyok, ahol elődeink népszavazáson választ adhattak a trianoni döntésre, szemben mindazokkal, akiket erről nem kérdeztek meg. A legnagyobb nemzeti tragédiánk összetettségét részben megvilágítja, hogy a Sopron környékiek sem tudhatták, hogy újabb véres háború következik, kitelepítés, kommunista uralom, határzár, vasfüggöny. Tudjuk, és még megéljük azt, hogy nemcsak az elcsatolás volt önmagmában tragédia, hanem a Kelet-Közép-Európára ereszkedő diktatúrák, az elhallgatás következményei, mindaz, ami az elcsatolás tényén, a területi veszteségen túl minden nemzetrészben és az anyaországban a nemzeti öntudat szétrombolását eredményezte. Igen, június 4-e az emlékezés napja. De immár a megoldásra vezető emlékezésé, a megismerésé, a megértésé azért, hogy nemzeti önbecsülésünkben megerősödhessünk. Történelmi jelentőségű a nemzeti összetartozás melletti tanúságtételről szóló törvényünk, mert a magyarság legnagyobb tragédiájából a nemzettudat, önazonosságunk, önbecsülésünk megerősítésével ad erőt összetartozásunk valódi megéléséhez. Magyar nemzeti összetartozásunk alapja keresztény szellemi gyökereink és hitünk, magyar nyelvünk és kultúránk, történelmünk, hagyományaink. A törvénnyel megerősítettük azt a folyamatot és fejlődési irányt, amelyet a magyarságnak végig kellett és kell járnia. Át és meg kell élnie az egymásra találást nemzeten és nemzetrészeken belül, amely által a szétszakítottság rossz érzetét felváltja az egymásra találás öröme, az összetartozás tudata, azonosságtudatunk ereje, nemzeti létünk értelme és küldetése, megmaradásunk jövőbe vetett hite és biztonsága, közös teendőink; az a tudat, hogy a külhoniak és az anyaországiak számíthatnak egymásra. Június 4-e így válhat közös szándékkal és akarattal gyásznapból a gondviselés iránti hála napjává azért, hogy mi, magyarok minden tragédia ellenére és közepette itt, a Kárpát-medencében bebizonyíthattuk, hogy nemzeti összetartozásunk erősebb azoknál az erőknél, amelyek szétszakításunkra szövetkeztek. Hogy a gondviselés erőt, bölcsességet adott a magyarnak, hogy megtalálja a jelenvaló történelmi helyzetben a legalkalmasabb eszközöket nemzetünk újraegyesítésére mind szellemi, mind kulturális, mind közjogi értelemben, és mindezt a Szent István-i szellemiségben és a visszaállított folytonosságban, Alaptörvényünk szerint. Tisztelt Képviselőtársaim! A nemzeti összetartozás közösségként is megerősít emberi és közösségi élő kapcsolatainkban, gazdaságilag is minket, azaz fejlődésben és gyarapodásban. Meggyőződésem, hogy az összetartozás érzésében való megerősödésünk gazdasági fejlődésünk egyik motorja is. A szilárd értékrenddel, világos célokkal és jövőképpel rendelkező közösség erős, ezért képes megvívni a jelenkori küzdelmeket. Tisztelt Képviselőtársaim! A múlt héten jelen voltam Vukováron, ahol Kövér László, az Országgyűlés elnöke Zeljko Reiner horvát házelnökkel felavatta a vukovári magyar házat annak bizonyosságára, hogy van újjászületés. A nemzeti összetartozás napjának értelmet, minekünk erőt adnak a vukovárihoz hasonló magyar közösségeink, bárhol is legyenek a világon, akiknek az anyaországhoz, az anyanyelvhez, a magyarságukhoz való hűsége nemcsak őket tartja meg, de nekünk is erőforrás a nemzet építésében, megerősítésében. Tisztelettel köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
A kormány nevében Potápi Árpád államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! 1920. június 4-én, a trianoni békediktátum aláírásának napján a magyar Nemzetgyűlés elnöke, Rakovszky István, akinek az a felelősségteljes szerep jutott, hogy ezen a tragikus napon szóljon a Ház előtt, e következőket mondta: „Minden igazságtalanságnak megvan az a mélységes megtorlása, hogy a belőle jónak bőséges forrása fakad.” Amikor 2010-ben a Fidesz-KDNP frakciója előterjesztette a nemzeti összetartozás melletti tanúságtételről szóló törvényt, számos kritika ért bennünket, hogy Trianon gyászos évfordulóján ünnepet akarunk ülni. Távol álljon tőlünk! Ahogy Juhász Gyula írja: „Mert nem lehet feledni, nem, soha, / Amíg magyar lesz és emlékezet” azokat az eseményeket, amelyek a történelmi Magyarország széteséséhez és nemzetünk szétszakítottságához vezettek. Ugyanakkor eljött az ideje annak is, hogy ezen az évfordulón a szomorúság helyét a bizakodás váltsa fel. Most, 96 évvel később ugyanis bizonyítva láthatjuk Rakovszky István jövendölését. Összefogásunkkal sikerült legyőznünk a nemzetünket elválasztó határokat, az igazságtalanságot reménnyé tudtuk változtatni.2010 óta 812 795-en kértek magyar állampolgárságot és több mint 770 ezren tették le az állampolgársági esküt. 2011. június 4-én indult útjára az első iskolás csoport a Határtalanul-program keretében, amelynek segítségével azóta 100 ezer magyarországi diák jutott el a határon túli magyar területekre. A program segítségével az anyaországi fiatalok is megtapasztalhatták, miképpen tartotta meg a külhoni magyarság ősei nyelvét, ápolja kultúráját. Sőt, be kell vallanunk, sok esetben olyan kincseket is megőrzött, amelyeket mi idehaza elherdáltunk.Én magam is az elmúlt években számtalanszor részese lehettem annak a felemelő érzésnek, milyen erős kötelékek kötik össze a Kárpát-medence minden nemzetrészéből a világban szétszóródott magyarságot. Tegnap éppen Stuttgartban tapasztalhattam meg a Németországba került magyarok szilárd és példamutató kiállását a magyar gyökerek mellett. Tartozunk a határainkon túl élő magyaroknak azzal, hogy minden erőnkkel támogatjuk magyarságukért vívott mindennapi küzdelmüket. [[13.40]] Hisszük, hogy a külhoni magyarság oktatási, kulturális, egyházi intézményei és szervezetei a legfontosabb tartópillérek, amelyekre a Trianonban részekre szakított magyarság támaszkodni és építeni tud. A héten két olyan programot is útjára indítunk, amellyel ezen szervezetek áldozatos munkájához kívánunk hozzájárulni. 2013 óta működtetjük a Kőrösi Csoma Sándor-programot, amelynek keretében idén is 100 ösztöndíjast küldünk ki a diaszpóraszervezetekhez, segítendő az oktató, a hagyományőrző és a közösségszervező munkát. Elindul a tavalyi évben kidolgozott Petőfi Sándor-program is, amelynek segítségével 50 rátermett és képzett fiatal dolgozik majd a szórványmagyarság közösségeinek megerősítésén és újjáélesztésén. A külhoni magyar közösségek megőrzését csak úgy tudjuk elősegíteni, ha esélyt teremtünk arra, hogy a határon túli nemzettársaink szülőföldjükön boldogulni tudjanak. 2015-ben ezt felismerve döntöttünk úgy, hogy megkezdjük a magyar szakképző intézmények fejlesztését, idén pedig a külhoni magyar fiatal vállalkozók évét indítottuk útjára. A külhoni magyarság gazdasági megerősítését célozzák azok a nagy volumenű gazdaságfejlesztési programok is, amelyek a Vajdaságban 50 milliárdos, Kárpátalján pedig 32 milliárdos kerettel indultak el. Fontosnak tartjuk, hogy olyan életpéldák álljanak a magyarság előtt, amelyekből mindenkor mindenki erőt meríthet. Márton Áron püspök életútjára idén születésének 120. évfordulóján emlékév keretében emlékezünk, emlékezhetünk meg. Bízunk abban, hogy mindezek hozzájárulnak ahhoz, hogy a trianoni tragédia dacára az újraegyesített magyar nemzet közös erővel tudjon felemelkedni. Engedjék meg, hogy a beszédemet, válaszomat egy idős al-dunai székely tanító bácsi, Borsos Tamás szavaival zárjam: „Rájöttem arra, hogy szebb a világ velünk, mint nélkülünk.” Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok és az LMP soraiban.]]
Mai utolsó napirend előtti felszólalóként Kósa Lajos frakcióvezető úrnak adom meg a szót: „A dunaújvárosi időközi választás tanulságai” címmel fogja elmondani a felszólalását. Parancsoljon!
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Dunaújvárosban időközi választást tartottak egy olyan körzetben, amelyben először a jobboldal jelöltje [[Dr. Staudt Gábor és dr. Schiffer András közbeszól.]] csak 2010-ben tudott nyerni, tehát a 2006-os önkormányzati választás lavinaszerű jobboldali győzelmei [[Dr. Schiffer András közbeszól.]] [[Dr. Schiffer András közbeszól.]] ebben a körzetben még nem voltak elegek (Dr. Schiffer András közbeszól.), viszont…
Schiffer képviselő úr, mielőtt megválik a mandátumától, még úgy gondolja, hogy kikiabálja magát, vagy mire gondol? [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Elnézést kérek, én csak azért nem akartam reagálni Schiffer úrra, mert azt gondoltam, ez a hattyúdala, tehát ilyen értelemben [[Derültség.]] most még kiélheti magát a parlamentben. Tehát ez a körzet semmiképp sem nevezhető erős jobboldali gyökerekkel rendelkező körzetnek, ezzel együtt szeretném megköszönni a választóknak, hogy Lassingleitner Zsuzsát , a Fidesz képviselőjét választották meg 420 szavazattal. Külön érdekessége ennek az eredménynek, hogy a második helyet a baloldali pártok közül a DK szerezte meg 244 szavazattal, a harmadik helyet a Jobbik, a negyedik helyet az MSZP jelöltje szerezte meg. Mindenesetre azzal együtt, hogy szoktuk hangsúlyozni, és itt is a korrektség kedvéért, hogy az időközi választások csak korlátozottan értelmezhetők, és országosan csak megfelelő distinkciókkal vehetők figyelembe, egy biztos: azt nem lehet mondani, hogy Dunaújvárosban különösebben kormányváltó hangulat lenne, ha egy korábban baloldali gyökerű választókörzetben is így alakultak az eredmények. Nyilván azonban, tekintettel arra, hogy ebben a körzetben minden párt minden jelentős képviselője kampányolt, azért van országos tanulsága, nevezetesen, hogy a választók egy része továbbra is úgy gondolja, hogy a baloldal politikájából nem kér, különös tekintettel azokra a fejleményekre, amelyek az országban a legutóbb történtek. Ne felejtsük el, hogy nem is olyan régen, a hétvégén az a meghökkentő helyzet állt elő Magyarországon, hogy a kiskunhalasi táborban, amely zárt tábor, és az illegális határátlépőknek az ott tartására szolgál, olyan lázadás tört ki, amely egyébként azért főleg érthetetlen, hiszen - ne felejtsük el - ezek az emberek már megszegték a törvényt, azért kerültek oda. Tehát nem egyszerűen arról van szó, hogy nem tartották tiszteletben a magyar törvényeket, hanem kifejezetten megszegték őket. És ehhez képest akkor, amikor ezek az események [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] zajlottak, az ellenzék egyáltalán nem állt a törvény és a rend oldalára, és egyáltalán nem mondta azt, hogy márpedig az még hagyján, hogy valaki jogalap nélkül ad be menekültstátusz iránti kérelmet, de hogy egyébként úgy jön be az országba, hogy eleve tudatosan megsérti a törvényeket, fittyet hány a magyar jogszabályokra, majd még egyébként neki áll feljebb, és mindenfajta olyan követeléssel áll elő, amit egyébként a magyar fogvatartottak sem szoktak hangsúlyozni, ez már tényleg sok embernél mutatta meg ennek az egész migrációs válságnak a fonákját, nevezetesen, hogy a Jobbik kivételével az ellenzékről el lehet mondani, hogy erősen migrációpártiak, és egész egyszerűen nem a magyar jog, nem a magyar törvények oldalán állnak, hanem az illegális határátlépők oldalán állnak. Amikor inzultus éri a dohányboltban az eladót - ez is megtörtént most, a közeli napokban -, akkor sem ítélték el egyébként azt a bevándorlót, aki ezt végrehajtotta. Ne felejtsük el, ennél jóval kevesebbért, amikor nők ellen követnek el erőszakot, nagyon helyesen a parlament minden szereplője feláll, kikéri magának [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] és hangsúlyozza, hogy az erőszak semmi módon nem támogatható, főleg nem gyerekek, idősek és nők ellen (Dr. Vadai Ágnes közbeszól.), ekkor sem emelte fel senki sem a hangját. Teljesen nyilvánvaló, hogy abból a politikából [[Dr. Vadai Ágnes: Miről beszélnek ezek? Megáll az ember esze!]] , amit az ellenzék az egész migrációs válság kapcsán mutat, a magyar választó nem kér, és nem lehet nem észrevenni, hogy a baloldalnak, illetve az MSZP-nek csak egy dolog jutott az eszébe: számonkérte a helyieket, követelve a helyi csoportelnök lemondását annak kapcsán, ami egyébként az MSZP egészének a kudarca volt ezen a választáson. Még egyszer szeretném megköszönni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a választók bizalmát, és igyekszünk rászolgálni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Ismét Dömötör Csaba államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Frakcióvezető Úr! A tegnapi dunaújvárosi választás ismét igazolta valóban, hogy az emberek továbbra sem kérnek a Szocialista Pártból. Valóban a világ vicce, hogy Tóbiás József a helyi MSZP-elnököt tette felelőssé. Azonban mindenki tudja, hogy a tekintélyes vereség oka az, hogy az MSZP már jó ideje nem a választókkal, hanem csak saját magával foglalkozik. Ezt tette, amikor kormányon volt, és ezt teszi most is. Mert hogyan fordulhat elő egyébként az, hogy egy magát baloldali pártnak tartó párt nem támogatja a legfontosabb élelmiszerek áfacsökkentését? Teszik ezt úgy, hogy korábban azt mondták, hogy támogatják. Azt is csak a szocialista belharcokkal lehet megmagyarázni, hogy az MSZP miért nem támogatja az otthonteremtési programot, amely végre véget vethet a devizahitelek korszakának. Vegyük aztán a szocialista népszavazási kezdeményezéseket! Az egyik népszavazási kérdésükhöz még azután is gyűjtöttek aláírást, hogy az okafogyottá vált. Aztán a múlt héten elbukott egy másik aláírásgyűjtésük, azért bukott el, mert nem tudták összegyűjteni a minimálisan szükséges aláírásokat. Mindebből jól látszik, hogy még a saját választóik sem kérnek az MSZP kezdeményezéseiből. Az, hogy az MSZP hogyan kezeli az ebből fakadó feszültségeket, a párt belügye; sok sikert kívánunk a kongresszushoz! Azonban az már nem magánügy, hogy a baloldal milyen álláspontot visz egy kulcsfontosságú kérdésben, ez pedig a kényszerbetelepítésről szóló népszavazás. Eleinte a szocialisták azt mondták, hogy a bevándorlás álprobléma. Mondták ezt abban az évben, amikor másfél millió ember érkezett Európába ellenőrizetlenül. Aztán amikor először felmerült a kényszerbetelepítés eszement ötlete, két olyan itt ülő párt is volt, amely aláírásokat gyűjtött a kvóta mellett. Gyurcsány Ferenc egy helyen úgy fogalmazott, hogy még a kutyapiszoktól is jobban kell félni, mint a terroristáktól. Aztán amikor a kormány népszavazást kezdeményezett, több baloldali képviselő, így például az elvileg dögös pártot építő Szanyi Tibor a Kúria előtt támadta meg a referendumot. Tisztelt Ház! A baloldalnak tudnia kell, hogy amikor bevándorláspárti álláspontot visz, és fúrja a népszavazást, akkor szembemegy a magyarok akaratával. [[13.50]] De közeleg a népszavazás, és az MSZP-nek legkésőbb akkor választ kell adnia pár kérdésre, például arra: miből fedezné a korlátlan bevándorlás költségeit? Hogyan kezelné a biztonsági kockázatokat, így például a növekvő terrorveszélyt? Választ várunk arra, hogy az MSZP elfogadhatónak tartja-e, hogy Brüsszel 78 milliós fejenkénti büntetéssel fenyegeti azokat, akik nem fogadják el a kényszerbetelepítést, s ha elfogadhatónak tartja, akkor választ kell adnia arra, hogy miből fedezné ezt a büntetést. Tisztelt Ház! Az MSZP jelenleg elvitatja azt a jogot, hogy a magyarok döntsenek arról, hogy kivel szeretnének együtt élni. A baloldal ezt a jogot Brüsszelnek adná. Arra kérjük az MSZP-t, hogy végre vegye figyelembe a magyarok véleményét, és képviselje őket legalább az ország életét jelentősen meghatározó kérdésekben. Ha az MSZP nem változtat az álláspontján, akkor Dunaújváros nem csupán egy helyi időközi választás helyszíne, hanem a folytatódó baloldali vesszőfutás egyik fontos szimbóluma. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem minden képviselőtársamat, hogy foglalja el a helyét, beleértve a frakcióvezetőket is, természetesen. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Witzmann Mihály, Fidesz; Ander Balázs, Jobbik; Horváth László, Fidesz; Ikotity István, LMP; Farkas Gergely, Jobbik; Magyar Zoltán, Jobbik.A keddi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Molnár Zsolt, MSZP; Ikotity István, LMP; Rig Lajos, Jobbik; Hoffmann Rózsa, KDNP; Németh Zsolt, Fidesz. A keddi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Fuzik János szlovák nemzetiségi szószóló; Kepli Lajos, Jobbik; Bana Tibor, Jobbik. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Schmuck Erzsébet, LMP; Novák Előd, Jobbik; Kepli Lajos, Jobbik.
Tisztelt Ház! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk.A Házbizottság a mai napon ülésezett. Az elhangzottak alapján tájékoztatom önöket, hogy a Jobbik-frakció az Országgyűlésről szóló törvény 61. § (5) bekezdése alapján eseti jellegű állásfoglalás elutasítását kezdeményező indítványának tárgyalására szerdán a vitákat követően, a határozathozatalára 13-án hétfőn a szavazások végén kerül sor. Tisztelt Ház! Most a Házszabálytól eltérésre tett javaslatokról döntünk. A Házbizottság a Házszabálytól való eltérésben azt kezdeményezi, hogy az Országgyűlés a 2016. június 13-ai, hétfői ülésnapján úgy térjen el a Házszabály rendelkezéseitől, hogy Kissné Köles Erika szlovén nemzetiségi szószóló az ülésnap napirendi pontjainak tárgyalása előtt a Szlovén Köztársaság függetlensége kikiáltásának 25. évfordulója alkalmából ötperces időtartamban felszólalhasson azzal, hogy további hozzászólásra ne legyen lehetőség. A Házszabálytól eltérésre tett javaslatot H/10986. számon a honlapon megismerhetik. Tisztelt Ház! Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hozzájárul-e a Házszabálytól való eltéréshez. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 165 igen szavazattal, egyhangúlag a Házszabálytól való eltérésről pozitívan határozott. Tisztelt Országgyűlés! A Házbizottság a Házszabálytól való eltérésben azt kezdeményezi, hogy az Országgyűlés az 1956. évi forradalom és szabadságharc utáni leszámolással összefüggő elítélések semmisségének megállapításáról szóló 2000. évi CXXX. törvénynek a semmisség igazolása iránti eljárás hatékonyabb működése érdekében szükséges módosításáról szóló T/11005. számú előterjesztés tárgyalása során úgy térjen el a Házszabálytól, hogy a holnapi ülésnapon már a zárószavazásra is sor kerülhessen. A Házszabálytól eltérésre tett javaslatot T/11005/1. számon a honlapon megismerhetik. Ismét kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hozzájárul-e a Házszabálytól való eltéréshez. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 162 igen szavazattal, 3 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett a Házszabálytól való eltéréshez hozzájárult. Tisztelt Országgyűlés! Elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására ma 14 óra 55 percig van lehetőség. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a T/11005. számú törvényjavaslat összevont vitájára a mai ülésnapon a T/10307. számú törvényjavaslat vitáját követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Házbizottság a Házszabálytól való - egy másik - eltérésben azt kezdeményezi, hogy az Országgyűlés az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettervezet vonatkozásában az indokolt vélemény elfogadása feltételeinek fennállásáról szóló B/10931. számú jelentés, valamint az ennek elfogadásáról szóló H/10931. számú határozati javaslat tárgyalása során úgy térjen el a Házszabálytól, hogy a június 13-ai ülésen a zárószavazásra sor kerülhessen. A Házszabálytól eltérésre tett javaslatot H/10931/1. számon a honlapon megismerhetik. Tisztelt Ház! Ismételten kérdezem önöket, hozzájárulnak-e a Házszabálytól való eltéréshez. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 164 igen szavazattal, 5 nem ellenében, tartózkodás nélkül hozzájárult a Házszabálytól való eltéréshez. Elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására ma 14 óra 57 percig van lehetőség. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a B/10929. számú beszámoló és az annak elfogadásáról szóló H/10931. számú határozati javaslat összevont vitájára a holnapi ülésnapon a T/10347. számú törvényjavaslat vitáját követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat a Házszabálytól való eltérésben azt kezdeményezi, hogy az Országgyűlés a Montenegrónak az Észak-atlanti Szerződéshez való csatlakozásáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/10934. számú előterjesztés tárgyalása során úgy térjen el a Házszabálytól, hogy a június 13-ai ülésnapon már a zárószavazásra is sor kerülhessen. A Házszabálytól való eltérésre vonatkozó javaslatot T/10934/2. számon ismerhetik meg a honlapon. Kérdezem a tisztelt Házat, hozzájárul-e a Házszabálytól való eltéréshez. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 164 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett a Házszabálytól eltérést elfogadta. Elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására ma 14 óra 58 percig van lehetőség. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a T/10934. számú törvényjavaslat összevont vitájára a szerdai ülésnapon a T/10933. számú törvényjavaslat megtárgyalását megelőzően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. A Házbizottság a Házszabálytól való eltérésben - egy másikban - azt kezdeményezi, hogy az Országgyűlés a tőkepiac stabilitásának erősítése érdekében tett egyes kárrendezési intézkedésekről szóló 2015. évi CCXIV. törvény módosításáról szóló T/11001. számú előterjesztés tárgyalása során úgy térjen el a Házszabálytól, hogy a június 13-ai ülésnapon már a zárószavazásra is sor kerülhessen. A Házszabálytól eltérésre tett javaslatot T/11001/1. számon a honlapon megismerhetik. Kérdezem a tisztelt Házat, hozzájárul-e ebben az esetben is a Házszabálytól való eltéréshez. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 166 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett a Házszabálytól való eltéréshez hozzájárult. Ennek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására ma 14 óra 59 percig van lehetőség. [[14.00]] A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a T/11001. számú törvényjavaslat összevont vitájára a szerdai ülésnapon a T/10933. számú törvényjavaslat megtárgyalását követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A kormány kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg az egyes törvényeknek a szövetkezeti hitelintézetek integrációjával összefüggő módosításáról szóló T/11014. számú előterjesztést. A kormány azt kezdeményezte, hogy a módosító javaslatok benyújtására a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő harmadik óráig legyen lehetőség; az összevont vitára a holnapi ülésnapon a határozathozatalokat követően, valamint az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra és a zárószavazásra a holnapi ülésnapon kerüljön sor. A házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Felhívom figyelmüket, hogy a kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz száz képviselőnek az igen szavazatára van szükség. Kérdezem tehát önöket, elfogadják-e a T/11014. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, szavazzanak. [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 124 igen szavazattal, 28 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett a javaslatot elfogadta. Elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására ma 17 óra 2 percig van lehetőség. A törvényjavaslat összevont vitájára a holnapi ülésnapon a határozathozatalokat követően, az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra és zárószavazásra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a T/11014. számú törvényjavaslat összevont vitájára a holnapi ülésnapon a határozathozatalokat követően, az összegző módosító javaslatról való döntésre és a zárószavazásra az összevont vita lezárását követően, de legkorábban 13 óra 30 perckor kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a polgármesterek illetményének megállapításával összefüggésben a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény módosításáról szóló T/10533. számú törvényjavaslat vitájára ezen az ülésen ne kerüljön sor. [[Dr. Harangozó Tamás: Szégyen!]] Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosításokkal. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Házbizottsági egyetértés hiányában most előterjesztések bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat szerint az Országgyűlés a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elektronikus hírközléssel összefüggő 2015. évi tevékenységéről című, B/8719. számú előterjesztés határozathozatalára a kijelölt bizottságot kérje fel. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkéri-e a kijelölt Gazdasági bizottságot a B/8719. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés 122 igen szavazattal, 46 nem ellenében, tartózkodás nélkül a bizottságot a határozathozatalra felkérte. Az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat szerint az Országgyűlés a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 2015. évi tevékenységéről című, B/9674. számú előterjesztés határozathozatalára a kijelölt bizottságot kérje fel. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkéri-e a kijelölt Kulturális bizottságot a B/9674. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 123 igen szavazattal, 47 nem ellenében, tartózkodás nélkül a bizottságot a határozathozatalra felkérte. Tisztelt Országgyűlés! Az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat szerint az Országgyűlés a „Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal Országgyűlési beszámoló 2015.” című, B/10190. számú előterjesztés határozathozatalára a kijelölt bizottságot kérje fel. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkéri-e a kijelölt Gazdasági bizottságot a B/10190. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 124 igen szavazattal, 47 nem ellenében, tartózkodás nélkül a bizottságot a határozathozatalra felkérte. Tisztelt Országgyűlés! Személyi javaslatról való döntésre a mai napon nem kerül sor. Most, 14 óra 06 perckor áttérünk az interpellációk és az azonnali kérdések tárgyalására. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés elnökeként a határozati házszabályi rendelkezések 121. § (4) bekezdésének a) pontjában foglalt jogkörömmel élve Mesterházy Attila képviselő úrnak a K/10827. számon a nemzetgazdasági miniszterhez benyújtott írásbeli kérdését visszautasítottam, mivel az indítvány nem tartozik a miniszter úr hatáskörébe. [[Moraj. Mozgás.]] bekezdésének a) pontjában foglalt jogkörömmel élve Mesterházy Attila képviselő úrnak a K/10827. számon a nemzetgazdasági miniszterhez benyújtott írásbeli kérdését visszautasítottam, mivel az indítvány nem tartozik a miniszter úr hatáskörébe. (Moraj. - Mozgás.) Tisztelt Országgyűlés! Kérem képviselőtársaimat, foglalják el a helyüket. Amennyiben megbeszélnivalójuk van, azt a folyosón intézzék el! Ez az államtitkárokra és a frakcióvezetőkre is igaz. Hiller István, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „A magyar közoktatásról és a magyar önkormányzatiságról” címmel. A képviselő úré a szó, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Tisztelt Államtitkár Úr! „A kormány beleszólási viszketegségben szenved. Az a rögeszméje, hogy mindent neki kell szabályozni, rendezni, ellenőrizni. A legkisebb részletekig szakadatlanul kormányozni akarnak, pedig az akadálytalan, egészen szabad mozgás lényege az igazi önkormányzat.” Ezeket a sorokat Széchenyi István írta 1860-ban, a Diszharmónia és vakság című munkájában. A mai kormányról nyilván konkrétan nem láthatott előre semmit, de a kormányzás jellegét, annak típusait kitűnően ismerte; kritizálta a neki nem tetszőt, és kiállt saját későbbi, egyértelműen igaznak bizonyult véleménye mellett. Nyilván nem láthatta azt, amit önök, tisztelt kormányzó többség a jelenben, 2016-ban véghez visznek, de minthogy születésének 225. évfordulóját együtt Széchenyi-emlékévnek nyilvánítottuk, az Országgyűlés tavaszi ülésszakának utolsó interpellációs szakaszában mégiscsak illő és fontos az eszünkbe idézni a mindannyiunk által legnagyobb magyarnak tartott ember gondolatait. Önök 2011-ben többségi szavazattal elfogadtak egy olyan köznevelési törvényt, amelynek központi és meghatározó eleme volt a centralizáció, az iskolák fenntartói jogának teljes átszervezése és szegény Klebelsbergről elnevezett intézményfenntartó központ létrehozása. Ez ugye, azóta láthatóan és önök által is elismerten, megbukott. Most egy KLIK helyett lesz 56 kis KLIK. A tapasztalatból azt a következtetést vonták le, hogy nem a magyar közigazgatás történetében soha nem látott központosítás az elhibázott, hanem annak a mértéke. Jelenleg az egykori önkormányzati iskolarendszer teljes szétverése folyik. Mi sem a megvalósítás módjával, sem a koncepcióval nem értünk egyet. Ugyanúgy nem értünk egyet, ahogy a Magyar Önkormányzatok Szövetsége, vagy éppenséggel a Budapesti Önkormányzatok Szövetsége, amely utóbbiban meghatározó többségben vannak az önök fideszes párttárs polgármesterei. Nem mintha az önkormányzati fenntartású iskolarendszerrel nem lett volna elég probléma, és nem mintha azt vitatnám, hogy az államnak meghatározó helyeken iskolafenntartó szerepe kell hogy legyen, de ez így csőd. Mindezek alapján kérdezem, tisztelt államtitkár úr: miért van szükség az iskolák teljes államosítására? Miért kell büntetni, pénzügyi elvonásra ítélni az iskolaállamosítás miatt a helyi önkormányzatokat? Egyáltalán, hogyan vélekednek az önkormányzatok jövőjéről? Valójában céljuk-e a magyar [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] önkormányzatiság felszámolása? Igaza volt-e Széchenyi Istvánnak ön szerint? Várom válaszát. [[14.10]]
A kormány nevében adandó válaszra Rétvári Bence úrnak adom meg a szót.
öszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Amikor a Magyar Szocialista Párt nevében a KLIK-kel kapcsolatos kritikáját Széchenyi-idézettel próbálta megerősíteni, úgy láttam, hogy a falfestményen Széchenyi még inkább megdöccent, hogy jobban hallja, pontosan őt milyen célból idézik ebben a parlamentben. Ön egy olyan részt választott Széchenyi munkáiból, amiben leginkább arról értekezik, hogy egy nemzetnek milyen fontos, hogy a saját kezébe vegye a maga irányítását, és Magyarország ügyeit Pest-Budáról és ne Bécsből irányítsák, és mennyire fontos a nemzeti önrendelkezés. Ezeket a mondatokat most persze másként lehet értelmezni, de ott igazából arról szólt, hogy ne az országhatárain kívülről mondják meg az országnak, hogy mi történjen az országban, hanem magunk határozzunk a saját jövőnkről. Ha az ember akarna erre vagy arra idézeteket kiragadni, természetesen lehetne, mert ha valaki akarja, belemagyarázhatja ennek ellenkezőjét is Széchenyi soraiba. Csak példaként mondanám, mert olyan idézetet is lehet citálni, hogy „jót teremteni, a fejedelem, a kormány leghathatósb pártfogása nélkül lehetetlen”. Ha valaki akarná, annak az ellenkezőjét is bizonyíthatná egy-egy idézettel, de nyilván Széchenyi jelen pillanatban sem ennek, sem annak az oldalnak az ilyesfajta megtámasztására nem használható. Mert akkor olyanokat is mondanánk, hogy ezért elkerülhetetlen szükség, hogy ilyenféle testületekben egyesülni a fejedelem széke és annak megbízottjai körül - és hasonlókat. De szerintem Széchenyit hagyjuk ki a KLIK-kel kapcsolatos mostani eszmefuttatásunkból, mert bárki bármilyen idézetet tud hozni. Ugyanakkor azt nem hagyhatjuk ki az eszmefuttatásból, hogy mi okozta 2010-re azt az állapotát a köznevelés rendszerének, hogy egy mélyreható és hathatós változásra lett volna szükség minden parlamenti párt szerint 2010-ben. Ez pedig az anyagi és tartalmi csőd, amelybe keveredett az akkori iskolafenntartási rendszer. Ha csak azt nézem, hogy a 13. havi fizetés elvétele évi 17 milliárd forint forráskivonást jelentett az oktatásügyből, ez a forráshiány több év alatt nyilván 70 milliárd forint fölé növekedett, összességében pedig 200 milliárd forint volt az, ami hiányzott 2010-ben az oktatás rendszeréből, akkor láthatjuk, hogy miért volt anyagi csőd. A tartalmi csődöt pedig azokban a különböző mérési eredményekben láttuk, amelyek nem hozták azt a szintet, amelyet elvártunk volna. Ön is utalt most is arra a szavaiban, hogy maga a Magyar Szocialista Párt is azt mondta 2010 tavaszán a választásokkor, hogy 2010 őszére az iskolák egy részét állami kézbe kellene adni. Ez is mutatta, hogy még önök is elismerték saját nyolcéves kormányzásuk végén, hogy rendszertani változásra van szükség. A Fidesz-KDNP is azt mondta, hogy mivel az intézményfenntartás csődöt eredményezett, mivel az intézményfenntartás konszolidálására 1200 milliárd forint központi költségvetési forrást kellett biztosítani, és mivel az önkormányzatoknak az iskolákra, szociális otthonokra, egészségügyi intézményekre felvett hitelei, kibocsátott kölcsönei kifizetésre kell hogy kerüljenek központi forrásból, ezért másfajta fenntartási rendszert kell létrehozni. Ezért jött létre a vegyes fenntartási rendszer. Ugyanakkor az elmúlt hónapokban a köznevelési kerekasztal számtalanszor ülésezett, külön fenntartási munkacsoportja volt, amely egyértelművé tette, hogy ez a mód, a vegyes fenntartási módszer nem váltotta be a hozzá fűzött reményeket. Van tehát egy tisztán önkormányzati fenntartás, amely 2010 előtt ment csődbe, van egy vegyes fenntartási rendszer, amely nem váltotta be a hozzá fűzött reményeket, ezért nincs más lehetőségünk, mint a teljes állami fenntartás eszközét segítségül hívni azért, hogy versenyképes köznevelési rendszert tudjunk kiépíteni, és azért, hogy a strukturális kérdések rendezése után tartalmi kérdésekkel tudjunk foglalkozni. Ha ezt nem tesszük meg, akkor ugyanolyan nehéz helyzetbe kerülnek az iskolák, mint kerültek az elmúlt 20 esztendőben. Azt pedig hadd mondjam el önnek és önöknek, hogy rengeteg egyeztetés előzi meg természetesen ennek a végszavazását, akár Tarlós István főpolgármesterrel, a Budapesti Önkormányzatok Szövetségével május 27-én, a Magyar Önkormányzatok Szövetségével május 31-én és a megyei jogú városokkal is június 3-án ezek az egyeztetések megtörténtek, a Budapesti Önkormányzatok Szövetségével pedig ma folytatódnak. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a választ.
Tisztelt elnök úr, nem fogadom el a választ. Államtitkár úr, ön mondja a választ, de egyáltalán nem látom önön azt, hogy ezt hiszi. Azt gondolom, hogy önök közül sokan, akiknek egyébként önkormányzati tapasztalatuk van, korábbi polgármesterek vagy olyanok, akik mai polgármesterekkel kapcsolatban vannak, tudják, hogy ez így nem működik. Biztos voltam abban, amikor létrehozták ezt a törvényt, hogy az Intézményfenntartó Központ meg fog bukni; nemcsak én, számosan, akik az oktatásügyben az elmúlt évtizedekben forgolódtunk. Meg vagyok róla győződve, hogy az az intézkedéssorozat, amit most tesznek, meg fog bukni. Ezt most interpelláció formájában kívántam elmondani, hogy kifejthessem még időben a véleményemet. Nem fogadták el. Államtitkár úr, ez a rendszer, amit most a közoktatásban kiépítenek, meg fog bukni, nem jó. Ezért nem fogadom el a választ.
A képviselő úr nem fogadta el a választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 117 igen szavazattal, 43 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Apáti István, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az igazságügyi miniszterhez: „Ön szerint is totális kudarc az elszámoltatás?” címmel. Képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz legfontosabb 2010-es választási ígérete az elszámoltatás volt, azonban azt látjuk, hogy ebben a választási ígéretükben is nagyon komoly kudarcot vallottak. Ugyanis a 2002 és 2010 között balliberális kormányok vezető beosztású politikusainak, kormánytagjainak elszámoltatásához, felelősségre vonásához szükséges eljárások vagy meg sem kezdődtek, vagy nagyon gyorsan megszűntek, nagyon gyorsan megszüntették ezeket az eljárásokat. Felmerül többek között az a kérdés is, hogy a nyomozó hatóság, az ügyészség a felelős, vagy netán a bíróságokban, a bírósági szervezetrendszerben kell keresni a hiba okát. Egyik kirívó példa a Gyurcsány Ferenc-féle sukorói telekcsere ügye, amelyben még a vádemelésig sem sikerült egyébként eljutni. Nevetséges indokkal magyarázta mindezt az ügyészség. De talán ettől is csúnyább vagy durvább példa a Hagyó-ügy, hiszen gyakorlatilag Hagyó Miklós most is szabadlábon van, élvezi a szabad élet és a megszerzett javak minden előnyét. Ennél az ügynél érdemes kicsit lehorgonyozni, ugyanis aktuálpolitikai hibák, tévedések, rossz döntések, rossz törvényhozás is vezetett ahhoz, hogy mindez úgy történt, a helyzet úgy áll, ahogy most jelenleg mindenki tud róla. 2012-ben változtatták meg a bírósági szervezetrendszerre, a bíróságokra és a bírósági eljárásokra vonatkozó szabályokat. Ezek a szabályok ekkor léptek hatályba. Ez a csomag többek között azt is tartalmazta, hogy az Országos Bírósági Hivatal elnökének lehetősége volt az ügyáthelyezésre, az ügyáttételre. Ennek volt köszönhető az, hogy nem az általános illetékességi ok szerinti fővárosi, hanem a Kecskeméti Törvényszék kezdte első fokon vizsgálni Hagyó Miklós ügyét. Majd 2013-ban jött a feketeleves, az Alkotmánybíróság alkotmányellenesnek minősítette ezt a szabályozást. Kialakult a patthelyzet, és megindult a huzavona a két törvényszék között, hogy ki folytassa le az eljárást, kinél maradjon az ügy, ki az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező törvényszék. Ebből kifolyólag egy fontos szabályt elmulasztottak betartani, ugyanis ilyen ügyekben legalább háromhavonta egy tárgyalást kellene tartani, ez azonban elmaradt, így 2014 júliusában újra kezdődhetett az egész. Ez arra is biztosította a megfelelő időt, hogy Hagyó Miklós időközben még ebből is jól kerüljön ki: 12 500 euró kártérítést ítélt meg neki az emberi jogi bíróság az előzetes letartóztatásbeli fogva tartásának állítólagos embertelen körülményei miatt. Végül, úgy tűnik, első fokon egy felmentéssel felérő felfüggesztettel megúszta ő is. De sorolhatnánk hosszan a példákat, tisztelt államtitkár úr: mi a helyzet a Budapest Airport és a Malév eladásával, mi a helyzet az offshore ügyletekkel, mi a helyzet a korábban még pofátlannak minősített vezetői végkielégítésekkel, a közbeszerzések körüli túlárazásokkal? Ezek a túlárazások talán csak nekünk tűnnek fel? Önök az elszámoltatás kapcsán vagy ellenérdekeltek, vagy tehetetlenek, rosszabb esetben csendestársak vagy tettestársak és úgy tűnik, hogy a korrupciós rendszer fennmaradásához szükséges egyéni érdekek erősebbek, mint az a közérdek, amely az elszámoltatáshoz fűződik. Kérdezem, hogyan értékelné ezt a nullával egyenlő elszámoltatást. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Völner Pál államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselő Úr! A képviselő úr interpellációjában több büntetőeljárást érintett, amelyek végkimenetelét a kormányon akarja számon kérni. Valamennyien tudjuk azonban, és ön is nagyon jól tudja, képviselő úr, hogy a hatalmi ágak szétválasztására tekintettel a kormánynak semmilyen befolyása nincs az említett ügyekre. A kormánynak nincs hatásköre arra, hogy folyamatban levő büntetőügyekben döntést hozzon, vagy az ügyekben a döntés meghozatalát bármilyen módon befolyásolja. Mit tehet a kormány, hogy a bűnösök elnyerjék méltó büntetésüket? Szigorú büntetőpolitikát folytat, és ehhez megteremti a szükséges jogszabályi hátterét. Úgy gondolom, a kormány ezt meg is tette. 2013. július 1-jével lépett hatályba az új büntető törvénykönyv, amely egy fejezetben „Korrupciós bűncselekmények” cím alatt szabályozza a közélet tisztasága elleni és a nemzetközi közélet tisztasága elleni bűncselekményeket, amelyek közül egyesek büntetési tétele emelkedett. [[14.20]] Szigorodott a hivatali bűncselekmények megítélése is. Most csak néhányat említettem az új büntető törvénykönyv rendelkezései közül, és természetesen ezek a rendelkezések csak a büntető törvénykönyv hatálybalépését követően elkövetett bűncselekményekre alkalmazhatók. Az, hogy a képviselő úr által előhozott bűncselekmények elkövetésekor hatályos büntető törvénykönyv mennyire volt szigorú, talán az akkori kormányon kellene számon kérni. Mindannyian tudjuk, hogy a büntetőjogban nincs visszaható hatály, tehát az újonnan hozott törvényeket nem lehet alkalmazni a korábbi esetekben. Azt hiszem, abban mindannyian egyetérthetünk, hogy az igazságszolgáltatással szemben az egyik legfontosabb elvárás az, hogy az állampolgárok ügyeiben észszerű, lehetőleg minél rövidebb idő alatt döntés szülessen. Annak idején az ügyáthelyezés lehetőségét, ennek megteremtését pont ez a cél motiválta.A törvénymódosítás az időlegesen egy-egy bíróságon jelentkező aránytalan munkateher megszüntetésére és ezzel az ügyek minél előbbi befejezésének elérésére bevezetett egy speciális kijelölési szabályt, amellyel az eredetileg illetékes bíróság helyett egy másik bíróság kaphatta meg az ügyeket intézésre. Ez egy kivételes körülmények között alkalmazható válságkezelő intézmény volt, de az Alkotmánybíróság döntése alapján nem volt megfelelő a megoldás. Nyilvánvaló, hogy amikor ezt a parlamentben itt elfogadtuk, nem tudtuk az Alkotmánybíróság későbbi döntését prognosztizálni, tehát az egy erős összeesküvés-elmélet, hogy bármiféle módosítás azért történt volna, hogy a büntetőeljárások megakadjanak, netán furcsa kanyarokat vegyenek.Tény azonban, hogy továbbra is jelentős társadalmi igény mutatkozik a büntető igazságszolgáltatás hatékony működtetésére, a büntetőeljárások időszerű befejezése iránt. Biztos vagyok benne, hogy a kormány a büntetőjogi reformjainak utolsó elemével, az új büntetőeljárási törvénnyel meg is fog felelni majd ennek az igénynek, várjuk majd akkor a képviselő úr támogatását is ennek a törvénynek a vitája során. És ha már a politikusbűnözést is emlegeti a képviselő úr, először egy kicsit mindenki a saját elveinek megfelelően is eljárhatna, hiszen a Jobbik korábban több alkalommal is politikusbűnözésnek minősítette az álláshalmozást, sőt a párt alapszabályában is tiltja azt. Janiczak Dávid, Ózd jobbikos polgármestere ennek ellenére öt helyről közel 1 millió forintos fizetést vett fel. Ugyanígy említhetnénk Kovács Béla nevét, akit a végletekig védelmezett a Jobbik, és nem volt hajlandó vele szemben fellépni. Tehát nemcsak mindig a büntetőjog normáit kellene figyelembe venni, ha politikáról beszélünk, hanem a saját pártunk háza táján is söprögetni kellene. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Viszonválaszadásra megadom a képviselő úrnak a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Természetesen nem tudom elfogadni ezt a választ, és vegyék tudomásul már, hogy önök kormányoznak, önök a kormányzó erő, nem az ellenzék ellenzéke! Nem ezekre a válaszokra meg erre a megközelítésre voltunk kíváncsiak. Amikor 2010-ben letették a nagyesküt, illetőleg korábban megígérték az embereknek az elszámoltatást, akkor is tisztában voltak ezekkel a szabályokkal. De akkor nem azt mondogatták, hogy a bíróság számoltatja el a nyomozó hatóságot. Persze, jogászként én is tisztában vagyok ezekkel a tényekkel, csak hatásvadász módon, politikai haszonszerzés céljából önök megtévesztették a választópolgárokat. Ezeknek a bűncselekményeknek az elévülési ideje az esetek elsöprő többségében még nem állt be. Ezek a cselekmények nem évültek el, tehát ilyen módon azért lehetőség lenne a tények és az igazság feltárására, de vagy az összefonódások miatt, vagy egyéb egyéni vagy szűk csoportérdekek miatt önök ezt nem merik megtenni, de úgy gondolják, hogy majd 2018-ban, mint annak idején Demszky a 4-es metrót, majd most belebegtethetik az elszámoltatás ígéretét [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy hátha még mindig maradt néhány megtéveszthető választópolgár. Remélem, egyre kevesebb van. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
A képviselő úr nem fogadta el a választ. Kérdezem a tisztelt Házat, hogy elfogadja-e. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 112 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett fogadta el. Szél Bernadett és Sallai R. Benedek, az LMP képviselői, interpellációt nyújtottak be a földművelésügyi miniszterhez: „Mikor kerül végre a magyar zöldség és gyümölcs a magyar családok asztalára?” címmel. A képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Nagyon sok ember éli át azt az élményt, amiről én most itt beszélni szeretnék a magyar parlamentben. Nagyon sokan járunk bevásárolni, és amikor a polcokra nyúlunk, akkor azt látjuk, hogy csak külföldi élelmiszert találunk. Mi azt látjuk, hogy ha importélelmiszerekről van szó, akkor alapvetően nincs különbség a hazai és a külföldi láncok között. Tehát nem igaz, amit Lázár János például korábban, májusban állított, hogy a magyar kiskereskedelmi láncok jobban kedvezményezik a magyar árukat. És az sem igaz, hogy a magyar kiskereskedelmi láncok automatikusan magasabb felvásárlási árat kínálnának. Sajnos, a helyzet nagyon rossz. Abban, mondjuk, egyetértünk, hogy a legnagyobb forgalmú élelmiszer-kiskereskedelmi láncok által tanúsított kereskedelmi magatartás valóban nagyon megnehezíti, hogy a magyar termelők eljuttassák a termékeiket a polcokra, de a kérdés az, vajon miért nézi ezt teljesen tétlenül a magyar kormány. Az embernek az az érzése, hogy igazából önöket nem érdekli, hogy mi kerül a magyar családok asztalára, mert ha érdekelné, akkor már régen beavatkoztak volna. Ezt szeretném önökön számonkérni, és ez ügyben szeretnék valódi és hatékony beavatkozásokat kérni. A magyarként eladott lengyel alma, a kamionszámra bejövő lengyel meg a szlovák tej, a hamisított külföldi termékek vagy a szintén pancsolt kínai méz - holott egész Európában mi vagyunk a méz-nagyhatalom - mind ékes példája annak, hogy a hazai élelmiszerpiac egyszerűen nem áll a kormány ellenőrzése alatt. Itt egyrészt a termelők megélhetése fontos szempont, de azért a lakosság egészsége is nagymértékben számít. Azt gondolom, hogy nagyon sok ember elégedetlen akkor, amikor azt látjuk, hogy silány minőségű külföldi termékeket kell a kosarunkba helyezni a jó minőségű magyar élelmiszerek helyett. Azt látjuk, hogy amíg a luxusszállodák séfjei hozzájutnak a legjobb minőségű alapanyagokhoz, a magyar családok abból főznek, amijük van. Előttünk, magyar édesanyák előtt ott van a kihívás, hogy vagy gyűjtögető életmódot folytatunk, boltról boltra járunk, hogy a vasárnapi ebédhez szükséges alapanyagokat beszerezzük, vagy pedig azt mondjuk, hogy rohanva, sietve betesszük azt a kosárba, ami éppen ott van. Emellett azt látom, hogy ha találok is elvétve Magyarországon megtermelt zöldséget és gyümölcsöt ezekben a boltokban, azt aranyárban mérik, és olcsóbb a silány minőségű külföldi. Hadd tegyem egy kicsit ki az asztalra ezt a problémát! A helyzet az, hogy hoztam önöknek barackot. [[Felmutat egy őszibarackot.]] Ez a barack egyenesen Olaszországból érkezett. [[Zaj a kormánypárti padsorokban.]] De itt van a burgonya. [[Felmutat egy csomag burgonyát.]] A burgonya Hollandiából érkezett. Miért kell holland burgonyát vásárolnunk? De ott van a hagyma. [[Felmutat egy csomag hagymát.]] A hagyma egyenesen Belgiumból érkezett Magyarországra. Ott van a dél-afrikai körte [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] a spanyolországi fokhagyma. [[Schmuck Erzsébet felmutat egy fokhagymafüzért.]] Spanyolországból jön a fokhagyma, és ott van Olaszországból a répa. Miért kell nekünk Olaszországból hozni a répát? És az alma? [[Schmuck Erzsébet felé fordulva:]] Erzsébet, honnan jött az alma? Az alma Lengyelországból érkezett. [[Nagy zaj. Az elnök ismét csenget.]] Tisztelt Uraim és Hölgyeim! Azt gondolom, hogy teljesen méltatlan az, hogy Magyarországon a magyar családok ilyen helyzetbe kerülnek. Adjanak választ arra, hogy miért kell ezt megélnünk! És hogy emlékezzenek rá, ezért szeretném a… [[Zaj, derültség és közbeszólások a kormánypárti padsorokban.]]
Nyugalom, tisztelt hölgyeim és uraim! Nyugalom, nyugalom! Azért, mert a képviselő asszony nem tudja, hogy a piacon van-e vagy a parlamentben, ez még nem kell, hogy önökre is átragadjon. [[Dr. Szél Bernadett a kosárral a kezében elindul dr. Fazekas Sándor felé. Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
[[Hangosítás nélkül.]] Szeretném a kosarat átadni tisztelt Fazekas miniszter úrnak, hogy választ adjon nekem arra, hogy mikor lesz végre magyar áru a magyar polcokon. [[Dr. Fazekas Sándor asztalára helyezi a kosarat. Taps az ellenzéki pártok padsoraiban. Nagy zaj.]]
Ha mindenki visszanyerte a nyugalmát, akkor megadom a szót a miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm azt, hogy fölvetette ezt a problémát a zöldség-gyümölcs piac, egyáltalán a magyar termékek körét, azt, hogy a piacon milyen mozgások vannak, és hogy bizony vannak bent importtermékek is. Persze, azon nem csodálkozom, hogy mondjuk, magyar őszibarackot vagy magyar körtét ilyen időszakban nem talál. Azt hiszem, hogy ez még jó néhány más termékre is érvényes. Ez mutatja azt, hogy ön és az önök pártja is igazából egy bevásárló belvárosi, az agrárvilágtól rendkívül távol élő párt, amely nagyon keveset értett meg a mezőgazdasági termelésből [[Közbeszólások az ellenzéki pártok padsoraiban.]] , éppúgy… Én végighallgattam mindenkit. Kérem, hogy legyenek csendben. [[14.30]] Tehát a mezőgazdasági termelést éppúgy nem értik, mint a kereskedelmet sem, a házszabályt sem értik, és így tovább. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] De bízom abban, hogy a hozzászólásra adott válaszommal segíthetem önt a tájékozódásban, mert el szeretném azt mondani, hogy a kormány és a Földművelésügyi Minisztérium is a legnagyobb mértékig elkötelezett [[Zaj. Az elnök csenget.]] a magyar termékek piacra jutása, forgalmazása és a tudatos fogyasztói magatartás kialakítása érdekében. Tehát ön ugyan - hogy is mondjam? - öntudatlanul, de mégis hozzásegíti a tisztelt Országgyűlést és valamennyi parlamenti jegyzőkönyvet olvasót ahhoz, hogy milyen terméket ne vegyünk meg. Ugyanis Magyarországon, lehet, hogy önnek elkerülte a figyelmét, de a magyar termékek mellett ott található a felirat és a védjegy is. Van egy rendelet, amely kategorizálja a termékeket. Tehát az, hogy melyik a magyar termék, az jól látható, megvásárolható, nem is kell keresni, ott van az üzletek polcain egyébként, az import termékek mellett. Szabadkereskedelem van, Magyarország egy jelentős agrárexportőr, tehát ahhoz, hogy mi tudjunk értékesíteni, nyilván a belső piacokon is meg kell küzdenünk az importtermékekkel. De, tisztelt képviselő asszony, ez nem reménytelen. Én az elmúlt héten fölmérettem több kiskereskedelmi lánchoz tartozó üzletben a kínálatot, mindenhol többségben vannak a magyar termékek, megtalálhatók, a szezonális zöldségek, például salátafélék és gyümölcsök - például cseresznye - között nem vagy alig volt külföldi termék a boltokban. Tehát meg lehet ezeket találni, még az EU viszonyai között is. A kormány a magyar termékekre vonatkozó szabályozás mellett segítette a kistermelői piacok nyitását. Négy év alatt megdupláztuk ezeket a kizárólag termelői piacokat, 261 működik Magyarországon. Gondolom, hogy ön meg tudja ezeket keresni, nem kell ehhez mindenféle gyűjtögető életmódot folytatni. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Ezeknek a piacoknak a népszerűsítésére egy „Helyből jobb!” honlap is üzemel, ahol az összes információ megtalálható. De ellenőrzések is vannak, az úgymond gyenge minőségű importtermékek közül a Nébih 2015-ben több mint kétezer tonnát vont ki a forgalomból, 703 ellenőrzés során 56 vállalkozás működését függesztettük fel. Tehát én elhiszem, hogy ön nem tájékozódik, mert próbál minél több külföldi terméket behozni ide az Országgyűlésbe, de hozzásegítem ahhoz, hogy ezek az információk rendelkezésre álljanak. A Nébih folyamatosan fellép a tisztességtelen piaci magatartás ellen. Folyamatosan a termékeket népszerűsítő programok, illetve marketingkampányok zajlanak, elég a kiváló minőségű sertéshúsra, a tejkampányra gondolni, egyes gyümölcsök és zöldségek esetében, például a dinnye esetében; az elmúlt években nagyon eredményes volt a bort népszerűsítő kampányunk is, visszaszorult az olasz bor a töredékére, amely a belső piacon megjelent. Természetesen ez egy folyamatos feladat mindenki számára, akár a termelők, akár a magyar kereskedők számára is, és szerintem valamennyien tehetünk azért, hogy a tudatos fogyasztói magatartás erősödjön, és minél több magyar terméket vegyenek a magyar emberek. Köszönöm szépen. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Így van! Taps a kormánypártok soraiból. Harangozó Gábor István: Mondjon le!]]
Viszonválaszra Sallai R. Benedek képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Azt mondja miniszter úr, hogy tehetnek ennek érdekében, pont az a kérdésünk, hogy akkor miért nem tesznek. [[Moraj a kormánypárti padsorokban.]] Összességében, hogyha az ön vidékpolitikája az, hogy a Hold utcai piacon narancsot és banánt lehessen kapni a Michelin-csillagos éttermek mellett, akkor nyilvánvalóan nem jut el oda, hogy megnézze azt, hogy mit lehet vidéken kapni. Egyébként az a véleményem, mint akik egy térségből származunk, ugye meglepő, hogy önök szerint csak annak van joga egészséges élelmiszert venni, aki vidéken lakik, tehát akinek boltban kell beszerezni, annak már ez a joga ne legyen meg, hanem nyugodtan vegye meg azt, amit a polcon talál. [[Dr. Fazekas Sándor: Ilyen nem hangzott el.]] És nyilvánvalóan azért döbbenetes ez, mert igaza van önnek, hogy lehetne mellette magyar terméket is találni, de mindaddig, amíg 140 forintért lehet a szlovák tejet megvenni és kétszer annyiért a magyar tejet, addig hiába van ott, mert ha önök olyan jövedelmet adnának az embereknek, hogy megvegyék a jobb minőségűt, akkor lehet, hogy lenne lehetősége, de jelen pillanatban nincs. Tessék az ilyen tanulmányokat nem a Századvéggel csináltatni, és akkor majd valós adatokat kap! [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból. Közbeszólás az MSZP soraiból: Éljen!]] Köszönjük szépen.
Ha jól értettem, képviselő úr azt akarta mondani, hogy nem fogadja el a választ. Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A választ a Ház 111 igen szavazattal, 38 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Szatmáry Kristóf, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Szélhámosok az iskolaszövetkezetek körül?” címmel. Képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A közelmúltban került kihirdetésre az egyes diákszövetkezetekkel összefüggő törvények módosításáról szóló 2016. évi XLIX. törvény. A törvény új alapokra helyezte a diákok által történő munkavégzéssel kapcsolatos szabályozást, az iskolaszövetkezetek ilyen jellegű tevékenységének jogi rendszerét, valamint az európai uniós irányelvekkel is összhangba hozta a hazai szabályozást. Tettük mindezt azért, mert mind a kormány, mind a Fidesz-frakció számára kiemelten fontos a diákoknak, a fiataloknak a munka világába történő minél gördülékenyebb beilleszkedése, a fiatalkori munkanélküliség alacsonyan tartása, valamint a fiatal munkaerő itthon tartása. Célunk elérésének egyik eszköze a hungarikumnak is számító iskolaszövetkezeti rendszer. Sajnos néha a búza közé korpa is keveredik, vannak sajnos olyan személyek, akik tevékenységükkel csak lejáratják a diákszövetkezeteket, nemrégiben olvashattuk ugyanis, hogy az egyik munkaerő-kölcsönzéssel, -közvetítéssel, diákmunka szervezésével foglalkozó vállalkozás százmillió forintnyi bért nem fizetett ki diákoknak, akik hiába várták decemberben, hogy megérkezzen a bérük. Érdekes módon ugyanennek az iskolaszövetkezetnek a bodajki címére szintén vagy egy tucat iskolaszövetkezet be van jegyezve, annak vezetői ellen büntetőeljárás van folyamatban 550 millió forintos költségvetési károkozás miatt. Tehát láthatjuk, nem egyedi esetről van szó, egy csalássorozattal állunk szemben. Az ügy ott vesz újabb érdekes fordulatot, hogy mindkét cég a Human Operator Zrt. alvállalkozója volt ezekben a botrányos ügyekben. A múlt továbbra is kísért, ugyanis a Human Operator Zrt. egyik tulajdonosa, Czeglédy Csaba, fiatal kora ellenére súlyos botránykrónikával rendelkező szombathelyi MSZP-s politikus, aki egyébként 2002-ben felfüggesztett börtönbüntetést kapott a Rébusz Iskolaszövetkezet vezetőjeként adócsalásért. Czeglédy áldásos tevékenységének hála a Rébusz több mint százmilliós adóhátralékot hagyott maga után. De nem járt jobban a szintén felszámolás alatt álló Rébusz-utód Cooperitas Iskolaszövetkezet sem, az eljárás kezdetéig ugyanis 1,4 milliárd forintnyi adótartozást és még 1,5 milliárd forintnyi hitelezői követelést halmozott föl. Az MSZP-s politikus botránykrónikája nem merül itt ki. Ez azonban, úgy látszik, hogy nem gátja politikai karrierjének. Az igazi botrány az, hogy ilyen múlttal, ilyen jelennel nyugodtan lehet valaki szombathelyi MSZP-frakcióvezető, lehet MSZP-elnökségi aspiráns, és - ami összetartozik, összenő elve alapján - lehet Gyurcsány Ferenc személyes ügyvédje néhány ügyben. Sajnálatos módon azt nem tudom megkérdezni államtitkár úrtól, hogy az MSZP ezt miért hagyja, azt viszont meg tudom kérdezni, hogy mit tud tenni a tárca a diákmunka becsületének helyreállítása és a diákok minél nagyobb foglalkoztatása érdekében. Köszönöm szépen figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Cseresnyés Péter államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Az első kérdésére nem tudnám a választ megadni, mivel nem ehhez a csoportosuláshoz tartozom, de a többire, a másik kérdésre szeretnék minél alaposabb választ adni. A fiatalok foglalkoztatásának növelése, a munkaerőpiacra történő első belépés megkönnyítése a kormánynak egy elsődleges feladata, és szeretnék néhány olyan programot, néhány olyan intézkedést ismertetni önnel, amelyik segítségével kérdésére mindenképpen egy alapos választ kívánok adni. Az első ilyen intézkedés a munkahelyvédelmi akcióprogram keretén belül valósult meg: idén márciusban 162 ezer fiatal foglalkoztatását segítette ez a program, a jelentős uniós és hazai támogatással indított fiatalok munkatapasztalat-szerzését elősegítő képzési, vállalkozóvá válást támogató programok pedig nagyságrendileg 50 milliárd forintból valósulnak meg 2011-től. Tehát egy folyamatról van szó. Ezek eredményeképpen folyamatosan emelkedik a fiatalok foglalkoztatása, 2016. február-áprilisban 291 ezerre nőtt a 15-24 éves korúak foglalkoztatotti száma. Ez azt jelenti, hogy 14,2 százalékra csökkent ennek a korosztálynak a munkanélkülisége, és a foglalkoztatási rátájuk 27 százalékra emelkedett. A munkanélküliségi mutató 2010-ben ebben a korosztályban még közel 30 százalékos volt, tehát innen csökkent 14 százalékra, a foglalkoztatási rátájuk pedig 20 százalék alatti volt, innen növekedett 27 százalékos arányra. [[14.40]] Egy másik nagyon fontos intézkedési csomag az „ifjúsági garancia”, amely segítségével 2014-2020 között legalább 180 ezer 25 év alatti fiatalnak nyújtunk segítséget az elhelyezkedéshez vagy az elhelyezkedésüket segítő képzettség megszerzéséhez aktív munkaerőpiaci programok segítségével. Már január óta folyamatosan segítjük a fiatalokat azonnali elhelyezkedéshez, illetve piacképes szakképesítés megszerzéséhez az aktív munkaerőpiaci programokkal. Az ezt biztosító projektek révén összesen 40 milliárd forint felhasználásával legalább 40 ezer fiatalt segítünk ki a munkanélküliségből az ifjúsági garanciával 2017 végéig. E program keretén belül útjára indítottuk a vállalkozni vágyó fiatalokat támogató projektet. Ez a program 25 év alatti fiatalokat segít vállalkozóvá válni, vagy ha felsőfokú végzettséggel rendelkeznek, akkor 30 éves korukig vehetik igénybe ezt a lehetőséget. A képzést sikeresen befejező és elfogadott üzleti tervvel rendelkező fiatalok ezt követően, egy első szakaszt követően, amikor megtanulják a vállalkozói lét összes információja kapcsán lehetőséget adó, nyújtó információkat, vissza nem térítendő támogatásra pályázhatnak 3 millió forint erejéig. Ezzel körülbelül 1300 fiatalnak adunk lehetőséget arra, hogy vállalkozóvá válhassanak. Szintén az ifjúsági garancia keretében egy gyakornoki programot indítunk el, aminek a segítségével már szakképesítéssel rendelkező fiatalok elhelyezkedését segítjük kis- és középvállalkozásoknál. Utoljára szeretném megemlíteni egy most induló programnak a lényegét, ez a nyári diákprogram, amelyik 1,9 milliárd forintos keretösszeggel [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] önkormányzatoknak és önkormányzati cégeknek segít abban lehetőséget nyújtani a fiatalok számára, hogy nyári időszakban két hónap hosszan diákmunka segítségével megismerkedjenek a munka világával. Tehát számtalan olyan program van, aminek a segítségével…
Önnek négy perce volt!
…köszönöm, elnézést - …segítségével belekóstolhatnak a munka világába. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Szatmáry Kristóf úrnak adom meg a szót viszonválaszra. Elfogadja-e a választ?
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Természetesen a fiatalok munkába állásának közös felelőssége mentén, az ön által elmondott intézkedések miatt is a válaszát természetesen elfogadom, és a frakció részéről támogatásunkról biztosítjuk a kormányt, hogy támogatunk minden olyan intézkedést, ami a diákszövetkezetek, a diákok mielőbbi munkába állását segíti. Ugyanakkor talán közös felelősségünkre hívnám fel a figyelmét itt a parlamenti pártoknak, hogy igenis meg kell találnunk a módját annak, hogy a diákok pénzét, illetve a közpénzt eltüntető személyek ne lehessenek a magyar közéletnek részesei, és az MSZP-t is arra kérném, hogy ezt tartsa szem előtt. Különösen furcsa egyébként az, hogy olyannyira felvállalják az említett úrnak a személyét, hogy frakciószinten őt akarták küldeni a diákszövetkezetekkel kapcsolatos ötpárti egyeztetésre, ami, azt gondolom, hogy az úriember múltját figyelembe véve egyszerűen felháborító. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból. Lukács Zoltán: Kristóf, mikor volt ötpárti ebben?]]
Képviselő úr, elfogadta a választ? Képviselő urat kérdezem, hogy elfogadta-e a választ.
Igen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Varga László, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Lehet-e újra acélgyártás Diósgyőrben?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkára, Íjgyártó István úr fog válaszolni. Képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy választókerületemet érintő beruházás kapcsán fordulok most önhöz, amely nemcsak Miskolc, de a magyar feldolgozóipar számára is kimagasló jelentőséggel bír. Egy évvel ezelőtt, 2015 májusában a miskolci Digép Ipari Parkban dr. Szabó László államtitkár úr jelenlétében történt meg egy mini acélmű alapkőletétele, ahol én magam is jelen voltam. Sokan pártállás nélkül, lelkesedéssel fogadták a hírt, reménykedtek a diósgyőri acélgyártás újraindításában. A beruházás akkori tervezett költsége várhatóan valamivel több mint 20 milliárd forint lett volna. Ezt egy külföldi befektető az Eximbank segítségével kívánta megvalósítani. A hozzám eljutott információk szerint a külföldi befektető által adott garanciák, illetve a saját erő valótlansága miatt a projekt azonban megakadt, és a „hogyan tovább?” kérdése most az Eximbank kezében van. A diósgyőri acélgyártás újraindítása nem csupán egy ipari kultúra feltámadását jelenthetné, de egy évi 90-100 milliárdos árbevételt jelentő, új munkahelyeket teremtő beruházás is lehetne. Tudjuk, hogy a magyar gazdaság húzóágazata a járműipar, amely ágazatnak fontos lenne, hogy egyre inkább magyar alapanyagot felhasználó hazai beszállítói legyenek. Néhány adat, ami akkor elhangzott a beruházásról. Az új acélmű egy 320 ezer tonna/év kapacitású, a legújabb, legmodernebb technológiai berendezésekkel épülő, 320 fő számára új munkahelyet teremtő beruházás lehetne. Mindemellett a beszállítóknál és szolgáltatóknál az akkori számok szerint mintegy 1200 munkahely jöhetne létre. Az előállított termékek, csakúgy, mint az egykori LKM termékei, magas hozzáadott értékű termékek lehetnének, amikkel Diósgyőr egykor Közép-Európa ötvözöttacél-gyártásának fellegvára volt, hiszen itt a járműipari alapanyagtól a gépipari, vegyipari, energetikai termékeken át hadiipari termékek is készültek. Diósgyőr volt az első acélmű az egykori keleti blokkban, amely automatasebességváltó-alapanyagot szállított egy nyugati autógyár számára. Ma itt vannak a járműipari cégek Magyarországon, és nincs elég megfelelő alapanyaggyártója az országnak. Kérdezem tisztelt államtitkár urat: hogyan kívánja a kormány segíteni ezt a szemmel láthatólag elakadt beruházást? És egyébként lehet-e újra acélgyártás Diósgyőrben? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm, elnök úr.
Válaszadásra Íjgyártó államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Miskolc Steel Mills Kft. úgynevezett barnamezős beruházásának célja a miskolci Digép Ipari Park területére 250 munkahelyet teremtő mini acélmű létrehozása ötvözöttacél-termékek gyártására kizárólag acélhulladékokból. A miskolci beruházás megvalósítása érdekében az Eximbank támogatást nem tartalmazó, exportcélú beruházási hitelkeretről szóló szerződést írt alá. A diósgyőri acélgyártás újraindításának mérlegelésekor figyelembe kell venni azt a tényt, hogy az EU acélipara történelmének egyik legsúlyosabb válságát éli át. 2015 nyara óta jelentős, 21 százalékos, 2014 első negyedéve óta közel 30 százalékos árcsökkenés ment végbe az acélpiacon. A gazdaság lassulásával járó keresletcsökkenés hatására Kína az elmúlt években megduplázta az acéltermékei exportját, amely 2015-ben elérte a 112,4 millió tonnát. Az olcsó acéltermékek megjelenése így az árak csökkenéséhez vezetett Európában is. Emellett azok az üzemek, amelyek túlélték a 2008-as válságot, csökkentett létszámmal működnek, mozgásterük korlátozott. Napjainkban az Európai Unió acéliparában mintegy 500 termelőegység évente 166 milliárd euró értékű acélterméket állít elő. Ez az EU GDP-jének mintegy 1,3 százaléka. A vállalatok közvetlenül 328 ezer főt foglalkoztatnak, a beszállítókkal, a szolgáltatókkal együtt több millióra tehető az acéliparból élők száma. Az európai acélipari termékek versenyképességét nehezítik a magas energiaárak, az amerikai árak kétszerese, valamint a környezetvédelmi és éghajlat-politikai előírások, importkényszer alapanyagokban és energiahordozókban. Az ágazat nehéz helyzetét tovább fokozzák az acélipart sújtó megszorító intézkedések, különösen az építőipar, szállítás, infrastruktúra és a többi területén. Az 1990-es években az Európai Bizottság megtiltotta az acélipar állami támogatását. Így az acélipari vállalatok ennek hiányában voltak kénytelenek boldogulni. A beruházás elakadásának okai feltételezhetően az említett körülményekhez is köthetőek. Hazánkban súlyos probléma, hogy az acélipari termékek esetében alacsony az egy főre eső hozzáadott érték. Ennek megváltoztatásához Magyarországnak szüksége lenne egy nemesacélműre, hogy ötvözött acélokat lehessen gyártani. A tervek szerint a diósgyőri is ilyen acélmű lenne. Tudvalevő, hogy többek közt a járműipari cégek ötvözöttacél-termékeket vásárolnak. Figyelembe kell venni azonban, hogy a járműipari vállalatok hosszú távú szerződésekkel biztosítják ezeket az igényeket, valamint azt, hogy kizárólag a hazai keresletre nem lehet alapozni egy ilyen mértékű beruházás megtérülését. [[14.50]] A Diósgyőri Acélműnek korábban is az volt a problémája, hogy hiába volt nemzetközi szinten versenyképes technológia, volt egy magas színvonalú metallurgia, csak a hengerlés volt a szűk keresztmetszet, nem találták meg a megfelelő piacokat. Jelenleg az Európai Unió meghatározott célokra, meghatározott körülmények között teszi lehetővé az acélipar állami támogatását. Ennek kihasználása fontos tényező lehet a vállalatok életképességének javításában. A lehetséges támogatási formákat jelenleg vizsgáljuk, valamint azt is, hogy miként lehetne a hazai acélfelhasználásban a rendkívül magas, 50-90 százalék közötti importrészarányt csökkenteni. Köszönöm figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Értem én a válaszát, csak ebben a formában egyáltalán nem tudom elfogadni. 2014-ben, egy héttel az országgyűlési választás előtt azzal kampányoltak, hogy újraindítják az acélgyártást Diósgyőrben. Ott volt a városvezetés, a kormány képviselője, a Fidesz helyi vezetői, egy óriási kampányszlogen volt ez. Ezek után én úgy gondolom, az után, hogy képviselővé választottak, mindent megpróbáltam megtenni azért, hogy előrehaladjon ez a kérdés, szakemberekkel beszéltem, próbáltam az ügyet segíteni. Tavaly májusban alapkövet raktak le, ahol a kormány egyik államtitkára volt ott, szintén odajött fotózkodni, csakúgy, mint a városvezetés képviselői. Azt gondolom, hogy nemcsak fotózkodni kell, hanem valódi segítséget nyújtani egy ilyen beruházáshoz. Én ebben felajánlom a segítségemet, tisztelt államtitkár úr. Ha ezt a beruházást meg lehet oldani, meg lehet segíteni, akkor mindenben felajánlom a segítségemet, a konstruktivitásomat. De azt kell mondjam, hogy annál, amit most ön válaszolt, ennyi idő után a diósgyőriek bizony többet érdemelnek. Köszönöm szépen.
Képviselő úr nem fogadta el a választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A választ a Ház 109 igen szavazattal, 28 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a földművelésügyi miniszterhez: „A magyar hatóságok és intézmények miért kezelnek minden ügyfelüket alapból bűnözőnek? Saját magukra nézve miért nem tartják kötelezőnek a határidőket?” címmel. Képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Nem az első eset, hogy a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal kifizetései körüli gondokról kérdezem önt. Az MVH feladata többek között a hazai agráriumba érkező források kezelése, ellenőrzése. Az elmúlt években nem volt olyan nap, amikor ne fordultak volna hozzám gazdálkodók azon panaszukkal, hogy az MVH nem fizette ki idejében a megígért támogatást, vagy éppen a rendkívül rugalmatlan hozzáállás lehetetlenítette el családok sorsát. A korábbi hivatal vezetéseinek idejéből sokan vannak rács mögött, és a szervezet neve akkoriban a korrupció szóval fonódott össze. A vezetésváltástól mi is sokat vártunk, de sajnos az a tapasztalat, hogy ha látszik is az új szemlélet, bizony ez nem szivárgott le a végrehajtószintig. Nem véletlen az sem, hogy minisztertársa, Lázár úr az ÁVH-hoz hasonlította a hivatalt, pedig a közpénzből fenntartott hasonló rendszerek szerte Európában éppen azért dolgoznak, hogy könnyebb legyen a családi gazdaságoknak. Ezért is aggasztó, amikor arról szólnak a hírek, hogy a jogos kifizetésekre már nincs kerete az MVH-nak. Pedig a magyar gazdák kivéreztetett helyzete, mint ismeretes, olyan állapotokat idéz elő, hogy bizony minden forintra szükségük van. Ezért is mondom, önök már számtalanszor tettek tanúbizonyságot arról, hogy gazdaellenesek. Nemrégiben megkeresett egy Csongrád megyei gazda azzal a panasszal, hogy majd’ 2 millió forint támogatást vont el tőle az MVH, mint később kiderült, jogtalanul. A gazda fellebbezett, és igazát később bizonyította is. Az MVH ekkorra visszavonta az elsőfokú határozatát, és másodfokon megítélte ugyan ezt az összeget - ez két hónappal ezelőtt, április 5-én történt -, azóta viszont a kifizetés nem történt meg, a gazda egy forintot sem látott abból, amit immáron többszörösen is megítéltek neki. A konkrét ügy kapcsán telefonos megkeresésre az MVH pénzügyi osztályáról azt az információt kaptuk, hogy kifizetnék ők, de nincs miből. Miniszter úr, azóta kiderült, hogy nem egyedi, elszigetelt esetről van szó, hanem a napi rutin része, hogy az állam csak akkor vár el pontosságot, szabályszerűséget, ha éppen az ügyfelekről van szó, ha viszont saját magáról, akkor már messze nem ilyen szigorú. Mindezek alapján, azt hiszem, jogosan kérdezzük miniszter urat a gazdatársadalom nevében: miért csúsznak folyamatosan a kifizetések az MVH-nál, miért nincs elegendő forrás a kifizető szervnél? Gátolja-e valami az uniós források lehívását? Hány hasonló visszatartott kifizetésről tud? Ezt a kérdést hangsúlyoznám, hiszen a sajtóban megjelent védekezés a szaktárca részéről, úgy tudjuk, hogy valótlan számokat tartalmaz. Mennyi az MVH ügyhátraléka? Miért tekintik bűnözőnek azokat, akik csak dolgozni szeretnének ebben az országban? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Fazekas Sándor miniszter úré a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A képviselő úr által benyújtott kérdéssel összefüggésben mindenekelőtt le szeretném szögezni azt, hogy azok a fordulatok, hogy dolgozó embereket lenéző, mindenben kötekedő, primitív, lelketlen hozzáállással, s a többi, ilyenekkel találkoznának a gazdák, ez súlyosan sértő, méltatlan és valótlan állítás. Nekem meggyőződésem, hogy a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal vezetése és dolgozói a legjobb tudásuk szerint mindent megtesznek azért, hogy a magyar gazdák azokat a támogatásokat, amelyek őket megilletik, kellő időben megkapják. És azokat az összegeket is, amelyeket pályázatokon nyertek, szintén meg kell hogy kapják. Ebben a konkrét esetben is, amit nyilván alaposabban meg kellene vizsgálni ahhoz, hogy teljesen képben legyünk. Tisztelt Képviselő Úr! A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal munkatársai összesen több mint 1,3 millió hatósági ügy intézésében vettek részt 2015-ben, tehát tavaly, ez munkatársanként ezer ügyet jelent. Ezt azért tartottam fontosnak elmondani itt a tisztelt Országgyűlésben, hogy lássuk, milyen hatalmas feladattal birkózik az MVH, milyen sokrétű ügytömeget kell ellátnia. Harmincöt különböző jogcímen igényelhető támogatás például. Nekem meggyőződésem, hogy nincs olyan szervezet, amely tökéletesen működne, nincs olyan szervezet, ahol mindig mindenki a legjobb teljesítményt nyújtaná, de szerintem az a súlyos megbélyegző kijelentés, amit ön tett, elfogadhatatlan. Az MVH munkájával összefüggésben több átalakítás volt, új vezetés vette át a feladatok ellátását, és ennek is köszönhető az, hogy 2015-ben a hivatal több mint 230 ezer kérelmet bírált el, és rekordnak számító 800 milliárd forintos agrártámogatást fizetett ki a gazdáknak. Ez 15-20 százalékkal több, mint volt a korábbi években. S mindösszesen 1150 gazda nyújtott be fellebbezést, tisztelt képviselő úr. Tehát az elégedetlenség azért annyira nagy mégsem lehet. De én hajlandó vagyok minden jobbító jellegű kritikát megfogadni, hajlandó vagyok minden konkrét ügyet kivizsgálni. Ha önnek 365 ügye volt, ahogy hallhatta a tisztelt Ház - a képviselő úr ezúttal nyilván próbált komolyan beszélni, noha ez nem mindig ment neki -, akkor ezt a nagyszámú ügyet is természetesen kivizsgáljuk. Ezek szerint, akik kifogásolták az MVH döntését, azoknak az egyharmada önnél reklamált. Állunk rendelkezésre, és természetesen az adatokat várjuk öntől, hogy segíthessünk az érintetteknek. Tisztelt Országgyűlés! A területalapú támogatásból, ahol összesen 123 ezer kérelmező nyújtott be igényt, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal 99 százalékuk részére már teljesítette a kifizetést, 121 544 gazdálkodónak. Tehát nem állja meg a helyét az, hogy itt valamilyen ügyhátralék lenne vagy a kifizetésben lemaradás. A zöldítési támogatásnál több mint 100 milliárd forintot utalt a hivatal. Ezt az ügyfelek 97 százaléka, 119 736 gazdálkodó már megkapta. A kistermelői támogatást több mint 50 ezren választották. Ez egy gazdabarát, egyszerűsített támogatási forma, a jogosultak 97 százaléka ehhez már hozzájutott. Ez az egyszerűsítés egy gyorsabb ügymenetet tesz lehetővé, és azon dolgozunk, abban vagyunk érdekeltek, hogy minél többen kaphassák meg ezeket a támogatásokat. Tisztelt Képviselő Úr! A konkrét ügy valószínűleg valamilyen vidékfejlesztési támogatás lehet. Itt egy uniós szabályozásból adódó kifizetési akadályt kellett elhárítani. De hangsúlyozom, hogy a keret, a támogatási összeg rendelkezésre áll, minden magyar gazda, minden földműves, minden agrárvállalkozás meg fogja kapni azokat a pénzeket, támogatásokat, amelyekre jogosultak. Ehhez természetesen a feltételeket mindenkinek teljesítenie kell, az állam a saját részéről valamennyi feltételnek eleget tud tenni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszter úr, a legfontosabb kérdésekre nem kaptam választ, többek között arra, miért fordul elő tömegesen, hogy olyan esetekben, amikor egyébként ítélet van róla, miért nem kapják meg az érintettek a pénzt, a támogatást. Ez agyrém, így nem lehet dolgozni! Ezek kis családi gazdálkodók, minden forintjukra szükségük van, mégpedig minél hamarabb. Az pedig, hogy új vezetése van az MVH-nak, önmagában nem dicsőség, hisz a régi börtönben van vagy éppen várja az ítéletet, persze, hogy új vezetést kellett kinevezni. [[15.00]] Ha ennyire leterheltek a munkatársak, ahogy elmondta miniszter úr, akkor pedig tessék forrást biztosítani az MVH-nak, ne a magyar családi gazdálkodók szenvedjék meg azt, hogy erre nem biztosítanak elég keretet. Azon pedig, hogy csak ezer-egynéhány fellebbezés érkezett be önökhöz, ne csodálkozzon, miniszter úr, konkrétan félnek az érintettek az MVH-hoz fordulni, ugyanis nemegyszer előfordult, hogy a panaszaik miatt retorzió ért őket, és a következő évben éppen ezért nem kapták meg az őket megillető támogatást. Válaszát természetesen nem tudom elfogadni. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e a miniszter úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 108 igen szavazattal, 29 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Szelényi Zsuzsa független képviselő interpellációt nyújtott be a miniszterelnökhöz: „Hogyan védekezik a magyar kormány az orosz internetes befolyásolás ellen?” címmel. Az interpellációra… [[Jelzésre:]] Elnézést kérek képviselő asszonytól, két lapot fordítottam egyszerre. Földi László következik, a KDNP képviselője, aki interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „A szociális biztonság kiterjesztéséről” címmel. Képviselő úré a szó. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Modern világunk felfokozott tempójú változásai, a gazdasági átalakulás, a társadalompolitikai döntések közben is kifejezetten szemünk előtt kell tartani a szociális biztonságot, ami egy társadalom létezésének alapértéke kell legyen. Magyarország Alaptörvényének XIX. cikke szerint „Magyarország arra törekszik, hogy minden állampolgárának szociális biztonságot nyújtson. Anyaság, betegség, rokkantság, fogyatékosság, özvegység, árvaság és önhibáján kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén minden magyar állampolgár törvényben meghatározott támogatásra jogosult.” A KDNP képviselőjeként ezt különösen fontosnak tartom, hiszen az általam képviselt párt mindig is a szociális értékek mentén politizált, társadalomképében mindig is a családok, az elesettek, a hátrányos helyzetű társadalmi rétegek megsegítését érezte az egyik legfontosabb feladatának. Éppen ezért érezzük elsődleges célnak a korábbi szocialista kormányok ténykedésével szemben a szociális biztonság fejlesztését, a gyermekjóléti és gyermekvédelmi, a családsegítő szolgáltatások megújítását. Egy sor intézkedést tett a Fidesz-KDNP-kormány ezen a területen. A felzárkóztatási stratégia eredményeképpen pedig az elmúlt években folyamatosan csökken a szegénység által veszélyeztetettek száma. Sikerült visszaszorítani a gyermekszegénységet, kiterjeszteni a támogatásokat és megteremteni az ingyenes gyermekétkeztetést. Ha az idősekre gondolunk, nem szabad megfeledkeznünk a nyugdíjrendszer megerősítéséről, a nyugdíjemelésekről vagy az áfacsökkentések eddigi és további várható kedvező hatásáról. Ezek összességében mind hozzájárulnak az idősek szociális biztonságához. Mi nem csupán hangzatos politikai jelszavakkal támogattuk az időseket, hanem évről évre javítottuk és javítani kívánjuk anyagi és társadalmi megbecsülésüket. Tisztelt Államtitkár Úr! Széles társadalmi rétegnek, nagyon sokféle rászorulónak tudtuk javítani az életminőségét, tudtuk megerősíteni anyagi helyzetét. A jövő évi költségvetés pedig a megkezdett felzárkóztatási stratégiát kívánja folytatni, szem előtt tartva az érintettek érdekeit, a jelen és a jövő magyar társadalmának lehetőségeit. Az elmúlt időszak fejlesztéseire és a megindult pozitív tendenciákra tekintettel tisztelettel kérdezem államtitkár urat, milyen eredményeket hozott eddig a szociális ellátórendszer fejlesztése, milyen esetleges intézkedéseket tervez a kormány a rászorulók életkörülményeinek további javítása érdekében. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, ezen a területen is, a rászorultság területén is a legjobb a megelőzés, mint minden más területen is. Ezért fontos azt látnunk, hogy az Európai Unió és az OECD-országok között is mindenképpen kimagaslóan az elsők között vagyunk abban az arányban, hogy miképpen emelkedett a minimálbér összege. Ez Magyarországon hat év alatt 51 százalék, tehát több mint másfélszeresére nőtt a minimálbér. Mindamellett, hogy a foglalkoztatottság szintje is érezhetően emelkedett, csak mondjuk, az előző év hasonló időszakához képest 145 ezerrel dolgoznak többen, ez már abban a tekintetben, hogy hogyan tudjuk megelőzni azt, hogy valaki rászoruló legyen, azt hiszem, egy fontos eredmény. 2015. március 1-jén lépett hatályba az új rendszer, az új szociális támogatási rendszer, ami átláthatóbbá tette a szociális célra fordított költségeket. Egyértelmű helyzet alakult ki, hiszen a jövedelemkompenzáló támogatásokat az állam közvetlenül a járási hivatalokon keresztül automatikusan biztosítja mindenkinek, amíg az egyéni mérlegelést jobban igénylő kiadáskompenzáló támogatásokat az önkormányzatok folyósítják, és mindehhez egy eléggé jelentős, 25-30 milliárd forintos pluszalapot is kaptak, és ebből tudják a települési támogatásokat folyósítani. A jövő évi költségvetés elfogadásával, ha ez megtörténik a jövő héten, 2017. január 1-jétől az időskorúak járadéka 5 százalékkal emelkedni fog, és szintén az ápolási díj mértéke is emelkedni fog. Az alap és az emelt összegű ellátás mellett egy különleges új formát, a kiemelt összegű ellátást létrehoztuk pár évvel ezelőtt, így a korábban még huszon-egynéhányezer forint környékén mozgó ellátások közül, aki a kiemelt ellátási díjban részesül, annak esetében akár 55 800 forint is lehet ez az ápolási díj, ha valaki hozzátartozóját, közeli hozzátartozóját otthonában ápolja. A házi segítségnyújtás átalakításával szintén a rászorulók számára fontos segítséget tudunk nyújtani, hiszen különválasztottuk azt az ápolást, azt a segítséget, ami szaktudást igényel és azt, amelyik különösebb szaktudás nélkül házi segítségnyújtásként ellátható. Tehát az egyikhez valamiféle egészségügyi tudásra, szociális ismeretre szükség van. A másikat viszont, ami egy hétköznapi ember számára is könnyebben teljesíthető, a ház körüli teendőkben vagy sétálásban nyilvánul meg, amihez nem kellett külön végzettséggel rendelkező szakember, másfajta típusban, a házi segítségnyújtásnak ebben az egyszerűbb formájában lehet igényelni. Igyekezetünk a szociális ágazatban dolgozók bérét is a gazdaság teljesítményének függvényében emelni. 2014-ben egy ágazati bérpótlék került bevezetésre, tavaly egy kiegészítése mindennek, és a jövő évi költségvetésben pedig szintén szerepel többmilliárdos többlet, amit a szociális ágazatban bérfejlesztésre tudunk fordítani. A jövő esztendő az, amikor akár az egészségi állapotuk miatt rászorulók, akár a szociális helyzetük miatt rászorulókkal foglalkozók esetében béremelés valósul meg, hiszen mind a szociális területen, mind az egészségügy területén béremelésre lehet számítani az ott dolgozók tekintetében.Ha megnézzük a kisgyermekek étkeztetését, az ingyenes gyermekétkeztetést, itt az egyik leglátványosabb az előrelépés, hiszen a korábbi 98 ezer gyermek helyett most már 318 ezer óvodás- és bölcsődéskorú kisgyermek kap naponta többször ingyenesen enni. Szintén kiterjesztettük az ingyenesen étkezők körét a gyermekvédelmi szakellátás keretében nevelésbe vett gyermekekre és az utógondozói ellátott fiatal felnőttekre is, amennyiben természetesen iskolába járnak. Mindamellett a szünidei gyermekétkeztetést a nyári szünetről kiterjesztettük a másik három, a téli, tavaszi és őszi szünetre is, így a 2017-es költségvetésben rekordmagas, 6,6 vagy inkább azt mondom, 6,7 milliárd forint az az összeg, amit szünidei gyermekétkeztetésre fordítunk. Fontos volt a nyugdíjak értékállóságának megőrzése. Ezt 2010-ben ez a kormány a programjában vállalta, nemcsak hogy ezt sikerült teljesítenünk, de túl is teljesítettük, hiszen a 21,1 százalékos nyugdíjemelés a nyugdíjak vásárlóértékében 8,4 százalékos emelkedést, egyhavi emelkedést jelentett. Ehhez járul hozzá a jövő évi adótörvényekben az áfacsökkentés, ami további 35-40 ezer forintos megtakarítást jelent a kiadásukban. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm a részletes választ államtitkár úrnak. Én kiemelném még a szociális rendszerben dolgozók munkáját. Nagyon fontosnak tartom a civil szféra bevonását ebbe a munkába, hiszen a kettő együtt adhat igazából egy értékes, hatékony ellátási rendszert. Talán a legfontosabbnak azt tartom, hogy sikerült az elmúlt években a szociális ágazatban dolgozók bérének rendezésére mintegy 60 milliárdot fordítani. Kérem a kormányt, hogy a gazdaság teherbíró képességének figyelembevételével törekedjen arra, hogy az ellátórendszerben dolgozók számára kiszámítható és a minőséget elismerő életpályarendszer jöjjön létre, mint ahogy létrejött a pedagógusoknál, a fegyveres erőknél, ahogy itt ezen a területen is. Tisztelt Államtitkár Úr! Válaszát köszönettel elfogadom. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]] [[15.10]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Szelényi Zsuzsanna független képviselő interpellációt nyújtott be a miniszterelnökhöz: „Hogyan védekezik a magyar kormány az orosz internetes befolyásolás ellen?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr képviseletében Íjgyártó István államtitkár úr válaszol. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Az Orbán-kormány 2010 óta látványos váltást vezetett be Magyarország külpolitikájában. Egyfelől a kormány konfliktusokba keveredett nyugati szövetségeseivel, másfelől erőteljes nyitást hajtott végre a putyini Oroszország irányába. Ennek az elmozdulásnak a keretében jelenleg egy masszív Európa-ellenes kampány zajlik Magyarországon, miközben legfelsőbb orosz politikai vezetők egymásnak adják a kilincset Budapesten. Magyarország az elmúlt években több nagy értékű és teljesen átláthatatlan tranzakciót hajtott végre a putyini Oroszországgal, és elindította az új paksi atomerőmű építését, amelyről mára egyértelműen kiderült, hogy a hitelszerződés még ennek a kormánynak sem éri meg. Amióta a kormány Lázár János szerint civil szervezeteket figyel meg titkosszolgálati eszközökkel, miközben ez történik, Magyarországon háborítatlanul zajlik az orosz rezsim internetes propagandája. Újságírók felderítették, hogy több mint száz olyan internetes orosz hírforrás közvetít Magyarországon orosz szempontú híreket magyar nyelven, amelyek hasonló propagandát folytatnak, mint a szomszédos országokban, Szlovákiában, Lengyelországban vagy Németországban. Emellett orosz illetőségű személyek Magyarországon magyar fiatalokkal nyugatellenes propagandafilmeket folytatnak mindenféle következmény nélkül. Az elmúlt hónapban a magyar kormány tagjai többször kiálltak az Oroszország elleni kereskedelmi szankciók feloldása mellett, annak ellenére, hogy Oroszország a mai napig megszállva tartja a Krím-félszigetet és Ukrajna egy részét. Az európai uniós szankciók feloldásának nincsen semmiféle politikai oka. Úgy tűnhet, hogy a magyar kormány nem tartja problémásnak Ukrajna egyes területeinek megszállását. Az elmúlt hónapokban jó pár alkalommal kérdéseket tettem fel a kormány különböző tagjainak ezekkel a kínos jelenségekkel szemben, értelmes, megbízható, meggyőző választ azonban egyáltalán nem kaptam. Nem tudom, hogy a magyar kormány milyen lépéseket tett a propaganda felderítésének érdekében, és tudjuk-e azt, hogy kik és milyen pénzből támogatják ezeket a cselekményeket Magyarországon. Az Oroszországhoz köthető állami beruházások közül kiemelkedik a Paksi Atomerőmű. A több ezer milliárd forintos beruházás valamikor jó biznisznek tűnt Oroszország számára, ma úgy tűnik, már ez sem állja meg a helyét. Az elmúlt években önök semmi módon nem tudták felmutatni, hogy mi volna az a magyar érdek, amely az euroatlanti szövetségi rendszer helyett Oroszország irányába tolja el Magyarország politikai és gazdasági fókuszát. Éppen ezért azt szeretném tudni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy a magyar kormány miért a gazdaságilag meggyengült, politikailag kockázatos Oroszországgal szövetkezik ahelyett, hogy az Európai Unióval és a transzatlanti szervezetekkel erősítené Magyarország együttműködését. Köszönöm szépen. [[Taps a függetlenek soraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Íjgyártó István államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! A magyar-orosz kapcsolatokat nem a nyugati szövetségi rendszer vagy az Európai Unió alternatívájaként építjük, nem készülünk kilépni sem az EU-ból, sem a NATO-ból. Ugyanakkor Oroszország számos szempontból meghatározó tényező hazánk és az európai versenyképesség megőrzése szempontjából, miközben a térségünket érintő biztonságpolitikai kihívásokra, köztük az ukrajnai konfliktusra, a migránsválság kérdéseire és a szíriai rendezésre is csak Oroszországot bevonva tudunk megfelelő válaszokat adni. Éppen ezért az Oroszországgal folytatott párbeszéd fenntartása, a pragmatikus kapcsolatok megőrzése nem magyar sajátosság. Oroszország Magyarország kulcsfontosságú energiaszállítója, innen származik a magyar földgázimport 80-90 százaléka, a kőolajimport majdnem teljes egésze, a paksi fűtőelemek 100 százaléka. A belátható jövőben számos forrás- és útvonal-diverzifikációs törekvésünk ellenére nincs más reális mód energiaellátásunk biztosítására, illetve az orosz függőség számottevő csökkentésére, mivel egyelőre sem az EU, sem az USA nem mutatkozik késznek az alternatív megoldásokhoz szükséges elengedhetetlen jogszabályi és technikai feltételek biztosítására. Egymás után hiúsulnak meg a nagyszabású európai gázvezeték-építési projektek, és jelenleg az amerikai LNG-szállítások sem kínálnak perspektívát, miközben egyes európai országok az Északi Áramlat 2. megépítésével tovább növelik a közép-európai térség kiszolgáltatottságát. A gazdasági és kereskedelmi együttműködés terén szintén nem beszélhetünk aránytalan elkötelezettségről. Minden ország elemi érdeke, hogy szélesítse a beszállítók és a vevők köreit, ezzel csökkentve a negatív hatások következményeit. Az utóbbi időben Oroszország a magyar kereskedelmi partnerek rangsorában lényegesen hátrasorolódott, komoly veszteségeket okozva a kétoldalú áruforgalmunkban. Nemzeti érdekeinket ezért szem előtt tartva a magyar kormány jelen nemzetközi helyzetben is keresi annak a lehetőségét, hogy a magyar vállalatokat támogassa a korábban megszerzett oroszországi piaci pozícióik megőrzésében. Az Oroszországgal folytatott párbeszéd fontosságát az EU-ban is elismerik. Márciusban a Külügyek Tanácsa megállapodott az együttműködés folytatásáról azokon a területeken, ahol erre lehetőség kínálkozik. Az elmúlt időszakban több EU-s vezető is tárgyalásokat folytatott Oroszországban. Jean-Claude Juncker bizottsági elnök pedig részt vesz a június 16-17-i szentpétervári nemzetközi gazdasági fórumon, miközben számos szövetséges ország folytat aktív magas szintű párbeszédet Moszkvával, közöttük az Egyesült Államok és több EU-s partnerünk is. Magyarországnak is készen kell állnia arra, hogy a kapcsolatok enyhülésével létrejövő gazdasági, kereskedelmi, piaci lehetőségeket megragadja. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Mindig meglep, amikor a magyar kormány képviselői olyan sajnálkozva emlegetik azt, hogy bizony-bizony a magyar energiaellátás lényegében teljes mértékben az oroszok kezében van. Ezt soha nem mondta korábban a magyar kormány, sőt Orbán Viktor maga is pár évvel ezelőtt még egészen másképp látta az orosz kapcsolatokat, amikor azt mondta, hogy Európában bizony elszaporodtak Putyin pincsijei, és ezt most már mindenki kezdi veszedelmesnek látni. Nem vita vagy diskurzus fenntartása az, amit a magyar kormány fenntart, hanem egyszerűen önök rossz lóra tettek. Rossz lóra tettek, mert a nyugati világ minden nehézsége ellenére a világ legfejlettebb civilizációja. A tudásgazdaságra épülő jövő viszi előre a gazdaságot szerte a világban, Oroszország pedig nem ezen az úton jár. Nem véletlen, hogy az orosz gazdaság olyan rossz helyzetben van, amilyenben.
Képviselő asszony, a válaszát várom.
Ez egy régi, letűnt kormány rossz gazdasági struktúrával, semmi módon nem tudja [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Magyarországot támogatni. Természetesen nem fogadom el ezt a választ. Köszönöm.
Köszönöm. Tájékoztatom képviselő asszonyt, hogy egy perc a válaszlehetőségre az időkeret. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 124 igen szavazattal, 16 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Miért nem hajlandó ellenőrizni a kormánytöbbség az EU-s pénzek felhasználását?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó. [[Moraj.]] Mielőtt megadom a szót, megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek lehetővé tenni, hogy képviselő asszony elmondja interpellációját. Köszönöm.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az év elején törvényjavaslatot nyújtottam be az államháztartásról szóló törvénynek az európai uniós források felhasználásának hatékonyabb ellenőrzése érdekében szükséges módosításáról, amelyet mind a Gazdasági bizottság, mind a Költségvetési bizottság tárgyalt. [[15.20]] A javaslatomat akkor mindkét bizottság kormánypárti tagjai indoklás és vita nélkül leszavazták. Május 2-án, a 2007-2013 közötti időszak uniós forrásainak felhasználásáról szóló vitanapon ezt szóvá tettem, mivel egy fontos és szükségszerű intézkedésről van szó. A vitanapon önök egyetértettek velem, hogy egy ilyen típusú beszámolóra szükség van. Államtitkár úr, ön így fogalmazott: „A negyedéves jelentések tekintetében a kormány nyitottságot mutat arra, hogy egy ilyen rendszer következzen be, tehát azt ígérjük, hogy nyújtsák be még egyszer, adott esetben Lázár miniszter úrral közösen ezt a nyilatkozatot.” A módosító javaslatot ezért újra benyújtottam T/10506. számon, bízva abban, hogy a kormánytöbbség támogatni fogja. Múlt héten a Költségvetési bizottság komolytalan indokokra hivatkozva, látszatintézkedésnek nevezve az évenkénti beszámolót, leszavazta az önök által is támogatott javaslatot. Ma már a kormány, illetve a bizottság tagjai is elismerik, hogy a magyar gazdaság kritikusan függ az európai uniós források beérkezésétől. Az első negyedéves GDP-adat rávilágított arra, hogy komolyan kell venni minden olyan figyelmeztetést, ami pillanatok alatt veszélybe sodorhatja a magyar gazdaságot, ezzel a magyar embereket is. Államtitkár úr, azt kérdezem, minek kell ahhoz történnie, hogy az európai uniós források felhasználásáról éves szinten beszámoljon az önök minisztériuma a parlamentnek. Ugyanis az a törvényjavaslat, amit benyújtottam, kötelezővé tenné az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter számára, hogy rendszeresen beszámoljon ezekről a költésekről és megmutassa azoknak a hatását. [[Sallai R. Benedek tapsol.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Az interpellációra Csepreghy Nándor államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Ritkán adatik meg egy kormányt képviselő államtitkárnak, hogy a képviselők kedvére tegyen, méghozzá akkor, amikor ellenzéki képviselő interpellál, azonban most először volt lehetősége az Országgyűlésnek arra, hogy érdemi vitát folytasson az európai uniós források felhasználásáról. Sajnálatos módon ennek a vitának a kimenetele előre megjósolható volt, ahány párt, annyiféleképpen hozta azokat a politikai szlogeneket, amelyeket várhattunk tőlük. Az LMP lényegében fejkvótaalapú forráselosztásról beszélt, az MSZP, amikor mi át mondtunk, akkor folyamatosan bét mondott, a Jobbik esetében pedig komolyan vehető érvek a politikai támadásokon kívül nem voltak. Az elmúlt években számtalan alkalommal kerültek már szóba az európai uniós fejlesztési források, mint a magyar fejlesztéseket érdemben behatároló és annak lehetőséget teremtő fejlesztési lehetőségek, és itt egy valóban komoly elvi vita volt a kormány és az ellenzék között. 2010-ben arra tettünk vállalást, hogy minden európai uniós forrást hazahozunk, annak ellenére, hogy ennek a lehetősége viszonylag alacsony mértékű volt, ebben talán volt konszenzus a parlamenti pártok között. Ezt a feladatot sikerült teljesíteni. A 2014-2020-as fejlesztési ciklus legfontosabb célkitűzése, hogy valóban érdemi beruházásokat finanszírozzunk, olyanokat, amelyek vagy a munkahelyteremtéshez, vagy a gazdasági növekedéshez járulnak hozzá. Lényegében, ha egy olyan fejlesztés érkezik támogatási igénnyel, ami ennek a két szempontrendszernek nem felel meg, akkor az biztosan nem kaphat támogatást. Azt gondolom, hogy ezt a célkitűzést akkor lehet biztosan garantálni, ha egy olyan kommunikáció van a parlamenti pártok és a kormány között, ami folyamatos számonkérhetőséget ad a képviselők kezébe, az ellenzéki képviselők folyamatosan el tudják számoltatni a kormányt, hogy a most vállalt és a piac által is kikényszerített vagy elvárt célokhoz miként tud alkalmazkodni. Ezért a vitanapot követően, ahogy ön megfogalmazta ezt a javaslatát, Lázár miniszter úr a kormány elé terjesztett egy javaslatot, amely szerint a kormánynak negyedévente statisztikai jelentést kell adnia az Országgyűlésnek arról, hogy hogyan halad az operatív programok, az európai uniós források felhasználása, az összes operatív programra kiterjedően, illetve a kormánynak kezdeményeznie kell az Országgyűlés irányában, hogy évente két alkalommal, tehát a tavaszi és az őszi ülésszak alkalmával is egy parlamenti vitanap keretében vitassuk meg a tartalmi kérdéseket. Tehát azt tudom önnek mondani, hogy a mostani interpellációjában, illetve beadványában foglaltak azért okafogyottak, mert a kormány elfogadta ezt a javaslatot. Az első ilyen statisztikai jelentést a kormány 2016. június végén nyújtja be az Országgyűlésnek, így az összes országgyűlési képviselő megkaphatja az európai uniós források felhasználásának átfogó jelentését. Majd ahogy a tavaszi ülésszakban volt alkalmunk erről tartalmi vitát is folytatni, hogy valóban jó irányba haladnak-e a dolgok, úgy az őszi ülésszak alkalmával is lesz alkalom arra, hogy akár 4 vagy 8 órás időkeretben erről vitatkozzunk, és a kormány által elfogadott miniszteri beadvány szerint ez minden évben megismétlődik. Tehát évente négy alkalommal statisztikai jelentést kapnak, évente két alkalommal pedig lényegében egy parlamenti vitanap keretében bármelyik képviselő, bármelyik frakció elmondhatja véleményét az Országgyűlésnyilvánossága előtt is azeurópai uniós források felhasználásáról. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Igen. Sajnos, nem tudom elfogadni a választ, mert ez egyelőre ígéret, majd meg fogjuk látni, hogy mi fog történni. Még egyszer, csak azt tudom hangsúlyozni, hogy nagyon fontos az európai uniós pénzek felhasználásának az értékelése és nem csak az adatok bemutatása. Szeretnék arra utalni, hogy ez azért is nagyon fontos, mert az európai uniós pénzek nagy részét ellopják. Kirívó eset, szeretném megkérdezni öntől: a bátonyterenyei intermodális logisztikai központ vasúti átrakó, amiért kifizették a projekt teljes összegét, 837 millió forintot, de a logisztikai központ nem épült meg, a helyén csak egy tábla van. Jó lenne tudni, hogy a logisztikai központ akkor most megépült és ellopták, vagy nem épült meg és akkor a pénzt lopták el. Jó lenne tudni az ilyen esetekre az önök válaszát. A másik pedig egyelőre csak ígérvény, majd meglátjuk, hogy hogyan fog teljesülni, mint ahogy ígérvény volt az is, hogy adjam be újra a törvényjavaslatomat, és lesöpörték az asztalról. Nem fogadom el a választ. [[Sallai R. Benedek tapsol.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 109 igen szavazattal, 35 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Sándor, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a földművelésügyi miniszterhez: „Kinek tejelnek a magyar tehenek és megérte-e ellátogatniuk Budapestre?” címmel. Képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszter Úr! Mindannyian emlékszünk, két hete gyönyörű tehenek voltak itt a Parlament előtt, amelyek gazdái újra jelezték a kormány felé, hogy súlyos a helyzet a tejágazatban. Párbeszédre és megoldásra nyitott tüntetés volt ez, ami már szinte nem is meglepő. Sok más, közelmúltban lévő demonstrációval szemben ez a tüntetés nem csapott át kormányellenes hisztériakeltésbe, talán annak köszönhető ez, hogy a balliberális erők nem látnak akkora tömeget a tejtermelőkben, akikre puccsot lehetne alapozni, vagy annak, hogy a tejágazat szereplői nem ülnek fel az olcsó hazugságoknak, amelyeket más ágazatok nehéz helyzetben lévő dolgozói sajnos már bevetettek. A tüntetők az uniós kvótarendszer megszűnése és a külpolitikai nehézségek miatt kialakult kereskedelmi anomáliák hatására kialakult európai tejágazati nehézségektől sújtva magasabb felvásárlási árakat, áfacsökkentést, a tejimport visszaszorítását és új piacokat követelnek. A követeléseiket petíció formájában a kormánynak is eljuttatták, szakmai alapon, szakmai érvekkel szakmai megoldást várva a tiltakozók. Van bizalmuk a kormány felé, hiszen eddig is igyekezett minden tőle telhetőt megtenni a nehézségek csökkentése érdekében. A legutóbbi intézkedés, hogy a tej áfája jövőre 5 százalékra csökken, de folyamatosak a tejpiaci ellenőrzések és az ágazat kiemelt támogatása is, amelyben az uniós és nemzeti forrásból folyósított többlettámogatásokon kívül a jövőre jócskán megemelt összegből finanszírozott „Igyál tejet!” program is beletartozik. Ugyanakkor az is tudvalevő, hogy a kormány folyamatosan tárgyal az Unióval az orosz embargó okozta nehézségek enyhítése érdekében, legyen szó akár a többlettámogatásokról vagy az embargó enyhítéséről. Kérdezem tisztelt miniszter urat: mennyire látja eredményesnek azokat a lépéseket, amelyeket a kormány az utóbbi években tett a tejágazat megsegítése érdekében? Milyen további intézkedéseket tervez a minisztérium a még fennálló problémák enyhítésére? Támogatna-e a tárca egy szélesebb körű áfacsökkentést, amelybe beleértjük a teljes tejterméklistát? Az mennyire lenne reális a jelenlegi körülmények között? Milyen eredményekre számít a kormány az Európai Unióval folytatott egyeztetések nyomán? Van-e esély az Oroszország elleni szankciók valamilyen szintű enyhítésére, illetve milyen problémakezelési megoldás jöhet szóba abban az esetben, ha a korlátozások továbbra is érvényben maradnak? Várom megtisztelő válaszát, miniszter úr. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[15.30]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Fazekas Sándor miniszter úrnak. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm azt, hogy felvetette ezt a rendkívül fontos kérdést, hiszen világméretű, illetve európai méretű tejpiaci válság van, ez sújtja valamennyi termelőt, sújtja a feldolgozókat is. Soha nem látott mélységben van a tej felvásárlási ára, hiszen csökkent 2015-ben, hosszú évek óta először, a tejpiacon a kereslet. Az orosz embargó miatt hatalmas piac esett ki, több arab államban háborús helyzet van, megszűnt Európában a tejkvóta, a termelés korlátozása, aminek következtében például csak Hollandia 30 százalékkal emelte a termelését. Tehát rendkívül nagy készletek halmozódnak fel, nagy kapacitások vannak, és ebben a helyzetben kell a magyar tejtermelőknek talpon maradni. Szeretném önt és a magyar gazdákat is biztosítani arról, hogy a Földművelésügyi Minisztérium és a kormány az ő oldalukon áll, hiszen az a célunk, hogy a szarvasmarhatartás, a tejtermelés mint rendkívül fontos ágazatok megélhetést adjanak Magyarországon, a termékeket a tejtermelők méltányosan tudják értékesíteni, és a piacon is olyan feltételek legyenek, amelyek biztosítják, hogy a magyar vevők is a hazai termékekhez hozzá tudjanak jutni. Jó néhány intézkedés történt az elmúlt időszakban, hozzátéve azt, hogy nyilván a geopolitikai jellegű problémával, mondjuk, az orosz embargóval vagy a háborús helyzetekkel túl sok mindent az agrártárca, de Magyarország sem tud kezdeni. Mi igyekeztünk minden lehetséges eszközt megragadni, ami rendelkezésre áll: folyamatos a kapcsolattartásunk a gazdaszervezetekkel, a Tej Szakmaközi Szervezet és Terméktanáccsal, és minden egyeztetést lefolytattunk az elmúlt időszakban. 2016 tavaszán uniós és nemzeti forrásból mintegy 17 milliárd forintos többlettámogatást sikerült elérni az Unióban rendkívül komoly küzdelem árán. Ezt a meglévő támogatási jogcímeken felül kapták a gazdák, és idén pedig a 2015-ös 49 milliárd forinthoz képest minden eddiginél magasabb, 63,5 milliárd forintos támogatási keret áll rendelkezésre. De ez még nem elég, hiszen az élelmiszeripar fejlesztésére is szükség van, a tejfeldolgozó kapacitások fejlesztésére. A GINOP-kereten belül mintegy 100 milliárd forint áll rendelkezésre a hazai élelmiszer-feldolgozás versenyképességének javítására. Szigorítottuk az ellenőrzéseket is, hogy akár az EKÁER rendszeren keresztül, a Nébih ellenőrzéseken keresztül a gyenge minőségű importtejet kiszorítsuk; itt több látványos lebukás is volt az elmúlt időszakban. Kormányzati intézkedés a tejmarketing, hiszen most egy tejszívkampány zajlik. Ezt az alkalmat is kihasználom, hogy mindenki keresse a magyar zászlóval, „magyar” felirattal ellátott tejtermékeket, tejeket, ezáltal is segíteni tudjuk a magyar gazdák megélhetését, és jó minőségű, friss tejtermékhez jutunk. Látható egyébként az, hogy az elmúlt időszakban az ágazat megerősödött, 2010 és 2015 decembere között a szarvasmarha-állomány 20 százalékkal, a tehénlétszám pedig 19 százalékkal nőtt, és emelkedett a tejhozam is. Tehát a magyar termelők állják a sarat, termelnek olyan szinten, mint mások; a tartalékaik nyilván kisebbek, mint azoknak az országoknak, ahol nem volt korábban szocializmus; 100-150 éves múltra visszatekintő gazdaszövetkezetekkel kell a versenyben helytállni. A kormány támogatása megnyilvánul abban is, hogy hamarosan csökken a tej áfája, ez a jövő évtől fog megtörténni, és vizsgáljuk azt is, hogy milyen további tejtermékekre lehet kiterjeszteni ezt a kedvezményt; nyilván az áfacsökkentés tapasztalataira figyelemmel tudjuk ezt a lépést majd megtenni. Pluszpiacokat is keresünk a nemzeti kereskedőházak rendszerén keresztül, hiszen valamennyi európai állam komoly versenyben van harmadik országok, távol-keleti országok piacán. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Nekünk az a cél, hogy itt is a magyar gazdák érdekeit képviseljük, a termékeik elhelyezése által megélhetésüket biztosítsuk. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a miniszteri választ.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! A tejtermelők nevében köszönöm szépen azokat az intézkedéseket, amelyeket a kormányzat és a minisztérium tett a tejtermelők segítésére, de azt azért el kell mondani, hogy ezek az intézkedések önmagukban még nem fogják megoldani teljes mértékben azt a gazdasági nehézséget, amivel a tejtermelők küzdenek. Csak két dologgal támasztanám ezt alá. Jelen pillanatban a tej felvásárlási ára a megtermelt, tehát az önköltségi árhoz képest mintegy 40 forinttal alacsonyabb, ez mintegy 40 forint veszteséget jelent minden egyes termelőnek minden egyes liter megtermelésénél. Ugyanakkor arra is felhívnám a figyelmet, és ez inkább a feldolgozókkal kapcsolatos, hogy ma Magyarországon az európai uniós felvásárlási árakhoz képest az utolsók között vagyunk, tehát a legalacsonyabb áron vásárolják fel ezt a terméket Magyarországon. Ebben kérném a kormányzat hathatós segítségét és támogatását. Köszönöm szépen, elfogadom a válaszát, miniszter úr. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Fazekas Sándor: Köszönöm szépen.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr elfogadta a miniszteri választ. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mi lesz nyáron a rászoruló gyermekek étkeztetésével? Elegendő támogatást kapnak-e az önkormányzatok az ingyenes étkeztetés biztosításához?” címmel. Képviselő asszony, öné a szó. [[Font Sándor közbeszólása. Dr. Hoppál Péter: Bár a szocialista kormányzat adott volna annyit!]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Minden azzal kezdődött, hogy a Fidesz-KDNP leszavazta a gyermekéhezés felszámolásáért indított nemzeti minimum programját [[Dr. Hoppál Péter: Hagyjuk már ezt! Németh Szilárd István: Ne beszéljél már! Dr. Völner Pál: Hallucinálsz!]] , aztán, hogy jó fejnek tűnjenek, megígérték, hogy 208 ezer gyermek fog tudni a szünidőben is étkezni, és ehhez 4,5 milliárd forintot biztosítanak. Már akkor jeleztük, hogy ennél jóval több rászoruló gyerek van, hiszen év közben félmillió gyerek jogosult kedvezményes étkeztetésre. Végül azonban a mostani tavaszi szünetben alig 142 ezer gyermek szünidei étkeztetésére adtak támogatást, bár még egy hónapja sem tudták pontosan, hogy végül is mennyien ettek a szünidőben. Nézzük meg, hogyan csökkent nagyjából negyedére az érintettek száma! A kormány cselesen lecsökkentette azoknak a jogosultaknak a körét, akik szünidőben kérhettek ingyenes étkeztetést, ilyenkor ugyanis nem a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultság a feltétel, hanem a hátrányos és a halmozottan hátrányos helyzet. Miután többször elmondtuk, hogy még a bejelentett 200 ezer gyermek étkeztetésére sem lesz elegendő a forrás, a kormány a tavaszi szünetben végre megemelte a keretet. Igaz, ezt a lépést azzal indokolták, hogy az egy gyermek után járó napi támogatási összeget emelik meg, ami egyébként helyénvaló, hiszen képtelenség volt 440 forintból egészséges ételt biztosítani a gyerekeknek. Ezt Czibere Károly államtitkár úr is elismerte, amikor úgy fogalmazott, hogy azért kell emelni a napi normatívát, hogy ne silány, kevésbé jó minőségű ételt kapjanak a gyermekek. Amikor nemrégiben afelől érdeklődtem, hogy mennyien étkeztek a tavaszi szünetben, akkor azt a választ kaptam, hogy még nem tudják pontosan, csak azt, hogy 142 ezer gyermek után kértek támogatást az önkormányzatok, tehát ennyi gyermek után adott pénzt az állam. Azt értjük, hogyan lett a félmillió rászoruló gyerekből 208 ezer, de hogyan lett ebből 142 ezer? Az önkormányzatok elfelejtettek 66 ezer gyermeket bejelenteni? Most, hogy küszöbön a nyári szünet, tudják-e már, hogy pontosan mennyien étkeztek a tavaszi szünetben? Felmérték-e már, hogy a nyári szünetben milyen igények jelentkeznek? Felkészültek-e már az önkormányzatok a feladatok ellátására? Vajon minden jogosult gyermek hozzájut-e majd napi egyszeri meleg ételhez a nyári szünetben? Egyébként továbbra sem értjük, hogy a megemelt keret mire elegendő, hiszen 208 ezer gyermek étkeztetésére csak a nyári szünetben legalább 6,4 milliárd forint kellene, és akkor még nem beszéltünk a tavaszi, az őszi és a téli szünetről, sőt a hétvégékről sem, bár ezzel a kormány nem nagyon törődik. Tehát, államtitkár úr, újra kérdezem, hogy miért nem stimmelnek a számok, és hova tűnt 66 ezer gyermek a rendszerből. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Azt hiszem, nem kicsit felháborító és cinikus az, amikor a Magyar Szocialista Párt ilyesfajta felszólalásokat mond a magyar parlamentben amikor azt mondja, hogy csökkentette a Fidesz-KDNP, mondjuk, a tavaszi vagy őszi szünetben a jogosultak számát. Mennyi gyerek volt jogosult a tavaszi szünetben a szocialista időszak alatt ingyenes étkeztetésre? [[Bangóné Borbély Ildikó: Jaj, államtitkár úr!]] A tavaszi szünetben nulla, az őszi szünetben nulla, a téli szünetben nulla. Mi ezt 143 ezerre emeltük, és ön azt mondja, hogy csökkentettük a jogosultak számát.Miféle képtelenség ez, képviselő asszony, amiről itt beszél? Ön nagyon erősen, izzadságszagúan megpróbál egyfajta képet, az embertelenség képét a Fidesz-KDNP-re ráerőltetni. De hogyan lehetséges, hogy amikor nulláról 143 ezerre növeljük, akkor nem azt mondja, hogy végre 143 ezerrel több gyerek van beljebb, és a tavaszi, őszi szünetekben is kap ennivalót, hanem azt mondja, hogy csökkentettük? Ahhoz képest, amikor önök erre az egész területre költöttek 29 milliárd forintot? [[15.40]] Nagyon jól tudja, hogy négy év alatt mi ezt megdupláztuk 58 milliárdra, idén 72 milliárdot költünk rá, jövőre pedig még többet, 74 milliárdot. És ön azt mondja, hogy miért csökken a jogosultak száma, miért csökken az erre fordított összegek száma. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Szégyen!]] Tisztelt Képviselő Asszony! Önök az elmúlt hat évben annyit tettek ezért, és igazából az azt megelőző időszakban is, hogy szinte közösen kiálltak, és elénekelték kvázi a We are the Worldöt, hogy kevesebb gyerek éhezzen; ehhez képest itt, a parlamentben mi az önök ellenszavazataival elfogadtuk azokat a költségvetési javaslatokat, amelyek két és félszeresére emelték ezeket a forrásokat. Ha csak a szünidei étkeztetést nézem, az önök idején volt egy alacsonyabb összeg, amit mi 3 milliárd forintra emeltünk 2014-re, ezt 4,5 milliárdra emeltük utána, amikor kiterjesztettük a nyári étkeztetésre jogosultak körét a tavaszi, őszi és téli szünetre is, majd utána, amikor egy minőségi javulást is betettünk, hogy egy gyermekre magasabb összeget lehet költeni egynapi étkezésre, akkor ez 6,7 milliárd forint nagyságrendre emelkedik most már a jövő évi költségvetés tervezetében, amire önök ismételten „nem” gombot fognak nyomni itt a Parlament falain belül. És ezek után, tisztelt képviselő asszony, bármifajta ilyen felszólalásnak, azt hiszem, helye nem igazán lenne. Ha megnézzük a 2015. novemberi felmérésünket a tavalyi étkeztetéssel kapcsolatban, azt láthatjuk, hogy 2245 település kapott támogatást. És tudja, mennyi kért? 2245. Minden település, amely támogatást kért, a tavalyi évben támogatást kapott. Nem hiszem, hogy volt Magyarország történetében olyan gyermekétkeztetési időszak, amikor egyetlenegy önkormányzat kérelme sem lett visszautasítva azzal, hogy nincs elég forrás, forráshiányra hivatkozással semmilyen gyermekétkeztetési kérelmet nem utasított vissza ez a kormány, ezért jutott el 142 159 gyermekhez, minden pályázóhoz a gyermekétkeztetés. Azokon a településeken, ahol az önkormányzatoknak nagyon nehéz a helyzete, ott semekkora önrészt nem kérünk, hiszen nem lehet ezt követelni, elvárni, általában itt a legtöbb gyermek rászoruló; nyilván a tehetősebb önkormányzatoktól kérünk bármekkora önrészt is. Ahogy mi kalkulálunk a következő időszakra, körülbelül 160 ezer fiatal gyermek után fogják igényelni ezt a támogatást. 2016. május 17-én egy körlevelet is kiküldtünk minden család- és gyermekjóléti szolgálatnak, központnak, felhívtuk a figyelmüket az idei rendszer adminisztratív feladataira. Azt hiszem, így mindenkihez az információ el is jutott. Ennek megvannak a pozitív eredményei az Eurostat-adatokban is, hiszen a gyermekszegénységben élők száma az elmúlt két évben 300 ezerrel csökkent, akik ilyen családban érintettek; azt hiszem, ez egyértelmű előny mindnyájunk számára. És ha nemcsak a gyermekeket nézem, hanem a felnőtteket is, azoknak a száma, akiknél kétnaponta a húsételnek a megvásárlása problémát jelent, az Eurostat adatai alapján a kormányzásunk ideje alatt 975 ezer fővel csökkent, ahol a szülőknek problémát jelentene húsételt venni, vagy a megfelelő fűtés hiánya 450 ezer emberrel kevesebbnek jelent problémát, és az egyhetes üdülést is most már 1 millió 130 ezerrel többen engedhetik meg maguknak, mint a szocialista időszakban. Azt hiszem, hogy ezeknek az eredményeknek közösen örülhetünk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Nem tudom a választ elfogadni [[Dr. Rétvári Bence: Jobb lett volna pedig!]] és nagyon jól tudja, államtitkár úr, hogy az ingyenes étkezést a szünetekben úgy vezették be, hogy a teljes forrás nem áll rendelkezésre az önkormányzatoknak. [[Dr. Rétvári Bence: Dehogynem!]] Több polgármester is lenyilatkozta, hogy saját forrásból kell kiegészíteni [[Dr. Rétvári Bence: A gazdag önkormányzatnak! Budaörsnek!]] , amit meg is tesznek. De akkor hadd idézzek egy államtitkári levélből, amit Tállai András írt nekem egy kérdésemre: „Az önkormányzatok az ingyenes étkeztetés kiterjesztése miatt kieső térítésidíj-bevételeket már a 2015. évi októberi adatszolgáltatás esetében jelezhették, vagyis az üzemeltetési támogatás emelkedésével már év közben hozzájuthattak térítésidíjbevétel-kiesés ellentételezéséhez.” Államtitkár úr, akkor ki hazudik? [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Te!]] A polgármesterek vagy önök? Mert valakinek itt ebben a rendszerben hazudni kell. Önök bevezetnek valamit, aztán lekommunikálják, hogy mennyire jót tettek, csak éppen pénzt nem biztosítanak hozzá [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból, többek között dr. Rétvári Bence: Csak két és félszer annyit!]] éppúgy, mint ahogy az oktatásnál is majd az önkormányzatok fizetik meg. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ, ezért kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 110 igen szavazattal, 31 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Kepli Lajos, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Tengerre, magyar? Miért űzi el újabb és újabb sarcok bevezetésével a Kormány a Balatontól a belföldi nyaralásra vágyó magyar családokat?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Így a balatoni nyári turistaszezon kezdetén időszerű feltenni néhány kérdést a kormány turizmussal kapcsolatos politikájáról. A jövő évi költségvetés tervezete szerint ugyanis az állam másfél helyett jövőre már csak egy forinttal egészítene ki minden beszedett idegenforgalmiadó-forintot. Ezzel azonban a kormány nehéz helyzetbe hozza az amúgy is egyre rosszabb helyzetbe sodródó önkormányzatokat. Az utóbbi időben napvilágot látott, hogy a Balaton környékén több önkormányzat is fontolgatja, hogy az eddig egyébként nagy vonzerőt jelentő szabadstrandokat fizetőssé teszi, és a parkolást is több település tervezi az eddigi ingyenesség helyett fizetőssé tenni. Ugye, belegondolhatunk, hogy milyen hatással lesz ez a balatoni turizmusra? A kormánypárt propagandája adócsökkentésről szól, ezzel szemben a valóság az, hogy ott sarcolják meg az embereket, ahol tudják, nem törődve ennek a gazdaságra és a turizmusra gyakorolt káros hatásaival. Éppen a közelmúltban jelentették be nagy hurráoptimizmussal, hogy most aztán fel fog lendülni a turizmus, mert önök létrehoznak egy központi turisztikai koordinációs szervet. Hát, ez a felvirágoztatás, úgy tűnik, elkezdődött. Arra kényszerítik az önkormányzatokat, hogy még több pénzt szedjenek be a nyaralóvendégektől. Sok településen vonzerő volt az ingyenes strand és az ingyenes parkolás, ezen döntés nyomán azonban ez most megszűnhet. Egyébként is a hazai turisztikai régiók közül az utóbbi két évben a Balaton produkálta a legkisebb növekedést a vendégéjszakaszám növekedésében - ez már önmagában is jelzésértékű. Ezzel szemben Horvátországban folyamatosan nő a nyaralóvendégek száma, hiszen sok esetben egy magyar család olcsóbban el tud menni egy hétre Horvátországba, mint ha ugyanezt az egy hetet a Balaton partján töltené belföldi turizmus során. [[Moraj, közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] A Horvát Idegenforgalmi Közösség közlése szerint… [[Folyamatos közbeszólások a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] Lehet, hogy felháborító, szerintünk is felháborító, de ezt tartogassák a folyosóra! A Horvát Idegenforgalmi Közösség közlése szerint a horvát állam húszéves fennállása során soha nem volt annyi magyar turista Horvátországban, mint 2015-ben. Önök elüldözik a Balaton partjáról [[Folyamatos közbeszólások a kormánypártok soraiból, többek között dr. Rétvári Bence: Ezen te is mosolyogsz!]] és belföldről [[Németh Szilárd István közbeszól.]] a nyaralni vágyó vendégeket, önök rákényszerítik őket [[Az elnök ismét csenget.]] hogy a külföldi nyaralást válasszák, ugyanis sokkal drágábban tudnak ma már belföldön nyaralni, és ezzel a belföldi gazdaságot sem élénkítik. [[Németh Szilárd István: A dalmát tengerpartra! Micsoda üldöztetés! Tengerre, magyar!]] Tisztelt Államtitkár Úr! Mikor hajlandó végre olyan lépéseket tenni a kormány a turizmus és a Balaton érdekében, ami látványos fejlődést eredményezhet? Miért üldözik el sarcokkal a magyar turistákat még az országból is? Várom az érdemi válaszát. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Fónagy János államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Amit ön említ, az a jövő évi költségvetés tervezetében van, így a felvetése egy kicsit idő előtti, ezzel együtt engedje meg, hogy a tervezetben szereplő intézkedést indokoljam azzal, hogy 2017. január 1-jétől a KLIK jogutódjaként létrejövő állami fenntartói rendszer teljeskörűen gyakorolja a köznevelési intézmények fenntartói és működési feladatait, átvéve ezzel a korábbi önkormányzati kötelezettségeket, és természetes módon átvéve az ehhez járó anyagi fedezetet is. A turisták által fizetett idegenforgalmi adó és az ahhoz nyújtott állami kiegészítés az önkormányzatoknak olyan bevétele, amelynek felhasználásáról szabadon dönthetnek, azokat nem kötelező a turizmusba visszaforgatni. Ebből következően az előbbi jövedelemátcsoportosítás sokkal inkább az önkormányzatok gazdálkodását érinti, és nem közvetlenül az idegenforgalmat. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Így van!]] Éppen ezért jelentős, hogy a központi költségvetés az adóbevétellel megegyező összegű kiegészítő támogatás fenntartásával komoly gesztust tesz az önkormányzatoknak, hiszen az évről évre dinamikusan növekvő vendégforgalom a tartózkodás után szerzett önkormányzati bevételek hasonló markáns növekedését eredményezte az utóbbi években. Tisztelt Képviselő Úr! Nincs abban közöttünk vita, hogy a balatoni turizmusban jelentős lehetőség van, de ez meggyőződésem szerint abszolút nem ad okot a vészharangok kongatására. [[15.50]] A Balaton-régió szálláshelyeinek vendégszáma tavaly 6,3 százalékkal, a vendégéjszakák száma pedig, átlépve az 5 milliót, 2,6 százalékkal haladta meg a 2014-es rekordév forgalmát. Ennél is biztatóbb, hogy a szálláshelyi átlagárak tavaly 8 százalékkal emelkedtek a tónál. Az idei első negyedév számai egészen kimagasló növekedést mutatnak, a balatoni vendégéjszakák bővülésének 23 százalékos üteme az összes hazai régió közül a legmagasabb volt. Ezek a számok nem igazolják az ön által mondottakat. Ezen belül a belföldi vendégéjszakák számának növekedése meghaladta a 30 százalékot, a külföldi vendégéjszakák száma pedig jobban emelkedett a Balatonnál, mint a fővárosban. Ezeket az eredményeket az elmúlt évek jelentős kormányzati intézkedései tették lehetővé, a Balaton-környéki rendezvények jelentős támogatása révén. A kormány valóban március végén döntött a turizmus állami irányításának átalakításáról. Ennek éppen az a célja, hogy az ágazat még nagyobb kormányzati figyelmet és több erőforrást kapjon. Jövőre és az ezt követő években jelentősen csökken a vendéglátó-szolgáltatások áfakulcsa. Nagy jelentőségű, hogy 2017-ben megnégyszereződik a közvetlenül a turizmusra fordítható költségvetési forrás összege. Augusztus 15-ei határidőre az ön által is említetten a közelmúltban létrehozott Magyar Turisztikai Ügynökség áttekinti, hogy milyen intézkedésekkel lehet még kedvezőbbé tenni az ágazat jogszabályi helyzetét. Bízom benne, hogy ezen intézkedések mind a balatoni régió, mind az egész magyar turizmus számára kedvezőek lesznek, és ezeket a képviselő úr is a válaszom elfogadásával támogatni fogja. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Megértem az önök értetlenségét, hiszen önöknél nem az a kérdés, hogy a Balaton-partra vagy Horvátországba menjenek nyaralni. Az önök körében inkább Ibiza a nyerő, én jól tudom [[Zaj a kormánypártok padsoraiból. Az elnök csenget.]] , de azt kell mondjam, hogy a magyar emberek, a magyar családok nagy részének igenis az a kérdés, hogy el tud-e jutni akár egy hétvégére a Balatonra, vagy pedig már lassan olcsóbban jut le a horvát tengerpartra is. Azt se engedhetik meg maguknak a magyar családok, és lassan a Balatont se fogják megengedni, ha már a parkolásért, ha már a strandért fizetniük kell, a vonatjáratokat is ritkítják. Éppen most látott napvilágot, hogy nyáron felére-harmadára csökkennek a Balatonhoz menő MÁV-járatok. Önök egy az egyben megfojtják a balatoni turizmust. Akit nem fojtanak meg, az Mészáros Lőrinc, aki a 300 milliárdos balatoni fejlesztési pénzből már 100 milliárdot lenyúlt, és valószínűleg a maradék 200 milliárd nagy része is az ő zsebében fog landolni. A saját körük zsebét tömik továbbra is. A magyar emberek nyaralási szokásaival, hogy el tudnak-e menni nyaralni, továbbra sem törődnek. Nem tudom elfogadni a választ. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 111 igen szavazattal, 28 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Sallai Róbert Benedek, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a földművelésügyi miniszterhez: „Miért tesz úgy a Fidesz, mintha csökkentené a nagybirtokok számát?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszter Úr! Az előbb Magyar Zoltán képviselőtársamnak azt mondta, hogy ön hajlandó minden kritikát megfogadni. Most akkor újra próbára teszem, mert az elmúlt két évben ezt a tulajdonságát pont nem ismertem meg, és kíváncsi vagyok, mert amit elmondott a Magyar Idők május 25-ei számában, amiben arról nyilatkozott, hogy eljött a Kánaán, mert a kis- és középbirtokosok végre átvették a magyar földeket és megszűnt a nagybirtok Magyarországon, ezzel kapcsolatban szeretném felhívni néhány dologra a figyelmét. Ezzel együtt visszautalnék 2014-re is, amikor decemberben azt nyilatkozta a miniszter úr, hogy a kormány munkaigényes ágazatokra koncentrál majd, és ennek következtében 50-70 ezer új munkahely jön létre vidéken. Nem tudjuk, hogy hol vannak ezek a munkahelyek, mert nem nagyon látszódnak, hogy Magyarországon létrejöttek volna. Amik most látszódnak, azok az agrár-környezetgazdálkodási támogatásban csalódott gazdák; látszódnak a tejtermelők itt a Miniszterelnökség előtt, de ezek a munkahelyek, úgy látszik, hogy nincsenek meg. A kormány által vizionált munkahelyek éppúgy nincsenek meg, mint ahogy a kisgazdaságok növekvő aránya se nagyon látszódik, és a kis- és közepes gazdaságok helyett látszódik viszont a feudális rendszer helyreállítása Magyarországon. Azokat a statisztikai számokat ajánlottam a figyelmébe az interpellációmban, amik kapcsán most már látszódik, hogy például Csányi Sándor több földön gazdálkodik jogi személyeken keresztül, mint Frigyes királyi herceg gazdálkodott, majdnem 1000 hektárral lépi át ezt a határt. Az ön stratégiai partnere, Zászlós Tibor is gazdálkodásban, az érdekeltségein keresztül, megközelítőleg 1000 hektárral meghaladja azt a földet, amin korábban Esterházy Móric gazdálkodott. Leisztinger Tamás gazdálkodási egysége, aki 2015-ben a legtöbb támogatást kapta, már teljes mértékben meghaladja a gróf Károlyi-család korábbi birtokait. És ugyanígy Mészáros Lőrinc, a nemzet gázszerelője a területek nagyságában szintén Habsburg József királyi hercegéhez közelít. És itt van még ráadásnak az ön kazahjuh-ügyekben kiváló szakértője, Horváth László is, akinek a kastélyát, mint tudjuk, az Almásy-család építette, és ezeknek a földeknek az aránya most már nagyjából meg is közelíti az Almásy-család korábbi birtokait. Ön azt mondta ebben a cikkben, hogy nagy áttörés volt a „Földet a gazdáknak” program. Ezzel az állítással egyetértek, csak más következtetéssel. Az az állításom, hogy valóban áttörés volt, mert végleg elvette az esélyt attól, hogy kis- és közepes gazdálkodók jöjjenek létre Magyarországon; és nagyjából bebetonozta azt a nagybirtokszerkezetet, amit a Magosszal együtt megálmodtak és elképzeltek. Miniszter úr mindig is büszke volt arra, hogy karakán kun ember. Én is azt kérem most, hogy akkor legyen olyan karakán és mondja meg, hogy soha nem volt önöknek céljuk, hogy a kis- és közepes gazdálkodókkal foglalkozzanak; nagyjából ezeknek a milliárdosoknak az érdekeit képviselik. A kérdésem egyszerűen az, hogy miért mond mást. Erre várom a válaszát. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Fazekas Sándor miniszter úrnak, aki a képviselői interpellációra válaszol.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Próbáltam követni a képviselő úr hadarástól sem mentes hozzászólását és kihámozni azt, hogy mire gondol. Szerencsére megvolt írásban is. Én használom az írásokat, a képviselő úr viszont nem, sőt a statisztikákat sem használja, az jól látható. Sőt, a válaszokra sem emlékszik, amiket korábban ennek a Háznak a falai között már számtalanszor megkapott, tehát újra el kell hogy mondjam. Először is, a kormány elkötelezett a családi gazdaságok támogatásában és abban, hogy a magyar birtokszerkezetben a családi gazdaságok 80 százalék részesedéssel rendelkezzenek, a nagybirtokok pedig 20 százalékkal. Nekem pedig továbbra is az az álláspontom, ezt mondtam már régebben is, a földtörvény vitájában is, hogy ha rajtam múlna, nem lenne Magyarországon egyetlen nagybirtok sem, de természetesen, ahogy a kormány megfogalmazza, 20 százalék nagybirtokarány támogatható, elfogadott. Az olyan nagybirtokokra is érvényes ez, mint a képviselő úr nagybirtoka, amely az érdekeltségeivel együtt 1000 hektáros nagyságrend, és amelyre még ki fogok térni [[Sallai R. Benedek jelzésére:]] , bármilyen meglepetést is kíván itt színlelni a képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mi a helyzet a birtokarányokkal? Örömmel tájékoztatom a tisztelt Házat arról, hogy 2010 óta az 1800 hektár fölötti birtokok száma 250-ről máig, tehát 2016-ig 130-ra csökkent, gyakorlatilag megfeleződött, és az általuk művelt földterület is 800 ezer hektárról 400 ezer hektárra csökkent. Ezek a számok, képviselő úr. Tessék felírni, hogy legközelebb már ezekből tudjon dolgozni! A Nemzeti Földalap-kezelő Szervezet és a nemzeti parkok 2010-2015 között összesen 8600 haszonbérleti szerződést kötöttek földművesekkel, mintegy 290 ezer hektár földre, egy vármegyényi területre. Ezen területek nagy része egyébként korábban nagygazdaságok kezelésében, haszonbérletében állt. A „Földet a gazdáknak” program 2015 októberében indult értékesítési szakaszában mintegy 11 ezer gazda jutott földhöz. Szerintem ezek meggyőző számok arra, hogy nem kevesen jutottak földhöz, hanem igenis sokan és nagy területeken; 166 ezer hektár kelt el eddig. Foglalkoztatás. Tisztelt Képviselő Úr! Vegye már kézbe a KSH adatait! A mezőgazdaságban a foglalkoztatottak száma 2010-2015 között 31 ezerrel nőtt, és az élelmiszeriparban még további 18 ezer új munkahely létesült. Amit vállalt a nemzeti ügyek kormánya, azt teljesíti - ez 50 ezer munkahely, képviselő úr. Ezt a munkát természetesen folytatjuk, a 2016-os esztendő még nincsen benne; hozzátéve azt, hogy rengeteg gonddal és bajjal kell megküzdeni a magyar mezőgazdaságban - ezekkel megbirkózunk. Az értetlenséggel, ami az ön véleményében megjelenik, azzal már kicsit nehezebb lesz, de én szeretnék egy nagybirtokot példaként felhozni arra, hogy miképpen működik az ön nagybirtoka, amely egyesületek - Alsó-Berettyó Kft., Trollius Egyesület, Hounteler Egyesület, Nimfea, Herman Ottó Természetvédelmi Kör, Beklen Alapítvány - mögé van bújtatva. [[16.00]] Az ön saját tulajdonában lévő terület 583 hektár, Iványi Anna Barbara, a felesége tulajdona 214 hektár, az Alsó-Berettyó Melléki Kft.-ben, amely az ön érdekeltségi körébe tartozik, 2,1 hektár, ez 800 hektár, ehhez önök még pályáztak több mint 2 ezer hektár földet, ebből 237 hektárt nyertek is. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Miről beszél ön, képviselő úr? Miről beszél az LMP akkor, amikor a nagybirtokokat támadja, amikor egy nagybirtokos ül itt a soraink között? (Közbeszólások a kormánypártok soraiból. - Dr. Vadai Ágnes közbeszól.) És erre a területre 2007 és 2015 között 450 millió forint agrártámogatást vettek fel. [[Közbeszólások és moraj a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] Miről beszél ön, képviselő úr? Számoljon el a túrkevei szélmalommal, arra 16 millió forintot vett fel! [[Közbeszólások.]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a miniszteri választ. [[Zaj.]] Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Sajnos a választ nem fogadom el. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Alapvetően felhívom a miniszter úrnak a figyelmét, hogy ha esetleg a Magyar Időkön és a saját maga által finanszírozott PestiSrácokon kívül [[Derültség az ellenzéki képviselők soraiban.]] mást is elolvasna, akkor tudná, hogy idáig minden pert elvesztett mindenki, aki ilyen állításokat tett. [[Németh Szilárd István közbeszól.]] Önök legutóbb azt állították, hogy 3 millió hektárom van, mert ennyire értenek a saját szakmájukhoz. Látom, hogy a birtokokkal kapcsolatban megnézte ezeknek a feudális nagybirtokoknak a mennyiségét, látom azt, hogy jobban érdekli önt a történelem, mint az agrárium [[Németh Szilárd István közbeszól.]] de jobban nem ért hozzá, mert szemlátomást nem tudta ezeket az adatokat összerakni. [[Közbeszólások a kormánypárti képviselők soraiból.]] Alapvetően az, amiről beszél, az arról szól, hogy a nagybirtokosok a támogatásoptimalizálás miatt felaprózták jogi személyekre az összes egységüket [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Akkor te is ezt csinálod!]] és ugyanazokat a támogatásokat. Nem lett kisebb a birtok, szó nincs arról, hogy kevesebb [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Te is ezt csinálod!]] , akkor miért nem kevesebb a támogatás, amit kifizetnek? Nyilvánvalóan az történik, hogy ellopják ezeket a pénzeket is a barátaik, és ezért nem tud egyenes választ adni arra, hogy miért Mészáros Lőrincek és Csányi Sándorok országát építik…
Képviselő úr…
…önök kormányon belül. Köszönöm szépen, kedves elnök úr.
Tisztelt Országgyűlés! Ha jól értettem, habár nem mondta ki a képviselő úr, nem fogadta el a miniszteri választ. [[Közbeszólások.]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszteri választ 110 igen szavazattal, 36 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Mikor újítják fel végre a 441-es utat?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Feltételezem, hogy az államtitkár úr válaszol. Tisztelt államtitkár úr, még 2014. február 22-én az M3-as autópálya Szilas pihenőhelyén tartott sajtótájékoztatón bejelentették, hogy uniós forrásból 134 kilométer hosszan majdnem 22 milliárd forint tervezett összköltségű felújítás elvégzése válik lehetővé, kifejezetten említették a felújítandó utak között a 441-es utat. A 441-es út Ceglédet és Kecskemétet köti össze, Nagykőrösön áthaladva. Ez az út a kevésbé fejlett Dél-Pest megyei térség egyik legfontosabb közlekedési útvonala. Az út rossz állapota miatt az ott élők nagy reményekkel várták a kormányzat által beígért felújítást. Éppen ezért csalódva vették tudomásul, hogy hiába telt el két év az államtitkári bejelentés óta, a 441-es út felújítása elmaradt, a kátyúk okozta balesetek után néha-néha elvégzett javítások pedig nem oldották meg a problémát. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdezem ezek után, hogy a kormány mikor tartja be az ígéretét, mikor újítja fel az azóta még rosszabb állapotba került 441-es utat. Egyszerű kérdés, várom válaszát. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Az interpellációra Tasó László államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
[[Hangosítás nélkül:]] Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr… [[Közbeszólások: Hangot kérünk!]]
A hang nem működik, államtitkár úr. [[Közbeszólás: A kártya bent van?]] A kártya el van helyezve? Kérnék szépen egy mikrofont.
Még egyszer… [[Közbeszólás: Megvan!]]
Öné a szó, folytassa!
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A 441-es számú főúttal kapcsolatban mindenképpen szeretném biztosítani arról, hogy legkésőbb a következő évben, a 100 milliárdos programban a felújítása megkezdődik. Egyébként korábban is tervezték, még az elődöm jelentette be az ominózus tájékoztatás alkalmával, de nem került sor még a felújítási munka elvégzésére. De mindenképpen szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy Magyarországon jelenleg is zajlik egy 69 milliárd forintos felújítási program, amelyben Pest megyei szakaszok is érintve vannak, a 3-as, az 5-ös, a 31-es, az 51-es, a 4605-ös és a 11304-es utakat újítjuk most fel mintegy 20 700 méteres hosszúságban, 21 kilométeren, 3,3 milliárd forintba kerül ez a felújítási munka. A magyar kormány kiemelt jelentőséggel figyel, és figyelemmel kíséri a problémákat, amelyek mindenhol jelen vannak, hiszen az úthálózat fenntartása minden magyar ember érdeke, a magyar gazdaság érdeke, ezért nagy erőkkel próbálunk forrásokat biztosítani. Ezért gondolom, hogy figyelte a híradásokat, és tudja azt is, hogy tisztán hazai forrásból a következő években jelentős hazai útfejlesztések lesznek. Ezek közül csak azt a fontos tételt említeném meg, amely ’17-ben a költségvetésben rendelkezésre fog állni: 287 milliárd forint, ennyit tudunk majd hazai forrásból hozzátenni az útfejlesztéshez. Ez évben 167 milliárd forintot költünk útépítésekre és útfejlesztésre, és ahogy mondtam is, a 69 milliárdos programunk fut. Magyarországon 132 helyszínen van beavatkozás, 132 helyen kezdtük el a munkát végezni, még hátravan 26 helyszín, és eggyel már talán végeztünk is, ha jól emlékszem, az 5-ös útnál be is fejeztük a műszaki kivitelezési időszakot is, talán át is adtuk az utat, ha jól emlékszem. A lényeg, hogy Magyarországon nagyon sok és nagyon komoly javítanivaló van az úthálózaton, de a korábbi évekhez képest, mint ahogy látja is meg hallja is, lényegesen többet tud a magyar gazdaság erre a célra fordítani. Terhel bennünket ugyan az a 112 milliárdos tétel, amelyet a bevételekből mindig ki kell szakítanunk a PPP-s konstrukció finanszírozására, de ettől függetlenül jól haladunk. A Magyar Közútnak pedig az a dolga, és teszi is egyébként, hogy a megemelt lehetőségeivel addig, ameddig a nagy ívű beavatkozás nem történik meg, elhárítsa a balesetveszélyt és javítsa a forgalombiztonságot. Igyekszünk és szeretnénk minden egyes útra odaérkezni, szeretnénk felújítani valamennyit, azon dolgozunk, hogy ez bekövetkezzen. A sorrendet mindig a műszaki állapot, az útnak a jelenlegi teherbírási képessége és a forgalmi körülmények határozzák meg, igyekszünk mindig a lehető legkevésbé rosszul eljárni. Ebben jól el nem lehet járni, hiszen mindenhol be kellene avatkozni, de azt gondolom, hogy így a magyar kormány nyugodtan mondhatja és kijelentheti, hogy a lehető legtöbbet teszi azért, hogy az utak állapota javuljon. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget. A helyzet az, hogy államtitkárok jönnek-mennek, de a probléma változatlanul megmarad, erre nézve pedig újra csak egy ígéretet hallottunk. Az a baj, államtitkár úr, hogy ígéretekkel már tele a padlás, a helyieknek viszont konkrétumok kellenek, ezért válaszát nem tudom elfogadni. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Jóisten!]] Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem, elfogadják-e. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 112 igen szavazattal, 36 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! 16 óra 8 perc van, az azonnali kérdések tárgyalására térünk át. Tisztelt Országgyűlés! Bárándy Gergely, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökéhez: „Rokonok 2.” címmel. Az elnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Nagy Márton alelnök urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy az elnök úrtól személyesen kéri a választ.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Nem fogadom el, megvárnám Matolcsy Györgyöt, addig az egy hét alatt úgyis kiderül még valami újabb botrány, úgyhogy azt is hozzácsapom majd. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Az elnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Lukács Zoltán, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Miért nem elég egy év?” címmel. Lukács Zoltán képviselő urat illeti a szó. [[16.10]]
öszönöm szépen a szót. Hölgyeim és Uraim! Immár egy év óta negyedszer próbálkozik meg a Fidesz-KDNP frakciója azzal, hogy a kistelepülési polgármesterek juttatásait rendezze. Többször benyújtották a törvényeket. Ebből egyszer eljutott az Igazságügyi bizottságig, akik időben nem tárgyalták meg, ezért okafogyottá vált. Utána volt egy szavazásig eljutott javaslat, az nem kapta meg a kétharmadot az ismert okok miatt. Aztán volt, amikor újra benyújtották ezt a törvényt, amely a kistelepülési polgármesterek juttatásait rendezte volna, akkor eljutott a részletes vitáig, de azóta sem tudjuk, mi történt vele, egyszerűen megszűnt létezni ez a jogszabály, vagy legalábbis ennek a tárgyalása. A lényeg az, hogy a kistelepülési polgármesterek juttatásait illene rendezni. Önök ezt többször benyújtották, de valahogy mindig visszavonják, soha nem jutnak el eddig a pontig. Illetve azt kell látnunk, hogy amikor eljutott a szavazásig, egy olyan módszert próbáltak alkalmazni, ami nem a pénzüket emelte volna meg, hanem megszüntetett volna egy összeférhetetlenségi szabályt, pontosan azt, hogy lehetett volna a kistelepülési polgármesternek a kormánytól vagy minisztertől megbízást kapnia, és ezért fizethettek volna neki. Ez akkor is vita tárgya volt, sőt a kistelepülési polgármesterek is úgy nyilatkoztak, hogy ez számukra nem megfelelő, hiszen így a kiszolgáltatottságuk növekszik, így a kormány gyakorlatilag, ha úgy tetszik, pórázra köti őket. Ők azt szerették volna, amit mi is mondunk, hogy normális módon, a központi költségvetésből, arányosan és teljesítmény alapján ezeket a kistelepülési polgármestereket fizessük meg. Ezért azt kérdezem, mivel egy év után négyszeri próbálkozásra legutóbb most 1 óra körül vonták vissza a törvényt, hogy mikor lesz már a kistelepülési polgármesterek ügye rendezve. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen a kérdését, ez egy fontos kérdés. Elég régóta birkózunk vele. Ha egyszerűen meg lehetett volna oldani, akkor már meg is oldottuk volna. Mint ön is tudja, a polgármesterek fizetése egy hierarchiában helyezkedik el, így ha az alját megemeljük, meg kell emelni a közepét és a tetejét is. Erről szól most a vita. Mi azt javasoltuk, hogy míg ez a vita lezajlik, tegyük legalább lehetővé, hogy a kis önkormányzatokban dolgozó emberek, illetve ottani polgármesterek vállalhassanak olyan munkát, amit ma a törvény számukra nem tesz lehetővé. Szerintem ez egy észszerű javaslat volt. Ha nem is teljes megoldás, de jó irányba tett lépés lett volna. Önök ezt nem szavazták meg, ezért tovább folyik a vita. Javaslom, hogy vegyenek részt az erről szóló egyeztetésben. De ne csak a kistelepülésekről beszéljenek, mert még egyszer mondom: ha egy fizetési lista alját megemeljük, akkor azt végig kell futtatnunk egészen a rendszeren belül, azért, hogy ne jöjjenek létre olyan aránytalanságok, amelyek egyébként igazságtalanabb helyzetet eredményeznének, mint amit éppen orvosolni akarunk. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Lukács Zoltán képviselő úrnak adom meg a szót viszonválaszra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Szerintem ez a típusú probléma nem áll fenn, mert gyakorlatilag a helyettes államtitkár illetményéből lehet levezetni a béreket, és 10, 20, 30, 40, 60, 70 százalékát kapják meg településtípus szerint. Tehát a kistelepülés-nagytelepülés ebből a szempontból rendben van. Azt látom, hogy az volt a próbálkozás, hogy ne pénzt kapjanak a polgármesterek és ne a központi költségvetésből, hanem a saját bevételükből. Pedig a kistelepüléseken nagyon-nagyon kevés a saját bevétel, ebből adódóan ott nem tudták volna kifizetni, még ha akarják sem. Másfelől pedig a teljesítményhez kötik, valami kiemelkedő teljesítményhez, miközben ebben a törvényben benne van, hogy egyébként lehet jutalmat is adni a polgármestereknek. Ha ez is elfogadásra került volna, akkor kétféle jutalmat lehetett volna adni a polgármestereknek, nem pedig egyféle fizetést. Ezért azt gondolom, hogy az az első javaslat, amelynek a nagy részével egyetértettünk, kivéve, hogy ne oldjuk fel azt az összeférhetetlenséget, ami a kistelepülési polgármesterek kiszolgáltatottságát növeli, ha az visszajönne ide, akkor tulajdonképpen azt el lehetne fogadni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Úgyhogy azt kérjük, hogy ezt idővel hozzák vissza…
Köszönöm, képviselő úr…
…és akkor rendezhető ez az ügy. Köszönöm szépen.
Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. [[Orbán Viktor nemet int.]] Köszönöm, miniszterelnök úr nem kíván válaszolni. Tisztelt Országgyűlés! Gyöngyösi Márton, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Miniszterelnök úr, hogy ízlik a zsoldos koszt?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Miniszterelnök úr, az elmúlt hetekben a Fidesz különböző prominensei beszéltek arról, hogy Soros Györgynek bizonyos háttérhatalmi törekvései vannak. A sort maga Lázár János nyitotta meg a szokásos csütörtöki kormányinfón, aki az Információs Hivatalt is felügyeli, és azt mondta, hogy az államnak, a kormánynak rendelkezésére állnak bizonyos bizonyítékok, miszerint Soros György keze vastagon benne van a migrációs válság előidézésében. Kovács Zoltán kommunikációért felelős szóvivőjük folytatta a sort, majd ön is nemrégiben egy rádióinterjúban hosszan beszélt Soros Györgyről és a háttérhatalmi törekvéseiről.Az örömteli, ha önök megvilágosodtak, és 26 évvel a rendszerváltás után rájöttek arra, hogy a kétpólusú világrend utáni világrendet kik és hogyan alakítják, de azért vizsgáljuk meg, milyen az önök kapcsolata Soros Györggyel. Nemrégiben a kezembe került egy olyan kiadvány, amelyet maga Vásárhelyi Miklós szerkesztett. Ebben a kiadványban összefoglalta, „névSoros” címen összegyűjtötte azokat az embereket, akiket Soros György támogatott a nyolcvanas években. Ebben a kiadványban fellelhető nagyjából a Fidesz-alapítóknak és a Fidesz prominenseinek az egész névsora. Mint ahogy az is tény, hogy 1987-ben ön Kövér Lászlóval együtt személyesen találkozott Soros Györggyel, és beszámoltak neki annak a 400 ezer forintnak a sorsáról, amivel az amerikai milliárdos támogatta a Századvég című kiadványsorozatot. Tehát megállapítható tényként, hogy Soros György bőségesen támogatta a Fideszt, a Fidesz szárba szökkenését és a Fidesz alapítóinak tanulmányait. Mint ahogy az is tény, hogy önök ezt a támogatást az elmúlt 25 évben bőségesen megszolgálták. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Nem gondolja, hogy kétarcú, opportunista és hiteltelen az, amikor ön a korábbi mecénásával szembefordul? Hogy ízlik, miniszterelnök úr, a zsoldoskoszt? [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Valóban, az antikommunista mozgalom időszakában számos támogatást kaptunk mint demokratikus ellenzéki mozgalom, sőt talán minden demokratikus ellenzéki mozgalom. Ezt sohasem titkoltuk, és nagyon helyes, hogy a kommunista rendszer összedöntését és a szovjet hadsereg Magyarországról történő kivonulását nemcsak saját erőből, hanem számunkra elérhető, a magyarországi demokrácia megteremtésében érdekelt külső erők támogatását igénybe véve érhettük el. A legmagasabb szintig is. Ön is emlékezhet rá: Bush elnök úr azzal a föltétellel érkezett Magyarországra, hogy ha nem találkozhat az ellenzék vezetőivel, akik között volt szerencsém nekem is ott lenni, vagyis ha nem készül olyan fotó, amelyben a hivatalban lévő amerikai elnök együtt fotózkodik az akkori ellenzékkel, akkor nem is jön el Magyarországra. Nagy harc zajlott itt, és szerintem nagyon helyes, hogy Soros György akkor a kommunizmus ellen, a kommunizmus összedöntése és a szovjet hadsereg kivonása érdekében mozgósította az erőit. Ehhez azonban semmi köze nincs annak a ténynek, hogy van itt egy migránsválság. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Így van!]] Ennek semmi köze nincs sem az antikommunista küzdelmekhez, sem a rendszerváltáshoz, sem semmilyen más ügyhöz. Végképp nincs köze etnikai kérdésekhez. Egyetlen dologról van szó, arról, hogy vannak olyan nemzetközi erők, amelyek azon dolgoznak, hogy Magyarországra és Magyarországon túl az Európai Unió többi országába is minél nagyobb számban hozzanak be migránsokat. [[Felkiáltás az ellenzék padsoraiból: Úristen!]] Ez ellentétes Magyarország érdekével, és hívhatják akárkinek is azt, aki ezt finanszírozza, legyenek bármilyen érdemei is a korábbi antikommunista időszakban, ez ma, amit tesz, ellentétes Magyarország nemzeti érdekeivel, és nekünk, miután mi nem vagyunk zsoldosok, hanem a hazánk érdekét képviseljük, ezt világosan meg is kell mondanunk. Köszönöm a figyelmét. [[Nagy taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Gyöngyösi Márton képviselő úrnak.
Miniszterelnök úr, létezik egy másik narratíva is, miszerint a Soros-támogatásoknak van egy borsos ára, és ha valaki megfigyeli az elmúlt 25 évbeli ténykedésüket, akkor bizony megállapíthatja, hogy önök hol liberális pártként, hol álnemzeti pártként, hol kormányon, hol ellenzékben, de azért mégiscsak szolgálták Soros György gazdasági, politikai, társadalmi programját, azt a neoliberális programot [[Dr. Völner Pál: Miről beszélsz?]] , amely Magyarországon a valódi rendszerváltást teljes mértékben kisiklatta. [[16.20]] Miniszterelnök úr, én hívő emberként nagyon örülök annak, ha valaki a damaszkuszi úton a jó irányba fordul, de ön rendszerint forgolódik a damaszkuszi úton, és ez a politikában bizonyos hitelességi problémákat vet fel. Én segítek önnek, hogy ebből a hitelességi kérdésből kikecmeregjen. [[Derültség a kormánypárti oldalon.]] Három évvel ezelőtt a Jobbik Magyarországért Mozgalom benyújtott egy olyan határozati javaslatot, amelyben azt kértük, hogy a nem kormányzati szerveknek és a civil szférának az átvilágítását tegye lehetővé. Ebben kimondtuk, ha egy szervezet Magyarországon 1 millió forint feletti támogatást kap külföldről, akkor azt bélyegezzék ügynökszervezetnek. Ezt három év után, miután önök lesöpörték, újra benyújtottuk. Támogassa, miniszterelnök úr és az ön frakciója, és ezáltal a hitelessége újra rendbe jöhet! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat.
Örülök annak, hogy a magyar demokrácia még nincs olyan rossz állapotban, hogy bárki hitelességének a helyreállításához a Jobbik közreműködésére volna szükség. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Másodsorban, ön egy olyan párt nevében beszél, amelyik néhány héttel ezelőtt még az Európai Unióból való kilépést szorgalmazta, most meg bejelentették, hogy inkább maradnának. Nem olyan régen még nemzeti radikálisok voltak, most pedig zsúrpubik. Eddig az izmaikat mutogatták, most meg a szalonképességüket akarják bizonygatni. Meggyőződésem, hogy a magyar parlamentben egyetlen párt sincs, amellyel szemben önök bármilyen erkölcsi igényt támaszthatnának. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Sallai Róbert Benedek, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Akarja-e a kormány az elmúlt 25 év privatizációinak felülvizsgálatát?” címmel. Sallai Róbert Benedek képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Úgy néz ki, ma egy olyan nap van, hogy vissza kell tekinteni az elmúlt negyed évszázadra. Hadd idézzem Lánczi Andrásnak, a Corvinus Egyetem rektorának a gondolatait, így hangzik: „Csak azt akartam jelezni, hogy az államosítást ebben az országban nem lopásnak hívták ’48 után, a privatizálást sem szabad rablásnak nevezni 1988 után. Most is van egy szisztéma, amit kritizálhatnak, hogy korrupció, de én azt állítom, hogy ez egy politikai elképzelés végrehajtása. Lehet, hogy van, akinek ez nem tetszik. Nekem sem tetszett a privatizáció. Lehet maffiaállamozni, de akkor is ki fog nyílni a privatizációs doboz is, és fel lehet vele robbantani az elmúlt 25 évet, amit rendszerváltásnak nevezhetünk.” Az a kérdés, hogy miniszterelnök úr hogy viszonyul ehhez a gondolathoz, mert nyilvánvalóan az látszik, hogy ez a 25 éves privatizációs folyamat azt eredményezte, hogy egy 1990-es állapot szerint, amikor megközelítőleg 1700 milliárd forint volt az állami vagyon értéke - azt most reálértéken 20 000 milliárd forintnak mondják -, annak a 30 százalékát simán eladták, 10 százalék felszámolás és végelszámolás során eltűnt, 15 százalék települési és társadalombiztosítási önkormányzatokhoz került, nem állami vagyonkezelőkhöz - azt legalább tudjuk, hogy hol van -, 30-35 százalékról pedig fogalmunk sincs, hogy hol van, ebből 10-20 százalék az, ami miatt alulárazott eladást és egy halom eltűnést könyvelhetünk el. 10 százalék van még mindig állami kézen. Nyilvánvalóan az az egész folyamat, amit privatizációnak hívunk, egyben tudható a banki konszolidációkkal, hiszen az történt, hogy hiteleket vettek fel, azokat nem fizették vissza, további 2300 milliárd ment el banki konszolidációkra az elmúlt 25 évben. Az LMP-nek az előző ciklusban volt egy javaslata, hogy vizsgáljuk felül az elmúlt 25 évet. Az a tiszteletteljes kérdésem miniszterelnök úrhoz, nem látja-e, hogy ennek itt lenne az ideje, mert megmondom őszintén, hogy arról, amiről Lánczi András beszél, hogy fel lehetne vele robbantani az elmúlt 25 évet, amit rendszerváltásnak nevezünk, nagyon szívesen felrobbantanám, és megnéznénk végre, hogy mi van mögötte, hová tűnt az állami vagyon. Kíváncsian várom tiszteletteljes véleményét. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Miniszterelnök úr, parancsoljon!
Tisztelt Képviselőtársam! Ha megengedi, élek azzal a lehetőséggel, hogy nem veszem szó szerint, amit mondott, és semmilyen gyújtogatáshoz nem nyújtok önnek segélykezet. Az is igaz, hogy egy újszülöttnek minden vicc új. Szeretném ezért tájékoztatni önt arról, hogy az ön 2014-es parlamenti színrelépése előtt is volt élet a Magyar Országgyűlésben. [[Derültség a kormánypárti oldalon.]] Amikor 2010-ben egy csődbe vitt országot vettünk át, akkor rengeteg vizsgálatot lefolytattunk, azt is, amiről ön beszél, és mindent összevetve kinyilvánítottuk, hogy további privatizációkra nincs szükség. Ezért Magyarország Alaptörvénye rögzíti is, hogy az állami és a helyi önkormányzati tulajdon nemzeti vagyon. Valamint a parlament szerintem egyik legfontosabb döntése volt 2014 után a nemzeti vagyonról szóló 2014. évi törvényünk, amely világosan meghatározza, hogy hogyan kell védeni a nemzeti vagyont, hogyan lehet azzal gazdálkodni. Ráadásul szeretném az emlékezetébe idézni, hogy a kormány, miután a privatizáció korszakát lezárta, az irányt megfordította, és az állami vagyon megőrzésére, gyarapítására és hasznosítására helyezte a hangsúlyt. Ezt támasztja alá, hogy olyan stratégiai vállalkozásokban szerzett tulajdonrészt a magyar állam, mint a MOL, a Rába, az E.ON gázüzletága, az Erste Bank vagy a Budapest Bank. Tehát épp ellenkezőleg, mint amit ön állít, valójában a közvagyon növekedése következett be a mögöttünk hagyott években, ezért kérem tisztelettel, ismerje el a kormány nemzetivagyon-gyarapító munkáját. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Sallai Róbert Benedek képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Én ezt készséggel megtenném, ha nem éppen a harmadik körét kezdtük volna meg a termőföld-privatizációnak, amit eddig egyik kormány sem tett meg, csak az önöké vállalta fel, hogy megvalósítsa ezt az erőteljesen rablásnak tűnő tevékenységet. Természetesen tiszteletben tartom azt, hogy 2014-et megelőzően is voltak kormányok, de sok dicséretet nem tudnék róluk mondani. Nyilvánvalóan volt valami oka annak, hogy egy idő után azt mondtam, bejönnék én is [[Derültség a kormánypárti oldalon.]] , de az elmúlt két évnek sincs komolyabb eredménye. Viszont tisztelettel kérdezem miniszterelnök urat, részben azért, mert 26 éve koptatja ezeket a padokat, 24 évvel régebben, mint én, aztán lényegesen jobb képességű politikus, mint én: nekem két év sok volt ahhoz, hogy rájöjjek, a jogalkotás arról szól, hogy lehet rátennie a kezét a mindenkori kormánynak az állami vagyonra. Önnek mennyi idő kellett ehhez, ha jobb képességű politikus, mint én, ha nekem ez az elmúlt két évben simán lejött? Hogy a jogalkotás semmi másról nem szól, mint arról, hogy lehet a közvagyont lenyúlni? Lesz-e ennek vége? Valamikor véget lehet-e ennek vetni, és vissza lehet-e nézni, hogy mi történt? Erre várom a válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Meg kell ismételnem azt a korábbi állításomat, miszerint az elmúlt években Magyarországon a közvagyon nem csökkent, hanem nőtt. A konkrét cégeket most nem sorolom fel újra. Ami pedig az ön vesszőparipáját illeti: valóban, állami földek eladására sor került, mert a magyar állam nem gazdálkodik sem magán-, sem állami termőföldön. Ezért aztán helyesen döntöttünk, amikor úgy döntöttünk, hogy minden tizedik magyar földműves földtulajdonhoz juthat az árverések révén. A bevétel egyébként rendelkezésre áll, ide fogjuk terjeszteni az Országgyűlés elé azt a törvényt, amely az így keletkezett bevétel felhasználásáról szól. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Csenger-Zalán Zsolt, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Miért és mennyiért utazott Bajnai Gordon miniszterelnökként az USA-ba?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt a válaszadásra Íjgyártó István államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét.
Igen.
Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. A jelenlegi ellenzék mindig is szeretett a kormánypárt pénzügyeiben vájkálni, miközben a saját házuk táján rendszeresen elfelejtenek sepregetni. Egy pillanatra most tekintsünk el a Demokratikus Koalíció vezérének, Gyurcsány Ferencnek a vállalatbirodalmától, amely már a 2014-es választások előtt is meglepő pénzügyi adatokkal szolgált. Inkább térjünk át a szintén szocialista kötődésű Együtt-PM pártra, melynek pénzgazdálkodása szintén érdemel néhány szót. A párt korábbi elnöke, Bajnai Gordon egyszemélyes tanácsadó vállalkozása hatalmas összegeket termelt a korábbi szocialista miniszterelnök számára, ugyanakkor napvilágot látott a párt offshore botrányban való érintettsége is. Nos, mindezek ellenére hiába várnánk némi szerénységet a baloldaltól, akik újabban előszeretettel vájkálnak a kormány külföldi utazásainak finanszírozásában. Vajon a baloldal, amely több mint tíz éve hazudik reggel, délben és este, milyen összegeket fordított Bajnai Gordon utaztatására? A volt szocialista miniszterelnök járt Egyiptomban, Izraelben, de többször tett látogatást az Amerikai Egyesült Államokba is, ám az Együtt-PM-et meglepő módon ezeknek az utazásoknak a költségei mégsem izgatják annyira. Mindezek következtében tehát felmerül a kérdés, hogy mennyiért is utazott Bajnai Gordon miniszterelnökként az Amerikai Egyesült Államokba, és az is kérdés, hogy korábbi pártelnökük pénzügyei miért nem foglalkoztatják ilyen intenzíven az Együtt-PM-et. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[16.30]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Íjgyártó István államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Bajnai Gordon korábbi miniszterelnök 2009-ben összesen 20 hivatalos külföldi látogatást tett, az utazások összköltsége 190 millió 303 ezer 842 forint volt. Az utazások közül kettő történt az Egyesült Államokba, 2009. szeptember 20-24. között New Yorkba, az utazás költsége 13 millió 557 ezer 400 forintot tett ki, míg a másik 2009. december 1-6. között Washingtonba történt, az utazás költsége 35 millió 727 ezer 132 forint volt. [[Zaj.]] A két út összesen 49 millió 284 ezer 532 forintba került. Fontos még megjegyezni, hogy ez a számsor az akkori árakat tükrözi, tehát az inflációval nem korrigált összeg. 2010-ben a volt miniszterelnök összesen nyolc hivatalos külföldi látogatást tett, január 1. és május 29. között. Az utazások összköltsége 40 millió 546 ezer 873 forint volt. Az akkori kormány, Gyurcsány Ferenccel és Bajnai Gordonnal az élén gazdasági válságba, az államcsőd szélére vezette Magyarországot, és Bajnai Gordon eközben több száz millió forintért tett utazásokat a világban. Ezzel szemben az Orbán-kormány gazdaságilag stabilizálta az országot, a gazdaságot növekvő pályára állította, a külpolitikát pedig a magyar nemzeti érdekek szolgálatába állította. A nukleáris biztonsági csúcson Orbán Viktor miniszterelnök és delegációja Barack Obama elnök személyes meghívására vett részt. A nukleáris biztonsági csúcsra való meghívás elismerése volt Magyarország teljesítményének a nukleáris energia és a nukleáris biztonság területén. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Csenger-Zalán Zsolt képviselő úrnak.
Köszönöm a választ, államtitkár úr. Meg kell mondanom, hogy nem igazán lepett meg az, amit mondott, nevezetesen az összegszerűség, bár én magam nem gondoltam volna, hogy két amerikai út válság idején 50 millió forintba kerülhet, ahogy ezt a 2009-es számot itt említette. Én mégis inkább azt hangsúlyoznám, azt mondanám, hogy a kérdésnek alapvetően nem az volt a lényege, hogy azon vitatkozzunk, hogy a miniszterelnöki utak meg általában a kormány útjai mennyibe kerülnek. Én arra a kettős mércére szerettem volna rávilágítani, ami a kérdés második felében megjelent; tehát az a kérdés, hogy a korábbi pártelnökük pénzügyei miért nem foglalkoztatják ilyen intenzíven a PM-et, illetve az Együtt-PM-et. Nyilván nem öntől várom erre a választ, hanem ez egy jelzés a kettős mérce ellen. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. [[Jelzésre:]] Köszönöm. Államtitkár úr nem kíván reagálni. Tisztelt Országgyűlés! Demeter Márta, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszterhez: „Százmilliárdos kormányzati lenyúlások tipológiája” címmel. Miniszter úr jelen van. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Miniszter Úr! A napnál is világosabb, hogy önök az idegengyűlölet felkorbácsolásából igyekeznek politikai tőkét kovácsolni úgy, hogy eközben pénzért árulják a magyarországi letelepedési jogot. Mit csinált a magyar kormány? Egy egyszeri, 1200 főről szóló döntés miatt az Európai Bírósághoz fordult, valóságos kommunikációs hadjáratot indított, de közben 16 ezer embernek adott némi kölcsönért cserébe tartózkodási és letelepedési engedélyt. Eközben a közvetítő offshore cégek 100 milliárd forintot kaszáltak csak eddig a bizniszen, és gondolom, miniszter úrnak nem kell bemutassam ezeket a cégeket. Ha csak a kezelési költséget nézzük, akkor ezeknél a cégeknél minden egyes emberen több mint 14 millió forintot nyertek. A 16 ezer ember között sok iráni, szír és iraki állampolgár vehetett magának magyarországi tartózkodási engedélyt vagy letelepedési jogot. Öt év után, amikor lejár a kötvény, az államnak több száz milliárd forintos fizetési kötelezettsége lesz feléjük, és egyértelműen a magyar adófizetők fogják megfizetni ennek kamatait és a teljes összeget is. Tuzson Bence a múltkori kérdésemre adott válaszában azt mondta, hogy ez az ország üzleti érdeke, és csak átmeneti időre, ötéves tartózkodást jelent csupán ez az intézkedés. Ez egy ordas hazugság, hiszen ez csupán a kormánynak az üzleti érdeke, és nem egy átmeneti időszakról beszélünk, hanem igenis ezek a gazdasági bevándorlók, ez a 16 ezer ember igenis megkapja a letelepedési engedélyét. És miután lejár az ötéves futamideje ezeknek a kötvényeknek, addig maradnak Magyarországon, ameddig csak akarnak. Tehát, miniszter úr, újra kérdezem: csak nem azért fordultak többek között az Európai Bírósághoz is, mert az az érintett 1200 ember nem az önök haverjainak fizetett? Várom válaszát. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rogán Antal miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Őszintén sajnálom, hogy önt kérték meg a frakciójából ennek a kérdésnek a feltételére. Elvégre ennek lehetnének szakavatott szakértői is, mert tudja, tisztelt képviselő asszony, a letelepedésikötvény-programmal kapcsolatos minden döntést a Magyar Országgyűlés a Gazdasági bizottság nyílt ülésének hatáskörébe utalt. Nyílt ülésen hoztunk meg minden egyes döntést, és az ön képviselőtársai ezeken az üléseken, kedves képviselő asszony, egyetlenegy kérdést nem tettek fel, soha egyetlenegy megjegyzést nem fűztek hozzá. Minden bizonnyal azért nem mernek itt a parlamentben egyébként most kérdést feltenni, pedig valójában ezt nekik kellene megtenni; ezt, gondolom, ön is tudja. Nos, ami a másik dolgot illeti, tisztelt képviselő asszony, az önök kormányzása idején, ha jól emlékszem, önök eléggé hozzá voltak szokva ahhoz, hogy olyan offshore cégek léteznek, amelyek pénzt visznek ki az országból. Bár, bocsánatot kérek, elnézést, van olyan offshore cég, amelyik pénzt hozott be az országba Medgyessy Péter közreműködésével, aki az Alstomtól a feleségének 60 milliós születésnapi ajándékot kapott. De ezen egy kivétellel alapvetően pénzt vittek ki az országból nem kevés esetben az önök politikusaihoz vagy éppen vezetőihez kötődő offshore cégek. Éppen ezért az önök számára ez egy nagyon szokatlan dolog, hogy van egy olyan program, ahol külföldiek pénzt hoznak be az országba. Egészen pontosan 250 milliárd forint bevétele származott ebből a magyar államnak egy olyan időszakban elindult programmal, amikor ráadásul a devizafinanszírozásunk is sok nehézséget okozott. Azt gondolom, hogy ez a program sikeres, ráadásul, ha összeveti más európai országok programjaival, akkor azt kell mondjam, hogy ahhoz képest ez a program még külön népszerű is, és ugyanazokat az elveket követi, amelyeket egyébként más országokban is megvalósítanak. Ami pedig a bevándorlási kérdést illeti, valljuk be őszintén, képviselő asszony, azért vagyunk mi két eltérő állásponton ebben az ügyben, mert az önök volt kormányának van egy bevándorlási stratégiája. Ők, a Gyurcsány-kormány a 2007-ben elfogadott döntésével 1 millió kínait akart letelepíteni állampolgárként Magyarországra. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Demeter Márta képviselő asszonynak.
Jó, hogy mondta, miniszter úr. Nagyon jól tudjuk, hogy a fideszes többségű és a többségi fideszes szavazásokon mi szokott történni a Gazdasági bizottságban. Rengetegszer halljuk a magyar kormánytól a menekültügyi és gazdasági bevándorlással kapcsolatban, hogy ez szuverenitás kérdése, és hogy Brüsszel nem dönthet a magyar emberek feje fölött. Ja, értem! Brüsszel nem dönthet, de az Orbán-kormány és Rogán Antal dönthet a magyar emberek feje fölött? Mert vajon mit válaszolnának az emberek, ha inkább azt kérdeznék tőlük, hogy akarják-e, hogy a magyar kormány 16 ezer gazdasági bevándorlót engedjen be Magyarországra állandó letelepedési engedéllyel? Megkérdezték-e az embereket, hogy akarják-e, hogy a kormány haverjainak az offshore cégei százmilliárdot kaszáljanak ezen? És megkérdezték-e arról az embereket, hogy akarják-e, hogy öt év múlva az ő adófizetői forintjaikból legyenek ezek a gazdasági bevándorlók kifizetve, ami százmilliárdokat fog jelenteni, amit ki kell fizetni? Tehát a magyar kormány döntött az emberek feje fölött, és a nap végén egyetlen kérdés marad: a magyar emberek nagyon kíváncsiak arra [[Az elnök csenget.]] hogy ezekből az offshore százmilliárdokból vajon Orbán Viktorhoz és strómanjaihoz kerül-e pénz és mennyi.
Képviselő asszony, egy perc a válaszidő. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Rogán Antal miniszter urat. Miniszter úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Ha önök ennyire azt gondolják, hogy Magyarországnak kell döntenie minden bevándorlási kérdésben, akkor velünk nyíltan utasítsák el az Európai Bizottság bevándorlási stratégiáját. Nyíltan mondjanak rá nemet, álljanak mellénk, és mondják azt a népszavazáson, hogy menjenek el az emberek, voksoljanak a népszavazáson, és mondjanak nemet Brüsszelnek. [[16.40]] Amennyiben önök ezt meg fogják tenni, akkor el fogom hinni, képviselő asszony, hogy igazat mond. De amennyiben továbbra is csak - ahogy szokás mondani - ülnek a fűben, mint az a bizonyos dolog, [[Derültség a kormánypártok padsoraiban.]] ,és a népszavazáson nem tudnak egyértelmű álláspontot képviselni, nos, tisztelt képviselő asszony, akkor azt gondolom, hogy valójában ön itt csak azért beszél arról, amiről beszél, mert megpróbálja Brüsszel álláspontját képviselni. Én pedig azt tudom mondani önnek, hogy nyugodt szívvel vállalok minden olyan döntést, hogyha Magyarországra olyan emberek érkeznek, akik itt egyébként ingatlant vásárolnak, befektetést valósítanak meg, és ezzel a magyar emberek számára munkahelyet teremtenek. Továbbra is az a meggyőződésem, hogy ez mindig, minden körülmények között jó az országnak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Volner János, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Kicsoda Habony Árpád?” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[Zaj.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Meg szeretném öntől kérdezni - nagyon egyszerű a kérdésem -, kicsoda az a Habony Árpád. Természetesen most nem arra vagyok kíváncsi, hogy zsúrpubinak számít-e az ön meghatározása szerint vagy sem. [[Korózs Lajos nevetve: Zsúrpubi…]] Bár ön nyilván jobban el tudja dönteni, mint én. Én arra vagyok kíváncsi, hogy pontosan milyen szerepkörben dolgozik a kormány környékén, és milyen felhatalmazással bír. Azért kérdezem, miniszterelnök úr, mert ön a népesség-nyilvántartóhoz irányította a Habony Árpád iránt érdeklődő embereket, én azonban azt látom, hogy Habony Árpád több kormánytagnak jó barátja, közösségi megosztó oldalakon a családjai együtt mutatkoztak kormánytagok családtagjaival, illetve például azzal az izraeli üzletemberrel, aki a letelepedésikötvény-bizniszen sok milliárd forintot kaszált. Azt láthattuk, ahogy Habony Árpád beindított egy új médiumot, egy új újságot, azonnal a közszférából megrendelések érkeztek hozzá. Elkezdett azonnal a frissen megalakuló újságjainál a Szerencsejáték Zrt., az MVM Paks-II., a Magyar Nemzeti Kereskedőház, a Zeneakadémia, a Nemzeti Vagyonkezelő, a Budapesti Temetkezési Intézet, a BKK és még jó néhány egyéb, köztulajdonban álló szervezet hirdetni. Azért nem rossz kezdés ez egy ilyen frissen induló lapnak, illetve Tarlós István is azt mondta, hogy Habony Árpád nagyon hatékonyan közvetített a kormány és a közte zajló pénzelosztási vitában. Tehát fölvetődik a kérdés, hogy pontosan ki is ez a Habony Árpád, akinek szívesen adnak - úgy tűnik - megrendeléseket az állami cégek, akinek még festményeket is kölcsönöz a Nemzeti Múzeum [[Lázár János: A Szépművészeti!]] és pontosan milyen felhatalmazással dolgozik a kormány környékén. Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Miniszterelnök úr!
Az ön ismételt kérése ellenére, tisztelt képviselőtársam, a szóban forgó személy nevét egyetlen kormányzati intézmény vagy állami cég fizetési listáján sem találtam, ezért kérdése megválaszolásában nem tartom magam illetékesnek. Számomra azonban jóval lényegesebbnek tűnik az a kérdés, hogy kicsoda is ön, a Jobbik új frakcióvezetője, aki az adófizetők pénzéről országgyűlési képviselőként dönthet. És ha valaki olyan kedvtelve és szorgalmasan ás mások életében, mint ön, tán lehetne valamivel közlékenyebb is saját magával kapcsolatban. Volner Jánosról tudjuk, hogy számos, általa alapított cég, jelentős köztartozás felhalmozásával egyetemben eltűnt egy cégtemetőben. Ez önmagában még nem bűn. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Seszták Miklós!]] Az viszont már az - és ezt a bíróság előtt is bizonyították -, hogy egyik cége Volner János irányítása alatt jogosulatlanul vont le több mint 10 millió forint áruforgalmi adót. Az adóhatóság adóbírsággal és késedelmi pótlékkal együtt 21 400 000 forintot kért számon Volner János cégén. Volner János felelős üzletemberként ezután 100 ezer forintért megszabadult az egyébként 3 milliós törzstőkéjű cégétől. Volner János, a Jobbik új frakcióvezetője tehát adócsaló. Köszönöm megtisztelő kérdését. [[Nagy taps a kormánypártok padsoraiban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Viszonválaszra megadom a szót [[Dr. Józsa István: Habony Árpád?]] Volner János képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm. Miniszterelnök úr, ez több ténybeli tévedést tartalmaz. Az egyik az, hogy amikor én eladtam ezt a vállalkozást, egy fillér adótartozása nem volt. Ez egyébként a NAV-val folytatott levelezésből, amit a Facebook-oldalamon közzétettem, teljesen egyértelműen kiderül. Kicsit olyan ez, mint amikor elad valaki egy autót, az új tulajdonos összetöri az autót, ő meg azt mondja, hogy az előző tehetett róla.Na de nem ez a kérdés. Kicsoda az a Habony Árpád, miniszterelnök úr? Úgy gondolom, hogy azért joggal fölvetődik, hiszen ha valakihez azonnal elkezd közpénzekből több száz millió forint vándorolni, látjuk rendszeresen itt a Fehér Ház, a Parlament környékén, akkor azért látható, hogy bejáratos itt a kormány köreihez, és nyilván joggal adódik a kérdés - nemcsak nekem ez a kérdésem, hanem nagyon sok millió magyar ember pontosan szeretné tudni, hogy pontosan mi Habony Árpád szerepe, ki hatalmazta őt föl, pontosan milyen szerepkörben dolgozik a kormány mellett. Nagyon remélem, hogy ez nem titok. Köszönöm szépen. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Kicsoda Kaya Ibrahim? Taps ugyanott.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Ismétlem, hogy a szóban forgó személy nevét egyetlen kormányzati intézmény vagy állami cég fizetési listáján sem találtam, ezért kérdése megválaszolásában nem tartom magam illetékesnek. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Kaya Ibrahim?]] Ellenben folytatnám az előbb megkezdetteket, és az ön közgazdasági ismereteiről is szeretnék néhány megjegyzést tenni, hiszen ön egyetemi tanulmányait az oroszországi Alapvető Tanulmányok Nemzetközi Egyetemén végezte. Nemzetközileg ezt az egyetemet leginkább diplomatagyárként, illetve diplomagyárként, afféle kamuegyetemként emlegetik. [[Közbeszólás a Fidesz padsoraiból: KGB!]] Mindegy is, a lényeg, hogy Volner János marketingképesítést szerzett náluk, és Volner János marketingje valóban jó. El tudja adni magát, sikerrel megvezette a Jobbik tagságát és szimpatizánsait is. Sok sikert kívánok a frakcióvezetéshez! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szászfalvi László, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Milyen hatása volt az árubemutatóval egybekötött termékértékesítésre a 2015 végén bevezetett szigorú szabályoknak?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt a válaszadásra Kara Ákos államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Igen.
Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Számtalan példát hallhattunk [[Zaj. Az elnök csenget.]] akár a közvetlen környezetünkből, akár a sajtóból több százezer forintos gyógyító csodalámpáról, gyógyhatásúnak mondott ágynemű-garnitúráról, pulzáló mágneses eszközökről. Ezeket a termékeket az erre berendezkedett vállalkozások kifejezetten koruk, hiszékenységük, egészségi állapotuk miatt kiszolgáltatott, ezáltal megtéveszthető fogyasztók részére, sok esetben tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok alkalmazásával értékesítették. A KDNP a tavalyi év folyamán konzultációt hirdetett e kérdés vizsgálatára. Levélben, e-mailben, telefonon rengeteg panasz, információ érkezett, aminek következtében a frakció törvényjavaslatot nyújtott be, melyet a tisztelt Ház 2015 decemberében elfogadott. A törvénymódosítás szigorú keretek közé szorította a vásárlók átverésére szakosodott árubemutatós cégek működését. Az elfogadott törvénymódosítás fő tartalmi elemei szerint megtiltásra került az árubemutatóval egybekötött termékértékesítésnek ajándékjuttatással, árengedménnyel, kedvezménnyel vagy ajándéksorsolással való reklámozása, szigorú ügyfélszolgálati előírások kerültek bevezetésre, és a bemutatókon megszüntetésre került a hitelközvetítés lehetősége.Tisztelt Államtitkár Úr! A törvény életbelépése óta eltelt időszak talán már elég ahhoz, hogy megvizsgálható legyen, megvalósult-e a törvény benyújtásakor kitűzött cél, a kiszolgáltatott fogyasztók védelme. Mindezek alapján tisztelettel kérdezem államtitkár urat: sikerült-e elérni a kívánt hatást az árubemutatóval egybekötött termékértékesítések terén? Valóban nagyobb biztonságban vannak-e a fogyasztók az elfogadott törvénymódosítás következtében? Milyen ellenőrzések történtek annak érdekében, hogy az érintett vállalkozások ne tudják kijátszani az ügyfélszolgálati, a reklámra és hitelközvetítésre vonatkozó szabályokat? Várom tisztelettel államtitkár úr válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a KDNP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Kara Ákos államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr! [[16.50]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Szigorítottunk valóban 2015 decemberében, többedik lépés után az árubemutatókkal kapcsolatos szabályokon, és jelentem az Országgyűlésnek, hogy csökkent a visszaélések száma, bizonyos szegmensekben jelentősen csökkent az árubemutatókkal kapcsolatos visszaélések száma. Így az Országgyűlés pártjai között az előterjesztő KDNP-nek elévülhetetlen érdemei vannak ebben. Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban az volt a kormány szándéka, hogy az új szabályok által a részvételi kedv és ezáltal a potenciálisan veszélyeztetett vásárlók száma csökkenjen a klasszikus értelemben vett árubemutatók tekintetében. Tisztelt Képviselőtársaim! Ebben az esztendőben március 21. és április 15. között rendkívüli vizsgálatot rendeltem el, rendelt el a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, amit a kormányhivatalokkal közösen sikerrel hajtottunk végre. Ennek a tapasztalatai mutatják azt, hogy megszűnni látszik a klasszikus árubemutatókon, termékbemutatókon zajló komoly átverések, csalások száma. Így csökken a vonzereje is ezeknek a tevékenységeknek. Tisztelt Képviselőtársaim! Teendőnk még van, hiszen úgy látjuk, hogy jelentős készleteket halmoztak fel az érintettek a termékbemutatókkal kapcsolatban, és miután ezeket nyilván piaci logika és önérdek alapján mindenképpen szeretnék még értékesíteni, ezért újfajta formákat kerestek, keresnek a megszigorított termékbemutatókkal kapcsolatban, megkezdődött a lakásokon való házalás, illetve üzlethelyiségekben történő álcázott árubemutatók, termékbemutatók. Képviselőtársainkkal közösen a kormány újabb vizsgálatokkal, illetve újabb intézkedésekkel tud tenni azért, hogy ezt a fajta tevékenységet is tovább tudjuk szigorítani. Köszönöm szépen, képviselő úr, a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Köszönöm államtitkár úrnak a válaszát, örömmel hallottuk az eredményeket is, és azt gondolom, nagyon fontos az, hogy továbbra is a kormány ezt a munkát folytassa tovább, hiszen újabb és újabb módszerekkel igyekeznek kijátszani a törvényt ezek a cégek. Ez azt jelenti, hogy újabb és újabb rugalmas módszerrel kell a hatóságnak is reagálnia ezekre. Kérjük a Nemzeti Fejlesztési Minisztériumot, illetve a Fogyasztóvédelmi Hatóságot, hogy továbbra is folyamatosan kísérjék figyelemmel ezeket az erre szakosodott cégeket, ezeknek a működését, és tartsanak további ellenőrzéseket a csalók kiszűrése érdekében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó.
Tisztelt Képviselőtársaim! Idézzük az emlékezetünkbe, hogy az elmúlt esztendő ilyen időszakában az újságok, médiatermékek attól voltak hangosak, hogy szinte minden hétre jutott valami jelentős csalás, valami jelentős visszaélés valamilyen árubemutatón, ehhez képest rendkívül komoly lépést tudott a kormány az Országgyűléssel együtt előre tenni. Továbbra is azokra a jelenségekre kell figyelnünk, amelyek szaporítani kívánják, fenn kívánják tartani ezt az állapotot. Mi elhatározottak, eltökéltek vagyunk, hogy a termékbemutatókon, árubemutatókon történő visszaéléseket teljes mértékben meg tudjuk szüntetni. Ehhez kérjük tisztelettel a segítségüket továbbra is. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ikotity István, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „A totális államosítás újra csődbe viszi az iskolarendszert?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat-ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom.
Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Lehet Más a Politikában számos alkalommal elmondtuk már, hogy az iskolarendszer totális államosítása a lehető legrosszabb irány, az önkormányzatoktól elveszik az oktatási intézmények működtetésének a lehetőségét is. Ezzel a lépéssel visszatolják a biciklit a szocializmusba, hiszen a Kádár-rendszerben működött az a modell, hogy a településeknek semmiféle beleszólásuk nem volt az oktatásba, mindent felülről irányítottak. Látjuk azt is, hogy a totális államosítás ellen a teljes oktatási szakma után már a fideszes polgármesterek is tiltakoznak, sőt a kormány által összehívott köznevelési kerekasztal szereplői is megfogalmazták az olvasható jegyzőkönyveikben, hogy nem kevesebb, hanem több önkormányzati beleszólásra lenne szükség. Érthetetlen, miért mennek szembe mindenkivel, ma már kormányközeli szereplőkkel is, polgármesterekkel is.De most a totális államosítás másik fontos részletére szeretnék rákérdezni: nem viszi-e csődbe újra az államtitkár úr által március 22-én egyébként megszüntetni ígért KLIK-et az újabb államosítási hullám? Az önkormányzati szövetségek ugyanis százmilliárd forintos tételről beszélnek, amit az önkormányzatok eddig beleinvesztáltak abba a 2851 iskola működtetésébe, amit most átvesz az állam. Palkovics László felelős államtitkár ugyanakkor 55 milliárd forintos költségről beszélt. Ehhez képest 21 milliárd forintot tartalmaz az utolsó pillanatban beadott költségvetési módosító, amely szolidaritási hozzájárulás címen megsarcolja az önkormányzatokat a működtetés átvétele miatt. Egyáltalán, miért sarcolják tovább a településeket? Várom államtitkár úr válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Egyrészről azt hiszem, hogy az önkormányzatok az önkormányzás igazi lehetőségét akkor kapták meg 2010 után, amikor attól a töméntelen mennyiségű adósságtól, amely nyomasztotta őket a megelőző nyolc év szocialista gazdálkodása miatt, meg tudtak szabadulni, attól az 1200 milliárd forinttól, ami csak annyiban korlátozta az önkormányzatok lehetőségeit, hogy hol melyik hitelüket, hol melyik kölcsönüket fizetik ki. Ehhez képest az, hogy gazdálkodási szabadságot kaptak az adósság megváltásával, azt hiszem, hogy ez jelentette az önkormányzatiság kiteljesedését.Ami a fenntartási modelleket illeti, ön is nagyon jól tudja, hiszen ezek szerint elolvasta a köznevelési kerekasztal különböző üléseiről készült jegyzőkönyveket, hogy az ott ülők egyértelműen mondták, hogy a mostani vegyes működtetési rendszer nem váltotta be a hozzá fűzött reményeket, a korábbi önkormányzati működtetés pedig az előbb említett óriási mértékű, több száz milliárdos hiányt termelte. És ha felelősen belegondol, tisztelt képviselő úr, és megnézi az elmúlt 25 évet, hogy 1990-ben, amikor létrehozták azt a rendszert, akkor az állami közvetlen költségvetési támogatásból az iskolák működtetésének a 82 százalékát kapták meg az önkormányzatok, és ez 2010-re lement 48 százalékra, akkor látható, hogy mi az a pénz, ami hiányzott az oktatásból, és miért kezdett romlani a színvonal, és miért volt ez gazdasági csőd. Ha az ön javaslatát most elfogadnánk, és visszaállítanánk azt a 2010 előtti rendszert, akkor ismételten elindulnánk egy ilyen 20 éves pályán, amikor előbb-utóbb ugyanaz a problémás helyzet állna elő. Ezért mondtuk azt, hogy közvetlen állami fenntartásra és közvetlen állami működtetésre van szükség, az államnak magának kell ezeket a költségeket állni, egységes rendszert hoztunk létre, ahol nincsen vita arról, hogy az egyes költségeket kinek kell állnia. Az önkormányzatoknak a költségvetésből nyújtott támogatása pedig pontosan annyival csökken csak, amennyi az eddig az iskolafenntartásra, iskolaműködtetésre az önkormányzatoknak átutalt összeg volt. Így tehát minden egy forrásból megy az iskolákhoz. És ön is nagyon jól tudja, a ’17. évi költségvetésben bérekre több mint 30 milliárddal jut több, működtetésre pedig százmilliárd forinttal. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ez a rendszer, amit önök most fölállítottak, Európa-szinten ismeretlen, sőt világszinten is párját ritkítja, nincs erre működőképes modell, ami ennyire központosítva működik. Ebbe, azt gondoljuk, bele van kódolva a sikertelenség, önök rossz irányba tolták tovább a biciklit. Néhány gondolat erejéig szeretnék arra reagálni, hogy az önkormányzatok mennyire voltak eladósodva 2010-ben. El voltak, de pontosan tudja államtitkár úr is, hogy ez minek a következménye, annak a következménye, hogy az őszödi beszéd utáni önkormányzati vezetők többnyire fideszesek voltak, nem kapták meg a megfelelő finanszírozást, ekkor indultak azok az EU-s projektek, aminek az önerejét elő kellett teremteni. Tehát megvan ennek a maga oka, azt gondolom, nem ezzel van összefüggésben, nem az önkormányzatok emiatti eladósodásáról beszélünk. Államtitkár úr, rákérdeztünk a költségvetés vitáján is: ha 100 milliárd forintra van szükség a fenntartáshoz, még az államtitkár is azt mondja, Palkovics László, hogy legalább 55-re van szükség, önök pedig ehhez képest 21-et adnak, nem lesz ebből csőd, államtitkár úr?
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Itt a parlamenti patkóban is az elmúlt hat évben nagyon sokszor hallottuk - főleg különböző nemzetközi elemzőkre hivatkozással -, hogy amit a magyar kormány csinál, az a csődbe visz, az sikertelen lesz; hányszor hallottuk, hogy Magyarország már csak fél évre van a teljes gazdasági összeomlástól, mert másfajta módszereket használ, mint amit más országok kínálnak neki. Ezt már sokszor hallottuk, és nem jött be. Magyarországon szerencsére bővül a gazdaság, ebben a hónapban 140 ezerrel több ember dolgozik, mint az előző évnek ugyanebben a hónapjában, azért, mert a magunk útját jártuk, és a magyar modellt hajtottuk végre itt, Magyarországon. [[17.00]] Ezzel, kérem, ne érveljen, hogy külföldről mások azt mondják, hogy ez a modell nem működhet. Amikor pedig létrehoztuk és létrehozzuk ezt az új közvetlen állami fenntartást, akkor mind a Budapesti Önkormányzatok Szövetségével, a Magyar Önkormányzatok Szövetségével, a Megyei Jogú Városok Szövetségével, minden önkormányzati szövetséggel igyekszünk konzultálni, hogy nekik is el tudjuk magyarázni, hogy miben változik a rendszer, és miért lesz ez jobb a későbbiekben, mint amilyen most. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ágh Péter, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszterhez: „Munkában az embercsempészek. Kezelhető a fokozódó nyomás a magyar határon?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót, képviselő úr.
Tisztelt Államtitkár Úr! Idén 13 446 főt fogtak el illegális határátlépés miatt hazánkban. Ez is azt mutatja, hogy fokozódik a nyomás a magyar-szerb határszakaszon, ahol fontos a határőrizet további erősödése. Macedónia március elején zárta le a határait, fékezve ezzel a nyugat-balkáni migrációs útvonalat. A legnagyobb migránstábor Idomeninél jött létre, 14 ezernél is többen éltek itt. Ezek a bevándorlók már javarészt a magyar határnál vannak, és elmondásuk szerint mindannyian embercsempészek segítségével jutottak el idáig. A múlt hét eseményei újra világosan megmutatták, hogy az illegális bevándorlók többször erőszakosan lépnek fel, a magyar törvényeket felrúgva, településeink rendjét megzavarva. Ennek a folyománya, hogy a kiskunhalasi táborban 300 migráns határozott követelésekkel lépett fel, kifogásolták zárt őrizetüket, ellátásukat, és az erőszaktól sem riadtak vissza. Hogy nem látja ezt a helyzetet az Unió és Németország, azok, akik idehívták ezeket az illegális bevándorlókat? Közben a német politikai vezetés újra kritizálja hazánkat, a miniszterelnököt, így próbálkoznak elterelni a figyelmet hibás bevándorlási politikájukról. Ehelyett inkább azzal kellene törődniük, hogy Németországban újabb és újabb szexuális bűncselekményeket követnek el nők ellen az oda meghívott migránsok. A nyugat-balkáni útvonalat lezárni nem, de stabilizálni sikerült. Viszont az embercsempészek újabb és újabb taktikát vagy útvonalakat találnak ki. Ennek részeként a migrációs útvonal most már a tengeren keresztül is vezet. Eközben több egyedül utazó nőt vagy gyereket indítanak el az embercsempészek. Idén havonta átlagosan ezer, kísérő nélküli gyerek jutott el Olaszországba, de a számuk nyáron várhatóan sokkal több lesz. Tisztelt Államtitkár Úr! Ennek alapján kérdezem, miként kezelhető a fokozódó nyomás a magyar határon. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Köszöntöm önöket. A válaszra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az Európai Unióban Magyarország Kormánya ismerte fel legelőször az illegális migrációban rejlő veszélyeket, mi mondtuk ki először, hogy a schengeni határokat meg kell védeni, meg kell akadályozni, hogy az illegális migránsok tömegesen ellenőrizetlenül jussanak be Magyarország vagy az Európai Unió területére. Ennek érdekében fizikai határzárat létesítettünk, majd 2015 szeptemberében létrehoztuk, megalkottuk a jogi és az élőerős védelmet is. Ennek eredményeképpen 2015 őszére megállítottuk az illegális migráció által előidézett helyzetet. De azt is elmondtuk, hogy a veszély nem múlt el, a veszély fennáll, és ezt igazolják sajnos a 2016 első néhány hónapjának az adatai, azok a számok, amelyeket ön is idézett, tisztelt képviselő úr. És valóban, az illegális migránsok, azt tapasztaljuk, hogy egyre erőszakosabbak, egyre agresszívebbek. Ezért a kormány úgy döntött, hogy fizikailag megerősítjük a déli határ, a magyar-szerb és a magyar-horvát határszakasz védelmét. Erre 9,3 milliárd forintot biztosított a kormány, és e mellett a fizikai megerősítés mellett az élőerős megerősítésről is gondoskodni fogunk. Tisztelt Képviselő Úr! Valóban jelen van a veszély, nagy a veszély, de a kormány mindent megtesz annak érdekében, hogy úgy, ahogy eddig is tette, megvédjük a külső határokat, megvédjük a schengeni határokat, megvédjük a magyar embereket, megvédjük Magyarországot. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Ágh Péter képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! A számok nagyon beszédesek, és figyelnünk kell az idők jeleire. Ezen a hétvégén a rendőrség tiltott határátlépés miatt 382 főt fogott el, további öt személlyel szemben közokirat-hamisítás, további négy fő ellen embercsempészés miatt indult büntetőeljárás. Az elmúlt 72 órában a magyar-szerb határszakaszon a rendőrök 548 fő határsértő illegális belépését akadályozták meg Magyarország területére. Vagyis fokozódik a nyomás a határainkon. Mindezekhez hozzávehetjük azt, hogy a Migrációkutató Intézet munkatársai nemrégiben Törökországban tájékozódtak a helyzetről, és azt tapasztalták, hogy amennyiben megbukna az EU-török megállapodás, abban a helyzetben a tavalyihoz hasonló vagy még annál is rosszabb helyzet alakulhatna ki, és így a mígránsáradat óriási mértékben tudná elérni hazánkat. Tisztelettel kérdezem államtitkár urat, felkészültünk-e erre a lehetőségre. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban megerősítjük a határvédelmet, Ásotthalomnál újabb tranzitzónát hozunk létre, és a kormány benyújtotta a T/10526. számú törvényjavaslatot a határon lefolytatott menekültügyi eljárás széles körben való alkalmazhatóságának megvalósításához szükséges törvények módosításáról. Erről hamarosan szavazunk. Ezek is hozzájárulnak ahhoz, hogy azt a célt elérjük, hogy egyetlen migráns se tartózkodhasson jogellenesen Magyarországon. Mindent meg fogunk tenni annak érdekében, hogy az eljáró szervek, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal, a rendőrség, a Terrorelhárítási Központ, a szolgálatok együttműködésének eredményeképpen ne juthasson be Magyarországra egyetlen terrorista sem. Nekünk az a legfontosabb, hogy Magyarországon fenntartsuk a közrendet, a közbiztonságot, garantáljuk a magyar emberek biztonságát, ezért dolgozunk, és ezt fogjuk tenni a jövőben is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Az önök hibáját biztos, hogy a magyar családoknak kell megfizetni?” címmel. Képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! A 2010-14-es ciklusban még az is megismerhette Simicska Lajosnak a nevét, a Fidesz volt gazdasági igazgatójának a nevét, aki nem akarta. A Simicska érdekeltségi körébe tartozó Közgép Zrt. és leányvállalatai a kormányváltás utáni időszakban szédítő gazdasági sikereket értek el közbeszerzéseken és állami megrendeléseken. A Közgép 2012 végéig több mint 300 milliárd, 2013-ban pedig 358 milliárd forint értékű közbeszerzést nyert el. A Simicska Lajoshoz köthető vállalkozások azonban nem csak az építőiparban voltak sikeresek. 2015-ben ez a gyümölcsöző kapcsolat rothadni kezdett, kitört az Orbán-Simicska-háború, aminek a magyar adófizetők lettek a károsultjai, lásd az M4-es. Ez év június elején megjelent a hír, miszerint több mint egymilliárd forintot bukhatnak a magyar adófizetők azon, hogy a Simicska Lajos érdekeltségébe tartozó Közgép Zrt.-t tavaly kitiltották a közbeszerzési piacról. Majd június 2-án derült ki, hogy lezárult az aszfaltügy, hazánknak 48 milliárd forintos büntetést kell fizetni, mert sok volt a korrupciógyanús közbeszerzés a részben EU-s támogatásból finanszírozott útépítéseknél. Ha megnézzük, itt is voltak Simicska Lajosnak érdekeltségei. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Körülbelül 50 milliárd forint büntetésről beszélünk, amit a magyar adófizetőknek kell megfizetni. Kérdezem tisztelt miniszterelnök úrtól: ki a felelős ezekért a büntetésekért? És tényleg a magyar adófizetőknek kell ezt megfizetni? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen. A válaszra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Tisztelt Képviselő Asszony! A mi kormányzásunk az embereknek és a családoknak jót hozott és nem rosszat, szemben az ön állításával. Kimentettük őket a devizahitelből [[Moraj az MSZP és a Jobbik soraiból.]] , rezsit csökkentettünk, 500 ezer új munkahelyet hoztunk létre, családi adórendszert vezettünk be, otthonteremtési rendszert indítottunk meg, jelentősen és folyamatosan emeljük a minimálbért, hároméves kortól minden gyermeknek óvodát adunk, kiszélesítettük az ingyenes étkezést, és nyugdíjemelésekre is sor került. [[17.10]] Összességében tehát azt kell mondanom, hogy ha mérleget akarunk vonni, mert ön végül is ezzel kezdte a hozzászólását, akkor azt kell mondanom, hogy a Fidesz kormányzásával az ország nyert. Ami a konkrét ügyet illeti, az aszfaltügy 2010 előtti ügy, az önök ügye, az önök sara. Nem értem, miért ránk akarják dobálni. Azt önök szúrták el! [[Lázár János: Ez így van!]] Azt önök tárgyalták ki az Európai Unióval! [[Lázár János: Ez is így van!]] Az összes ügy, amiről szó van, java részben, ha nem is összes, de java részben 2010 előtti ügy. Miért nekem hánytorgatják ezt föl? [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Viszonválaszra képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm, elnök úr. „Senki sem lépheti át a saját árnyékát. Ha egy politikus nem tartja magát korábban kimondott gondolataihoz és mindig csak a pillanatnyi népszerűségére gondol, eltávolodik egykori önmagától, akkor előbb-utóbb erkölcsileg megsemmisül, kiürül és zörögni kezd, mint a mákgubó ősszel, ha fúj a szél.” - mondta ezt Orbán Viktor. Ön már régen kiürült, miniszterelnök úr, olyan, mint egy kiszáradt mákgubó, pedig Magyarországon most a szél sem fúj. Már valamikori önmagához nem is hasonlít, miniszterelnök úr. Előbb nézze meg, hogy miket ígért ön valamikor a magyar embereknek, igaz, hogy 2010 után csak azt, hogy folytatjuk, de már egy üres mákgubó is többet ér, mint ön, miniszterelnök úr. Köszönöm szépen.
Egyperces viszonválaszra miniszterelnök úr következik. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Sajnálom, hogy személyes élre fordította ezt az egész ügyet, mert egy hölggyel szemben nem szívesen követ el az ember semmilyen udvariatlanságot, de be kell vallanunk és fel kell idéznem, hogy ön tulajdonképpen a saját pártjának a hivatásos riogatója. Mindenkit kérek, hogy idézze fel az emlékezetében: ön volt az, akinek az arcával teleplakátolták az országot, és a kettős állampolgárságról szóló népszavazáskor az ön arcával állították azt, hogy minden egyes magyar állampolgárnak fejenként 167 ezer forintba fog kerülni a kettős állampolgárság. A saját hazája ellen riogatott! [[Zaj és közbeszólások a kormánypárti padsorokban, köztük: Szégyen! Pfuj! Nagy taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! 17 óra 12 perc van, az azonnali kérdések órájának a végére értünk. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, foglalják el helyüket. Folytatjuk munkánkat. Soron következik az állami tisztviselőkről szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10723. számon, az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok pedig a parlamenti informatikai hálózaton is elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. június 2-án megtárgyalta a T/10723. számon benyújtott, az állami tisztviselőkről szóló 2016. évi LII. törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 26 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. [[A jegyzői székben Hiszékeny Dezsőt Hegedűs Lorántné váltja fel.]] Az összegző módosító javaslat tartalmazza egyrészről az Igazságügyi bizottság indítványát, másrészről a TAB saját javaslatait, ami egy pontban pontosítja a szakbizottság indítványát. A módosítás jogtechnikai pontosításokat, illetve koherenciazavart kiküszöbölő rendelkezéseket tartalmaz a Ptk., a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló törvény, illetve a terrorizmus elleni fellépéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslatban foglaltakra is tekintettel, valamint tekintettel arra, hogy az állami tisztviselőkről szóló törvény kihirdetésre került, így az összegző módosító javaslatban szerepel, hogy a jelen javaslat címe a ’16. évi LII. törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szól. A közelmúltban elfogadott, állami tisztviselőkről szóló törvény elfogadásával közelebb kerültünk ahhoz a célhoz, amelyben a közszolgálat tisztviselői számára olyan hivatásrend és ehhez kapcsolódó illetményrendszer kerül kialakításra, ahol megbecsülik a szakmai tudást. [[A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost Gelencsér Attila váltja fel.]] Az állami tisztviselői kar megteremtésével szükségessé vált a jogintézmény szakigazgatási jogszabályokba történő átvezetése, számos sarkalatos törvény módosításával. Kérem ezért azon ellenzéki képviselőtársaimat, akik felelősséget éreznek a közigazgatásban dolgozók iránt, most is támogassák a törvényjavaslatot, ahogyan tették azt a törvényjavaslat vagy az alapjavaslat esetén is. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelettel kérdezem Kovács Zoltán államtitkár urat, hogy az előterjesztő képviseletében kíván-e szólni. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon, államtitkár úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A kormány az egységes javaslatot támogatja. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatni szeretném, hogy a zárszóhoz a fel nem használt 9 perc 36 másodperc idő áll majd rendelkezésére. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben, amelyet majd kérek a táblán megjelentetni. A vita során értelemszerűen kétperces hozzászólásra itt nem lesz lehetőség. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy ki kíván a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e még valamit elmondani, na nem a vitában elhangzottakra, mert az csak a bizottság előadójától elhangzott volt, hanem ezzel kapcsolatban, hisz rendelkezésére áll durván kilenc és fél perc. [[17.20]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Nem kívánom felhasználni a lehetőséget, a 9 percet, csupán annyit szeretnék elmondani, hogy a képviselőtársak a bizottsági üléseken azokat a technikai módosító javaslatokat támogatták, illetve a bizottságok segítették a törvényalkotást abban, hogy egy pontosabb, precízebb, technikailag jobban megalapozott törvény készüljön el. Ami a lényeget illeti, az alapkérdés eldőlt korábban a Ház döntése alapján, tekintettel arra, hogy az átlag 30 százalékos béremeléssel együtt maga az állami tisztviselői törvény július 1-jével hatályba lép, hiszen a köztársasági elnök úr kihirdette. Ennek a részleteinek a kibontása, tulajdonképpen 79 törvényben történő átvezetése zajlik most a parlament előtt, ez mintegy 17 ezer főt érint a járási hivataloknál. Önálló jogviszony jön létre ezzel a törvényjavaslattal, de a korábbi Kttv. mögöttes jogszabályként rendelkezésre áll. Úgy gondoljuk, hogy a 12 sarkalatos törvényben sem érdemi dolgot érintünk, hanem egyszerűen az új törvényt, amelyet kihirdetett az elnök úr, azt átvezetjük ezen. Tekintettel arra, hogy egyéni képviselői módosító javaslat nem került benyújtásra, így az egységes javaslatot támogatja a kormány, amelyet a június 2-ai ülésen elfogadott a Törvényalkotási bizottság, erre utalt egyébként Vas képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársak! Köszönjük az eddigi támogatást, és reméljük, hogy a holnapi zárószavazáson mind a feles, mind pedig a sarkalatos részek is átmennek, hiszen egy technikai módosítással így lesz kerek egész, a két törvényjavaslat így egészíti ki egymást. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Azt külön köszönöm, hogy már fölhívta a Ház figyelmét, hogy a határozathozatalokra a holnapi nap folyamán kerül sor. Köszönöm. Soron következik a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Lázár János és Mengyi Roland fideszes képviselőtársaink által T/10632. számon benyújtott előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, összesen 15 perces időkeretben. Elsőnek megadom a szót Mengyi Rolandnak, a bizottság előadójának, akinek 8 perc időkeret áll rendelkezésre. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. június 2-án megtárgyalta a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 23 igen szavazattal, 7 nem szavazat mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat a Gazdasági bizottság módosító javaslatait, valamint a TAB saját indítványát tartalmazza, amely a szakbizottság, a Gazdasági bizottság irományát pontosítja az 1. pontjában. Ez a rendelkezés biztosítja annak lehetőségét, hogy indulhassanak közbeszerzési eljáráson azok a vállalkozások is, akiket versenyfelügyeleti eljárásban jogerősen elmarasztalnak. A normaszöveg ebben a formában tartalmazza azokat a feltételeket, amelyek fennállása mellett az ajánlatkérő kérheti a kormány egyedi határozatával történő felmentést. Garanciális jelleggel bír, hogy felmentésre irányuló kezdeményezést csak a közbeszerzési eljárás megkezdését megelőzően nyújthat be az ajánlatkérő, és akkor kérheti, ha az eljárással érintett piac gazdasági szereplői jelentős része a kizárással érintett.Szükséges kiemelni, hogy a közbeszerzési eljárással érintett piac gazdasági szereplői jelentős részének számítása során nem minősül kizárt gazdasági szereplőnek az a gazdasági szereplő, amely öntisztázás alapján nem zárható ki a közbeszerzési eljárásból. A módosító javaslat alapján a kormány transzparens és átlátható, felelősségteljes módon egyedi esetekben dönt a verseny biztosítása érdekében a szóban forgó kizáró ok alkalmazásának mellőzéséről, így a közpénzzel gazdálkodó szervezetek reményeink szerint olcsóbb beszerzéseket tudnak végrehajtani, mint ha irreálisan szűk piaci szereplők tehetnének csak ajánlatot. Az elhangzottakból következően alapvető érdekünk a javaslat elfogadása, amely figyelemmel van az uniós közbeszerzési irányelvek szabályaira is, ezért is kérem a javaslat támogatását. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel a parlamentben a felszólalás egyik feltétele az előadó jelenléte, és ez pillanatnyilag nem teljesül, így a kisebbségi vélemény nem hangozhat el. Tisztelettel kérdezem az előterjesztőt, Mengyi Roland képviselő urat, hogy kíván-e most felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! A közbeszerzésekről szóló törvény módosítását olvasva tudják, hogy jellemzően az európai uniós források bevonásának a gyorsítását és hatékonyságát célozta két tétellel. Az egyik a visszatérítendő és az úgynevezett vegyes pénzügyi eszközöknek a 25 millió forint alatti, nem közbeszerzés-köteles eljárást jelölte meg, a másik pedig a versenyfelügyeleti eljárással elmarasztalt vállalkozások alkalmanként történő, közbeszerzési eljárásba történő bevonásának a lehetőségét is megnyitotta. Az elsővel kevésbé volt kritikus bárki, jellemzően a versenyfelügyeleti eljárás kapcsán merültek fel az ellenzéki sorokból a módosító indítványunkhoz felvetések, és már az általános vitában is a kormány is biztosított arról bennünket, hogy nyitott lesz egy olyan megoldásra, amely átlátható, és teljes felelősséggel tudja majd kezelni ezeket az ügyeket. A Gazdasági bizottság meg is tette a módosító indítványát, ezt a Törvényalkotási bizottság pontosította, és ez került most az összegző módosítóban a Ház elé. Ahogy a bizottsági véleményben is elmondtam, arra kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák ezeket a módosító indítványokat, hiszen a magyar gazdaságban dolgozó kis- és középvállalkozási szektort érintő európai uniós források bevonásának gyorsaságáról és hatékonyságáról van szó. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom, hogy amennyiben a zárszóban szólni kíván, abban az esetben 8 perc 20 másodperc időkeret áll majd az ön rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! Most megkérdezem Csepreghy Nándor államtitkár urat, hogy kíván-e a kormány nevében szólni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr!
Igen, elnök úr. Köszönöm szépen a szót. A közbeszerzési törvény módosításának vitája itt a nyitóvitában, illetve a TAB-on is nagyon sok kérdést döntött el. Az első és legfontosabb kérdés az volt, hogy hogyan tudjuk megtalálni azt az egyensúlyi pontot, amikor a közpénzek felhasználásának nyilvánossága és az életszerűség az üzleti döntések kapcsán egyensúlyba tud kerülni egymással. A könnyebb kérdéssel kezdeném, a 25 millió forint visszatérítendő források esetében mellőzhető közbeszerzési eljárásról beszélnék elsőként, mert azt gondolom, és ez, azt gondolom, a TAB-on Tukacs képviselő úr számára is világossá válhatott, hogy azért nem indokolt a közbeszerzési eljárás alkalmazása ebben a körben, mert visszatérítendő forrás esetében egy olyan beruházásról beszélünk, ahol az állam lényegében kölcsönt ad egy vállalkozónak, amely kölcsönt nominális alapon visszakapja. Tehát hogy a vállalkozó a kiválasztási eljárása során milyen szolgáltatást vagy milyen terméket vásárol, ő drágábban vásárol, mint ami piacilag indokolt lenne, akkor nem az államot éri kár, hanem a vállalkozót, hiszen neki a magasabb értéket kell visszafizetnie az államnak. Tehát az állam minden esetben a visszatérítendő források esetében visszakapja azt a pénzt, amit a vállalkozónak lényegében megelőlegez, ezért nem értelmezhető az, hogy kár érné a magyar államot akkor, amikor visszatérítendő források felhasználása esetén a közbeszerzési mentességet megadja a kedvezményezett vállalkozónak.A másik kérdés esetében pedig, ami a versenytilalmi eljárás alól adna mentességet, amikor az eredeti módosító javaslat megérkezett a Ház elé, akkor az úgy szólt, hogy az európai uniós közbeszerzési direktívának megfelelően az ajánlatkérő jogosultsága lenne eldönteni azt, hogy az adott piaci viszonyokat ismerve, a potenciálisan szóba jöhető ajánlattevők nagyságát ismerve dönthet úgy, hogy ha a verseny nem biztosított a szűkítő feltételek alkalmazása esetén, akkor nem veszi figyelembe a versenyhatóság korábbi kizárását, ami a potenciális ajánlattevőket érinti, hanem feloldja lényegében számukra ezt a tilalmat. [[17.30]] Erre mondtam a kormány nevében már a nyitó vita során is, hogy a kormány hajlandó elfogadni egy olyan verziót, amely verzió alapján lehetősége van arra az ellenzéknek is, és lehetősége van bárkinek, aki be kíván tekinteni a közpénzek felhasználásába, hogy kormánydöntéshez kösse az ez alól a tilalom alóli mentesítést, ezáltal pedig a közvéleményben megjelenő döntésről beszélünk, ami kellő módon transzparenciát és biztosítékot jelent arra, hogy csak megfelelő indokoltság mellett nyitjuk ki ezt a lehetőséget. Én azt gondolom, hogy az első javaslat az üzleti életszerűség, a második javaslat pedig abból a szempontból is támogatható kell hogy legyen az ellenzék által, hogy pont az ellenzék a transzparencia hiányát említette az eredeti módosító javaslat egyik leggyengébb pontjaként. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Elsőnek az MSZP képviselőcsoportjából Józsa István képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Egy nagyon különös előterjesztésnek a záróvitája folyik most, mert a közbeszerzési törvényt egyéni képviselői módosítás keretében kívánja módosíttatni a kancelláriaminiszter, Lázár János miniszter úr, szerencsés esetben Mengyi Roland képviselő úr csatlakozott ehhez a beadványhoz. Mindez nem változtat azon a tényen, hogy nem egy kormány-előterjesztésről van szó, tehát kérdéses, hogy tárcaközi egyeztetés volt-e. A másik maga a fő indítvány tárgya, hogy az egyéni képviselői indítványként benyújtott javaslat szerint nem lenne kötelező kizárni a közbeszerzésekből azokat a vállalkozásokat, vagy akik kormányhatározat keretében felmentést kapnak, akiket korábban versenyfelügyeleti eljárásban jogerősen elmarasztaltak és kizártak. Én pontosan tudom, hogy ez a pénzügyi szektor bizonyos szereplőit és a szektor úgymond nagy részét érinti, ugyanakkor meglátásunk szerint tisztább lett volna, hogyha akkor leírják, hogy erről és erről és erről a dologról van szó, vagy legalábbis valami kötelezettséget vállalnak arra vonatkozóan, hogy a kormányhatározat keretében megnyílhat egy olyan kiskapu… Tehát nincs arra egyértelmű garancia, hogy akit versenyfelügyeleti eljárásban jogerősen elmarasztaltak, végül is ezek alapján a szempontok alapján, amelyek bekerültek az előterjesztésbe, illetve a módosítók által pontosításra kerültek - hozzáteszem, javára, önmagához képest javult ez az előterjesztés, tehát csökkentek a kodifikációs problémák benne -, de azt a lényegi kérdést továbbra is problémának látjuk, hogy a kormány dönthet olyan, korábban kizárt szereplők mentesítéséről is, amelyek nem biztos, hogy szorosan ebbe az EU-források bevonása, cégekhez történő eljuttatása keretében a piaci verseny bővítését jelenti. Amit tehát az államtitkár úr mond, hogy egyensúlyt tenni, a titok és az átláthatóság, valamint a közjó és a közbeszerzés célja, hogy a leggazdaságosabb ajánlat kerüljön elfogadásra, nem igazából súlyos érv, amit mond, hogy visszatérítendő támogatások, tehát kedvezményes hitel esetén a közpénzt nem érheti kár. Mi úgy látjuk, hogy igenis érheti, mert a vállalkozó túlfizetheti abból a pénzből, amit kedvezményes hitelként kap [[Csepreghy Nándor: Tőle kell visszakérni!]] , és aztán visszafizeti, persze, visszafizeti, csak elképzelhető, hogy egy részét valahova máshova cirkuláltatja. Tehát ha kikerül a dologból az átláthatóság, ha kikerül a közbeszerzés, akkor olyan csatornákba juthat… - én megértem, hogy a végén a közpénz visszakerül az eredeti hitelezőhöz, az államhoz. Tehát ha mondjuk, nem megy tönkre az a vállalkozás, nem tűnik el teljesen, nem kerül felszámolásra - mert sajnos már erre is volt példa -, de nem biztos, hogy ez kellő védelmet ad, ugyanakkor ez a 25 millió forint legalább, ezek a támogatások, hogyha komoly, még kkv esetén is komoly iparfejlesztési vagy gazdaságfejlesztési célt kívánnak szolgálni, akkor jellemzően meghaladják ezt a 25 millió forintot. Olyan dolgokat tesz lehetővé tehát ez az előterjesztés, amelyek egy koherens, átláthatósági megközelítésben nehezen lennének elfogadhatóak. Úgyhogy én elismerem, hogy az előterjesztők, illetve a Gazdasági bizottság színeiben jelent meg eredetileg ez a módosító indítvány, hogy próbálták az általános vitában elhangzott problémákat orvosolni, mindemellett én úgy látom, hogy az eredeti problémát, hogy ez kivételes eljárásra ad lehetőséget, és a kormánynak törvényi felhatalmazást nyújt olyan esetekben is felmentésre, amelyekre vonatkozóan korábban jogerős eltiltás volt, tehát ez az igen is meg nem is, szabályozom is meg nem is, ha úgy ítéli meg a kormány, akkor felmentheti, ez egy olyan bizonytalan szabályozási környezetet teremt, ahol a kormánynak a lehetősége, a döntési lehetősége ez által a törvényi felhatalmazás által kiterjed olyan esetekre is, ahol versenyfelügyeleti eljárásban jogerős elmarasztalás történt. Tehát olyan dolgot írhat felül a kormányhatározat a jelen törvényi felhatalmazás alapján, ami egyébként jogállamban véleményünk szerint nem lenne lehetséges, tehát nem tartjuk koherensnek a jogállami megközelítéssel ezt a törvényt. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjából Schiffer András frakcióvezető úr következik. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitában már elmondtam azt, hogy meglehetősen különösek a törvényjavaslat előterjesztésének a körülményei. A megelőző napon az Andy G. Vajna, a legbátrabb magyar becenévre hallgató oligarchának az érdekeltségeit a Gazdasági Versenyhivatal elmarasztalta kartellcselekmény miatt, másnap bejön egy olyan törvényjavaslat, amely a tilos versenycselekmények esetén ad egy fakultatív mentesítési lehetőséget, fakultatív egérutat. Május 9-ei az a versenytanácsi határozat, amely Vajna György András cégeit, érdekeltségeit elmarasztalja tilos versenycselekmény miatt, majd május 10-én megszületik az a törvényjavaslat, amelyik lehetőséget ad arra, hogy a kormány még ilyen esetben is - nyilván annak, aki jó fideszes - menlevelet adjon. Az előzmények sem lényegtelenek. A 2010 óta tartó Fidesz-uralom alatt immáron a második közbeszerzési törvény lépett hatályba tavaly október 1-jén, amiről a miniszterelnök azt mondta, hogy az Európa legszigorúbb közbeszerzési törvénye. Valóban, szigorúbb volt, mint a megelőző, szintén fideszes közbeszerzési törvény, de két hónap után úgy látták, hogy mégsem működhet a narancsos közbeszerzési piac a haverok és a rokonok nélkül, ezért kellett a politikai vezetőknek a rokonságát újra visszaengedni a közbeszerzések piacára. Most pedig úgy látják - vajon miért? -, hogy nem működhet úgy a közbeszerzések piaca, hogy a tilos versenycselekmény miatt elmarasztaltakat egy szigorú, feltétlen kizáró ok kiseprűzi, nagyon helyesen, a közbeszerzések környékéről. A Törvényalkotási bizottságban az államtitkár úr egyrészt elmondta azt, amit itt az általános vitában is, hogy a bankszektorban milyen problémákat okoz ez a szabály. Most szeretném megerősíteni, hogy az LMP már a közbeszerzési törvények, tehát mind a ’11-es, mind a ’15-ös törvény vitájában azt képviselte, hogy akit tilos versenycselekmény miatt elmarasztalnak, azt eleve a törvény erejénél fogva, ex lege zárjuk ki a közbeszerzésekből. Nagyon helyes, hogy az október 1-jei hatálybalépés egy ilyen szabályt léptetett életbe. [[17.40]] Ha a bankszektorral van gond, akkor ezt egy nagyon egyszerű kodifikációs megoldással lehetne rendezni, mert akkor azt lehet mondani, hogy ott van az a passzus, amelyik a feltétlen kizáró okokat tartalmazza, és egy következő bekezdésben azt lehet mondani - most azt hagyjuk, hogy ezzel mennyiben értünk egyet vagy sem, csak már egy más szintű vita lenne -, hogy a hitelintézeti törvény hatálya alá tartozó gazdálkodó szervezeteket, vagy mondjuk, azon belül is csak a hitelintézeteket mentesítjük a feltétlen kizáró ok alól. Erre mondta az államtitkár úr a törvényalkotási bizottsági vitában azt, hogy az, ami a bankszektorban előfordul, az előfordulhat más piacokon, más szektorokban is, hogy egy bizonyos áru vagy szolgáltatás megrendelésénél a kiíró szervezet egyszerűen nem talál olyat - egyébként elég szomorú, ha ez így van -, akit ne meszeltek volna el tilos versenycselekmény miatt a megelőző három évben. Most azt hagyjuk, hogy jó lenne olyan gazdasági viszonyokat teremteni, hogy nincs olyan szektor, ahol ilyen előfordul - ez is megérne néhány kört. De ha a kormánynak vagy az államtitkár úrnak ilyen típusú problémája van, akkor sem egyedi vállalkozások mentesítésére kellene diszkrecionális jogkört biztosítania a kormánynak, ahogyan biztosítják azt a módosító javaslattal is, hanem akkor azt lehet mondani, normatív, objektív feltételek mellett, hogy ha egy bizonyos szolgáltatás vagy áru piacán meghatározott időn belül, tehát három éven belül a szereplők iksz százaléka ilyen cselekmény alá esett, tehát magyarul: versenytanácsi elmarasztalásban részesült, akkor a szektort kivonhatná a kormány egy határozattal a feltétlen kizáró ok alól. Tehát azt lehetne mondani, hogy ha a bankszektorban túl sok az ilyen típusú elmarasztalás, nem lehetne kiírni közbeszerzést, akkor a bankszektort lehet mentesíteni. Ha az illatszerek piacán minden kereskedő beleesik valamilyen versenytanácsi elmarasztalásba, nem lehetne illatszereket beszereznie, mondjuk, az Országgyűlés Hivatalának, akkor nosza neki, jöjjön egy kormányhatározat, amelyik az illatszerek piacát mentesíti a feltétlen kizáró ok alól. Ez egy világos, tiszta beszéd lenne, hogyha szektorokról beszélnénk. De az önök gazdaságpolitikája hat éve nem szektorokról szól, nem szektorok fejlesztéséről szól, hanem bizonyos személyek, bizonyos családok feltőkésítéséről szól, és itt van az eb elhantolva. Önök nem bizonyos szektorokat akarnak mentesíteni, Andy G. Vajnát akarják mentesíteni. Erről szól ez az egész törvényjavaslat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A Jobbik képviselőcsoportjából Szilágyi György képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Valóban így van, sajnos a személyre szóló törvényhozás egyik iskolapéldájával állunk szemben. Semmi más nem történt, mint Andy G. Vajna egyik cége elkövetett egy hibát, nem indulhatna közbeszerzési eljárásokon. Tudják, arról az Andy G. Vajnáról beszélek, akinek egy másik cégének éppen a héten, a napokban sikerült az eredményét bemutatnia, és kiderült, hogy azzal a cégével naponta 16,5 millió forintot keres, percenként 11 500 forintot. Hogy legyen egy kis összehasonlítási alapunk: egy magyar dolgozó átlagember, aki mondjuk, 108 ezer forintos nettó bérrel rendelkezik, önök szerint percenként mennyit keres? 2 forint 50 fillért; ezzel szemben 11 500 forintot keres Andy G. Vajna. Neki most kellett ez a törvénymódosítás, hiszen kormánybiztos, megteheti, önök nyitottak az ilyenfajta törvénykezésre, ezért van előttünk a közbeszerzési törvénynek ez a módosítása. A törvénymódosítási javaslattal kapcsolatosan az általános vita során már lehetőségem volt elmondani az aggályaimat. A törvényjavaslatnak a bizottsági tárgyalást követően jelenleg előterjesztett változata, ha szabad ilyet mondanom, rosszabb, mint az eredeti javaslat volt, bár jónak az sem volt nevezhető. A bizottsági összegző módosító javaslat azt tenné lehetővé, hogy a kormány egyedi döntésével felmentést adhasson a közbeszerzésekből kizárt gazdasági szereplők számára a kizárás mint következmény alól. Ne feledjük, hogy itt olyan gazdasági szereplőkről beszélünk, akik a korábbi közbeszerzési eljárások során szabálytalanságot vagy egyenesen csalást követtek el, vagy olyan mértékben befolyásolták a verseny tisztaságát, hogy velük szemben jogerősen megállapításra került többek között a közbeszerzési eljáráson való ajánlattétel lehetőségéből való kizárás. Az összegző javaslat indoklása szerint azért szükséges megteremteni most az egyedi felmentvény beadásának lehetőségét, hogy a kormány határozatban dönthessen arról, hogy a kizárt szereplők is részt vehessenek az eljárásokban - és most jön az egyik legszebb része: -, ezzel biztosítva a tényleges versenyt. Ez az indoklás. Tisztelt Képviselőtársaim! Azokkal a szereplőkkel akarjuk biztosítani a versenyt, akik korábban súlyos mértékben igazoltan és az illetékes hatóságok által jogerősen megállapított módon megsértették a verseny tisztaságát? Ez viccnek is rossz! Ezzel biztosítjuk a tiszta versenyt, hogy őket visszaengedjük? A kormányzati kegygazdálkodás ékes példáját látjuk megint testet ölteni ebben a módosító javaslatban. Nézzük meg, hogy mi lesz a menete, ha ezt a törvényt önök el fogják fogadni, és ez a törvény hatályos lesz! Az ajánlatkérő kezdeményezi a kormánynál, hogy egyedi felmentvényt adjon egy olyan gazdasági szereplő számára, akit korábban csalás miatt eltiltottak a közbeszerzésektől, tehát először is az ajánlattevő fordul a kormányhoz. A kormány ezt a felmentvényt megadja, majd mindezt követően, tehát amikor ez megtörtént, az ajánlatkérő megindítja az eljárását, amin várhatóan nyerni fog az egyébként az ajánlattételből kizárt csaló gazdasági szereplő. Tehát akkor kéri meg a felmentvényt az ajánlatkérő, amikor még nem indult meg a közbeszerzési eljárás. Tehát még nem nyilvános a beszerzési igénye a piaci szereplő számára, de az ajánlatkérő már tudja, hogy kitől szeretne vásárolni, és már a kormánynál kilincsel egyedi felmentvényért. Ez maga az állami szintű korrupció, ez maga az intézményesült mutyi. Az előre lezsírozott közbeszerzések során immár a kormány határozata védi majd a szereplőket; a kormány egyedi határozata, felmentvénye legitimálja majd a tisztességtelen üzletet. A helyzet anakronisztikussága és visszássága nyilvánvaló, a szabályozás erkölcstelensége égbekiáltó. Szerencsére ezeknek a bűnöknek a felelősei ismertek, ismertek lesznek a későbbiek folyamán is, hiszen a kormánydöntés meghozatalában részt vevőket könnyű lesz megtalálni, könnyű lesz beazonosítani, amikor majd a jelenlegi kormányt az emberek végre elzavarják, és egy sokkal méltóbb, elhivatottabb és tisztességesebb erőt választanak helyettük. Akkor majd ezeket az ügyeket újra elő lehet venni, ezeket az ügyeket meg lehet vizsgálni, és ki lehet mondani azoknak a felelősségét, akik így alakították Magyarországot. Mint ahogy ki lehet majd mondani azoknak a felelősségét is, hiszen önök itt valamennyien, akik megszavazták, mondjuk, Andy G. Vajnának azokat a kedvezményeket, azokat az adókedvezményeket, akik megszavazták, hogy ő itt piacvezető lehessen a kaszinóiparban, akik megszavazták neki azokat a lehetőségeket, hogy kormánybiztosként offshore cégei legyenek, és kivigyen hatalmas vagyonokat ezekbe az offshore cégekbe, amikor önök megnyomták a gombot, akkor az önök felelőssége mind-mind fennáll ezekkel kapcsolatosan. Az önök felelőssége, hogy ma ebben az országban, ahol létminimum alatt él 4 millió ember, ahol mélyszegénységben él 2 millió ember, ahol a dolgozók kétharmada az átlagkeresetet sem viszi haza, egy ilyen helyzetben, egy ilyen országban olyan emberek, olyan kiváltságosok, mint Andy G. Vajna, 16,5 milliót kereshetnek naponta. Ezt önök tették neki lehetővé, amikor megnyomták a gombot. Képviselőtársaim, csak egyetlenegy dolgot mondok. Valamennyiüket, engem is beleértve, a magyar társadalom mélyen megvet az ilyen szavazások miatt. A magyar társadalom mélyen elítél, és azt mondja, hogy az országgyűlési képviselők milyen sok pénzt keresnek. Tudják, mit jelent az a 16,5 millió forint? Hogy egy nap alatt majdnem háromszor annyit keres Andy G. Vajna, mint önök egyenként, valamennyien egy évben. Ezt tették lehetővé ennek az embernek. Önök szerint ez elfogadható? Mert az én véleményem szerint nem. Az én véleményem szerint ez nem fogadható el, hogy egy ilyen országban az ilyen embereket, akik semmit nem tettek le az asztalra, azon kívül, hogy kint élték le az életüket külföldön, az ilyeneket nevezi, mondjuk, Orbán Viktor a legbátrabb magyarnak? Nem, én azokat nevezem a legbátrabb magyaroknak, akik itt maradtak az országban, és ilyen körülmények között, amikor lehet, hogy percenként csak 2 forint 50 fillért keresnek, még mindig itt dolgoznak, ebben az országban, építik és segítik ezt az országot, mert miattuk tudjuk eltartani és miattuk tudunk még mindig nyugdíjat adni a nyugdíjasoknak. Nem az Andy Vajnák miatt, akik kiviszik a 6 milliárd forintjukat offshore cégekbe. És most is, ezzel a törvénnyel is ennek az embernek akarnak kedvezni. Ez véleményem szerint felháborító. Kérném önöket, bár alig vannak bent a padsorokban is, úgysem jut el a többiekhez, hogy gondolkozzanak el ezen, hogy ez vajon megfelelő-e önöknek is, így gondolták-e az országgyűlési képviselőséget. Véleményem szerint ez felháborító. Úgyhogy arra kérem önöket, hogy ne teremtsenek ilyen lehetőséget. [[17.50]] Ahogy egyébként itt már elhangzott, arra lehet észszerű magyarázat, hogyha szektoroknak megpróbálunk segíteni abban, hogy ne legyen lehetetlen, és ne lehetetlenítsük el a működésüket, de hogy egyénekre, kimondottan egy-egy emberre lebontva hozzunk törvényeket, véleményünk szerint ez nem megfelelő, és nem hiszem, hogy az önök országgyűlési esküjéhez is méltó lenne. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem tisztelt képviselőtársaimat, hogy kívánnak-e a vitában még felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem Mengyi Roland képviselő urat, hogy kíván-e a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Dr. Mengyi Roland jelzésére:]] Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Csak nagyon röviden, nem visszaélve senkinek a türelmével. Azt látom, hogy mind az LMP, mind az MSZP, mind a Jobbik teljes mértékben félreérti vagy félre akarja érteni ezt a törvényjavaslatot, meg még a Gazdasági bizottság és a Törvényalkotási bizottság által hozzáfűzött módosítást is. Tisztázzunk valamit: nem arról van szó, hogy a kormány a határozatával - amelyet világosan és jól látnak önök is, a felelősségi viszonyokat transzparens módon teljesen rendezi, önök is látnak minden egyes döntést -, tehát nem arról van szó, hogy egyes vállalatokat, cégeket vagy embereket tud mentesíteni ebben az eljárásban. Arról van szó, hogy egyedi esetekben, amikor nincs megfelelő gazdasági szereplő a piacon, éppen a versenyfelügyeleti eljárás okai miatt, akkor egyedi felhívásokra tekintettel tud mentesíteni, és ez nem egy-egy cégnek szól, hanem mindenkinek, aki a felhívásokban megkereshető vagy a felhívásokkal érintett lehet. Tehát ez az egyedi meg egy emberre szóló mentesítés teljes félreértés, ahogy önök ezt látják vagy látni akarják. Az egy módszertani vita, amit mindannyian fölhoztak, hogy miért nem szektorokat vagy iparágakat mentesítünk kvázi pozitív diszkriminatív módon. Én azt gondolom, hogy ez egy rossz válasz lenne, mert még csak nem is arról van szó, hogy egyes iparágakat hosszú távon vagy örökre, vagy egyes szektorokat mentesíteni kell, hanem ezekben az érintett esetekben is csak abban az egyedi felhívásban kell vagy lehet mentesíteni, amivel éppen a felhívás kapcsán nem talál az ajánlatkérő olyan gazdasági szereplőket, amelyek a kizárással nem érintettek. Tehát még csak nem is szektorokat kell hosszú távon mentesíteni. Tehát rossz az a válasz, amit önök mondanak. Szerintem a TAB által módosított gazdasági bizottsági módosító javaslat kellő választ ad ezekre a felvetésekre, úgyhogy továbbra is kérem önöket, hogy támogassák az indítványt a magyar gazdaság, a gazdaságban szereplő vállalkozások és az uniós források hatékony és gyors bevonása érdekében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
[[Hangosítás nélkül:]] Köszönöm szépen, képviselő úr. A határozathozatalokra a holnapi napon kerül sor. Szeretném megjegyezni mindazoknak, akik nyomógombbal nem jelentkeztek be, hogy az előterjesztői zárszót követően a Házszabály nem teszi lehetővé a felszólalást. Köszönöm szépen. [[Font Sándor: Nincs hang! A hangosítás helyreáll.]] Tájékoztatni szeretném mindazokat, akik nyomógombbal nem jelentkeztek be, de föl szerettek volna szólalni, a vita lezárását követően az előterjesztői zárszó után a Házszabály már nem teszi lehetővé bárki számára a felszólalást. Köszönöm. Soron következik az egyes kárpótlással összefüggő törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Lázár János, Pócs János és Völner Pál fideszes képviselőtársaink által T/10727. számon benyújtott előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Kérdezem az előterjesztők képviseletében Pócs János képviselő urat, hogy kíván-e felszólalni a vita elején. [[Pócs János jelzésére:]] Majd a végén. Akkor tíz perc áll majd rendelkezésére. Tisztelettel megkérdezem Vízkelety Mariann államtitkár asszonyt, hogy kíván-e felszólalni. [[Dr. Vízkelety Mariann jelzésére:]] Nem kíván felszólalni. Megnyitom a vitát. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] A Jobbik képviselőcsoportjából az időkeretes vita keretében Magyar Zoltán képviselő úr kért szót. Arról is tájékoztatom önöket - bocsánat, rögtön megadom utána a szót, képviselő úr -, hogy kettőperces felszólalásokra nincs lehetőség.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Ahogy az általános vitában már elmondtuk, nagyon érdekelt a Jobbik abban, hogy a kárpótlás folyamatát és rendszerét lezárjuk igazságosan, és végre pontot tegyünk arra a tarthatatlan állapotra, ami ezen a területen az országban gyakorlatilag folyamatosan jelen van, rengeteg család életét mérgezi meg és a mindennapjait teszi tönkre. Ez a javaslat erre nyilvánvalóan nem alkalmas. Egy kis szegletében próbál meg rendet teremteni. Maga az irány egyébként támogatandó is lehetne a Jobbik részéről, tehát magával a javaslattal ilyen formában nincs gondunk. Ugyanakkor szeretnénk, ha elfogadásra kerülne az a módosító indítványom, amely biztosítaná azt, hogy az ilyen módon az állam tulajdonába kerülő termőföld maradjon is nemzeti tulajdonban, hiszen jól láthatjuk, hogy a kormánynak jelenleg az állami földdel kapcsolatban komoly pálfordulása tapasztalható, és gyakorlatilag homlokegyenest szembemennek azzal, amit korábban hirdettek, azaz az állami földtulajdont lenullázzák és privatizálják. Ezt kívánja megakadályozni a módosító indítványom. Aki az előterjesztő részéről megjelent a bizottsági ülésen, el is mondta, hogy ez egyébként nem is titkolt szándék. Sikerült belőle kihúznom a második kérdésre, hogy azért akarja az állam ezeket a földterületeket ilyen módon megszerezni, hogy aztán később privatizálja, és az úgynevezett „Földet a gazdáknak” program keretében eladja. Ezzel tehát nem értünk egyet. Amennyiben a módosító indítványomat elfogadják, ami biztosítana minket arról, hogy nemzeti tulajdonban marad az így az állam tulajdonába került termőföld, akkor minden további nélkül tudnánk támogatni ezt a javaslatot, ellenkező esetben azonban nem. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom tisztelt képviselőtársaimat, hogy a kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót, azért kezdtünk rögtön képviselői felszólalással. További képviselői felszólalások következnek. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kívánnak-e még élni a felszólalás lehetőségével. Igen, a Fidesz képviselőcsoportjából Font Sándor képviselő úr jelentkezett felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Nem megnyitva az általános vitában elhangzottakat, de részben reagálva a Mezőgazdasági bizottság ülésén történt és most Magyar Zoltán képviselőtársam által újra felszínre hozott, általa kezdeményezett módosító indítványra: jeleztük, hogy azt nem támogatjuk, hiszen az állam tulajdonában lévő földek művelésbe vonása a „Földet a gazdáknak” program keretében a legnagyobb transzparencia, nyílt árverés mellett történik. Ők ezt persze kritizálják, mi pedig azt gondoljuk, hogy végre végérvényesen a tulajdonosokhoz, a gazdákhoz kerülhetnek ezek a termőföldek. Hozzáteszem, hogy arról a kárpótlási folyamatról, amelyet a kilencvenes években az akkori kormányok - az Antall-kormány és a Horn-kormány - folytattak, lehetett vitatkozni. Így utólag persze mindenki okos. Akkor, a rendszerváltás kora hajnalán ez nem volt egyértelműen látható és kiforrott út, mindenki, minden akkori kormány egész Európában, mármint a volt szocialista országok körében, amelyek akkor a rendszerváltással küszködtek, próbálkoztak különféle technikákkal. Egy tény, hogy a lezáratlan és ma még bent ragadt zárvány kárpótlási jegyek és földterületek kérdéskörét próbálja meg ez az indítvány végérvényesen rendezni. Huszonöt év téblábolása közepette egyetlenegy kormány sem merte kezdeményezni, hogy mit is tegyen vele. Sok elmélet, diskurzus és konferencia volt, és minden egyebet tettek ki-ki civil szervezetként, ki-ki kormányon, de végrehajtható és a tettek mezejére lépő elszántságot senki sem mutatott. Ezért a kormány, illetve a három előterjesztő a kormány támogatásával úgy döntött, hogy ezt a kérdést, ami a földterületekre vonatkozik, végérvényesen a benyújtott indítvány szerint zárja le. Ezt az indítványt a Fidesz frakciója támogatni fogja a végső szavazáskor is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjából ismételt felszólalásra Magyar Zoltán képviselő úr jelentkezett. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr. Csak nagyon röviden kénytelen vagyok reagálni. Azt nem vitatjuk el, hogy ez némiképp előrelépés, de ha az emlékeim nem csalnak - de ha úgy van, akkor majd elnök úr úgyis kijavít -, ezerhektáros nagyságrendről beszélt az előterjesztő, hogy annyit fog érinteni. [[18.00]] Azért azt senki nem gondolja komolyan, remélem, hogy a kárpótlás különböző zűrös ügyeiben elveszett vagy vitatott jogállású terület az ezer hektár lenne ma Magyarországon. Ez egy kis szegmensét érinti, ahogy elmondtam egyébként, nem is rossz módon. A problémánk azzal van, hogy a kormány szembemegy korábbi határozott álláspontjával, és privatizálni kívánja ezeket a területeket. Én is amondó vagyok, hogy rendezzük ezek jogállását, én is úgy gondolom, hogy ez egy megfelelő módszer, kerüljön az állam tulajdonába, csak utána ne kerüljön kalapács alá, mert nem Mészáros Lőrincnek meg a többieknek akarjuk ezt a termőföldet eladni, hanem mi, jobbikosok szeretnénk az unokáink számára a nemzeti vagyon soraiban tudni ezt a termőföldet. Összességében ennyi problémánk van ezzel a javaslattal. Köszönöm. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem tisztelt képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Akkor most kérdezem meg ismételten Pócs János képviselő urat, hogy kíván-e mint előterjesztő zárszót mondani. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, képviselő úr! Tíz perc az időkeret.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes kárpótlással összefüggő törvények módosításáról szóló T/10727. számú törvényjavaslat minden apró részletéről folyamatosan beszámolt tisztelt Magyar képviselő úr, akár a vezérszónoki, akár a bizottsági, akár a parlamenti vitában, tehát semmit nem kellett kétszerre vagy háromszorra harapófogóval kihúzni. Az ön utolsó gondolata sokkal beszédesebb, hogy miért nem akarják önök támogatni ezt a törvénymódosítást. Ön mondta az előbb, hogy mi, jobbikosok szeretnénk az unokáink számára ezt a lehetőséget megtartani. [[Magyar Zoltán: Nemzeti vagyonként.]] Önök, jobbikosok szeretnék az unokáik számára megtartani ezeket a földterületeket, erről szól az egész parlamenti vita, amióta a „Földet a gazdáknak” program elindult. Az önök köreiből ez keményen ki is szivárgott, hogy önök sem tudnának jobbat, önök sem tennének mást, csak azt szeretnék, hogy egyszer majd, valamikor, ha talán kormányra kerülnének, akkor ugyanezeket a lépéseket tennék meg, ahogy ön fogalmazott, a jobbikosok unokái számára. Ezzel szemben, képviselőtársaim, bármennyire is tagadják, vitatják és cáfolják, és riogatták annak idején az embereket, hogy kiknek a kezébe fog kerülni a magyar föld, nyilvános árverések történtek. És azok a botrányok, azok a balhék, amit önök előre jeleztek, semmi nem történt, hiszen a nyilvános árverésen a tárcsák nem voltak megcímkézve jobbikos, fideszes vagy MSZP-s emblémákkal. [[Folyamatos közbeszólások a Jobbik soraiból.]] A nyilvános árveréseken bárki részt vehetett, és a továbbiakban is bárki részt vehet. A földértékesítési törvényi szabályzat értelmében, aki jogosan pályázik, az nyerhet is, és ehhez nem pártlogó kell, hanem nyilvános árverésen elindulni. Tisztelt Képviselőtársaim! Évtizedek óta, hogy az elnök úr is elmondta, 25 év óta húzódik egy kérdés. Nem véletlen, hogy az MSZP padsoraiból nem is érkezett módosító indítvány, és a vitában nem vettek részt, hiszen három ciklus állt rendelkezésükre, hogy ezt az igazságtalan és felháborítóan húzódó kárpótlási folyamatot lezárják. A szocialisták annak idején az égvilágon semmit nem tettek benne. Sőt, egy bizottsági vitában azt mondták, hogy akár támogatni is tudnák, ha nem kötődne Lázár János nevéhez előterjesztőként. Úgy gondolom, hogy nagyon gyenge érv volt az, ha egy ügyet azért kell támogatni vagy nem támogatni, hogy az előterjesztők sorában kihez fog kötődni. Úgy gondolom, a kormány és a Fidesz-frakció úgy gondolja, hogy ezt a kárpótlási folyamatot le kell zárni. Lehetősége lett volna mindenkinek egy jobb előterjesztést tenni, mint amit a kormány tett az asztalra. Senki nem tudott jobbat letenni az asztalra. Ezek jegyében kérem tisztelt képviselőtársaimat a kormánypárti és ellenzéki padsorokban, hogy az előterjesztést támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a Magyarország Alaptörvényének hatodik módosítása című előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. Kósa Lajos, Gulyás Gergely, Vas Imre fideszes, valamint Harrach Péter, Simicskó István, Vejkey Imre és Rubovszky György KDNP-s képviselők által T/10416. számon benyújtott előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló iromány a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Megkérdezem az előterjesztők képviseletében Vejkey Imre képviselő urat, hogy kíván-e szólni most. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, képviselő úr! Tízperces az időkeret; amit nem használ föl, az a zárszónál majd rendelkezésre áll. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A terrorizmus elleni akcióterv részeként terjesztettük elő Magyarország Alaptörvényének hatodik módosítását. Ebben arra tettünk javaslatot, hogy különleges jogrendként vezessük be a terrorveszélyhelyzetet, és biztosítani szeretnénk a Magyar Honvédség bevethetőségét a terrorellenes küzdelemben. A jelenleg hatályos törvények szerint ugyanis a Magyar Honvédség nem vethető be a magyar emberek biztonságának garantálása érdekében. Az EU államainak viszont szinte mindenhol lehetőségük van arra, hogy a katonáikat rendészeti úton bevonják. A magyar kormány tehát nem kér többet annál, mint ami más uniós kormányoknak is rendelkezésre áll terrorveszélyhelyzet esetén. Magyarország és a magyarok védelme érdekében szeretnénk mielőbb megkezdeni a terrorizmus elleni akcióterv végrehajtását. Minden józan ember láthatja, hogy Európában valós a terrorfenyegetettség, hiszen újabb és újabb terrorfenyegetésről, elfogott terroristákról szólnak sajnos mindennapi híreink. A Fidesz-KDNP parlamenti frakciója a kormánnyal közösen már a halálos áldozatokkal járó brüsszeli terrortámadások után közvetlenül eldöntötte, hogy egy terrorizmus elleni akciótervet készít. A terrortámadások számunkra nyilvánvalóvá tették, hogy a terrorizmus és a bevándorlás között szoros összefüggés van. Azokban az országokban, amelyek nem védték meg polgáraikat, megszűnt a mindennapok biztonsága. Az a célunk, hogy növeljük hazánk védelmi képességét, és fel tudjunk lépni a terroristákkal szemben. Kérem, támogassák az Alaptörvény hatodik módosítását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr; 7 perc 44 másodperc időkeret áll majd rendelkezésére a zárszó elmondására. Kérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kívánnak-e a vitában felszólalni. A vitában kétperces felszólalásra nincs lehetőség, a vita időkeretes. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem Vejkey Imrét mint előterjesztőt, hogy kíván-e felszólalni, zárszót mondani a vitában. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon röviden szeretnék felszólalni. Óriási felelőtlenség lenne, ha hazánkban az ellenzék miatt le kellene mondani a hadsereg terrorfenyegetettséggel szembeni bevethetőségéről. Az új különleges jogrend alkotmányba foglalásához kétharmados parlamenti többség szükséges, így ellenzéki támogatásra is szükség van. Bízunk benne, hogy az ellenzék végül felelősen dönt, és támogatni fogja az alkotmánymódosítást a keddi zárószavazáson. Ha ez nem így lesz, és az ellenzék nemet mond rá, akkor az ellenzéknek kell a felelősséget vállalnia azért, ha baj történik, és nem tudunk minden eszközt bevetni azért, hogy meg tudjuk védeni Magyarországot és a magyar embereket a terroristáktól. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az egyes törvényeknek a terrorveszélyhelyzettel kapcsolatos módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. Kósa Lajos, Gulyás Gergely, Vas Imre fideszes, valamint Harrach Péter, Simicskó István, Vejkey Imre és Rubovszky György KDNP-s képviselőtársaink által T/10417. számon benyújtott előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló iromány a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Megkérdezem Vejkey Imre képviselő urat, hogy az előterjesztők képviseletében kíván-e élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Igen.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm, nem kívánok, majd a végén szeretnék reagálni. [[18.10]]
Köszönöm szépen. Ennek megfelelően képviselő úrnak a zárszóra 10 perc időkerete van. Kérdezem, a kormány képviseletében, kíván-e valaki szólni. [[Vargha Tamás jelentkezik.]] Igen. Államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Csak nagyon röviden szeretnék egyetlen gondolatot elmondani. Az előző és ez a törvényjavaslat természetesen összefüggnek egymással, mint ahogy összefüggnek a Belügyminisztérium által benyújtott törvényjavaslattal is. Az békeidőben a megelőzés, a prevenció erősítését szolgálja, ez a két törvényjavaslat pedig arra irányul, hogy lehetőséget adjunk, ahogy Vejkey Imre képviselőtársam is mondta, a honvédség alkalmazására. De természetesen ez a két törvényjavaslat kicsit több ennél, hiszen terrorveszélyhelyzet esetén, amikor közvetlen fenyegetettség éri az országot és a magyar emberek biztonságát, akkor szükség van más egyéb intézkedések megtételére, amire a mindenkori felelős kormányt fel kell hatalmaznunk. Ez a két törvényjavaslat így együtt biztosítja és teszi lehetővé azt, hogy Magyarország biztonságát a kormány a Magyar Honvédség segítségével ebben az esetben szavatolni tudja. Ezért kérem képviselőtársaimat, hogy parlamenti frakcióhoz való tartozás figyelembevétele nélkül szavazzák meg és támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen Vargha Tamás államtitkár úr felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Most megadom a szót Simon Miklós képviselő úrnak, a kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság előadójának, hatperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés Honvédelmi és rendészeti bizottsága a Házszabály 32. § (1) bekezdése alapján kijelölt bizottságként a 2016. május 18-ai ülésén lefolytatta az egyes törvényeknek a terrorveszélyhelyzettel kapcsolatos módosításáról szóló T/10417. számú törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottság a törvényjavaslatot megvizsgálva megállapította, hogy az megfelel a Házszabály 44. § (1) bekezdésben foglalt követelményeknek. A bizottság a részletes vita során a Házszabály 45. § (1) bekezdése alapján megtárgyalta a jelentés mellékletében szereplő módosító javaslatokat, megvizsgálva egyben azt is, hogy azok megfelelnek-e a Házszabály 42. §-ában foglalt követelményeknek. A bizottság a benyújtott képviselői módosító javaslatok közül egyet sem támogatott. A Honvédelmi és rendészeti bizottság a törvényjavaslat részletes vitáját 2016. május 18-án lezárta. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem Vejkey Imre képviselő urat mint előterjesztőt, kíván-e zárszót mondani. [[Dr. Vejkey Imre igent int.]] Igen. Parancsoljon, képviselő úr! Tíz perc az időkerete.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Figyelemmel arra, hogy a jelen kérdésben vita nem alakult ki, azért nem kívánom megismételni, amit Vargha Tamás államtitkár úr már kifejtett. Álláspontom szerint rendkívül fontos, hogy ezt a törvényjavaslatot a Ház elfogadja a hatodik alaptörvény-módosítással együtt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a terrorizmus elleni fellépéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10307. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr! Az időkerete 15 perc.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. június 3-án megtárgyalta a terrorizmus elleni fellépéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/10307. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 29 igen szavazat mellett, tehát egyhangúlag összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be.Fontosnak tartom megjegyezni, hogy a törvényjavaslat benyújtását megelőzően az ügy fontosságára tekintettel ötpárti egyeztetést tartott a Belügyminisztérium, amelyen kivételesen minden parlamenti frakció képviseltette magát. Ez a fajta konstruktivitás jellemezte a törvényalkotási folyamat egészét. Az egyik legnagyobb fejtörést azon mobiltelefonokra letölthető applikációk jogszabályi kezelése okozta, melyek internettechnológiára épülő szolgáltatás eredményeképpen a felek kommunikációját más számára megismerhetetlenné teszik. A befogadott módosító javaslat értelmében a nemzetbiztonsági és bűnüldözési érdekek érvényre juttatását akadályozó, a törvényes ellenőrzést kizáró szolgáltatások is ellenőrizhetővé válnak, a metaadatok átadására kötelezhetők. Az MSZP-s képviselők által benyújtott módosító javaslat egy bekövetkezett vagy várható terrorcselekmény esetére alkotmányossági szempontból számukra is elfogadható megoldásokat választ. A módosító javaslat így a már ma is meglévő rendőri eszközök alkotmányos alkalmazásának szabályait fogalmazza meg. A rendőrségi törvény törvényjavaslat által megnyitott 7/E. §-át indokolt kiegészíteni azzal a rendelkezéssel, hogy a rendőrség terrorizmust elhárító szerve részt vesz a terrorizmussal összefüggő bűncselekmények közvetlen következményeinek elhárításához szükséges, e törvényben meghatározott intézkedések végrehajtásában. Indokolt meghatározni azokat a rendőri intézkedéseket is, amelyek alkalmazásával a rendőrség hatékonyan képes fellépni a terrorcselekmény megakadályozására, illetve a már elkövetett terrorcselekmény következményeinek kezelése érdekében. Ezért a módosító javaslat új rendőrségi intézkedésként határozza meg a rendőrségi törvényben a kiemelt biztonsági intézkedés szabályait. A kiemelt biztonsági intézkedés cím alatt meghatározott jogosítványok minden eszközt biztosítanak a rendőrség számára ahhoz, hogy amennyiben terrortámadás előkészületéről közvetlenül konkrét és ellenőrizhető információkkal rendelkezik, akkor annak megakadályozása érdekében késedelem nélkül képes legyen minden szükséges biztonsági intézkedés megtételére. A kiemelt biztonsági intézkedés rendőrségi törvénybe iktatása egyértelművé teszi, hogy a rendőrség jogosult és köteles hiteles információk alapján fenyegetettnek tekinthető helyszíneken közvetlen veszély elhárítása érdekében a szükséges intézkedés megtételére, függetlenül attól, hogy ott milyen létesítmények üzemelnek vagy milyen rendezvények vannak. Az LMP-s képviselők módosító indítványa a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvényben szélesebbre nyitott informatikai eszközökkel történő adattovábbítást akkor tartja elfogadhatónak, ha azokhoz ugyanott, ugyancsak sarkalatos törvényi garanciák mellett naplózási szabályok kapcsolódnak, amelyek lehetővé teszik a Nemzetbiztonsági bizottság és az Adatvédelmi Hatóság számára a hatékony utólagos ellenőrzést. Ehhez kapcsolódóan abban a körben, ahol ez nem járna nemzetbiztonsági érdek sérelmével, mert például a megfigyeltet utóbbi vizsgálatok tisztázzák, javasolták az érintett utólagos tájékoztatását is előírni. Az ellenzéki javaslatot az összegző módosító javaslat tartalmazza. A TAB saját indítványa pedig előírja, hogy a nemzetbiztonsági szolgálatok esetében - azok speciális adatkezelési rendszereire tekintettel - egyedi adattovábbítási megoldásokkal kell biztosítani, hogy feladataik hatékony ellátása mellett képesek legyenek támogatni a Tibek terrorelhárítási és szervezett bűnözés elleni, valamint az ehhez kapcsolódó nemzetbiztonsági kérdésekre irányuló tevékenységét. [[18.20]] Az összegző módosító javaslat tehát tartalmazza mind a Nemzetbiztonsági, mind a Honvédelmi és rendészeti bizottság módosító indítványait, köztük a hivatkozott ellenzéki javaslatokat is, valamint a Törvényalkotási bizottság azon pontosító rendelkezéseit, amelyek minden frakció számára elfogadhatók. Kérem ezért, hogy ragaszkodjanak a Törvényalkotási bizottság ülésén tett nyilatkozataikhoz, és támogassák a törvényjavaslatot, ezzel is növelve Magyarország biztonságát. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem Kontrát Károly államtitkár urat, hogy kíván-e az előterjesztő nevében szólni. Tíz perc áll rendelkezésére, amit nem használ fel, azt a zárszóban használja föl. [[Kontrát Károly: Van más hozzászóló, elnök úr? Van most más hozzászóló?]] Államtitkár Úr! Ilyenkor lehetőség van az előterjesztő képviselőjének szólni. Ez még nem a zárszó. Ha nem használja föl az időkeretét, akkor 10 perc áll rendelkezésére a zárszóra. [[Kontrát Károly: Köszönöm, később.]] Köszönöm. Akkor megnyitom a vitát; a képviselői felszólalások következnek. Illetve előtte még: a Nemzetbiztonsági bizottság előadója nincs jelen, így ő nem szólal föl; viszont a Honvédelmi és rendészeti bizottság előadójának hatperces időkerete van. Köszönöm szépen. Parancsoljon, Vas Imre képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! A Honvédelmi és rendészeti bizottság a Házszabály 32. § (2) bekezdése alapján vitához kapcsolódó bizottságként 2016. május 4-ei ülésén lefolytatta a terrorizmus elleni fellépéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló, T/10307. számon benyújtott törvényjavaslat részletes vitáit.A bizottság a törvényjavaslatot megvizsgálta, és megállapította, hogy az megfelel a Házszabály 44. §-ában foglalt követelményeknek. A bizottság a részletes vita során a Házszabály 45. § (1) bekezdése alapján megtárgyalta a jelentés mellékletében szereplő módosító javaslatokat, megvizsgálva egyben azt is, hogy azok megfelelnek-e a Házszabály 42. §-ában foglalt követelményeknek.A bizottság a benyújtott képviselői módosító javaslatok közül többet támogatott, illetve ülésen saját módosítási szándékot magában foglaló, részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot fogadott el, amelybe több képviselői módosító javaslat tartalma került beépítésre. A bizottság a bizottsági módosítót 7 igen szavazattal, 1 tartózkodás mellett fogadta el. A Honvédelmi és rendészeti bizottság a törvényjavaslat részletes vitáját május 4-én lezárta. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselői vita során kétperces felszólalásokra nincs lehetőség. A vita időkeretben zajlik. Az időkeret majd a hirdetőtáblán látható. [[A kijelzőn megjelennek az időkeretek.]] Köszönöm szépen. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Most kérdem meg akkor államtitkár urat, hogy kíván-e zárszót mondani. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr!
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A közelmúltban elkövetett párizsi és brüsszeli terrorcselekmények okán egyértelmű, hogy a terrorizmus a bevándorláshoz is köthető. Korábban a zöldhatáron keresztül a tömeges bevándorlási hullámmal ellenőrizetlenül juthattak be olyan személyek Magyarország, ezáltal az Európai Unió területére, melyek hasonló terrorcselekmények potenciális elkövetői lehetnek, vagy ilyen terrorcselekmények elkövetésében részt vállalnának.A magyar kormány felismerte ezeket a veszélyeket, és helyesen döntött, amikor kimondta, hogy ellenőrzés nélkül senki nem léphet be Magyarország területére. A legutóbb Brüsszelben történtek tanulságait levontuk, egyértelmű számunkra, hogy fokozni kell a biztonsági intézkedéseket. Ennek megfelelően a kormány döntést hozott egy terrorizmus elleni csomag megalkotására.Az önök előtt fekvő törvényjavaslat több kétharmados törvényt is érint. Tekintettel arra, hogy hazánk biztonsága közös nemzeti érdekünk, három alkalommal tartottunk ötpárti egyeztetést a Belügyminisztériumban annak érdekében, hogy egy olyan javaslatot tudjunk benyújtani a tisztelt Országgyűlés elé, amelyet az ellenzék is támogathatónak tart. Ennek érdekében számos ellenzéki módosító javaslat került beépítésre a benyújtott törvényjavaslatba. Ezúton szeretném megköszönni a parlamenti pártok, a kormánypártok és az ellenzéki pártok mindvégig konstruktív magatartását, amelynek eredményeképpen egy olyan törvényjavaslat született, amelyet minden frakció támogat. Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt fekvő törvénycsomag az állam, a rendvédelmi és terrorelhárítási szervek védekezési képességét erősíti meg, és az ország és a magyar emberek biztonságát szolgálja. A magyar kormány nem kér sem többet, sem kevesebbet annál, mint amilyen eszközök más uniós kormányok kezében is vannak. A kormány elkötelezett abban, hogy a szabadság, az emberek biztonsága és a rend megteremtése céljából minden szükséges lépést megtegyen. Tisztelt Országgyűlés! Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a benyújtott törvényjavaslatot támogassa, és a holnapi szavazásnál képviselőtársaimat arra kérem, hogy az igen gombot nyomják meg és támogassák a javaslatot, mert ezzel Magyarország, a magyar emberek biztonságát szolgálják. Köszönöm figyelmüket, köszönöm a támogatást. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Képviselőtársaim! Arról is tájékoztatom önöket, hogy pillanatnyilag még a TAB ülése folyik, és Répássy Róbert a következő napirendi pont előadója. [[Dr. Vas Imre: Mindjárt jön.]] Képviselő úr, nekem is vannak információim. [[Dr. Vas Imre: Bocsánat, elnézést. Dr. Répássy Róbert belép a terembe.]] Megjött Répássy úr. Arra kértem volna az imént - ha a képviselő úr nem szól közbe - a tisztelt Országgyűlést, hogy mindaddig, amíg Répássy úr ideér és kifújja magát, addig vegyünk egy mély lélegzetet, és lélegzet-visszafojtva várjuk megérkezését az ülésterembe. Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Soron következik az 1956. évi forradalom és szabadságharc utáni leszámolással összefüggő elítélések semmisségének megállapításáról szóló 2000. évi CXXX. törvénynek a semmisség igazolás iránti eljárás hatékonyabb működése érdekében szükséges módosításáról szóló előterjesztés összevont vitája. A Kósa Lajos és Répássy Róbert fideszes, Harrach Péter KDNP-s, Tóbiás József MSZP-s, Schiffer András LMP-s és Vona Gábor jobbikos képviselőtársaink által benyújtott előterjesztés T/11005. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott Házszabálytól való eltérés szerint a nyitóbeszéd és a zárszó elhangzására összesen 20 perc, a kormány képviselőjének nyilatkozatára 5 perc, a Törvényalkotási bizottság felszólalására 6 perc, ebből a kisebbségi vélemény ismertetésére 3 perc, a képviselőcsoportok felszólalására összesen 10-10 perc, a független képviselők felszólalására pedig összesen 3 perc áll rendelkezésre. Most megadom a szót Répássy Róbert úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének, amint már mondottam, összességében a zárszóval együtt 20 perces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr, a szót. És köszönöm a türelmüket, tisztelt képviselőtársaim. Éppen az imént tárgyalta az Országgyűlés Törvényalkotási bizottsága azt az előterjesztést, amelyet szeretnénk ismertetni önökkel. Mind az öt képviselőcsoport vezetője közösen nyújtotta be a törvényjavaslatot, amely a 2000. évi CXXX. törvény módosítására irányul. A 2000. évi CXXX. törvényt szokás semmisségi törvénynek is nevezni. Megjegyzem, nem is ez az egyetlen semmisségi törvény a jogrendünkben. Ez a törvény azonban az 1956-os forradalom és szabadságharc utáni leszámolással összefüggő elítélések semmisségének megállapításáról szól. [[18.30]] A 2000. évi CXXX. törvény alapján, a törvény erejénél fogva semmisek azok az ítéletek, amelyeket az 1956-os forradalom és szabadságharc utáni megtorlásban alkottak, egyértelműen koncepciós perekként hajtották végre az akkori megtorlást. A törvény erejénél fogva semmisek ezek az eljárások, a törvényben foglalt tényállások miatt kiszabott büntetések és eljárások semmisek. Azonban a semmisségről az igazolás kérelemre történik, és mindeddig, tehát a jelenlegi hatályos szabályok szerint ezt az elsőfokú bíróságnál lehet kérvényezni, tehát annál a bíróságnál, amely meghozta akkor, 1956 után az utólag semmissé nyilvánított ítéleteket. Tehát kérelem alapján történik az igazolás kiállítása. Ez azonban meglehetősen körülményes és hosszadalmas eljárás, hiszen nem nélkülözi a jogorvoslatot sem ez az eljárás. Tehát miközben már egy törvény semmissé nyilvánította ezeket a pereket és ezeket az elítéléseket, közben maga az igazolásról szóló, az igazolásnak a kiadására szolgáló eljárás többfokú eljárás. Ezért a frakcióvezetők által benyújtott - és azt mondom, hogy szimbolikus időpontban, szimbolikus törvényhez benyújtott - módosító indítvány szeretné megszüntetni ezt az értelmetlen többfokú eljárást, egyfokúvá tenni, és egyből a Kúria hatáskörébe utalná ez az előttünk fekvő törvényjavaslat a semmisségről szóló igazolást, hiszen úgyis a Kúria mondaná ki a végső szót, ő döntene ezekben a kérdésekben utolsó fokon. Így most egyből a Kúria elé kerülhetnek ezek az ügyek. Ráadásul, ha van ilyen folyamatban lévő eljárás, még az is a Kúria elé kerülne, és a Kúria tudna így dönteni. Mindezzel felgyorsulna természetesen az a folyamat, amelyben már így is több évtizedes mulasztásban van a jogállam, hiszen korrigálni kell ezeket a jogsértő elítéléseket. Ez a törvény megoldja azt a problémát is, hogy kiszélesíti a kezdeményezők körét, tehát nem egyszerűen egyfokúvá teszi az eljárást, hanem szélesebb körben kezdeményezhetik a jövőben a semmisség igazolását. Eddig a hozzátartozók csak az elítélt halála után tudtak kérni ilyen igazolást, most már a hozzátartozók is még az elítélt életében kezdeményezhetik, azon túl, hogy természetesen maga az elítélt vagy a védője, vagy az ügyész is kezdeményezheti ennek az igazolásnak a kiadását. Úgy gondolom, hogy a törvényjavaslat azon túl, hogy egy technikainak tűnő módosítás, mégis - legalábbis a törvényhozás szempontjából - pontot tesz a végére ennek a semmisségi eljárásnak, hiszen most már semmi akadálya nincsen annak, hogy szélesebb körben kiadják az igazolásokat. Eddig sajnos azt mutatta a statisztika, hogy sokkal több személyt érintett maga a semmissé nyilvánítás, tehát sokkal több személyt ítéltek el utólag semmissé nyilvánított eljárásban, mint ahányan kérelmezték a semmisségi igazolást. Ezért célszerű, hogy minél szélesebb körben megnyíljon a lehetőség, hogy nagyon egyszerűen fogalmazzak, papírjuk is legyen az elítélteknek vagy az elítéltek hozzátartozóinak, hogy őket törvénytelenül ítélték el egy 1956-os megtorló eljárásban. Ezzel az Országgyűlés fejet hajt egyébként azok előtt az áldozatok előtt, akiket az 1956 utáni kommunista diktatúra igazságszolgáltatása megtorló eljárások keretében elítélt, hiszen most már utólag, sok-sok évtizeddel később egyértelműen kimondhatjuk, hogy ezek koncepciós eljárások voltak, ezek az elítéltek nem bűnösök, hanem éppen áldozatai voltak a kommunista rezsimnek. Ezért kérem a tisztelt Házat, hogy fogadja el a törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom, hogy a zárszóra 14 perc és 4 másodperc időkerete lesz majd.Most tisztelettel megkérdezem Vízkelety Mariann államtitkár asszonyt, hogy a kormány nevében kíván-e szólni. Kíván?
[[Hangosítás nélkül.]] Köszönöm szépen, nem kívánok, csak szeretnék…
Nem kíván. Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint kisebbségi vélemény ismertetésére rendelkezésre álló 6 perc - 3-3 percben - felhasználására kerül sor. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. A Törvényalkotási bizottság az elfogadott Házszabálytól való eltérésnek megfelelően megtárgyalta a T/11005. számú törvényjavaslatot. Módosító indítvány a javaslathoz nem érkezett. A bizottság a jelentését egyhangú szavazattal fogadta el. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kisebbségi vélemény elmondására kijelölt képviselő úr nincs jelen, így a kisebbségi vélemény nem hangzik el.Most a képviselői felszólalások következnek az általam már ismertetett időkereteknek megfelelően. Elsőnek a KDNP képviselőcsoportjából Vejkey Imre képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar népből 1956. október 23-án ősi erővel szakadt fel az életösztön, olyan erővel, melybe az egész világ beleremegett, és nemzetek sokasága nézte néma csodálattal a magyarok bátorságát: egy kis ország nekitámadt a világ legnagyobb hadseregének, hogy megvédje a hazáját.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A magyar forradalom egyik óráról a másikra tört ki. Az elnyomók azt hitték, bármit meg lehet tenni a nemzettel; azt hitték, hogy egy nemzet múltját végképp el lehet törölni; azt hitték, hogy a nemzet kényszer hatására feladja szabadságát, önrendelkezését, kultúráját, határait, történelmét és hitét; azt hitték, hogy az elnyomók homályos ideológiája pótolhatja az elveszett szabadságot és az ezeréves tradíciókat. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az ’56-os szabadságharcosaink felvették a harcot a szovjet tankok ágyútüzével szemben a szabadságért, és meghaltak. Akik nem haltak meg az ellenség golyózápora közepette, azokat halálra ítélték, bebörtönözték, tönkretették vagy elüldözték. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az 1956. november 4-i szovjet megszállást követően a Kádár János vezette kollaboráns kormány a szovjet megszállók együttműködésével megkezdte Magyarországon a kommunisták által elképzelt rend visszaállítását. Így került sor a szabadságharcosok vagy velük rokonszenvezők koncepciós perekben történő halálra ítélésére, bebörtönzésére, tönkretételére. Az 1956 és ’63 között lezajlott koncepciós pereket még a bolsevik hatalom tobzódása idején sem lehetett az akkor hatályos büntető anyagi és eljárásjogi szabályok alapján lefolytatni, ezért a Népköztársaság Elnöki Tanácsa kivetette a jogalkotást az Országgyűlés hatáskörére, és megalkotta a koncepciós perekhez szükséges törvényerejű rendeleteket. A fentiek alapján megállapítható, hogy sem igazságosságról, sem jogszolgáltatásról nem beszélhetünk, ezek valójában nem ítéletek, hanem politikai gyilkosságok voltak. Másrészről megállapítható az is, hogy mivel a bírósági eljárások nem ítélkezések, hanem politikai leszámolások voltak, ezért az ítéletek a törvény erejénél fogva semmisek. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A parlament az első Orbán-kormány idején nyilvánította semmissé a koncepciós perekben hozott ítéleteket, azok igazolását a jogosultaknak kellett kérelmezniük a korábban ügyükben eljárt elsőfokú bíróság előtt. Jelen törvényjavaslat által pedig egyfokúvá válhat az eljárás, vagyis közvetlenül a Kúria elé kerülhet az 1956-os forradalom és szabadságharc utáni leszámolással összefüggő kommunista terrorban hozott ítéletek semmisségének megállapítása, és szélesedhet az eljárás kezdeményezésének lehetősége a hozzátartozók javára is. Tisztelt Ház! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Kérem, támogassák a törvényjavaslatot, a KDNP parlamenti frakciója támogatja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[18.40]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérdezem, ki kíván felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az összevont vitát lezárom. Megkérdezem Répássy Róbert képviselőtársunkat, hogy kíván-e válaszolni az elhangzottakra. A fennmaradt időkerete 14 perc 4 másodperc. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak nagyon röviden szeretném megköszönni a képviselőcsoportok vezetőinek a kezdeményezést, hiszen a törvényjavaslat elég ritka módon egy ötpárti törvényjavaslat, amely így - ahogyan mondtam - szimbolikus időpontban, szimbolikus témában tud egy törvényhozási segítséget adni azoknak, akiknek még a jogállam adhat elégtételt azután, hogy törvénytelenül ítélték el őket. Köszönöm szépen a Kereszténydemokrata Néppártnak is az itt ismertetett támogatást, és minden képviselőtársamat arra kérek, hogy támogassák a törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés 10/10537. számon, az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló indítványokkal együtt a parlament informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Mengyi Rolandnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A Törvényalkotási bizottság 2016. június 2-ai és 3-ai ülésén is tárgyalta az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló T/10537. számú törvényjavaslatot. A bizottság a Házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 2 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Gazdasági bizottság, valamint a Törvényalkotási bizottság módosító indítványait. Képviselőtársaim figyelmét leginkább a cafetéria-rendszer átalakítása keltette fel. Mindkét napon ezzel a témával összefüggésben vetettek fel kérdéseket, amelynek kapcsán szeretném újra leszögezni, hogy - ez ott is elhangzott - az Európai Unió döntése következtében kényszerült a kormányzat arra, hogy a személyi jövedelemadónak a béren kívüli juttatásokra vonatkozó rendelkezéseit átírja, egészen pontosan az Erzsébet-program, az Erzsébet-kártya vonatkozásában, illetve a SZÉP-kártya vonatkozásában születtek európai bírósági döntések. A döntésre tekintettel Magyarországnak kötelessége új szabályozást alkotni a cafetéria-rendszerben. A benyújtott törvényjavaslat a következőket tartalmazza e kérdéskörben. Két formában adható cafetériajuttatás, részben készpénz formájában, részben pedig SZÉP-kártya formájában. A készpénz formájában adható cafetéria mind a magán-, mind a közszférában 100 ezer forintig nyújtható. A SZÉP-kártya pedig differenciáltan, annak függvényében, hogy a magán- vagy a közszféráról beszélünk: a közszférában 100 ezer forintban lett maximálva, a magánszférában pedig 350 ezer forintban. A cafetériaként nyújtott készpénznek is természetesen 34,5 százalékos adóvonzata van, tehát rendes béren kívüli juttatásként ez a 100 ezer forint viseli a közterheket. Az azon felül adott készpénz természetesen már bérként adózik, de 100 ezer forintig béren kívüli juttatásként adózik az állampolgár. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, a változás pozitív irányba hat és halad. Az új, adózás rendjéről szóló törvény megalkotásával a kormány tovább kívánja egyszerűsíteni az adózási rendszerünket, az adóhatóság és az adózó kapcsolatát Magyarországon. Kérem, támogassák a javaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem Tállai András államtitkár urat, hogy az előterjesztő képviseletében kíván-e most szólni. [[Jelzésre:]] Nem, akkor tájékoztatom államtitkár urat, hogy a zárszóra, amennyiben élni fog vele, tízperces időkeret áll majd rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben, amelyek rövidesen megjelennek a hirdetőtáblán. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megkérdezem képviselőtársaimat, kíván-e valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen, az MSZP képviselőcsoportjából Burány Sándor képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ami a cafetériáról szóló javaslatot illeti, a cafetéria mindig is egy szükségmegoldás volt. Olyan béren kívüli juttatás, amely jobb híján a dolgozókat, munkavállalókat jobb lehetőségekhez juttatta. Szögezzük le rögtön, hogy nem önmagában a cafetéria rendszerével volt az Európai Uniónak kifogása, hanem elsősorban a végrehajtás Fidesz-kormány által bevezetett módját kritizálta, nevezetesen, hogy monopolhelyzetet teremtett, különböző cégeket kizárva a felhasználás lehetőségéből. Ez volt tehát a változtatás alapvető adminisztratív oka. Ebben az értelemben tehát jogosak a felvetett észrevételek, de tisztázzuk, hogy tulajdonképpen nem a cafetériával magával, hanem a cafetéria mostani, jelenleg fennálló rendszerében létrehozott monopolhelyzettel volt Brüsszelnek problémája. A mi álláspontunk az, hogy a béren kívüli juttatások helyett sokkal helyesebb lenne egy olyan többkulcsos adórendszer bevezetése és alkalmazása, ami elsősorban az alacsonyabb jövedelmi sávokban csökkenti az adóterheket, hiszen 2010 után a Fidesz kormányai a minimálbérre elsősorban, de tulajdonképpen minden alacsony jövedelemre a korábbinál nagyobb adóterhet róttak ki, bár ők ezt adócsökkentésnek nevezték, de valójában az egykulcsos adó csak a legnagyobb jövedelemmel rendelkezők esetében hozott érdemi adócsökkentést. Bevezetésének évében a társadalom 60 százaléka számára, a munkavállalók 60 százaléka számára ez adóemelést jelentett, mint ahogy ezt a kimutatások pontosan tartalmazták. Ezért változatlanul azt javasoljuk, hogy a cafetéria-rendszer toldozgatása-foldozgatása helyett inkább teremtsük meg annak a lehetőségét, hogy a munkavállalók egyébként is többet kereshessenek nettóban az adójuk csökkentésével, így több pénzük maradjon vásárolni, hiszen annál a személyes szabadságnál, hogy mindenki eldöntheti, hogy a saját fizetését mire költi, minden más megoldás csak szűkíti a lehetőségeket. A cafetéria rendszerében egy meghatározott körben van lehetőség a felhasználásra, míg ha a nettó bérek nőnének, akkor mindenki szabadon rendelkezhetne, minden munkavállaló arról, hogy a többletpénzeket hogyan használja fel. Ami egyébként az összegző módosító javaslat egészét érinti, lehetőség lett volna az adórendszeren keresztül egyrészt küzdeni a dolgozói szegénység ellen, másrészt támogatni a gazdasági növekedést. Ezt a lehetőséget viszont a kormánytöbbség nem használta ki. Az ezt célzó ellenzéki indítványokat leszavazták. Miközben szükség lenne arra, hogy a 2010 után mélyülő és növekvő dolgozói szegénységen adócsökkentéssel változtassunk, az előbb a cafetéria-rendszernél a többkulcsos adórendszer bevezetése során tulajdonképpen erre céloztam, aközben azért látszik a gazdasági adatokból, hogy idén az első negyedévben lehasalt a gazdaság, és pusztán az uniós támogatásra és az autógyártókra alapozott gazdasági növekedés komoly kockázatokat rejt magában. Hiszen az, hogy az uniós források lehívása most már nem feszített, erőltetett ütemben történik, valamint az, hogy az Audi visszafogta a termelését, már lényegében padlóra küldte a magyar gazdaságot az első negyedévi adatok szerint. Reménykedhetünk persze abban, hogy a további hónapokban ez a helyzet változik, de a reménykedésen túl érdemes lenne ebbe az irányba lépéseket is tenni. Márpedig a mostani adórendszer, ahogy az előbb említettem, az alacsony jövedelműeket azért sújtotta az elmúlt években, ezért sokkal érdemesebb lenne egy olyan jövedelempolitikát folytatni az adórendszeren keresztül is, amely a fogyasztók elkölthető pénzének növelésére szolgál. Erre a jelenlegi rendszerben nincs lehetőség a mi megítélésünk szerint, ezért változatlanul egy belföldi keresletet erősen korlátozó adópolitikával állunk szemben. Bár az eredetileg benyújtott törvényjavaslat az áfacsökkentéseken keresztül ezen némileg enyhített, de az alapvető jellegét nem változtatta meg. [[18.50]] Ezért mi az összegző módosítójavaslat-csomag láttán, az elfogadott javaslatokat látván változatlanul csalódottak vagyunk. Köszönöm szépen a türelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjából Schmuck Erzsébet képviselő asszony következik. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Mi úgy gondoljuk, hogy egy törvényjavaslat záróvitáján érdemes kiemelni olyan pontokat, részleteket, amelyek megmutatják a kormány közteherviselési filozófiáját. Én most két tételt szeretnék kiemelni. Az egyik a turizmusfejlesztési hozzájárulás, a másik pedig a cafetéria rendszere. A turizmusfejlesztési hozzájárulással kapcsolatosan azt gondolom, fontos elmondani, hogy eléggé nagy hangon jelentették be, hogy 2018. január 1-jétől 5 százalékra csökkentik a vendéglátás áfáját. Amikor ezt már majdnem mindenki elhitte, akkor benyomtak egy 103. módosító pontot az összegző módosítóba, hátha nem veszik észre, nehogy nyilvánosan meg kelljen indokolni, hogy amit az egyik kezével ad a kormány, a másikkal elveszi. Mi úgy gondoljuk, hogy a titkolózásra van is okuk, ugyanis ez egy új különadó, és ez azt jelzi, hogy a kormányzat működése és az adópolitika már totálisan a telhetetlen zsákmányszerző csoportok prédája lett. Bár a kormányzás szerkezete és az adózási rendszer nem személyi kérdés kellene hogy legyen, nem lehet megkerülni, hogy ne szóljunk arról, hogyan torzítja el a kormányon belül az egyes oligarchacsoportok versengése a közpénzek felhasználását. Az ő zsebükbe megy most is a 4 százalékos mintegy kvázi áfaemelés. Azt is gondoljuk, hogy esélyes, hogy az intézkedés ellentétes az EU-joggal, hiszen akárhogy is csomagolják, gyakorlatilag bevezet egy harmadik kedvezményes áfakulcsot, a 9 százalékot. Azt is gondoljuk, hogy ez adózástechnikai szempontból egy újabb kisadó, annak minden hátrányával.A bevallási kötelezettség növeli az adminisztrációs terheket, új formanyomtatvány, új bevallás és határidő, bonyolítja a számla- és bizonylatadást, újabb adminisztrációs teher az adóhivatalon is, aminek újabb rubrikákat kell nyilvántartania, mindezt nem egészen 4-5 milliárd forintért. Mindenki, aki az adózáshoz kicsit is konyít, tudja, hogy ilyen kis adóknál a beszedés költsége akár több is lehet, mint maga a bevétel. Ráadásul az indoklás minden szava hamis. Azt írják, a nemzeti turizmusfejlesztési célok finanszírozhatósága és a jogrendszer koherenciája, továbbá a turizmust érintő szabályozás kiszámíthatósága érdekében fokozott figyelemmel a jogbiztonság és az arányos közteherviselés alaptörvénybeli elveire vezetik be az új közterhet.A nemzeti turizmusfejlesztési célok finanszírozhatósága eddig sem forgott veszélyben. A kormány százmilliárdokat költ évente olyan dolgokra, amitől a turizmus fejlődését várja, kezdve a Hungaroring Zrt.-től az EU-s pénzekig, turizmusfejlesztésen át a most 10 milliárddal bővített szállodaépítésekig; a Múzeumliget-projekt tízmilliárdjairól nem is beszélek. Egyszóval a turizmusfejlesztésre akad pénz bőven, simán át lehetne csoportosítani, ha nagyon akarnák, éppen ezért nincs szükség erre a turizmusfejlesztési hozzájárulásra. A másik tétel a cafetéria. Mi úgy látjuk, hogy lett volna idő ezt megfelelő módon kimunkálni. Azt is látjuk, hogy nem történt meg a társadalmi partnerekkel a cafetéria átalakításában a megfelelő egyeztetés. Amit önök bemutattak, úgy látjuk, ez egyrészt megint csak a turizmus érdekét szolgálja, hiszen egyik esetben 350 ezer forint megy a SZÉP-kártyára, és 100 ezer forint megy az úgynevezett forintosításra, a közszféra esetében pedig 100 ezer forint megy a SZÉP-kártyára, és 100 ezer forint az, amit készpénzben akarnak kifizetni. De azt is látjuk, hogy ez az átalakítás gyengíti az öngondoskodást, hiszen korábban önkéntes nyugdíjpénztárra, egészségpénztárra is be lehetett fizetni. Ezt önök egyszerűen törlik, ugyanakkor egy más törvényben meg előírják a szülőtartás kötelezettségét. A harmadik, amit nagyon nem lehet szó nélkül hagyni: jövőre már választási év lesz, nagyon úgy tűnik, hogy önök ezt a 100 ezer forint készpénzkifizetést béremelésként akarják beazonosítani. Ez nem béremelés. Valódi béremelésre lenne szükség, és az LMP kiáll folyamatosan amellett is, hogy igenis a többkulcsos személyijövedelemadó-rendszert vissza kellene állítani, különben nem lesz valódi béremelés. Számunkra ez a módosítás elfogadhatatlan.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Csak a pontosítás érdekében: nem jövőre lesz előreláthatólag a választás, hanem még eggyel később, de semmi probléma, lehet, hogy a képviselő asszony valami olyat tud, amiről mi még nem értesültünk, úgyhogy az MSZP képviselőcsoportjából Józsa István képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Érdekes ez az adótörvényekről szóló előterjesztés-sorozat, majd a következő a jövedéki adóról, különösen azzal összevetve, kicsit összefüggésében, hogy önök végig azt hirdetik, hogy önök az adócsökkentés kormánya. Tényleg vannak is olyan emblematikus adócsökkentési lépéseik, amelyeket kiemelnek, mondjuk, a személyi jövedelemadó területén, és aztán nem beszélnek az általános forgalmi adó 2 százalékos emeléséről. Ha megnézzük az adóbevételeket, a forgalmiadó-bevételek nagyon nagy súlyt képviselnek. Olyan hatása is van, amire Burány Sándor képviselőtársam utalt, ezt az elmúlt öt-hat év statisztikái mutatják, hogy önök a személyijövedelemadó-kedvezményekkel azoknak kedveztek, akik nem költik el ezeket a pluszjövedelmeket. Ez a felhalmozási adatokon világosan látszott, az államadósság szerkezetén világosan látszott, hogy hogyan tudott a forinthányad növekedni, hogy tudott a lakossági kötvényvásárlás növekedni, de ennek van egy nagyon szomorú másik oldala, amit az fejez ki, hogy a magyar népesség 40 százaléka a létminimum alatt kénytelen élni. Önök végül is az adójóváírás megszüntetésével azoktól vettek el pénzt, akiknek hó végén gondjuk van. Tehát ha ott hagynának több pénzt, az azonnal megjelenne a fogyasztási adatokban, és az átlagokat tekintve ezt hozzák a KSH-tól, hogy milyen jól mutat az utóbbi időben a belföldi fogyasztás növekedése. Annak is, ha a szerkezetét megnézik, az az átlagkereset fölött a legjobban kereső 20 százalék fogyasztási növekedéséből adódik, tehát a társadalmi igazságosság irányában önök nem sokat tettek. Látszik ez a jelen módosításból is, hogy a cafetéria egy részét önök készpénzesítik. Ez is azt mutatja, hogy az embereknek pénzre van szüksége, pénzre lenne szüksége, és ezt pedig az alacsony jövedelmek növelésével és az ott történő további adócsökkentéssel kellene elérni. Én arra hívnám fel a figyelmüket, hogy ne álljanak meg a saját propagandájuknál, ami alapvetően az átlagos adatokra épül, hanem nézzék meg, hogy valóban hogyan él a magyar társadalom többsége, és ha adócsökkentésben gondolkodnak, vagy az emberek felemelésében gondolkoznak, akkor sokkal hathatósabb, a népesség többségét érintő megoldásokat vegyenek elő. Ha a makrogazdasági vetületét nézzük, ennek közvetlen jótékony hatása lesz a belföldi fogyasztás élénkülésére, ezáltal a gazdasági, a GDP-növekedésre is. Köszönöm, elnök úr. [[19.00]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Fidesz képviselőcsoportjából Mengyi Roland képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A 2017-es adótörvény kiválóan illeszkedik abba a sorba, amit az elmúlt évek adóintézkedéseiben láttunk, hiszen ezeknek köszönhetően sikerült egy növekedésösztönző adórendszert kiépíteni, amely markánsan támogatja a családokat, a vállalkozásokat, a hazai gazdaságot, a munkavállalást, és nem elég, hogy ezeket támogatja, hanem kiválóan mérsékli is a kis- és középvállalatok adóterheit, ösztönzi a fejlődésüket és a beruházásaikat. Természetesen ezzel párhuzamosan jelentős lépéseket tett a kormány a feketegazdaság elleni küzdelem érdekében, amelyek által javult az adóbeszedés hatékonysága. Mindez természetesen együtt lehetővé tette azt is, hogy tovább folytatódjon az adócsökkentés és az erre irányuló munka is a következő években. [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A 2017-es adótörvény vállalkozásbarát szemléletű adócsomag, mint eddig is, elsődleges célja az adó- és az adminisztrációcsökkentés, amellyel, minden intézkedésével sikerül elérni azt, hogy tízmilliárdok maradhatnak a magyar emberek asztalán, tízmilliárdok maradhatnak a családoknál. Van itt egy félreértés. Képviselőtársaimnak mondom, hogy az egykulcsos adórendszerrel, a komplex adórendszerrel, a családi adórendszerrel több mint 3500 milliárd forintot hagytunk a magyar családoknál az elmúlt időszakban, ez könnyen kiszámítható, tehát ezt eredménytelennek bírálni legalábbis indokolatlan. Ugyanakkor az adóterheléssel is szokták támadni az adótörvényeinket; csak jelzem MSZP-s képviselőtársaimnak, hogy az MSZP kormányzása időszakában az összadóterhelés 41 százalék felett volt bőven, ezt a Fidesz-kormánynak sikerült 38 százalékra visszaszorítani, ami majd most stabilizálódik 39 százalék alatt, de az azért van, mert fehéredik a gazdaság, és sokkal jobban látható és komolyabb bevételeket tudunk az adórendszerünknek köszönni. Ahogy LMP-s képviselőtársam mondta, hogyha egy adótörvényről beszélünk, érdemes néhány elemet kiemelni ebből, én is megtennék néhányat: az internet áfájának 27 százalékról 18 százalékra való csökkentése, a baromfihús, a tojás, a tej általános forgalmi adójának 5 százalékra történő csökkentése, a két gyermeket nevelő családok esetében a személyi jövedelemadó, aminek egyébként 16-ról 15 százalékra csökkentését megőrzi ez az adótörvény, a gyermekkedvezményének emelése miatt még tovább nő a családi büdzsében maradó összeg, több mint 350 ezer családnál együttesen 15 milliárd forintot hagyunk, ez azzal jár, hogy egy négytagú, kétgyermekes családnál 80-85 ezer forint is marad. Adminisztrációcsökkentéssel jár az új adócsomag, többek között automatikus pótlékmentes részletfizetést is biztosít, több mint félmillió magánszemély is igénybe veheti. A családosok adminisztrációs terheit is csökkenti: a családi kedvezményt érvényesítő magánszemélyeknek a kedvezmény érvényesítésére vonatkozó adóelőleg-nyilatkozatot nem kell a másik jogosult munkáltatójának is bemutatni, vele aláíratni, ez nagy-nagy könnyítés az embereknek, a családoknak. A munkaerő-mobilitást is segíti az új adótörvény, az ezzel kapcsolatos intézkedések, hiszen a munkába járási költségtérítés is 9-ről 15 forintra nő. A munkásszállás fogalma kiszélesedik, ezzel kapcsolatban további adókedvezményeket tartalmaz a törvény. Egyszóval, még hosszasan sorolhatnám: igen, a 2017-es adótörvény, ahogy eddig is, a vállalkozások, a magyar emberek érdekeit szem előtt tartó, növekedés- és foglalkoztatásösztönző adócsomag. Kérem önöket, támogassák. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. Nincs kétperces hozzászólási lehetőség ebben a vitaszakaszban, úgyhogy esetleg ha normál gombot nyom Józsa úr - igen -, akkor így megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. A hátralévő 34 másodpercben azt mondanám el, hogy nem fogadta meg Mengyi képviselő úr azt, amit mondtam, hogy átgondolja, hogy mennyiben nem felel meg a növekedésnek, és mennyiben nem felel meg az adócsökkentésnek az a csomag, amit önök beterjesztettek. A legjobban keresőknek kedvez, ahol pedig pénzt kellene hagyni, ott nem hagy elég pénzt, tehát továbbra is azt mondom, hogy gondolkodjanak, hogy hogyan lehetne a kis keresetű emberek pénzét növelni. Köszönöm.
Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e valaki hozzászólni még a vitához. [[Senki nem jelentkezik.]] Nem látok jelentkezőt. Így az általános vitát lezárom, és megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Úgy gondolom, hogy kevés kérdésre kell nekem reagálnom, hiszen Mengyi Roland képviselő úr kormánypárti képviselőként megfelelően reagált az ellenzéki felvetésekre, elsősorban a Magyar Szocialista Párt részéről érkező felvetésekre mind a cafetériát illetően, mind egyéb kérdésekben. Talán egy kérdést tisztázzunk, ami az LMP-től érkezett, ez az a bizonyos turizmusfejlesztési hozzájárulás. Azért azt tisztázzuk, hogy ez csak 2018. január 1-jén fog hatályba lépni, akkor, amikor a 18 százalékról 5 százalékra fog csökkenni a vendéglátás áfája. Valóban, 4 százalékot vissza kell majd fizetniük az ezen szolgáltatást végzőknek, azonban ez a forrás is az ő javukat fogja szolgálni, hiszen célzott előirányzattá fog válni, úgynevezett pántlikázott pénz lesz, és a turizmus vendéglátás ágazatát, fejlesztését fogja elősegíteni, majd nyilván külön döntés alapján. A cafetériával kapcsolatban pedig újra szeretném hangsúlyozni, hogy márpedig igenis az Európai Unió kaszálta el az Erzsébet-utalványt, a kormánynak nem volt szándéka ezt megszüntetni, az Európai Unió kegyetlen döntése az, ami ezt elveszi a magyar emberektől. Azt már kevésbé értem, hogy mi a probléma azzal egyébként, hogy a cafetéria-rendszerben százezer forint évi juttatás forintban fog megtörténni, hiszen ennél kedvezőbbet nehéz elképzelni, hiszen ezt a munkavállalók arra fogják költeni, amire ők szeretnék. Amikor tehát az MSZP azt mondja, hogy növelni kell a fogyasztók által elkölthető jövedelmet, akkor ez a rendszer-átalakítás, a cafetériarendszer-átalakítás pontosan ezt szolgálja, mondhatnám azt is, hogy az MSZP elvárásainak is teljesen megfelel az átalakítás. Én is szeretném hangsúlyozni, hogy összességében az adótörvénycsomag fő üzenete és tartalmi mondandója az adó- és az adminisztrációcsökkentés, a vállalkozóknak, a munkáltatóknak, a munkavállalóknak a megsegítése egyrészt az anyagi, adótörvények módosításával, másrészt pedig a munkaerő-mobilitás támogatásával. Nem beszélünk róla, de nagyon fontos eleme az adótörvénycsomagnak a gazdaság fehérítése. Azért ne feledjük el, hogy a kormány az elmúlt hat évben jelentős eredményeket tudott ezen a téren felmutatni, és összegyűjtve a tapasztalatokat tovább szigorítjuk, bővítjük a Nemzeti Adó- és Vámhivatal lehetőségeit, eszköztárát arra vonatkozóan, hogy hogyan tudja behajtani azokat az adókat, amelyeket bizonyos adózói körök nem szeretnének befizetni, tehát ezáltal a költségvetést csorbítják - gondolok itt az EKÁER rendszer szigorítására vagy a végrehajtás terén tett eszközjavító intézkedésekre. Összességében az adótörvénycsomag a kormány politikai céljait szolgálja olyan tekintetben, hogy mind a munkavállalóknak, mind a munkáltatóknak, a családoknak, a vállalkozóknak könnyebb lesz az adótörvények elfogadását követően, hiszen ez érinti a kis- és középvállalkozói réteget, segít a nagyvállalkozói rétegnek is, különösen, elsősorban a kutatás-fejlesztés terén, összességében mindenkinek egy lépés lesz előre, hogyha hatályba lépnek az adótörvény módosításai. Ezért kérem az Országgyűlést, hogy fogadja el az adótörvényt a holnapi nap során. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. [[19.10]] Most soron következik a jövedéki adóról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10539. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Mengyi Rolandnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2016. június 2-ai ülésen a tagok megtárgyalták a jövedéki adóról szóló T/10539. számú törvényjavaslatot. A bizottság az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést 22 igen szavazattal, 7 nem ellenében,valamint 3 tartózkodás mellett fogadta el és nyújtotta be az Országgyűlésnek. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Gazdasági bizottság 111 pontos terjedelmes módosító indítványait, valamint a Törvényalkotási bizottság javaslatait, amelyek a vita tárgyát képezték. A módosító indítvány két lényegi rendelkezését szeretném kiemelni. A szárított, fermentált dohány behozatalára, tárolására, értékesítésére vonatkozó regisztráció kiterjesztése indokolt a dohánynövény termesztésére is. Másodikként a vita szerves részét képezte az üzemanyagok adómértékének a kőolaj világpiaci árához kötése kapcsán az indítványban rögzített 50 dollár/hordó ár megállapítása. Ahogy a Törvényalkotási bizottság ülésén államtitkár úr megerősítette, a javaslat tartalmazza, hogy az 50 dollár hordónkénti árnál lépjen be a benzin esetében 5 forint/liter növekedés, a gázolaj esetében pedig 10 forint/liter növekedés. A kezdeményezés célja az, hogy a világpiaci árhoz kösse a jövedéki adó mértékét, amely nem példa nélküli szabályozás Magyarországon, korábban már volt ehhez hasonló szabályozás. A kormány elképzelése, hogy az 50 dollár az a határ, amely alatt érdemes átgondolni, hogy csökkenjen az üzemanyagok ára, tehát ez egy mozgó szabályozás. Ha 50 dollár alá esik újra az olaj hordónkénti ára, akkor természetesen ugyanúgy csökken, visszacsökken az üzemanyagok ára is. A kiszámítás módjában is változás történik a javaslat szerint. Egy gördülő szabályozás és a piachoz sokkal közelebb álló szabályozás fog megvalósulni, amelyhez szeretném még hozzátenni, hogy a rendelkezés a szakma, az Ásványolaj Szövetség támogatását is bírja a módosító javaslatban. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, támogassák a javaslatot. Köszönöm figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e most hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, ennek keretében megadom a szót Józsa István képviselő úrnak.
Köszönöm. Tisztelt Ház! Előrebocsátom, hogy újra adóemelés az előterjesztés tárgya, mielőtt elringatnák magukat, hogy önök az adócsökkentés kormánya. A 2010 utáni tevékenységükben 32-féle új különadót emeltek be pluszban, és itt most új javaslatként bevezetik, hogy az üzemanyagok jövedéki adója is emelkedjen. Jelen állás szerint, mivel jelenleg 50 dollár alatt van a hordónkénti világpiaci ár, tehát megnyílik az út a benzin 5 forintos, a gázolaj 10 forintos adóemelése előtt. Tehát ha a hazai fogyasztók örülni kívánnának annak, hogy a világpiacon alacsony az olajár, ezt az örömüket a kormány most egy kicsit csorbítja. Hasonlóképpen, szintén más dologra hivatkozva, de a kormány 2017 végéig 29 százalékkal emeli meg a dohánytermékek jövedéki adóját, tehát itt is egy adóemelésről van szó. Én nem vitatom ennek az okát, sem a célját, hogy visszaszorítsák esetleg a dohánytermékek fogyasztását, de amit a trafiktörvény után lehetett Magyarországon tapasztalni, az azt mutatja, hogy ezekkel a lépésekkel önök legfeljebb a legális forgalmat tudják visszaszorítani. Egyes becslések szerint az 50 százalékot eléri Magyarország bizonyos területein az illegális dohánykereskedelem, legalábbis, ami a végső fogyasztókat illeti, úgyhogy itt azért további gondolatokat kellene majd bevezetni, hogy ha tényleg az egészségkárosító hatást el akarjuk érni , jelenleg alapvetően csak adóemelésről van szó. Természetesen differenciálják, hogy a január 1-jétől, az április 1-jétől, a július 1-jétől, illetve az október 1-jétől érvényes adómértékek megállapítása történik majd a Brent kőolaj tőzsdei jegyzésárának a figyelembevételével, tehát ahogy említette képviselő úr, egy ilyen gördülő formában, de azért a vége mégiscsak az, hogy emelkedik a benzin és a gázolaj jövedéki adója. Az előterjesztés egyéb részei, amelyek a jövedéki adó szabályozását illetik, tehát hogy egyszerűsítsék, egyértelműbbé, átláthatóbbá tegyék, ez részünkről nem képezi vita tárgyát. Erre szükség van, ez egy helyes előrelépés, mint ahogy azt is pozitívumként említettem meg én magam is - államtitkár úrnak mondom -, hogy sokat tettek a kifehérítés érdekében. Az online pénztárgépek, noha botrányos körülmények között vezették be, hogy maguknak a pénztárgépeknek mint berendezéseknek az értékesítése kinek jelent üzletet, kritika tárgya, mert úgy tűnik, hogy Fidesz-közeli üzletembereknek jelentett nagy üzletet, milliárdos üzletet, de a végeredmény természetesen az, és ezt pozitívan említjük meg, hogy fehéredett a kiskereskedelmi forgalom. Hasonlóképpen az EKÁER is egy szükséges, a jelenlegi IT-technológia szintjével összhangban lévő, sőt azt mondom, hogy továbbfejlesztésre érdemes metódus. Hasonlóképpen mi azt javasoljuk, és ezt látjuk a jövedéki szabályozásban, hogy a bizalmi elv érvényesüljön. Tehát akik ezen a jövedéki piacon vannak, azok nagy része holnap is ott akar lenni meg jövőre is ott akar lenni, tehát nem a megbízható, jó gazdálkodókat kell sújtani minden egyes vegzatúrával, hanem azokat kell kiszűrni, akik csalni akarnak. Meggyőződésünk szerint ez kisebbség, noha a dohánykereskedelem területén ez lassan már kezd többséggé válni.Mindezeket figyelembe véve az adóemeléseket nem tudjuk támogatni. Mi úgy gondoljuk, fontos, hogy a világpiaci ármozgások érvényesüljenek a hazai árakban, például a hatóságilag meghatározott földgázár is már jelent legalább 10 százalékos csökkentési lehetőséget, ezt sem lépték még meg, úgyhogy mi azt javasoljuk, hogy ha nemcsak szóban akarják hirdetni, hogy az önök számára fontos az adócsökkentés, akkor ne hozzanak be ide olyan törvényt, ami adóemelésről szól. Köszönöm a figyelmet.
Most megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A múlt heti TAB-ülés után egyértelművé vált, hogy a kormány rejtett adóemelést akar végrehajtani. Ezt jól mutatja, hogy a jövedékiadó-módosításban a két változatból azt javasolják elfogadásra, amelyik a magasabb olajárat veszi alapul. A kormány feltevése az volt, hogy a közeljövőben az olajár nem fog a 40 dolláros szintre csökkenni, ezért az 50 dolláros árat emelte be a törvényjavaslatába. Fontosnak tartom ismételten leszögezni, hogy az LMP támogatja a fosszilis üzemanyagok megadóztatását és a nem megújuló erőforrások háttérbe szorítását, jelen helyzetben viszont nem ez a kérdés. A kormány tudja, hogy már most is rengeteg olyan adónem van hatályban, ami megerőltető az emberek számára. [[19.20]] Ezért még mindig az a félelmünk, hogy a tervezetben szereplő, az adó mértékét az olajártól függően meghatározó rendszer valójában nem a kormányzati szemléletváltás kezdetét jelenti, hanem úgy akar a kormány még több adóbevételre szert tenni, hogy az ne okozzon felháborodást a magyar állampolgárok körében. Szögezzük le, valójában rejtett adóemelést tervez a kormány. Az emberek számára már így is érthetetlen, hogy az olaj világpiaci árának radikális csökkenése óta ők miért nem fizetnek arányosan kevesebbet a benzinkutaknál. Ez a módosítás csak még jobban megzavarja és átláthatatlanabbá teszi a rendszert. Álláspontunk szerint továbbá csak úgy képzelhető el a fosszilis energiahordozók árának növelése, ha az így megszerzett bevételeket nem stadionokra vagy palotákra, és végképp nem gazdaságilag is fenntarthatatlan atomerőművekre költjük el, hanem olyan beruházásokra, amelyek valóban kiválthatják a jelenlegi közlekedési és szállítási eszközöket. A benzin jövedéki adójából származó bevételt véleményünk szerint csak és kizárólag a környezetkímélő közlekedési eszközök fejlesztésére lehetne költeni. Ha a kormány saját magára gondolva húzta meg az árszintet, aminek az elérésénél pluszbevételhez jut, akkor gondoljon azokra a kkv-kra, mezőgazdaságban dolgozó és vidéken élő emberekre is, akiket esetleg ezekből a bevételekből kompenzálhatna. A kormány ne csak lefölözni akarja az olajár eséséből keletkező hasznot, hanem vállaljon kötelezettséget arra is, hogy amennyiben nő a benzin ára, akkor kiegyenlíti a negatív hatásokat. Az LMP ezért nyújtotta be azt a módosító javaslatát, hogy ne csak az olajár esése esetén kelljen többet fizetni a töltőállomásokon. Ha nő az olajár és ezzel emelkednek az áfabevételek, akkor ezzel a jövedékiadó-mérték ugyanolyan mértékben csökkenjen. A kormánynak ne mindig csak a saját bevételeinek növelésén járjon az esze, hanem gondoljon néha a magyar családok, a magyar vállalkozások helyzetére is. A javaslat a dohánytermékek árának emelését is tartalmazza, ez azonban nem elegendő a dohányzás visszaszorításához. Ezt azok a lépések, programok tennék lehetővé, amelyek az egészséges életre ösztönöznek. Az adóemelésből származó pluszjövedelmet éppen ezért ezen egészségmegőrző programokra, illetve a dohányzás kárainak mérséklésére kell fordítani. A dohánytermékek jövedéki adójának emelését elviekben tudjuk támogatni, hiszen Magyarországon még ma is kiemelkedően magas azok aránya, akik a dohányzás okozta problémák következtében halnak meg. De meg kell fontolni a mértékét, mivel a szegényebb családokban a cigarettaár emelkedésével még kevesebb jut ételre vagy a gyerekekre, mert a szülők inkább megveszik a drágább cigarettát is. Ezért a mi részünkről a dohánytermékek adójának növelése csak akkor támogatható, ha látjuk azokat a kiegészítő intézkedéseket és azok finanszírozását, amelyek valóban képesek visszaszorítani a dohányzás mértékét, látjuk annak az intézményrendszernek az erősödését, amely hatékony segítséget tud nyújtani az azonnali leszoktatásban. Ennek hiányában az újabb jövedékiadó-emelés nem közegészségügyi program, csupán adóbehajtás. Továbbá félő, hogy az újabb áremelkedés bővíteni fogja a dohánytermékek már most is jelentős feketepiacát. A csempészek ma is boldogan árulják az olcsó és rossz minőségű dohánytermékeket, ami nemcsak jelentős kiesés a költségvetésnek, de az egészségre is károsabb. Az LMP mindezek miatt nem támogatja a törvényjavaslatot, mivel újabb sarc kivetéséről van szó, de érdemi változást nem hoz a módosítás. Köszönöm a figyelmet.
Most megadom a szót Józsa István képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Egy kiegészítést hadd tegyek még, szintén a kormány túlhatalmának az illusztrálására. Megítélésünk szerint biztonsági kockázatokat vet fel az, hogy a kormány a jelen törvény végrehajtási rendeletében kívánja majd meghatározni a jövedéki engedélyes kereskedő és jövedéki kiskereskedő által forgalmazható üzemanyagok minőségét. Ez arra tekintettel aggályos, hogy a hatályos jövedéki törvény rögzíti ugyan az üzemanyagokra vonatkozó szabványra történő hivatkozást - úgy gondoljuk, ez így helyes -, a jelen törvényjavaslat viszont csak az indoklásban említi meg az üzemanyagszabványt, illetve ennek szükségességét, a törvény normaszövegéből ez kimaradt, sőt az került be, hogy majd a kormány a végrehajtási rendeletben kívánja meghatározni. Ez egy olyan kiskaput nyit meg, ami a továbbiakban is a jogalkotással történő korrupciós lehetőségek körét nyithatja meg. Ez egy ilyen szintű, ilyen súlyú törvényi szabályozásban, ami a költségvetés bevételeit jelentősen befolyásolja, illetve az engedélyesek által ismert szabályozási környezetet legyengíti, véleményünk szerint nem helyénvaló. Tehát javasoljuk, hogy továbbra is a normaszövegben szerepeljen az üzemanyagok minőségi szabványra történő hivatkozása, annak az előírása. Köszönöm.
Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki hozzászólni a vitához. [[Nincs jelentkező.]] Nem látok jelentkezőt. A vitát lezárom, és megadom a szót, az előterjesztőnek, Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Röviden szeretnék reagálni. Két alapkérdés hangzott el, magáról a törvényjavaslatról egy szó sem, ami pedig nagy horderejű változást hoz a jövedéki termékeket forgalmazók életében. Jelentős egyszerűsítés lesz, elektronizáció lesz, könnyítés lesz, és gyorsabb lesz számukra is az adatszolgáltatás, gyorsabb lesz az ügyintézés. A két érzékeny pont a jövedéki adó mértékének az emelése. A dohánytermékek esetében szeretném elmondani Józsa Istvánnak, az nem most dőlt el, hogy 115 eurós minimumszintre fel kell emelni a dohánytermékek adóját, hanem akkor, amikor beléptünk az Európai Unióba, és azt a Magyar Szocialista Párt is támogatta. Tehát ha Józsa István lenne a nemzetgazdasági miniszter, akkor is meg kellene emelni a dohánytermékek jövedéki adóját. Lehet ezt kritizálni, ez biztosan jól hangzik, de az a valóság, hogy ez nem a kormány akarata, szándéka, hanem európai uniós kötelezettségünk. A másik kérdést, az üzemanyagok jövedékiadó-mértékének a világpiaci árhoz való kötését pedig szintén a világpiacon bekövetkező folyamatok követelték ki, hiszen az elmúlt néhány évben jelentősen csökkent az üzemanyagok ára, több mint 100 forinttal literenként. Olyan jelentős a csökkenés, hogy további alacsony üzemanyagárak esetén a kormány azt javasolja, hogy lépjen be egy többlet jövedékiadó-fizetés. Azonban egyrészt ez oda-vissza van, tehát ahogy változik a Brent olaj ára - ahhoz köti a törvényjavaslat -, ha 50 dollár fölé emelkedik ennek a mértéke, akkor csökkenni fog a jövedéki adó mértéke. Másrészt ne felejtsük el, hogy a mezőgazdasági termelők, a vállalkozások, a fuvarozók ezt visszaigényelhetik, tehát a vállalkozásokat közvetlenül nem fogja érinteni. Azt gondolom, hogy egy felelős kormány a világpiaci folyamatok következményeként igenis döntéseket kell hogy hozzon, mert a költségvetés védelme, a bevételek megszerzése alapvetően a kormány és a kormánypárti képviselők felelőssége, nem pedig az ellenzéki képviselőké. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, hogy a jövedéki törvényt is nyugodt lelkiismerettel, nyugodt szívvel lehet megszavazni a holnapi nap folyamán, és azt kihirdetni a vállalkozások számára, hogy legyen idejük a 2017-es hatálybalépést megelőzően felkészülni arra. Köszönöm az Országgyűlés figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. [[19.30]] A kormány-előterjesztés T/10534. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Költségvetési bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ennek keretében megadom a szót Szűcs Lajosnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A következő törvényjavaslatoknál a törvényalkotási bizottsági feladatokat a Költségvetési bizottság látta el, éppen ezért ezt a véleményt szeretném önökkel megosztani. A 2016. évi központi költségvetés módosításáról szóló törvényjavaslat tárgyalásához a kijelölt Költségvetési bizottságon kívül egyedül a Magyarországi nemzetiségek bizottsága csatlakozott. A részletes vitát bizottságunk május 18-án megtartotta, ahol igazán érdemi vita nem alakult ki. A bizottság által megfogalmazott véleményt T/10534/10. irományszámon találhatják meg a hálózaton, amelyben megállapításra került, hogy az indítvány a határozati házszabálynak megfelel. A 2015. évi törvény módosítására azért van szükség, mert a 2016. évi költségvetés tavaly tavaszi elfogadása óta számos olyan igény, folyamat merült fel, amelyekre választ kellett adni. Örvendetes, hogy egy olyan költségvetési módosításról beszélhetünk, ami nem elvon, hanem pluszforrásokat biztosít, mindezt úgy, hogy a pénzforgalmi hiányt nem érinti, valamint a változások egyenlegsemlegessége következtében az államadósságot sem növeli. A kiadási oldalon jelentkező többletek fedezetét a 2015. évi folyamatokból adódó magasabb adóbevételek - társasági adó, általános forgalmi adó, jövedéki adó, személyi jövedelemadó, szociális hozzájárulási adó -, illetékbevételek, valamint a 2016. évben kedvezően jelentkező költségvetési folyamatok biztosítják. A többletforrás növeléséhez hozzájárultak az adófizetési morál javítása érdekében hozott kormányzati intézkedések, például az EKÁER, az online pénztárgépek bekötése. Ahogy a bizottsági ülésen is elhangzott, érdekes tény, hogy a nem várt kedvezőtlen első negyedévi GDP-adat nem mutatkozik meg a költségvetés első negyedévi bevételein. Úgy vélem, ebből kiindulva joggal gondolhatjuk, hogy csak időleges visszaesésről van szó. Tisztelt Képviselőtársaim! Tekintettel a javaslat olyan intézkedéseire, amelyek jelentős többletforrást biztosítanak például a „Modern városok” programra, az Irinyi János iparstratégiai tervre, az otthonteremtési programra, útfelújításokra, azt kérem a tisztelt képviselőtársaimtól, hogy a holnapi szavazáson és a jövő heti zárószavazáson támogassák az indítványt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megkérdezem Banai Péter Benő államtitkár urat, kíván-e most hozzászólni. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Akkor most a képviselői hozzászólások következnek. Ennek keretében elsőként Witzmann Mihály képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy olyan törvényjavaslat fekszik előttünk, amely módosítani kívánja olyan formában az idei költségvetést, hogy az nem megszorításokat és nem elvonásokat tartalmaz, ahogy egyébként azt korábban sajnos a korábbi szocialista kormányoknál számtalanszor tapasztalhattuk, hanem tulajdonképpen mondhatjuk azt, hogy jelentős többletforrásokat kíván fordítani oktatásra, otthonteremtésre, „Modern városok” programra és többek között iparfejlesztésre egyaránt. Örömmel mondhatjuk, hogy ma már megteheti mindezt a kormány, hiszen a vártnál kedvezőbben alakulnak a költségvetési folyamatok, és több adó folyik be a tervezettnél. A törvényjavaslat általános vitájára egyébként, ahogy a bizottságunk alelnöke, Szűcs Lajos kollégám is említette, május 13-án került sor, majd ezt követően a Költségvetési bizottság május 18-án a részletes vitát is lefolytatta. A képviselői módosító javaslatok természetesen beérkeztek, amelyek közül többet is támogatott a bizottság, tekintettel arra, hogy a költségvetési törvényeknél a Költségvetési bizottság egyben törvényalkotási bizottságként is eljár, az úgynevezett TAB-szakaszban további módosító szándékot fogalmazott meg, és összegző módosító javaslatot nyújtott be, amely a parlamenti hálózaton megtalálható a T/10534/12. irományszámon. Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy felszólalásomban ezen módosítók közül csak a legfontosabbakat emeljem ki. A 2. pont szerint emelkedik a bírói illetményalap, ennek megfelelően 2016. szeptember 30-ig 391 600 forint, október 1-től pedig 411 180 forint lesz ennek mértéke. A 7. pont alapján az Országgyűlés egykori elnökének, Návay Lajosnak egy szobor állításával kíván a kormány emléket állítani, így a módosítás ennek a nemes tettnek teremti meg a pénzügyi fedezetét. A 10-11. pontnál a Nemzeti Közszolgálati Egyetem részére biztosít pluszforrásokat a javaslat, tekintettel a Ludovika Campus beruházása miatt megnövekedett üzemeltetési kiadásokra, valamint a költségtérítéses képzések kivezetése miatt keletkező bevételkiesés pótlására egyaránt.A 14. és 15. pont az MVH informatikai rendszerének fejlesztése érdekében szükséges további források biztosításáról kíván gondoskodni. A 18. pont a gazdaság fehérítése és az állami adóbevételek növelése érdekében teszi szükségessé a kezelő személyzet nélküli automaták NAV-hoz történő közvetlen bekötését. A 19. pont mintegy 2 milliárd forint összegű támogatás átcsoportosítását javasolja a Pest megyei fejlesztésekre, tekintettel arra, hogy az ismert okok miatt a jövőben a régió nem jogosult jelentős európai uniós források lehívására. A 22. pont mintegy 500 millió forint biztosításáról rendelkezik a tatabányai multifunkciós csarnok kivitelezésének megkezdéséhez.A 25., 26. és a 27. pontok a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ kiemelt előirányzati bontásának módosítását tartalmazzák. A KLIK előirányzatának kiemelt előirányzati bontása egy ilyen mértékű szervezet kiadásmegoszlását tekintve jelenleg aránytalan, ezért a kiemelt előirányzatok közötti javasolt átcsoportosítással tulajdonképpen a 2016. év finanszírozása kiegyensúlyozottabban biztosítható. A 29. pontban a hat fővárosi kiemelt sportegyesület szakmai feladatainak ellátása teszi indokolttá a források bővítését. A 33. pont alapján pedig az 1956-os emlékév németországi eseményeinek finanszírozására kíván forrást biztosítani az előterjesztés. A 39. és 40. pont végül pedig a szatmárnémeti Kölcsey Gimnázium fejlesztését kívánja támogatni pénzügyi forrásokkal. Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel a javasolt változtatások kivétel nélkül célszerű és hasznos módosításokat kívánnak eszközölni, ezért tisztelettel kérem képviselőtársaimat, hogy szavazataikkal támogassák a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény módosítását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most előre bejelentett felszólalóként a nemzetiségi bizottság által felkért szószóló felszólalására kerül sor, 5 perces időkeretben. Megadom a szót Ritter Imre német nemzetiségi szószóló úrnak.
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag vom Ausschuss der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzesvorschläges Nr. T/10534. über den ungarischen Staatshaushalts 2016, Änderung des Gesetz Jahr 2015 Nr. C. - im Zusammenhang mit den Nationalitäten übergreifende Teilen - erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a 2016. évi központi költségvetésről szóló 2015. évi C. törvény módosítására vonatkozó T/10534. számú törvényjavaslattal, illetve annak nemzetiségeket érintő részeivel kapcsolatosan.A benyújtott törvényjavaslat közvetlenül a magyarországi nemzetiségekre vonatkozóan kiemelést érdemlő módosítást nem tartalmazott. Ugyanakkor a 2017. évi költségvetési törvényjavaslattal kapcsolatos nemzetiségi igények egyeztetése során egy olyan kompromisszumos megoldás született, amelynek eredményeként a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a 2016-os központi költségvetési törvényjavaslathoz 400 millió forint összegű módosító indítványt nyújtott be az Emberi Erőforrások Minisztériuma XX. fejezet, fejezeti kezelési előirányzatok 60. cím, Nemzetiségi intézmények támogatása beruházásra, felújításra, pályázati önrészre alcímhez. Ezzel a 2016. évi eredeti központi költségvetésben szereplő 882,4 millió forintos előirányzat 1 milliárd 282,4 millió forintra emelkedik.A 2017. évi központi költségvetési törvényjavaslat általános vitájának nemzetiségi hozzászólásai során Fuzik János elnök úr már részletesen ismertette és elemezte azokat a megnövekedett feladatokat, amelyek a nemzetiségi intézményeket átvett, ezeket fenntartó és üzemeltető országos és helyi nemzetiségi önkormányzatokra, ezek társulásaira hárulnak. [[19.40]] Részletesen kitért arra is, hogy az eredeti előirányzatban szereplő 882,4 millió forintból milyen konkrét nemzetiségi beruházási és felújítási munkák vannak már folyamatban. Úgyszintén az általános vita során Demeter Zoltán képviselő úr is kitért rá, hogy ma már 110 nemzetiségi intézmény van nemzetiségi önkormányzati fenntartásban. Döntő többségük köznevelési intézmény, de van köztük nemzetiségi múzeum, nemzetiségi kulturális intézet, nemzetiségi kutatóintézet, nemzetiségi színház is. Közülük 74 az országos nemzetiségi önkormányzatok, 35 a helyi nemzetiségi önkormányzatok és egy a helyi nemzetiségi önkormányzatok társulása fenntartásában működik. Ez a szám a már eldöntött és engedélyezett köznevelési nemzetiségi intézményátvételek 2016. szeptember 1-jéig történő megvalósulásával, mintegy másfél tucat nemzetiségi intézménnyel és több mint tíz helyi nemzetiségi önkormányzat és ezek társulásainak intézményfenntartóként történő belépésével fog növekedni.Az átvett intézményekkel megnövekedett feladatok súlyát jól érzékelteti, hogy bár a pontos, aktuális gyermeklétszámok 2016. szeptember 1-jét követően fognak rendelkezésre állni, de ez év őszétől már több mint 10 ezer gyermek oktatási, nevelési feladatainak ellátását jelenti csak az átvett nemzetiségi köznevelési intézményekben, nemzetiségi óvodákban, nemzetiségi általános iskolákban, nemzetiségi középiskolákban. A nemzetiségi feladatok hosszú távú, színvonalas ellátása nélkülözhetetlenné teszi a nemzetiségi intézmények folyamatos felújítási, szükség és igény szerinti bővítési, beruházási munkáihoz a fedezet, valamint pályázati lehetőségek esetén az azokhoz szükséges önrész biztosítását.A 2016-os központi költségvetési törvény ezen 400 millió forintos módosításának elfogadása esetén, a 2017. évi költségvetési törvényjavaslatban lévő 882,4 millió forinttal együtt, a 2017. évben nagy lépést tehetünk előre a nemzetiségi önkormányzatok fenntartásában működő nemzetiségi intézmények állagának érdemi javításában, a hosszú távú működés infrastrukturális feltételeinek biztosításában. Mindezek alapján a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében tisztelettel kérjük önöket, hogy az elmúlt két évhez hasonlóan egységesen támogassák a Magyarországon élő nemzetiségek módosító javaslatát, és kérjük a módosított 2016. évi központi költségvetési törvényjavaslat szíves elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit!
Most Szakács László képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A nyitó mondatom ilyenkor mindig az, hogy a költségvetés egy világos értékválasztás is, és én úgy gondolom, hogy azok az értékek, amiket választott most a költségvetés módosításakor a kormányzat - ezekre persze egy kicsit később kitérek -, nem feltétlenül ismerik fel azokat a társadalmi problémákat és azokat a társadalmi folyamatokat, amelyekre úgy gondoljuk, hogy kell most reagálnia a kormányzatnak. Más dolgokat priorál most, más dolgok kerültek a nagyító alá, amelyeket észre akart venni, és amely problémákat meg akarta oldani, nyilvánvalóan néha kifürkészhetetlen okokból.Először a környezetről. Egy napon tárgyalni a 2016. évi költségvetés módosítását és a 2017. évi költségvetést, én úgy gondolom, hogy ez azért sok mindennel szembemegy, amit annak idején megtanultunk az iskolában. Sok szakmai elv van, amelyik, legalábbis azt mondjuk, hogy vitatkozna ezzel a gyakorlattal. Tavaly is így volt egyébként, és akkor is elmondtuk ezt. De ha melléteszünk még valamit, hogy tesszük ezt egyébként a 2015. évi zárszámadás elfogadása előtt, tehát a 2015-ös tényszámok nélkül, a 2016. évi I. negyedéves tényszámok birtokában, miközben a 2017-es költségvetést elfogadjuk, én úgy gondolom, hogy ez azért több, mint bátorság ebben az ügyben. Szakmai szempontból tehát én úgy gondolom, hogy mindannyian mást tanultunk az iskolában akkor, amikor ki kell indulni valamiből. Örvendetes tény, hogyha többletbevétele látszik egyébként a költségvetésnek - még akkor is, ha mi nem feltétlenül értünk egyet minden egyes kivetett adónemmel, ha mi nem feltétlenül értünk egyet minden egyes eljárással -, és a 2015-ös évből azt lehet levonni, hogy 400 milliárd forintnyi többlete keletkezik ennek a költségvetésnek, akkor persze azt el kell fogadni, és fel kell tenni magunkban a kérdést, hogy miközben a miniszterelnök válságtanácskozást hív össze, hiszen akkorát esik a magyar gazdaság teljesítménye 2016 első negyedévében, akkor, államtitkár úr, várható-e az, hogy ez a többlet, amit most elosztanak, megmarad-e addig, ameddigre fel akarják ezt használni. Mert most megcímkézik ezt a pénzt, meg is ígérték, csak kérdés, hogy ez a fajta teljesítőképesség megmarad-e addig, amikorra ezt fel is akarják használni. Azzal, hogy egy világos értékválasztás mellé állunk, akkor, amikor mi baloldali emberekként persze más prioritásokat látunk, de azért vannak ebben objektív tények. Vannak olyan objektív tények, mondjuk, az egészségügy, az oktatás területe vagy éppen a szociális szféra területe, ahol ezt lehetne bérrendezésre használni, ahol ezt lehetne infrastruktúra-fejlesztésre használni, ahol a fenntarthatóság növelésével, a biztonságérzettel a közösségi szolgáltatások elérhetőségét lehetne növelni ezekben a szektorokban. Itt gondolok arra, hogy az egészségügyi intézményekben bért kell emelni, fel kell őket újítani, eszközöket kell vásárolni. A szociális szférában nem lehet az, hogy aki ott dolgozik szociális munkásként, az csak egy kicsivel keres többet, mint akit ő maga gondoz, aki mondjuk, közmunkán van. Nem lehet egy 0,9 százalékos nyugdíjemelés mellett presztízsberuházásokat megvalósítani egy országban, mert úgy gondoljuk, hogy ez a társadalmi igazságosságot, a közösen elfogadott igazságosságot nyilvánvalóan sérti, és én úgy gondolom, hogy sok ember igazságérzetét sérti. Persze, fontos, hogy öt budapesti sportegyesület kapjon még működési támogatást, mert azért emlékezzünk vissza, hogy mintegy 5,5 milliárd forint benne szerepelt már a korábbi költségvetésben öt budapesti futballcsapatnak, itt konkrétan a Budapest Honvédról, a BVSC-ről beszélek… [[Z. Kárpát Dániel jelzésére.]] - csak a Vasas nincs bent -, a Fradiról beszélünk, ezekről a csapatokról beszélünk. Ők már kaptak 5,5 milliárd forintot létesítményfenntartásra, és kaptak már ezek a csapatok egyébként működésre is pénzt. Most majd még kapnak pénzt. Én úgy gondolom, hogy mondjuk, az Országos Mentőszolgálatnál sokkal jobb helyen lenne ez a pénz. Ne csak jövőre ígérjenek nekik 2 milliárdot, idén juthatott volna nekik több is. Biztos fontos az olimpiai mozgalom, és fontos, hogy legyen egy új nemzeti olimpiai központ is, én úgy gondolom, hogy ez a költségvetési támogatását tekintve nem vetekedhet, mondjuk, tényleg az Országos Mentőszolgálatéval. Fontos, hogy a középületeink szépek legyenek, de nem biztos, hogy akkor, amikor a nyugdíjasainknak 0,9 százalékos emelést kínálunk. Szerintünk az NGM épülete azért nincsen annyira rossz állapotban, hogy annak most rögtön ekkora költségvetési forrást kelljen biztosítani. Ezek azok az értékválasztások, amikor itt egy összedőlőfélben lévő egészségügy, egy olyan oktatási rendszer, amely miatt folyamatosan tüntetnek a benne lévők, és olyan közszolgáltatások, amikor az állami garanciák és az állami védőháló tekintetében van mit tennie a kormánynak, akkor nem presztízsberuházásokra kell fordítani, ha van többletbevétel. Kérdés persze, hogy mire fel akarják használni, akkor is lesz-e még. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket.
Most Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak adom meg a szót. [[19.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az idei költségvetés módosítása pontosan azokkal a hibákkal küzd, amelyeket az LMP már korábban is jelzett. A kormány nem számol a magyar gazdaság további lassulásával, és abban bízik, hogy az első negyedéves GDP-adat csak időszakos visszaesés volt, ami éves összteljesítményben kompenzálható. Ebben bízni a mostani világpiaci helyzetben és belső folyamatok mellett azonban nagyon nagy tévedés.A világgazdaság alakulását befolyásoló legnagyobb pénzintézetek, például a Barclays, már újra önerő nélküli jelzáloghiteleket kezdett folyósítani. Azt mindannyian tudjuk, hogy 2007-ben a fedezetlen hitelek tömege milyen folyamatot generált, és milyen helyzetbe került akkor Magyarország. A kamatszint emelkedésével ezek a hitelek bedőlhetnek, újabb hitelválságot idézve elő ezzel. A világgazdasági kilátások egyébként is romlottak tavaly óta, az OECD is rontott előrejelzésein. A magyar gazdaság hajtóerői is gyengék. A multik exportja is ingadozik, de az EU-s pénzek lehívása sem fog olyan ütemben történni, mint ahogyan tervezték, egyrészt az abszorpciós képesség hiánya miatt, másrészt az intézményrendszer gyengesége miatt, harmadrészt pedig az ismétlődő felfüggesztések és forrásvisszatartások miatt.A hazai gazdaságkutatók is inkább már 2 százalékos növekedést jeleznek, a költségvetésben szereplő 2,5 százalék helyett. A különbség százmilliárdokat jelenthet majd. Ezért azt javasolja az LMP, hogy az idén keletkezett pluszbevételt ne költsük el, hanem tartalékoljon a kormány. Sokkal felelősebben kellene az elköltésükről gondoskodni, mint ahogyan ezt a mostani törvény teszi. A mi álláspontunk egyértelműen az, hogy a mostani gazdasági modell fenntarthatatlan, ami óriási problémákat szül a magyar társadalom részére. Már csak azért is, mert a pluszbevétel túlnyomó része, a társasági adó 200 milliárd forintos növekménye egy egyszeri tételből származik, abból, hogy Magyarország rendkívül kedvező adóparadicsom-szintű adózási feltételeket nyújt azoknak a multinacionális cégeknek, amelyeknek a mostani kormány - az ő állításuk szerint - nem kiszolgálója. Ez csábította ide a General Electricet, az egyik legnagyobb óriásvállalatot, hogy 4000 milliárd forintnyi nyereséget adózzon itt le. Az ügylet miatt a General Electric adója 1500 milliárd forinttal csökken, a magyar állam most 500 milliárdot nyer ezen. Groteszk dolog a kormánynak az a sérelme, hogy a külföldi vállalatok hazaviszik a nyereségüket, s az is, hogy az állampolgárai adóparadicsomokba menekítik jövedelmüket, eközben adóparadicsommá teszik Magyarországot, pedig a lefelé tartó adóversenynek nincsenek nyertesei, csak a multik.Az LMP álláspontja egyértelműen az, hogy az adózási kedvezményekből származó pluszbevételt, ami a multinacionális cégek kiszolgálásából ered, nem szabad feleslegesen elkölteni és elszórni. A mostani gazdasági helyzetben és a kiszámíthatatlan világpiaci mozgások bizonytalanságában a kormánynak ezt az összeget tartalékolnia kellene rosszabb napokra, hogy ne kényszerüljön az év második felében esetleg akár brutális megszorításokra. A 2016. évi költségvetési bevételek kapcsán pedig egy további rejtély is van. A mintegy 300 milliárd forintra rúgó államiföld-eladások bevételei nem jelennek meg sem a 2015. évi, sem a 2016. évi költségvetésben. Ez elég aggasztó, hiszen ezeket a forrásokat csakis a földvagyon gyarapítására lehetne felhasználni. Ha csak úgy egyszerűen eltüntetik, akkor törvényt szegnek. A múlt hét folyamán Lázár János a kormányinfón újságírói kérdésre azt a választ adta, hogy ipari park fejlesztésére fogja fordítani a kormány a földeladásokból származó bevételeket. Azt is megemlítette, hogy előfordulhat az is, hogy a kormány adósságcsökkentésre fordítja majd a befolyt összeget. Az LMP felhívja a kormány figyelmét, hogy az adósság csökkentésére volt és van sok más lehetőség, például le kell állítani a Paks II. beruházást. Ezeknek a bevételeknek a nemzeti földvagyon gyarapítását kell szolgálniuk, a kormánynak pedig kutya kötelessége a törvényt betartani. Köszönöm a figyelmet.
Most Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Komoly vita kibontakozására nem számítunk, de tántoríthatatlanul el fogjuk mondani azon észrevételeinket, amelyek lehetőségeket rejtenének magukban, hiszen pontosan a kormányzat hibás költségvetési politikáját, hozzáállását bizonyítja az, hogy most van felgyülemlett igen nagy összeg, amit tulajdonképpen el lehet osztogatni vagy be lehet csatornázni bizonyos medrekbe. Talán ha nem annyira korán nyújtják be az érintett időszakra szóló költségvetési tervezetet, talán ha a tényszámok birtokában is egy n-2 szabály alkalmazásával dolgoznak, akkor elkerülhető lett volna a kiszámíthatatlan begyűrűző hatásokból eredő ilyen mértékű módosítás, módosulás.De ha már az a kegyelmi állapot van előttünk, hogy tényleg 400-500 milliárdos összegek, tételek röpködnek, és ezek tulajdonképpen, ha nem is szabadon, mert sokszor pántlikázva vagy vis maior helyzetek mentén, de azért becsatornázhatók, a Jobbik két olyan irányvonalat javasolt a kormányzat számára, amely hosszú távú, elképesztően sok pozitív multiplikátor hatással járna a nemzetgazdaságra nézve, és ezen összegeket akár meg tudná többszörözni. Nyilvánvaló módon az egyik pillér egy teljes körű áfacsökkentés lehetne az alapvető élelmiszerek szinte teljes körét illetően, valamint a nagyon fontos gyermeknevelési cikkek esetében. A másik pedig az olyan állami hátterű bérlakásépítési program, amelynek ebben a csomagban meg lenne a fedezete. Ha csak abból indulunk ki, hogy történelmi mélyponton áll az új építésű átadott ingatlanok száma, tehát az évi 42-43 ezer minimálisan szükségeshez képest 8-9 ezres tényszámokkal dolgozhattunk az utóbbi években, akkor láthatóvá válik, hogy kicsit komolyabb hozzáállással, felismerve a piaci szükségleteket rájöhetnének, hogy új építésű lakások tekintetében hatalmas hiány mutatkozik, és segíteni kell, hogy ezek tető alá kerüljenek, ugyanakkor az albérletpiacon is elképesztő hiány mutatkozik. Itt az Uber versus taxisok vitára kell visszautalni. A kormány egy szabályozatlan környezetet hagyott maga mögött, ami nemcsak az Uberre vonatkozik, hanem más adóelkerülési mechanizmusokra és más hasonló közösségi típusú megoldásokra is, amelyeket nem üldözni, hanem szabályozni kell. A szabályozatlanság mintapéldája pedig az az Airbnb-alkalmazás, amelyből kifolyólag a budapesti ingatlanpiacról több ezer potenciális albérletet vontak ki. Játsszunk el a gondolatkísérlettel: mit kell egy magyar panziósnak kiállnia ahhoz, hogy az épületéből panzió legyen és egy Király utcai átlagos lakásból hány klikkeléssel lehet a virtuális térben hostelt varázsolni. Elképesztő a kontraszt! Ugyanakkor meg kell hogy jegyezzük: az a több ezer ingatlan, amely kikerült, egy olyan árrobbanást idézett elő a Pest környéki albérletpiacon, amit Farkas Gergely képviselőtársam is elmondott mindig, és amit a fiataloknak, a magyar ifjúságnak kell megfizetniük, vagy azoknak a középkorú és idősebb embereknek, akik albérletbe kényszerülnek. Lehetne megoldást találni: ha kínálati szűkösség lép fel egy piacon, a kormánynak be kell avatkoznia, a kínálati oldalt egy kicsit erősíteni, adott esetben egy állami hátterű bérlakásépítési programmal.Tehetné mindezt úgy, hogy magyar minősített kivitelezőket alkalmaz. Tehetné mindezt úgy, hogy magyar beszállítókra állítja rá ezt a rendszert, felélesztve a történelmi magyar termelő kapacitás egy jó részét. Igenis működőképes modell lehetne ez, végeredményben pedig évente több ezer, akár egy-két tízezer átadott új bérlakással lehetne számolni olyan beköltözési áron, amely a mostani piaci ár akár harmadára-negyedére is leszorítható, főleg a központi anyagbeszerezés és egyéb olyan technikák alkalmazásával, amelyek képesek érdemben csökkenteni az árakat. Ha pedig hozzátesszük, hogy a közmunkaprogramok sok helyütt értelmetlen folyásának értelmet lehetne adni egy ilyen módozattal, egy ilyen metódussal, és még az üresen hagyott ingatlanok közül is nagyon sok, ezrével, tízezrével lenne visszahozható a magyar életbe, akkor azt látjuk, hogy lenne megoldás itt előttünk ebben a költségvetést módosító csomagban. Legalább ezen két pillért meg lehetne valósítani, itt lenne rá a fedezet.Szeretném felhívni a figyelmet még egy, egyáltalán nem gesztusértékű, egyáltalán nem kozmetikai jellegű módosításra. Az irányított reprodukció, a különböző lombikbébiprogramok kiemelt támogatása ugyanis a legfontosabb nemzetstratégiai célt szolgálja, szolgálná Magyarországon, ha a maga teljességében megvalósulhatna. De még most is ott tartunk, hogy azok a magyar fiatalok, akik egyébként a legnagyobb szolgálatot adnák a magyar hazának azáltal, hogy gyermeket vállalnak a nehézségek ellenére is, a kísérletezés során még mindig sok esetben önrészt kell hogy fizessenek. Ez egész egyszerűen tarthatatlan, hiszen egy egészségtelen szelekcióhoz vezet a társadalmon belül, akinek szerencsésebb, kedvezőbb az anyagi háttere, az bizony megkapja erre a csodára a nagyobb lehetőséget, ugyanakkor álláspontom szerint mindenki megérdemelné ezt az esélyt, lehetőséget. Elmondható tehát, hogy haladéktalan beavatkozási szükségesség lépne fel, akár tízmilliárdos nagyságrendben az irányított reprodukciós folyamatok, lombikbébiprogram és társai tekintetében. Egészen addig a pontig gondolom ezt, amíg Magyarországon anyagi okokból senkit nem lehet eltántorítani a gyermekvállalástól vagy az azzal való kísérletezéstől. [[20.00]] Teljesen egyértelmű tehát, hogy minden magyar ember számára ugyanolyan életlehetőségeket kell ezen a téren is biztosítani. A Jobbik tehát arra szólítja fel a kormányt, hogy ezen két pillér mentén a reprodukciónk felé történő nagyon fontos lépés megtételével bizonyítsa azt, amit itt szavakban magát családbarát kormányként feltüntetve nem tudott bizonyítani, mondjuk, az áfarendszerbe való beavatkozás esetében, amikor csak kozmetikai jellegű áfacsökkentést hajtott végre teljes körű helyett. Legalább itt bizonyítsanak, hiszen minden magyar élet szent, minden magyar élet nagyon drága, és egy ilyen demográfiai katasztrófa közepében, amiben most vagyunk, és amiből egyébként a kitörés lehetőségeit a világon alig látják valahol, kutya kötelességük lenne beavatkozni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Most megadom a szót Józsa István képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Witzmann Mihály képviselőtársam által példaként említett szemelvények és egyáltalán ez a felsorolás, hogy mi mindenre kívánnak fordítani, azt hiszem, hogy ezek vitán felül állnak. Tehát találtak jó célokat, persze.Ami talán egy kicsit aggályosabb, hogy tényleg megtalálták-e azt a 400 milliárdot, amit ezekre a célokra el lehet költeni. Ahogy elhangzott, ez az előterjesztés május 13-án datálódott; ha jól emlékszem, mintha egy kicsit később jött volna elő az a nem túl kedvező első negyedéves adat. De akár előtte volt, akár utána, mindenképpen figyelmet igényel az első negyedév teljesítménye, azzal együtt, hogy Tállai András képviselő úr kitért rá, hogy még nem látszik ennek az időlegesnek gondolt - nagyon reméljük, hogy az - visszaesésnek a hatása a költségvetésben. Tehát amikor egy ilyen, nem teljesen biztos kimenetelű vagy legalábbis a vártnál sokkal gyengébben induló évnek nézünk neki, mint a 2016-os, mi úgy gondoljuk, hogy jobb lenne megvárni ezzel a költségvetés-módosítással, hogy mit hoz az esztendő. A másik, amire szeretnék kitérni, az az oktatás és az egészségügy. Volt itt a parlamentben egy nagyon részletes, nagyon alapos egészségügyi vitanap, ahol dicséretére legyen mondva, az egészségügyi államtitkár úr komolyan belement a vitába, és ötször ismerte el, hogy igen, amit képviselőtársaim mondanak az ellenzéki oldalról, erre szükség lenne, na de hát az ismert költségvetési korlátok miatt ezt most nem tudjuk megcsinálni. Tehát amikor pontosan detektált, hogy az egészségügy borzalmasan kritikus helyzetben van, amikor látszik, hogy nagyon sürgős lenne oda pénzt tenni, akkor - ahogy Szakács László képviselőtársam mondta - változtassanak az értékrendjükön! Biztos, hogy fontos ezeknek a kiemelt sportegyesületeknek a támogatása, meg a tatabányai csarnok is, a helyiek nagyon szeretnék, de legyenek tekintettel arra, ami itt a parlamentben elhangzik, figyeljenek arra, ami az egészségügyről itt megfogalmazódott, a kollektív bölcsesség, az a visszacsatolás, amit a parlament jelent a társadalom véleményét illetően, arra legyenek tekintettel, és egy más költségvetés-módosítást hozzanak ide! Köszönöm.
Megkérdezem képviselőtársaimat, kíván-e valaki hozzászólni a vitához. [[Nincs jelzés.]] Nem látok jelentkezőt, így a vitát lezárom, és megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Röviden reagálnék azokra a felvetésekre, amelyek a vita ezen szakaszában elhangzottak.Azt gondolom, hogy sok olyan kérdésről volt szó, amely már az általános vitában is felszínre került, viszont azt gondolom, hogy az elmúlt idő ezen kérdéseket nem változtatta meg, és azt gondolom, hogy az eltelt idő a kérdésekre, a felmerült problémákra adott kormányzati válaszok helyességét igazolja.Miért mondom ezt? Azért, mert az egyik kérdés most is az volt, hogy valóban várható-e érdemi többletbevétel az idei költségvetésben, amely többletkiadások fedezetét biztosíthatja. Én azt gondolom, hogy alapvetően szakmai konszenzus van abban, hogy az idei költségvetésben több száz milliárdos olyan többletbevétel várható, amelynek felhasználása nem veszélyezteti a GDP-arányos 2 százalékos hiánycélt és az államadósság csökkentését.Ahogy azt Szűcs Lajos képviselő úr említette, a gazdasági növekedés első negyedéves, elemzőket valóban némileg meglepő adatai egyáltalán nem látszanak a költségvetésen. Most már a tisztelt Országgyűlés részére nemcsak az első 4 havi adatokat ismertethetem, hanem holnap részletesen ismertetésre kerülnek az első 5 havi államháztartási adatok. Ez alapján azt tudjuk elmondani, hogy az első 5 hónap, tehát a májussal bezáródó időszak alapján az elmúlt 15 év legkedvezőbb központi költségvetési adatairól adhatunk számot. Ezek mellett a rendkívül kedvező költségvetési adatok mellett azt is látjuk, hogy a foglalkoztatottak száma is növekszik és a reálbérek is növekednek, ez jelentős támaszt jelent a költségvetés szempontjából. Ha ezeket az adatokat nézzük, és azzal számolunk, hogy az érdemi többletbevételek többletkiadásokra használhatók fel, akkor valóban az a kérdés, hogy mi az a gazdaságpolitika, amely a költségvetési bevételek felhasználását jellemzi, mi az az értékválasztás, amire képviselő urak felhívták a figyelmet. Azt gondolom, hogy a szocialista párti képviselők sok szempontból nyitott kapukat döngetnek, amikor az értékválasztásnál az oktatást és az egészségügyet említik. Az oktatás területén 100 milliárdos többletkiadással számol a javaslat, ami pedig az egészségügyet illeti, engedjék meg, hogy idézzem az eredetileg benyújtott költségvetési törvénymódosítási javaslatot.Az indítvány az indoklás 69. oldalán a következőt tartalmazza. „A kormány folyamatos egyeztetéseket folytat az egészségügyben dolgozók bérhelyzetéről az érdekképviseletekkel, szakmai szervezetekkel. Amennyiben ezen egyeztetések eredményeként vagy a kormány döntése alapján egyéb célból az egészségügy számára többletforrásra lesz szükség 2016-ban, az a költségvetési törvényben biztosított felhatalmazás alapján a gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport egyes előirányzatainak megemelésével év közben biztosítható.” A kormány tehát a költségvetési mozgástér figyelembevétele mellett saját hatáskörben biztosíthat többletforrást az egészségügyi ágazat számára a 2016. évben. Ehhez nem szükséges a költségvetési törvény módosítása. Most a szöveg után hadd erősítsem meg azt a kormányzati szándékot, hogy az érintett szervezetekkel történő megegyezés esetén mind az ápolók, mind az orvosok többletforrását a kormány képes és a kormány tudja az érintett dolgozók számára biztosítani. Szakács képviselő úr a mentőket említette. Az eredetileg benyújtott törvénymódosítási indítvány 2 milliárd forintos pluszt tartalmaz gépkocsibeszerzésre az idei évben, a 2016-os évben, és ne feledkezzünk meg arról, hogy noha az egészségügy területén kétségtelenül számos feladat áll még előttünk, de beruházásokra európai uniós forrásból több mint 500 milliárd forintot fordított a kormány. Ami a módosításnak a többi részét illeti, valóban nagyon jelentős összegű magán- és állami beruházásokra biztosít fedezetet ez az indítvány. Ha gazdaságpolitikáról és gazdasági növekedésről, beruházási adatokról beszélünk, akkor azt is látni kell, hogy mindezek a többletberuházások épp a beruházási rátában, a gazdaság növekedésében eredményezhetnek pozitív változást, hangsúlyozom: úgy, hogy mellette az államháztartási hiánycél és az államadósság csökkentése nem sérül. Ha úgy tetszik, ezek a módosítások választ adnak azokra az első havi adatokra, amelyeket a tisztelt képviselők említettek.És még egy dolgot hadd emeljek ki az indítvány értékítélete vagy gazdaságpolitikai jellemzése szempontjából. Örülök annak, hogy senki nem kérdőjelezte meg a kormány azon szándékát, amely értelmében a terrorveszéllyel kapcsolatos kiadásokra jelentős többletek állnak rendelkezésre, hiszen itt egy olyan tételről van szó, amely az ország biztonságát szolgálja.Ami Z. Kárpát Dániel úr felvetését illeti, 50 milliárd forint plusz szerepel otthonteremtésre. Valóban, a Jobbik és a kormányzat között értékválasztásbeli különbség van. A kormány alapvetően a saját tulajdonhoz jutást támogatja, és az, hogy az építési piacon, a lakáspiacon olyan pezsgés van, amit látunk, egyrészről azt mutatja, hogy jelentős kereslet van az új lakások iránt, jelentős az a lakossági megtakarítás, amely új lakások vásárlásába fordul át, és bizony a kormány segítsége jelentős ösztönzőt jelent azon családok számára, akik új lakás építése mellett döntöttek. [[20.10]] Most már van olyan állami pluszsegítség az idei költségvetésben 50 milliárd forint plusszal, amellyel az új lakásokhoz az érintett családok hozzá tudnak jutni. Végül még egy tételt hadd emeljek ki a tisztelt Országgyűlés előtt lévő költségvetési módosításból! Az eddigi kedvező költségvetési adatok mellett az előre nem látható folyamatokra is többletet indítványoz elő a javaslat. Nevezetesen, a rendkívüli kormányzati intézkedések és az Országvédelmi Alap előirányzata 30 milliárd forinttal kerülne megemelésre, vagyis a kormány nem arra tett javaslatot, hogy minden most látott többletbevételt teljes egészében felhasználja az Országgyűlés döntése alapján a kormány. Vagyis azt gondolom, hogy a most megismert többletek egyes részeinek kiadásokhoz való párosítása mellett a tartalékok rendszere továbbra is biztosítja azt, hogy az említett többletberuházási, oktatási, egészségügyi vagy biztonsági többletkiadások úgy valósuljanak meg, hogy kellő biztonsággal az államadósság csökkentése is teljesíthető. Mindezek alapján javaslom a tisztelt Országgyűlés részére a benyújtott 2016. évi költségvetési törvény módosításának támogatását. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Az összegző módosító javaslatról történő döntésre várhatóan a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a Magyarország 2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10536. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, 15 perces időkereten belül. Megadom a szót Mengyi Rolandnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság megtárgyalta a T/10536. számon benyújtott, a Magyarország 2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 23 igen szavazattal, 9 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat a költségvetési bizottság irományát, valamint a Törvényalkotási bizottság saját indítványát tartalmazza, amely egy pontban a szakbizottság módosító javaslatát is pontosítja. A befogadott javaslatok közül szeretném kiemelni azt, amely a Szigetszentmiklósi Járásbíróság mellett a Ráckevei Járásbíróság további működésének feltételeit is megteremti. Szeretném továbbá felhívni a figyelmet, hogy a törvényjavaslat a módosító javaslatnak köszönhetően nem változtat a bejegyzett élettársi kapcsolat jogintézményén, illetve pontosítja az óvodai nyitvatartáshoz kapcsolódó költségvetési támogatási szabályokat is. Az összegző módosító javaslat 46. pontjának értelmében, ha a napi nyitvatartási idő nem éri el a 8 órát, a költségvetési támogatás nem teljes összegben illeti meg a fenntartót, a támogatás mértékét pedig a központi költségvetésről szóló törvény állapítja meg. A javaslatnak köszönhetően a napi 6 órát nyitva tartó óvodák is kaphatnak költségvetési támogatást a jövőben is. A törvényjavaslat 99. §-ával összefüggésben a módosító javaslat pontosítja a meghatározott tevékenységeket fő tevékenységként ellátó, köztulajdonban álló gazdasági társaságok által kötött szerződésben foglalt védendő adatok körét. A javaslat a védendő adatkört egyértelművé, jól meghatározhatóvá, kellően körülhatárolhatóvá teszi, ezzel érvényre juttatja azt az adatelvet, biztosítva a jogbiztonság, az alkotmányos követelmények érvényesülését a jogalkalmazás terén, valamint az információszabadság arányos korlátozását. A módosítási javaslat pontosítja azt az időtartamot, amely alatt a szerződésekben foglalt védendő adatok, továbbá az ezen szerződések előkészítésével, megkötésével kapcsolatos, továbbá az ezekkel összefüggő döntések megalapozását szolgáló pénzügyi és műszaki adatok nem ismerhetők meg. A javaslatban szereplő, a pontosított adatkörre vonatkozóan egységesen meghatározott időtartam megfelel az időleges korlátozás alkotmányos követelményeinek, továbbá a szükségesség és az arányosság követelményeinek is. Szeretném megjegyezni, hogy az említett pontosítással az Adatvédelmi Hatóság elnöke is maradéktalanul egyetértett, ahogy ezt a bizottsági ülésen ki is fejtette. Úgy gondolom, hogy egy alapvető nemzeti érdek, hogy például a nukleáris létesítmények üzemeltetéséhez kapcsolódó pénzügyi és műszaki adatok 30 évig ne lehessenek nyilvánosak, ahogy ezt az érdeket valamennyi uniós tagország felismerte rég. Ezért is kérem, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Schiffer András képviselő úr nincs itt, így most a kisebbségi vélemény ismertetése elmarad. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e most hozzászólni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem. A kijelölt Költségvetési bizottság nem állított előadót, így most a képviselői felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót László Tamás képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Magyarország 2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat fekszik most előttünk, amelynek általános vitájára május 13-án került sor. A Költségvetési bizottság május 28-i ülésén megvitatta a törvényjavaslathoz benyújtott számos módosító indítványt, amelyek közül kettőt támogatott is. A bizottság külön módosító indítványt nem nyújtott be a javaslathoz, viszont a Törvényalkotási bizottság június 2-i ülésén további módosítási szándékot fogalmazott meg. Az összegző módosító javaslatot, amelyet T/10536/44. irományszám alatt találhatnak meg, szeretném röviden ismertetni önökkel. Mint tudjuk, a központi költségvetéseket megalapozó törvényjavaslatok legfontosabb feladata a jogharmonizáció annak érdekében, hogy a költségvetés és az adótörvények összhangja megteremtődjön, végrehajtása zökkenőmentes és törvényes legyen. Tisztelt Ház! Visszatérve a Törvényalkotási bizottság által benyújtott összegző módosító indítványhoz, hadd emeljem ki annak legfontosabb elemeit! A módosítások jelentős része jogtechnikai és nyelvhelyességi pontosításokat tartalmaz, így ezekről bővebben nem beszélnék, csak a legfontosabbakat kívánom kiemelni.Az 5. pont arra irányul, hogy a kincstári körön kívüli számlatulajdonosnak nem minősülő állami tulajdonú gazdasági társaságok számára megteremti a lehetőséget, hogy az európai uniós forrásból nyújtott költségvetési támogatások fogadására külön fizetési számlát vezethessenek a Kincstárnál. A 6. pont azt a célt szolgálja, hogy a likviditási bizottság feladatait rögzíti, ami folyamatosan monitorozza a központi költségvetés likviditási helyzetét. A 11. pontban a kötelező önkormányzati feladatot ellátó önkormányzati szolgáltatók tekintetében a házi segítségnyújtásban, személyi gondozásban részesülők befogadott létszámára vonatkozó korlátozás nem indokolt, a módosítás ennek érdekében szükséges.A 18. pont arra irányul, hogy a temetkezési szolgáltató kezelheti a halálozással kapcsolatos ügyintézéshez szükséges személyes adatokat, ezzel egyidejűleg elhagyásra kerülnek az ellenérték nélküli szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezések.A 28. pont azt a problémát kezeli, hogy a törvényjavaslat által bevezetett mozgóképszakmai képzési hozzájárulás közvetlen filmgyártási költségként elismerhető legyen. A 36. pont a bejegyzett élettársi kapcsolatra vonatkozó rendelkezések pontosító jellegű módosításnak elhagyását javasolja.A 43. pont a következő tanévben indítandó szakképzési Híd-programban a szakképzésről szóló törvény alapján részt vevő tanulók számára fizetendő ösztöndíj, valamint a részt vevő pedagógusok számára fizetendő pótlék forrását teremti meg az NFA Képzési Alap részéből.Legvégül hadd emeljem ki a 46. pontot, ami az óvodai nyitvatartással kapcsolatban differenciáltabb szavazást tesz lehetővé, mint ami eredetileg a törvényhozói szándék volt. [[20.20]] Tisztelt Ház! A fenti észrevételekre tekintettel tisztelettel kérem önöket, hogy a holnapi szavazáson szavazatukkal támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Most előre bejelentett felszólalóként a nemzetiségi bizottság által felkért szószóló felszólalására kerül sor. Megadom a szót Ritter Imre német nemzetiségi szószóló úrnak.
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a 2017. évi központi költségvetést megalapozó T/10536. számú törvényjavaslat kapcsolatosan. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a határozati házszabály 45. § (5) bekezdése alapján a Magyarország 2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslathoz részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot nyújtott be. Bizottságunk a törvényjavaslat 174. §-ának a kiegészítését javasolta két pontban, nevezetesen: a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény III/A. fejezete 18. §-a egészüljön ki a következőkkel: „(1) Az Országos Területfejlesztési Érdekegyeztető Fórum - továbbiakban: OTÉF - a kormány, valamint a megyei önkormányzatok, megyei nemzetiségi önkormányzatok, a fővárosi önkormányzat, a fővárosi nemzetiségi önkormányzatok” s a többi felsorolásban; „(4) Az OTÉF tagjai: b) a Megyei Önkormányzatok Országos Szövetségének elnöke és négy delegáltja,” s a többi egészüljön ki „az Országos Nemzetiségi Önkormányzatok Szövetségének delegáltja.” szöveggel. Az indoklásban leírtuk, hogy egyrészt a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvényből, az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvényből, valamint a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvényből egyértelműen következik, hogy a településfejlesztés során figyelembe kell venni a helyi népesség identitásának erősítését, kulturális örökségük sokféleségének és gazdagságának megőrzését. Másrészt a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 118. § (1) bekezdés d) pontja értelmében az országos nemzetiségi önkormányzat egyetértési jogot gyakorol az adott nemzetiséget közvetlenül érintő kérdésekben, mint például a megyei fejlesztési tervekkel kapcsolatban. Továbbá a nemzetiségekről szóló törvény 2. § 2. pontja értelmében a nemzetiségi közösségek alapvető érdekvédelmi, érdekképviseleti szervei a nemzetiségi önkormányzatok, ezért azok helyi szintjei vonatkozásában a megyei önkormányzatok egyeztetési kötelezettsége nem vitatható. Ezért véleményünk szerint megalapozottan javasoltuk a megyei nemzetiségi önkormányzatok bevonását az OTÉF munkájába, csakúgy, mint az ONÖSZ delegáltjáét. Tisztában vagyunk azzal, hogy a Törvényalkotási bizottság T/10536/45. számú összegző jelentésében foglaltak szerint az előterjesztő - különböző okok miatt - nem értett egyet, és ennek alapján a Törvényalkotási bizottság nem támogatta ezen módosító javaslatunkat. Ennek ellenére fontosnak tartjuk, hogy ezt a kérdést ismételten felvessük, beszéljünk róla, és a továbbiakban is napirenden tartsuk, hiszen több Magyarországon élő nemzetiség regionálisan jól körülhatárolható egy vagy több kisebb régióban él, és ezen régiók területfejlesztésének részben vagy egészben történő elmaradása a nemzetiségi települések elnéptelenedéséhez, egyes nemzetiségek szétszóródásához és ebből adódóan akár megszűnésükhöz is vezethet.Mindezek alapján a Magyarországi nemzetiségek bizottsága - megfelelő előzetes egyeztetést követően - 2016 őszén ismételten kezdeményezni fogja - most már önállóan, a megalapozó törvénytől függetlenül - a területfejlesztésről és területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény ismertetett módosításait, amelyhez előre is kérjük mindenkinek az együttműködését és támogatását.A Magyarországi nemzetiségek bizottsága - az elhangzottak figyelembevételével - javasolja a bizottsági összegző módosító javaslat, valamint az ezzel módosított, Magyarország 2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/10536. számú törvényjavaslat elfogadását a tisztelt Háznak. Köszönöm a figyelmüket! Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Most megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az úgynevezett salátatörvény nem sokat változott benyújtása óta: néhány újabb kedvezmény a filmszakmának, Andy Vajnának, néhány kisebb enyhítés. A káros intézkedéseket viszont nem törölték, továbbmennek a mindent eltitkoló, társadalmat szétszakító irányba.Tudott, hogy a törvényjavaslat legkárosabb intézkedése az állami energetikai vállalatok gazdálkodásának titkosítása 5-30 évre. Az információszabadságot korlátozó javaslat alapján az energetikai területen semmilyen releváns gazdálkodási információ nem lenne megismerhető, minden más állami és önkormányzati cégnél pedig lényegében az adatkezelők lelkiismeretére bízná a jogalkotó, hogy mit hoznak nyilvánosságra. Ez az államilag szervezett rablás újabb szintje, ami teljességgel elfogadhatatlan, módosító indítványban javasoljuk is a szakasz törlését, fontolják meg, meddig haladnak a közpénzlenyúlás útján.Egy apró elmozdulás azonban érzékelhető: míg korábban el akarták lehetetleníteni az alternatív oktatási intézmények óvodáit azzal, hogy a nyolc óránál kevesebb ideig nyitva tartóktól elvennék a költségvetési támogatást, most ezt hat órára mérsékelték. Így is érthetetlen, hiszen a gyermekek egyenlők, óvodai ellátásukért - bármilyen formában történik is - megilletné őket a támogatás. Ehelyett azt látjuk, hogy az egyik gyermek az Orbán-kormány szerint érdemes a támogatásra, a másik pedig nem. Ez a különbségtétel megengedhetetlen, különösen a szolidaritásról szónokló emberi erőforrások miniszterétől. Nem változik a környezet rombolásának szándéka sem, megszüntetik a Wesselényi Miklós Ár- és Belvízvédelmi Kártalanítási Alapot. Ezzel ismét a legszegényebbeket, egyben az ár- és belvízkároknak kiszolgáltatottakat sújtják. Ahelyett, hogy megjavítanának egy jó szándékkal összerakott konstrukciót, kivonulnak az ügyből. A vízi társulatok kivéreztetése is megtörténik, amelyek az önkéntes és saját érdekből való vízgazdálkodás helyi intézményei voltak, és jelentős szerepük lehetne megfelelő szabályozás mellett az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban. Maradt a bányászati törvény módosítása is, pedig a rekultivációs kötelezettség határidejét már többször módosították. A további halasztás annak deklarálását jelentené, hogy az állam a károkozó helyett a társadalomra rója a környezethasználat terheit.És további olyan szakaszok vannak még, amelyek a közpénzek felelőtlen kezelését, elfolyatását biztosítják. Nincs indokunk arra, hogy az előterjesztést támogassuk. Köszönöm a figyelmet.
Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki hozzászólni a vitához. [[Nem érkezik jelzés.]] Nem látok jelentkezőt. A vitát lezárom. Megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak, az előterjesztőnek.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy az elhangzottakból, az eddigi vitából azt emeljem ki, hogy a rendkívül nagy számú törvénymódosítást tartalmazó törvényjavaslatból csak néhány pont volt az, amelyet az ellenzéki képviselők részéről kritika ért. Ez számomra azt mondatja, hogy a benyújtott indítvány túlnyomó részével az Országgyűlés széles többsége egyetért. Egyetért például azzal, hogy - a 2017. évi költségvetés számaiban is láthatóan - növekszik az ápolási díj összege. Egyetért azzal, hogy a rendkívüli gyermekvédelmi kedvezmény juttatásai szintén emelkednek. Egyetért azzal, hogy az offshore hátterű vállalatoknak juttatandó támogatások tilalma, az ezen vállalatokkal történő szerződéskötés tilalma kiterjesztésre kerül az önkormányzati szektorra is. [[20.30]] Vagy a tisztelt Országgyűlés többsége egyetért azzal, hogy az államadósság alakulásának bemutatásakor részletes állományi adatokat is célszerű és szükséges az Országgyűlés részére bemutatni. Fontosnak tartom tehát azt kiemelni, hogy csak néhány pont volt, ahol kritika és észrevétel illette a benyújtott 2017. évi költségvetést megalapozó törvényjavaslatot. Ami pedig ezen kritikákat illeti, az információszabadság tekintetében egyértelmű volt a kormány szándéka: egyrészről a köztulajdonban lévő cégek üzleti érdekét meg kell védeni, amely érdek sokszor túlmutat az üzleti érdeken, és nemzetbiztonsági, pénzügyi, külügyi érdek védelméről is van szó, és mellette természetesen az érintett cégek információinak megismerhetőségét is biztosítani kell. No, ezen kettős cél egyidejű teljesítésére választott egy olyan megoldást a kormányzat, amely Európa számos országában már régóta bevett gyakorlat. Felhívom a tisztelt Országgyűlés figyelmét arra, hogy a sokszor emlegetett szigorúbb információbiztosítási rendelkezések kizárólag az informatikai kérdésekre és kizárólag az energetikai területre, illetőleg az energetikai területen túl az energetikai, illetve informatikai pénzügyi biztonsági kérdésekre vonatkozik, tehát az energetikai szektorban működő vállalkozásoknál van egy egyértelmű, a végső javaslat szerint tételes szabályozást tartalmazó indítvány. Ami ezen indítványt illeti, az indítvány végső formájával - ahogyan az elhangzott - Péterfalvi Attila elnök úr, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke is egyetért. Azt gondolom, hogy ez egy olyan garancia az említett nemzetközi gyakorlat mellett, amely biztosítja azt, hogy a szükséges információk az állami tulajdonú cégek gazdálkodását illetően a jövőben is rendelkezésre fognak állni. Ami a kritikával illetett köznevelési törvénymódosítást illeti, a benyújtott javaslat azt a célt szolgálta, hogy költségvetési támogatásban azon óvodák, azon intézmények részesüljenek, amelyek legalább nyolc órán keresztül biztosítják a nyitvatartást. A kormány szándéka az volt, hogy a családok védelme érdekében legyen egy biztos időszak, ameddig a gyermekeket el lehet helyezni, tehát nemcsak az intézményeknek az érdekét célszerű megnézni, hanem a magyar családok érdekét is. A végső javaslat, azt gondolom, a kormány nyitottságát mutatja a tekintetben - mint ahogy az elhangzott -, hogy költségvetési támogatásban az indítvány elfogadása esetén a legalább hat órában nyitva tartó óvodák is részesülhetnek; értelemszerűen arányos összegét kapják a támogatásnak azon óvodákhoz képest, ahol ez a nyitvatartási idő legalább nyolc óra. Hadd említsem meg a statisztikákat: az átlagos nyitvatartási idő messze nyolc óra fölött van, tehát a kormánynak semmilyen szándéka nem volt az alternatív óvodák úgymond ellehetetlenítését illetően. Ahogyan az elhangzott, a bejegyzett élettársakra vonatkozó szabály, azt gondolom, félreértésen ment keresztül. A végső javaslat nem tartalmaz e tekintetben semmilyen módosítást. Összességében azt tudom elmondani, hogy a végső formájában a tisztelt Országgyűlés előtt lévő 2017. évi költségvetést megalapozó törvényjavaslat a kormány gazdaságpolitikájának céljait, a 2017. évi költségvetés közvetlenül és közvetve történő megalapozását szolgálja, így szolgálja a családok megerősítését a gazdaság egyidejű növelése mellett. Ezzel a benyújtott törvényjavaslatot támogatásra és elfogadásra javaslom. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/10377. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. [[Az elnök akadozva beszél.]] Elnézést! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A költségvetési törvényjavaslat részletes vitáját az ágazati bizottságok lefolytatták. A Költségvetési bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentése T/10377/1153. számon, állásfoglalása T/10377/1164. számon, a vitához kapcsolódó bizottságok jelentései pedig T/10377/1139., 1140., 1141., 1143., 1145., 1147., 1149., 1150., 1151., 1155., 1157., 1159. és 1162. számokon az informatikai hálózaton elérhetők. A törvényjavaslat tárgyalása során Törvényalkotási bizottságként eljáró Költségvetési bizottság összegző módosító javaslata T/10377/1165. számon, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokról szóló összegző jelentése pedig T/10377/1166. számon a honlapon elérhető. A vitában elsőként a Költségvetési bizottság előadói kapnak szót. A bizottság előadója a tárgyaló bizottságok véleményét is összefoglalva, valamint a kisebbségi vélemény ismertetője az írásban megfogalmazódott kisebbségi véleményeket összefoglalva összesen 60 perces időkeretben szólalhatnak fel úgy, hogy a kisebbségi vélemény ismertetésére 30 perces időkeretet kell biztosítani.Megadom a szót Szűcs Lajosnak, a Költségvetési bizottság előadójának. Elnézést kérek!
Köszönöm a szót, elnök úr - remélem, minden rendben van! Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! A 2017. évi központi költségvetési törvényjavaslat fekszik előttünk, amelynek általános vitájára május 11-én és 12-én került sor, majd ezt követően a Költségvetési bizottság mint kijelölt bizottság május 19-ei ülésén a részletes vitáját is lefolytatta és lezárta. Természetesen a parlament többi állandó bizottsága és a Magyarországi nemzetiségek bizottsága is megtárgyalta, és mint a kijelölt bizottság előadója az ő véleményüket is ismertetem.A tárgyaló bizottságok megállapították, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati Házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, tehát a törvényjavaslat megfelel az Alaptörvényből eredő tartalmi és formai követelményeknek, illeszkedik a jogrendszer egységébe, megfelel a nemzetközi jogból és az európai uniós jogból eredő kötelezettségeknek, és megfelel a jogalkotás szakmai követelményeinek. Most a tárgyaló bizottságok véleményét fogom önökkel megosztani. A Költségvetési bizottság szerint a költségvetés legfontosabb üzenete, hogy mindenki egy újabb lépést tehet előre. Az adócsökkentés jövőre is folytatódik, fontos, alapvető élelmiszerek, a tej, a tojás, a baromfi áfája csökken 27-ről 5 százalékra, továbbá az éttermi vendéglátás áfájának a jövő évtől tervezett csökkentése következtében egy átlag magyar családnál akár évi 35-40 ezer forinttal is több maradhat. Az internet-hozzáférés is olcsóbb lesz, hiszen 2017-től 27 százalékról 18 százalékra csökken az internetszolgáltatások áfakulcsa. 2017-ben a lakásépítés is új lehetőségeket kaphat Magyarországon, hiszen a jövő évi költségvetésben több mint 200 milliárd forintot fordítunk a magyar családok otthonteremtésének támogatására. Elmondhatjuk, hogy a működés tekintetében újdonságként 2017-ben nullszaldós költségvetése lesz az országnak, és a hiány, ami pénzügyi értelemben keletkezik, valójában a jövőbe vetett befektetést, a beruházásokat és fejlesztéseket jelenti. 2017 az első olyan év 2008 óta, amikor is az IMF-EU-hitel már nem terheli az ország költségvetését, hiszen annak utolsó törlesztőrészét 2016-ban visszafizettük. A 2017. évi költségvetési törvényjavaslat a korábban megszokott konzervatív módon készült, az előre nem várt kockázatok kivédése érdekében a két központi tartalék meghatározásra került, az Országvédelmi Alap, valamint a rendkívüli kormányzati intézkedések tartaléka. [[20.40]] A tartalékok rendszerét erősíti a költségvetési fejezetként 2017-ben is megképzett stabilitási tartalék, amelynek felhasználása a kormány döntése alapján csak az év utolsó negyedévében lehetséges. Az elmúlt hat évben lezajlott gazdaságpolitika egyértelműen sikeres, hiszen folyamatos a gazdasági növekedés, egyre növekszik a foglalkoztatottság, államadósságunk csökken, kikerültünk a túlzottdeficit-eljárás alól, valamint - ahogy említettem - visszafizettük az EU-, IMF-hitelkeretet. A bizottság a törvényjavaslat részletes vitáját 2016. május 19-én lezárta. Most a Külügyi bizottság véleményét ismertetem önökkel. A Külgazdasági és Külügyminisztérium költségvetése 2017-ben közel 40 százalékkal, 177 milliárd forintra nő. A minisztérium központi igazgatására fordítható összeg az ideihez képest 20 százalékkal, 9,5 milliárd forintra nő, működési kiadásokra 1,6 milliárd forinttal jut több.Szintén 20 százalékkal, 12,5 milliárd forinttal nő a külképviseletekre fordítható összeg. Tizenhárom kiemelten fontos külképviselet, köztük a berlini, a londoni, a párizsi, a varsói, a moszkvai, a bécsi, a New York-i és a pekingi teljes körű felújításra kerül, összesen 4 milliárd forintért. A minisztérium költségvetésének legfontosabb új, döntően nemzetpolitikai célt szolgáló eleme a szomszédos országok gazdaságfejlesztési programjának támogatása. Összesen 15,8 milliárd forint áll rendelkezésre erre a célra. Ebből 7,6 milliárd a Vajdaságnak, 5,2 milliárd Kárpátaljának, 1-1 milliárd forint Erdélynek és a Felvidéknek, fél-fél milliárd pedig a horvát és a szlovén területeknek. Ez a határon túli gazdaságfejlesztési program a rendszerváltozás óta példátlan nagyságú forrást mozgat meg, jelentősen növelve e területek megtartó erejét, elősegítve a magyar közösségek szülőföldjükön történő boldogulását. A bizottság a törvényjavaslat részletes vitáját 2016. május 18-án lezárta.A Fenntartható fejlődés bizottság véleménye. Az elmúlt hat év jelentős eredménye, hogy Magyarország gazdaságilag fenntartható pályára állt, a 2010 előtti ingatag és kockázatos helyzet után több éve folyamatosan kiszámítható és biztonságos költségvetési helyzetben van. A 2010 előtti uniós átlag fölötti államadósság mára az uniós átlag alatt van, és csökkenő pályára állt. A gazdasági növekedés elindult, minden szakterület számára többletforrást tartalmaz a 2017. évi költségvetés. A Gazdasági bizottság véleménye a következő volt. A kormány fenntartható költségvetési pályát biztosító gazdaságpolitikáját a pénzügyi piacok is egyre inkább elismerik. Ennek kézzelfogható jele, hogy az államadósság finanszírozási költsége számottevően csökkent, és az állampapírhozamok is rekord alacsony szintre süllyedtek az elmúlt időszakban. A bizottság egyetért a nyugdíjak értékének megvédésével is. Az időskori ellátások reálértéke 2011 és 2015 között 8,8 százalékkal emelkedett, 2017-ben is megőrizzük az időskori ellátások értékét, tehát a tervezett fogyasztóiár-növekedésnek megfelelő mértékben emelkednek az ellátások. A működő magyar reformok eredményeként már több mint 36 hónapja emelkednek a reálbérek. A tartósan alacsony inflációnak köszönhetően a fizetések megőrzik értéküket. Ez a tendencia folytatódik a következő évben is. A fentiek alapján a bizottság tagjai úgy ítélték meg, hogy a 2017-es költségvetés megvalósulása teljesíteni fogja a gazdaságpolitikában kitűzött célokat.A Nemzetbiztonsági bizottság véleménye. A polgári titkosszolgálatok és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat 2017. évi költségvetése garantálja a törvényi szabályozásnak megfelelő biztonságos működés kereteit. A személyi állomány finanszírozása mellett a szolgálatoknak lehetőségük lesz speciális működési és fejlesztési kiadások finanszírozására is. A közelmúltban Európában bekövetkezett terrorcselekmények és az ezzel egy időben zajló, velük összefüggésbe hozható migrációs válság miatt kiemelten kell kezelnie a kormánynak a magyar emberek biztonságát. A biztonság nem lehet alku kérdése, így a 2017. évi költségvetésben ez a terület is kiemelten szerepel. Az Országgyűlés Nemzetbiztonsági bizottságának többségi véleménye szerint a költségvetési törvényjavaslat polgári és katonai szolgálatokra vonatkozó előirányzatai biztosítják a titkosszolgálatok törvényben meghatározott feladatainak maradéktalan ellátását. A Honvédelmi és rendészeti bizottság véleménye, hogy a bizottság megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A bizottság a törvényjavaslatot május 18-án lezárta. A Népjóléti bizottság is megállapította, hogy megfelel a Házszabály 44. § (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek a javaslat. A javaslatot 2016. május 19-én lezárta.A Kulturális bizottság is hasonló megállapítást tett.A Magyarországi nemzetiségek bizottsága is megállapította a Házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek való megfelelést.Az Igazságügyi bizottság is megtárgyalta, és ugyanezeket a megállapításokat tette. A Mezőgazdasági bizottság véleménye. Az FM-fejezet költségvetésében változatlanul kiemelt célt képvisel a kis- és középbirtokok támogatása, hazánk GMO-mentességének fenntartása, a környezet állapotának javítása, a természeti erőforrások fenntartható használatának ösztönzése, a biológiai sokféleség védelme, továbbá az állattenyésztés, valamint a zöldség- és gyümölcstermesztés kiemelt támogatása. Az élelmiszer-gazdaság és a mezőgazdaság egyaránt több lehetőséghez jut a már megkezdett áfacsökkentés után a jövő évtől a baromfihús, a tojás és a tej áfájának 5 százalékra tervezett csökkentése következtében. Az áfacsökkentés a költségvetésnek ugyan bevételkiesést eredményez, ugyanakkor ezt jelentős mértékben ellensúlyozza a megnövekvő keresletből származó többletbevétel és az agrárágazatra gyakorolt pozitív hatás, mindezeken túl jelentős mértékben hozzájárul a feketegazdaság visszaszorításához és a tisztességtelen piaci verseny, valamint a legálisan működő hazai termelők támogatásához. A Nemzeti összetartozás bizottsága. A külhoni magyarság legfontosabb tartópillérei a magyar oktatási és kulturális intézmények és szervezetek. A szomszédos államokra nem számíthatunk ezek fenntartásában, mert sok esetben nemhogy támogatnák, sokkal inkább ellehetetlenítik működésüket. Éppen ezért a magyar államra hárul az a feladat, hogy segítse, működtesse és fejlessze a külhoni magyar közösségek megőrzéséhez hozzájáruló magyar intézmény- és szervezetrendszert. 2010 óta jelentős összegeket fordítunk erre a célra. 2017-ben azonban további források állnak majd rendelkezésre. A Bethlen Gábor Alap előirányzata csaknem a kétszeresére nő, a költségvetés-tervezet szerint az ideihez képest ugyancsak növekszenek az Emberi Erőforrások Minisztériumának a határon túli magyar oktatás és kultúra támogatására elkülönített forrásai.Mindezek alapján elmondható, hogy a 2017. évi költségvetés egy nagyon fontos lépés afelé, hogy Magyarország költségvetése helyett az egységes magyar nemzet költségvetését alkossuk meg. A támogatások növekedésével és a nagy összegű gazdaságfejlesztési tervek beépítésével előrehaladhatunk ezen az úton. Bízunk abban, hogy mindezen forrásokkal a határon túli magyar nemzettársaink javára tudunk szolgálni, hozzá tudunk járulni a közösségeik megerősítéséhez és ezáltal a szülőföldjükön való megmaradásukhoz. A Vállalkozásfejlesztési bizottság véleményét ismertetem önökkel. A vállalkozások komplex fejlesztésének fő célja a növekedési potenciállal rendelkező vállalkozások, elsősorban a mikro-, kis- és középvállalkozások jövedelemtermelő képességének növelése a piaci pozíciójuk érdekében, amely célhoz a költségvetés a korábbi években meghozott pozitív intézkedések továbbvitelével, az alacsony adóterhek fenntartásával, a kkv-k finanszírozási lehetőségeinek és uniós források biztosításával járul hozzá, nagymértékben tovább bővítve ezzel lehetőségeiket. [[20.50]] Szintén a bővülés lehetőségének biztosítását szolgálja, hogy a költségvetés több pénzt hagy a családoknál. Tovább folytatódnak a kedvező munkaerőpiaci trendek hazánkban. Magyarországon soha nem dolgoztak annyian - több mint 4 millió 250 ezren - a rendszerváltozás óta, mint most. Mindez azt jelenti, hogy a 2010-es kormányváltás óta több mint félmillió fővel nőtt a foglalkoztatottak száma, amiből közel 300 ezret a versenyszféra adott. A foglalkoztatottak számának növekedésében nagy szerepe van a munkát terhelő adók csökkentésének, a munkahelyvédelmi akciótervnek, a kormány célzott foglalkoztatási programjainak, illetve a 2013-ban bekövetkezett növekedési fordulatnak. Az Európai ügyek bizottságának véleményét mondom el. Kihangsúlyozták, hogy a 2017. évi költségvetés megfelel a maastrichti kritériumok legfontosabb feltételeinek, a 3 százalék alatti államháztartási hiánynak és a GDP arányában csökkenő államadósságnak. A bizottság a törvényjavaslat részletes vitáját 2016. május 17-én lezárta. Mindezekkel együtt, tisztelt Ház, tisztelt elnök úr, az elhangzott összegző vélemények alapján kérem a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, amelyet összesen három képviselő fog ismertetni, 30 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Szakács László képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Ház! A költségvetési hiány 2,4 százalékra történő felemelésének lényeges következménye, hogy ezzel a strukturális deficit is emelkedik jövőre, ezzel pedig a kormány megsérti az Európai Unió által előírt szabályt, amit a magyar törvényhozás a stabilitási törvénybe is átemelt, és amely Magyarország esetén előírja, hogy a GDP arányában 1,7 százalékos strukturális deficitet kell teljesíteni. A magyar gazdaság mindössze ekkora hiányt tud elviselni hosszabb távon, éppen ezért ehhez közeledni kellene, nem pedig ettől távolodni. Figyelemmel arra, hogy a gazdasági stabilitásról szóló törvény is tartalmazza a strukturális deficithez való közeledés kötelezettségét, ezért a költségvetési törvényjavaslat nem felel meg valamennyi közpénzügyi előírásnak. Ezzel az Állami Számvevőszék is egyetértett a jelentésében, és ezzel kapcsolatban még a Költségvetési Tanács is kifejezte az aggályát. A költségvetési cél teljesítésének szempontjából általános kockázatot jelent, hogy a kiadási előirányzatok 53,3 százaléka úgynevezett felülről nyitott, azaz törvénymódosítás nélkül túlléphető előirányzat. Valamennyi ilyen előirányzat tételes ellenőrzése alapján az Állami Számvevőszék négy előirányzatról állapította meg, hogy azokat nem kellő megalapozottsággal tervezték meg. Mindezek alapján felvetődik a kellő részletezettség, illetve az átláthatóság követelményének sérelme. A kifejtettekre való tekintettel a törvényjavaslat álláspontunk szerint nem felel meg a határozati házszabályról szóló országgyűlési határozat 44. § (1) bekezdésében foglalt előírásnak. Tartalmi szempontból a mi álláspontunk szerint elutasítandó az, hogy a 2017. évi költségvetés a gazdagokat még jobban támogató évet vetít előre. A politikai haszonszerzés céljából hangoztatott „mindenki tudjon egyet lépni előre” lehetősége valójában csak a magasabb jövedelműeknek jár, a rászorultaknak csak havi legfeljebb pár száz, talán még pár ezer forint is maradhat az áfacsökkentés alapján. A régió országaihoz képest is le vagyunk maradva, és ahogy az látszik, le leszünk maradva jövőre is. 2016-ban még a kormány is 2,5 százalékos növekedést vár, Szlovákia ugyanebben az évben 3,2, Lengyelország 3,7, Románia pedig 4,2 százalékkal bővül az Európai Bizottság előrejelzése szerint. Arról nem is beszélve, hogy a legfrissebb gazdasági mutatók alapján a GDP megint csökken, ami az EU-ban utolsó helyet jelent a kormány szerint éllovas gazdaságpolitikában. A nemzetközi szervezetek, így az OECD megállapításai szerint sem javultak a magyarországi gazdasági mutatók, de mindez hosszú távon egészen biztosan nem fenntartható. A magyar kormány vagy nem tesz eleget azért, hogy a növekedést megalapozó dolgok jó irányba változzanak, vagy még néha ront is ezen. A költségvetés tervezete szerint jövőre a kormány a szociális területre kevesebbet fog költeni GDP-arányosan és a kiadások megoszlását tekintve is, mint az idén. A szociális támogatások mértéke nagyrészt változatlan marad, csupán néhány ellátás összege nő, de arcpirítóan alacsony mértékben, miközben az állam magára és a vezetőire többet költ majd. Mindez a létminimum alatt élők arányának emelkedése mellett azt jelenti, hogy a kormány semmit sem ad abból a növekedésből, ami szerinte is várható. Magyarország még mindig alulteljesít, a szociális kiadások tekintetében mindenképpen. Jövőre 3,1 százalékos növekedéssel számol a kormány. 2 százalékponttal csökken az államháztartás összes kiadásai közül a jóléti funkciókra történő kiadások aránya, 56,9 százalékról 54,8 százalékra. A tágan értelmezett szociális területre, a társadalombiztosítási és jóléti szolgáltatások területére arányában kevesebb jut jövőre, mint az idén a GDP-ből. A válság kellős közepén, 2009-ben a GDP-nek még 17,7 százalékát fordította az akkori kormány szociálpolitikai kiadásokra, jövőre ez 14 százalék lesz. Nyolc év alatt a kormány közel 4 százalékponttal csökkentette a szociális területre fordított kiadások arányát. A kormány jövőre is az infláció mértékével emeli a nyugdíjakat, amelyet így mindösszesen 0,9 százalékkal fognak emelni. Mindez több százezer létminimum alatt élő nyugdíjas számára néhány száz forintot fog jelenteni, tisztelt képviselőtársaim. Az egészségügyben jelentkező problémák kezelésére mintegy 350 milliárd forint átcsoportosítását tartjuk szükségesnek az általunk benyújtott módosító javaslatnak megfelelően. Ennek keretében a benyújtott törvényjavaslat a béremelésen felül további 180 milliárd forint keretösszeget tervez biztosítani a megalázó jövedelmi helyzet miatt. A külföldre költöző egészségügyi dolgozók bérfejlesztésére, valamint a háziorvosi rendszerre, illetve a fiatal pályakezdő orvosok praxisjogvásárlási támogatására 60 milliárd forintos többletforrást bocsátanánk rendelkezésre. A gyógyszertámogatási rendszer működőképességének megőrzése, valamint a megfizethető árú gyógyszerek körének bővítése érdekében elengedhetetlen további 50 milliárd forint biztosítása. Az oktatáspolitika szempontjából a 2017-es költségvetés számai is jól mutatják, hogy a Fidesz nem tudja, mit kellene pontosan tennie az oktatás területén sem. Azonban a fejetlenséget jól érzékelteti, hogy az ígéretekkel ellentétben jövőre is marad a KLIK intézménye. Az ezt a területet érintő módosító javaslatunk mindösszesen 222,6 milliárd forintos átcsoportosítást javasol a költségvetési törvényjavaslat egyenlegének veszélyeztetése nélkül. Ez volt a bizottság egyik kisebbségi véleménye. Kérem, ennek figyelembevételével támogassák a módosító javaslatainkat. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Most megadom a szót Hegedűs Lorántnénak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Talán nem árulok el semmi újdonságot vagy nem okozok semmilyen meglepetést, ha elmondom, hogy a Jobbik Magyarországért Mozgalom egyik szakbizottságban sem támogatta a 2017. évi költségvetési törvénytervezetet. A mostani felszólalásomban viszont, szemben Szakács képviselőtársammal, az általános kritikai megjegyzések helyett inkább konkrétumokat szeretnék mondani és említeni, amelyek részben már elhangoztak a Költségvetési bizottság ülésén, de az élet részben felülírta, illetve tovább színesítette ezeket a konkrét problémákat. Az első, amit mindenképpen szeretnék megemlíteni, a köztisztviselői illetményalap kérdése. Mi ezt minden évben javasoljuk, a kormányzat elé terjesztjük. Önök is pontosan tudják, hogy igen nagy szükség lenne ezen illetményalap növelésére. 35 ezer önkormányzati köztisztviselő fog kimaradni jövőre is abból a bérfejlesztésből, ami most az állami tisztségviselőknek fog jutni. S nyilván nemcsak az önkormányzati tisztségviselőkre, köztisztviselőkre vonatkozik ez az illetményalap, hanem mindenkire, például e Ház dolgozóira is, akik köztisztviselőként kapják a fizetésüket. [[21.00]] Ez az, ami 2008 óta, tehát a Gyurcsány-IMF-, illetve EU-paktum óta nem növekedhetett. És önök minden esetben azzal védekeznek, hogy de hát legalább nem csökkentették. Ami tudjuk, nem így van, hiszen a vásárlóértéke szerint ez az ilyen módon kapott jövedelem igencsak veszített az értékéből, mintegy 30 százalékot összességében és átlagosan.Ami azonban meglepő új fordulat a költségvetési törvényhez benyújtott végső módosítók egyikében, hogy most lehetőséget kíván adni a kormányzat az önkormányzatok számára, hogy saját bevételük terhére köztisztviselőknek bizonyosfajta illetményemelést tudjanak adni úgy, hogy az illetményalaptól eltéríthetnek szabadon az önkormányzatok. Ott, a bizottsági ülésen is elmondtam, hogy ilyen típusú eltérítésre már volt eddig is lehetőség. Miért nem éltek ezzel az önkormányzatok széles körben? Azért, mert nincs saját bevételük, amiből meg tudnák emelni. Pontosabban, természetesen, nyilvánvalóan van, teszem hozzá, csak annak a saját bevételnek bizony máshol is megvan a helye vagy megvolna a helye. Inkább előbb költik olyan szükséges és elmaradhatatlan fejlesztésekre, mint a saját munkatársaik fizetésemelésére, ami nyilvánvalóan hiba, vagy lehet azt mondani, hogy lehetne máshogy is dönteni. De nem tudom ezért kárhoztatni a településvezetőket, akik azt mondják, hogy inkább a lakosság egészének kedvező döntéseket hoznak, semmint hogy a saját munkatársaikat próbálják ilyen vagy olyan módon segíteni. Az, hogy most a kormányzat egy ilyen pluszlehetőséget biztosít az illetményalaptól való eltérítésre, semmiben nem fogja segíteni tovább ezeket az elég nehéz sorban lévő közszolgákat. Én azt szoktam mondani, hogy azért, mert közszolgáknak hívjuk őket, ne tartsuk már őket zsellérsorban. Ez a módosítás tehát, amit önök benyújtottak, semmit nem fog jelenteni. Miért is nem? Már csak azért sem, hogy a következő pontra térjek, ami a KLIK finanszírozásának nagy problémahalmaza. Ugye, a bizottsági ülésen is elhangzott, hogy eléggé vitatható az az összeg, ami eredetileg be volt tervezve a KLIK finanszírozására az idei módosított költségvetésbe, illetve a következő évi költségvetésbe is. De akkor még, amikor az eredeti törvényjavaslatot önök benyújtották, Palkovics államtitkár úr kerek perec tagadta, hogy egyébként az önkormányzatok költségvetéséből lehúznának vagy elvonnának azért, hogy a KLIK-et finanszírozzák. Tehát az állam a működtetés magához vonásával ennek fedezetét nem az önkormányzatoktól gondolta volna eredetileg legalábbis megteremteni. No de az utolsó pillanatban benyújtott megszorító csomag, ez a bizonyos 50 milliárdos megszorító csomag pontosan erről szól. Tehát sikerült Palkovics államtitkár urat elég rövid úton meghazudtolnia a saját kormányának. Hogy mit jelent ez az 50 milliárdos megszorító csomag, a tekintetben a hévízi polgármester levelét szeretném idézni. Ő tételesen leírja, hogy a saját számításuk szerint ez az 50 milliárdos megszorítás ott, azon a településen mit jelent. Tehát ez az új adó, ez a bizonyos szolidaritási hozzájárulási adó, amiből a kormányzat 21 milliárdot gondolna beszedni, 155 millió forintnyi elvonást jelent Hévíz városánál. Egyébként már a beszámítás rendszerében további 116 millió forintot elvonnak. De hát attól függően, hogy esetleg még változik a beszámítás sávos rendszere, ez további 20-40 milliót jelenthet.Az üdülőhelyi, pontosabban az idegenforgalmi adó bevételének megsarcolása, illetve az, hogy kevesebb pénzt ad hozzá kiegészítésképpen a kormányzat, tehát nem 1,55 forintot, hanem csak 1 forintot, 255 millió mínuszt jelent Hévíz esetében. A pénzügyi gazdálkodási feladataik esetében 15 milliónyi kiesésre számítanak. Tehát összességében mintegy 455 millió forintnyi egy körülbelül 5 ezres város életében. Ezt jelenti tehát magyarra fordítva egy település életében ez a bizonyos 50 milliárdos megszorító csomag.Ezt és a módját is, ahogy önök benyújtották ezt a módosító javaslatot, mi azért utasítjuk el, mert ez most már nagyon régóta bevált taktika a Fidesz-kormányzat részéről is, hogy lényeges, alapvető módosításokat igénylő változtatásokat az utolsó pillanatban nyújtanak be, amikor már gyakorlatilag vita sem lehet róla, az meg pláne nem lehetséges, hogy a költségvetés ilyen értelmű módosításához bárki további módosító indítványokat tegyen, tehát akkor, amikor gyakorlatilag ténylegesen az érdemi vita lehetőségét vonják meg az ellenzéktől.Ezért tehát mindenképpen elutasítjuk ezt. És itt kell hogy kiegészítésképpen hozzátegyem azt is, hogy ez is a saját bevételeiket fogja csökkenteni az önkormányzatoknak. Azokat a saját bevételeiket, amiket egyébként önök arra szánnának, hogy a köztisztviselői illetményalaptól eltérítést tudjanak adni az önkormányzatok. Ez olyan önellentmondása a kormányzati politikának, ami inkább a cinizmusára világít rá meggyőződésem szerint. Nem beszélve arról, ha még az eltérítésről egy fél mondatot szólhatok, ez a bizottsági ülésen szintén felmerült, hogy a polgármesterek is, mint tudjuk, a köztisztviselői illetményalap kapcsán kapják a fizetésüket. Ez adott esetben rendkívüli bérfeszültségeket is jelenthetne egy-egy településen, hiszen aki főállású polgármester, az a Kttv. alapján kapja a fizetését. Elképzelhető ezek után majd, hogy lesz olyan hivatal, ahol a polgármesterek fizetését egy kisebb alapilletmény alapján számolják, míg egy munkatársét egy nagyobb alapilletmény alapján számolják? Nem gondolom, hogy ez egy jó és igazságos megoldás lenne. Még egy dolgot szeretnék nagyon gyorsan elmondani. Ez pedig az, hogy mindenhol próbáltuk kritizálni a kormányzat azon politikáját, ami szerint látványberuházásokat számolatlanul, sok-sok milliárd forinttal támogat. Egy dolgot engedjenek meg nekem párhuzamba állítani. Képviselőtársam, a jelenlegi elnök úr benyújtott körülbelül 300 olyan módosító indítványt, ami összességében nem igényelne annyi forrást, ami a Városligetre szánt jövő évi 35 milliárd forint. Pedig ez a 300 módosító indítvány mind szükséges, alapvető fejlesztéseket jelent egy-egy kis önkormányzat életében. Tehát lássa, államtitkár úr, ez a probléma, hogy ilyen nagyságrendű különbségek vannak! Míg az egyik kezével a kormányzat számolatlanul és megítélésünk szerint rendkívül felelőtlenül bánik az adófizetők pénzéből bizonyos presztízsberuházások esetén, addig kisebb önkormányzatokkal szemben rendkívül szűkmarkú. Hiszen sajnos mind a 300 módosító indítvány el lett utasítva. Ennek a felülvizsgálatát kérjük azért államtitkár úrtól, illetve a kormányzattól. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Most megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Mi úgy látjuk, hogy a 2017. évi költségvetéssel a legnagyobb probléma az, hogy betonba önti azt az elhibázott gazdaságpolitikát, ami a külföldi multicégek összeszerelő üzemévé tette Magyarországot. Az utóbbi évek költségvetéseinek hatása kiábrándító. A magyar emberek több mint 40 százaléka él a létminimum alatt, ez 2015-ben a lakosság 41,5 százalékát jelentette. Kétmillió adózó keres a létminimum alatt, és közülük több mint 300 ezer azok száma, akiknek a munkajövedelme még a szegénységi küszöböt sem éri el.Ma Magyarországon 8 óra munka szerény megélhetéshez is kevés, a 8 óra munka nem elég ahhoz, hogy a családok ne szenvedjenek hiányt. Nem véletlen, hogy lassan egy teljes generáció dönt a kivándorlás mellett. Azonnali általános béremelésre van szükség. Azt gondoljuk, hogy a béremelés ma valódi beruházás a jövőnkbe. Lázár miniszter úr a közelmúltban több mint 700 milliárd forintos béremelést ígért a jövőre, de ennek nyomait nem látjuk a költségvetésben.Az elhibázott gazdaságpolitika másik következménye, hogy a magyar gazdaság továbbra sem tud a saját lábára állni. Magyarország fiskális alkoholizmusban szenved, a növekedés szinte egyetlen motorját az uniós források jelentik. Erre még a kormánypárti képviselők is rádöbbenhettek a közelmúltban, amikor az európai uniós pénzek elapadása miatt 2016 első negyedévében csökkent a GDP az előző negyedévhez képest. [[21.10]] A külföldi multicégek pedig hiába teljesítenek jól, ha az itt megtermelt profitjuk 80 százalékát hazaviszik, és ezzel csak tovább erősítik a duális gazdaságot. Nyilván a kormánypárti képviselők ezt másképpen látják, jóindulattal azt lehet mondani, hogy ez azért lehet, mert a társadalom egy szűk rétege és a fideszes holdudvar családjai számára tényleg fejlődés mutatkozik, egy szűk réteg anyagilag tényleg jól jár. Valakik hazavitték a több ezer milliárd európai uniós pénzt.Az LMP kötelességének érzi megmutatni a magyar választóknak, hogy létezik másik út, ezért a párt olyan módosító javaslatokat nyújtott be a 2017. évi költségvetéshez, amelyek egy másik gazdaságpolitika alapjait jelentik, amelyek egy teljesen másik Magyarország képét festik fel, egy olyan országét, ahol meg lehet élni a munkából, ahol a külföldi multicégek helyett a magyar kkv-k a stratégiai partnerek, és ahol a leszakadás felzárkózássá alakul. Ezt mintegy 2000 milliárd forintos felelős átrendezéssel tettük meg; felelős azért, mert a kiadások forrásait is teljes mértékben megmutatjuk. Az idei kommunikációs panel szerint ez az adócsökkentés költségvetése. 100 milliárd forinttal csökkenteni egy 17 300 milliárd forint főösszegű költségvetést, nem adócsökkentés, fél százalék; részleges, alig-csökkentgetés a nélkülöző embereknek a legfontosabb alapvető élelmiszerek áfájánál, picinyke emelés a torz gyermekkedvezménynél. Egy egyszerű családnak pár ezer forinttal nőhet a jövedelme, ugyanakkor az állami vezetőknek milliókkal. A kormány úgy beszél adócsökkentésről, hogy ma az állam a felét elviszi egy dolgozó teljes bérköltségének. Minden egy forint bér után egy forintot be kell fizetni az államkasszába. Mi ezzel szemben csökkentenénk a munkára rakódó terheket a többkulcsos adóval a munkából élők 90 százaléka számára. A probléma egyik gyökerét az jelenti, hogy a kormány ragaszkodik a gazdagokat segítő, a szegényeket büntető egykulcsos adóhoz, amit az LMP azonnal többkulcsossá alakítana át, hogy az átlagbér szintjén keresők nettója végre növekedhessen és az elosztás igazságosabb legyen. A minimálbér adómentessé válna, és 0, 12, 24 százalékos kulcsokkal adóznának az egyes jövedelemsávok. A dolgozók ilyen módon történő béremelése azért is szükséges, mert ezzel több embert lehetne itthon tartani, csökkenne a munkaerőhiány, nőne a foglalkoztatás. A béremelés ma a valódi beruházás. Mi a többkulcsos adó bevezetése mellett plusz 200 milliárdot adnánk a közszféra bérrendezésére is. Látjuk és halljuk, hogy a kormány annak a neoliberális elméletnek a foglya, miszerint a béremelés rontja a versenyképességet. Ez megnyilvánul az olyan panelekben, miszerint először a gazdaságot kell rendbe tenni, azután lehet bért emelni, azaz a béremelést a kormány osztogatásnak tartja. A gazdaság nem fog rendbe jönni, ha nem nő a munkaerő termelékenysége, márpedig az nem fog nőni, ha folyamatosan a létminimum szintjére zsákmányolják ki. Ördögi kör, amit meg kell szakítani, a bérek szisztematikus és folyamatos emelésére van szükség. A magyar munkaerő minősége nem tér el a nyugat-európaitól, tehát a termelékenysége is lehetne sokkal magasabb, ehhez azonban szükség lenne olyan erőforrásokra, amivel - csúnya szóval - újratermelheti magát, életkörülményei, egészségi állapota, motivációja, képzettsége emelését lehetővé teszi. Ezt nem biztosítja a nyugat-európaihoz képest hatodannyi bér. Nem hagyhatjuk ugyanakkor szó nélkül a pazarló kiadásokat mi sem. Sokszor már arra sem veszik a fáradozást, hogy titkolózzanak, hanem teljesen nyíltan, már-már büszkén hódolnak a hobbijuknak vagy valósítják meg álmaikat az adófizetők pénzén. Beszélhetnénk itt a stadionépítésekről, a kormány Várba költözéséről, valamint a Liget beépítéséről. Még egy rendkívül drága tételről mindenféleképpen szót kell hogy ejtsek: a kormány jövőre is 100 milliárd forintot tervez elszórni a paksi bővítésre, miközben nincsenek még meg mindig az építkezéshez szükséges engedélyek, ez elfogadhatatlan.Mindezek alapján az LMP szerint a költségvetés nem támogatható. Köszönöm a figyelmet.
Köszönjük. Megkérdezem az előterjesztőt, Banai Péter Benő államtitkár urat, hogy kíván-e most hozzászólni. [[Jelzésre:]] Nem kíván, jelzi államtitkár úr. Most a képviselői felszólalások következnek, elsőként megadom a szót Witzmann Mihály képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A jövő évi költségvetés záróvitájához érkeztünk, és úgy gondolom, hogy a törvényjavaslat jövő heti elfogadása előtt nem árt még egyszer röviden kihangsúlyoznunk a jövő évi büdzsé legfontosabb sarokpontjait. A 2017-es költségvetés valóban biztosítja, bár többen itt az ellenzék soraiból kételkedtek benne, hogy jövőre valóban mindenki léphessen egyet előre, ugyanis a gazdasági növekedésből származó bevételeket ennek a költségvetésnek köszönhetően a családokra, további adócsökkentésekre és az otthonteremtési program folytatására kívánja a kormány fordítani. Örömmel jelenthetjük ki azt is, hogy minden szakterület számára többletforrást biztosít a kormány az idei esztendőhöz képest. Tovább nőhet a kétgyermekesek családi adókedvezménye, 27 százalékról 5 százalékra csökken a tej, a tojás és a baromfihús áfája, folytatódik a pedagógusok, a rendőrök, a katonák életpályaprogramja, és már zajlanak az egyeztetések az egészségügyi, illetőleg a szociális dolgozók bérrendezéséről is. Tekintettel arra, hogy az általános vitát már májusban lefolytattuk, ígyfelszólalásom további részében inkább a törvényjavaslathoz benyújtott legfontosabb módosító indítványokról kívánok beszélni. A Költségvetési bizottság május 31-ei ülésén, a TAB szerepkörében eljárva összegző módosító javaslatot nyújtott be. Az indítvány számos változtatási szándékot megfogalmaz, ezért az idő rövidségére tekintettel csak a legfontosabbakat kívánom kiemelni. Fontosnak tartom hangsúlyozni, hogy a javaslatnak köszönhetően mintegy 3 milliárd forintos új előirányzat jön létre a települési önkormányzatok szociális célú tüzelőanyag-vásárlásához kapcsolódó támogatások érdekében. Lehetővé válik továbbá az önkormányzatok számára, hogy saját forrásaik terhére a központilag érvényesülő illetményalaptól eltérő illetményalapot állapítsanak meg az önkormányzati köztisztviselők számára. Szintén lényeges elem, amely szerint a bírói és ügyészi illetményalap két lépésben, mintegy 5-5 százalékkal emelkedik. Az illetményalap-emelés végrehajtásához szükséges forrás egyébként az ágazati életpályák előirányzatból kerül biztosításra. A 2017. évben kerül megrendezésre 78. alkalommal az Országos Mezőgazdasági és Élelmiszeripari Kiállítás és Vásár, röviden az OMÉK, amelynek előkészületeire indokolt a kiegészítő forrás biztosítása, ennek az összege a javaslat szerint mintegy 200 millió forint. A módosító javaslat az egyes rendvédelmi feladatokat ellátó szervek, hivatásos szolgálati jogviszonyban álló tagjai által igénybe vehető lakhatási támogatások rendszerének bővítéséhez szükséges forrást is megteremti. Ebben az esetben a többletforrás nagysága mintegy 1815 millió forint. Fontosnak tartom hangsúlyozni azt is, hogy az előttünk fekvő javaslat értelmében jövőre a szálláshelyfejlesztések fedezetére is el lesz különítve mintegy 10 milliárd forintos keret. A sűrűn lakott városrészeken, illetve a panelházas területeken kiemelkedő fontosságú, úgynevezett fittparkok létesítésére és a lakosság ilyen célú sportolási lehetőségeinek biztosítására mintegy 3 milliárd forint kerül betervezésre a jövő évi költségvetésben. Az építendő többfunkciós szegedi ifjúsági centrum, szabadidőközpont 2017. évi beruházásához szükséges a korábban betervezett előirányzat megemelése, amelynek nagysága ez esetben mintegy másfél milliárd forint. A magyar filmek nemzetközi sikerének nyomán került be egy újabb módosítás a törvényjavaslatba, amely a Magyar Nemzeti Filmalap Zrt.-n keresztül biztosítható filmgyártási támogatások 2,5 milliárd forintos növelését kívánja megcélozni. Ezzel a módosítással egyébként lehetővé válhat akár a nagyobb költséggel járó, különleges kialakítású, kiállítású magyar filmek elkészítése is. Szintén a kultúra támogatásával összefüggő módosítás a Pesti Magyar Színház kiszámítható működésének biztosítása érdekében tett, 194 millió forintos többletforrásra vonatkozó javaslat. A törvényjavaslat tartalmazza ezenfelül a református egyház 5 beruházásának megvalósításához összességében közel 2 milliárd forintnyi támogatás biztosítását is, amelynek keretében bővítésre kerülhet a budafoki Református Általános Iskola és Gimnázium, a pesterzsébeti Klapka téri altemplom, de befejeződhetnek a Soroksár-újtelepi református imaterem munkálatai is. Továbbá lehetőség nyílik a recski református templom építésére, Csömörön pedig a református templom építésének első üteme kezdődhet meg. Ezenkívül fontos módosítás: az első világháborús emlékművek felújítására további egymilliárd forint fog még rendelkezésre állni a javaslat értelmében. Az előterjesztésben tervezett módosítások között szerepel még a Nemzeti Színház Közhasznú Nonprofit Zrt. működési támogatásának mintegy 400 millió forinttal történő növelése a kiszámítható finanszírozás biztosítása érdekében. [[21.20]] Változtatási szándék látható a hazai kistelepülési lelkészi jövedelempótlék támogatása érdekében is, amely tulajdonképpen 670 millió forintot tesz ki a javaslat alapján.Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy az általam felsorolt módosító javaslatokból is jól látszik, Magyarország Kormánya a költségvetési fegyelem szigorú és maximális betartása mellett felelősségteljesen, de teljes mértékben arra törekszik, hogy a társadalmilag fontos és méltányolható kiadásokra megteremtse a szükséges forrásokat. Úgy vélem, hogy a jövő évi költségvetés kellő alapossággal került megtervezésre, és stabilitást, valamint kiszámíthatóságot jelent a magyar emberek számára. Ezért kérem önöket, hogy szavazataikkal támogassák a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló törvény elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a nemzetiségi bizottság által felkért szószóló felszólalására kerül sor. Megadom a szót Ritter Imre német nemzetiségi szószóló úrnak. Öné a szó, szószóló úr.
Danke schön! Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a 2017. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslat nemzetiségi igényeket érintő részeivel kapcsolatosan.Több mint másfél évvel ezelőtt a 2013. évi központi költségvetés zárszámadásánál azzal kezdtem a hozzászólásomat, hogy ennek az első nemzetiségi parlamenti hozzászólásnak már több mint 20 évvel korábban kellett volna megtörténnie itt, a magyar parlamentben, így közel két évtized mulasztását kell minden szempontból minél hamarabb felszámoljuk. Majd ezt követően hosszú perceken keresztül lehetett és kellett sorolni, hogy a Magyarországon élő nemzetiségek évtizedekig milyen méltatlan állapotban voltak kénytelenek élni és működni. Ugyanakkor már voltak reménykeltő, pozitív változások. Egyrészt: a 2013. év nemzetiségi szempontból kétségkívül legnagyobb jelentőségű és pozitív változása volt, hogy a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott nemzetiségi köznevelési intézmények esetében jelentősen megemelkedett és normatívvá vált a támogatás. Másrészt: a 2014. évi parlamenti választással a 13 magyarországi nemzetiség részére biztosítva lett a parlamenti képviselet, amely sosemvolt, új lehetőségeket nyitott meg számunkra. A parlamenti képviselet első komoly eredménye lett, hogy a 2015. évi központi költségvetési törvénynél áttörést tudtunk elérni azzal, hogy a már hosszú évek óta változatlan, kevesebb mint 4 milliárd forint nemzetiségi támogatás kerek 2 milliárd forinttal, több mint 50 százalékkal nőtt. Alig fél évvel később a 2016. évi központi költségvetési törvényben újból jelentős, 2 milliárd 63,4 millió forint emelést kapott a Magyarországon élő 13 nemzetiség. A mai összegző módosító javaslatokkal pedig a 2016. évi központi költségvetési törvényben 400 millió, a 2017-es központi költségvetési javaslatban pedig 678,1 millió forint, azaz összesen 1 milliárd 78,1 millió forint támogatásemelés elfogadását kérjük önöktől. Mindezen túl rendkívül örömteli, régóta várt, jelentős változások után azt gondoljuk, hogy ez egy olyan pillanat, amikor minden, továbbra is kétségtelenül meglévő gondot, feladatot, feszültséget félretéve, fenntartás nélkül köszönetet kell mondani. A három év együttes hatásaként a kevesebb mint 4 milliárd forint nemzetiségi támogatás több mint 9,1 milliárd forintra emelkedik, amellyel szinte minden nemzetiségi területen lényeges, érdemi javulást tudunk elérni. Túlzás nélkül mondható, hogy ez egy olyan léptékű pozitív változás, amelyre a mindenkori magyar politikában a Magyarországon élő nemzetiségekkel kapcsolatban az elmúlt száz évben nem volt példa.Hadd idézzem Baranya megye egyik prominens, többnyire igen kritikus német lakosának, Schmidt Zoltánnak a szavait, aki, amikor telefonbeszélgetésünk során megtudta, hogy a parlamenti felszólalásomra készülök, akkor azt mondta: „Du muss es unbedingt an Ihnen bedanken! Feltétlenül köszönd meg nekik!” Bárkivel beszélek az embereink közül itt Branauban, azaz Baranyában, mindenki azt mondja, hogy vagy a nemzetiségi civil szervezeteken keresztül, vagy a helyi vagy országos nemzetiségi önkormányzaton keresztül, vagy az egyedi döntésű nemzetiségi kiegészítő támogatásnál, vagy a beruházási, felújítási, pályázati önrésznél, vagy a nemzetiségi intézmények támogatásán keresztül, de valahol mindenki érzi, hogy nemzetiségi szinten végre valami érdemben megmozdult, van értelme csinálni, dolgozni. Ezért mondom: „Feltétlenül köszönd meg nekik!” - hangsúlyozta ki végül még egyszer. Nos, hölgyeim és uraim, ezúton készséggel teszek eleget a felszólításnak. A baranyai Schmidt Zoltán és a Magyarországon élő 13 nemzetiséghez tartozó, több százezer magyar állampolgár nemzetiségi társunk nevében örömmel mondok, mondunk mindezért köszönetet önöknek. Mindezek alapján a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében tisztelettel kérem önöket, hogy az elmúlt két évhez hasonlóan egységesen támogassák a Magyarországon élő nemzetiségek módosító javaslatát, és kérjük a módosított 2017. évi központi költségvetési törvényjavaslat szíves elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak! Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most megadom a szót Szakács László képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Ennyi dicsérő szó után sajnos muszáj megtörnöm a sort, mi kritikai éllel fogunk és én magam is kritikai éllel fogok szólni. [[Közbeszólások a Fidesz soraiban.]] De muszáj, mert mi másban hiszünk. Ezért is muszáj elmondani, hogy mindenki léphet egyet előre, de azért lássuk be, hogy nem mindenki ugyanakkorát léphet előre, van, aki jó pár tízezer forintot akár havonta, és lesz, aki pár száz forintot havonta. Azt mondják, a tej, a tojás és a baromfihús áfája csökkenni fog. Csak azé a tejé nem, amelyiket lehet kapni a boltban, tehát annak a tejnek nem fog csökkenni az áfája. Ez egyébként alapvetően nem a költségvetés problémája, hanem a lobbiérdekek becsatornázásának a problémája, de igazából én úgy gondolom, hogy ezt persze önöknek kell megoldani. Fölírtam magamnak a vitában egy-két olyan kifejezést, ami, mondjuk így, az embert arra indítja, hogy elgondolkozzunk azon, hogy vajon ugyanarról az országról beszélünk-e: pezsgő ingatlanpiac, rohamléptekben fejlődő lakásépítés, kedvező munkaerőpiaci trendek. És álljunk meg ennél a háromnál! A lakásépítésről. Korábban a vita során már elmondtam - és ez összefügg persze a kedvező munkaerőpiaci trendekkel is -, én úgy gondolom, hogy a költségvetés értékválasztásainak pontosan erre kellene fókuszálni. Önök fiskális alapon, a monetáris és a fiskális politikát motorként használva a költségvetésben - ez ki fog fulladni később, ebben minden szakértő egyetért - egy olyan pályára állították a költségvetést, ahol egyébként végtelen dicséretes módon meg tudják tartani a költségvetési hiány összegét, legalábbis GDP-arányosan. De itt kérdeztük mi azt meg: na de miért? Na de kinek? Hiszen a kedvező munkaerőpiaci trendek nem úgy alakulnak ám, ahogyan azt a statisztikában önök mutatják, és én emlékszem, amikor a vitában azt mondtam, hogy Magyarországon nincsenek már szakemberek, a mi szakembereink már nem Magyarországon dolgoznak, és ezért önök nem tesznek semmit. Erre államtitkár úr azzal reagált, hogy milyen dicséretes és jó helyzet az, hogy ma Magyarországon munkaerőpiaci hiány van. Én arra is emlékszem, hogy akkor azon gondolkoztam, de nem mondtam ki hangosan, hogy Jézus, Máriám, hát nem erről van szó! Nem arról van szó, hogy Magyarországon a kiváló konjunktúra miatt, az állandó fejlesztések miatt és azért, merthogy az idetelepülő külföldi és a megerősödő magyarországi vállalkozások állandó igénye miatt nem tudja kielégíteni, mondjuk, sem a magyar szakképzés, sem pedig a magyar népesség azt a munkaerőpiaci igényt, amit ők támasztanak. Nem erről van szó! Tisztelt Képviselőtársaim! Arról van szó, hogy a magyar munkavállalók egy jobb élet reményében elmennek nyugat-európai országokba Ausztriától egészen Angliáig, mert az ottani minimálbér is a többszöröse annak, amit ma Magyarországon meg tudnak keresni. [[21.30]] Hogyha államtitkár úr is megkérdezi akár, mondjuk, a magyar gazdaság motorjának és stabil alapjának számító autógyártókat, hogy akár a Mercedes, a Suzuki, az Opel tud-e annyi embert alkalmazni, tudnak-e annyi megrendelésnek eleget tenni, amennyinek szeretnének vagy éppen amennyire leszerződtek, mert van-e annyi szakember ma Magyarországon, akkor azt fogják mondani, hogy nem. Mai hír az, hogy a kereskedelmi ágazatban nem lehet kiadni a szabadságokat, mert különben akkor nem lesznek a boltokban emberek, akik feltöltik a polcokat vagy éppen akiknél a kasszában ki lehet fizetni azt, amit megvásároltunk. Nem lehet kiadni a szabadságokat azért, mert nem lesz annyi ember, nincs annyi ember a munkaerőpiacon. Úgy gondolom, hogy ez nagyon sok minden, csak nem kedvező munkaerőpiaci trend. Az elvándorlás és a bérhelyzet tekintetében muszáj egyenes párhuzamot vonni. Azért mennek el az emberek, hogy egy jobb élet reményében külföldön megleljék a számításukat, többet keressenek, és sajnos utána pedig ottmaradnak. Mintegy 500 ezer honfitársunk ezt választotta, és ha a lakásépítésről, illetve a pezsgő ingatlanpiacról beszélgetünk, akkor ugyancsak azt tudom mondani, tisztelt államtitkár úr, hogy 21 szakma kell ahhoz, hogy lakásokat lehessen építeni ma Magyarországon, ebből ma 17 hiányszakma. Ez nem azért van, mert Magyarországon olyan átkozottul sok új ingatlan épülne, nem, azt a keveset sem tudják magyarokkal megépíttetni.A pezsgő ingatlanpiac - ezt Dél-Magyarországon soha senkinek ne mondja el, legyen kedves. A pezsgő ingatlanpiac azokban a városokban, ahol 30 lakásos tízemeletesekben háromban laknak, a többivel meg történik, ami történik, mert mások is egy jobb élet reményében elmentek onnan és ráfordították az ajtóra a kulcsot, ők nem léphetnek már egyet előre, ők elmentek innen, és valószínűleg a visszatérés szándéka nélkül.Én azt gondolom, hogy minden egyes kormánypárti felszólaló ki tud mazsolázni ebből a rengeteg tételből annyi olyan 3 milliárdtól 200 millió forintig terjedő tételt, amelyeket hallottunk Witzmann képviselőtársamtól, egészen jó termelési értekezleteket lehet ebből tartani, viszont én úgy gondolom, hogy itt folyamatokat kell nézni. A folyamatok pedig azok, hogy az ország most már nem két részre szakadt, hanem három-négy élhető városban: Győrött, Budapesten, Kecskeméten, Debrecenben láthatóak azok a folyamatok, amelyekről önök beszélnek, viszont az ország nagyobbik része nem itt él.Az országnak a nagyobbik része ott él, ahová hétvégente két busz jár, ahol elérhetetlen az egészségügyi szolgáltatás, ahol a gyerekeket azért nehéz iskolába vinni, mert nem tudják, hogy hová lehet még vinni iskolába a gyerekeket, ahol kiszámíthatatlan a közigazgatás, ahol olyan helyzetek vannak, amikor sajnos már nem lehet megbízni abban, hogy ha valaki bemegy egy hivatalba, akkor ott az ő problémáját meg fogják oldani.Ha egy ilyen országban a költségvetési fegyelem az elsődlegesen fontos, akkor én úgy gondolom, hogy nem reflektál sem a költségvetés, sem pedig a kormányzó párt azokra a társadalmi problémákra, amelyekre, úgy gondolom, hogy egy kormányzó pártnak kellene: ilyen az elvándorlás, ilyen a közbizalom, ilyen az élhető vidék, és ilyen egy pezsgő és nyugodt társadalom. Ezekről ma Magyarországon nem beszélhetünk, egy leromló vidékről, leromló közszolgáltatásokról beszélhetünk, elnéptelenedő falvakról beszélhetünk, és egy közbizalom nélküli helyzetről beszélhetünk, erre kellene reagálni egy költségvetésben, nem pedig a hiánycélra. Kósa Lajos, amikor mi voltunk kormányon, folyton azt mondta, hogy a hiánycél nem nemzeti eszköz, illetve nem egy nemzet által kitűzött olyan cél, amit mindenképpen meg kell valósítani. Hát aztán, úgy látszik, hogy mégiscsak az, mert ez maradt önöknek, a többivel nem tudnak elbánni, én azt látom. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Most megadom a szót Witzmann Mihály képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Mivel Szakács képviselőtársam megszólított, így a Költségvetési bizottság után itt a parlamentben is tudjuk folytatni a valószínűleg nem közös nevezőn folytatott vitánkat egymással a magyar költségvetés és a magyar gazdaság helyzetével kapcsolatban.Arra a kérdésre vagy arra az idézetre, hogy ugyanabban az országban élünk-e, ezen én is el szoktam gondolkodni, amikor a szocialista érveléseket hallom, tisztelt képviselőtársaim, mert valóban úgy tűnik sokszor, hogy nem ugyanabban az országban élünk. Hogyha csak a makrogazdasági mutatók alakulását nézzük, mondjuk, az államháztartási hiányt tekintve, akkor azt gondolom, hogy pontosan a szocialistáknak kellene mértéktartóbbnak és sokkal szerényebbnek lenniük, hiszen ők voltak azok, akik miatt annak idején az Európai Unió kötelezettségszegési eljárást indított velünk szemben, egyetlenegy évben sem sikerült, kedves képviselőtársam, a 3 százalék alatti hiánycélt tartani. 2010 óta ennek a kormánynak, a Fidesz-KDNP-kormánynak minden évben sikerült. Aztán hogyha a foglalkoztatást nézzük mint nagyon fontos makrogazdasági mutatót, én tudom, hogy ez zavarja a szocialistákat, de akkor azért menjünk végig ezeken. A foglalkoztatás tekintetében 3,7 millióról több mint 4,2 millióra bővült a foglalkoztatás. [[Dr. Szakács László: Ezer ember nyírja a füvet nálunk!]] Én örülök, hogy a szocialisták padsoraiban is örülnek ennek, de bizonyára emlékeznek arra is, hogy a munkanélküliség az ő kormányzásuk idejében közel 12 százalék is volt. Ez most olyan 5,8-5,9 százalékos. Tehát azért azt gondolom, hogy a számok tényleg makacs dolgok, amelyekkel nem érdemes nagyon vitatkozni. Azután hogyha az államadósság alakulását nézzük, amire sokat hivatkozott az előbb képviselő úr, 2002-ben, amikor az Orbán-kormány átadta a stafétabotot a szocialista kormányoknak, akkor, ha jól emlékszem, 52 százalék volt a GDP-arányos államadósság, ezt sikerült önöknek feltornászni nyolcéves kormányzás után 83-84 százalékosra. Aztán most azt láthatjuk, hogy ez is folyamatosan csökkenő tendenciát mutat, és 2017-re 73-74 százalékra prognosztizálja a kormány, vagy talán még kevesebbre is ennek az arányát.Ha az inflációt nézzük, akkor ismét azt gondolom, hogy nincs nagyon miről beszélni, mert rekordalacsony infláció van most már évek óta Magyarországon, tehát gyakorlatilag nulla százalék környékén van az infláció. A gazdasági növekedés esetében pedig ismét azt gondolom, hogy még ha most az utóbbi hónapok adatai alapján sokszor fel is szólalnak, hogy lassú Magyarországon a gazdaság, én azt gondolom, hogy még mindig pozitív ennek az egyenlege, szemben azzal, hogy például, ha jól emlékszem, a Gyurcsány-Bajnai-kormányok idején mínusz 7 százalék volt a gazdaság bővülése. Hogyha most 2 százalékot veszünk vagy 3-at, de vegyünk csak 2-t, az pontosan 9 százalékkal nagyobb, mint a szocialista kormányok idejében volt. Én azt gondolom, hogy ennek azért örülhetnénk. És igen, elégedettek vagyunk vele? Én azt gondolom, hogy nem vagyunk vele elégedettek, mindannyian azt szeretnénk, hogyha még nagyobb lenne ez a gazdasági bővülés, de azért, még egyszer mondom, a mínusz 7 százalékhoz képest mégiscsak szignifikáns a különbség.Hogyha a többi adatot hozzáveszem a teljesség igénye nélkül, a kiskereskedelmi forgalom harminc-egynéhány hónapja folyamatosan növekszik Magyarországon, az ipari termelés bővül, az export bővül. Tehát azt gondolom, hogy mind a folyó fizetési mérlegben, mind a külkereskedelmi mérlegben az ország egyértelműen jobban teljesít, mint ezt annak idején tette.És hogy konkrétan mit jelent a „mindenki tehet egy lépést előre”, én ezt a saját választókörzetemre szeretném lefordítani, hogy a konkrét számok és a konkrét tények talaján álljunk meg ebben a tekintetben. A személyi jövedelemadó 16 százalékról 15 százalékra való csökkentése, az 1 százalékos csökkentés konkrétan a Somogy 4-es választókörzetben éves szinten 1,1 milliárd forintot jelent az ottani adófizetőknek, ez Siófokon, a választókörzet székhelyén 350 millió forintot tud hagyni a siófoki adófizetők zsebében. Több száz millió forintot hagy szintén a térségben az előbb említett tojás, baromfi és tej áfájának a csökkentése. Azt gondolom, fontos megemlíteni csupán példaként, ezt nem volt időm itt kijegyzetelni, úgyhogy a gépemből fogom mondani önnek, hogy a mi választókerületünkben, a Somogy 4-es választókörzetben tulajdonképpen a kétgyermekes családok esetében 134 millió forint/év ebben az esetben az áfacsökkentés hatása, a Siófokon élő kétgyermekes családok esetében ez körülbelül 40 millió forint/év megtakarítást eredményez. Az internet áfájának csökkentése csak Siófokon 45-50 millió forint csökkentést jelent, még hogyha ilyen mulatságos is Harangozó képviselőtársamnak, ha gyakrabban járna ott, bár mostanában sokszor látogat hozzánk, ennek nagyon örülök, talán már GPS nélkül is sikerül odatalálni [[Dr. Szakács László: Miért személyeskedik?]] , így ez a 45-50 millió forint, azt gondolom, hogy nem elhanyagolható. A térségben ez 140 millió forintos spórolást tesz lehetővé. Tehát azt gondolom, hogyha a családi adókedvezményeket nézzük, szintén térségre lebontva, az adókedvezmény emelkedése révén a választókörzetemben élő kétgyermekes családok esetében körülbelül 100 millió forintos éves pluszbevételre lehet számítani, a siófoki kétgyermekes családok esetében ez közel 30 millió forintos pluszjövedelmet jelent. [[21.40]] Tehát ha arról beszélünk, hogy ez a szegényeknek vagy a gazdagoknak jelent-e előrelépést, egyáltalán ha arról beszélünk, amit sokszor önök megkérdőjeleznek, hogy ez jelent-e előrelépést valójában, akkor azt gondolom, hogy ezek a számok egyértelműen igazolják, hogy igen. Bárcsak tették volna ezt 2002-2010 között is! Sajnos nem így volt. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Megkérdezem képviselőtársaimat, kíván-e valaki hozzászólni a vitához. [[Jelentkezésre:]] De látok jelentkezőt, igen. Szakács László képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Annyit szerettem volna csak elmondani, akkor lehet, hogy van egy ötödik élhető város, én ezt nem tudom. De, tudja, tisztelt képviselőtársam, ott, ahonnan mi jövünk, Dél-Magyarországról, ahol nincs akkora turizmus, hogy mondjuk, egy egész várost vagy éppen annak az egész környezetét eltartsa, ott sokkal kevesebbet spórolnak az interneten, sokkal kevesebbet spórolnak a napi bevásárláson. Néha ott még azzal is szoktunk viccelni, hogy nagyon érdekes a vasárnapi boltzár, mert igazából lassan most már hétköznap sem nagyon járnak boltba az emberek, nemhogy vasárnap. A foglalkoztatás bővülése igaz. A mi városunkban, Komlón akkor, amikor a szocialista kormányzás volt, nagyon nehéz volt 160 közmunkást találni akkor, amikor ilyen pályázatot adtunk be. Ma 1067 van úgy, hogy közben a város lakossága 8000 fővel csökkent. Ennyivel csökkentek a kilátásaik, a munkalehetőségeik és az ott maradás lehetőségei ezeknek az embereknek, pedig csak 100 kilométerre van Siófoktól. Köszönöm a figyelmet. [[Harangozó Gábor István tapsol.]]
Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki hozzászólni. [[Nincs jelzés.]] Nem látok jelentkezőt, így a vitát lezárom. Megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy mindenekelőtt megköszönjem önöknek azt az alapos munkát, amelyet a 2017. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslat elfogadása érdekében végeztek. A költségvetés tartalmát illetően a törvényjavaslat expozéját kell idézzem. Magyarország jövő évi költségvetésének összeállításakor a kormány legfontosabb szempontja az volt, és ez az expozéban elhangzott, hogy az biztonságot és előrelépést nyújtson a családok számára, ugyanakkor támogassa a kiegyensúlyozott gazdasági növekedést, javítsa a versenyképességet, az államadósság további csökkentését a GDP-arányos költségvetési hiány 3 százalék alatt tartása mellett.A hiány szempontjából itt egy érdekes vita körvonalazódott. Én ellentmondást véltem fölfedezni Szakács képviselő úr hozzászólásában, hiszen egyszerre kritizálta a strukturális egyenleg magas szintjét, majd azt el is mondta, hogy nem a hiánycélra kellene reagálni. Én azt gondolom, hogy a jövő évi költségvetés strukturális egyenlege e tekintetben egy úgymond fölvállalható kérdést fogalmaz meg: vajon célszerű-e a strukturális egyenleget 1,7 százalékon vagy 1,5 százalékon tartani a kormány által számított 2,1 százalékhoz képest? Ismétlem, azt gondolom, ez azért egy jó vita, pláne annak tükrében, hogy emlékezünk olyan költségvetésekre Magyarországon az előző étvizedből, amikor az abszolút hiány 9 százalék környékén volt; vagy ez a vita nemzetközi szinten is fölvállalható, amikor például Franciaország jövő évi költségvetési hiányára az Európai Bizottság 3 százaléknál nagyobb hiányt prognosztizál.Ami a képviselő úr által említett fiskális motorokat illeti, illetőleg a növekedés és a foglalkoztatás úgymond költségvetési hajtóerejét, azért azt látnunk kell, hogy az elmúlt évtizedben, amikor a költségvetési hiány igen magas volt, bizony a foglalkoztatottak száma nem növekedett, stagnált, és ebben a helyzetben nemcsak hogy a foglalkoztatottak számánál nem láttunk érdemi előrelépést, hanem gyakorlatilag reálkonvergencia sem nagyon volt. Ebből a szempontból nézve az elmúlt évek folyamata, illetőleg a 2017. évi költségvetés azért mégiscsak azt bizonyítja, hogy a növekedést nem az elszálló hiány eredményezi, a növekedést nem az eredményezi, hogy most hirtelen találtunk uniós forrásokat, amelyek 2004-től nem álltak volna Magyarország rendelkezésére, és a foglalkoztatottak jelentős növekedését nem az eredményezi, hogy egyik évről a másikra mennyi költségvetési pluszforrást pumpál a kormány a gazdaságba.Természetesen a fiskális politikának érdemi hatása van a foglalkoztatottak alakulására is, de ha megnézünk egy idősort, akkor azt láthatjuk, hogy igen, a költségvetéstől független lépések vagy a költségvetéssel összefüggésben lévő, de nem közvetlen költségvetési támogatási lépések eredményezték azt, hogy a foglalkoztatottak száma jelentősen bővül, és igen, most már számos ágazatban és számos régióban azzal az úgymond pozitív problémával kell szembenéznünk, hogy sok esetben, sok helyen kevés a szakképzett munkaerő. Ezekre a problémákra is a jövő évi költségvetés választ kíván adni a szakképzési rendszer megerősítésével, pluszforrások biztosításával. Mindennek az a célja, hogy a szakképzett munkaerő rendelkezésre álljon.A 2017. évi költségvetési törvényjavaslat tehát a családok megerősítését, az adóterheik csökkentését, az otthonteremtést és nem utolsósorban a gazdaságfejlesztést tekinti legfontosabb céljának. Ennek megfelelően a törvényjavaslatból az alábbiakat tartom kiemelendőnek.Amint az elhangzott, 2017. január 1-jétől 5 százalékra csökken a legfontosabb élelmiszereken belül a friss tejre, a baromfira, a tojásra vonatkozó áfa, folytatva a sertéshús esetében már 2016-ban elkezdett áfacsökkentést. Itt a nyugdíjasok kérdését külön ki kell emeljem, hiszen a nyugdíjak reálértékének megőrzése mellett tudni kell azt, hogy a nyugdíjasok fogyasztói kosarában az alapvető élelmiszerek nagyobb részt képviselnek, mint egy átlagos család fogyasztói kosarában. Így amikor a nyugdíjak értékét értékeljük, nem feledkezhetünk el arról, hogy az említett termékek jelentős súlyt képviselnek az említett fogyasztói kosárban. Emellett szintén csökken a lakosság adóterhei közül az éttermi szolgáltatások áfája és az internet-hozzáférésre vonatkozó áfakulcs.Jövőre 211 milliárd forint szolgálja az elmúlt évtizedek legnagyobb otthonteremtési programját, ami nemcsak gazdasági növekedést ösztönöz, hanem hosszabb távon hozzájárul a kedvezőtlen demográfiai folyamatok megállításához és megfordításához, illetve a szakképzett munkaerő itthon tartásához.Azt már csak zárójelben jegyzem meg, hogy abban bízom, hogy talán ez az otthonteremtési program is hozzájárul ahhoz, hogy többen úgy döntenek, hazatérnek Magyarországra külföldről. Azt gondolom, egy nagyon jelentős támogatás mindenki számára az említett otthonteremtési program.Az szja kulcsa 15 százalékos marad. Itt azokra a fölvetésekre reagálnék, amelyek szerint az szja rendszere igazságtalan. Én azt gondolom, hogy egy arányos adókulcsról van szó, amely azt üzeni, hogy megéri többet dolgozni, hiszen a többletjövedelem nem kerül egy progresszív kulccsal elvonásra; megéri gyermeket vállalni, hiszen mindazok, akik dolgoznak és gyermekeket nevelnek, érdemi adókedvezményt érvényesíthetnek, amelynek összege a kétgyerekesek tekintetében tovább bővül. Lehet ezt az adórendszert kritizálni, de ez az adórendszer is jelentős szerepet vállalt abban, hogy most a gazdaság növekedéséről, a foglalkoztatottak számának magasabb, történelmi szinten rekordmagasságú szintjéről beszélhetünk.Az oktatásról sok szó volt. A jövő évi költségvetési javaslat mind a köznevelés, mind a felsőoktatás területén többletforrásokat irányoz elő. A fegyveres és rendvédelmi életpályamodell folytatódik. Az állami tisztviselők életpályamodellje folytatódik azzal, hogy nemcsak a járásokban, hanem a megyei kormányhivataloknál is megvalósul a béremelés. A Nemzeti Adó- és Vámhivatal dolgozóinál is egy új, háromlépcsős életpálya indult. Bérfejlesztésben részesülnek továbbá az egészségügyben, a szociális szférában és a kulturális ágazatban dolgozók.Nem tudok egyetérteni vele, és a számok alapján cáfolnom kell Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak azon fölvetését, amely szerint a gazdaságpolitika a bérek alacsonyan tartására irányul. Mind 2015-ben, mind a 2016. évi várható számok alapján, mind 2017-ben azt látjuk, hogy nemzetgazdasági szinten a reálbérek a gazdasági növekedést jóval meghaladó mértékben növekednek, vagyis a gazdasági növekedés pozitív hatásait a foglalkoztatottak nemcsak arányosan, a növekedés százalékában, hanem annál nagyobb mértékben érzékelhetik.Összességében megállapítható, hogy a jövő évi költségvetés minden szakterület számára többletforrást juttat.A beruházásokra rendkívül jelentős források állnak rendelkezésre, az uniós pénzek mellett kizárólag hazai forrásból mintegy 1600 milliárd forintot kíván a kormány fordítani számos fejlesztés finanszírozására.Ezen fejlesztéseken belül a kritikával illetett Városliget-programnál el kell mondjam azt, hogy egy komplex, új beruházás valósulhat meg, új múzeumokkal, az egykori Vidámpark területére tervezett korszerű bemutatókomplexummal és egy világszínvonalú, összetett, családbarát, kulturális szabadidőpark létrehozásával. Emellett Budapesten az Iparművészeti Múzeum és a Magyar Állami Operaház főépülete is megújulhat. [[21.50]] Én azt gondolom, hogy ez szerepet játszhat abban, hogy a hazai turizmus erősödjön, sokan hazai célpontokat választanak a külföldre menetel mellett. Ilyen szempontból ez is a gazdaság élénkítését és a foglalkoztatottság bővítését is célozhatja. Tisztelt Országgyűlés! Az eredeti javaslat - ahogyan az a vitában elhangzott - számos ponton módosult. Engedjék meg, hogy ezen belül kitérjek egy tételre. Nevezetesen, a köznevelési feladatok tekintetében a kormány által eredetileg javasolt 170 milliárd forintnál nagyobb többlet mellett, a köznevelési törvény tervezett módosításával összhangban 55 milliárd forint kerül átcsoportosításra a helyi önkormányzatoktól az állami köznevelési intézményrendszerhez. Hangsúlyoznom kell, hogy a feladat is változik, és ezzel párhuzamban célszerű a finanszírozást módosítani. A vitában elhangzott egy konkrét fölvetés Hévíz városát illetően. A jegyző asszonynak felhívom a figyelmét arra, hogy ismétlem, a feladatváltozással együtt jár a pénzek mozgása, és ha Hévíz városát ez a szolidaritási hozzájárulással érinti, az azt jelenti, hogy Hévíz városa magas adóerő-képességgel bír, vagyis az ő teherviselő képessége lehetővé teszi azt, hogy az állami feladatrendszer változásához erőforrásainak tükrében tudjon hozzájárulást vállalni.Elhangzott, hogy számos terület az országgyűlési vita folyamán többletforrásból részesülhet. Én azt gondolom, hogy ezek a többletforrások a többletfedezet rendelkezésre állása mellett valósulhatnak meg. Így a jövő évi költségvetési törvényjavaslat úgy jelenthet előrelépést minden család számára, hogy mellette megmarad az államadósság csökkentése és a fegyelmezett államháztartási gazdálkodás. Mindezek figyelembevételével javaslom elfogadásra az Országgyűlés részére a benyújtott törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Az összegző módosító javaslatról történő döntésre várhatóan a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik az energetikai tárgyú törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10523. számon, az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor 15 perces időkeretben. Megadom a szót Hadházy Sándornak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezúton tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. május 26-án tárgyalta meg a T/10523. számú, energetikai tárgyú törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 34 igen szavazattal, tehát egyhangú döntés mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be.Amint az már ismert önök előtt, az Európai Bizottság az Európai Unió harmadik energiacsomagja átültetésével összefüggésben kötelezettségszegési eljárást indított Magyarország ellen, tehát a javaslat célja a szükséges törvényi szintű módosítások megvalósítása.Elmondhatom, hogy a bizottsági ülésen a törvényjavaslattal kapcsolatban szakmai vita nem alakult ki. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Gazdasági bizottság 13 pontos technikai jellegű indítványát, valamint a Törvényalkotási bizottság pontosításait foglalja magában. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, támogassák az előterjesztést! Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megkérdezem Aradszki András államtitkár urat, kíván-e most hozzászólni. [[Jelzésre:]] Nem kíván. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót, így most képviselői felszólalások következnének, ha lennének, de nem látok ilyet. Ezért megkérdezem, hogy valaki azért kíván-e hozzászólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Nem látok ilyet. Így a vitát le is zárom, és megkérdezem újból államtitkár urat, kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselők! Való igaz, hogy ez a törvényjavaslat energetikai tárgyú jogharmonizációs szabályokat tartalmaz, és csak azért kértem szót, hogy megköszönjem a viták során azt a támogatást, amit a frakcióktól kaptunk a törvényjavaslat elfogadásával kapcsolatban. Külön fel szeretném hívni a figyelmet, hogy a Magyar Energia- és Közműszolgáltatási Hivatal jogállásáról szóló törvény módosítása is benne van ebben a javaslatban, és ezek a rendelkezések sarkalatosnak minősülnek. Ezért kérem azt, hogy a frakciók erősítsék meg a holnapi nap folyamán szavazatukkal azt a korábban kifejtett szándékukat, hogy a kétharmados szakaszokat is támogatni tudják a törvényjavaslat elfogadásakor.Úgy gondolom, hogy ezzel megint teszünk egy komoly lépést előre, hogy a harmadik energiacsomag adaptálása megfelelő módon valósuljon meg Magyarországon, és ezzel szolgáljuk a jogszerű működését, a még jogszerűbb működését a magyar energiaellátásnak, az energiabiztonságnak és a lakosság ellátásának biztonságát. Úgyhogy köszönöm az eddigi támogatásukat, és arra kérem önöket, hogy a holnapi nap folyamán a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10718. számon, az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vas Imrének, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. június 2-án megtárgyalta a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény módosításáról szóló T/10718. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 26 igen szavazattal, 2 nem szavazat mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat a Gazdasági bizottság kétpontos módosító javaslatát tartalmazza. Tekintettel arra, hogy a váli Ürményi-kastély, illetve az azt alkotó ingatlanok a magyar állam általi megvásárlásával állami tulajdonba kerülnek, valamint hogy ezen műemlék ingatlan is szerepel a nemzeti kastélyprogramban, indokolt a törvény mellékletének ezzel az ingatlannal történő kiegészítése. Az állami tulajdonszerzés ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésének várható időpontja miatt pedig indokolt a hatályba léptető rendelkezés módosítása is.A módosító javaslat továbbá a törvényjavaslat I. mellékletének 1. pontjában foglalt táblázatot Csongrád megye cím alatt új sorokkal kiegészíteni javasolja. A műemlékvédelem alatt álló I. kategóriás nagymágocsi és a II. kategóriás derekegyházi kastélyok Csongrád megye legjelentősebb, kizárólagosan állami tulajdonban lévő műemlék együttesei közé tartoznak, amelyek méltó turisztikai és kulturális hasznosítása, valamint a műemléki felújítása nemzetgazdasági érdek.Annak érdekében, hogy a nemzeti kastélyprogram és a nemzeti várprogram kormány által elfogadott helyszíneire EU-forrás biztosítható legyen, szükséges a nemzeti vagyonról szóló törvényjavaslat elfogadása, illetve a fentiek szerinti kiegészítése. Az ötpárti egyeztetésen is elhangzottakra tekintettel kérem ellenzéki képviselőtársaimat is, hogy támogassák a sarkalatos törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Fónagy államtitkár úré a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat legfőbb célja - mint ahogy a bizottsági előadó is hangsúlyozta - a nemzeti vagyonról szóló törvényben a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonnak minősülő műemlékek és műemlék együttesek kiegészítése a kormány által elfogadott nemzeti kastélyprogram és a nemzeti várprogram azon helyszíneinek beemelésével, amelyek jelenleg még nem tartoznak a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű műemlékek körébe. [[22.00]] A törvényjavaslat szövegpontosításokat is tartalmaz, valamint a mellékletben töröljük az épületegyüttesek művelési ággal meghatározott azon alkotórészeit, amelyek tételes részletezése nem bír jelentőséggel, ezt egyébként a parlamenti vita alapján tettük és tesszük meg. A benyújtott bizottsági, illetve összegző módosító javaslat alapján a törvényjavaslat melléklete kiegészül a Csongrád megye legjelentősebb, állami tulajdonban lévő műemlék együttesei közé tartozó nagymágocsi és derekegyházi Károlyi-kastélyokkal, valamint a váli Ürményi-kastélyegyüttessel. A módosító javaslat az érintett kastélyoknak a nemzeti vagyon körében való tartása, azok méltó turisztikai és kulturális hasznosítása, valamint műemléki felújítása nemzetgazdasági érdek. A váli Ürményi-kastélyegyüttes a nemzeti kastélyprogramba történő bevonására figyelemmel rövid időn belül állami tulajdonba kerül, ezért támogatom a bizottsági előadó képviselőtársam azon javaslatát, amely szerint az állami tulajdonszerzés ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésének várható időpontja, időigénye miatt indokolt a hatályba léptető rendelkezések módosítása. A törvényjavaslat vitájának lezárásaként köszönöm a vitában közreműködő képviselőtársaim, a Gazdasági bizottság és a Törvényalkotási bizottság tevékeny közreműködését. Tisztelt Országgyűlés! Mindezek alapján arra kérem az Országgyűlést, hogy az összegző módosító javaslatot és a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót, így most képviselői hozzászólások következhetnek. Megadom a szót Vantara Gyula képviselő úrnak, és egyelőre elköszönök önöktől.
Köszönöm a szót, elnök úr, és jó pihenést kívánok. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitáját ez év május 24-én folytatta le a Ház, és nagyon pozitív volt, hogy alapvetően minden frakció támogatta az indítványt. Módosító javaslat is - ahogy ez korábbi felszólalóktól elhangzott - mindösszesen egy darab érkezett Szabolcs Attila képviselőtársam részéről, aki a hatálybalépés dátumának a július 1-jében történő meghatározását kérte, valamint néhány nyelvhelyességi és szövegpontosító javaslatot tett. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A Gazdasági bizottság V. hó 31-ei ülésén további módosítási szándékkal élt, és ahogy az elhangzott, az 1. számú mellékletben felsorolt nemzeti vagyonnak minősülő műemlékek körét bővítette két további ingatlannal. Ahogy az általános vitában is elmondtam, nagyon fontos, hogy a nemzeti kastélyprogram és a nemzeti várprogram gördülékenyen haladjon, ezt a törvényjavaslat elfogadásával lehetővé válik a GINOP-források lehívása. Tisztelt Képviselőtársaim! Remélem, hogy a holnapi napon minden képviselőtársam támogatni fogja ezt a nemes célt szolgáló törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Vantara képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretben kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak, amennyiben élni kíván ezzel. [[Dr. Fónagy János: Köszönöm, elnök úr, nem kívánok.]] Nem kíván, köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a Budapesten megrendezendő úszó-, vízilabda-, műugró-, műúszó- és nyíltvízi világbajnokság megvalósításához szükséges létesítményfejlesztésről szóló 2015. évi XXXIII. törvény módosításárólszóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Kósa Lajos, Bánki Erik és Hadházy Sándor fideszes képviselő urak által T/10535. számon benyújtott előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben, ezért megadom a szót Hadházy Sándornak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. május 26-án tárgyalta a Budapesten megrendezendő vizes vb létesítményfejlesztéséről szóló 2015. évi XXXIII. törvény módosításáról szóló T/10535. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 25 igen, 4 nem és 4 tartózkodás mellett összegző jelentést és összegző javaslatot nyújtott be. Az összegző módosító javaslat a Gazdasági bizottság négypontos indítványát tartalmazza. A tervezés jelenlegi állása szerint a törvényjavaslat 1. számú mellékletében meghatározott ingatlanok helyrajzi száma felülvizsgálatra került, és a módosítás ezek törlésére, illetve pontosítására tesz javaslatot. Az új táblázat tartalmazza az 1. melléklet módosításában szereplő ingatlanok tulajdonosát, jelenlegi funkcióját és az ingatlan beruházásban betöltött szerepét. Szeretném hangsúlyozni, hogy az ötpárti egyeztetésen, ötpárti-négypárti egyeztetésen szóban és levélben is felajánlotta Fürjes Balázs kormánybiztos úr, hogy tájékoztatja a frakciókat mind a vizes világbajnoksághoz kapcsolódó beruházásokról, mind az olimpiai pályázatról. Úgy gondolom, hogy bizottsági üléseken is kellően megalapozott válaszokat kaphattak képviselőtársaim a felmerült kérdésekre. Ezért kérem tisztelettel, támogassák a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, az előterjesztők nevében kíván-e szólni Hadházy képviselő úr. [[Hadházy Sándor jelzésére:]] Nem kíván. Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e valaki felszólalni. [[Dr. Fónagy János: Köszönöm szépen, nem.]] Az államtitkár úr jelzi, hogy nem. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Elsőként megadom a szót Szilágyi György képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. A Budapesten megrendezendő vizes világbajnokságot a Jobbik Magyarországért Mozgalom eddig is támogatta, és amíg lehet, addig támogatni is fogjuk. Annyit meg szeretnék jegyezni, hogy ezzel a törvénymódosító javaslattal kapcsolatosan semmilyen négypárti meg ötpárti, meg semmilyen egyeztetés nem volt, ezzel a módosítással kapcsolatban jelen pillanatban, hiszen ezt úgy nyújtották be a tisztelt Háznak, hogy előtte nem volt egyeztetés. Pont ezt is kifogásoltuk, és igazából azt kifogásoltuk, hogy ez a törvény véleményünk szerint nem volt megfelelően előkészítve, és nem volt megfelelően kommunikálva. Ezért is ezt tettem szóvá az általános vita során is, majd ebből alakult ki egy elég parázs vita a Törvényalkotási bizottság ülésén, ahol a Jobbik Magyarországért Mozgalom képviselői nemmel szavaztak ezzel a törvénnyel kapcsolatban. De úgy gondoljuk, hogy a vizes világbajnokság van annyira fontos esemény, van annyira fontos, nemcsak a vizes vb-vel kapcsolatban, hanem az olimpiával kapcsolatban is, hiszen mi ezt a kettőt, ezt a két projektet együtt kezeljük, úgy gondoljuk, hogy ezek együtt és közösen futnak, van annyira fontos, hogy jelzésértékűként ugyan a szavazatunk egy tartózkodás lesz, de ettől függetlenül ki szeretném fejezni, hogy továbbra is támogatjuk a vizes világbajnokságot, továbbra is támogatjuk a vizes vb-nek a megrendezését. Egy dolog biztos valóban, és ezt el kell ismerni, itt majd a következő napirendi pontnál el is fogom mondani, hogy a kormány által megbízott emberek környezetében vannak olyanok, akik valóban konstruktívan állnak hozzá ehhez a két világeseményhez. [[22.10]] Ilyen egyébként Fürjes Balázs kormánybiztos úr, aki valóban megpróbálja tájékoztatni a pártokat, attól függetlenül, hogy azok ellenzéki pártok egyébként vagy kormánypártok, minden kérdésre megpróbál válaszolni. Bár mindenki így állna hozzá ehhez a kérdéshez, akkor teljesen másfajta vitákat, abszolút konstruktív vitákat tudnánk folytatni. Tehát egy szónak is száz a vége, a Jobbik Magyarországért Mozgalom tartózkodni fog ennél a törvénynél, de a vizes világbajnokságot továbbra is támogatja mindaddig, amíg abban nem találunk olyan elemeket, amelyek akár korrupcióra, akár bármi másra utalnának. Remélem, hogy nem is lesznek ilyen elemek, és egészen a vizes világbajnokság megrendezéséig, 2017-ig tudjuk támogatni ezt a projektet. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Ikotity István LMP-s képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Jó lenne, ha arról beszélhetnénk, hogy Magyarország erejét meg nem haladó módon és átlátható módon lenne képes megrendezni egy ilyen világversenyt, onnan kezdve azonban, hogy hazánk megkapta a lehetőséget arra, hogy megrendezze ezt a 2017-es vizes vb-t, mozgásba lendült a kormányzati gépezet, és egyre nagyobb ködbe burkolózott a szervezés, hogy az minél nagyobb hasznot hajtson néhány jól ismert kormányközeli nagyvállalkozónak, oligarchának. A Budapesten megrendezendő úszó-, vízilabda-, műugró-, műúszó- és nyíltvízi világbajnokság eddigi története egészen pontosan mutatja az Orbán-rendszer működését a megnyert pályázat első napjától egészen máig, minden egyes lépés előre megfontolt szándékkal szolgálja ki az országot rabul ejtő közpénzhiénákat. Ez az intézményesített korrupció vegytiszta példája. A parlament sorozatban tárgyalja a vizes vb-hez szükséges törvényjavaslatokat, a kormánytöbbség sorozatban ad felmentést a garanciális szabályok alól, lassan már a kivételhez is kivételeket rendelnek. Mára teljesen egyértelmű, hogy a vb nem a sportról, nem az egyenlő feltételek melletti küzdelemről szól, hanem arról, hogy a kormány biztosítsa a számára kedves vállalkozók erőfölényét egy olyan beruházás során, amely maradandó károkat fog okozni az országnak. Az LMP nem fog ehhez asszisztálni. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Szilágyi György jobbikos képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Nem szándékoztam még egyszer hozzászólni, de azért kell válaszolnom Ikotity István felszólalására, mert azzal, amit elmondott, vádol minket is, mi támogatjuk, ugye, a vizes világbajnokságot. Mi nem találtunk semmi olyan alapot egyébként az eddigi előkészítések során, ami okot adna arra, amit ön itt elmondott.Másodszor, amivel nem értek egyet, és abszolút nem értek egyet: nemhogy kárára lesz egy ilyen világverseny Magyarországnak, hanem inkább nagyon-nagyon sok hasznot tud hozni mind infrastrukturális fejlesztésekben, mind a sportfejlesztésekben, és ne felejtsük el, hogy a 2024-es olimpiai pályázat elnyerésének lehetőségéhez is nagyon nagy mértékben hozzá tud járulni. Ráadásul ez a vizes világbajnokság, hogyha átnézik ennek a terveit, és átnézik ennek a lehetőségeit, akkor olyan kapcsolt beruházásokat is megvalósít, mint például a Komjádi uszodának 30 éve folyamatosan húzódó felújítása, amilyen állapotok vannak, hogyha az megváltozik, már egy óriási lehetőséget jelent.Tehát én arra szeretném kérni, hogy sokkal megfontoltabban beszéljünk erről a világversenyről is, sokkal megfontoltabban nézzük át. Én nyitott vagyok teljesen arra, hogyha önnek vannak bármilyen információi azzal kapcsolatosan, hogy a kormány részéről vagy a kivitelezés részéről ön felfedezett bármilyen korrupciós tevékenységet, akkor, kérem, közölje velünk is, én szívesen megvizsgálom, és ha igaza van, akkor igazat is fogok önnek adni. De csak azzal, hogy valóban, amit elmond, hogy az elmúlt hat évben hogy működött a magyar gazdaság… - mi azt kértük az ötpárti egyeztetésnél mind itt, mind az olimpiánál, hogy ez legyen két olyan esemény, legyen két olyan projekt, amit valóban a nélkül a rossz gyakorlat nélkül fogunk megcsinálni, ami jellemző volt az elmúlt hat évben, ami jellemző volt az elmúlt huszonhat évben mind a Fidesz-, mind az MSZP-kormányokra, hogy a barátok, a rokonok, sőt csókosok kerültek helyzetbe. Egy biztos egyébként: amikor egy beruházás folyik, ott azért kell lenni egy kivitelezőnek. Ennek a kivitelezőnek minden valószínűség szerint valamilyen haszna is lesz ebből a kivitelezésből. Itt nem erről van szó, arról van szó, azt kell megnézni, hogy vajon ezt a kivitelezést normális áron végzik-e, van-e túlárazás a projekt megvalósításában, és hogy adott esetben azok a tervek, amelyek megvalósulnak, milyen célokat szolgálnak a későbbiek folyamán. Még egyszer mondom, mi még nem találtunk semmi olyat, ami okot adna arra, hogy ne támogassuk a vizes világbajnokságot, amennyiben az LMP-nek vannak ilyen információi vagy bármilyen olyan adata, amit a rendelkezésünkre tud bocsátani, akkor azt megköszönjük, hiszen minden olyan információra nyitottak vagyunk, ami a vizes vb-hez kapcsolódik. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak, LMP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Szilágyi képviselő úr reakciójára válaszolva: azt látom, hogy nyilvánvalóan azért sem merül föl itt az ön közvetlen korrupciójának a gyanúja, amiről beszélhetnénk, és ami alapján feljelentést kellene tenni, mert gyakorlatilag folyamatosan a törvényeket ahhoz igazítják, hogy megfelelően történjen a kivitelezés és minden más. Ugye, körülbelül egy évvel ezelőtt került a parlament elé - jól mondom? -, már több, ez a javaslat, amikor elfogadták ezt, azóta már több alkalommal szerepelt a parlament előtt. Számos hibával került be, nem tudom, milyen arányban sikerült, a legutóbbi részletes vitán hallottunk számos olyan ingatlant, ami például bekerült. Hogyha az ellenzék nem szemfüles, akkor könnyen lehet, hogy ezek az ingatlanok benn maradtak volna. Bízom benne, hogy itt múlt az ellenzéknek az aktivitásán is ez, hogy csökkent a lehetősége a korrupciónak. De például, ami benyújtásra került anyag, abban számos olyan elem volt, hogyha az úgy elfogadásra került volna, akkor az bizony komoly kárt okozott volna, amilyen ingatlanok ott akkor szerepeltek.Azt állítja a képviselő úr, hogy ez gyakorlatilag az olimpia előfutára és ahhoz hasonlatos. Igen, és pont ez a problémánk ezzel, mert az olimpiával, igaz, hogy nagyságrenddel vagy talán két nagyságrenddel nagyobb tételről van szó, de ugyanezeket a problémákat látjuk: nem átlátható módon történik mindennek a szervezése, hiszen hogyha ilyen gyakran kell törvényeket módosítani azért, hogy egy ilyen hatalmas rendezvénynek a technikai feltételeit meg kell teremteni, akkor arra az ország szemlátomást nem érett, hiszen ha a dolgok a természetes medrükben folynak, nincs szükség ilyenre, nincs szükség kapkodásra, mert a kapkodás nyilvánvalóan hibát eredményez, és bizony a közpénzek is kézen-közön eltűnnek az ilyen kapkodás és becsúszó hibák során, és könnyen lehet, hogy ez nem is véletlenül, hanem előre megfontolt szándékkal történik.Azt gondoljuk, hogy akár az, ahogy itt az elmúlt időszakban folyamatosan és minden egyes alkalommal növekszik az erre fordított forrásigény, ahogy ez a dolgok természete, mert ugyanez fog történni az olimpiánál, és majd akkor sorra kerül az, hogy közel sem akkora összegről lesz majd szó, hanem a többszöröséről, itt is erről van szó. Nyilvánvalóan lehet arra hivatkozni, hogy kapcsolódó beruházások, metrófelújítástól kezdve minden felmerült itt. Én magam megszállottja és szerelmese vagyok a vízi sportoknak, de azt gondolom, hogy ilyen körülmények között, ilyen formában ez semmiképpen nem tiszta és semmiképpen nem korrekt dolog, ami itt készül, és ezért mondom azt személyes meggyőződésemből is, hogy ilyen formában ez nem támogatható. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Hiszékeny Dezső képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Azt hiszem, hogy érdemes történetében áttekinteni nagyon sok mindent, talán ezt is. Valahogy úgy indult, hogy valahol valaki úgy döntött, hogy ezt elvállaljuk. Aztán utána később idekerült a parlament elé, de már akkor, amikor ezt eldöntötték. Ide már úgy került, hogy ez egy nemzeti ügy, és próbáljunk emögé beállni, és hogy ez micsoda lehetőség az ország számára, hogy ezt az eseményt megrendezhetjük. Ha ezt így tekintjük, akkor talán jobb lett volna előbb idehozni, itt ezt megbeszélni, és utána bevállalni ezt a rendezvényt. Mindannyian tudjuk, hogy ez nem így történt, fordítva történt: a kormányfő bevállalta, és utána idehozták az Országgyűlés elé, hogy micsoda remek, nagyszerű alkalom. Mindezek ellenére úgy fogtuk fel, mármint a pártom és én is, hogy ez valóban egy nagy lehetőség, valóban ez lehet nemzeti ügy, és ha ezt tisztességes módon csinálják, akkor ebből lehet egy eredményes és jól megrendezett esemény. [[22.20]] Ezért az első alkalommal a Magyar Szocialista Párt támogatta ezt a rendezvényt. Azt is mondhatnám - bár olcsó szójáték -, hogy hiszékenyek voltunk e tekintetben, hiszen hittünk abban, hogy ezt valóban mindenki úgy fogja fel, hogy ez egy nemzeti ügy, és mindannyian arra gondoltunk, hogy ebből lehet egy sikeres rendezvény olyan módon megszervezve, hogy az ne sértse mások érdekeit, és ne lengje körül valami furcsa illat az egész rendezvényt. A furcsa illat alatt a korrupció illatát értem. Ezért első alkalommal megszavaztuk. De aztán később másodszorra, majd harmadszorra is idekerült az Országgyűlés elé. S itt álljunk meg egy pillanatra! Azért az sem normális, hogy van egy világverseny, és ezzel egy adott országnak az Országgyűlése immár harmadszor foglalkozik. Miért kell ezzel harmadszor foglalkozni? Első alkalommal olyan különleges jogrendet biztosítottunk a kormány számára, ami azt gondolom, hogy teljesen egyedülálló nemcsak az ország történetében, hanem talán más országok sem biztosítottak ilyen lehetőségeket és jogokat annak, aki egy ilyen eseményt akart megszervezni. Mi mindezek ellenére ezeket a jogokat biztosítottuk a kormány számára. Azt gondolom azonban, hogy ezeknek a jogoknak egy részével a kormány visszaél, ezért a második és harmadik alkalommal, amikor ez az Országgyűlés elé került, nem tudtuk támogatni a rendezvényt. Elhangzott itt számomra egy rendkívül érdekes megszólalás, amilyen megszólalást abból a székből szoktam hallani. Nem tudom, hogy pontosan tudom-e idézni a miniszterelnök urat, aki azt szokta mondani, hogy ha valakinek van ilyenről tudomása, akkor azt tessék jelezni a megfelelő szerveknél. Most pont ezt hallottam, s engem meglepett a történet. Hát, aki ezt nem látja, annak el kell mennie a szemészhez. A legutóbbi javaslattal kapcsolatban: az összes ilyen ingatlant végignéztük, komoly munka volt, hiszen több mint kétszáz ingatlanról van szó, és erről a kétszáz ingatlanról több mint harminc esetében tettünk kifogást, ami azt jelentette, hogy megvizsgáltuk ezeket az ingatlanokat, és a mi megítélésünk szerint ezeknek az ingatlanoknak semmi közük nem volt az úszó-világbajnoksághoz. Az előterjesztők becsületére legyen mondva, hogy az általunk felvetett kérdésekre normális módon reagáltak, felülvizsgálták ezeket az ingatlanokat, és ezek mintegy 90 százaléka kikerült az előterjesztésből, és más egyéb észrevételeinket is figyelembe vettek, például azt, hogy a törvénynek nem volt hatálya, hogy ez meddig igaz az adott ingatlanokra. A módosítások során lett ilyen hatálya a törvénynek, hogy ez meddig is tartson az adott ingatlanok esetében. Mindezek ellenére bent maradt még néhány olyan ingatlan, ami a mi megítélésünk szerint nem odavaló. Egyetlenegyet említek, csak azért, mert ez egészen klasszikus példa. Fogalmam nincs, hogy a Bibó István Kollégiumnak mi köze van az úszó-világbajnoksághoz, de bent maradt azok között az ingatlanok között, amelyekre ez a különös jogrend vonatkozik. Én akkor azt kérdeztem, hogy oda mit akarunk építeni. Uszodát? Egészen nyilvánvaló, hogy a hegyre valószínűleg nem. Ami mindenkinek elsőre eszébe jut, az az, hogy valami mementót a fiúknak, hiszen oda jártak. De hogy ezt hogy kell és miért kell kapcsolni az úszó-világbajnoksághoz, azt egyelőre nem tudom. Azt a választ pedig, amit adtak, nem tudom elfogadni, mert ilyen választ az ember inkább kitalál, semmint a valósághoz lenne köze. Mindezek következményeként, figyelemmel arra, hogy egyrészt az általunk tett javaslatok jelentős részét befogadta az előterjesztő, de jó néhány esetben nem, az előterjesztést támogatni nem tudjuk, és tartózkodni fogunk a szavazás során. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Szilágyi György képviselő úrnak, Jobbik.
Hiszékeny képviselő úrnak mondom, hogy majd nézzük vissza a jegyzőkönyvet. Nem mondtam olyat, hogy a megfelelő szerveknek, hanem azt mondtam, hogy nekem, nekünk, hogy meg tudjuk nézni. Ha önöknek van tudomásuk - önnek is egyébként, vagy bárkinek van tudomása - olyan dologról, amit nem vettünk észre, akkor azt mondtam, hogy nekünk mutassák meg ezeket a dolgokat. Arra pedig, hogy hogy áll a rendezés, azt mondta, hogy azon a széken. Nem, abból a padsorból kellene azokat elmondani, amiket én most elmondok. Mert ha arról beszélünk, hogy szeretjük a sportot és fontosnak tartjuk ezt a vizes világbajnokságot, akkor nem nekem kellene megvédenem a rendezők, a szervezők és a kormány pozíciójából az álláspontokat, hanem a kormánypárti képviselőknek. Ettől függetlenül úgy veszem észre, hogy mind a kormánypárti képviselőknél, mind pedig talán még az MSZP-nél is általában nem a megfelelő politikusok szólalnak fel - most nem akarom megkérdőjelezni, mert a XIII. kerület erősen érintve van, tehát ön aktuális -, de szerintem az elég furcsa volt, amikor az olimpiáról vitatkoztunk, s akkor Gőgös Zoltán és Lukács képviselő úr nyilvánult meg szakpolitikai kérdésekben, azok közül pedig, akiknek az elmúlt időszakban volt valamilyen közük a sporthoz, egyikük sem ült bent soha a teremben, és nem mondta el a véleményét az önök padsoraiból. Egy dolgot elfelejtenek, azt, hogy ezt a vizes világbajnokságot 2021-ben rendezte volna meg Magyarország. Majd amikor a mexikói Guadalajara visszalépett - a 2017-es vb-t ők rendezték volna -, akkor pontosan két év állt rendelkezésünkre arra, hiszen 2015 márciusában nyertük el ennek a világbajnokságnak a rendezési jogát, hogy minden megvalósuljon, és megrendezzük a világ negyedik legnagyobb sporteseményét. Azért ez nem egy kis munka! Az, hogy vannak kivételes eljárások, hogy meg kell gyorsítani a törvényhozást, hogy fontos kérdésekben módosítani kell esetleg háromszor is, énszerintem ez bőven belefér abba, hogy két év alatt egy ekkora világeseményt meg tudjunk rendezni. Én azt mondom, ha sikerül ezt a világeseményt megrendezni, akkor arra büszkék lehetünk, de nemcsak arra lehetünk büszkék, hogy ha sikerül ezt a világversenyt megrendezni, hanem majd akkor kell húzni egy vonalat, és akkor kell megnézni, hogy ez mennyibe került nekünk, mennyire volt hasznos és mennyire nem, amikor majd nemcsak a vizes világbajnokság ér véget, hanem az utána következő masters világbajnokság is, ami óriási bevételeket hozhat nemcsak Magyarországnak, nemcsak Budapestnek, hanem még a XIII. kerületnek is. Akkor húzzunk majd egy vonalat, és akkor meg lehet nézni, hogy mennyivel lépte túl és mennyire volt negatív szaldója ennek a világbajnokságnak. Még egyszer mondom, remélem, hogy nem lesz probléma a világbajnoksággal, és mi továbbra is támogatjuk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Megadom a szót Ikotity István LMP-s képviselő úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Csak egyetlenegy példát mondanék. Itt az ellenzék az ellenzékkel vitatkozik ennek az ügynek a kapcsán. Tehát egyetlenegy példát szeretnék mondani, ami azt gondolom, jól szimbolizálja azt, amit Magyarország ilyen kapkodva és hirtelenjében meg szeretne valósítani, ez pedig ennek a vb-nek a grafikai terve, amit láthattunk. Szép, látványos, de ha egy kicsit jobban megnézzük, akkor látjuk, hogy telis-tele van hibákkal a kapkodás miatt, és rajtunk nevet az egész világ. Azt gondoljuk, nem így kellene ezt csinálni. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e a tízperces időkeretben válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Hadházy Sándor jelzésére:]] Hadházy képviselő úr jelzi, hogy igen. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Először is szeretném megköszönni azoknak a képviselőknek a támogatását, akik ezt kifejezték, de szívem szerint jobban tudnék örülni, ha a támogatásukat nem egy tartózkodással, hanem egy igen gombbal tudnák kifejezni, mert azzal haladunk előre. A tartózkodással igazából nem haladunk előre. A magam részéről rendkívül fontosnak tartom azt, hogy minél szélesebb körű támogatottság jöjjön létre, alakuljon ki minden ilyen esemény kapcsán, legyen az vizes vb vagy olimpiai rendezés. Éppen ezért rendkívül fontosnak tartom azt, hogy a rendezvény előkészítése, lebonyolítása, megvalósítása átlátható legyen. Köszönöm szépen az ellenzéki képviselőknek azt, hogy segítették ezt az átláthatóságot például azzal, hogy pontosítást kértek a helyrajzi számokat illetően; ezt örömmel megtettük. Szeretném biztosítani a tisztelt Házat arról is, hogy az előkészítő munka során minden egyes adat meg fog jelenni az előkészítést, a szervezést, a lebonyolítást végző szervezet honlapján, mint ahogy most is ott van minden egyes adat. [[22.30]] Kérném tisztelettel, kísérjék ezeket figyelemmel, és ha még ezen felül bármilyen formában is szeretnének első kézből tájékozódni, úgy a kormánybiztos úr erre lehetőséget biztosít. Éljenek ezzel a lehetőséggel! Mindenekelőtt kérem tisztelettel, hogy igen gombbal támogassák a rendezvényt. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Hadházy képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül majd sor. Most pedig soron következik a XXXIII. nyári olimpiai és XVII. nyári paralimpiai játékok pályázatáról és rendezéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Gulyás Gergely, Bánki Erik, Vas Imre fideszes és Hollik István KDNP-s képviselők által T/10726. számon benyújtott előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottságálláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. június 2-án megtárgyalta a XXXIII. nyári olimpiai és a XVII. nyári paralimpiai játékok pályázatáról és rendezéséről szóló T/10726. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 27 igen szavazattal, egyhangúlag, összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat egyrészről tartalmazza a Gazdasági bizottság indítványát, valamint a Törvényalkotási bizottság saját indítványát, amely a szakbizottság javaslatát pontosítja három ponton, elsősorban a törvényjavaslat preambulumában található történeti rész tekintetében. Az ötpárti egyeztetést követően kialakított módosító javaslat kimondja, hogy a kormány az olimpiai és a paralimpiai játékok biztonságos és kockázatmentes lebonyolítása érdekében egy, a biztonságért és a védelemért felelős koordinációs szervezetet működtet, amelynek feladata az olimpiai és paralimpiai játékok kockázatmentes lebonyolításához szükséges és biztonságos stratégiai tervezés, az olimpiai és paralimpiai játékok biztonságával, védelmével kapcsolatos feladatok összehangolt végrehajtásának támogatása, valamint alapvető biztonsági intézkedések összehangolt koordinációja. A javaslat hangsúlyozza továbbá, hogy a pályázatot elsődlegesen magánforrások bevonásával kell finanszírozni, és a pályázati folyamat főszereplői közös, összehangolandó feladatává teszi az ezt biztosító programok megvalósítását. A javaslat továbbá egyértelművé kívánja tenni, hogy az olimpiai és paralimpiai játékok szervezőbizottsága költségvetésének tervezésekor a MOB által biztosított pénzügyi hozzájárulás összegét figyelembe kell venni. Kérem ellenzéki képviselőtársaimat, hogy támogassák az összegző módosító javaslatot, így tegyenek a törvényjavaslat zárószavazásán is, ezzel elősegítve az olimpiai pályázatunk sikerét. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A kormány részéről jelzi Fónagy államtitkár úr, hogy szólni kíván. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. A kormány az összegző módosító javaslatot és a törvényjavaslat egészét támogatja. Én személy szerint bízom benne, itt végighallgatva az előző napirend hozzászólásait, hogy az olimpia eszméjét és megvalósítását nem a rossz szájízű középszer, hanem a nemzeti bizonyítás akarása fogja áthatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra most sincs lehetőség. Elsőként megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak, Lehet Más a Politika.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Már az általános vitán is elmondtuk, most megismételjük, nem az olimpiával van a baj. A baj az ország állapotával és a Fidesz-KDNP-vel van, a baj a zárószavazásra váró törvényjavaslattal van, amely mindent alárendel a 2024-es budapesti olimpiai megrendezésének. Szélesre nyitná a kapukat az elszabaduló költségek előtt, és egekbe emelné a korrupciós kockázatokat, kiszolgálná a kormány oligarcháinak érdekeit. Már a pályázati eljárás és a felkészülés, azt gondoljuk, komoly károkat okoz, és ebben az előkészítés költségei, a kommunikációra elpazarolt százmilliók csak a kisebbik tételt jelentik. A nagyobbik baj az, hogy az olimpiai láz eltorzítja a fejlesztési terveket, az átfogóan és a hosszú szakmai előkészítéssel megalkotott településfejlesztési és szakmai programokat, és elszívja a forrásokat. A törvényjavaslat minden más közérdeket maga alá gyűr. Az LMP álláspontja szerint Magyarországon a mai állapotában nem csupán hiba elindulni egy ilyen pályázaton, hanem egyszerűen bűn is. Annak az országnak, amelyiknek romokban van az egészségügye, oktatása, szociális rendszere, annak nem presztízs sportrendezvényekre volna szüksége, hanem a nagy ellátórendszerek rendbetételére. Azt pontosan tudjuk, hogy Orbán Viktor nagy barátja és mestere, Vlagyimir Putyin miként rendezett olimpiát Szocsiban. Isten óvja Magyarországot attól, hogy ezt Orbán Viktor is megtehesse! Államtitkár úrra válaszolva, nem gondolom, hogy itt a középszerűségről van szó. Bennünket is lelkesít az olimpia eszméje, de az még inkább, hogy Magyarországon kerüljön idővel egy olimpia megrendezésre, azonban ezt hasonlóképpen kapkodónak és az ország állapotában jelen pillanatban nem megengedhetőnek tartjuk. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Szilágyi György képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Ellentétben a vizes világbajnokságról tárgyalt törvénnyel kapcsolatosan, az olimpiai törvényt a Jobbik Magyarországért Mozgalom támogatni fogja. Támogatni fogjuk, mert az elmúlt hat évben nem találkoztunk olyan törvénymódosító javaslattal, amely törvénymódosító javaslatnál ennyire konstruktív lett volna a kormányoldal. Nem ötpárti egyeztetés volt, mint ahogy Vas Imre mondta, hanem csak négypárti, hiszen az MSZP nem vett részt ezen az egyeztetésen ismételten, az LMP-nek pedig dicséretére váljék, attól függetlenül, hogy elmondták, hogy nem támogatják az olimpia rendezését, de Csárdi Antal megjelent, és legalább ott volt, meghallgatta és elmondta a véleményét. Már ez is valamilyen konstruktivitást eredményez.Tehát volt egy négypárti egyeztetés. Sőt, a Jobbik Magyarországért Mozgalom igénybe vette azt a lehetőséget, hogy a kormánybiztos úr munkatársaival egy pluszegyeztetést is tartottunk, ahol föltettük azokat a kérdéseket, amik voltak, és a javaslatokat is. Sőt, azt is elmondhatom, hogy bőven megkaptuk előre ezt a törvényt, és a szakértőkkel átnézhettük. Tehát szakított a kormány ennél a törvénynél azzal a gyakorlattal, hogy az utolsó pillanatban adják oda, és szinte nem is lehet megnézni. Most volt időnk, megnézhettük, konzultálhattunk, átnézhettük a törvényjavaslatot, és utána föl is tehettük a kérdéseinket.Sőt, még ezen is túlmentek, hiszen minden javaslatunkat, amit a törvénnyel kapcsolatban megtettünk, amilyen módosító javaslataink voltak, akár szóban is, jobbító szándékkal vették ezeket a javaslatainkat, és azokat bele is építették ebbe a törvényjavaslatba. Ilyen volt egyébként, amit Vas Imre említett, hiszen mi vetettük föl a biztonsági kérdéseket, és mi vetettük föl, hogy hozzunk létre egy ilyen testületet, amely, ha megnyerjük az olimpiát, akkor valóban tudja szavatolni, tudja garantálni az olimpia biztonságát.Amiről még beszélni szeretnék, az pedig annyi, hogy nem értem az LMP hozzáállását. Szerintem nem az a bűn, hogy ezen a pályázaton indultunk, hanem az lett volna a bűn, ha ezen a pályázaton nem indulunk el. [[22.40]] Jelen pillanatban, bármi lesz az eredménye a 2017-es döntésnek, hiszen a vizes világbajnokság után bő egy hónappal lesz a Nemzetközi Olimpiai Bizottság döntése, szerintem Magyarország ezzel nyer. Azzal is nyerünk, hogy most Rómával, Párizzsal és Los Angelesszel egy szinten emlegetik a nevünket. Sőt, az első körben leadtunk egy olyan pályázati anyagot, amely pályázati anyagot a Nemzetközi Olimpiai Bizottság nagyon jóra minősített, tehát még mindig versenyben vagyunk. Azt is lehet mondani, kicsit viccesen ezt szoktuk mondani, hogy kicsit nem figyelünk oda, és még meg is nyerhetjük 2017-ben, elnyerhetjük a 2024-es olimpia rendezési jogát. Tehát bűn lett volna nem elindulni, hiszen ez egy óriási lehetőség az ország számára. Ez egy óriási lehetőség egész Magyarország számára. Nem szeretném most különböző adatokkal untatni önöket, de ha csak azt vesszük, hogy 19 ezer új munkahely lehet évente, körülbelül 100 ezer munkahelyet teremthetnénk az olimpiával, ez egy nagyon fontos kérdés lenne. Ha nem folyamatosan a negatív példát, Athént és Görögországot említjük, hanem beszélünk, mondjuk, Barcelonáról, amely Barcelona abszolút pozitívan jött ki az olimpia rendezéséből, csak egy számot mondok, a kilencvenes évek elején az 1,7 milliós Barcelonába másfél millió turista érkezett évente, most, jelen pillanatban a világ 12. desztinációjaként 7,5 millió turista érkezik Barcelonába, és ez köszönhető nagymértékben az olimpiának. Az olimpiai fejlesztések abszolút hasznára vannak a városnak, hiszen úgy tervezték meg őket, hogy például az olimpiai falunak már a versenyek kezdete előtt 60 százalékát értékesítették, és utána 40 százalékát értékesítették. Ha nálunk megfogadják esetleg azt a javaslatot, a Jobbik régi javaslatát és vágyát, hogy legyen egy bérlakásépítési program Magyarországon, és az olimpiai falut úgy tervezzük meg, hogy azt, mondjuk, fiatal pároknak tudjuk kiadni hosszú távra, és később megvan a lehetősége, hogy megvásárolják esetleg a lakásukat, már óriási nyereségünk lehetne ezzel is. A másik, még egy dolog, amit nem értek. Azt mondta képviselő úr, hogy a kormány oligarcháinak az érdekeit szolgálja. Melyik kormányét? 2024-ről beszélünk! Addig még lesz két választás. Nagyon remélem, hogy nem ennek a kormánynak az érdekeit fogja szolgálni, nagyon remélem, hogy annak a választásnak… - de most ne menjünk politikai választási dolgokba, nem láthatunk előre. Egy kicsit több pozitívumot! Képviselő úr, képzelje el, hogy ha az LMP alakíthatna kormányt valamelyik választás után, akkor saját magára mondja azt, hogy oligarchák érdekeit akarják szolgálni. Szerintem jelen pillanatban nem itt tartunk. Jelen pillanatban ott tartunk, hogy 2017-ig el kell jutni, a pályázati anyagot minél jobban teljesíteni kell, minél jobban meg kell felelni a NOB elvárásainak, és ha majd 2017-ben valóban a Nemzetközi Olimpiai Bizottság úgy dönt, hogy Magyarország kapja meg az olimpia rendezését, akkor kell nekiállni a még nagyobb munkának és kell megvalósítani. Jelen pillanatban ez a törvény arra szolgál, hogy mutassa, hogy Magyarország komolyan gondolja az olimpia rendezését, megvannak azok a jogi és garanciális, törvényi eszközök, amivel mi előreláthatóan az októberben leadandó következő anyaghoz be tudjuk nyújtani ezt a törvényt is. Szerintem ez abszolút jó célt szolgál, tehát a Jobbik Magyarországért Mozgalom támogatni fogja ezt a törvényjavaslatot. Támogatjuk az olimpia rendezését is, amennyiben el fogjuk nyerni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő hozzászóló Csizi Péter képviselő úr, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ritkán kezdek úgy egy felszólalást, hogy azt mondom, igaza volt az előttem szólónak, a jobbikos Szilágyi György képviselő úrnak. Az előbb viccesen azt mondta Ikotity képviselő úrnak, hogy ki tudja, hogy 2024-ben ki fogja majd vezetni az országot, melyik párt fogja majd a kormányzáshoz szükséges többségi szavazatokat megszerezni, és ki fogja majd bevinni az országot egy sikeres olimpiai rendezésbe, a mostani felszólalása után nyugodtan mondhatom Szilágyi képviselő úrnak, hogy az is lehet, hogy ön kormánypárti képviselő lesz 2024-ben, mert addigra belép a Fideszbe. Azt gondolom, az elmúlt felszólalásával mindegyik fideszes képviselő egyet tudott érteni, hiszen vannak igenis olyan célok ebben az országban, amelyeket nem szabad a pártpolitika színterére vinni. Vannak olyan célok, ilyen volt egyébként például a kettős állampolgárság megszavazása, az alkotmány, az Alaptörvényünk születése vagy a családi adókedvezmény, ami nem szocialista, jobbikos, LMP-s vagy fideszes lakosságot érint csak, hanem összességében minden magyar ember érdeke. Amikor olimpiáról beszélünk, akkor is egy történelmi cselekedetre hívjuk fel a figyelmet. Amikor olimpiát szervezünk, akkor azt a történelemnek tesszük. Tesszük ezt egyfelől a jövőnek, ahogy Szilágyi képviselő úr is mondta, és ne felejtsük el azt sem, hogy tesszük a múltnak. Azoknak a magyar honfitársainknak, akik az elmúlt kicsit több mint egy évszázadban nagyon sok energiát tettek annak érdekében, hogy Magyarország a méreteihez képest, nem túlzó, ha azt mondom, hogy a legsikeresebb az újkori olimpiák történetében. Amikor olimpia szervezéséről van szó, azt nem arra kell felhasználni, tisztelt Ikotity képviselő úr, hogy az éppen aktuális politikai üzeneteket elmondjuk itt a Ház falai között, ami üzeneteket egyébként a mai nap már több tucatszor hangoztattak, hanem először is köszönetet kell mondani azoknak a kiválóságainknak, azoknak a sportolóknak, edzőknek és munkatársaknak, akik az elmúlt években, évtizedekben, közel egy évszázadban gyakorlatilag heroikus küzdelemmel, nagyon nehéz körülmények közepette, még akkor is, ha az LMP-nek ez nem jelent semmit, komoly munkával óriási eredményeket értek el. Amikor olimpiáról beszélünk, az nemcsak Budapest olimpiája, hanem Magyarország olimpiája is.Talán annak is örülnünk kell, és érdemes elolvasni az Agenda 2020 ajánlásait, ami lehetőséget ad arra, hogy ne csak Budapestről szóljon az olimpia, hanem ahogy az olimpia elmúlt évszázados sikerét Magyarország adta, úgy az olimpiai helyszínek is Magyarország különböző pontjain is megvalósulhassanak. Ne felejtsük el azt, hogy a képzőműhelyek, az utánpótlás-nevelés, és minden, ami ahhoz kell, hogy sikeres olimpikonok, majd később olimpiai bajnokai legyenek egy nemzetnek, azok nem csak Budapesten születtek meg, és az olimpiai sikerek nem csak Budapestnek köszönhetők. Ezért én, magamfajta egyénileg megválasztott országgyűlési képviselő, az előttünk lévő törvényjavaslatban és attól szélesebb eszmeiséget szolgáló olimpiai mozgalomban elsősorban a Budapesten kívüli települések fejlődését látom. Azt látom, hogy mit tettek a Budapesten kívüli települések az elmúlt évtizedekben annak érdekében, hogy sikeres sportolói legyenek a nemzetnek, és most mit kell nekünk annak érdekében tennünk, hogy a vidéki, nem budapesti helyszínek olyan fejlesztéseket kapjanak, amelyek nem túlzóak. Persze, a nagyvilágban tudunk mondani olyan példát, amikor egy világverseny megrendezése mögött nem voltak valós szakmai alapok. Ma is itt van a lelki szemeink előtt az a kép, ami mondjuk, Dél-Afrikában egy-egy stadionban ma fogadna minket, ahol már-már erdő nőtt ki a pályán, de Magyarországon nem ez a helyzet, Ikotity képviselő úr. Én minduntalan vitatkozni fogok az LMP-vel, amely azt gondolja, hogy Magyarország nem érett meg egy olimpia rendezésére, amely azt mondja, hogy csak gigaberuházásokkal lehet egy olimpiát megszervezni, miközben az Agenda 2020-as ajánlás pont ennek az ellenkezőjéről szól. Aki azt gondolja, hogy ha mondjuk, nemcsak budapesti olimpiáról beszélünk, hanem magyarországi olimpiáról, akkor nem tudunk úgy infrastruktúrát kiépíteni, köszönhetően az olimpia megszerzésének, hogy azzal egyébként a helyben élő fiatalokat, utánpótlásban dolgozó szakembereket fogjuk majd segíteni. Hiszen amikor olimpiai mozgalomról és olimpia megszervezéséről beszélünk, akkor egy százéves múltra visszatekintő komoly eszmeiség és szellemiség kapna olyan infrastruktúrát, amely méltó ahhoz az eredményhez, ahova egyébként eljutottunk az elmúlt időszakban. Lássuk be őszintén, hogy sok olimpikont adtak a Budapesten kívüli települések, de a mai infrastruktúra korántsem méltó ahhoz az európai szinthez, amit, mondjuk, méltónak tartanánk, hogy a gyermekeink edzésekre járjanak, hogy a gyermekeink a tudásukat csiszolják, és később a legtehetségesebbek eljussanak az ötkarikás versenyekre. Pedig volt olyan időszak, amikor az olimpiai mozgalmat pont a vidéki települések összetartó ereje és nem kevés anyagi támogatása mentette meg. A londoni olimpián nem lettünk volna olyan sikeresek, ha a nagy települések - köztük Debrecen, Szeged vagy Pécs - a saját, amúgy is nehéz költségvetési forrásukból ne költöttek volna tíz-, húsz-, némely esetekben százmilliókat annak érdekében, hogy a helyi olimpikonokat kijuttassák először olyan világversenyekre, hogy abból olimpiai kvalifikációt szerezzenek. [[22.50]] Hiszen volt olyan kormánya Magyarországnak, egy olyan vezetője volt, aki bár korábban sportminiszterként szerezte meg a miniszterelnöki pozícióját, vagy legalábbis sportminisztériumi volt az első lépcsőfok az ő kormányzati életében, ettől függetlenül kormányra kerülését követően gyakorlatilag töredékére csökkentette a sport és azon belül is az olimpiai sport támogatását. A 2006-2010 közötti időszakban az önkormányzatok, a magyar önkormányzatok összefogásával tudtunk egyébként olyan utánpótlás-nevelést helyi szinten megtámogatni, amire egyébként büszkék lehetünk mindannyian, ami a londoni eredményeket mutatta.Végül pedig Szilágyi képviselő úrhoz csatlakoznék, hogy vannak azért pozitív példák is a világban. Ön említette Barcelonát, ahol az olimpiai faluból fiatalokat megsegítő lakóparkokat hoztak létre, de egyébként a mai napig is turisztikai látványosság a pekingi objektumok és a pekingi olimpiai helyszín. Sok millió dolláros bevételük van a pekingieknek csak abból, hogy fogadják a turistákat és a látogatókat, és a londoni helyszín is olyan kulturális és szórakoztató rendezvényeknek adhat otthont, ami nagyon komoly bevételt jelent az országnak, illetve a fővárosnak, Londonnak. Mind-mind olyan fejlesztés, aminek megvan az alapja Magyarországon, hiszen a budapesti turisztika, a folyamatosan fellendülésben lévő turisztika igenis elbírna egy olyan sportlétesítményt, egy olyan nagy stadiont, ahova világszínvonalú rendezvényeket, kulturális és könnyűzenei rendezvényeket lehessen a jövőben hozni. Tehát, képviselőtársaim, a Fidesz egyértelmű véleménye, hogy Magyarország felkészült az olimpia megszervezésére, a sportolók az elmúlt évszázadban, a kormány pedig az elmúlt hat évben ezt bebizonyította. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak, LMP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Először Szilágyi képviselő úr felvetésére: aha, most már megértettem, hogy arra gondolnak, hogy ’24-ben majd talán egy Jobbik-kormányzat lesz, és önök építik, önök szervezik ezt az olimpiát, mi abban reménykedünk, hogy nem, egyáltalán, LMP-kormányzat lesz, és pontosan tartunk attól, hogy több ezer milliárd forintot az akkorra már ki tudja, mennyire leépült rendszerekre kell majd fordítunk. Tényleg egy presztízsberuházásnak tűnik egy olimpia, és valójában az is, erre mindjárt visszatérek még. Említette képviselő úr, bár utána javított, hogy az olimpiát megnyerjük majd. Erre Peking volt csak képes és Kína, hogy olimpiát megnyerjenek, keleten úgy fogták fel, hogy ezt megnyerniük kell, de utána persze javította. A viccet félretéve, és akkor Csizi képviselő úrnak is reagálok mindjárt. Képviselő úr, egyetértünk, Csizi képviselő úr, egyetértünk, nagyszerű dolog az olimpia eszméje. Egyetértünk abban, hogy bizony, a vidéki városok óriási energiát tettek ebbe bele, egyetértünk azzal a teljesítménnyel, amit a magyar olimpikonok elértek vagy el fognak érni, ezekben nincsen köztünk különbség. Az a különbség, hogy Magyarország alkalmas-e egy olyan világrendezvény megszervezésére 2024-ben, amely… - és hogyha megnézzük, tehát ne ábrándozzunk, nézzük meg a realitást: 4,6-szorosa átlagosan - nagyon sok újkori olimpiát megvizsgálva Los Angeles óta -, amivel többe kerülnek az olimpiai létesítmények és maga az olimpia, mint amennyit terveztek. Tehát ez a 700-800 milliárd forint, amit most erre szánnak, ez valószínű, több mint négyszeresére fog emelkedni, ez pedig a magyar gazdaságnak egy óriási összeg. Miből szeretnénk mi ezt megvalósítani? A világgazdasági folyamatok egyáltalán nem arra mutatnak, és a magyar gazdaság sem arra mutat, hogy erre képesek leszünk azon időn belül, de még egyszer mondom, ez abszolút nem teszi kizárttá azt, hogy a magyar olimpikonok valahol nagyon szép eredményt érjenek el. A magyar olimpia eszménye, azt gondolom, és pártom szerint is egy olyan közös élmény lenne a magyar nemzetnek, ami nagyon-nagyon hiányzik, ami nagyon régen fordult elő, a XX. században is egy-két alkalom volt, gondoljanak csak a 6:3 wembleyi eredményre, amitől most is megdobban a magyar emberek szíve. Jó lenne, ha egy ilyen olimpiát tudnánk rendezni, és ilyen olimpiát szeretnénk mi rendezni, de azt gondoljuk, hogy erre 2024-ben még nem áll készen az ország, és azt gondoljuk, hogy ezt a lehetőséget nem szabad így elszalasztani, ez sokkal nagyobb dolog, mint hogy így egy negatív dologként maradjon meg, egy óriási veszteségként. Köszönöm.
Köszönöm szépen. A következő hozzászóló Szilágyi György képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Nem tudom, szóval, én nem értek egyet önnel. Ez a merjünk kicsik lenni, ez onnan, azokból a padsorokból jött állandóan. [[Derültség a kormánypártok soraiban. Bánki Erik tapsol.]] Az, hogy haszonról beszélni - nem úgy néz ki egy olimpia, hogy egy forintot beteszek és kettőt kiveszek, így soha nem lesz haszon. De mondok önnek egy példát. Mindig csak olimpiáról beszélünk; nem, 2024-ben Magyarországon olimpiai és paralimpiai játékok lesznek. S elhangzott, mondjuk, a bizottsági egyeztetéseken, ahova én elmegyek, pedig nem ülök abban a bizottságban, de elmegyek, meghallgatom a Magyar Olimpiai Bizottság beszámolóját, akár a Paralimpiai Bizottság beszámolóját, és Szabó László, a Paralimpiai Bizottság elnöke, aki most egy nehéz helyzetben vette át a Paralimpiai Bizottságot, s azóta szerintem kiváló munkát végez, mondott egy olyan mondatot, ami abszolút megragadott. Azt mondta, hogy ha Magyarországon tudnánk megrendezni az olimpiát, akkor az olyan infrastrukturális fejlesztéseket jelentene azoknak a fogyatékkal élő embereknek, akiknek nem lenne egyébként lehetőségük erre az akadálymentesítésre, s mondott egy gondolatot, hogy minden országban, így Magyarországon is, meggyőződése, hogy egy paralimpia megrendezése, az egy szellemi akadálymentesítés lenne az országban, hiszen az emberek látnák testközelből ezeket a sportolókat nap mint nap, találkoznának velük, és teljesen másképp állnának hozzá. Ez is haszon. Ki se lehet fejezni, hogy mekkora haszon például egy ilyen, ezt pénzben kifejezni nem lehet. Egy dolgot nem szeretnék, a politikusoknak is van felelőssége. Nem értek önnel egyet, én nem arra apellálok, hogy Jobbik-kormány lesz-e 2024-ben vagy nem, énszerintem pont nem számít. Az lenne a jó, hogyha nem számítana, hogy ki lesz 2024-ben kormányon. Ennek egy pártokon, politikán fölül álló eseménynek kellene lennie, és pont az a legnagyobb veszély egyébként, hogy politikai csatározások színtere legyen akár az olimpiai pályázat és akár a rendezés kérdése is. El kellene ezt felejteni, fölül kellene tudni emelkedni, vannak a sportnak olyan részei - nem a stadionépítésekre gondolok, hanem pont az ilyen részekre -, amik abszolút politikamentesen kellene hogy végbemenjenek, mert innentől kezdve lehetne előrelépni, lehetnének olyan ügyek, kellenek, hogy legyenek olyan ügyek, amiket nem a politika határoz meg. Én elhiszem egyébként akármilyen képviselőről, hogy ugyanúgy szereti a sportot és szeretne érte tenni, teljesen mindegy, hogy milyen színekben indul, ugyanúgy, mint ahogy nem foglalkozom azzal, hogy egy-egy olimpikonunk, egy-egy kiváló sportolónk éppen egy szavazás alkalmával kire szavaz, mert nem ez számít, az számít, hogy a sport területén ő mit végez el. Tehát én azt szeretném, hogy nehogy a politikai csatározások színterén feláldozzuk akár az olimpiai pályázatot és akár [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] egyébként hogyha megnyerjük akkor az olimpia rendezését is… - szerintem politika felett kell hogy álljon ez az egész. (Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.) Én így állok hozzá, s amíg tudom, addig segítem is ezt a munkát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Csizi Péter képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm szépen. Folytatom Szilágyi képviselő úr dicséretét, hiszen megint egyet kell önnel értenem. Én magam is azt mondtam, hogy az olimpia megszervezése nem politikai kérdés, és egyébként pedig nem csak Magyarország kérdése. A magyarországi, a budapesti olimpia gyakorlatilag a magyarok közös olimpiája lenne itt a Kárpát-medencében. Azok a határok, amik itt Trianont követően körbevették szűken vett országunkat, azok is fölbomlanának egyébként egy olimpia megszervezése, egy magyarországi olimpia megszervezése kapcsán, hiszen azért egy vajdasági sportoló, egy székely sportoló győzelme valahol a mi győzelmünk is. És ha mondjuk, egy székely sportoló Budapesten érne el vagy netalántán, mondjuk, Pécsett érne el az olimpián sikereket, az mindannyiunk számára és az egész történelem iránti hűségünk számára egy nagy nemzetegyesítés is lenne. [[23.00]] És azt gondolom, sorolhatnánk Szilágyi képviselő úrral az érveket, hiszen ő előhozta a paralimpia kérdését is, és valóban ez talán hibánk is, hogy mindig csak olimpiáról beszélünk, amikor nagyon sikeresek vagyunk a paralimpiát tekintve is. Én Pécs országgyűlési képviselője vagyok, mi magunk több mint 6 paralimpiai aranyérmet hoztunk Magyarországra, Pásztory Dórától elkezdve Sors Tamásig, és minden esetben egyébként nemcsak egy paralimpiai bajnokot kapott Magyarország, hanem egy olyan lokálpatrióta pécsit, akik a mai napig is visszajárnak az iskolákba, oktatják a fiatalokat a hitre, a hűségre és a hazaszeretetre. Tehát sokkalta több egy olimpia megszervezése, mint az infrastruktúra. Ikotity képviselő úr, az infrastruktúra az csak 10 százalék. Valóban ennek a hozadéka, a nemzetnek és a magyaroknak szánt hozadéka az 90 százalék, ami viszont forintban felbecsülhetetlen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki a felszólalási lehetőséggel élni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak, aki láthatóan készülődik és válaszol.
Köszönöm szépen, elnök úr. Csak meg szeretném ismételni, hogy a kormány támogatja, és kéri az egész Magyar Országgyűlést, hogy támogassa az előterjesztést. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a hétfői… [[Bánki Erik jelentkezik.]] Zárszó, Bánki Erik. Bocsánatot kérek, elnézést. Akkor megadom a szót Bánki Erik képviselő úrnak; a zárszó elhangzására kerül sor.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! 11 óra van, úgyhogy megértem e késői órán, hogyha elnök úr már sietteti az ülésmenetet, de azt gondolom, hogy egy ilyen fontos kérdésben előterjesztőként mindenképpen úgy illik, hogy zárszót is mondjak. Nem szeretném hosszúra nyújtani, hiszen képviselőtársaim idejével és figyelmével nem szeretnék visszaélni, de van néhány olyan dolog, amelyről mindenképpen e fontos törvényjavaslat záróvitájának befejezésekor említést kell tennem. Nagyon örülök annak, hogy a vita során ellenzéki oldalról is előkerült az összefogás, az egység és a politikán felüli nemzeti ügyként kezelése ennek a fontos területnek, úgyhogy Szilágyi úr, köszönöm szépen ezt a konstruktív és együttműködő hozzászólást.Valóban, én is azt gondolom, hogy nem kell számolgatni. Tehát ne azt számolgassuk, hogy 2024-ig hány választás lesz még, azokon a választásokon ki milyen eséllyel indul, mert valóban, a politika kiszámíthatatlan, tehát bármi történhet 2018-ban és ’22-ben is. Én nagyon bízom abban, hogy bármi is történjen a hazai politikában, mindig olyan kormányok maradnak, akik komolyan veszik azt, hogy az olimpia megrendezése nemzeti ügy, komolyan veszik azt, hogy Magyarország számára, a magyar gazdaság számára, a magyar emberek számára is olyan jelentős előnyöket és értékeket hordoz egy ilyen világszintű esemény megrendezése, nyugodtan mondhatjuk, talán a világ legnagyobb rendezvényének a megszervezése, amely nem mérhető csupán gazdasági számokban.Egyébként ha gazdasági számokban kívánjuk mérni és gazdasági eredményben, annak is van hozadéka. Ne felejtsék el, tisztelt képviselőtársaim, a magyar pályázat, tehát Budapest pályázata volt az egyetlen a pályázó városok közül, amelynél a megvalósíthatósági tanulmány teljes egészében nyilvánosságra került. Az összes többi pályázó csak kivonatot rakott fel a honlapjára, nálunk a teljes tanulmány elérhető, amelyben a PricewaterhouseCoopers bemutatja azt, hogy igenis, ez egy olyan fenntartható fejlesztéseket magában foglaló szervezés és rendezés lesz, amelynek a költségvetés számára is pozitív eredménye lehet.A fenntarthatóságnak a bizonyítására csak azt tudom mondani önöknek, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy a 2017-es vizes világbajnokság megszervezésénél, megrendezésénél is arra törekedett a kormány, hogy a beruházás, a Dagály uszoda építése olyan anyagokból történjen, amelyek a visszabontás után is felhasználhatók. Fürjes Balázs kormánybiztos úr több alkalommal is megerősítette, hogy például a lelátószerkezetek visszabontását követően teljes egészében felhasználhatók lesznek, és egy olyan P+R parkolót épít belőle a városnak a kormány, amely azután a városi tömegközlekedés helyzetének a javítását fogja segíteni.Az olimpia tekintetében is minden egyes eleme a beruházásnak olyan fenntartható fejlesztés lesz, amelyet az olimpia után is tudunk majd hasznosítani, nemcsak a sportlétesítményeket, hanem azokat a kiegészítő létesítményeket, amire utalt Szilágyi képviselőtársam, mint Barcelonában, az olimpiai falut is úgy tervezi a kormány, hogy utána azok az épületek, amelyeket oda felépítettünk, akár kollégiumként, akár fecskeházakként, a családalapító fiatalok számára használhatók legyenek majd.Tehát én egyáltalán nem aggódom attól, hogy itt olyan presztízsberuházásról beszélnénk, amelyet Ikotity képviselő úr említett, amely megroppantja és tönkreteszi a magyar gazdaságot. Sokkal inkább azt gondolom, hogy a magyar gazdaság számára egy olyan fejlesztési motort tud jelenteni az olimpia esetleges megrendezése során a beruházások előkészítése és végrehajtása, amely a növekedési pályán lévő gazdaságot tovább tudja erősíteni, a pozícióját tovább tudja erősíteni, ezáltal nemcsak a költségvetésnek, hanem minden magyar ember számára pozitív előnyökkel tud járni.Azért fontos ennek a törvénynek az elfogadása, mert ez annak a rendezésnek az előkészítését, a pályázati szándék komolyságát támasztja alá, amely a 2017. szeptember 15-ei limai döntéshez elengedhetetlenül szükséges. Az ősz folyamán az Olimpiai Bizottságnak be kell mutatni azokat a garanciális elemeket, amelyek alapján biztosak lehetnek abban, hogy Magyarország nemcsak a szándék szintjén, nemcsak a képességei alapján, hanem valójában minden egyes elemét tekintve képes arra, hogy a pályázati dokumentációban szereplő módon ezt az olimpiát megrendezze. Ehhez olyan garanciális elemekre van szükség, amelyeket törvény tud garantálni. Ezért is kérem tisztelt képviselőtársaimat arra, hogy a holnapi szavazás során támogassák ezt a törvényjavaslatot. A törvény nem tartalmaz egyetlenegy olyan elemet sem, amely bármilyen kockázatot jelenthetne Magyarország számára. Alapvetően olyan kérdéseket tisztáz, amelyek azt gondolom, egy ilyen volumenű rendezvénynél elengedhetetlenek. Ilyen például a biztonság és a védelem kérdésköre. Tudják azt önök is, tisztelt képviselőtársaim, hogy a pénteken kezdődő franciaországi labdarúgó-Európa-bajnoksággal kapcsolatban a francia kormány nemzetközi összefogást sürgetett annak érdekében, hogy az Európa-bajnokságra kilátogató százezrek biztonságban lehessenek, nemcsak a stadionokban, hanem a mérkőzésre érkezve és a mérkőzésről távozva egyaránt. Én azt gondolom, hogy ez is olyan kérdés, amelyet törvényi úton kell szabályozni, és meg kell tennünk mindent annak érdekében, hogy a Magyarországra látogató vendégek, de talán ami még fontosabb ennél, maguk a magyar polgárok biztonságban érezhessék magukat a rendezvény alatt.Ugyanilyen garanciális elemet tartalmaz a törvényjavaslat arra vonatkozóan, hogy nemcsak állami forrásokból kell a beruházásokat megvalósítani, hanem igenis, magánforrásokat kell bevonni azokhoz a beruházásokhoz, amelyek részben az olimpiához, részben annak utóhasznosításaként egyéb gazdasági területű hasznosításhoz kapcsolódhatnak.Tehát azt gondolom, hogy ebben is előrelátó volt a kormány, és megpróbált mindent megtenni annak érdekében, hogy ne csak a költségvetést terheljék ezek a beruházások, amelynek folyamán nyilvánvalóan a járulékbefizetések, az adózás és a hozzánk látogató vendégek magas költését követően igenis lehetséges az, hogy pozitív eredménnyel zárjuk ezt a megarendezvényt.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Összességében tehát azt gondolom, hogy Magyarország azzal, ha megnyeri a XXXIII. nyári olimpiai és XVII. paralimpiai játékok szervezését, egy olyan vissza nem térő lehetőséghez jut, amelynek köszönhetően olyan fejlesztéseket fogunk tudni 2024-ig megvalósítani, amelyek szükségesek Budapest számára, szükségesek Magyarország számára, de egyébként, ha az olimpia miatt nem koncentrálnánk az erőforrásokat a rendezvény megszervezésére, akkor ezek lehet, hogy 6-8-10-15 vagy akár 20 évvel később tudnának csak megvalósulni. Tehát minden budapesti polgár kiemelt érdeke az olimpia megrendezése, de ugyanígy minden magyar polgár érdeke is, hiszen ebből nemcsak Budapest profitál, hanem az egész ország. Kérem szépen önöket, tisztelt képviselőtársaim, a holnapi szavazás során támogassák e kiemelten fontos törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Bánki Erik képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tehát a határozathozatalokra a hétfői ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény és a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló 2012. évi CXXVI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Győrffy Balázs és Jakab István fideszes képviselők által T/10518. sorszámon benyújtott előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózatán elérhetőek. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Jakab István alelnök úrnak, a bizottság előadójának, 15 perces időkeretben. [[23.10]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság 2016. június 2-án tartott ülésén megtárgyalta a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény és a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló 2012. évi CXXVI. törvény módosításával kapcsolatos előterjesztést. A bizottság az összegző módosító javaslatot és összegző jelentését benyújtotta. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Mezőgazdasági bizottságban kialakult álláspontokat. Ezek a javaslatok gyakorlatilag helyesírási pontosításokat jelentenek. A törvényjavaslattal kapcsolatban szakmai vita nem merült fel. Az előterjesztő és a kormány képviselője egyetértett, és a bizottság pedig a módosítást elfogadta. Kérem képviselőtársaimat, hogy szavazatukkal a törvénymódosítást támogassák. Köszönöm. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, Jakab alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, az előterjesztők közül kíván-e valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Győrffy Balázs képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Csak egy mondatban megköszönném az Országgyűlés bizottságainak azokat a pontosító javaslatokat, amelyekkel valóban helyesírási hibáktól mentessé vált a jogszabály. Kérem a tisztelt Országgyűlést annak támogatására. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e felszólalni államtitkár úr. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Annyit szeretnék csak, hogy a kormány az összegző módosító javaslatot támogatja.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Megkérdezem, hogy a jelzett időkeretekben kíván-e valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Ezért a vitát lezárom, és megkérdezem, hogy az előterjesztők közül kíván-e valaki felszólalni. (Nincs jelzés.) Jelzik, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Jakab István és Győrffy Balázs fideszes képviselők által T/10399. sorszámon benyújtott előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Ezért megadom a szót Jakab István alelnök úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság 2016. június 2-án tartott ülésén megtárgyalta a T/10399. számon benyújtott, a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatot. A bizottságunk összegző módosító javaslatot és összegző jelentést készített. A bizottságban érdemi vita az előző napirendi ponthoz hasonlóan nem alakult ki, a bizottság többsége az összegző módosító javaslatot és jelentést támogatta. Kérem képviselőtársaimat, az ügy fontosságára való tekintettel támogassák a törvénymódosítást. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Győrffy Balázs előterjesztőt, kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő jogszabály-módosítás, törvénymódosítás némi változáson esett át a Törvényalkotási bizottság módosítóinak köszönhetően. Ennek oka van. Itt ragadnám meg az alkalmat, amiben megköszönöm ellenzéki képviselőtársaimnak azt a konstruktív hozzáállást, amivel egy nagyon fontos és akut problémát próbálunk meg kezelni. Nagyon bízom benne, hogy ez a konstruktivitás a holnapi szavazáson is jellemezni fogja az ellenzéket. A jogszabály egyik részét, amiben nem tudtunk konszenzusra jutni, és a kamara bizonyos jogosítványait érintettük volna, előterjesztőként is amiatt támogatva vettük ki a jogszabály-módosításból, hogy a konszenzusos részek elfogadása politikai akadályba ne ütközzék. Úgy gondolom, hogy egy olyan áldozatot hoztunk előterjesztőként, ami mindenképpen szükségszerű volt, és egy olyan fontos problémának, egy olyan súlyos problémának a megoldását teszi lehetővé, amivel a magyar vidék számára egy nagyon fontos üzenetet tudunk elhelyezni, ez az üzenet pedig az, hogy bizonyos esetekben képesek vagyunk szakmai alapokon együttműködni a Magyar Országgyűlésben, ami reményeim szerint szakmai alapokon pozitív üzenet mindazoknak, akik nyomon követik ennek a jogszabálynak a módosítását. Köszönöm szépen a Törvényalkotási bizottságnak azt a munkát, amivel ezt a reménybeli konszenzust létre tudta hozni, ellenzéki képviselőtársaimtól pedig tisztelettel kérem, hogy azt a konstruktivitást, amit a formális és informális vitákban is mutattak, a holnapi szavazás alkalmával is megerősíteni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom, hogy a vita végén a zárszó elmondására 8 perc áll rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Megadom a szót államtitkár úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A bizottsági jelentést és az összegző módosító javaslatot a kormány támogatja.
Köszönöm, Nagy István államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőként megadom a szót Harangozó Gábor képviselő úrnak, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Először én is azzal szeretném kezdeni, hogy üdvözöljem azt a hozzáállást, amivel Győrffy Balázs képviselőtársunk gondozta ezt a kérdést, hiszen valóban egy olyan kérdésről van szó, amit ildomos megoldani, hiszen az ország számos részéről nagyon sok megkeresés jött hozzánk is, ami arról szólt, hogy visszaélésszerűen bántak egy törvény adta lehetőséggel többen, amikor is az ökogazdálkodásra hivatkozva próbáltak olyan földeket megszerezni, amikről mindenki tudta, hogy nem azért hivatkoznak az ökogazdálkodásra, mert valóban ezt a tevékenységet akarják folytatni, hanem egyszerűen azért, mert elővásárlási jogot biztosított a földtörvény.Azt, hogy a törvényjavaslat második részét, amiben teljesen egyértelműen nem volt konszenzus, és még a probléma felvetésével se értettünk egyet, hogy képviselőtársam elhagyni javasolta, kifejezetten pozitív lépésnek tartom. Azonban meg kell jegyeznem, hogy továbbra is van úgy az egésszel problémám, mégpedig az, hogy mi elejétől fogva nem támogattuk magát a földtörvényt, ami lehetővé tette ezt a visszaélést. [[23.20]] Továbbra is azt gondoljuk, hogy a földtörvény javítgatása helyett egy teljesen másik földtörvényre van szükség. Továbbá gondunk van azzal is, hogy most sem sikerült föloldani azt a problémát, amit itt az elmúlt időszakban is többször megemlítettem, hogy úgy tűnik, mintha a földművelésügyi tárca nem lenne a helyzet magaslatán, mert magát a problémás törvényt, ami lehetővé tette ezt a visszaélést, ők jegyezték annak idején, azt még ők hozták be, de a probléma észlelése, annak a javítási szándéka már nem telt ki a földművelésügyi tárcától, azt már egyéni képviselői indítványként kellett Győrffy Balázsnak behozni. Sajnos az a baj, hogy ez a jellemző működés, hogy általában az ilyen problémákat nem a tárca veszi észre, nem a tárca próbálja kijavítani, és ennek megfelelően továbbra is fönnáll a kérdés, hogy de akkor miért van szükség erre az agrártárcára, mert egyre kevésbé látom én indokoltnak, hogy az a kettős rendszer működjön, hogy van az agrártárca is, meg van a kamara is, mind a kettő jó sok közpénzt felemészt, és mintha egy kettős működés lenne. El kéne dönteni, hogy melyiket tartjuk meg, vagy melyiknek kéni irányítani igazából a hazai agrár-szakigazgatást. Van még egy gondom, hogy végül is ebből egy sarkalatos törvénymódosítás lett, merthogy nagyon helyesen fölismerték azt, hogy az Alaptörvény P) cikkének (2) bekezdése előírja, hogy ezt a tárgykört csak sarkalatosan lehet módosítani, vagy sarkalatosan kell előírni ezeket a játékszabályokat. Én már csak egy dolgot nem értek: ha itt ez ilyen egyértelműen és világosan látszik, akkor majd a héten egy később tárgyalandó ügynél, a ménesbirtok ügyénél, a mezőhegyesi törvénynél miért nem ilyen egyértelmű és világos, hiszen pontosan ugyanennek az analógiája van, ugyanúgy a P) cikk (2) bekezdése előírja, hogy ezt a tárgykört sarkalatosan lehet csak kezelni, és ott nem írja elő a sarkalatosságot, egy sima feles törvényben akarja fölülírni a földtörvény korlátozásait, itt pedig egyébként teljesen helyes módon sarkalatosan hozza be az előterjesztő.Szóval, magát a javaslatot olyan szempontból mindenképpen üdvözlöm, hogy az említett problémát javítani képes ez a javaslat, azonban a földtörvényt mi továbbra is elutasítjuk, és a toldozgatását-foldozgatását emiatt nem feltétlenül fogjuk támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Jelzésre:]] Jelzi Magyar Zoltán, hogy igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Örülök, hogy behozták ezt a javaslatot, már csak azért is, mert többek között egy írásbeli kérdésemmel is feszegettem korábban már ezt a problémát, hiszen hozzánk is számtalan jelzés érkezett be helyben élő gazdálkodóktól, hogy csúnyán visszaélnek egyesek ezzel az elővásárlási, elő-haszonbérleti lehetőséggel, és hozzájárulunk ahhoz, hogy ezt a kiskaput be lehessen végre zárni. Jóval előbb is észrevehették volna a problémát, ahogy esetleg sok más hasonló gondot, amitől egyébként hemzseg a földforgalmi törvény, és én sem tartom egy jó iránynak, hogy majd egyesével kezeljük ezeket a problémákat. Valóban jó lenne egy teljesen új jogszabály. Eltelt már annyi idő a hatálybalépés óta, hogy levonjuk a következtetéseket, és tényleg érdemben tudjunk változtatni a jogszabályon.Én is köszönöm a konstruktív hozzáállást, nagyon jó lenne, ha nemcsak a sarkalatos törvényeknél, a kétharmados törvényeknél tapasztalnánk ezt a fajta kormánypárti hozzáállást. Egészen más lenne egyébként a jogalkotás minősége is, meg az Országgyűlésről kialakított kép is az állampolgárok fejében, ha hasonlóan korrekt hozzáállást tapasztalnánk minden egyes jogszabály tekintetében, már csak azért is, mert az észrevételeink az ellenzék részéről valóban konstruktívak voltak, mi sem bizonyítja ezt jobban, mint hogy jó néhány beépítésre is került a jogszabályba.Annak, hogy a kamarai rész végül is kikerült - itt a többletjogosítványokkal kapcsolatos részre utalok -, örülök. Tudom, hogy az is egyébként részben aktuális problémákat is igyekezett kezelni, azonban úgy ítéltük meg, hogy túlzott jogosítványokat kapna a kamara, ráadásul nem kaptunk megfelelő garanciákat arra, hogy a kamarának ez az átpolitizált jellege valaha is megszűnhetne. Ha már erről a jogszabályról beszélünk és a földforgalmi törvény módosításáról, minden ilyen alkalommal elmondom, megragadom a lehetőséget, hogy elmondjam, hogy ha esetleg államtitkár úr már tudna minket tájékoztatni arról, hogy a régóta ígért üzemszabályozási törvény, családi gazdálkodásról szóló törvény, illetve a szövetkezetekről szóló törvény mikor kerülhet a Ház elé, mert mégiscsak egy csomagban lenne értelmezhető ez számunkra, hiszen akkor nem kellene többé elbeszélnünk egymás mellett, és tisztában lennénk azzal, hogy a kormánynak mit jelent, mondjuk, a kis és közepes családi gazdálkodó, mert az jól látható a mindennapi politikai viták során, hogy egészen különböző dolgokat értünk ezen fogalmak alatt. De ha lenne egy ilyen világos törvény, akkor erről már nem kellene itt hetenként vitát nyitnunk. Tehát összefoglalva nagyon röviden: egy fontos kiskaput zár be ez a lehetőség, sokan visszaéltek ezzel. Örülök, hogy tudunk ebben lépni, és ebben konstruktív partnerei tudtunk lenni a kormányoldalnak. Ugyanakkor ez nagyon kevés ahhoz, hogy a földforgalmi törvény egy mindenki számára elfogadható jogszabály legyen. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Jakab István alelnök úrnak, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Mint az egyik előterjesztő kértem most szót, ígérem, képviselőtársaim, rövid leszek. A zárszót Győrffy Balázs képviselőtársam mondja, viszont kénytelen vagyok két apró gondolattal reagálni az elhangzottakra. Az egyik az, hogy a földforgalmi törvény gyakorlatilag a jogalkotó szándékának megfelelően, korrekt módon elkészült. Nem ez az egyetlen törvény, amikor az alkalmazás során egy folyamat kezdődik, és találnak egy kiskaput. Kedves Képviselőtársaim! Ilyenkor mit tehet a képviselő? Mit tehet a kormány? Azt, hogy lép, méghozzá gyorsan. Ezért köszönet, hogy együttműködnek, köszönet, hogy közösen tudunk segíteni azokon az embereken, akiknek egyébként valamennyiünk programjában az a céljuk, hogy helyben tudjanak maradni, tudjanak gazdálkodni. Én csak azért kértem szót, hogy Harangozó képviselőtársamnak jelezzem, hogy ha van egy ügy, amiben az embereknek lehet segíteni, akkor a gombot is nyomják meg hozzá. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. A következő hozzászóló Magyar Zoltán képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm, elnök úr. Nagyon röviden kénytelen vagyok reagálni. Az nem baj, hogy módosul a földforgalmi törvény, sőt, ahogy mondtam, ennek örülök. A probléma az, hogy nem eléggé módosul, és itt elkezdhetnénk egy vitát arról, hogy mennyi pontban nem értünk még ezzel egyet, és szeretném, ha végre ezek is a Ház elé kerülhetnének, tehát ezzel így semmi gondunk nincs. Azt pedig készséggel elhiszem, hogy a jogalkotó szándéka szerint működik a földforgalmi törvény. Pont ezzel van bajunk! Hiszen én úgy vettem észre, hogy a jogalkotó szándéka nem az volt, amit egyébként a kormányzati kommunikációban folyamatosan hangoztatnak, és most nem megyek bele azokba a sokszor emlegetett, kormányközeli nagyvállalkozókba, akikhez hozzájuttatták az állami földeket, és ebben a földforgalmi törvény aktív szerepet játszott. De tényleg ezzel van bajunk, ha aszerint működik, ahogy önök szerették volna, és nem aszerint, ami egyébként a magyar vidék számára üdvös lenne. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Az előterjesztők közül megadom a szót Győrffy Balázs képviselő úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Így van. Köszönöm, elnök úr. Köszönöm az alapvetően pozitív hozzászólásokat. Azt gondolom, hogy Harangozó képviselőtársam is, noha jelezte, hogy valószínűleg nem támogatják a jogszabály-módosítást, de értelmezésem szerint ez inkább politikai, mint szakmai döntés az MSZP részéről, amit megértek, de nyilvánvalóan sajnálok.Én úgy gondolom, hogy egy olyan jogszabály vonatkozásában, ahol kétharmados többségre van szükség, és ahol a kormányzó erőnek nincs önmagában kétharmados többsége, akkor tudunk haladni, ha egyetértünk. Viszont ha egyetértünk, akkor szerintem a társadalom felé megnyilvánuló kötelezettségünk az, hogy haladjunk. Ha az MSZP-re ebben a formában nem számíthatunk, igazából nem is mi nem számíthatunk, hanem azok az érintett gazdálkodók, akik egy ilyen kellemetlen helyzetbe kerültek, mert nyilvánvalóan most azért nem cserélnék az MSZP-s képviselőkkel, akik majd vidéken találkoznak azokkal az emberekkel, akiket mi most reményeink szerint ki tudunk segíteni ebből a szorult helyzetből és méltánytalan helyzetből, hogy ők ezt hogyan fogják tudni kommunikálni. [[23.30]] De ez legyen az ő problémájuk, ez nyilván egy szintén politikai feladat, amit valamilyen formában, így vagy úgy meg tudnak oldani. Nehéz lesz megmagyarázni, hogy miért állnak azok mellé a huncutkodó úriemberek mellé, akik az ország egyik végéből képesek ökogazdálkodást hazudni - elnézést ezért a szóhasználatért -, és élni azzal a lehetőséggel, vagy visszaélni inkább azzal a lehetőséggel, hogy helybeni gazdálkodók elől megpróbálják elvinni a földet. Én nagyon bízom abban, hogy a holnapi nap egyértelművé teszi azt, hogy a Magyar Országgyűlés ezt a fajta viselkedést nem tolerálja, nem engedi, és az ellenzék egyes erőivel - hogyha nem is mindenkivel - összefogva képesek vagyunk ezt a méltánytalan helyzetet feloldani. Ennek reményében nagyon számítok arra, hogy az Országgyűlés holnap kétharmados többséget biztosít ennek a jogszabály-módosításnak. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Witzmann Mihály képviselő úr, Fidesz: „A turizmus helyzete Somogy megyében és Siófokon” címmel. Öné a szó, képviselő úr, ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Korábban már többször felszólaltam a turizmus témakörében, de balatoni képviselőként, úgy gondolom, hogy az idegenforgalmi főszezonra való felkészülés kapcsán érdemes mérleget vonni, hogy milyen eredményeket ért el a turizmus az elmúlt években, és milyen reményekkel indulhatunk neki az előttünk álló nyári szezonnak. Ha a száraz tényeket nézzük, akkor fontos kiemelni, hogy 2009 és 2015 között a turizmus nemzetgazdasági szerepe folyamatosan növekedett. Ezt mutatja az a tény is, hogy míg 2009-ben a GDP 7 százalékát, addig 2015-re már a GDP 10 százalékát adta az ágazat. Ha mindezt forintokra konvertáljuk, akkor az is jól látható, hogy az elmúlt 5-6 esztendőben a turisztikai szektor 1189 milliárd forintról 3330 milliárd forintra növelte részesedését a nemzetgazdaságból, és ezzel párhuzamosan a foglalkoztatás bővülésében is jelentős szerepe volt. Míg 2009-ben még csupán 318 ezer álláshely kapcsolódott a turizmushoz, addig 2015-re már közel 500 ezerre emelkedett ez az érték. Így ma már az is elmondható, hogy a foglalkoztatottaknak jelenleg mintegy 11 százaléka talált munkalehetőséget a turisztikai szektorban. Ez az örömteli bővülés egyébként megfigyelhető a működő kereskedelmi szálláshelyek esetében is, ugyanis a számuk alakulásából az látható, hogy 2008-ban nyilván volt tartva 2900 körüli szálláshely, ezzel szemben 2015-re már bőven 3300 felett működő szálláshelyről beszélhetünk Magyarországon, ami néhány év alatt mintegy 12 százalékos bővülést jelent. A statisztikai adatokat elemezve azt is jól láthatjuk, hogy míg 2009-ben 18 millió vendégéjszakát regisztráltak a kereskedelmi szálláshelyeken, 2015-re ez az érték 25,5 millióra emelkedett. Mindezek alapján világosan látható, hogy a 2015. évben a vendégek száma meghaladta a 10 millió főt, a vendégéjszakák száma átlépte a 25 milliót, a szálláshelyek bevétele pedig meghaladta a 360 milliárd forintot. Az impozáns számok mögött természetesen tudatos, olyan piacélénkítő kormányzati intézkedések húzódnak meg, mint a SZÉP-kártya vagy éppen az Erzsébet-program elindítása, az szja-csökkentés, a családi adókedvezmények, a rezsicsökkentés, a béremelések vagy éppen az Új Széchenyi-terv pályázati támogatásai, ugyanis ezen intézkedéseknek mindegyike arra irányult, hogy egyre több pénz maradhasson a családoknál, az embereknél, és ezáltal többet tudjanak költeni akár rekreációs célokra egyaránt. Csak a konkrétumok kedvéért egy példaként fontosnak tartom kiemelni, hogy a mintegy 1,2 millió, forgalomban lévő SZÉP-kártyával több mint 90,5 milliárd forintot bonyolítottak le a tavalyi esztendőben. Ez az adat egyébként az egy évvel korábbihoz képest 20 százalékkal nagyobb bővülést jelez. Tisztelt Képviselőtársaim! Balatoni képviselőként rendkívül örömteli számomra, hogy a Balaton-régió Budapest után a második leglátogatottabb turisztikai desztinációnak számít Magyarországon. A régió népszerűségének emelkedése és látogatottságának növekedése pontosan látható a 2009 és 2015 közötti időszak adatainak összehasonlításakor is. Ugyanis amíg a Balaton-régió 2009-ben mintegy 4,2 millió vendégéjszakát tudott felmutatni, addig 2015-ben ugyanez az érték már megközelítette az 5 milliót. Ezért felszólalásom további részében szeretnék kicsit részletesebben is beszélni a Balaton, Somogy megye és ezen belül is Siófok idegenforgalmi mutatóinak alakulásáról.Különösen örvendetes számomra, hogy az országosan tapasztalható pozitív turisztikai tendenciák Somogyban is érzékelhetőek, ugyanis míg 2009-ben a Balatont határoló három megye közül Somogyban volt a legkevesebb a kereskedelmi szálláshelyek vendégforgalma, addig 2015-re ez az érték Somogyban 448 ezer főről 643 ezer főre, a vendégéjszakák száma pedig 1,3 millióról több mint 1,8 millióra emelkedett, ezzel pedig sikerült megelőznünk a szomszédos két megyét, Veszprémet és Zalát is. Örömmel mondhatom, hogy mind a vendégek, mind a vendégéjszakák számának balatoni top 10-es listájában választókörzetem székhelye, Siófok magabiztosan őrzi első helyét, de a turisták általi látogatottság tekintetében mindenféleképpen említésre méltó még Zamárdi és Balatonszemes is a maga 5., illetőleg 6. helyezésével. Érdemes kiemelni, hogy Siófok a vendégéjszakák számát tekintve a tavalyi esztendőben átlépte, egész pontosan közel 40 ezerrel meg is haladta a sokáig csupán álomhatárként megjelölt egymilliós vendégéjszakaszámot, amellyel egyértelmű dominanciát mutat a térségben. Ezt a dominanciát egyébként jól reprezentálja a siófoki turisztikai adatok Somogy megyei adatokkal történő összevetése is, miszerint jól látható, hogy a Siófokon eltöltött vendégéjszakák a megye vendégéjszakáinak mintegy 57 százalékát, a Balaton-régió vendégéjszakáinak pedig közel 21 százalékát teszik ki. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előzőekben általam említett adatok, azt gondolom, valóban jól tükrözik, hogy a turizmus fejlesztésében nemcsak érdemes, hanem szükséges is gondolkodnunk, mert az ágazat óriási lehetőségeket tartogat az ország fejlődése szempontjából. Nagyon bízom benne, hogy a 2020-ig lehívható fejlesztési források és a turisztikai szektorban tervezett hangsúlyosabb állami szerepvállalás még inkább hozzájárulhat a jövőben a gazdaság élénküléséhez, a foglalkoztatás bővüléséhez és a magyar családok egzisztenciális helyzetének további javításához egyaránt. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, Witzmann képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr: „Nem kormányzati zsúrpubinak való vidék II.” címmel. Öné a szó, képviselő úr, ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Engedelmükkel folytatom napirend utáni kis valóságismereti sorozatomat, amelyben a kormányzati zsúrpubikat egy valóban nem nekik való vidékre invitálom, oda, ami a bel-pesti romkocsmák füves SZDSZ-es filoszainak a barbár mucsa, nekik meg terra incognita, azaz pont olyan ismeretlen föld, mint a feketék lakta Közép-Afrika a londoni kávéházak egzotikumra éhes törzsközönsége számára Livingstone expedíciója előtt. Szóval, miután a kormányzati zsúrpubik kisujjukat előírás szerint eltartva elfogyasztották a kétségkívül kiváló konyhát vivő parlamenti Vadász-terem ebédjét, mondjuk Szent Jakab kagylót chilis, kucsmagombás barackraguval, zöld spárgával és rizottóval, tehetnének egy kalandtúrát oda, ahol hó végén már a zsíros kenyérnek is előre köszönnek, mert akkora tisztelettel viseltetnek iránta - az előbbi fogást egyébként a begyűjtött szórólapról lestem le, igaz, kulináris újításként, egyfajta gasztroforradalomként kucsmagomba helyett stílszerűbb lenne a pöfeteg gomba használata. Egyébként serény fogyasztóvá válnának már a bennszülöttek Somogyban is, de még jó, hogy a kormány figyel, és az alacsonyan tartott bérek és nyugdíjak gyeplőjével megakadályozza, hogy a globalizáció rút szekerét tolják az itteniek. Hiszen az országos átlaghoz képest majd’ 20 százalékkal, valamint csaknem egytizeddel alacsonyabb megyebeli bérek és nyugdíjak nagy fogyasztói virgonckodást nem tesznek lehetővé, hiába válnának lelkes konzumerré, mondjuk, a derék csokonyavisontai vagy homokszentgyörgyi polgárok. Persze, a halmozottan hátrányos helyzetű térségeknek is megvan a maga előnye. Míg Matolcsyék MNB-s alapítványa 280 ezer forintos négyzetméteráron kénytelen valamirevaló és az urak persze hogy jogos, kicsit sem túlzó igényeit kielégítő szőnyegeket vásárolni nemrég szerzett négymilliárdos villájába, addig Somogyaracsban már félmillióért komplett családi házat is vásárolhat a bátor beköltöző; csak aztán igyekezzen, ne hagyja sokáig üresen a portát, mert bizony könnyen meglehet, hogy szemvillanás alatt széthordják, ahogy tették azt korábban teljes utcasorral Somogyszilben is a rombolásban különös ügybuzgalmat tanúsító pajkos kis bontópallérok. Tehát ha valamelyik kormányzati zsúrpubi lát némi ingatlanbefektetési fantáziát a térségben, akkor rajta! Rinyavesenyőben már palotát kaphat egy olyan alig viseltes Silka zakó árából, mint amit ifjú miniszterük kukába hajított. Annyiból, amennyit pedig a Magyar Nemzeti Bank által kétségkívül nyomós érvek alapján beszerzett 30 milliós Steinway zongora kóstál, még talán egész Bertalanpusztát is felvásárolhatná. És ha már a szocialista zöldbárók nyomdokain haladva a mostani földprivatizáció során a vidéket még inkább a haverok cselédjévé züllesztették, akkor elég egy-két kisebb alaptörvény-módosítás, aztán a jobbágyság is visszaállítódik. De huncutabb kedvű kormányzati zsúrpubi akár a jus primae noctis, tehát az első éjszaka jogának feltámasztását is kezdeményezheti. [[23.40]] Annak pedig, hogy ne kelljen ilyesmit hallgatni a kormánypárti oldalon, lenne egy, a fejét homokba dugó strucc módszerénél jobb megoldás is: a fideszes zsúrpubik és zsúrpapik csatlakozzanak az „Ismerd meg hazádat!” mozgalomhoz, és ne csak szalagot átvágni menjenek vidékre. Ugyan kétségtelenül libidónövelő lehet egy-egy avatóceremónia, de azért hallgassák csak meg a pár száz lelkes zsákfalvak polgármestereinek véleményét is, akik talán hasznos ötletekkel tudnának szolgálni az üvegbúra alól szalajtott, mindentudó miniszteriális ficsúroknak. Igaz, lehet, előtte néhány dühösebb polgármester cizellálatlan tanácsokkal is ellátná őket arra nézvést, hogy akkor most mit is csináljanak, mondjuk, a helyükben egy 400 fős településen 60 közmunkással, amikor szociális földet meg nem kapott a falu, mert az kellett a mindenkori hatalom cimboráinak.És ezek a mérges polgármesterek kérdeznének is. Mindenekelőtt azt, miként lehetséges, hogy a néhol 5-10 fő/négyzetkilométerenkénti népsűrűség - tehát elképesztő földbőség - dacára a zéró társadalmi felelősségérzettől áthatott luxusterepjárós zrt.-Döbrögik miért csak a támogatásokat markolják föl, és miért nem adnak munkát még az évszázad alatt harmadára apadt lakosságnak sem.És ugyan törvényszerű, hogy az enyves mancsok összeragadjanak, de ha nyilvánvaló, hogy a munkanélküliségtől fuldokló somogyi községekben már most is magas részarányt képviselő cigányság száma robbanásszerűen tovább fog nőni, akkor hogyan fogják megoldani az integrációjukat, ha nem engedik el az „Út a munka világába” programból a lopás világába utat törő cigány vezető kezét. Vagy kormányzati zsúrpubik amúgy büdösnek érzik az ezzel való foglalkozást, és ha süllyedő Atlantiszként merül el a szociokulturális gettóvá váló vidék, akkor majd ficsúros eleganciával elhúzzák a csíkot Ibizára? Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Horváth László fideszes képviselő úr: „Gyermekhalál Gyöngyösön” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ez a napirend utáni felszólalás ezen a kései órán egyfajta kései sirató. Beszélhetünk erről a tragédiáról napirend után, és reményeim szerint beszélni fogunk majd az őszi ülésszakon is, de akár a rendes napirend keretei között, akár napirend után, akár napirend előtt beszélünk erről a tragédiáról, napirendre nem térhetünk felette.Ez a kései sirató egy 18 hónapos, kis, törékeny életért szól egy olyan gyermekhalál - és most már kimondhatjuk, gyermekgyilkosság - okán, ami felfoghatatlan, megrázó, érthetetlen, felháborító, minden jelző önmagában és együtt is érvényes. A néhai 18 hónapos kiskorú K. Kiarának az élete és legfőképpen a tragikus és könyörtelen halála hatalmas kérdőjelet és talán még nagyobb felkiáltójelet hagy maga után. Ő már a fogantatása pillanatában veszélyben volt - azt mondhatjuk -, hiszen az ő másik három testvére mindannak a veszélynek ki volt téve külön-külön, amely veszélybe ő is beleszületett, és amely veszély elől ő már megmenekülni nem tudott. Azt lehet mondani, hogy ez a kislány a szüleibe halt bele, mert a szülei úgy döntöttek, hogy nem táplálják a gyermeküket. Mit lehet erre mondani? Nem azért nem táplálták a gyermeket, mert szükségben szenvedtek, bár megjegyzem, nincs az a szükség, ami gyermekéheztetéshez vezethet, hanem mert így döntöttek; nem tudatlanságból, nem szükségből, hanem tervszerűségből. Négy gyerek mind ki volt téve annak, hogy számára a legnagyobb veszély a saját szülőanyja, és az ő életére nem más tör, mint a saját anyja. Négy gyerek három apától; az első három megmenekült. Az elsőt a saját apja, a vér szerinti apja menekítette ki, a másodikat a bíróság ítélte meg szintén a vér szerinti apának, a harmadik esetben pedig azt lehet mondani, hogy az óvoda mentette meg a gyermek életét. Ez azt is jelzi egyébként, hogy a gyermekek védelme szempontjából a legveszélyeztetettebb kor a 0-3 éves időszak. Utána már az intézményrendszer képes a gyermekek védelmére. Kérdés az, hogy ha egy anya a gyermeke ellen fordul, akkor van-e védelem, lehet-e pótolni bármilyen jogszabállyal, intézményrendszerrel, és bármilyen más eszközzel ki lehet-e védeni egy gyilkos szándékú anyát, lehet-e tenni szörnyű, őrült tervének megvalósítása ellen. A bajba jutott gyermekeket, a veszélybe jutott gyermekeket köteles megvédeni a mindenkori gyermekvédelmi rendszer. Ez esetben azt kell mondanunk, hogy a rendszer, a környezet, a védőrendszer összességében nem tudta megmenteni egy kislány életét.Ha az a kérdés, hogy a rendszerben dolgozók és maga az intézményrendszer tett-e valamit, akkor azt kell mondani, hogy persze, tett. Ha az a kérdés, hogy tett-e eleget, akkor azt kell mondanom, hogy nem. Ha az a kérdés, hogy lehetett volna érzékenyebb, lehetett volna lelkiismeretesebb, akkor azt mondom, hogy igen. Ha az a kérdés, hogy ebből a jelzőrendszerből ki vizsgázott jelesre, ki hallgatott a lelkiismeretére, akkor azt kell mondanom, hogy ez a védőnői szolgálat. A gyermekvédelmi törvény közel 20 éves. Az egészségügyről szóló törvény közel 20 éves. Úgy gondolom, hogy az őszi ülésszakon a magunk részéről akkor járunk el helyesen, ha a gyermekvédelmi rendszer jogszabályi környezetét áttekintjük [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , és meghozzuk a szükséges intézkedéseket, hogy gyerekeket zárt ajtók mögött ne lehessen kényére-kedvére használni senkinek. Egy 18 hónapos élet elment, a kérdőjel itt maradt. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, Horváth képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ikotity István LMP-s képviselő úr: „Nem elég emlékezni” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! 96 esztendeje írták alá a trianoni békeszerződést, amelynek tragédiája rányomta a bélyegét a magyarság teljes XX. századi történetére. A történelem fontos mérföldköve számos tanulsággal szolgált nekünk. A saját példánkból tudhatjuk, hogy nemcsak egy nemzet életében, de egy ember életében is csak akkor nyerhetnek értelmet a negatív élmények, ha azokat teljes fájdalmában megéljük, feldolgozzuk, és tapasztalatainkat a magunk javára fordítjuk.A múltunkat megéltük. A jövőnket viszont mi alakítjuk. Mindaz, ami a magyarsággal történt a XX. században, azzal a felelősséggel is jár a számunkra, hogy kemény és felelősségteljes munkával el kell érnünk azt, hogy soha többet senkit ne érhessen olyan igazságtalanság, amit kénytelenek voltak megszenvedni közel száz évvel ezelőtt élt őseink.Nagyon tudatosnak kell lenni ahhoz, hogy munkásságunk valóban hasznos legyen. Ma már nem elég csak „mindent vissza!” rigmusokkal emlékezni, hanem újragondolva, új alapokra kell helyezni a Kárpát-medencei közös magyarságunkat, magyarságtudatunkat, segítve az autonómiatörekvéseket, és megállítani a kivándorlást nemcsak Magyarországról, hanem a határon túli területekről is. A helyzet kicsit jobb, mint az előző kormányok idején, és ugyanezt a Fidesz-KDNP-kormány veheti dicséretnek, de azért az elbizakodottságra nem látunk okot. Tény, hogy a kormány által meghirdetett programsorozat - 2016 a külhoni magyar fiatal vállalkozók éve - előremutató vállalkozás, és reméljük, hogy valóban hasznos segítséget fog nyújtani külhoni fiataljainknak. [[23.50]] Tisztelt Ház! Az LMP hisz abban, hogy nemcsak egyoldalú támogatáspolitikával kell mérni a magyarságot, hiszen minden magyar, aki a Kárpát-medencében közéleti tisztséget vállal, nemcsak a szűk térségéért dolgozik, hanem az egész magyarságért. Az LMP maga is ennek szellemében tartja a kapcsolatot a határon túli magyarokkal. Legutóbb májusban a X. Réteshúzó Fesztiválon jártunk, ahol minden, magyar képviselettel rendelkező párttal eszmét cseréltünk. Tárgyalásaink során természetesen tiszteletben tartottuk saját önrendelkezési elképzeléseiket. Az LMP szerint minden anyaországi politikai erőnek hasonlóképpen kellene viszonyulni a határon túli magyar kisebbségekhez. Itt megemlíteném a most tartott romániai választásokat. Dicséret és köszönet illeti mindazon magyar jelölteket, akik merték és vállalták, hogy elindulnak az önkormányzati választásokon, a meghurcoltatások ellenére. Gratulálunk minden megválasztott képviselőnek, polgármesternek, és a munkájukhoz kitartást kívánunk! Trianon évfordulóján is fontos emlékezni és emlékeztetni rá, hogy mindannyiunk közös felelőssége tanulni a múlt hibáiból, és közös feladatunk olyan nemzetpolitikai stratégiát megvalósítani, ami a mai helyzetben a lehető legnagyobb támogatást jelenti a külhoni magyar közösségeknek, miközben tiszteletben tartja azok önrendelkezési jogait. Egy ilyen nemzeti minimum mentén megalkotott megegyezésben benne kell lennie annak a gondolatnak is, amely tényként kezeli, hogy a Kárpát-medence egy természeti egység, és a felmerülő problémákra ezen szemlélet mentén ad fenntartható megoldási javaslatokat. Fontos látni, hogy a külhoni magyarok jogai még ma, a trianoni döntés után 96 évvel is elfogadhatatlanul sokszor sérülnek: éppen ezért álláspontunk szerint a kormány egyik legfontosabb feladata egy olyan stratégia kidolgozása, amely hatékonyan képes orvosolni ezeket a jogsértéseket a megfelelő európai fórumokon. Az Európai Unió egyik legfontosabb előnye éppen a kisebbségi jogok garantálása, ennek érvényesítése azonban a magyar kormány feladata és felelőssége. A Lehet Más a Politikára minden politikai erő számíthat ebben a küzdelemben, legyen az határon túli vagy anyaországi. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, Ikotity képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Farkas Gergely jobbikos képviselő úr: „Hangozzék el a diákok véleménye is az Országgyűlésben - Beszámoló a Jobbik Ifjúsági Tagozatának ’Hallasd a hangod!’ kampányának eredményeiről. 15. rész” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy - ahogy elnök úr is mondta - immár 15. alkalommal ismertessem a diákok, középiskolások személyes panaszait, meglátásait és javaslatait az oktatási rendszert illetően. Nagy örömünkre szolgál, hogy a fiatalok élnek a Jobbik Ifjúsági Tagozata által meghirdetett „Hallasd a hangod!” lehetőségével, amely által itt az Országgyűlésben jobbikos országgyűlési képviselők tolmácsolásában elhangzásra kerül a véleményük, építő jellegű kritikájuk. Az e kampány iránti óriási érdeklődés még az iskolai tanév végeztével sem fogyatkozik, hanem azt tapasztaljuk - például a szórólapjaink osztogatása által személyesen én is tapasztaltam -, hogy előszeretettel jönnek hozzánk a fiatalok, érdeklődnek és fejtik ki véleményüket. Mindezek keretében Richárd az alábbiak szerint fogalmazta meg személyes véleményét: „Helyesnek tartom a felvételi eljárás ingyenessé tételét, azonban a felvételinek megfelelő ismétlő és kiegészítő érettségi vizsgát is ingyenessé kellene tenni, a jelenlegi 28 ezer forintos emelt szintű vizsgadíj - ami például egy orvosi vagy gyógyszerészeti karra jelentkező, néhány éve eredetileg egyik felvételi tárgyból sem érettségizett jelentkező esetén már 56 ezer forint - indokolatlan” - mondja Richárd. Majd így folytatódik az idézet: „Feltételezem, hogy ez a vizsga lebonyolításának tényleges költségét jelentősen meghaladja, a rosszabb anyagi helyzetű családoknak pedig komoly terhet jelent. Nem indokolt ilyen formában büntetni sem azokat, akik az érettségi évében még nem tudják, hogy hol szeretnének továbbtanulni, esetleg szakközépben érettségiztek, majd mégsem szeretnének az adott szakmában dolgozni, és ezért szeretnének felsőoktatásba jelentkezni, sem azokat, akik komoly felkészülés után, teszem azt, 85 százalékos emelt szintű érettségivel maradtak le egy olyan helyről, ahova 90 százalék kellett volna, és ezért írják újra az érettségijüket. Nekik épp elég trauma, hogy nem vették fel őket azonnal, és várhatnak egy évet, hogy újra átélhessék a bizonytalanságot, amit egyszer már átéltek, nem kéne még külön büntetni őket, illetve a szüleiket.” Ez egy nagyon jogos felvetés, korábban a Jobbik is kezdeményezte az ilyen utólagos, illetve ismételt érettségi vizsgadíjak csökkentését. Ez szerintem segítség és fontos lépés, fontos gesztus lenne a fiatalok felé. Alex kritika tárgya alá vette az iskolai kezdés időpontját. Azt írja, hogy a reggeli legelső óra, a nulladik óra 7.15-kor kezdődik, ami túl korai, a napnak pedig leghamarabb 14.15-kor van vége - de hát tudjuk, hogy sok esetben még később -, és mindez nagyon megterhelő. Egyébként Alex véleményét több tudományos kutatás is igazolja, hogy a kamaszkorban lévő fiatalok szervezete több alvást igényel, és a túlterheltség bizony nagyon sokszor az alvástól veszi el az időt a fiatalok esetében. Érdemes lenne ezt is meggondolni. Az óraszámokat mi is többször feszegettük már, nagyon sok erre vonatkozó kritika érkezik az órák kezdésével kapcsolatban. Tehát ezt a két dolgot együttesen lenne érdemes kezelni. Andris levele ráirányítja figyelmünket a szakképzésre, valamint a gyakorlatorientáltság szükségességére. A szakmunkásoknál nagyobb hangsúlyt kellene fektetni a gyakorlatra, akár több vállalkozó bevonásával - írta Andris. Károly, aki rendőrnek tanul, ugyanezzel a problémával találta szemben magát. Az alábbi levélben osztotta meg tapasztalatát: „Rendőrnek tanulok, de úgy gondolom, hogy a kétéves rendőri képzés alatt nem tudunk annyi dolgot elsajátítani, mint a gyakorlatok alatt. Véleményem szerint a rendőrtanulóknak több területi gyakorlatra lenne szükségük” - mondja ezt Károly. Számos diák részéről mutatkozik tehát az az igény, hogy az elméletoktatást kiegészítve gyakorlati ismeretek megszerzésére is legyen lehetőség az iskolában. Laura és Tamás is azt írta levelében: „Az életben fontos dolgok, például a KRESZ vagy pénzügyi alapismeretek oktatását szeretnénk, ha az oktatás része lenne.” A pénzügyi oktatás, a pénzügyi alapismeretek szintén egy ismétlődő, vissza-visszatérő kérése a fiataloknak, amit nemcsak a fiatalok, hanem több párt, többek között a Jobbik is régóta követel. Reméljük, hogy ez hamarosan meg fog valósulni. De Tünde levelét is említhetném, aki felteszi a kérdést: miért nincs olyan tantárgy, ahol megtanuljuk az életre való felkészülést? Ő kicsit általánosabban fogalmaz, de tényleg szükség lenne olyan ismeretekre, amik a gyakorlati életben való eligazodást segítik. Egy előző véleményt kiegészítve, tovább szőve Tibor azt tapasztalja, hogy a jelenlegi tananyag nem készít fel az életre, és elég sok felesleges rész is fellelhető benne. Találkozni olyannal, aki nem tud befizetni például egy csekket. Olyan oktatásra lenne szükség, amely ténylegesen segít a „megérésben”, ahogy fogalmaz Tibor. Tamara nagyon sok diáktársának a véleményét tükrözve azt írta nekünk: „Véleményem szerint a diákoknak és a tanároknak egyaránt megterhelő a napi hét-nyolc óra, illetve a rengeteg tananyag. Valamint az iskola után szinte semmire sincs időnk, mert olyan sok a házi feladat másnapra.” Ez az egyik legjellemzőbb probléma, amit a diákok eljuttatnak rajtunk keresztül a döntéshozóknak. Ennyi fért bele a mai napra. Köszönöm szépen a figyelmet, és folytatni fogjuk a sorozatot. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Magyar Zoltán jobbikos képviselő úr napirend utáni felszólalásának címe: „Átcsomagolt dömpingáru, feketén beömlő, lejárt szavatosságú, patkányürülékes, áfacsalt és hamisított importszemét élelmiszerbe fullad a hazai fogyasztó?” Öné a szó, képviselő úr. [[0.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Fűszerpaprika, meggy, alma, méz, paradicsom, tojás, dinnye, UHT tej, fokhagyma, bor. Csak pár azok közül a termékek közül, amelyek termesztéséhez, előállításához kiválóan megfelel hazánk klímája. Többségük esetében sajnos javarészt mégsem a hazai termékek dominálnak a boltok polcain. Sőt, folyamatosan veszítjük el hungarikumaink lehetőségeit is, és azon zöldségek, gyümölcsök, amelyek anno világhírnevet hoztak a magyar mezőgazdaságnak, ma sok esetben visszaszorulóban vannak.Elárasztják piacainkat és a multik polcait azok az olcsó, silány minőségű importáruk, amelyek többek között az imént felsorolt termékeket, élelmiszereket váltják fel. A gyakran áfacsalt, nyomott árú dömpingtermékek hatása a magyar mezőgazdaságra és ezen keresztül hatványozottan a vidékre, de közvetve egyébként a városokra is beláthatatlan következményekkel bír.Nézzük meg, mondjuk, a fokhagyma esetét, ahol a korábban teljes szintű hazai ellátottsága mára 50 százalék import és 50 százalék saját előállításra esett vissza. De még ezt a siralmas arányt is rontja az a tény, hogy a hazainak hitt termék bizony nem mindig hazai. Nem ritka ugyanis az az eset, hogy a kínai importfokhagymát itthon átcsomagolják és magyarként adják el. Erre több bizonyíték is napvilágot látott az elmúlt időszakban. Mindeközben a vidéken, Makó környékén egyre többen hagynak fel a fokhagyma termesztésével és térnek át a gabonára. Hiszen annak jóval alacsonyabb a bekerülési értéke, kisebb a ráfordításigénye. Egy hektárra vetítve ez egy egész nagyságrenddel kevesebb befektetést igényel.De ha már szóba került Kína és az import, a hazai mézet is meg kell említenem. Egyik legfontosabb rákfenéje szintén Kínából érkezik olyan ipari méz formájában, amely fogyasztásra ugyan nem alkalmas, de legalább olcsó, és a vásárló még megkülönböztetni sem tudja, hiszen a címkén történő feltüntetés még mindig nem alkalmas arra a legapróbb és legelvárhatóbb feladatra, hogy megtudjuk, tartalmaz-e ipari mézet az adott termék. Ebben a kérdésben is sok javaslatot tettünk le az asztalra, szakmai konferenciát hívtam össze, és a kormány elé tettük ezeket a javaslatokat, ami kétségtelenül komplex. Nem azt állítom, hogy ezt egyetlenegy döntéssel meg lehet oldani, de legalább a probléma fontosságát fölismerhették volna, és legalább elindulhattunk volna arra az útra, ami aztán elvezet odáig, hogy legalább ezen termékek jelentős része hazai előállítású legyen.De nézhetjük az almát, dinnyét, meggyet. És tudom én, hogy az orosz embargóra hivatkoznak ezekben a kérdésekben leginkább, hogy ez vetette vissza ezen termékeknek az eladhatóságát, de azért azt is vizsgáljuk meg, hogy ki a legnagyobb nyertese az orosz embargónak. Éppen az az USA, aki leginkább szorgalmazta annak létrejöttét. Fontos lenne egyébként például a fűszerpaprikáról is beszélni. Korábban a Magyar Gasztronómiai Egyesület szervezésében egy paprikatesztre került sor, ahol 19 mintavétel alkalmával, ezeket egyébként kisboltokból, szupermarketekből és kéz alól is szerezték be, kiderült, hogy nemcsak minőségi problémák vannak a hazai kínálat többségével, hanem azok még ennek tetejében nem is magyar termékek. Sok esetben külföldi alapanyagból, külföldön gyártották őket.A helyzet pedig azóta is változatlan. A fűszerpaprika méltán híres múltjából évről évre veszít, sőt termésterületéből is folyamatosan szorul vissza. Beszélhetnénk a tejről is, bár gondolom, kormányoldalról erről most nem szívesen beszélnének. Egymást érik a tejtermelők tüntetései, és itt is nemcsak az érdekvédelmi szervezetekről és a gazdákról van szó, hanem bizony a társadalom egyre fogékonyabb erre a kérdéskörre, és egyre inkább féltőn tekinthetünk a magyar tejre. Ha azonnali és radikális beavatkozás nem történik, félő, hogy rövid idő alatt nem marad magyar tej.10-15 évvel ezelőtt egyébként az általam felsorolt termékek nagy részét még jórészt saját magunk állítottuk elő. De mára olyan szintű károk érték a magyar mezőgazdaságot, amelyek következtében megtörténhetnek olyan szélsőséges esetek, hogy nem ehetünk magyar fokhagymát, szemétnek való fűszerpaprikát használunk a pörköltbe, ránk rohad az alma, a dinnye, a meggy, vagy éppen olyan tejet iszunk, amely az adózás fogalmát nem hallotta, nem beszélve arról az olasz borról, ami pedig tőkét nem látott. Nem lehetetlent kérünk, nem csodát és nem példa nélkülit. Egész egyszerűen annyit kérünk, hogy a magyar gazdálkodóknak legyen módjuk továbbra is megjelenni saját termékeikkel a hazai piacon, és ne kelljen ezekkel a silány minőségű külföldi szemetekkel versenyezniük. Szeretnénk, ha a fogyasztók megfelelő minőségű hazai élelmiszerhez juthatnának, és ha Magyarország neve egyfajta védjegy lenne, ahol a GMO-mentes minőségi élelmiszert értik rajta az egész világon. Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom, nyugodalmas jó éjszakát kívánok. [[Az ülésnap 0 óra 04 perckor ért véget.]]