[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Ház! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 19. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tóth Bertalan frakcióvezető úr, az MSZP részéről: „Tegyünk igazságot!” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Május 1-je nekünk, magyaroknak egy többszörös ünnep, hiszen ez a nap a dolgozó emberek ünnepe, és ezen a napon ünnepeljük az Európai Unióhoz történő csatlakozásunkat is, de ez az ünnep, ez a nap sem múlt el felhőtlenül, hiszen azt láthatjuk, hogy a Fidesz a dolgozó emberek ellensége és az Európai Unió ellensége. Egy volt Soros-ösztöndíjas, akinek a keresztneve Viktor, a munkavállalói jogokat szűkítette, kiszolgáltatottságba, létbizonytalanságba taszította a dolgozó embereket, miközben minden módon kiszolgálta és kiszolgálja ma is a Magyarországon működő multikat. Mi pontosan tudjuk, hogy nem azt kell nézni, amit Viktor mond, hanem azt, amit tesz, márpedig a Fidesz mindig is a multik és a gazdagok oldalán állt, őket képviselte. Tisztelt Képviselőtársaim! Ma már egyértelműen látszik, hogy Magyarországon igazságtalanság van, amit a Fidesz teremtett meg, mert kérdezem: igazságos-e az, hogy a Fidesz a gazdagok adócsökkentését a kiskeresetű dolgozókkal fizettette meg? Szerintünk nem. Igazságos-e, hogy Orbán Viktor gázszerelője, a felcsúti Mészáros „nem stróman” Lőrinc egy év alatt százmilliárd forinttal növelte meg a vagyonát, miközben Magyarországon négymillióan élnek a létminimum alatt? Szerintünk nem igazságos. Igazságos-e az, hogy ma Magyarországon négyből három ember nem tud kifizetni egy váratlan kiadást, miközben Mészáros „nem stróman” Lőrinc éppen nem tudja, hogy adott héten szállodát, erőművet vagy éppen bankot vesz? Szerintünk ez nem igazságos. Igazságos-e az, hogy a Fidesz 150 százalékkal növelte meg az állami tulajdonban lévő cégek menedzsmentjeinek fizetését, miközben az alkalmazottak átlagkeresete alig emelkedett? Szerintünk nem igazságos. Igazságos-e az, hogy ugyanazért a munkáért ma Magyarországon a nők kevesebb pénzt keresnek, mint a férfiak? Szerintünk nem igazságos. Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz ennek az igazságtalan helyzetnek a fenntartásában érdekelt. Az MSZP célja ezzel szemben az, hogy felszámolja azt, ezért mondjuk azt, hogy tegyünk igazságot. Mert az igazságos, hogy akinek százmilliós vagyona van, milliós fizetése van, az vállaljon többet. Az a célunk, hogy felszámoljuk a kiszolgáltatottságot, a dolgozó emberek létbizonytalanságát, az a célunk, hogy több pénz maradjon a kiskeresetű dolgozóknál, a közalkalmazottaknál, az átlagembereknél, és igenis, a gazdagok vállaljanak többet. Az igazságtételre szükség lesz a munka világában is, ezt szolgálja az a hatpontos munkaügyi akciótervünk, amelyet ismertetek. Először is: a szakszervezetekkel és a munkáltatókkal megegyezve új munka törvénykönyvét kell alkotni. Másodszor: életre kell hívni újra az Országos Érdekegyeztető Tanácsot. Harmadszor: helyre kell állítani a szakszervezetek jogait, meg kell erősíteni a munkaügyi jogsegélyszolgálatot, hogy ne fordulhasson elő, hogy az alkalmazottakkal számukra hátrányos, méltánytalan szerződéseket írassanak alá. Negyedszer: bérplafont kell bevezetni az állami tulajdonú cégeknél, mert megengedhetetlenek a milliós fizetések. Pont Lázár János mondta itt a parlamentben, hogy azért kell ennyit keresniük, hogy ne lopjanak - de láthatjuk, hogy ez nem jött be, semmiben nem akadályozza meg ez a sokmilliós fizetés, hogy a Fidesz ne lopja szét az országot. Szerintünk az az igazságos, hogy az állami cégeknél, állami intézményeknél senki ne keressen többet a köztársasági elnöknél. Ötödször: ösztönözni kell a cégeken belüli fizetéskülönbségek csökkentését is a piaci cégeknél, a magánszférában is. Az ötvennél több alkalmazottat foglalkoztató cégek üljenek le a munkavállalókkal tárgyalni, hogyan lehet a bérkülönbséget csökkenteni, és tegyék ezt nyilvánossá. Hatodszor: egyenlő munkáért egyenlő bért! Elfogadhatatlan, hogy a nők ma negyedével kevesebbet keresnek ugyanabban a pozícióban, ugyanazért a munkáért, mint a férfiak. Tisztelt Képviselőtársaim! Magasabb jövedelem, nagyobb biztonság, érdekérvényesítés - erre van szükség közös jövőnkért, egy igazságosabb Magyarországért. Köszönöm a figyelmet. [[13.10]]
Válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ha a tegnapi napon valaki kicsit belehallgatott, hogy miről is beszélnek a baloldali pártok a majálison, eléggé veretes mondatokat hallhatott, csak olyan mondatokat, mint amilyeneket ön is mondott itt a felszólalásában. A szokásos kormánygyalázáson túl volt ezekben egy közös elem, mégpedig az, hogy teljesen elvitatták azokat az eredményeket, amelyeket ez az ország, több millió ember az elmúlt években felmutatott. Ha a baloldalnak valóban fontos a munka becsülete, akkor azért nem menne el szó nélkül amellett, hogy 700 ezerrel többen dolgoznak ma ebben az országban 2010-hez képest [[Gúr Nándor: Nem igaz! Gőgös Zoltán: Ebből félmillióan Londonban.]] és az új munkahelyek jelentős része piaci munkahely. A baloldal ezzel szemben megduplázta a munkanélküliséget, ez a polgári kormány pedig 12 százalékról 4,4 százalékra csökkentette. [[Dr. Szél Bernadett: Milyen áron? Gőgös Zoltán: Ezt Borsodban meséld!]] Ez azért fontos, mert a szegénységből való legrövidebb kiút az, ha mindenkinek van munkája. [[Gőgös Zoltán: Neked nem lesz jövőre…]] Ha valóban számítana önöknek a bérből és fizetésből élők helyzete, akkor legalább egy pirinyó mondatban elmondták volna, hogy egy év alatt több mint 10 százalékkal nőttek a reálbérek Magyarországon. Ezzel szemben az MSZP kormányzása alatt volt olyan év, a 2007-es, amikor 4,3 százalékkal csökkentek Magyarországon a reálbérek. Ha tényleg érdekelné önöket az alacsonyabb keresetűek sorsa, akkor egy pici mondatban megemlítették volna, hogy januártól 15 százalékkal nőtt a minimálbér, 25 százalékkal pedig a szakmunkás-minimálbér. [[Gőgös Zoltán: Bruttó...]] Ilyen mértékű minimálbér-emelés a baloldalnak még csak eszébe sem jutott. [[Gúr Nándor: A bruttója, meg a járulékterhei…]] És azt még szeretném önnek elmondani, hogy ezek a minimálbér-emelések a jövő évben is folytatódnak. Ezért is mondjuk azt, hogy a ma benyújtott költségvetés a munkából élők költségvetése is. Tisztelt baloldali Képviselők! Május 1-je másnapján talán nem udvariatlanság feltenni azt a kérdést, hogy mire számíthatnak a baloldaltól a bérből és a fizetésből élők. Abból, amit tudunk, sajnos nem sok jóra. [[Közbeszólás az MSZP padsoraiból: Honnan tudod?]] Botka László személyében ugyanis egy olyan politikust, egy olyan embert ajánlanak a magyaroknak, aki ugyan politikai szűzként próbál feltűnni, de közben megszavazta a tandíjat, a vizitdíjat [[Gőgös Zoltán: Milyen tandíjat?]] , az egyhavi nyugdíj elvételét. Megszavazta többek között a vagyonadót és nem mellékesen Gyurcsány Ferenc miniszterelnökké választását is, csak hogy egypárat említsünk. Az a helyzet, hogy Botka László pont éppen olyan, mint bármelyik korábbi adóemelő, közpénzelvezető szocialista: 25 milliós autóval jár, milliós karórái vannak, és ezek rejtélyes módon valahogy hiányoznak az ő vagyonnyilatkozatából. [[Közbeszólás az MSZP padsoraiból: Hazudsz!]] A szegényekre és az igazságosságra hivatkozik [[Gőgös Zoltán: A tiedben mi van? A 200 ezres ing megvan a tiedben?]] csakúgy, mint ön az előbb, ő meg közben jól elvan, korallzátonyokon búvárkodik. Nem is tudom, hogy önöket Rolex-baloldalnak vagy inkább korallzátony-baloldalnak kellene-e inkább nevezni. [[Moraj és köz­beszólások az MSZP padsoraiból. Bangóné Borbély Ildikó: Jaj, istenem!]] Ha a konkrét politikai javaslatokat nézzük, akkor ott is elég csúnya a kép, mert az a helyzet, hogy a baloldal ott folytatná, ahol abbahagyta 2010-ben, mert megint az adóemelésen jár az eszük [[Dr. Varga László: Egyszer jártál volna olyan helyeken, ahol én hetente járok! Egyszer az életben!]] többkulcsossá tennék az szja-t. Megint támadják az otthonteremtési programot, mert újra eltörölnék, ahogy azt már 2002 után is megtették. Megint kritizálják a családtámogatási rendszert, mert megint el akarják törölni. [[Gőgös Zoltán: Mert igazságtalan, azért!]] Nézzenek önök is utána, tisztelt képviselő urak, hogy Gyurcsány Ferenc ezt a tervet a tegnapi napon a majálison be is jelentette! De ami a legsúlyosabb: ingyenpénzt akarnak osztogatni az ország egyes régióiban, ezzel újra vissza akarják hozni a segélyalapú társadalmat a munkaalapú társadalom helyett. [[Bangóné Borbély Ildikó: Mészáros Lőrincnek jár az ingyenpénz? Gőgös Zoltán: Munkát nem adtok ti sem!]] Így tehát épp eleget tudunk ahhoz a baloldali tervekről, hogy kijelentsük, hogy ha a baloldal újra hatalomra kerülne, most is a munkából élők viselnék annak a legtöbb terhét [[Közbeszólás az MSZP padsoraiból: Nem igaz!]] és ez épp elég ok arra, hogy egy vaskos nemet mondjunk rá. Nem kérünk még egyszer a Rolex-szocializmusból! Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban. Közbeszólás az MSZP padsoraiból: Bűnözők! Gőgös Zoltán: És a helikopterrel mi van?]]
Ismét csak napirend előtti felszólalásra jelentkezett Földi László képviselő úr, a KDNP tagja: „Határvédelem: a haza minden előtt.” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Terrortámadások tucatjai bizonyítják, hogy Magyarország, mint oly sokszor a történelem folyamán, ismét Európa pajzsa lett. Mi voltunk azok, akik mindenkinél korábban felismertük, hogy az illegális migráció egy tudatosan gerjesztett és szervezett népvándorlás, amelynek útját kell állni, mert veszélyeztet mindent, ami fontos a számunkra. A biztonságunkat, a kultúránkat, a vallásunkat, az életmódunkat, a gazdasági eredményeinket falja fel ez az embercunami, ha hagyjuk. Az Európai Bizottság például, amely eddig egyetlen értelmes megoldást nem tudott kipréselni magából az ellenőrizetlen embertömegek beáramlásának problémájára, Ausztriát megdicséri azért, amiért bennünket megfedd. Franciaországot ünneplik, amikor konténervárosokat épít fel a bevándorlóknak; mi ugyanezért fenyegetéseket kapunk. Tisztelt Képviselőtársaim! Nincs kétségem afelől, hogy az Unió tehetetlen urai, a kontinens meztelen királyai, az európai és a hazai baloldal, illetve a Soros-birodalom álcivil szervezetek támogatásával folytatják ezeket a nemtelen támadásokat most is, amikor a magyar adófizetők pénzéből újabb védelmi vonalat húzunk fel a schengeni övezet határán. A jogi határzár megerősítése, a határ menti tranzitzónák felállítása is olyan intézkedés, amely Európa minden népének védelmét szolgálja. [[13.20]] A határ védelme nem lehetőség, hanem kötelesség, olyan feladat, amit az Alaptörvény írott és a hazafiság íratlan parancsa alapján minden magyar állampolgárnak el kell végeznie. Kölcsey Ferencet idézve: a haza mindenek előtt. Van egy másik parancsunk is, aminek engedelmeskednünk kell: keresztény hitünk tanítása. A Kereszténydemokrata Néppárt mindvégig azt az álláspontot képviselte, hogy a hozzánk érkező idegeneknek megfelelő ellátást kell nyújtanunk, szállást, tisztálkodási lehetőséget, ételt, orvost és biztonságot nyújtunk nekik teljesen ingyenesen. Gyalázatosnak tartom, hogy voltak, akik ezzel összefüggésben a koncentrációs táborokat merték emlegetni. Az Európai Unió határvédelmi ügynöksége, a Frontex vizsgálata megállapította, hogy a magyar rendőrök kulturáltan intézkednek, és felkészülten végzik a munkájukat. Erre a következtetésre jutottak a visegrádi országokból, valamint az Ausztriából érkező rendőri egységek is. Tisztelt Ház! Mindannyian tudjuk, hogy az Unió vezetői és nyugati tagországai, valamint a migrációt nem megállítani, hanem megszervezni kívánó baloldal pontosan tudja, hogy amit a magyar kormány a magyar emberek támogatásával tesz, az az egyetlen megoldás ebben az ügyben. Ők azonban ezt a problémát nem megoldani, hanem felhasználni akarják, nem foglalkoznak azzal, hogy Európa nagyvárosaiban most már folyamatos a terrorfenyegetettség. Ők ebből profitálni akarnak a szó gazdasági és politikai értelmében is. Az igazi menekülteket befogadjuk; az illegális gazdasági bevándorlókat megfelelő ellátásban részesítjük, és törvényes eljárásnak vetjük alá; a terroristákat pedig távol tartjuk a magyar emberek és minden európai otthonától. Ez a lényeg. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A kormány nevében Kontrát Károly államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A haza minden előtt; a kormány álláspontja is ugyanaz, mint amit ön megfogalmazott. 2015 tavasza-nyara óta, a migrációs válság kitörése óta a kormány ugyanazt az álláspontot vallja és ugyanazt a gyakorlatot követi: meg kell védeni a külső határokat, be kell tartani a schengeni kódex szabályait. A kormány ennek megfelelően cselekedett és terjesztette 2015 szeptemberében az erről szóló törvényjavaslatot a Ház elé, amelyet nagy többséggel támogatott a parlament. Ezek a szabályok 2015. szeptember 15-én hatályba léptek. Létrehoztuk a déli határon a hármas védelmet, kiépítettük a kerítést, a honvédség a rendőrséget kisegítve részt vesz a határ védelmében, és a jogi határzárat is létrehoztuk. Ennek megfelelően jelentős eredményeket értünk el már 2015-ben, 2016-ban pedig tovább szigorítottuk ezeket a szabályokat, amelyek azt célozzák, hogy meg kell védeni az országot. Ez év március 28-án lépett hatályba a jogi határzár megerősítéséről szóló törvénycsomag. Ennek az a lényege, hogy az illegális bevándorlók a tranzitzónában adhatják be a kérelmüket, és a kérelem elbírálásáig nem léphetnek az ország területére, a tranzitzónában kell tartózkodniuk. A tranzitzónát egyébként Szerbia felé bármikor elhagyhatják, nincs szó őrizetről, nincs szó őrizetbe vételről, ezt itt is szeretném kihangsúlyozni. Egyébként erről a parlament Nemzetbiztonsági bizottsága is meggyőződhetett; nemrégiben tett látogatást a Nemzetbiztonsági bizottság a határon, és meggyőződhetett a tranzitzónában tapasztalható körülményekről. Azt is el lehet mondani, sőt itt el kell mondani, hogy Magyarország óriási erőfeszítéseket vállal annak érdekében, hogy ezeket a feltételeket biztosítsa. Ez azt jelenti, hogy az illegális migránsok a tranzitzónában napi háromszori étkezést kapnak; a kiskorúak napi ötszöri étkezést kapnak, játszótér, játszóeszközök állnak rendelkezésükre. Magyarország betartja a vonatkozó európai uniós szabályokat, s az ország és az Európai Unió érdekében cselekszik. Az elmúlt hét péntekén, április 28-án adtuk át a magyar-szerb határon teljes hosszában kiépített második kerítést. Ez a fizikai védelem, fizikai határzár azt biztosítja, hogy ezt a megerősített, kétsoros kerítéssel védett határt nem lehet átlépni. Azt gondolom, ez olyan garanciális elem, amiért az ország nagyon sokat tett, és ez biztosítja a magyar emberek és Magyarország biztonságát, az Európai Unió biztonságát. Szeretném emlékeztetni a tisztelt Országgyűlést arra, amit ön is megfogalmazott: ma már mindenki előtt világos, hogy a terrorizmus és a migráció összefügg. A terroristák kihasználják a migránsokat és a migrációs helyzetet, és erre épülve követnek el terrorcselekményeket. Elég, ha a szentpétervári metrórobbantásra, a Stockholmból kiutasított migráns merényletére vagy az Egyiptomban történt iszlamista terrortámadásokra gondolunk. Itt is szeretném hangsúlyozni, tisztelt Országgyűlés: a kormány mindent megtesz annak érdekében, hogy megvédje Magyarországot, megvédje a magyar embereket és megvédje az Európai Uniót is, hiszen a magyar-szerb határ az Európai Unió külső határa. Ezzel szemben azt tapasztaljuk, hogy egyrészt az országon belül, másrészt az Európai Bizottság, Soros György és a Soros György által támogatott NGO-k támadják Magyarországot, azt szeretnék elérni, hogy engedjük be a migránsokat, bontsuk le a kerítést, töröljük el azokat a szigorú szabályokat, amelyek az ország megvédését biztosítják. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném itt a tisztelt Ház előtt is kijelenteni és az ön napirend előtti felszólalására is válaszolva elmondani, hogy Magyarország ezeket a támadásokat kivédi, nem fogjuk beengedni a migránsokat. Azokat a szabályokat, amelyeket meghoztunk és amelyeket a parlament elfogadott, be fogjuk tartani, nem fogjuk lebontani a kerítést, meg fogjuk védeni az országot. És arra kérek mindenkit, hogy a nemzeti konzultáció keretében megkapott kérdőívet töltse ki, hiszen ezzel módja van arra, hogy támogassa Magyarország törekvéseit, támogassa Magyarország biztonságát. A kérdőív kitöltésével és visszaküldésével minden állampolgár hozzájárul ahhoz, hogy Magyarország nagyobb biztonságban legyen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A Jobbik nevében Vona Gábor képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra: „Amikor Orbán Viktor felelőtlenségének a magyar nép issza meg a levét.” címmel. Képviselő úré a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt hét évben hozzászokhattunk ahhoz, hogy a kormánypártoknak állandóan szabadságharcra van szükségük. Ezt hol fontosabb témában, hol kevésbé fontos témában, hol teljesen felesleges témában robbantják ki. Az emberben fölmerül hét év után, hogy miért van önöknek állandóan szükségük erre a permanens szabadságharcra. No, nem azért, mert a magyar emberek szabadságát meg akarják védeni, nem azért, hogy a magyar népnek jót tegyenek, hanem lényegében önöknek azért van szükségük erre, hogy egy állandó külpolitikai csatazajt keltsenek, méghozzá olyan hangosat, amiben a belpolitikai csődjük, a kormányzásuk csődjének a hangja vagy lehetősége eltűnik, elfedhető, elrejthető. Hiszen dacára minden kormányzati propagandának, az önök kormányzása egy csőd. Sem a nyugdíjasok elszegényedését, sem a fiatalok elvándorlását, sem a bérek megemelését nem tudták érdemben megvalósítani, nem tudták az oktatásügyet rendbe tenni, nem tudták az egészségügyet rendbe tenni, nem tudták a devizahiteleseket megmenteni. Szóval, itt tartunk jelen pillanatban, és bizonyára ezért is volt szükségük egy újabb szabadságharcra. Nemrégiben Orbán Viktor, magával vive a kötvénypápa Rogán Antalt, kiment Brüsszelbe, hogy egy újabb szabadságharcot vívjon. Hát, ennek az eredménye nagyjából az, hogy Orbán Viktor nem pontozásos, hanem kiütéses vereséget szenvedett. Lehet persze a híradásokban azt mondani, hogy ez egy győzelem volt, de ha valaki elolvassa az Európai Néppárt közleményét, az önök pártcsaládjának a közleményét, abból nyugodtan le lehet szűrni a következtetést: Orbán Viktort nem a szőnyeg szélére állították Brüsszelben, hanem a sarokba térdepeltették le. Ez történt vele Brüsszelben. Ez persze a mi számunkra még mindegy is lenne, ha csupán Orbán Viktorról szólna, csak az ő személyes kudarca lenne. De a helyzet az, hogy önök belevitték egész Magyarországot ebbe a vereségbe. Orbán Viktor felelőtlensége, fafejűsége és szétesettsége miatt most ennek a kudarcnak Magyarország issza meg a levét. Hiszen mi is történt márciusban? Államtitkár úr is beszélt a jogi határzárról. Ezt mi itt közösen, jobbikos és fideszes képviselők fogadtuk el. Több törvényt módosítottunk, és ennek keretében például a gyermekvédelmi törvényt is módosítottuk, amelynek hatálya alól pontosan a 14-18 év közötti bevándorlókat vettük ki, és a felnőttekhez hasonlóan helyeztük az ő sorsukat a tranzitzónába. Ezt akarja most Brüsszel elvenni, és ez az, amire Rogán Antal azt mondta, hogy önök nyitottak, lényegében Orbán Viktor véleményét tolmácsolva, ez pedig nem más, képviselőtársaim, mint annak a 3,3 millió ember véleményének a szemen köpése, akik a népszavazáson a bevándorlás ellen szavaztak, és azoknak az embereknek is, akik otthon maradtak, és szintén ellene voltak a bevándorlásnak. [[13.30]] Önök jelen pillanatban azzal a mondattal nem tudnak mit kezdeni, amit a Jobbik mond, hogy se szegény migráns, se gazdag migráns, se fiatal migráns, se idős migráns nem kell Magyarországra. Önök jelen pillanatban 14 és 18 év közötti migránsok tömegeit szabadítanák Magyarországra, családalapítás előtt álló fiatal felnőtteket, és próbálják itt a DNS-vizsgálattal szédíteni a magyar embereket, hogy megnyugodjanak. Ez nulla, ez semmi! Önök is nagyon jól tudják, hogy ez még akkor sem ér semmit, ha esetleg Mészáros Lőrinc időközben létrehozna egy céget DNS-vizsgálatok lefolytatására. Szorult helyzetbe kerültünk az önök hibája miatt, tisztelt képviselőtársaim, és ebből a helyzetből lehet, hogy az Alaptörvény módosítása jelenthet megoldást. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Miért nem szavaztátok meg?]] Ennek a kérdése kapcsán már számtalan vitát folytattunk; látom, hogy önökben is a lelkiismeret hangja most megszólalt. [[Az elnök csenget.]] Volt olyan alkalom, amikor a Jobbik nem nyomott gombot, mert önök nem voltak képesek arra, hogy a letelepedési kötvényt kivezessék. De előtte is és utána is számtalanszor benyújtottuk az alaptörvény-módosítást, és önök nem szavazták meg. De nemcsak hogy nem szavazták meg, még nem is indokolták, hogy miért nem szavazták meg az alaptörvény-módosítást. De én most azt mondom, hogy nyugodjunk meg, nyugodjanak meg önök is, tegyük ezt félre, és akkor itt a pillanat, itt a lehetőség, közösen szavazzuk meg újra az alaptörvény-módosítást. Tegyük mindenki előtt végre tisztába, hogy ki az, aki meg akarja védeni az országot, és ki az, aki csak beszél róla, képviselőtársaim, gondolva itt éppen önökre. De ugyanilyen fontos egy másik kérdés is, hogy mit üzenjünk Brüsszelnek. Azt javaslom önöknek, hogy ne üzenjünk túl sok dolgot. Azt javaslom önöknek, hogy ne aprózzuk el az energiáinkat. Azt javaslom önöknek, hogy ne menjünk bele újabb, eleve vesztes szabadságharcba. Hanem azt javaslom, hogy üzenjünk egyetlenegy dolgot, de azt határozottan, következetesen és közösen, ez az üzenet pedig a következő legyen: egyenlő munkáért egyenlő bért. Üzenjük azt Brüsszelnek, hogy a magyar emberek, a magyar munkavállalók érnek ugyanannyit, mint bármelyik másik európai tagállam munkavállalói. Üzenjük ezt Brüsszelnek! Üzenjük ezt! Sajnos, Orbán Viktor elmondta, hogy ezt nem tudja támogatni, bár én azért látok biztató jeleket. Az elmúlt időszakban többször ismételték el önök a mi 2014-es választási szlogenünket, ami úgy szólt, hogy ha munka van, minden van, ha nincs munka, nincs semmi. Nagyon örülök neki, hogy ezt önök is elkezdték ismételgetni. De a mondat akkor ér valamit, ha nemcsak munka van, hanem tisztességes fizetés is jár érte. Ezért küzdjünk! Erről szól a Jobbik európai béruniós kezdeményezése. Ha önök igazi szabadságharcot akarnak, akkor ezt támogassák, ezzel üzenjünk Brüsszelnek, ezért küzdjünk, ne a magyar nép ellen állandóan, amit önök tettek, hanem végre a magyar népért! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Felhívom kormánypárti képviselőtársaim figyelmét, hogy rájuk ugyanazok a szabályok vonatkoznak, mint az ellenzékiekre. Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Hát, ilyen párt a Jobbik. Hétfőn gárdistákat toboroznak a majálison, kedden meg beállnak egy olyan javaslat mellé, amelyik gyakorlatilag jogköröket vonna el Magyarországtól Brüsszel javára. [[Közbeszólások a Jobbik soraiban.]]
Az ellenzékiekre pedig ugyanazok a szabályok vonatkoznak, mint a kormánypártiakra. Folytassa, államtitkár úr! [[Folyamatos zaj.]]
Ami a kvóta kérdését illeti, az az érzése az embernek, hogy a Jobbik úgy viselkedik, mint egy partra vetett hal, egyszerre csapdos balra is, jobbra is, de mindezt egyre erőtlenebbül teszi. Azt gondolom, hogy amit ön előadott, az is egy harmatos próbálkozás arra a Jobbik részéről, hogy megpróbálja elfeledtetni azt a nehezen feledhető tényt, hogy önök nem szavazták meg a kvótaellenes alaptörvény-módosítást. Ott volt a lehetőség, de nem szavazták meg. Szeretném önt arra is emlékeztetni, hogy a Jobbik mindvégig próbálta ellehetetleníteni a kvótaellenes népszavazást. Kivonták magukat a kampányból, és a rendelkezésre álló tévéhirdetésekben szinte kivétel nélkül csak a kormányt támadták. A népszavazás egyértelmű eredményét pedig egyáltalán nem vették figyelembe, a kvóta elleni egységes fellépés helyett a kormány elleni, színvonaltalan zsarolgatásba kezdtek, és ha jól nézem, akkor most is ezt folytatják. Ezek után 3 millió ember szavazatára hivatkozni meglehetősen arcpirító. Tisztelt Pártelnök Úr! Van egy tévé, RTL Klub a neve, aminek a helyét a Jobbik korábban még sóval hintette volna be. Aztán nem is olyan régen, egészen pontosan január 17-én ön ebben a televízióban azt mondta, hogy „el lehet gondolkozni azon, hogy kvóták alapján szétosszuk az Európai Unióban lévő migránsokat”. Na, ennyit arról, hogy ki áll a bevándorlás pártján, és ki szeretné azt meggátolni. A Jobbik ügyében gyakorlatilag két olyan ökölszabály van, ami mindig teljesül. Az egyik az, hogy a párt szinte naponta megy szembe korábbi álláspontjaival, a másik pedig az, hogy egyfajta közéleti kaméleonként belesimul a baloldali pártok közegébe, és ott nagyon is jól érzi magát. Példa erre, hogy tegnap az egyik képviselőtársa, aki tavaly ilyenkor még börtönbe kívánta Gyurcsány Ferencet, tegnap nagyon szépen parádézott Juhász Péterrel, Molnár Gyulával és magával Gyurcsány Ferenccel is egy szakszervezeti majálison. [[Ander Balázs: Ne hazudj!]] Lehet, hogy jövőre már ön is ott virít majd piros pulcsiban. De vegyük, mondjuk, a Soros-egyetem ügyét, ahol korábban a Jobbik még azt harsogta [[Folyamatos, nagy zaj. Az elnök csenget.]] , hogy a CEU-nak juttatott 50 milliárdos támogatás eldöntheti Magyarország jövőjét. Erre most mi történik? A Jobbik is csatlakozik azokhoz, akik az Alkotmánybíróságon jelentik fel a felsőoktatási törvény módosítását. És van egyébként még egy újdonság, arra már számtalanszor volt példa, hogy baloldali képviselők Magyarországot feljelentik, mondjuk, az Európai Parlamentben vagy egyéb helyeken Brüsszelben, de a múlt héten ehhez a Jobbik EP-képviselője is csatlakozott. Mindezt busás fizetésért. Nem véletlen, hogy a Jobbik egykori nemzetpolitikai kabinetvezetője arról beszélt egy interjúban, hogy Vona Gábor mostani politikájával a baloldal szavazóit szeretné megnyerni, de ezzel szembekerült saját híveivel is. Ezek után jogosan merül fel az a kérdés, hogy miért alakult mindez így. Azért alakult ez így, mert önök szinte egytől egyig egy milliárdos szolgálatába szegődtek, és feladták saját függetlenségüket. [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból: Úgy van!]] Az az érzésünk, hogy a Jobbik működése egy ócska bábjátékhoz hasonlít, ahol a milliárdos minden egyes ujjára jut egy-egy jobbikos politikus. És néha a bábmester még ki is kacsint a nézőkre, és elmondja, hogy minden szimpátiája a bábfiguráké. A jobbikosokat naponta rángatják összevissza, és szemmel láthatólag önöket ez egyáltalán nem zavarja, mert már tényleg nem számít más, csak a hatalom megszerzése, akár a saját lelkük árán is. Tisztelt Jobbikos Képviselők! Önök a pártjuk alakulásakor arra hivatkoztak, hogy folytatják majd akkori példaképük, a szabadságharcos Pongrátz Gergely küzdelmét. Azt gondolom, itt az ideje, hogy végiggondolják, méltóak-e bármiben az ő örökségéhez. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most az LMP frakciójának vezetője, Szél Bernadett képviselő asszony következik: „Magyarország többet érdemel egy tárca nélküli miniszternél.”. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nagyon sokan érzik azt Magyarországon, hogy egy olyan korszakban élünk itt 2017-ben, hogy ebben az országban semmi sem az, aminek látszik. Elvileg kapunk bért a munkánkért, de a valóságban nem lehet belőle megélni. Elvileg a politikusnak a közt kellene szolgálnia, a gyakorlatban azonban azok gazdagodnak teljesen megmagyarázhatatlanul, akik a politikusok mögött állnak. Papíron ingyenes az egészségügy, de a valóságban a Fidesz alatt fizetőssé vált. A kormány azt mondja, hogy a kis- és középvállalkozásokat segíti, mégis a multik azok, amelyekkel stratégiai szerződéseket köt. Azt mondják, hogy demokrácia van itt a parlamentben is, de a valóságban már ellenzékben két papírlapot nem lehet fölemelni következmények nélkül. Elméletileg tudunk népszavazást tartani ebben az országban; gyakorlatilag ott van a Nemzeti Választási Bizottság, ami lehet, hogy bizottság, de se nem nemzeti, se nem választási, hanem csupán egy a sok pártkáderrel föltöltött testület közül, amelyik vezényszóra cselekszik. Márpedig ha Paks II.-ről van szó és a népszavazásról, a kormányoldalnak egyértelműen az ukáza az, hogy nem. A Fidesz gyakorlatilag mára, 2017-re odáig jutott, hogy a magyar embereket alkalmatlanná nyilvánították arra, hogy népszavazáson mondjanak véleményt az őket érintő kérdésekről. Mára az Orbán-kormány ott tart, ahol a 2006 utáni akkori kormánypárti politikusok tartottak. Lényegében azt állítják, hogy mi, magyar emberek túlságosan hülyék vagyunk ahhoz, hogy megítéljük a saját jövőnket. Ezzel szemben ott van a kormányoldal, akik okosak lennének, és tudják, merre van előre. Na most, itt van a miniszterelnök, aki gyakorlatilag az elhazudott rendszerváltásnak és a 2008-as népszavazásnak köszönheti a 2010-es kétharmadát; nem engedi, hogy Magyarország maga döntsön az őt érintő kérdésekről. Orbán Viktor, aki még tavaly is népszavazással szeretett volna támogatást kérni a saját kormánya számára, idén már a magyar emberek és a népszavazás közé állt. Mára Magyarországon a népszavazás nem a nép eszköze, hanem a Fidesz eszközévé vált. Egyike azoknak az intézményeknek, amiket a kormánypártok kisajátítottak, kiforgattak és saját céljaik szolgálatába állítottak. Úgy látom, ez nagyon messze van attól, amit demokratikus minimumnak lehet tekinteni. A kormány nyilván tudja, hogy miért vállalja be ennek a rizikóját. Önöknek ugyanis, a látszattal ellentétben egyáltalán nem az az áram a fontos, ami abban a két paksi blokkban majd megtermelődne. Önöknek sokkal inkább az a 4000 milliárd forint a fontos, ami rendelkezésre kell álljon, hogy mire kimerülnek az uniós források, legyen mivel táplálniuk saját háttérhatalmukat. Mert ne legyen senkiben kétség, a fideszesek szokták azt a szót használni, hogy háttérhatalom, de senkinek ebben az országban nincs olyan erős háttérhatalma, mint a Fidesz-KDNP-nek, aki mögött oligarchák hálózata van, akik pénzért cserébe hatalmat adnak a Fidesz-KDNP-nek. [[13.40]] Ha a paksi bővítésről van szó, a képlet végtelenül egyszerű. Ha nincs paksi bővítés, akkor nincs pénz, és akkor nincs mivel etetni az éhes oligarchákat, és bukik a Fidesz. Ezért tesznek meg önök mindent annak érdekében, hogy erre az eszement projektre ebben az országban sor kerülhessen. És ne legyen senkinek illúziója, ez nemcsak 4000 milliárd forintba kerül, nyugodtan duplázzák meg, sőt triplázzák meg, mert ez az a kormány, amely még egy Dagály uszodát sem tud megépíteni annyiból, mint mondta, majd pont ő fog tudni atomerőműveket építeni az előzetes költségterveknek megfelelően! De hát vannak itt olyan költségek is, amelyeket nehéz forintosítani, vagy nehéz rubelben megmondani, mennyibe kerülnek, de annál jobban fájnak ennek az országnak, amely pont tegnap emlékezett meg arról, hogy az Európai Közösség tagjaként, annak teljes jogú tagjaként akar működni a jövőben is. Itt van egy egyetem, amit be akarnak zárni azért, mert amerikai diplomát is ad. Ott vannak a civilek, akiket meg akarnak azért félemlíteni, mert külföldről is kapnak pénzt, ha már önöktől nem kaptak egy kanyi fillért sem. Akkor itt van ez a szakma által is megmagyarázhatatlan mini atomerőmű-építési láz az oroszok szövetségesével, Iránnal, amit az égvilágon senki nem ért, hogy erre pontosan miért van szükség. És ott van az úgynevezett nemzeti konzultáció, amit most már Putyin-konzultációnak is lehet nevezni, merthogy egy orosz kód fut rajta, és amikor megkérdezzük a Nemzetbiztonsági bizottságban, hogy úgy mégis miért, akkor fogja magát Németh Szilárd, és kirohan a teremből, de viszi magával az egész Fideszt is. Tisztelt kormánypárti Képviselőtársaim! Amit önök csinálnak, az nettó árulás. A Fidesz 2017-ben nemzetinek hazudja magát, pedig árulóvá lett, és már réges-régen idegen érdekeket szolgál. Mert nekünk idegenek az önök oligarchái, idegen Mészáros Lőrinc és az összes többi milliárdos érdeke, mert nem a mi érdekünk, sőt a mi érdekünkkel ellentétes az ő gazdagodásuk. És végképp idegen az az érdekkör, amelybe Orbán Viktor beletolja az országot, és cserében kényszerpályára visz minket, feladva a nemzeti szuverenitásunkat. A paksi bővítés egy olyan kérdés, amely érdeke az önök oligarcháinak, meg érdeke Vlagyimir Putyinnak, de nem érdeke a magyar embereknek, és önök pár perccel ezelőtt a bizottságban szó nélkül szavazták le [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] azt az alaptörvény-módosítást, amellyel a Lehet Más a Politika ki akarta kényszeríteni, hogy a magyar embereknek joga legyen beleszólni a saját sorsuk alakításába. Így is, úgy is az utcára [[Az elnök kikapcsolja a mikrofont.]] megyünk, nemcsak Paksért, hanem a jogainkért!
Képviselő asszony, lejárt az ideje. Csepreghy Nándor államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Köszönöm szépen a lehetőséget. Tisztelt Képviselő Asszony! Értem a frusztráltságot, de hogyha ön arról beszél, hogy a nép felhatalmazását kellett volna megszerezni a Paksi Atomerőmű fejlesztéséhez, akkor ismételten szeretném felhívni a figyelmét, hogy ezt megszereztük 2014-ben. Akkor, amikor az önök atomellenes álláspontja 2 millió szavazattal kevesebbet kapott, mint a Fidesz egyértelműen felvázolt és egyértelműen felvállalt atomtámogató álláspontja. [[Dr. Szél Bernadett: Hazudsz!]] És képviselő asszony arról beszél, hogy a demokratikus minimumokat be kell tartani. Ez így van! A demokratikus minimum azt jelenti, hogy van egymással szemben két eltérő szakmai álláspont, és amelyik többséget szerez, az a többség alkalmat kap arra, hogy ezt meg is valósítsa. Tisztelt Képviselő Asszony! Én elfogadom, hogy önök, az LMP képviselői egytől egyig hülyének tartanak minden olyan magyar embert, aki nem szeretne többet fizetni az elektromos áramért annál, mint amit most fizetnie kell. [[Dr. Szél Bernadett: Ezt a panelt ki írta? Nem szégyelled magad? Ez nem sérti a Ház méltóságát?]] Az elektromos áram ára Magyarországon azért 30 forint, szemben a zöldenergiás német árhoz képest, ami 90 forint, mert ma jelen pillanatban akár az ellátásbiztonság, akár a kiszámítható árak tekintetében nincs olcsóbb és nincs biztonságosabb energiatermelés, mint az atom. Itt szeretném képviselő asszonynak a figyelmét felhívni arra, hogy egy kormányzati szerepből az államnak mindig két szempontot kell figyelembe venni: az egyik az ellátásbiztonság, a másik az ár. Az az alternatíva, amit önök kínálnak a magyar embereknek, az legalább 3-4-szer akkora rezsiköltséget jelent; az az alternatíva, amit önök kínálnak az embereknek, emberek tízezreinek a munkahelyét teszi tönkre; az az alternatíva, amit önök kínálnak az embereknek, megszünteti a magyar gazdasági növekedésnek az alapját; az az alternatíva, amit önök kínálnak az embereknek, az megszünteti a rezsicsökkentés alapját. Tehát nem reális. A magyar kormányzat azt a célt tűzte ki maga elé, hogy fenntartja a paksi atomerőművi blokkok üzemidejének lejártát követően is az ország elektromosáram-termelő kapacitásának közel 50 százalékát, és olyan alternatívát nyújt a magyar adófizetőknek, cégeknek és vállalkozásoknak, hogy különböző helyekről legyünk képesek energiát termelni és vásárolni, annak érdekében, hogy Magyarország az Európai Unió egészét tekintve is az egyik legolcsóbb alternatívát adja az elektromos áram területén. Önök beszélnek zöldenergiáról. Valóban igaza van abban, hogy a jövő, a hosszú távú jövő, a 30-40-50 éves jövő erről fog szólni. De jelen pillanatban azok a beruházások, amelyek alternatívát jelenthetnek zöldenergiában Magyarországon, és azt az energiatermelést tudnák garantálni, amit a paksi atomerőműblokkok, az legalább 7000 milliárd forintba kerül az ön által is megemlített, 4000 milliárd forint bekerülési költségű Paksi Atomerőmű-fejlesztéshez képest. Tehát itt ön az előzőekben arról beszélt, hogy legalább duplájára kell emelni a magyar adófizetők rezsiköltségét ahhoz, hogy finanszírozni lehessen a Pakson megtermelhető energiának a költségét. [[Dr. Szél Bernadett: Nem igaz! Dehogyis! Kunhalmi Ágnes: Nem igaz!]] Ezért arra szeretném felhívni az LMP-t, hogy játsszon tiszta lapokkal: egyrészt fogadja el a választások eredményét, amikor 2 millió embernek nem tudott alternatívát kínálni azzal, hogy az önök programja megfelelő arra, hogy olcsó és kiszámítható energiát biztosítson Magyarország számára. Másrészt pedig az LMP nézhet hülyének bárkit az országban, de akkor ne csodálkozzon azon, hogyha 2014-hez képest 2018-ban is hasonló választási eredményeket fognak elérni. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Dr. Szél Bernadett: Nem te vagy a választási tanácsadónk! Taps a kormánypártok soraiból.]]
A mai napirend előtti felszólalások sorában utolsóként Kósa Lajos frakcióvezető úr, a Fidesz részéről: „Megvédjük Magyarországot!” címmel fogja elmondani a mondandóját. Parancsoljon! [[Dr. Szél Bernadett: Mondjon le!]]
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nyugodtan mondhatom, múlt hét szerdán az egész ország nyomon követte az Európai Parlament vitáját Magyarországról, és abban mindenki meggyőződhetett arról, hogy a miniszterelnök sikeresen védte meg az országot, sikeresen védte meg azt az álláspontot, amelyet a magyar kormány képvisel a migráció ügyében, amelyet a magyar kormány képvisel a kettős határzár ügyében, és mindazokban a kérdésekben, amelyek ott elhangzottak. Azt is láthatta mindenki, hogy a legfontosabb kérdés, nevezetesen, hogy a 7. cikkely szerinti eljárást Magyarországgal szemben egyáltalán értelmesen meg lehessen fogalmazni és felvetni, ez ott szemmel láthatóan nem kapott többséget, és ennek a fajta fenyegetésnek - bár a szocialista és a liberális politikusok előszeretettel szokták ezt emlegetni - egészen egyszerűen ma nincsen semmifajta relevanciája. És hát azt is láthatta mindenki, hogy a magyar parlamentnek a viták intellektuális színvonalát vagy stílusát tekintve semmi szégyenkeznivalója nincs. Ott néhány képviselő úgy nyilatkozott, ami, nyugodtan mondhatom, megdöbbentett mindenkit: a könyvégetés emlegetésétől egészen a migránsokkal való embertelen bánásmódig bezárólag. Mi, magyarok pontosan tudjuk, hogy ezek szemenszedett hazugságok. Annál meghökkentőbb lehetett az, hogy néhány magyar képviselő azon a plenáris ülésen, ahol egyébként az országot kellett volna megvédeni, felháborító módon viselkedett. Nyugodtan mondhatom, a valamikor jobb sorsra érdemes Balczó képviselőtársunk teljesen érthetetlen és a Jobbik álláspontjának megfelelő, se ide, se oda, se ilyen, se olyan álláspontot képviselt, szánalmasan belesodródva Soros György legjobb barátainak társaságába. [[Dúró Dóra: Szégyelld magad!]] Ettől a Jobbiktól többet vártunk; ehhez képest a néhány liberális képviselő az Európai Parlamentben szolidabban fogalmazott. És ami a legmegdöbbentőbb volt, az a szocialisták kulcsemberének a nyilatkozata, mert amit Ujhelyi képviselőtársunk művelt hazaárulózással meg kiabálással, az a Verhofstadt legjobb mutatványait is alulmúlta mindenfajta szempontból. Jól mutatva azt, hogy egyébként a szocialistáknak még mindig nehezen megy a „haza” szó értelmezése, és jobban érzik magukat egy ilyen internacionális közelben, jól hazaárulózva és lebunkózva Magyarországot. De még fontosabb az, hogy nemcsak ez a támadás, amelyet egyébként méltánytalanul és igaztalanul intéztek Magyarország ellen, szenvedett csorbát, hanem az a kísérlet sem jött össze a szociálliberális oldalnak, amely arra tett kísérletet, hogy az Európai Néppártot ossza meg a régi, jól bevált szalámizós taktikának megfelelően, mert az Európai Néppártban természetesen nagyon sokfajta érdeket képviselő politikus van, és velük is számos területen van vitánk, de természetesen az Európai Néppártban sem vetődött fel a Fidesz vagy a KDNP kizárása. Az is világossá válhatott mindenki számára, hogy Magyarország pontosan úgy jár el, ahogy az elmúlt időszakban a vitás kérdéseket illetőleg, és hiába emlegették ott fel a képviselők a régi ügyeket, azok jogi értelemben mind lezárultak, mind megnyugtatóan végződtek; hol kompromisszumot kötöttünk, például a bírók nyugdíjazását illetően, hol nem fogadtuk el az Európai Unió álláspontját az alkotmány bizonyos kérdéseiben, és nekünk lett igazunk, hol egyébként az általuk kifogásolt médiatörvény-passzusokat megváltoztattuk. [[13.50]] Most is ez a leghatározottabb álláspontunk, mind a Soros-féle szervezetek ügyében, mind a Soros által finanszírozott NGO-k ügyében tárgyalnunk kell, és teljesen normális keretek között kell tartani ezt a vitát. Mindig nyitottak vagyunk arra, hogy annak az eljárásnak megfelelően, amiből egyébként a legnagyobb vitákat is sikerült lezárni az Európai Parlamenttel és az Unióval, eljárjunk, és a végén, ha van törvényhozási feladatunk, azt elvégezzük, ha nincs, akkor megköszönjük a vitát. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Mindenesetre Magyarországot a miniszterelnök megvédte. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Ismét Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Az események, amelyekre ön utalt, azt bizonyítják, hogy az elmúlt napokban korábban példátlan nyomás nehezedett Magyarországra, és ennek az oka az, hogy továbbra is arra akarják kényszeríteni a kormányt, hogy változtassa meg politikáját egyes kulcsfontosságú területeken. Ha jobban megnézzük, akkor azokban a kérdésekben a legnagyobb a nyomásgyakorlás, amelyek az ország függetlenségét érintik. Ezek közül a bevándorlás kérdésében valóban a legnagyobb a nézeteltérés. Mi továbbra is ragaszkodunk ahhoz, hogy megvédjük a határainkat, ragaszkodunk a határzárhoz, és minden eszközzel fel fogunk lépni a betelepítési programok ellen. Mint ismert, tisztelt Ház, az Európai Bizottság kiadott egy írásos állásfoglalást, ami a legnagyobb jóindulattal is félrevezető, utal ugyanis 1300 bevándorló betelepítésére, amelyet egyébként Magyarország megtámadott a bíróságon, de nagyban hallgat arról a javaslatról, amely felső létszámküszöb nélküli betelepítésről szól. A hírek szerint még szankciókkal is sújtanák azokat az országokat, akik nem akarnak ebben részt venni. A Bizottság állásfoglalása nyugtatólag azt is állítja, hogy gondosan szét lesznek választva azok, akik tényleg jogosultak a menekültstátuszra. Az a helyzet, hogy most ennek semmilyen garanciáit nem látjuk, a terrorcselekmények elkövetői ugyanis sokszor a menekültstátuszt kihasználva mozognak szabadon az EU területén. Az Európai Bizottság sem becsülheti alá ennek a biztonsági kockázatait. Aztán vegyük például az energiaárakat! A Bizottság állásfoglalásából kiderül az, hogy Brüsszel továbbra is ragaszkodik ahhoz, hogy kivegye a tagországok kezéből az ármeghatározás jogát az árampiacon, ezzel gyakorlatilag eltörölné a rezsicsökkentést. Az Európai Bizottság azt mondja, hogy javaslata árcsökkenéshez vezetne, de nem szól arról, hogy Romániában éppen az ilyen liberalizációnak köszönhetően nőnek a gázárak. A kormány ahhoz is ragaszkodik, hogy nagyobb legyen az átláthatóság a külföldről pénzelt aktivistacsoportok ügyében. Hiába állítja azt az Európai Bizottság, ez a vita nem az egyébként erős magyarországi civil szektorról szól, hanem a külföldi befolyásszerzési kísérletekről és arról, hogy külföldről pénzelt csoportok minden erejükkel próbálják gyengíteni Magyarország védelmi képességeit az illegális bevándorlás ellen. Ezek azok a szervezetek, amelyek a jogi határzár eltörlését követelik, és amelyek feljelentik Magyarországot a strasbourgi bíróságon, és ezzel még pénzt is keresnek. Ezek azok a szervezetek, amelyek olyan illegális bevándorló szabadon bocsátását követelik, aki korábban még kővel, kövekkel támadt a rendőrökre. Ezen szervezetek jelentős részét az a Soros György pénzeli, aki olyan fogadtatásban részesült Brüsszelben, amely még a miniszterelnökök esetében is nagyon ritka. Minden magyar ember joggal szeretné tudni, hogy miben is állapodtak meg zárt ajtók mögött. A fentiek mellett egyébként a kormány még abban is eltökélt, hogy továbbra is saját kézben tartsuk a munkahelyteremtés kérdését és hazai kézben tartsuk az adók meghatározásának jogát. Mindezeket összefoglalva, ahhoz várjuk a magyarok támogatását, hogy fel tudjunk lépni a továbbiakban is az illegális bevándorlás ellen, saját kézben tudjuk tartani a rezsi és az adók meghatározását, és nagyobb átláthatóságot tudjunk biztosítani a külföldről pénzelt politikai aktivisták ügyében. Sajnáljuk, hogy a baloldal mellé most már a Jobbik is felsorakozott abban, hogy gáncsolja ezt a törekvést. Az elmúlt napok brüsszeli vitái azt bizonyítják, hogy a konzultációban való részvétel aktuálisabb, mint valaha. Ezt minden bizonnyal érzik a magyar állampolgárok is, nem véletlen, hogy a mai nappal most már a 670 ezret is meghaladta a résztvevők száma, 670 ezer ember mondta el a véleményét és állt ki a magyar kormány mellett. A kormány nevében szeretnénk nekik ezért köszönetet mondani. Ez a magas részvételi hajlandóság azt jelenti, hogy a nemzeti konzultáció kiállja nemcsak az idő próbáját, hanem az ellenzéki pártok minden gáncsoskodását is. Hiába, a nemzeti függetlenség kérdése minden esetben felülírja a napi pártpolitikai csatározásokat, és ez jól van így. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Heringes Anita, MSZP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP. A szerdai napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Bárándy Gergely, MSZP; Hadházy Ákos, LMP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Harrach Péter, KDNP; Bánki Erik, Fidesz. A szerdai napon napirendi utáni felszólalásra jelentkezett: Szávay István, Jobbik. A csütörtöki napon napirendi utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, Jobbik. A pénteki napon napirend utáni felszólalásra senki sem jelentkezett.
Tisztelt Országgyűlés! Áder János köztársasági elnök úr miniszter kinevezéséről szóló átiratot küldött az Országgyűlésnek. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse az átiratot.
Kövér László Úr, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja és a 16. cikk (7) bekezdése alapján - a miniszterelnök javaslatára - Süli Jánost 2017. május 2-ai hatállyal tárca nélküli miniszterré kineveztem. Budapest, 2017. április 21. Üdvözlettel: Áder János.
Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy az elmúlt héten Süli János miniszterjelölt urat a Gazdasági bizottság és a Fenntartható fejlődés bizottsága meghallgatta, kinevezését támogatta. Most az ünnepélyes eskütételre és az esküokmány aláírására kerül sor. Felkérem Süli János miniszter urat, hogy fáradjon az ülésterem közepére, és tegye le az esküt, Szűcs Lajos jegyző urat pedig kérem, hogy olvassa elő az eskü szövegét. Kérem az Országgyűlést, hogy szokásainknak megfelelően az esküt felállva hallgassuk meg. [[A teremben lévők felállnak. Süli János a terem közepére lép. Dr. Szűcs Lajos előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Süli János fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; miniszteri tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen!
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Felkérem Móring József Attila jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, és Süli János miniszter urat, hogy kézjegyével lássa el azokat. [[Megtörténik. Az esküokmányt aláírató Móring József Attila gratulál Süli Jánosnak, és átadja az aláírt esküokmány egyik példányát.]]
Tisztelt Országgyűlés! Süli János miniszter úrnak új megbízatásához az Országgyűlés és a magam nevében eredményes munkát és sok sikert kívánok. [[Süli Jánosnak elsőként Orbán Viktor, majd dr. Semjén Zsolt, Kósa Lajos, Volner János, Fodor Gábor, dr. Szakács László, Heringes Anita, Lázár János és Rogán Antal gratulál. Dr. Szél Bernadett egy fehér kartontekercset nyújt át Süli Jánosnak néhány szó kíséretében. Ezután dr. Seszták Miklós, dr. Fazekas Sándor, Varga Mihály, dr. Mikola István és dr. Simicskó István gratulál Süli Jánosnak. Az elnök csenget.]] [[14.00]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Most a napirend módosítására tett indítványokról határozunk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a csütörtöki ülésnapon a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/15377. számú törvényjavaslat általános vitájára a lezárásig, majd azt követően az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény módosításáról szóló T/15367. számú törvényjavaslat általános vitájára a lezárásig, a Magyar Honvédségnek az Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet elleni nemzetközi fellépésben való további részvételéről szóló H/15345. számú határozati javaslat általános vitáját követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Ugyancsak a Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a közművezetékek adójáról szóló 2012. évi CLXVIII. törvény módosításáról szóló T/15363. számú törvényjavaslat általános vitájára a lezárásig a május 5-ei ülésnapon ne kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosításokkal. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Ház! Személyi javaslatról való döntésre a mai napon nem kerül sor. Most, 14 óra 3 perckor áttérünk az interpellációk és azonnali kérdések tárgyalására. Tisztelt Ház! Gőgös Zoltán, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Egy felelőtlen átszervezés következményei” címmel. A képviselő úré a szó.
Tisztelt Miniszter Úr! Egy évvel ezelőtt derült ki, akkor jelentették be, hogy az MVH megszűnik, és helyét részben a Kincstár, részben a kormányhivatalok veszik át. Akkor jeleztük, hogy ez egy felelőtlen gazdaellenes intézkedés, mert tovább rontja az egyébként is folyamatosan késésben lévő hivatali munkát. Az Európai Unió évek óta jelzi, hogy a kifizető ügynökség létszámnövelésre szorul, ezzel szemben az év végén még elbocsátások is történtek. Írásbeli kérdésemre azt a választ kaptam, hogy minőségi cseréket hajtottak végre. Igaz, arra nem válaszoltak, hogy milyen minőségi csere az, ha egy háromdiplomás agrárszakembert óvodatitkárra cserélnek. Miniszter Úr! Annak ellenére, hogy önök folyamatosan sikerjelentéseket tesznek közzé a támogatások kifizetésével kapcsolatban, közben a gazdák folyamatosan panasszal teli leveleket küldenek nekünk, amelyekben a kifizetések elmaradását reklamálják. Nem tudom, miniszter úr, önhöz eljutnak-e ezek a reklamációk, de ugye, tisztában van vele, hogy ebben az időszakban a pénzhiány mennyire hátráltatja a tavaszi munkák elvégzését és milyen óriási gondot okoz, főleg akkor, ha korábban ezzel ilyen problémák nem voltak. Az önök illetékes államtitkára is elismerte, hogy egyes jogcímeknél elmaradások vannak, de az főleg elfogadhatatlan, hogy júniusra még 20 milliárd feletti kifizetést prognosztizált. Júniusban általában, miniszter úr, néhány tucat vagy néhány száz kifizetetlen termelővel szoktunk találkozni. Különösen súlyos a helyzet a tejtermelőknél, akik egy nagyon nehéz időszak után joggal várták volna a gyors segítséget. Miniszter Úr! Ez a helyzet törvénytelen állapotot eredményez az éves mérlegek készítésénél is, amire még eddig soha nem volt példa, hiszen itt valótlan adatokat fognak a termelők beállítani, mert nem tudják, hogy ha kapnak is támogatást, mennyit. Nem jobb a helyzet az egyéb pályázatos eljárásoknál sem. Önök elvileg minden pályázati felhívást megjelenítettek, de a már egy éve benyújtottakból sem bíráltak el szinte semmit. Arról is kommunikálnak, hogy előleget lehet felvenni, de mondom önnek is, hogy aki 110 százalékos bankgaranciát tud benyújtani, annak hitelt is adnak, annak nem kell állami kezességvállalás. A Magosz 2005-ben már februárban tüntetett a kifizetések elmaradása miatt, és az állam által okozott kár megtérítését követelte. Nem tudom, hogy most ezek a vezetők önökkel tárgyaltak-e, de ennek nyilvánosan nem látjuk semmi nyomát. A kamara is csak a saját pénzbehajtásával foglalkozik, ahelyett, hogy a tagjainak az érdekeit képviselné. Az is elkeserítő, hogy a hírek szerint az egységes támogatási kérelembe olyan igényléseket kell a gazdáknak beírni, amit még el sem bíráltak. Normális dolog ez, miniszter úr? Kérdezem tehát, miniszter úr: mikor ismerik be, hogy hibáztak, amikor megszüntették az MVH-t? Meddig vezetik még félre a közvéleményt? Meddig nézik még baleknak a gazdákat? Mikor folyósítják az elmaradt támogatásokat? Várom a válaszát.
Válaszadásra Lázár János miniszter úré a szó.
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen képviselőtársamnak a kérdését. Tekintettel arra, hogy több tárcát is érint az ön által föltett kérdés, hiszen a Földművelésügyi Minisztérium, a Miniszterelnökség és a Gazdasági Minisztérium, de tulajdonképpen az egész kormány érintett a kérdésben, ezért jelölt engem miniszterelnök úr, hogy az ön kérdésére válaszoljak. Másrészről ajánlom is képviselőtársamnak azt a segítséget, és minden parlamenti képviselőtársamnak, hogy a munkatársaink, minisztertársaim állnak a szakbizottságok rendelkezésére, ami a különböző földalapú támogatások, mezőgazdasági támogatások megítélését és kifizetését illeti. Hogy ez a rendszer jól működött vagy sem, amit átalakítottunk, arra most nem a már sokszor elmondott és ismételt versenyképességi, antibürokratikus és az ország működésének javítását szolgáló intézkedéseket hoznám ide, hanem egyetlenegy példát mondanék. Az elmúlt hét év kormányzása alatt egy olyan intézménynél történt igen súlyos visszaélés, amelynek meggyőződésem szerint joggal rendőrségi, most már pedig vádemelési következménye lett, ez a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, ahol a mások által le nem igényelt és föl nem vett földalapú támogatásokat, jelentősen visszaélve a helyzetükkel, több bűncselekményt elkövetve a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal munkatársainak szervezésében vették föl mások és nem a jogosult gazdák. Erre a szervezetre nem mondanám, hogy jó állapotban volt, és azt sem mondanám, hogy ez a szervezet bármiféle politikai védelmet érdemelt volna, ahol ilyen súlyos bűncselekmények kerülnek elkövetésre, és ma már vádemelési szakba is jutnak. Ami konkrét kérdéseit illeti, minden kérdésére konkrétan szeretnék válaszolni. 1784 volt az MVH engedélyezett létszáma, amikor átvételre került 108 betöltetlen státusszal. Az üres álláshelyek megszüntetésre kerültek. A Magyar Államkincstárba került 671 ember, a megyei vidékfejlesztési hivatal kirendeltségei pedig a megyei kormányhivatalokba integrálódtak 1113 főt, illetve 61 fő jogviszonya szűnt meg közös megegyezéssel az 1113 főből a megyei MVH-ban, Baranya megyében például 6, Pest megyében 2. Ez a 61 fő nem hiszem, hogy egy 1700 fős szervezet munkáját érdemben tudta volna befolyásolni. Az lehet, hogy bizonyos barátok kikerültek a rendszerből, a rendszer és a döntések javítása érdekében. Az MVH átalakításának folyamata nemhogy rosszat hozott volna a kifizetések szempontjából, hanem fölgyorsította azt. Ön pontosan tudja, hogy 2016. november 1-jével a Miniszterelnökséghez került az MVH, november 1. és december 31. között 223 milliárd forint kifizetésére került sor - november 1. és december 31. között. 2017-ben 338 milliárd forint került kifizetésre április 26-áig, és még 18 milliárd fog kifizetésre kerülni a következő hetekben. Ez összesen az első félévben 356 milliárd, 2016-ban 377 milliárd forint volt. Én ezt különbséget nem gondolom olyannak, amely megrendítené a mezőgazdaság tevékenységét. [[14.10]] Másrészről pedig azt tudom mondani, hogy 129 ezer területalapú támogatásból 128 ezer területalapú támogatás kifizetésre került, ami azt jelenti, hogy 90 százalékos a kifizetési arány. Én ezzel természetesen nem vagyok elégedett. Értem képviselőtársamnak a mezőgazdaság finanszírozása és likviditása szempontjából fontos kérdéseit, ezért ajánlom, hogy a bizottsági munka során a bizottság folyamatosan és erősen kövesse nyomon a megyékbe és az Államkincstárba integrált MVH tevékenységét. Jelzem, hogy a pályázatok elbírálása folyamatos, s azon dolgozik a teljes állami apparátus, hogy a magyar mezőgazdaság számára a szükséges forrásokat biztosítsuk, természetesen az Európai Unió jogszabályi keretei között, amelyek az előleg fölvételét megnehezítik. Ahhoz kérem a képviselőtársaim támogatását, hogy minden magyar mezőgazda a versenyképes mezőgazdasági termelés érdekében [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a szükséges támogatást minél hamarabb megkaphassa. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a választ.
Köszönöm. Miniszter úr, az MVH-s vezetők letartóztatása kapcsán szeretném jelezni, hogy én tettem feljelentést. Kettő: 2010 után önök nevezték ki ezeket az embereket, tehát az átalakítást nem az indokolta, nem a korábbi vezetők, hanem akiket önök odaraktak, vagy a kamarától, ami szintén az önöké, vagy pedig az MVH élére. És sajnos nem teljes a kör. Ugyan vannak vagy százan, de szerintem a főkolomposok közül egy-kettő nincs ott, ezt majd később még nyilván lehet rendezni. Ezt csak a teljesség kedvéért mondom, tehát nagyon büszkék azért erre ne legyenek! Ez az egyik. A másik. Szokott-e olvasni Agroinform című újságot és annak a fórumrovatát? [[Lázár János bólint.]] Ajánlom a figyelmébe: négyszáz megjegyzés van a mostaniban; most már nem olvasom föl, mert rövid az időm, de tudnék olvasni belőle, hogy miket írogatnak önnek. A másik. Hétvégén pontosan önöknél lesz Magyarország legnagyobb állatvására, gondolom, miniszter urat ez most sem érdekli, de azért ön, ha hazamegy, részben azért, hogy vegyen be egy kis tehénszagot, higgye el, hogy ráfér. A másik, hogy legalább beszélgessen már direktben a gazdákkal [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , és akkor majd meglátja, hogy a 90 százalék lehet, hogy kapott valamit…
Képviselő úr, elfogadja a választ, avagy sem?
Nem fogadom el.
Na, hál’ istennek! [[Derültség.]] A képviselő úr tehát nem fogadta el a választ. Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] 115 igen szavazattal, 32 nem ellenében, tartózkodás nélkül a Ház a választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnökhöz: „Egyetlen ügyet sem képes a Kormány hitelesen felvállalni. Soros György nyomdokán indulva, mennyire hiteles most tagadni az egykori mecénásukat?” címmel. A képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök, úr. Amint az várható volt, a széles körű közvélemény részéről nem aratott osztatlan sikert a civil szervezetek átláthatóságát biztosítani hivatott törvényjavaslatuk. Tartok azonban attól, hogy a társadalmi ellenállás jelentős részben abból is táplálkozik, hogy önök nem tudják hitelesen képviselni az átláthatóság egyébként nyilvánvalóan üdvözlendő igényét. Nem is olyan régen Vona Gábor kérdezett rá írásbeli kérdésben a miniszterelnök úrnál arra, hogy mely hivatalban lévő állami vezetők részesültek Soros Györgyhöz köthető forrásokból. A tipikusan fideszes, arrogáns és pökhendi válasz lényege, amit egyébként Dömötör Csaba írt alá, egy fél mondatban összefoglalható: önök ugyanis egyszerűen azt felelték, hogy maga a kérdésfelvetés is törvénytelen. Ezért végtelenül hiteltelenek, kétszínűek önök! Kényük-kedvük szerint az igazság bajnokaként írnak elő olyan kötelezettségeket mások számára - most éppen a civilek számára, de ki tudja, holnap kinek, kiknek a számára -, amelyet magukra nézve nem tartanak kötelezőnek. Hiszen ha önökről szól, akkor még a kérdésfelvetés is törvénytelen, írta Dömötör Csaba. Ebből is látszik, hogy a kormányzáshoz való viszonyuk is beteges. Ahelyett, hogy szolgálatként, a magyar nép szolgálataként tekintenének a kormányzásra, úgy gondolják, hogy a törvények felett állnak, és bármit megtehetnek. Azt gondolják talán, hogy a közvélemény előtt nem ismert, hogy ahogyan maga a miniszterelnök, úgy Szájer József, Kövér László, Schmidt Mária, Deutsch Tamás, Németh Zsolt, de még Habony Árpád is élvezte Soros Györgynek a kegyeit? Nyilván a jelenleg hivatalban lévő állami vezetők között is még szép számmal találhatnánk a sugar daddy által dotált prominenseket. Hiszen máskülönben miért éreznék önök kínosnak a kitartottságra irányuló kérdéseket? Kérdezem tehát: esetlegesen nem tervezik-e, hogy ebben a kérdésben mégis a hitelességet választják a hiteltelenség helyett? Higgyék el nekem, a közvéleményt éppúgy, sőt megkockáztatom, még jobban foglalkoztatja az önök érintettsége, mint az egyes civil szervezeteké. Nem gondolják, hogy ezúttal kellő alázattal ildomos volna nyilvánosságra hozni az érintett állami vezetők kilétét? Ne adj’ isten, önként visszafizetni az egykor jól csengő, mára már kínos zöldhasú dollárokat? Nem gondolják, hogy ahelyett, hogy mellébeszélnek, és pökhendien, arrogánsan válaszolnak, tiszta vizet kellene önteni inkább a pohárba? Várom válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Szeretném itt is elmondani önnek, hogy a mi felfogásunk szerint, ha valaki ösztöndíjat kap, az még nem jelenti azt, hogy hűbéresküt kellene fogadnia egy egyetemnek vagy éppen az egyetem támogatójának. Látom, hogy sokan vannak a magyar közéletben, akik kioktató és számonkérő hangnemben azt mondják, hogy ha valaki, bárki korábban megfordult a CEU környékén - valaha életében -, akkor egyben magára nézve kötelezőnek kell tartania, elfogadnia egy ideológiát, de mi ettől még nem értünk egyet ezzel. Főleg nem akkor, amikor az egyetem, a szóban forgó egyetem fő támogatója az ország érdekeivel ellentétes közéleti tevékenységet folytat, mindenekelőtt a migráció kérdésében, ahol olyan aktivista csoportokat pénzel, akik gyengítenék Magyarország védekezőképességét, lebontanák a határzárat, és páran közülük még fel is jelentik az országot, hogy aztán perköltség címen milliókat kaszáljanak. Na, ezt mi nem kívánjuk - önökkel ellentétben ezek szerint - elfogadni. Ami az ösztöndíjakat illeti, sajnálom, hogy nem érti a lényegét a válasznak, ez pedig az, hogy az egyes minisztériumoknak nincs, nem is lehet nyilvántartása arról, hogy ki milyen ösztöndíjat kapott korábban, közéleti pályafutását megelőzően. A kormánytagok életrajzai ugyanakkor elérhetőek, nyilvánosak, a kormany.hu honlapon ezeket megtalálja. Végighallgatva a felszólalását, az ember azért azon gondolkozik, vajon milyen érzés lehet annak az ellenkezőjét elmondani, amit akár csak pár hónappal ezelőtt a Jobbik képviselt az átláthatóság ügyében például. Az ön pártelnöke nem olyan rég még azt mondta, hogy a parlamentben ki kellene vizsgálni, hogy az úgynevezett „jogvédő szervezeteket” - így ezt macskakörömben - kik és hogyan pénzelik. A Jobbik 2014-es programjában egyenesen az állt, hogy véget kell vetni a nemzetközi jogvédő szervezetek álságos tevékenységének. [[Dúró Dóra: Így van!]] Én sokszor felhozom önöknek a Jobbik választási programját. Azt javasolnám a Jobbiknak, hogy forgassák szeretettel, mert azt fogják látni, hogy rendre szembemennek az egyes pontokkal. [[Folyamatos zaj.]] Ez a 180 fokos fordulat persze abból a szempontból nem túl meglepő, hogy a Jobbik egy milliárdos kitartottjává vált, és ma már nem több, mint egy dróton rángatott párt [[Egy hang az MSZP padsoraiból: Ez az, egyetértek!]] ezért nem kampányoltak többek között a kvótanépszavazás ügyében, és ezért nem szavazták meg a kvótaellenes alkotmánymódosítást. Hiába is, ilyen a plakátokkal, a pár tucat plakáttal megvett pártok élete. [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból.]] Tisztelt Képviselő Úr! Egyébként volt már olyan párt a rendszerváltás óta, amelyik felülírta a legfontosabb alapelveit, és betagozódott a baloldali pártok közé: SZDSZ-nek hívták. Mi csak egyet szeretnénk kérni a Jobbiktól: legalább egy hibáját ne kövessék el az SZDSZ nevű pártnak! Bármennyire is halmozzák most fel az adósságot, a pénzügyi adósságaikat, legalább az áramszámlát fizessék be, ne hagyjanak maguk után köztartozást, ahogy azt az SZDSZ tette! Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Folyamatos zaj.]]
Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e a választ.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Dömötör úr, ön még nem volt annak idején itt, de nem tudom, emlékszik-e vagy megnézte-e a Fidesz történetét: az SZDSZ ifjúsági szervezeteként kezdték a tevékenységüket [[Felzúdulás a kormánypárti padsorokban: Hazugság! Hazugság! Hazudsz! Az elnök csenget.]] , és liberálisokból lettek olyanok, mint most. Ön egyébként beleillett volna akkor is abba a képbe! Sőt, emlékeztetném még arra is, hogy ha már ott ül, abban a piros bársonyszékben, hogy esetleg a szövegértést lehetne megtanulni, és odafigyelni arra, amit mondanak az emberek. Sőt, emlékeztetném Kósa Lajos szavaira: az ön frakcióvezetője azt mondta, hogy fontos látni, hogy Magyarországon ki milyen álláspontot és milyen érdekből képvisel.Úgy gondolom továbbra is, hogy önöknek a civilek ügye nem más, mint egy politika termék, egy hecc. Ha valóban azt gondolnák, amit mondanak, akkor ugyanazt az elvet vallanák magukra nézve is, és irányadónak tartanák, és nyilatkoznának ezekről. Fontos lenne látni véleményem szerint, hogy Magyarországon a Fidesz milyen álláspontot és milyen érdekből képvisel, hogy Kósa Lajos szavait idézzem: erre kíváncsiak az emberek. Arra, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] önök Soros György érdekeit hogy képviselik a különböző állami intézményekben is. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Képviselő úr, bizonyára elkerülte a figyelmét, hogy azzal adtam meg önnek a szót, hogy megkérdeztem, elfogadja-e a választ. [[Szilágyi György: Nem, köszönöm.]] Nem fogadja el. Örülök neki. Köszönöm szépen. Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadják-e a választ. [[Szavazás.]] A Ház a választ 111 igen szavazattal, 29 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. [[14.20]] Ikotity István, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mi lesz a speciális nevelési igényű, fogyatékossággal élő gyermekek oktatásával?” címmel. A képviselő úré a szó.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány ismét egy salátatörvénybe rejtette el a legújabb oktatáspolitikai változtatásokat. Az oktatási államtitkárság a jövőben lazítana a speciális nevelési igényű, fogyatékossággal élő gyermekekkel dolgozó pedagógusok foglalkoztatási követelményein. Bizonyos esetekben nem lenne kötelező gyógypedagógus végzettségű munkatársakat alkalmazni, de a szaktanári végzettség alól is adnának felmentést. A kabinet nem is titkolja, hogy az egyre égetőbb pedagógushiányt akarja így kezelni. A döntést pedig azzal indokolják, hogy inkább feladják a magas szintű szakmai végzettségre vonatkozó követelményeket, mintsem hogy egyáltalán ne legyen olyan, aki foglalkozna a gyerekekkel. Ez azonban, tisztelt államtitkár úr, egy álságos érvelés akkor, amikor hét év kormányzás után fedezték azt fel, hogy pedagógushiány fenyeget. Már 5-10 évvel ezelőtt is lehetett látni, hogy a következő évtizedben 40-50 ezer pedagógus mehet nyugdíjba, vagyis a jelenlegi tanárok közül minden harmadik. Ez hatalmas bajt jelent, hiszen az utóbbi egy-két év pozitív tendenciája után sincs elég jelentkező ezekre az álláshelyekre, a pedagóguspálya nem elég vonzó a fiatalok számára. Államtitkár úr, először is: miért rejtették újra egy salátatörvénybe ezeket a fontos intézkedéseket? Miért nem álltak elő egy új, önálló, saját törvénymódosítási kezdeményezéssel? Miért szabtak ismét irreálisan alacsony véleményezési időt? Komolyan gondolják, hogy társadalmi egyeztetésnek lehet nevezni azt, amire négy napot adnak, ráadásul a nagyhéten, a húsvéti hosszú hétvégét is beleértve? Miért nem lehet valódi konzultációkat, valódi egyeztetéseket folytatni, miért akadályozza ezt meg a kormány? És ami a javaslat tartalmi elemeit illeti: miért a feltételek lebutításával akarják kezelni a pedagógushiányt? Valóban lépni kell, de mi lenne, ha valóban vonzóvá tennék a szakpedagógus-, gyógypedagógus-pályát a fiatalok előtt? Ehhez természetesen érdemben növelni kellene a gyógypedagógusoknak is a bérét, a nevetséges bruttó 10 ezer forintot sem elérő pótlékok összegét sokszorosára kellene emelni. Ha pedig óraadó pedagógusokat fizetnek a tankerületek, nem bruttó 2-3 ezer forintos óradíjat kellene adni nekik, hanem ténylegesen magasabb összeget. Államtitkár úr, valóban jobb, ha szakképzettséggel nem rendelkező munkatársakat foglalkoztatnak a fogyatékossággal élő gyerekek mellett, mint ha senki sem foglalkozna velük, ezt elismerjük, de ez volt a helyzet a ’80-as években is, államtitkár úr. Úgy gondoljuk, hogy a XXI. században sokkal jobb és egyedüliként elfogadható megoldás az lenne, ha magasan képzett, mind anyagilag, mind a munkakörülmények terén megbecsült gyógypedagógusok lennének. Miért nem ezen az úton haladnak?
Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Attól, hogy valami egy salátatörvény, tisztelt képviselő úr, még nem kell hogy zöldségeket beszéljen róla, hiszen rengeteg fogalmat kevert ön, egyiket a másikkal, másikat a harmadikkal. Engedje meg, hogy megpróbáljak pontonként végigmenni azokon, amelyeket ön esetleg tévesen mondott, vagy nem fejtette ki az igazságnak minden részét. Ami a pedagóguspályára jelentkezés számait, arányait jelenti, tisztelt képviselő úr, mióta bevezettük a pedagógus-életpályát, és másfélszeresére növeltük a pedagógusok átlagos bérét, és mióta Klebelsberg-ösztöndíjat hirdettünk, amely pontosan a hiányterületeken, a hiányszakokon ad pluszösztöndíjat azoknak, akik akár hátrányos helyzetű régióban, különösen pedagógushiánnyal küzdő régióban vállalják azt, hogy 18 évesen pedagógusnak tanulnak és pedagógussá képzik magukat, nos, ennek következtében másfélszeresére emelkedett a pedagóguspályára jelentkezőknek a száma, ami azért fontos, mert sokkal szélesebb érettségiző diákkörből tudják az egyetemek kiválasztani azt, hogy kik lesznek a jövő pedagógusai. Bízunk benne, hogy ha szélesebb körből tudnak választani, akkor jobb képességű tanárok is lesznek a későbbiekben. Az elmúlt években is nagyon sokat tett a kormány azért, hogy azokra, akik sajátos nevelési igényűek vagy beilleszkedési, tanulási vagy magatartási zavarral küszködnek, fokozottabban oda tudjunk figyelni. Az elmúlt hat évben éppen ezért 1305-tel több gyógypedagógusi munkakörben foglalkoztatott kolléga van a köznevelés rendszerében, van, aki az iskolákban, van, aki a szakszolgálatokban, de 1305-tel többen figyelnek oda, hiszen ez is egy jelenség, amit mindnyájan látunk, hogy az iskolákban egyre több sni-s, egyre több btm-es gyerek van, ezért volt szükség arra, hogy 1305-tel növeljük azoknak a számát, akik ezekben a munkakörökben tevékenykednek. Sőt, ezt nyilván a jövőben is kívánjuk folytatni, éppen az elmúlt hetekben hirdettünk meg egy EFOP-os programot majdnem 7 milliárd forintos keretösszeggel, amelynek része, hogy a fogyatékossággal élő gyermeket fejlesztő pedagógusok az iskolákban minél képzettebbek legyenek, minél többen legyenek. Az utazó gyógypedagógusi rendszerhez ad ez nagyon nagy mértékű támogatást, illetve a pedagógiai szakszolgálatokat is megerősíti, ha szerencsére nincs annyi gyerek, hogy egy iskolában külön egy ilyen speciális végzettségű pedagógusra van szükség, akkor ők tudjanak egyik, másik, harmadik iskolába ki-kimenni és ott segítséget nyújtani. Ugyanakkor, mióta állami fenntartásba kerültek az oktatási intézmények, sok helyen kiderült, hogy éveken vagy akár generációkon keresztül úgy működtek vidéki iskolák, hogy nem volt megfelelő valóban az ottani szakos ellátottság, vagy nem volt megfelelő a btm-es vagy az sni-s gyerekeknek a gyógypedagógussal történő gondozása. Éppen ezért erre a jelenségre a pedagógusok hívták fel a kormányzat figyelmét, méghozzá a köznevelési kerekasztalon, annak is a pedagógusszakmai stratégiai munkacsoportjában, hogy ez egy létező probléma Magyarországon, és valamiféle válaszokat kell erre adni. Ennek az egyik módja pontosan ez a törvényjavaslat, amelyik azt mondja, hogy ha valakinek ágazati végzettsége van, tehát ért ahhoz a területhez, sőt a gyakorlatban is művelte, és vállalja, hogy öt éven belül megszerezi a pedagógus végzettséget is, akkor tudja ezeket a gyerekeket tanítani, adjon nekik elsősorban természettudományos ismereteket, hiszen ha ön is járja az országot, találkozik pedagógusokkal, iskolaigazgatókkal, leginkább a természettudományos tárgyakban mondják azt, hogy szükségük van tanárra. Ezt a fajta hiányt, amikor most senki nem tudott ezekkel a diákokkal érdemben foglalkozni, tudja kezelni ez a javaslat, és kérem, hogy ne mondjon olyanokat, meg ne is írjon le olyanokat, hogy szakképzettség nélküli személyek fogják majd a gyerekeket oktatni, hiszen mindenkinek vagy pedagógusi szakképzettsége van, vagy az adott ágazati, mondjuk, természettudományi vagy zenei szakképzettsége van, és mindemellett pedig vállalja, hogy a hiányzó végzettségét öt éven belül megszerzi, de azt hiszem, hogy ez mindenképpen a gyermekeknek, főleg a vidéki kisiskolákban lévő gyermekeknek a javát szolgálja. Ön mindig a vidéki kisiskolás gyermekek érdekében szokott itt felszólalni. Esetleg támogathatna egy javaslatot, amelyet ebből a célból írtunk ki [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] meg azt is támogathatta volna, hogy az elmúlt években 260 milliárd forintnál többel növeltük a pedagógusbérekre fordítható keretet is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkár úr válaszát.
Államtitkár úr, nem válaszolt arra a kérdésemre, hogy miért a nagyhéten, a húsvéti szünet idején és miért ilyen szűk határidőt választottak erre, miért ennyit adtak erre. Államtitkár úr, a tényekkel szemben beszél. Miért lazítják a feltételeket, ha ennyivel több gyógypedagógus van? Nézzük a számokat, amit nem vesz figyelembe! Államtitkár úr, egy mesterfokozattal rendelkező kezdő gyógypedagógus a bértábla szerint bruttó 196 ezer forintot keres. Ha ezt kiegészítjük ezzel a 18 700 forintos kiegészítéssel, amit egy pótlékként kapnak meg, akkor ebből az jön ki, hogy nettóban 143 ezer forintnál nem tud többet kapni még a legjobb esetben sem a pályakezdő gyógypedagógus. Ez lenne vonzó, államtitkár úr, egy pályakezdőnek? Nézze meg, államtitkár úr, ez az összeg 39 ezer forinttal kevesebb, mint a nettó átlagbér Magyarországon, 50 ezer forinttal marad el a frissdiplomás-átlagbértől. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Államtitkár úr, ez nem lesz így vonzó senki számára. Nem fogadom el a választ.
A képviselő úr nem fogadta el a választ, ezért kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e az államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 109 igen szavazattal, 30 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta a választ. Tisztelt Országgyűlés! Németh Szilárd, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „A Soros-szervezet emberei Röszkén tüntettek” címmel. A képviselő úré a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az utóbbi hónapok eseményeinek tükrében világos, hogy soha nem látott nyomásgyakorlás indul hazánk ellen, amiben a külföldről pénzelt migránspárti szervezetek is részt vesznek. Ezek a szervezetek Soros Györgytől rengeteg pénzt kapnak arra, hogy biztassák az illegális migránsokat, és ellenőrizetlenül milliószámra hordják be őket Európába. Túlzás nélkül állíthatjuk, hogy minden eszközt felhasználnak ahhoz, hogy hazánkat támadják. Ezek a szervezetek nem pusztán Magyarország függetlenségét és nemzetbiztonságát veszélyeztetik azzal, hogy külföldi pénzekből próbálják befolyásolni a magyar bevándorláspolitikát, de az ilyen akciókkal nyíltan a magyar és az európai törvények kijátszására buzdítják a migránsokat és az embercsempészeket. [[14.30]] Mára már tudjuk, hogy Soros emberei egy jól működő migránsbizniszt működtetnek. Ennek egyik oldalán áll, és ott vannak azok a Soros-szervezetek, amelyek nemcsak segítik a tömeges bevándorlást, de a strasbourgi bíróság közreműködésével tízmilliárdokat keresnek is rajta. A másik oldalon, a strasbourgi bíróságon pedig szintén ott ülnek Soros emberei, akik gondoskodnak arról, hogy ezek a szervezetek jól járjanak és a perekben Magyarországot megbüntessék. Jól látjuk ezt a két bangladesi migráns esetében. Az ítéletet jegyző bírók között is ott áll a Soros-hálózathoz tartozó Sajó András neve. Sajó András annak a Soros-féle Helsinki Bizottságnak is tagja, amely aztán saját magának megítél egyetlen perben 2,7 millió forintot. Ez egy elképesztően aljas, de jól kiépített rendszer, amely arról szól, hogy Soros strasbourgi emberei eldöntik, hogy a Soros-szervezetek mennyi pénzt szakítsanak a migránsokat felhasználva a magyar adófizetők kárára. Szó sincs itt emberi jogokról, emberbaráti intézkedésekről vagy igazságszolgáltatásról, pláne nincs szó a magyar emberek jogairól és érdekeiről. Tisztelt Államtitkár Úr! Nemrégiben Röszkén is tüntettek a Soros-szervezet emberei, szervezett szállítással, buszokkal, autókkal érkeztek a helyszínre. Nem titkolt céljuk, hogy ne legyenek határok, ne legyen védekezés, és Magyarország adja fel a külső határvédelmet, bontsuk le az európai és a magyar emberek biztonságát garantáló műszaki és jogi határzárakat. Mindezekre tekintettel kérdezem államtitkár urat, felkészült-e a kormány, hogy az efféle provokációkkal szembeszálljon. Tartózkodik-e a határ menti térségekben megfelelő létszámú rendőri erő, akik minden helyzetben fenn tudják tartani az államhatár védelmét, az ország és Európa biztonságát? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Válaszadásra Kontrát Károly államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Legelőször is szeretném megnyugtatni önt és a tisztelt Házat, hogy a magyar kormány felkészült minden provokáció elhárítására. Arra is szeretném felhívni a figyelmet, és szeretném megnyugtatni önt és a tisztelt Házat, hogy a kormány, a magyar hatóságok kellő erővel rendelkeznek, hogy megvédjék a déli határt, megvédjék Magyarország és az Európai Unió határát mindenkivel szemben. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! A déli határon a magyar rendőrök és a honvédek megvédik a magyar és az európai emberek biztonságát. A Fidesz és a kormány ki fog tartani a magyar és az európai emberek biztonsága és a schengeni határok védelme mellett még akkor is, ha emiatt Brüsszel és a külföldről támogatott migránspárti szervezetek célkeresztjébe került. A kormány számára a magyar emberek biztonsága az elsődleges. Ennek bizonyítéka a hármas védelem létrehozása. A szigorított jogi határzár március 28-án lépett életbe, és április 28-án pedig átadtuk a megépített második kerítéssort a magyar-szerb határon. Természetesen a magyar kormány nem adja fel a határvédelmet és az eddig folytatott migrációs politikáját. A kormány minden provokációt elhárít, ami a határvédelemmel kapcsolatban megfogalmazódik. A tüntetők, illetve azok a szervezetek, amelyek támadják Magyarországot a szigorított fizikai és jogi határzár miatt, többszörösen tévednek. A tranzitzóna nem börtön. A kérelmezők szabad akaratukból tartózkodnak ott. Szerbia felé bármikor elhagyhatják a tranzitzónát, és a személyi szabadságuk nincsen korlátozva. A Nemzetbiztonsági bizottság kihelyezett ülésén április 26-án a bizottság tagjai meggyőződhettek a tranzitzónában uralkodó körülményekről. A bizottság tagjaival együtt magam is azt tapasztaltam, hogy emberséges körülmények állnak rendelkezésre még a kisgyerekes családok számára is. A 2017. április 15-én Röszkén tartott demonstrációt egy osztrák állampolgársággal rendelkező személy jelentette be a MigSzol szervezet nevében. A jogsértések megelőzése érdekében az egyébként jelen lévő állományon túl további rendőri erőket vezényeltek a helyszínre. A rendőri sorfal kellő visszatartó erőnek bizonyult, senki nem tett kísérletet a kerítés megközelítésére, illetve annak megrongálására. Összefoglalva tehát azt mondhatom, hogy minden olyan vád, amely a magyar kormányt éri a migránsokkal való bánásmód tekintetében, teljesen megalapozatlan. A magyar kormány olyan körülményeket biztosít a menedékkérők számára, ami talán az általuk elhagyott hazájukban sem volt meg részükre. Kérem a tisztelt képviselő urat, hogy fogadja el a válaszomat. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Visszaadom a szót Németh Szilárd képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Természetesen a válaszát elfogadom, hiszen jól látható a számokból is, hogy működik a megerősített jogi és műszaki határzár, azonban szeretném, ha egy problémára továbbra is tudnánk fókuszálni, ez pedig a külföldről pénzelt ügynökszervezetek ügye. Nem vagyunk egyedül vele Európában. Legutóbb Olaszországból jöttek azok a hírek és számadatok - szeretnék idézni ebből -, hogy Olaszországba az első negyedévben 36 ezren érkeztek a Földközi-tengeren keresztül, és ennek a 36 ezernek a 70 százalékát az olaszok által nem áttetszőnek nevezett migránsbarát szervezetek, NGO-k vagy ügynökszervezetek utaztatták. Mindenféleképpen az a törvény, amit szeretnénk elfogadni itt a parlamentben, egy világos, tiszta helyzetet fog számunkra jelenteni. Azt gondolom, az eddig Röszkén lefolytatott tüntetés és az arra ráépülő további akarat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Soros pártja, a Juhász György által bejelentett támadás a kerítés ellen, ez mind-mind azt mutatja, hogy ébernek kell lennünk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Elfogadhatónak tartja, hogy Pogácsás Tibor off-shore cégekkel állt kapcsolatban, és államtitkárként saját cége üzemét nyitja meg?” címmel. Képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár úr, több sajtóorgánum is beszámolt a figyelemre méltó üzleti kapcsolatokról, amelyekkel rendelkezik, ugyanis olyan gazdasági társaságban, a Gastland Flight Catering Kft.-ben volt tulajdonos, amiben egy liechtensteini offshore cég is érintett volt. Ez az offshore cég furcsa mód ugyanarra a címre van bejegyezve Liechtensteinben, mint a letelepedési kötvény kibocsátásával foglalkozó VolDan Kft. A furcsa egybeesések itt még nem érnek véget. Pogácsás Tibor államtitkár cégnyilvántartási adatok alapján beazonosítható másik volt üzlettársa igazi offshore lovag, teljes átláthatatlanságot biztosító liechtensteini alapítványokat vezet, és ezeken keresztül vesz részt a magyar üzleti életben. Pogácsás Tibor volt üzlettársa ráadásul érintett abban a cégben, amely éppen Monor város ingatlanügyein tett szert tekintélyes bevételre. A cégnek még 2009-ben, Pogácsás Tibor polgármestersége idején adta el a monori önkormányzat azt a telket, amit később a monori sportcsarnok építésére szemeltek ki. Így az önkormányzat ingatlanfejlesztő cége ’16-ban 158 millió forintért vette vissza azt a telket a cégtől, amit korábban 100 millió forintért értékesítettek. A különbözet 58 millió forint, amivel a szerencsés cég, így Pogácsás Tibor volt üzlettársának köre gazdagodott. Az pedig már csupán a jéghegy csúcsa, hogy e gyanús társasággal folytatott közös bizniszt Pogácsás Tibor államtitkári minőségében is nyíltan patronálta; 2015 áprilisában ünnepélyes keretek között, államtitkári minőségében adta át saját cégük, a Gastland Flight Catering Kft. vecsési üzemét. Hadd fogalmazzak így, tisztelt miniszter úr, hiszen szerintem már az is szánalmas, hogy ön ül itt és nem a minisztere válaszol egy olyan kérdésre, amit neki szántam, hiszen ebben a kérdésben neki kéne válaszolnia. Ön szerint rendben van-e, hogy államtitkára a saját tulajdonában álló cége üzemének megnyitóján vesz részt közjogi tisztségben? Rendben van-e, hogy éppen az önkormányzati ügyekért felelős államtitkárnak üzlettársa egy olyan ügyletben érintett, ami a korábban általa vezetett önkormányzathoz kötődik? Rendben van-e, hogy államtitkára egy offshore céggel együtt tulajdonolt egy gazdasági társaságot? Nem tartja-e furcsának azt az offshore hálózatot, amivel államtitkára korábban polgármesterként, majd később magánemberként is üzletelt? Lehet-e véletlen egybeesés, hogy a letelepedési kötvény értékesítését végző cég neve is felbukkan ezen üzleti kör közelében? Várom válaszát.
Megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban úgy van, ahogy ön elmondta. Baloldali médiumokban több alkalommal szerepelt az én nagyszabású 10 százalékos, 300 ezer forint értékű üzletrészvásárlásom egy kft.-ben. Hangsúlyozni szeretném, hogy ez a kft. egy Magyarországon bejegyzett, Magyarországon törvényesen működő és minden befizetését teljesítő kft., amelyben egy tulajdonosváltás zajlott, amelynek végén a kft.-ben magyarországi természetes személyek lettek tulajdonosok. [[14.40]] A képviselő úr felemlíti Monor város önkormányzatának gazdálkodását, amikor én polgármester voltam. Megnyugtathatom képviselő urat, hogy Monor város önkormányzata minden időben a törvényeket betartva, szabályszerűen gazdálkodott [[Dr. Szakács László: Na, most már aztán nyugodt lettem!]] a polgárok érdekeit figyelembe véve. [[Dr. Szakács László: Már megnyugodtam!]] 2009-ben, az önök kormányzása alatt egyébként a NAV és az Állami Számvevőszék is végzett vizsgálatot, célvizsgálatot is, tehát a város gazdálkodása felől megnyugodhat, képviselő úr, a város szabályszerűen gazdálkodott. Jómagam nem vagyok, soha nem voltam tulajdonosa külföldi bejegyzésű, külföldi alapítású cégnek. Nem tudom önnek megmondani, hogy ki hol alapított céget és azt miért ott tette. Nyilván önök vagy ön, amennyiben további érdeklődéssel bír, ennek utánajár. Nem hiszem, hogy nekem bármi módon felelősséget kellene vállalnom bárkinek a gazdasági tevékenységéért, akivel nekem ilyen összefüggésben gazdasági kapcsolatom nem volt és nincs. Ami pedig az üzem átadását illeti: tisztelt képviselő úr, az egykori választókerületembe hívtak meg egy üzem átadására, amely üzem egyébként teljes egészében magántőkéből épült, állami vagy európai unióstámogatást ennek az építéséhez nem vettek igénybe. Ez az üzem munkahelyeket teremt, adót fizet, ingatlanadót fizet az adott településnek. Tehát azt mondanám, hogy mindenképpen hasznos a tevékenysége az adott város számára. Azt egyébként valóban leírták, hogy én ennek az üzemnek a tulajdonosa lennék. Ez egyszerűen nem igaz, sem a Gastland Flight Kft., sem pedig én nem vagyunk tulajdonosai, nem voltam és nem vagyok tulajdonosa ennek az üzemnek semmilyen módon, sem a cégen keresztül, sem pedig más módon ehhez az üzemhez tulajdonosként semmiféle közöm nincs. Köszönöm szépen elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Viszonválaszra visszaadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Államtitkár úr, nem nyugtatott meg egy kicsit sem. Nem nyugtatott meg, mert nem is válaszolt rá, de akkor ezek szerint ön szerint rendben van az, hogy polgármestersége idején az ön városa százmillió forintért elad egy telket, majd 158 millió forintért visszavásárol, ezzel egy magánkört, jelesül egyébként az üzlettársa körét gazdagítva. Ez elég durva haszon és elég komoly közpénzherdálásnak tűnik. De ön szerint ez rendben van. Ön szerint az is rendben van, hogy ön nem tudja, ki milyen céget jegyez be, de ezek szerint évekig vagy legalábbis hosszú ideig tulajdonostársa volt egy offshore cégnek, amely egyébként érintett, vagy legalábbis ugyanazon a címen van bejegyezve valamilyen csoda folytán Liechtensteinben, mint a letelepedési kötvénnyel csencselő cég. Ha ön szerint ez rendben van, államtitkár úr, akkor szerintünk meg az nincs rendben, hogy ön államtitkár, és hogy önre rá vannak bízva az önkormányzati ügyek Magyarországon. Szerintünk le kellene mondania. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
A többség számára lefordítom, hogy a képviselő úr valószínűleg nem fogadta el a választ, legalábbis ezt szerette volna mondani. Kérdezem a tisztelt Házat, hogy elfogadja-e az államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 106 igen szavazattal, 29 nem szavazattal, tartózkodás nélkül a választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most Apáti István, a Jobbik képviselője, következik, aki interpellációt nyújtott be a földművelésügyi miniszterhez: „Meddig merik még madárnak nézni a magyar gazdákat?” címmel. Képviselő úré a szó.
öszönöm a szót, elnök úr.Tisztelt Miniszter Úr! Tavaly a 2015. évhez hasonlóan nagyon súlyos természeti csapások érték a magyar mezőgazdaságot, tavasszal a fagy pusztított - megjegyzem, hogy sajnos idén tavasszal is -, nyáron pedig a jégesők és a viharok okoztak tetemes károkat. Az utóbbi káresemény kapcsán ki kell emelni a 2016. június 21-én a hajnali és délelőtti órákban bekövetkezett szőnyegbombázás-szerű jégesőt, jégvihart, amely sokmilliárdos nagyságrendű mezőgazdasági és lakossági károkat okozott az Észak-Alföldön, Dél-Alföldön, Pest és Bács-Kiskun megye jelentős részén, valamint sajnos a szatmári térségben is. A katasztrófa bekövetkezte után tavaly a nyár folyamán több írásbeli kérdéssel és közérdekűadat-igényléssel fordultam az illetékesekhez, többek között az ön által vezetett minisztériumhoz. Leegyszerűsítve, a lényeget megfogalmazva a válaszokból az derült ki, hogy önök szerint a mezőgazdasági kárenyhítési rendszer, a Kárenyhítési Alap jól működik, és az a sok ezer gazda, amely pont ellenkezőleg látja, téved. Ezek szerint a gazdák nem elég hozzáértőek. De fordítsuk le a problémát a számok nyelvére, tisztelt miniszter úr! A kertészet éves termelési értéke hozzávetőlegesen 1600-1900 milliárd forintMagyarországon. A Kárenyhítési Alapba évente az állami befizetésekkel együtt körülbelül 10 milliárd forint érkezik, ez a termelési értéknek mindössze fél százalékát teszi ki, a hozamérték-kiesés egy átlagos károkkal jellemzett évben - hozamérték-kiesésről beszélek - körülbelül 200-400 milliárd forint, amely a termelési értéknek 15-25 százalékát teszi ki. Ha pedig megnézzük, hogy a hozamérték-kiesés és a kárkifizetések hogy viszonyulnak egymáshoz, akkor azt látjuk, hogy ebből a Kárenyhítési Alapból legjobb esetben csak a 2-5 százaléka térül meg a károknak vagy a hozamérték-kieséseknek. Az a helyzet, hogy jól hangzik, hogy meg kell osztani a kárveszélyt és a kockázatokat a termelők, a felvásárlók és az állam között, de sajnos az a mese. A valóság az, hogy a végén mindig a gazdákon csattan az ostor. Ezért kellene változtatni ezen a rendszeren, de úgy látszik, hogy önök ezt nem tartják szükségesnek. Jó szokásunkhoz híven nemcsak a problémát vázoljuk, nemcsak kritizáljuk a kormányt, hanem próbálunk megoldást is nyújtani. Az éves kultúrákhoz képest az ültetvényes kultúrákban az eltérő sajátosságok miatt végre különleges szabályokat kellene megállapítani, és a hozamkiesés-alapú kárbejelentéshez képest a hozamérték-alapú kárbejelentésre kellene ráállni, tisztelt miniszter úr, továbbá növelni kellene a mezőgazdasági biztosítási díjak állami támogatási arányát is. Még inkább leegyszerűsítve: a probléma abban áll, hogy egy tízmilliós nagyságrendű hozamérték-kiesésnél jó esetben néhány százezer forintot kárenyhítést kap a magyar gazda jelenleg. Éppen ezért kérdezem öntől: hajlandóak-e megváltoztatni a Kárenyhítési Alap szabályait, hajlandóak-e újabb rendkívüli alapot felállítani? És mikor veszik már észre, hogy ezen megoldatlan problémák miatt lassan már a román gazdákkal szemben is versenyképtelenek a magyarok, nem csak a lengyelekkel szemben? Várom válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Fazekas Sándor miniszter úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A magyar földműveseket, a mezőgazdasági termelést, jól tudjuk, egyre gyakrabban érik elemi károk, amelyek egyaránt negatív hatással vannak a terményekre, a belőlük előállított élelmiszerekre, illetve a termelői jövedelmekre is. Ezt felismerve a tárcánk évek óta kiemelt figyelmet fordít a mezőgazdasági kockázatkezelésre és kockázatmegelőzésre, olyan jogi hátterünk, olyan jogszabályrendszerünk van, amely több szempontból is példa nélküli az Európai Unióban. Az ön által hivatkozott Lengyelországban és Romániában például egyáltalán nem működik ilyen rendszer. Lehet, hogy az ön felkészültsége Simicska Lajosnak elég, de az Országgyűlés komolyságához képest szerintem kevés, tisztelt képviselő úr. A kockázatkezelés kétpilléres. Az agrárkárenyhítés és a mezőgazdasági biztosításidíj-támogatás jelentik ezt a pillért, az uniós szabályoknak megfelelően 30 százalékot meghaladó hozamcsökkenést okozó káreseményeket kezelheti. Az agrárkárenyhítési rendszerben jelenlegi 74 ezer termelő vesz részt közel 4 millió hektárral, ez a mezőgazdasági területnek a 80 százaléka. A mezőgazdasági biztosításidíj-támogatás díjállománya a kezdeti másfél milliárd forintról mára közel 8 milliárd forintra, a támogatott termelők száma pedig 1600-ról 11 200-ra nőtt. Nyilván fontos a termelők öngondoskodása is, hogy éljenek a mezőgazdasági biztosítások lehetőségével.Ezen a kétpilléres rendszeren nyilván sok munkánk van még, folyamatosan fejlesztenünk kell. Bővült a lefedett károk köre, a rendszer kiterjed a képviselő úr által említett valamennyi káreseményre, a tavaszi fagy-, a jégeső- és a viharkárra is, ezen kívül további hat kockázatra. Javult a kármegállapítás hatékonysága, és mára elektronikus úton lehet kárbejelentési és kárenyhítő juttatás iránti kérelmet benyújtani, amely a termelők és a hatóságok munkáját is egyszerűsíti. A jogszabályi hátteret a termelői visszajelzések és az uniós szabályok alapján folyamatosan felülvizsgáljuk. Az Országgyűlés mostani ülésszaka tárgyalja az újabb jelentős változásokat tartalmazó indítványokat, amelynél számítunk az ön támogatására is. Reményeink szerint a fejlesztés következtében egyre szélesebb támogatói kör részesülhet segítségnyújtásban, illetve a korábbinál nagyobb összegű kárenyhítő juttatás kifizetése válik lehetővé.Kiemelendő, hogy a tavaly jóváhagyott kárenyhítési kérelmek 83 százalékát ültetvénnyel rendelkező termelők nyújtották be, illetve a kifizetendő juttatás több mint kétharmadát ültetvénnyel rendelkező termelők fogják majd megkapni. Ugyanakkor még mindig sok esetben tapasztaljuk, hogy a megfelelő mezőgazdasági biztosítás hiányában az egyébként járó kárenyhítő juttatásnak csupán egy részét, gyakorlatilag csak a felét kaphatják meg a gazdálkodók. 2016-ban a vidékfejlesztési program keretében 4 milliárd forint biztosításidíj-támogatást különítettünk el, és előkészületek folynak a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara égisze alatt megvalósítandó országos jégkárelhárítási rendszer kiépítésére is. Emellett 2015-ben és 2016-ban is rendkívüli kamat-, garanciadíj- és költségmentes, tehát teljesen ingyenes hitelt hirdettünk meg a károsultak számára. Meg szeretném tehát nyugtatni a tisztelt Országgyűlést, hogy a kormány, a Földművelésügyi Minisztérium mindent megtesz a természeti csapások által sújtott gazdálkodók megsegítéséért. [[14.50]] Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Kérem, hogy a válaszomat szíveskedjék elfogadni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a választ.
Köszönöm. Tisztelt Miniszter Úr! A választ nem tudom elfogadni. Simicska Lajosról pedig csak annyit, hogy emlékezetem szerint hét évvel ezelőtt kettőnk közül nem az én személyemhez ragaszkodott Simicska Lajos, hanem talán inkább az ön személyéhez. Ez a hálószaggató erejű öngól. Talán ennek is köze van ahhoz, hogy nem biztos, hogy képviselőjelöltje lesz a Fidesznek a karcagi körzetben. Inkább ezzel kell foglalkozni. A mezőgazdasági Kárenyhítési Alap kapcsán, miniszter úr, egy szóval sem mondta, és tudom, hogy van. De mondja már meg nekem, hogy 200 és 400 milliárd forint közötti hozamérték-kiesésnek csak egy kis részét is hogyan lehet befizetni vagy kompenzálni, kárenyhíteni 10 milliárd forintból. És amiről ön nem beszélt, hogy a számítási szabályok olyanok, hogy a gazda gyakorlatilag nem kap semmit. 10 milliós hozamérték-kiesésnél jó esetben 100-200 ezer forintot kapnak. Ez a probléma, tisztelt miniszter úr, pontosan ezen kellene változtatni. Ez kárenyhítésnek is kevés, ez semmire nem elég. Ez nem elegendő még a minimális túléléshez sem. Ez a probléma, és erre érdemben nem válaszolt, vagy talán meg sem értette a kérdést. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Képviselő úr nem fogadta el a választ. Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e a miniszter úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 112 igen szavazattal, 28 nem ellenében, tartózkodás nélkül a választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Harrach Péter és Hargitai János, a KDNP képviselői, interpellációt nyújtottak be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Melyek az elektronikus személyi jövedelemadó bevallással kapcsolatos eddigi tapasztalatok?” címmel. Hargitai János képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A KDNP-frakció nemrég itt a Házban az elektronikus egészségügyi szolgáltatási térről érdeklődött. Emlékeztetőül mondom mindannyiunknak, hogy ez az a nagy elektronikai rendszer, ami az egészségügy szereplőit összeköti, az orvosokat, a gyógyszerészeket, az egészségügyi intézményeket, a háttérintézményeket, tehát az összes érintett szereplő közösen tudja használni ezt a nagy elektronikai rendszert. Most egy hasonló nagy rendszerre kérdezne rá a frakcióm, ez a NAV-ot érintő kérdéskör. Mindannyiunk előtt ismert, hogy a NAV ebben az évben először készíti el a magánszemélyek személyijövedelemadó-bevallását. Ez a 2016-os jövedelmünkről gyakorlatilag egy kimutatás, amit a NAV a magánszemélyek munkáltatója, azaz kifizetője által megadott adatokból állít össze, kiszámítja helyettünk a jövedelmünk adóját, számításba veszi a levont adóelőleget, és figyelembe veszi az adókedvezményeket is. Az adóbevallás-tervezetet így megismerteti velünk, adózókkal, láthatjuk, hogy az egyenlegünk nulla, esetleg fizetendő adónk van, vagy visszajáró összeggel rendelkezhetünk. Azok a magánszemélyek, akik 2017. március 15-ig kérték, a NAV meg is küldte számukra ezt az adóbevallási tervezetet. S ami ennél sokkal lényegesebb: akinek ügyfélkapus regisztrációs rendszere van, az a NAV által elkészített adóbevallási tervezetet 2017. március 15-től megnézhette a kormányzat különböző internetes weblapjain, sőt ehhez hozzáfűzéseket tehetett, módosításokat eszközölhetett, ezeket a módosításokat elvégezhette, rendelkezhetett az 1 plusz 1 százalékos, általa eddig is favorizált felajánlásokról. Arra is lehetősége volt a magánszemélynek, hogy egyben bankkártyával rendezze a befizetendő adó összegét vagy a visszaigénylését elindítsa. Tisztelt Miniszter Úr! Május 22-én letelik az idei személyijövedelemadó-bevallás határideje - ez egy viszonylag közeli határidő -, viszont március 15-höz képest már több mint egy hónap eltelt, amióta ez az elektronikus rendszer a magánszemélyek számára is megfogható módon működik. Ezért kérdezem önt, államtitkár úr, van-e már tapasztalata arról, hogy ez a rendszer hogyan működik a személyijövedelemadó-bevallás kapcsán, mennyire népszerű a magánszemélyek körében, vagy van-e konkrét számadata arról, hogy ezt a bevallási tervezetet hány magánszemély fogadta el eddig. Várom miniszter úr, államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Válaszadásra Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány határozott célja a bürokráciacsökkentés, az adminisztrációcsökkentés. Úgy gondolom, hogy ennek egy nagyon fontos, mondhatjuk történelmi állomása az, ami március 15-én 19 órakor indult el, ugyanis ekkortól tekintheti meg 3,8 millió adózó állampolgár a személyijövedelemadó-bevallás tervezetét. Mindezt a legegyszerűbben, ahogy ön is elmondta, úgy tekintheti meg, ha rendelkezik ügyfélkapuval, bepötyögi a jelszót, és elé tárul az, hogy 2016-ban milyen jövedelmet szerzett, a kifizetők mennyi adót vontak le, van-e fizetendő vagy visszaigényelhető adója, és ezután döntheti el a teendőjét. Azt gondolom, hogy ez a rendszer nemzetközi szinten is eléggé egyedi és nagyon értékes, hiszen szinte percek alatt lehet teljesíteni az adókötelezettségét a magánszemélynek, ami eddig esetleg könyvelő által költséggel, energiába tellett. Most valaki fogja a mobiltelefonját, egy ügyfélkaput elkészít, kér, és percek alatt megtekintheti az adóbevallás tervezetét, mi több, itt a Parlamentben ülve is akár el is készítheti a bevallását és egy gombnyomással beküldheti. Azt gondolom, ez minta- és példaértékű arra, hogy hogyan lehet a hatóság és a magánszemély között az ügyeket intézni XXI. századi módon. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Igen, a rendszer működik, hiszen több mint 820 ezer ember tekintette már meg a rendszert, és 251 ezren be is adták a bevallásukat. Ez azt jelenti, hogy a benyújtók mindegy háromnegyede változatlan formában tette ezt meg, tehát mint ahogy az adóhatóság a tervezetében kiküldte számukra. Nagyon fontos az, hogy nemcsak elektronikus úton intézhető a személyijövedelemadóbevallás-tervezet megtekintése, hanem aki kérte sms-en, postai úton vagy más módon - több mint 600 ezren kérték -, annak a NAV kipostázta a tervezetet úgy, hogy ki van töltve a rubrika, és a magánszemélynek lényegében semmit nem kell változtatnia, ha elfogadja a kifizetők által lejelentett adatszolgáltatás alapján a bevallástervezetet. Nagyon fontos az, hogy most is tudjuk teljesíteni az 1 plusz 1 százalékos felajánlásunkat. Ezt megtehetjük elektronikus úton vagy hagyományos papíralapon a NAV részére postázással. Fontos az, hogy a két rendszer jelenleg egyszerre működik, a teljesen új elektronikus rendszer és a régi hagyományos, postai nyomtatványos rendszer. De jól látható, hogy lényegesen lecsökkent, felére csökkent a nyomtatványon, tehát a papíralapon beküldött személyijövedelemadó-bevallások száma. Azt gondoljuk, hogy ez igazolja ennek a sikerét. A végső eredményt majd május 22. után tudjuk megvonni. De szeretném elmondani, az nagyon fontos, hogy egy új jogi helyzet áll elő május 22-én, ugyanis ha valaki meg sem tekinti, nem reagál a személyijövedelemadó-bevallás tervezetére sem postai úton, sem a NAV ügyfélszolgálatán, semmilyen formában, akkor is május 22-én 0 órakor lényegében úgy tekinti a NAV, hogy a személyijövedelemadó-bevallását teljesítette. Ha nem csinálunk semmit, akkor is teljesítjük az adóbevallás-benyújtási kötelezettségünket, de a felelősség természetesen az adózó magánszemélyt terheli annak tartalmáért. Ezért arra hívok fel mindenkit, hogy tekintse meg a személyijövedelemadó-bevallás tervezetét, és ezt követően teljesítse a kötelezettségét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[15.00]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Köszöntöm képviselőtársaimat, és megkérdezem Hargitai János képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr. Államtitkár úr, azok a számok, amiket ismertetett, azt gondolom, impozánsak. Nem számítottam én magam ekkora érdeklődésre, tudván, hogy ez egy még nem bejáratott rendszer, ezzel először ismerkednek az állampolgárok. Ugyanakkor azt is gondolom, hogy mindaz, amiről beszélünk, az ország működése szempontjából, a kormányzat működése szempontjából, a gazdaság működése szempontjából versenyképességi kérdés is. Tehát azok a törekvések, amiket a kormány eddig is tett különböző ágazatokban a digitális ügyintézés erősítése érdekében, az elkövetkezendő időszakban is ösztönzőek. Minden ilyen törekvést támogatunk. Elfogadom és köszönettel vettem válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Szabolcs képviselő úr független képviselőként interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Megépülhet-e a soroksári új rendőrkapitányság a költségvetés terhére?” címmel. Szabó Szabolcs képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Úgy látom, megint mi beszélgetünk itt a soroksári rendőrkapitányságról. Nem először, szóban-írásban már különböző alkalmakkor volt erre lehetőségünk. Nem is államtitkár úrnak, inkább képviselőtársaimnak vagy a nézőknek mondanám, hogy mi a háttere az ügynek. Soroksár az egyetlen olyan fővárosi kerület, ahol nincs önálló rendőrkapitányság. Tudni kell azt is, hogy a lakosságszámhoz viszonyítva Soroksár az egyik, bűncselekményekkel leginkább fertőzött terület Budapesten. Éppen ezért, különösen azután, hogy 2013-ban egy brutális gyilkosság is történt Soroksáron, felmerült, hogy létesüljön egy önálló rendőrkapitányság. Akkor kötött is egy szerződést a kormány és a kerület, és a szerződésben vállaltaknak megfelelően elindult ennek a végrehajtása. A kormány azt vállalta, hogy vállalja a szervezet felállítását és majd a rendőrkapitányság működését, a kerület pedig azt, hogy felépíti az infrastruktúrát, gyakorlatilag magát a rendőrkapitányság épületét. Sajnálatos módon azonban a történet azt követően, hogy a telket megvásárolta az önkormányzat, és a kiviteli terveket elkészíttette, megakadt. Ennek egy objektív oka van, elfogyott a pénz a soroksári önkormányzatnál. Nem a felelőtlen gazdálkodás miatt, államtitkár úr is nyilván tudja, hogy a soroksári költségvetés a tavalyi évhez képest 1 milliárd forinttal csökkent, 7,7-ről 6,7 milliárdra. Ez a csökkenés több mint 10 százalékos a tavalyi évhez képest. A megtakarításaik is jelentős mértékben eltűntek, mert ahhoz, hogy működtetni tudják a kerületet, a megtakarításaikat fel kellett élniük jórészt. Innentől kezdve nincs pénzük, hogy ezt a nagyságrendileg 500-600 millió forintos építkezést ki tudják fizetni. Ez ügyben írásban is kérdeztem már miniszter urat egy bő hónappal ezelőtt, hogy nem gondolja-e azt a kormány, hogy ilyen körülmények között mégiscsak központi költségvetési forrás terhére kellene ezt az építkezést megoldani. Akkor azt írta válaszában miniszter úr, hogy a szerződés módosítására nem érkezett igény.Én ezután megint egyeztettem Soroksár polgármesterével, és ő jelezte, hogy ők nagyon szívesen módosítanának ezen a szerződésen, mert nincsen pénzük, hogy kifizessék. Innentől kezdve, azt gondolom, lehet ezt tekinteni egy hivatalos felvetésnek is. Úgyhogy kérdezném újra államtitkár urat, hogy lát-e lehetőséget arra, hogy a több mint négy éve napirenden lévő és az ön által is támogatott új soroksári rendőrkapitányság épülete a központi költségvetés terhére épüljön meg. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Kontrát Károly államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy ön is mondta, a soroksári önkormányzat kezdeményezte a Belügyminisztériumnál az önálló soroksári rendőrkapitányság létrehozását, illetőleg a rendőrkapitányság épületének megépítését, amit a Belügyminisztérium vezetése támogatott. Ennek érdekében jött létre egy szerződés a soroksári önkormányzat, az Országos Rendőr-főkapitányság és a Budapesti Rendőr-főkapitányság között 2015. június 26-án. Ebben a felek vállalásokat tettek. Többek között az önkormányzat vállalta az építési telek biztosítását, a kiviteli tervek elkészítését, a kapitánysági épület saját költségen történő megépítését, a hatósági engedélyek beszerzését, a közbeszerzési eljárás lefolytatását. Az Országos Rendőr-főkapitányság vállalta a szükséges jogszabály-módosítás elkészítését, a Budapesti Rendőr-főkapitányság vállalta az építési engedélyezési tervdokumentáció, valamint a tender-tervdokumentáció elkészíttetését, ezen túlmenően az épület térítésmentes átvételét és határozatlan ideig történő üzemeltetését, a személyi állomány és eszközigény biztosítását, tehát a létrehozandó soroksári rendőrkapitányság működtetését. A rendőri szervek, ezt szeretném kihangsúlyozni, a vállalt kötelezettségüket teljesítették. A rendőrség részéről nincs akadálya annak, hogy a megállapodásban foglaltaknak megfelelően megépüljön a soroksári rendőrkapitányság. Egyébként az önkormányzattal rendszeres kapcsolatban vagyunk. Én magam 2016. december 14-én fogadtam Soroksár polgármesterét és delegációját, alpolgármester asszonyt és Soroksár többi képviselőjét, ahol áttekintettük a kapitányság építésének helyzetét. Ott a település polgármestere nem állt elő olyan kéréssel, hogy a központi költségvetésből legyen megfinanszírozva.Bízunk abban, a Belügyminisztérium, a kormány, a rendőrség bízik abban, hogy megépül ez az épület, a soroksári rendőrkapitányság épülete. Ennek érdekében együttműködünk a továbbiakban is a soroksári önkormányzattal. Tehát öntsünk tiszta vizet a pohárba, nekünk, a Belügyminisztérium felé ilyen kérést a település önkormányzati vezetése nem fogalmazott meg. Azt kérdezték, hogy milyen pályázati lehetőségek vannak, illetőleg milyen egyéb források állnak rendelkezésre, de azt nem mondták, hogy ők teljes egészében nem finanszírozzák meg ezt az építkezést. Szeretnénk, ha ez megvalósulna. Ehhez állunk rendelkezésre, és azt a párbeszédet, azt az egyeztetési folyamatot, amit megkezdtünk, a jövőben is fönntartjuk, és bízunk abban, hogy megépül ez a kapitányság, hiszen ez az érdeke a soroksáriaknak és az önkormányzatnak is. Kérem képviselő urat, hogy fogadja el a válaszomat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Szabó Szabolcs képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen a választ. Azért néhány dolgot célszerű tisztázni. Ugye, nincs benne az idei költségvetésben sem a soroksári rendőrkapitányság épülete, a kerület költségvetésében. Tehát nem fog épülni, nem indul el az eljárás. Mint említettem, nem egy alkalommal egyeztettem ez ügyben polgármester úrral, az interpelláció szövegét is egyeztettem vele. Így mondja, hogy nem tudja kifizetni a kerület, ezért ők kérnék, rajtam keresztül is kérik, hogy próbáljam meggyőzni a kormányt, hogy vállalják már át a költségeit, mert egyszerűen nincs pénzük. Egyébként nekem azt is mondta, hogy az utóbbi hónapokban nem tud önökkel kapcsolatot létesíteni. Ezért szívesen felajánlom, hogy segítek megszervezni egy találkozót, és beszéljük már át akár hármasban is, hogy akkor tudják-e ezt támogatni vagy sem. Mert úgy látom, önmagában szakmailag nincs közöttünk vita, hogy kell a rendőrkapitányság. A kérdés az, hogy ki tudja-e valaki fizetni - Soroksár nem, talán a kormány igen. Ezért nem fogadom el a válaszát. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Mint hallottuk, képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 113 igen szavazattal, 25 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Sallai R. Benedek képviselő úr, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a földművelésügyi miniszterhez: „Fazekas Sándor egye meg, amit főzött!” címmel. Sallai R. Benedek képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Az elmúlt időszakban viszonylag sokat hallhattunk a kormányzati kommunikációban a kettős élelmiszer-minőség kérdéséről, viszont az elmúlt hetekben ez az ügy elült. Éppen azért gondoltam azt, hogy felhívom kormánypárti képviselőtársaim figyelmét is arra az európai uniós kutatásra, amikor az európai élelmiszer-biztonsági hatóság végezte el a kutatást az Európai Unióban, illetve Norvégiában és Izlandon több mint 48 ezer mintát vizsgált meg az élelmiszerekből. [[15.10]] Ennek eredménye azt mutatja, hogy vegyszermaradványokkal szennyezett az Európában forgalmazott élelmiszerek majdnem fele. Összességében 220-féle vegyszert találtak a bevizsgált termékekben. A vizsgálatokból az is kiderült, hogy a szennyezett termékek között mindenféle termékből, hústermékből, zöldségből, gyümölcsből egyaránt találhatunk, és az is kiderült, hogy a csecsemők és kisgyermekeknek szánt élelmiszereknek is megközelítőleg 11 százaléka vegyszermaradványokat tartalmaz. Magyarországról összesen 1881 mintát, 1172 terméket vizsgáltak meg, és ennek 48 százaléka tartalmaz meg nem engedett mértékben vegyszereket és növényvédőszer-maradványokat, és ebből 48 termék, konkrétan 2,5 százalék, egyértelműen határérték fölötti is, tehát egészséget károsító. Az európai élelmiszer-vizsgálat rámutatott részben a szabadkereskedelem kockázataira, amit önök oly hűen támogatnak az Unióban és itt a kormányzatban akár Kanadával, akár az Egyesült Államokkal, másrészt rámutat arra, hogy a magyar élelmiszerlánc-felügyeleti hatóságnak milyen hiányosságai vannak. Éppen ezért volt az érdekes, hogy nemrég Fazekas Sándor miniszter úr egy konferencián olyan nyilatkozatokat tett, hogy a környezetvédelem szerepét egyértelműen ledegradálta az Unióban, és konkrétan azt mondta a környezetvédelemért felelős miniszter, hogy a magyar gazdákat meg kell védeni a környezetvédelemtől, mert ez jelentős mértékben károsíthatja a magyar termelékenységet és versenyképességet. Ez nagyjából az volt, mintha a magyar nagybirtokosok és vegyszergyártók, multik lobbistáját hallottuk volna. És a Fidesz egy ilyen személyre bízta ezt a környezetügyet. Amit a miniszter úr mondott, abból az következik, hogy a magyar kormány szerint - szemben az európai elképzelésekkel - a mezőgazdaságnak nem szabad a környezetvédelmet szolgálnia, és ez valóban csupán a földművelésügy egy megtűrt része, annak szolgálóleánya. Nyilvánvalóan azért merülnek fel ezek a kérdések, mert látszódik Magyarországon, hogy a magyar élelmiszerüzletek polcain csak olyan termék van, amit önök megengednek szabályozásukkal, hogy odakerüljön. Mindezekért, egyértelműen az élelmiszer-biztonságot és termékminőséget csökkentő folyamatokért a kormányzat a felelős. Más olyan nincs a polcokon, amihez önök nem járulnak hozzá, és hatósági rendszerük nem engedélyezett. Éppen ezért szükséges, hogy akár a kettős élelmiszer-minőség ügyéről, akár pedig Magyarország élelmiszer-biztonságának és termékminőségének az ügyéről folyamatosan szót ejtsünk, mert mindaddig, ameddig egy környezetvédelmet gyalázó miniszterük lesz, addig nem várható ezen a területen sem változás. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott interpellációjára Fazekas Sándor miniszter úr válaszol. Parancsoljon, miniszter úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Érdeklődéssel hallgattam képviselő úr szavait. Bizonyára nem csak nekem tűnt fel az, hogy a benyújtott interpelláció címével sincs összhangban, de az már kétségtelen, hogy ön olyanokat állít, amiket én sosem mondtam, olyan kijelentésekre hivatkozik, amiket önkényesen kiforgatott, vagy egyáltalán nem is érti azt, amit mondtam. De végül is ebben semmi meglepő nincs, hiszen ön személyesen nyilatkozott arról, hogy alkalmatlannak tartja saját magát és arról is, hogy kiégett. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Erről mi itt hetente, gyakori hozzászólásai alkalmával már jó néhány tapasztalást szerezhettünk, és egyetértünk az öndiagnózissal. Szeretném megnyugtatni a tisztelt Országgyűlést, a magyar vásárlókat, fogyasztókat is, hogy vigyázunk az egészségükre, a hatóságok a megfelelő ellenőrzéseket megtartják. Erről még szeretnék egypár gondolatot is elmondani. Mindesetre jobban vigyázunk a magyar emberek egészségére, mint amennyire ön az összetört, tönkretett túrkevei szélmalomra volt szíves vigyázni. A kettős minőségű élelmiszerekről: a fogyasztói vélemények, a V4-tagállamok által végzett vizsgálatok, de a magyar vizsgálatok is igazolják azt, hogy ez a probléma igenis létezik, a vizsgált száz mintát, jól tudjuk, a közvéleménnyel megismertette a Nébih, jellemző az, hogy mintegy kétharmadánál komoly problémák, eltérések voltak. De én úgy látom, tisztelt Országgyűlés, hogy nem csak kettős minőségű élelmiszerek vannak, kettős minőségű politikus is létezik. Sallai Róbert Benedek egy ilyen kettős minőségű politikus, aki egyfelől álszegény földművesnek adja elő magát, vidéki nehéz sorsú embernek, másfelől pedig földtulajdonrekord-pályázó, és egyúttal, civil vagy ki tudja, milyen szervezetek, érdekeltségek révén milliárdos bevételek fölött rendelkező képviselő. Álljon itt erre néhány példa, tisztelt Országgyűlés! Sallai Róbert Benedek érdekeltségébe tartozó szervezetek az elmúlt néhány évben - a saját adataik szerint - Natura 2000-es területekre vonatkozó pályázatokon 662 millió forintot nyertek 2013-ban. [[Moraj a kormánypárti padsorokban.]] [[Moraj a kormánypárti padsorokban.]] De nyertek testvérvárosi kapcsolatok ápolására 41 millió forintot. (Moraj a kormánypárti padsorokban.) Egy másik pályázaton, LIFE-pályázaton 128 millió forintot nyertek. Képviselő úr, ön olyan ügyes volt, hogy a turisztikai fejlesztéseknél is nyert 23 millió forintot. Mindig ott van, ahol a pénz megterem, mindig eredményesen pályázik az EU-nál, és mindig eredményesen próbál föllépni a multi- és EU-érdekek, a Soros-érdekek vonalán. [[Z. Kárpát Dániel: Volt egy kérdés is!]] Csak azt szeretném így összegzésként elmondani, hogy az elmúlt, 2012-2015 közötti időszakban 1 milliárd 25 millió forintot sikerült Sallai Róbert Benedeknek mint vidéki kistermelőnek az érdekeltségein keresztül nyerni különböző helyekről. Gondolom, majd Túrkevén erről számot tud adni, hogy hol van ez a pénz. Ezek után kicsit bájos ez az aggódás az élelmiszer-minőségért, de az számunkra nagyon fontos dolog, és el szeretném azt mondani, hogy a tárgybani, szermaradvány, élelmiszer-biztonsági kérdéskörben a Nébih, annak a kiemelt ügyek igazgatósága folyamatosan végzi az ellenőrzéseket, és az elmúlt időszakban mintegy kétezer zöldség-, gyümölcs- és gabonaminta vizsgálata történt meg, hazai és importtermékeknél egyaránt. Elmondhatjuk azt, hogy itt a problémás esetek száma hét darab volt, ez 0,4 százalék a kétezerből. Tehát megvédjük a fogyasztókat, megvédjük a vásárlókat, és megvédjük azokat a magyar termelőket is, akik jó minőségű élelmiszert tesznek az asztalra. És ez így lesz a jövőben is természetesen, mert nekünk ez az elsődleges feladatunk, és én szeretném azt, hogy ez a jövőben is szakmailag kellő háttérrel alátámasztva, törvényi háttérrel alátámasztva történjen. Kérem képviselő urat válaszom elfogadására. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Megkérdezem Sallai R. Benedek képviselő urat, elfogadja-e a miniszter úr válaszát.
Nincs rá esélyem, hogy mérlegeljem, tekintve, hogy teljesen másról beszélt. És ha már felhozta témának, tájékoztatnom kell, hogy nekem nem a közügyekből volt elegem, hanem a gyenge képességű politikusokból, akik nem értik a kérdéseket. [[Derültség és taps az ellenzéki padsorokban. Moraj a kormánypárti padsorokból.]] Tehát konkrétan ebből volt elegem. Ez az oka a visszavonulásnak. És ha már arról beszélünk, hogy ki az, aki valótlanokat állít, akkor nem tudom, itt élelmiszer-biztonság kapcsán hogy nem említi meg, hogy múlt héten pénteken a Földművelésügyi Minisztérium, Bitay Márton Örs jogerősen a törvényszéken pert vesztett, és majd a kártérítést a milliók mellé kérem átutalni, amit ez ügyben a bíróság megítélt, és kérem a kormányzati honlapon az eddigi hazugságaikról szóló közleményt közzétenni. Mindazonáltal nyilvánvalóan nem válaszolt a kérdésre, ezért azt elfogadni sem lehet. Magyarországon a Földművelésügyi Minisztérium és a szakminiszter nem tesz semmit annak érdekében, hogy Magyarország állampolgárai nagyobb egészségben és nagyobb környezetbiztonságban éljenek. Konkrétan ön és az ön kormánya felelős rákos megbetegedésekért [[Moraj a kormánypárti padsorokban.]] és azért, hogy nem tesznek meg mindent annak érdekében, hogy Magyarország kimenjen abból a kedvezőtlen statisztikából, ami ezzel kapcsolatban keletkezett. Nem fogadom el a választ. Köszönöm a szót.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mint hallhattuk, képviselő úr nem fogadta el a miniszteri választ. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszteri választ 110 igen szavazattal, 27 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Manninger Jenő képviselő úr, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Minek köszönhető az építőipar kirobbanó teljesítménye?” címmel. Manninger Jenő képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Államtitkár Úr! Már az első Fidesz-kormány is jelentős segítséget nyújtott a családoknak ahhoz, hogy saját otthonhoz jussanak, azzal, hogy 2000-ben elindította első otthonteremtési programját. Az akkor létrehozott rendszernek volt kamattámogatási eleme, megtalálható volt benne a lakásépítést és -felújítást ösztönző szja-kedvezmény, és tartalmazott egy áfa-visszatérítési lehetőséget is. 2002-ben a kormányra került MSZP-nek egyik első intézkedése volt ennek az otthonteremtési támogatási rendszernek a felszámolása. Tették ezt úgy, hogy a választási kampányban még azt ígérték, hogy megtartják, sőt bővítik a programot. Fontos ezt a magyar emberek emlékezetébe idézni, hiszen 2018-ban újra választások lesznek Magyarországon, és jó, ha mindenki látja azt is, mennyire lehet hinni a szocialisták ígérgetéseinek. [[15.20]] Tisztelt Ház! A Fidesz 2010 után is a családok pátján állt. Ezért indítottuk el a családok otthonteremtési kedvezményének programját. A családi otthonteremtési kedvezmény csak egy eleme az új otthonteremtési programnak. A lakáshoz jutást segíti az áfacsökkentés és a háromgyerekeseknek járó tízmillió forintos támogatás is. A Központi Statisztikai Hivatal adatai szerint idén februárban az építmények és az épületek termelése is emelkedett összesen 15,2 százalékkal. A jövőt tekintve pedig a pozitív kilátásokat mutatja, hogy az új szerződések volumene a kiugró decemberi és januári adat után februárban 43,5 százalékkal nőtt éves összehasonlításban. Szintén optimizmusra ad okot, hogy a hó végi szerződésállomány volumene február végén 117,2 százalékkal haladta meg az előző év azonos időszakának adatait. A tavalyi év egészében a kiadott lakásépítési engedélyek száma 2,5-szeresére nőtt éves összevetésben, ami kedvező kilátásokat vetít előre, hiszen a kiadott engedélyek alapján a következő egy-két évben is várhatóan növekedni fog a lakásépítések száma. Ezzel párhuzamosan, azt lehet mondani, az új lakások építése is emelkedett, hiszen csaknem tízezer új lakás épült az elmúlt évben. Ezek a kiemelkedően jó eredmények egyértelműen azt mutatják, hogy jó úton járunk. Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar gazdaság teljesítménye és ezáltal a magyar emberek helyzete az elmúlt években sokat javult, és ez lehetőséget adott arra, hogy a családok az állam támogatásával saját otthonhoz jussanak. Kérdezem államtitkár urat, milyen tényezőknek köszönhető ez. Mit terveznek a jövőben, hogy az építőipar teljesítménye tovább növekedjen? Köszönöm és várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Tállai András államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy ön is hangsúlyozza, az építőipar a nemzetgazdaság meghatározó ágazata és egyben a lakosság mindennapi életét is jelentősen befolyásoló tényező, hiszen az építőipar teljesítménye meghatározza az egész ország teljesítményét, a GDP alakulását, a GDP-növekedés mértékét. De foglalkoztatási szempontból is meghatározó, hiszen ha az építőipar jól teljesít, akkor az kihat a foglalkoztatási adatokra is. Gazdasági súlya mellett a mindennapi életünket, az egzisztenciánkat is befolyásolja, hiszen otthonokat teremtünk ezáltal, utakat építünk, közműhálózatot fejlesztünk, irodát, közösségi épületeket teremtünk meg az építőipar teljesítményével. Az ágazat jelentősége elvitathatatlan, és az elmúlt évben nyújtott teljesítménye is növekvő és pozitív. Ahogy ön is említette, növekszik az építőiparban a szerződések száma, a szerződések összege, volumene, növekszik a kiadott építési engedélyek száma. Az építőipar teljesítménye növekedésének hátterében az az általános gazdasági közeg, környezet áll, amit maga az ország és a kormány teremtett meg. A kormány piacélénkítő hatású intézkedéseivel nőtt a magánszféra aktivitása a szektorban. Az ön által is említett családi otthonteremtési kedvezmény nagyon jó hatással volt a lakásépítésekre, hiszen 2017. március végéig több mint 42 ezer család adott be CSOK-kérelmet, amelynek összege meghaladja a 100 milliárd forintot. Ennek hatása természetesen nemsokára érezhető lesz az építőipar teljesítményében. Nagyon fontos az, hogy a kormány más intézkedésekkel, például adócsökkentésekkel is megteremti a jó gazdasági közeget, környezetet, például a kedvezményes lakásáfakulccsal vagy a társasági adó mértékének a csökkentésével, az ezáltal felszabaduló források építőiparban való megjelenésével, vagy a hatéves bérmegállapodással, ami nemcsak a bérek növekményét jelenti, hanem a közterhek jelentős csökkentését is. Ez mind-mind olyan intézkedés, ami pozitívan hat a gazdaságra, pozitívan hat az építőipar teljesítményére. Ugyanakkor pedig az új uniós költségvetési ciklushoz kapcsolódó infrastrukturális fejlesztések, épületek építése, bővítése is jelentős növekedést fog eredményezni az építőipar számára. Nagyon fontos az, hogy nemcsak gazdasági intézkedésekkel, hanem más hatékonyságnövelő intézkedésekkel is próbál segíteni a kormány. Ilyen például a jogszabályok egyszerűsítése, az építésügyi eljárások egyszerűsítése és ezáltal a versenyképesség jelentős növelése, jelentős javítása. Most jött létre a Versenyképességi Tanács, amelynek az egyik meghatározott célkitűzése az, hogy az építésügy területén jelentős könnyítéseket tudjon elérni. A modern technológiák alkalmazásával is próbáljuk segíteni az építőipar termelékenységének, hatékonyságának növelését. Összességében elmondható, hogy a képviselő úr által mondott és kért adatok és háttér alapján, valamint KSH-adatok is bizonyítják azt, hogy az építőipar elindult fölfelé. A kormány mindent megtesz annak érdekében, hogy az építőipar teljesítménye, ezáltal a gazdaság egész teljesítménye növekedjen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be nemzetgazdasági miniszterhez: „Vissza a középkorba?! Miközben a kiskirályok és a földesurak egymás zsebét tömik, aközben az ország lakosságából cselédeket és rabszolgákat csinálnak?” címmel. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Amikor mindenki azzal van elfoglalva, hogy az ország miniszterelnöke egy idegen ország bábja, hogy az oligarchák, kiskirályok, földesurak kifosztják az országot és csak egymás zsebét tömik, akkor sokaknak már fel sem tűnik talán, hogy az ország lakosságából cselédeket és rabszolgákat csinálnak. Úgy tűnik, a kormánynak egyetlen célja van a magyar néppel: visszavinni a középkorba. Ezt látjuk akkor, amikor szétverik az oktatást azzal, hogy lecsökkentik a tankötelezettség korhatárát és amikor egyetemeket zárnak be. Hadd butuljon a magyar nép! De ezt látjuk akkor is, amikor folyamatosan csorbítják a munkavállalói jogokat, amikor egyre kiszolgáltatottabbak a dolgozók, egyre bizonytalanabb, hogy meddig van munkájuk, és ha azt elveszítik, akkor már csak nagyon rövid ideig kapnak egy kevés támogatást ahhoz, hogy állást kereshessenek. A közszférában dolgozókból közmunkásokat csinálnak, akik így jóval kevesebb pénzért végzik ugyanazt a munkát, és még örülhetnek, hogy egyáltalán ez marad nekik. Nemrégiben benyújtottak egy törvényjavaslatot, ami lényegében ezt a rabszolgasorsot erősítené. A munka törvénykönyvének egy tervezett módosítása tovább tágítaná a munkaidőkeretet. Ezzel a kormány véglegesen rabszolgává tette volna a munkavállalókat. Azon kívül, hogy ez minden munkavállalónak rossz, kiket érint ismét legrosszabbul ez az intézkedés? Természetesen a nőket, azokat a magyar nőket, akikről önök úgy beszélnek, mint egy cselédről, aki csak arra jó, hogy szüljön, nevelje a gyerekeket, ápolja az idős embereket, mindezt úgy, hogy közben természetesen dolgozik. De persze az alap, hogy Magyarországon még mindig jóval kevesebbet keresnek a nők, mint a férfiak. A kormány semmibe veszi a magyar nőket. Ez látszik abból is, hogy a vezetők között, kiváltképpen a kormányban egyetlen nő sincsen. A miniszterelnök szerint mindez csupán jó mulatság, de férfimunka. A látható tiltakozások miatt elvileg meghátráltak az említett munkatörvénykönyv-módosítástól, de sosem tudni, hogy mikor csempészik azt vissza egy másik salátajavaslatban, ahogyan azt megszokhattuk. A javaslat indoklása ugyanis kitért arra, hogy a gazdasági folyamatok miatt van szükség az eddiginél rugalmasabb megoldásra a szabályozásban. Kétlem, hogy ezt hirtelen másképp gondolná a kormány. Mindezek miatt kérdezem államtitkár úrtól: a pillanatnyi visszakozásuk egy csupán a kampányfogások közül? 2018-ban mi várható? Miért akarják tovább növelni a munkavállalók kiszolgáltatottságát? Miért akarják még inkább szétszakítani a magyar társadalmat, a magyar családokat? Mikor ér végre ugyanannyit egy nő munkája, mint egy férfi munkája, államtitkár úr? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Cseresnyés Péter államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Először is szeretném visszautasítani azt a csúsztatásokkal teli hozzászólását és kérdéseit, amit csapongások keretein belül adott elő. [[15.30]] Nézzük a tényeket! Magyarország Kormánya a munka törvénykönyvének megújításakor célul tűzte ki, hogy a munka világának szabályait a közvetlenül érintett felek önállóan igazíthassák az adott munkahelyekre. A szociális partnerek a korábbi években számos javaslatot fogalmaztak meg a munka törvénykönyvével kapcsolatban, amelyek közül elenyésző számban voltak azok a javaslatok, amelyeket mind a munkaadók, mind a munkavállalók képviselői elfogadtak volna, így az átfogó felülvizsgálatra ezért nem kerülhetett sor. A kormány továbbra is nyitott minden kezdeményezésre. Néhány esetben természetesen a kormányzat volt, aki meggondolásra vagy átgondolásra javasolta a szociális partnereknek az egyes javaslataikat. A VKF partnerei bármikor napirendre tűzhették a javaslataikat, ez jelen pillanatban is a VKF keretein belül folyik, az egyeztetés továbbra is szakmai szinten és a VKF szintjén is folyik. A munkaidőkeretről, ugyanis ezt is előhozta. Az Országgyűlés Gazdasági bizottsága, ahogy azt többen is jelezték már a vita során is és utána is, gazdaságpolitikai okokból és oldalról közelített meg egy munkajogi szabályozási kérdést, uniós példák alapján kívánta a hatályos szabályokat úgy módosítani, hogy a szakszervezetek és a munkáltatók a munkaidő-szervezés terén nagyobb hatáskörre tegyenek szert, sőt azt kell mondani, hogy egy bizonyos szerződés nélkül meg sem állapodhattak volna, nem egy általánosan kiterjesztett lehetőség lett volna ez a munkaidőkerettel való gazdálkodás. A Nemzetgazdasági Minisztérium az általános vitát követően találkozott az érintett szervezetekkel, és azóta is a téma a VKF napirendjén szerepel.Tisztelt Képviselő Asszony! A nők foglalkoztatási helyzetét is előhozta. Azt kell mondanom, hogy jó lett volna, ha megnézte volna a 2010-es adatokat vagy éppen a 2010 előtti időszakot, ugyanis a 2010-es kormányváltás óta tett kormányzati intézkedések eredményeként jelentősen javult a helyzet Magyarországon. A rendszerváltozás óta nem mért a KSH olyan magas női foglalkoztatottságot Magyarországon, mint napjainkban: a női foglalkoztatottak száma a 2010-es mélypont óta folyamatosan növekszik, számuk ez idő alatt mintegy 250 ezer fővel növekedett; a 15 és 64 év közötti nők foglalkoztatási aránya 2016 átlagában már meghaladta a 60 százalékot, pontosabban 60,2 százalék volt, ami szintén több mint két évtizedes csúcsnak számít. A foglalkoztatási helyzet javítása mellett a kormány nagyon sokat tett az elmúlt években a férfiak és a nők közötti bérkülönbségek csökkentése érdekében is. Kiemelendő, hogy 2013 és 2015 között a legnagyobb előrehaladást hazánk érte el az uniós országok közül a nemek közötti bérkülönbségek mérséklésében. Ezek a tények, képviselő asszony, amelyeket ön elhallgat, vagy csúsztatással próbálja félrevezetni az önt hallgatókat. Ebben döntő szerepe volt a kormányzati intézkedéseknek, nevezetesen annak, hogy a magas női foglalkoztatási arányt képviselő köznevelési, egészségügyi és szociális intézményekben az utóbbi években igen jelentős béremelések valósultak meg. Emlékeztetni szeretném önt arra, hogy amikor 2010-ben átvettük a kormányzást, a nemek közötti bérkülönbségek, szintén az Eurostat adatai szerint, hazánkban átlagosan 17,6 százalékot mutattak, amit nekünk 2015 végére 14 százalékra sikerült mérsékelnünk. Kérdezem tehát öntől, hogy milyen jogon kéri számon egy szocialista képviselő a jelenlegi kormányt bérezés ügyében, amikor e tekintetben is igen súlyos örökséget hagytak ránk. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Nem tudtam, államtitkár úr, hogy helyet cseréltünk, majd 2018-ban. Jó? Egyezzünk meg ebben!Államtitkár Úr! 2012 és 2015 között az öt legfontosabb célországban 40 százalékkal nőtt a magyar diákok száma. Az elmúlt hét évben körülbelül 80 ezerrel csökkent a felsőoktatásban tanulók száma. Körülbelül 600 ezren hagyták el ezt az országot, és minden hatodik magyar gyermek külföldön születik. Ha annyira rózsás lenne a helyzet, ahogyan ön válaszolt nekem, akkor nem sorolnám ezeket a számokat. Államtitkár Úr! A múltkor egy idős hölgy azt mondta, hogy bármit el lehet viselni, amit tesznek velünk, de egyet nem bocsát meg az önök kormányának: hogy a gyerekei és az unokái kint vannak külföldön. Mert tudja, pénz nélkül is lehet valamennyire élni, de szeretet nélkül, amit önök vettek el ezektől az emberektől [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] szeretet nélkül nem lehet létezni, és ezek az emberek nem kapnak szeretet [[Az elnök csenget.]] , mert a családtagjaik már mind külföldön vannak, és nem is akarnak hazajönni, államtitkár úr. Nem fogadom el a választ, elnök úr.
Tisztelt Országgyűlés! Mint hallhattuk, a képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 109 igen szavazattal, 28 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért nem jár a családi pótlék a felsőoktatási intézményben tanuló gyermekek után is?” címmel. Farkas Gergely képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Jobbik évek óta folyamatosan felhívja a kormány figyelmét azokra a problémákra, amelyek sajnálatos módon máig meghatározzák a magyar fiatalok helyzetét, többek között a felsőoktatási továbbtanulásukat illetően, szembe kell nézni ugyanis azzal, hogy rengeteg diák esetében, bár szándéka szerint továbbtanulna a felsőoktatásban, a család anyagi lehetőségei nem teszik ezt lehetővé. Sokan ebből kifolyólag vagy lemondanak a továbbtanulásról, vagy külföldön próbálnak szerencsét, elhagyva a családjukat, a baráti közösségüket, az otthonukat, és elszomorító, hogy ez a tendencia egyre inkább csak növekszik. Statisztikai tény, hogy 2009 óta a kivándoroltak csaknem 80 százaléka fiatal. Tisztelt Államtitkár Úr! A Jobbik határozott álláspontja az, hogy a megfelelő számú képzett szakmunkás mellett minél több fiatal diplomásra van szüksége hazánknak, nemzetstratégiai cél a diplomaszerzés állami ösztönzése és támogatása, hiszen a diploma megléte jelentősen megkönnyíti a munkaerőpiacon való elhelyezkedést. Egy felmérés alapján az abszolutórium megszerzése után az álláskeresők 80 százalékának sikerült munkahelyen elhelyezkednie, egyharmad részük pedig már egy hónapon belül megtette ezt. Azt gondoljuk, hogy a minél magasabb szintű végzettség az ország versenyképességének a kulcsát is jelenti, annak növekedéséhez vezet.A felsőoktatási intézménybe való bekerülés, illetve a diploma megszerzéséig tartó időszak azonban rendkívüli kihívásokat állít a fiatalok elé, tény ugyanis, hogy ma egyre költségesebbé válik egyetemre vagy főiskolára járni. Gondoljunk csak a költségtérítéses hallgatók esetében a félévenkénti tandíj kifizetésére, de emellett az albérlet vagy a kollégiumi szállás, az étkezés, az utazás, a tanulmányokkal összefüggésben lévő kiadások finanszírozása is komoly összegeket emészt fel. Ezek alapján megállapítható, hogy még egy olcsóbb kollégiumi hellyel is, jelentősebb pluszkiadások nélkül is 50-70 ezer forinttal, albérlettel pedig akár több tízezer forinttal többe kerül egy hónap egy fiatal számára. Éppen ezért a Jobbik azt szeretné, hogy az egyetemisták, főiskolások után is járjon családi pótlék. A visszaélések kiszűrése pedig részben azzal is megoldható lenne, ha csak egy meghatározott korig járna ez a lehetőség a fiataloknak, hogy ne fordulhasson elő az, hogy pusztán a családi pótlék folyósítása miatt jár valaki évtizedekig egyetemre. Ez a pluszösszeg óriási segítség lenne a hallgatóknak abban, hogy elkezdjék vagy hogy akadálymentesen tudják folytatni tanulmányaikat, nem lehet igazságos ugyanis az, hogy a szülők anyagi helyzete, a család pénztárcája határozná meg azt, hogy gyermekük be tud-e kerülni a felsőoktatásba vagy tud-e diplomát szerezni, márpedig jelenleg leginkább ez a jellemző. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindezek alapján kérdezem, hogy miért nem jár a családi pótlék a felsőoktatási intézményben tanuló gyermekek után is a családok számára. Miért nem terjesztették ki eddig ezt a támogatást az ő részükre is? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott interpellációs kérdésére Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A Fidesz-KDNP-kormányzat az elmúlt hét évben talán Európában is párját ritkító módon bővítette és szélesítette ki a családtámogatások körét. Amikor átvettük a kormányzást 2010-ben, akkor 966 milliárd forintot fordított a magyar állam a magyar családok támogatására, ez most 1741 milliárd forint, azaz 80 százalékkal több, mint 2010-ben. Nem hiszem, hogy találunk másik olyan európai országot, ahol ilyen nagy mértékű, 80 százalékos volt a családtámogatások emelése. Ebbe beleszámítanak a pénzbeni családtámogatások, az adókedvezmény - a legnagyobb mértékű ez, hiszen 2011 óta, a családi típusú adózás bevezetése óta 1558 milliárd forintot hagytunk ott a családoknál, amit a gyermekekre, a gyermekek taníttatására, ellátására tudtak fordítani -, de emellett vannak családokat érintő szolgáltatások, amelyek benne vannak a 80 százalékos bővülésben: a bölcsődei, az óvodai, a védőnői ellátás többletforrásai, az otthonteremtési támogatás vagy akár a „Nők 40”, a nők kedvezményes nyugdíjazása, amivel ők már az unokáikkal tudnak foglalkozni. [[15.40]] Az egyik legkiemelkedőbb a CSOK, a családok otthonteremtési kedvezménye, amelyet bár a költségvetési törvényben nem támogatott a Jobbik, de 2017-ben 211 milliárd forintos támogatást jelent, de a korábbi gyed extrát is nagyon sokan vették igénybe; a CSOK-ot összességében 41 ezer család, 101 milliárd forint értékben. A családi pótlék is egy havi rendszeres támogatás, amelyet a családok kapnak azért, hogy ezzel is segítsük a gyermekek felnevelését. A családi típusú adórendszer figyelembe veszi a felsőoktatásban nappali képzésben tanulmányokat folytató fiatalt. Ha éppen van egy öccse vagy egy húga, bár ő már felsőoktatásban tanul, de ettől függetlenül az a család, ahol két gyerek van, egy felsőoktatásban tanuló és egy köznevelésben tanuló, kétgyerekes családnak számít a kisebb gyerek után igényelhető adókedvezmény szempontjából. Ha pedig van két iskolás gyerek, egy általános iskolás, egy középiskolás és van egy egyetemista korú, akkor az egyetemista korú is beszámít olyan szempontból, hogy a másik két gyermek után úgy igényelhetik az adókedvezményt, mintha ők a második vagy harmadik gyermek lennének. Tehát a családi típusú adózás a felsőfokú oktatásban részt vevő diák vagy hallgató pluszképletbe való beszámítását is figyelembe veszi, így tehát erre is tekintettel van. Ugyanakkor a felsőoktatásban elsősorban az ösztöndíjjal, a szociális ösztöndíjjal kívánjuk az oktatásban való részvétel lehetőségét elősegíteni, ezért 2010 óta emeltük a költségvetési törvényben is a különböző, a hallgatók részére nyújtható juttatásokra rendelkezésre álló keretet. Egyrészt ez most már jóval nagyobb mértékben biztosítható a diákok lakhatására, mint korábban; szociális szempontból is biztosítható, főleg azoknak, akik nyilván nehezebb anyagi körülményekkel érkeznek, és emellett vannak a tanulmányi ösztöndíjak, amelyek a tanulmányi eredménytől függően vehetők igénybe. Az is fontos az ön írásban leadott kérdésével kapcsolatban, hogy 2018 elejétől ingyenes lesz a fiatalok számára a nyelvvizsgaletételi lehetőség; az Új Nemzedék Központtól utófinanszírozással kaphatják ezt meg. A Diákhitel1 és a Diákhitel2 egyaránt népszerű forma, hiszen a Diákhitel1-et 350 ezren, a Diákhitel2-t pedig 25 ezren vették igénybe. Az pedig, amit ön adottságként mondott, hogy Magyarországon diplomával elhelyezkedni könnyű, ez nem minden európai uniós országban van így, és nem véletlen, hogy ez így történik, hiszen a magyar kormányzat a fiatalok elhelyezkedési támogatására az elmúlt időszakban 28 milliárd forintot fordított. A 30 év alattiak körében azért alacsony a munkanélküliség, hiszen 167 191 magyar fiatal után vettek igénybe a munkáltatók a munkahelyvédelmi akciótervben támogatást, amely, ahogy mondtam, 28 milliárd forint. Ezért a diplomás-munkanélküliség szinte teljes mértékben eltűnt, és a fiatalok munkanélkülisége [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] amúgy is messze-messze töredéke az európai uniós átlagnak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Ön azt mondta, hogy ösztöndíjakkal próbálják segíteni a fiatalokat. Kérem, válaszoljon akkor arra a kérdésre, hogy mikor emelték önök, mióta nem emelték a tanulmányi ösztöndíjakra fordítható összegeket. 2007 óta. 2007 óta nem emelték a hallgatói normatívát, amiből a tanulmányi ösztöndíjakat finanszírozzák. [[Dr. Rétvári Bence: Nem mi voltunk kormányon…]] Így próbálják önök segíteni a fiatalokat. Ön örült annak, hogy milyen sokan vették fel a diákhitelt. Miért örül ön annak, hogy a fiatalok kénytelenek eladósítani magukat? Tisztelt Államtitkár Úr! Kérem, nézzen ezeknek a fiataloknak a szemébe, és úgy mondja, hogy örülnek, hogy ilyen sokan kényszerültek felvenni a diákhitelt. És nem válaszolt arra a nagyon logikus kérdésre, hogy ha egy 17 éves fiatal után, aki középiskolába jár, és valószínűleg még otthon vagy egy olcsó kollégiumban él, utána ezek szerint még jár a családi pótlék, akkor egy évvel később, amikor valakit felvesznek egy egyetemre, és sokkal nagyobb költségekkel jár az ő taníttatása, utaznia kell, tandíjat kell fizetni, lehet, hogy albérletet kell fizetni, utána pedig nem jár a családi pótlék. Erre a kérdésemre nem válaszolt, ezért nem tudom elfogadni a válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mint hallhattuk, a képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 112 igen szavazattal, 30 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrhoz: „Minek a paksi hitel, ha azonnal visszafizetjük?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Az ön minapi bejelentése szerint egy-két héten belül sor kerülhet a paksi orosz hitel első részletének lehívására, amit a magyar állam haladéktalanul vissza is fizetne. Magyarország tehát úgy fog viselkedni, mint a legbutább devizaadós: felveszi a drága euróhitelt, pedig nincs is rá szüksége. Az irracionális lépésre nincs elfogadható indok, de magyarázat azért akad. Orbán Viktor 2014 januárjában egy elkapkodott, a magyar érdekekkel ellentétes megállapodást kötött Vlagyimir Putyinnal, és most hiába próbálunk kihátrálni az előnytelen hitelszerződésből. Hogy Magyarország kényszerpályán mozog az Orbán-Putyin-paktum miatt, arra több bizonyíték is van. Egyrészt ön egy éven keresztül folyamatosan azt hangoztatta, hogy a hitelpiaci pozícióink ma sokkal kedvezőbbek, mint 2014-ben, a hitelszerződés megkötése idején voltak, ezért inkább a nemzetközi pénzpiacokról fogjuk finanszírozni a tervezett bővítést. Másrészt a kormány Putyin elnök februári budapesti látogatásáig dokumentálhatóan a piaci finanszírozásra készült, és csak az orosz vezető váratlan bejelentéséből tudta meg, hogy nincs lehetőség a hátrányos orosz kölcsön lemondására. Amint azt a közgazdaságtan egyik alaptétele kimondja: ingyenhitel nincs. A magyar állam az idei évben is milliárdos összegeket fizet ki rendelkezésre tartási jutalékként azért az orosz hitelért, amit sem felvenni nem akarunk, sem felhasználni nem fogunk. Ráadásul a valóságban még rendelkezésre tartásról sincs szó, hiszen így ugyanaz a hitelrészlet vándorol ide-oda a magyar és az orosz fél között, csak éppen a magyar kormány, amelyiknek fogalma sincs a banki ügyletek természetéről, fizet érte, mint a katonatiszt, természetesen nem a felháborítóan dilettáns munkát végző kormánytagok magánjövedelméből, hanem mindannyiunk adójából. Az abszurd helyzet több kérdést is felvet. Tudnunk kellene, felettese-e Vlagyimir Putyin Orbán Viktornak, vagy pedig maradt még annyi a magyar szuverenitásból, hogy a miniszterelnök eldöntheti, kinek és milyen feltételekkel fogja eladósítani Magyarországot. Hallani szeretnénk, ki a felelős azért, hogy önök egy láthatóan felmondhatatlan és az ország érdekeit semmibe vevő hitelszerződést kötöttek Oroszországgal. És tudnunk kellene, hogy ugyanúgy fognak-e eljárni a magyar adófizetők az adópaktum többi részmegállapodásával is. Vagyis ha az orosz és a belorusz példák alapján bebizonyosodik, hogy a Roszatom által Magyarországon felépíteni tervezett reaktor alkalmatlan a tartós és biztonságos üzemelésre, akkor a beruházási szerződést is lehetetlen lesz-e felmondani, ugyanúgy, ahogy most az eredendően hibás hitelszerződésben is bennragadtunk? Várom megtisztelő válaszát. [[Dr. Rétvári Bence: Hol a taps?]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra Lázár János miniszter urat kérem fel. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Mindenekelőtt arra a néhány mondatra reagálnék, ami méltatlan, úgy gondolom, az ön szakmai múltjához és talán ahhoz a képviselői teljesítményhez is, amit eddig letett az asztalra. És nem is hiszem, hogy az ügy megértéséhez vagy az ország érdekeinek a szolgálatához közelebb visz bennünket.Természetesen a magyar kormány Magyarország érdekeit szolgálja minden lépésével, sőt mondhatom, hogy az elmúlt hét évben Magyarország Kormánya, a Fidesz és a KDNP kormánya tette a legtöbbet az elmúlt 30 esztendőt illetően az ország szuverenitásának megerősítése, visszaszerzése érdekében. Semmi nem kötelez le bennünket Oroszország irányába, semmi nem lehet fontosabb a magyar érdek képviseleténél. Eskünkhöz, lelkiismeretünkhöz és az Országgyűlés nemzetközi szerződést megerősítő döntéséhez híven egy olyan szerződéses konstrukciót dolgoztunk ki, amely leginkább szolgálja az ország szuverenitását. Sokszor megbeszéltük már, ön ezt a tételt természetesen nem fogadja el, hogy energetikai kérdésekben a legfontosabb, hogy ne kelljen energiát importálnunk, saját magunk állíthassunk elő elektromos áramot. Ebben 50 százalék erejéig az atomerőműre, 50 százalék erejéig zöldenergiára van szükség. A kérdés a finanszírozás. Mi egy olyan megállapodási javaslatot tettünk az Országgyűlés asztalára, amit 2014-ben, a választások után a parlament nagy többséggel fogadott el. Ez egy 30 éves hitelkeret. Magyarországnak - és ez a legfontosabb, és ez garantálja leginkább a szuverenitásunk megőrzését - előtörlesztésre az egész keret és a felvett hitel tekintetében természetesen folyamatosan van lehetősége. Április 28-án, április 30-ai hatállyal az orosz hitelkeret megnyílt, ma már a beruházás pénzügyi megvalósulásának semmiféle akadálya nincs. De tekintettel arra, hogy a pénzügyi körülmények a szerződés megkötése óta jelentősen módosultak Magyarország javára, az ország jól teljesített, ennek érdekében és ennek elismeréseként megvizsgáltuk annak a lehetőségét, hogy máshonnan hogyan tudjuk finanszírozni a beruházást. [[15.50]] Az első lehetőség, hogy a költségvetés saját maga finanszírozza a következő években bármiféle hitel lehívása nélkül. A második lehetőség, hogy ugyan lehívjuk a hitelt, de azonnal előtörlesztünk, magyarul az orosz hitelt 60 napon belül kicseréljük egy hazai hitelre vagy egy nemzetközi konzorcium hitelére, ami kedvezőbb kamatozású. Az azonban egészen biztos, hogy jelen pillanatban még nem állnak fönn azok a föltételek, hogy 30 évre ilyen vagy ehhez hasonló vagy ennél jobb kamatozású kölcsönt Magyarország egy összegben fel tudjon venni, ezért rendszeresen felülvizsgálja az Államadósság Kezelő Központ, hogy mi Magyarország szempontjából a legoptimálisabb. Azt a mondatát, hogy mi nem értünk a pénzügyekhez, azzal tudom visszaigazolni, hogy valóban nem vagyunk kufárok és nem üzletelünk, ezért a Paksi Atomerőmű finanszírozása kapcsán a 300 éves tapasztalattal rendelkező Rothschild-csoport pénzügyi tanácsadóira hallgatunk, akik egyértelművé tették, hogy az ország érdekében Magyarország finanszírozási megoldása a legoptimálisabb. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Kérdezem Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt, elfogadja-e a miniszteri választ. Parancsoljon!
Nem, nem tudom elfogadni a választ. Miniszter úr, azt gondolom, hogy ön legalább olyan jól tudja, mint mi, hogy a paksi beruházásnak az egyik legkritikusabb, legproblémásabb pontja a finanszírozás. Tehát ebbe beletartozik a hitelfelvétel. A magyar emberektől tanulhattak volna. Ugye, a magyar emberek megismerték azt, hogy milyen devizában eladósodni. A magyar emberek közül nagyon-nagyon sokan tönkrementek abba, hogy devizahitelt vettek fel, és utána a devizaárfolyam-változásból a dupláját, vagy van, aki majdnem a háromszorosát is visszafizeti a hitelének. Ezt gyakorlatilag a kormány, mint az ország nagy háztartása, ha ezt megtette, ugyanezt a hibát követi el. 30 évre előre nem lehet látni, hogy hogyan változnak majd a devizaárfolyamok. Ebbe ugyanúgy, mint sok család Magyarországon belerokkant, bizony az ország is belerokkanhat. Ezt a hitelszerződést nem lehetett volna így megkötni.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Mint hallhattuk, képviselő asszony ezzel kezdte az egyperces viszonválaszát, hogy nem fogadja el a miniszteri választ, ezért tisztelettel kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszteri választ 112 igennel, 29 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Font Sándor képviselő úr, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a földművelésügyi miniszterhez: „Lazul-e a GMO szabályozásunk, ahogyan azt az ellenzék állítja?” címmel. Font Sándor képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Az ellenzék folyamatosan támadja a kormányt a GMO-növényeket és a felhasználásukkal készült termékeket érintő szabályozásunkkal kapcsolatban. Egyes pártok szerint túl szigorú, mások szerint - és jelen pillanatban ők a hangosabbak - túl enyhe a szabályozásunk. Úgy tűnik, most egy rendeletmódosítás kapcsán kiáltanak farkast. Tény, hogy az a szabályozási módosítás, ami a GMO-mentességre utaló jelölésről szóló 61/2016-os FM-rendeletet érinti, valóban enyhít az eddigi rendkívül szigorú szabályokon. Eddig a Magyarországon forgalomba kerülő, GMO-mentesként megjelölhető takarmányok esetében a szennyeződések által bekerülő vagy a technológiai eljárások során kiküszöbölhetetlen GMO-tartalom 0,1 százaléknyi, azaz 1 ezreléknyi lehetett. Ha a gazdaságosság szempontjait is figyelembe vesszük, ez a határérték a gyakorlatban tarthatatlan, például a takarmánykeverékek előállítása során az esetleges szennyeződések aránya itt a legkifinomultabb tárolás- és keveréstechnológiai eljárások alkalmazása mellett is gyakran meghaladja a 0,1 százalékos értéket. A takarmányra vonatkozó szabályozási keretek korrekciója tehát észszerű lépés, ugyanakkor nagy határérték-módosítás nélkül is megvalósítható. Az ellenzék a fogyasztók félrevezetéséről beszél, nyilatkozataik, felvetéseik azonban kevés tényt vagy adatot tartalmaznak, leginkább a riadalomkeltés a céljuk. Megítélésem szerint inkább az ilyen, egyértelműen a kormány lejáratását célzó hisztériakampányok nevezhetők félrevezetőnek. Az ellenzéki pártok újabban sajnos csúcsra járatják ezt a műfajt ahelyett, hogy józan szakmai vitát folytatnának vagy szakmai szempontból hoznának döntést például a törvényjavaslatok határozatai során. Annak érdekében, hogy a szakmai alapú, hiteles tájékoztatás továbbra is hangot kapjon itt a tisztelt Ház falai között, kérdezem ezért miniszter urat: mi a pontos háttere a GMO-mentes jelölésre vonatkozó szabályok módosításának? Valóban visszalépést jelentenek-e a változások az élelmiszer-biztonság és a GMO-mentesség terén? Változott-e a kormányzat hozzáállása a genetikailag módosított szervezetek hazai termesztésével, felhasználásával, forgalmazásával kapcsolatban? És végül mi a véleménye miniszter úrnak a témában tapasztalható ellenzéki hozzáállásról? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Fazekas Sándor miniszter úrnak adok szót. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm, hogy felvetette ezt a fontos kérdést. Először is szeretném egyértelművé tenni, hogy a határérték-módosítás kizárólag a takarmányokra vonatkozik, az élelmiszerekre pedig nem. A GMO-mentességre utaló jelölés továbbra is kizárólag csak akkor alkalmazható, ha az adott termék GMO-mentes, azaz abban a GMO-tartalom nem haladja meg a 0,1 százalékos kimutathatósági határértéket. Sajnálatos, hogy az ellenzék és egyes sajtóorgánumok téves információkon alapuló híreszteléseikkel riogatják a közvéleményt. A takarmányra vonatkozó határérték módosítása a Duna-menti régió országainak GMO-mentes jelölésre vonatkozó sztenderdjének elfogadása miatt vált szükségessé. Ha a szabályozásunk szigorúbb, akkor azokat a hazai előállítókat hozzuk hátrányba, akik Magyarországon GMO-mentes élelmiszereket állítanak elő. Így indokolatlanul helyzetbe hoznák a külföldi GMO-mentes termelőket, akiknek a termékei egyre nagyobb teret nyernének a hazai élelmiszerek piacán. A módosítással előmozdítjuk, hogy a hazai szereplők a magyar rendszerben és ne az osztrák vagy német rendszerben tanúsíttassák magukat. Fontos, hogy a reális és teljesíthető feltételeket szabjuk meg, és ösztönözzük a hazai termelők bekapcsolódását a GMO-mentes termékláncba. Ellenkező esetben esélyünk sincs kiváltani a dél-amerikai génmódosított szóját tartalmazó takarmányokat. A változtatások nem jelentenek visszalépést sem az élelmiszer-biztonság, sem a GMO-mentesség terén, hiszen amennyiben egy takarmány-előállító nem teszi meg a megfelelő lépéseket a szennyeződés elkerülésére, vagy tudomása van arról, hogy a terméke GMO-val szennyezett, továbbra sem használhatja azt fel GMO-mentes termelésben. Ez eddig is így volt, és a jövőben is így marad. Magyarország hosszú évek óta GMO-mentes politikát folytat, szilárd meggyőződésünk, hogy ez a helyes út az ország jövője és az emberek egészsége szempontjából. A kormány a GMO-val kapcsolatos kérdéseket illetően folyamatosan kiemelt figyelmet fordít arra, hogy az Alaptörvényben megfogalmazott kötelezettségünket teljesítsük, és törekedjünk az ország mezőgazdaságának GMO-mentességére, sokszor a GMO-lobbi nyomása ellenében is. Meggyőződésem, hogy a rendelettel, mely a GMO-mentes élelmiszerlánc alapjait fekteti le, egy újabb jelentős lépést tettünk a GMO-mentes mezőgazdasági stratégia megvalósítása irányába. Ennek a folyamatnak egy következő lépése, hogy a Földművelésügyi Minisztérium védjegyként is bejegyzi a GMO-mentes jelölést, ami számos előnnyel jár mind a fogyasztók, mind az előállítók számára. Kérem válaszom elfogadását. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Kérdezem Font Sándor képviselő urat, elfogadja-e a miniszter úr válaszát. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! A válaszát elfogadom. Akiknek kétsége lenne afelől, hogy mi az álláspontja a magyar kormánynak és a Fidesznek ebben az ügyben, azoknak szeretném felhívni a figyelmét és emlékeztetni őket, hogy 2006 őszén, akkor még ellenzéki pártként kezdeményeztünk egy GMO-s vitanapot a Parlament Felsőházi üléstermében. Annak a vitanapnak a hatására mind a termesztők, mind az érdekképviseletek, mind az ellenzők és támogatók kifejthették véleményüket. De akkor a parlament előtt is volt egy nagyon komoly vita a koegzisztenciatörvényről, az együtt-termesztési törvényről, és a vita napján, annak nyomására Gráf József akkori miniszter úr jelentette be, hogy a kormány eredeti szándékától eltérően egyetértenek felvetésünkkel, a termesztési tiltást akkor jelentette be, majd törvényben később meg is szavaztuk. Azóta is így visszük, most pedig az akkori tanácskozásunk 10 éves évfordulója fennállására [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] két hét múlva szintén konferenciát fogunk tartani GMO-ügyben. Köszönöm a választ. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[16.00]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint hallhattuk, képviselő úr elfogadta a miniszteri választ. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos képviselő úr, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért mond le a kormány a beteg, idős emberekről? 75 év felett már nem jár kezelés a rákos betegeknek?” címmel. Korózs Lajos képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Bizonyára önök előtt is ismeretes, hogy ma Magyarországon évente körülbelül 80 ezer embert diagnosztizálnak különböző rákbetegséggel, és sajnálatos módon a 80 ezer emberből mintegy 30 ezren sajnos meg is halnak. Sajnos Magyarország élen jár a tüdőrák és a vastagbélrák területén az Európai Unióban. Azt hiszem, ezek borzalmasan rossz adatok. Éppen ebből adódóan tanulmányozgattam magam is európai statisztikai felméréseket, és ebből kiderül, hogy egy 75 év feletti egészséges ember akkor, ha megfelelő terápiát kap, mondjuk, egy betegség kapcsán, és visszanyeri az egészségét, még 15,7 évre számíthat, és egy 80 éves ember, abban az esetben, ha 80 évét egészségben tölti, még 8,5 évre számíthat. Éppen ebből adódóan kérdezték a tárcát és a tárca nevében a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelőt, lánykori nevén az OEP-et, amely tájékoztatása alapján azt válaszolta, hogy az említett készítmények befogadási eljárása jelenleg is folyamatban van. Annál is inkább elfogadhatatlan a szakemberek szerint, etikailag elfogadhatatlan, hogy azt sugallja a miniszteri válasz, illetve az alapkezelő válasza, minthogyha életkor szerint tennének különbséget beteg és beteg között. Ebben az eljárásban a rászoruló betegek csak egyedi méltányosság keretében juthatnak hozzá a gyógyszerekhez - hangsúlyozom, itt a 75 éven felüliekről van szó -, kiderül azonban, hogy az egyedi méltányosságnál olyan szempontokat mérlegelnek, amelyek mégiscsak a beteg életkorára vezetik vissza a döntést. Tehát hiába mondják azt, hogy a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő nem dönthet életkor alapján a betegek méltányossági kérelméről, végső soron mégsem kaphatnak meg az idős beteg emberek bizonyos szereket, mert az ő csoportjukat nem tesztelték. Szakorvosok szerint más terápiáknál sem jellemző, hogy nyugdíjas betegen tesztelnék a jövőbeli szereket, ráadásul az új terápiák lényegesen kíméletesebbek a klasszikus eljárásoknál. Az onkológusok szerint a kor szerinti eljárás konkrét szakmai indokok nélkül etikailag elfogadhatatlan. Sajnos akár daganatos, akár más betegségekről van szó, a betegjogi képviselők gyakran tájékoztattak arról, hogy az időseket érintő diszkrimináció mindennapos. Éppen ebből adódóan kérdezem, hogy miért mond le a kormány a beteg idős emberekről, és kérdezem továbbá, miért nem biztosítják kortól függetlenül a rákos betegeknek az állapotukhoz mérten szükséges eljárást; és miért fizetett járulékot egy ember, ha bizonyos kor felett már nem kaphatja meg ugyanazt az ellátást, mint egy fiatalabb beteg. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az elhangzott interpellációs kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, közismert tény mindenki számára, hogy a rákos megbetegedések évről évre egyre nagyobb nehézséget jelentenek, terhet jelentenek, veszélyt jelentenek mindenki számára, a családok számára, a közösségek számára, nyilván a beteg számára és az egész állam, az egész társadalom számára, éppen ezért a rákos betegségek kezelésére is évről évre többet fordítunk. Most már 180 milliárd forint, amit erre költünk, ez a 2010-es összegnek a másfélszeresénél is magasabb összeg. 60 százalékkal költünk most már többet a rákos betegek kezelésére, mint amennyit erre 2010-ben lehetett fordítani. Azt is mindenki tudja, hogy a legfontosabb ezeken a területeken is a megelőzés. Akár a tüdőrák esetében, itt azt hiszem, nem kell soroljam a különböző népegészségügyi vagy a dohányzás megelőzését szolgáló intézkedéseinket, de képviselő úr említette, valóban a második leggyakoribb daganatot, ahol pedig a vastagbél- és végbélszűrésekkel kívánunk fellépni. Ezt először egy megyében, aztán három megyében, majd mostantól a teljes országban végigvisszük, és a háziorvosoknak már több mint az 51 százaléka ebbe jelentkezett is, és a betegeit le fogja szűrni. Bízunk benne, hogy ezzel átlagosan 5 ezer betegséget fogunk tudni megelőzni évente a számításaink szerint, ha ez a vastag- és végbélszűrés megvalósul. Ugyanakkor az a cikk, amit valószínűleg ön is alapul vett - ez a 168 Órában jelent meg - a felszólalásához, az nagyon sok téves, inkább azt mondom, hogy egyoldalú okfejtést tartalmaz, de nyugodtan nevezhetjük tévesnek is vagy torzítónak is. Semmi nem igaz abból, hogy életkor alapján határozná meg az OEP vagy a NEAK ezeket a döntéseket, és az sem igazolt még az előállító szerint, hogy a tüdődaganatnak teljes és végleges meggyógyulását eredményezné az a készítmény, amelyre ön is utalt. Egy 1993-as népjóléti miniszteri rendelet az, amelyik ezzel a kérdéskörrel foglalkozik, ebben 2016. november 1-jén 15 új, nagy értékű hatóanyag kihirdetésére került sor, ezeket emeltük be a terápiás készítmények listájába, és ezután az OEP, a NEAK el is kezdte a közbeszerzések lefolytatását. A közbeszerzési eljárás lefolytatásra került, amelynek alapján az érintett, 2016. november 1-jén kihirdetett tételes finanszírozású 15 új hatóanyagból 6 gyógykészítményt 2017. február 1-jétől, további 8 terméket - amelyekre nem érkezett érvényes ajánlat - ’17. április 1-jétől térítésmentesen, előzetes méltányossági eljárás és adminisztratív terhek nélkül teszünk hozzáférhetővé a betegek számára. Éppen ezért ebben a méltányossági eljárásban már több, orvosszakmailag indokolt esetben meg is kapták a betegek 75 év fölött is ezt a beavatkozást, ezt a gyógyszert. Ugyanakkor ez mindig a kezelőorvos egyedi felelőssége, döntése és szakmai álláspontja szerint alakul, az ő döntése, az ő felelőssége, hogy ezt indokoltnak tartja vagy nem tartja indokoltnak 75 év felett, de 75 év felett és alatt ugyanazok a szempontok. Ugyanakkor engedje meg, hogy idézzem önnek a készítmény alkalmazási előírását szó szerint, amely így fogalmaz: „A 75 éves vagy annál idősebb betegektől származó adatok mennyisége túlságosan korlátozott ahhoz, hogy erre a populációra vonatkozóan következtetéseket lehessen levonni.” Tehát nincs elegendő számú bizonyíték vagy nincs elegendő számú gyógyulás, nincs elegendő számú kipróbált terápia ahhoz, hogy teljes mértékben bizonyosságot tudjunk mondani annál a készítménynél, amit itt a cikkben idéztek. Tehát statisztikailag, klinikailag nem került bizonyításra az, hogy ez a gyógyszer teljes mértékben alkalmas lenne a gyógyításra, ezért mondom, hogy a kezelőorvos felelőssége az, hogy ezt megtegye. De ettől függetlenül, mondtam, voltak pozitív döntések 75 év felettiek részére is, ebből a többletből, amit a rákbetegek kezelésére fordítunk, tudta fedezni a NEAK ezeket. De azért hozzátenném, tisztelt képviselő úr, hogy emlékezzünk vissza az önök idejére, amikor önök nemcsak hogy a gyógyszereket, de még a kórházi benntartózkodást is fizetőssé tették volna mindenki számára. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Korózs Lajos képviselő urat, elfogadja-e az államtitkár úr válaszát. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Államtitkár úr, nem tudom a válaszát elfogadni. Azért igazából nem nyugtatott meg, hiszen a betegjogi képviselők szinte hetente panaszkodnak, és elmondják, hogy bizony életkor szerint diszkriminálják az idős embereket, többek között az onkológiai kezelések kapcsán. Csak emlékeztetni szeretném a tisztelt Házat arra, nincs még egy éve annak, amikor éppen azon agyaltak a minisztériumban, hogy olyan jogszabályt hoznak az Országgyűlés elé, ahol a végstádiumban lévő rákbetegek még fájdalomcsillapítót sem kaphattak volna. Ebből adódóan én elhiszem önnek, hogy a terápiás eljárásokba bevont gyógyszereket önök elkezdték tesztelni, de én azt gondolom, hogy nem zörög a haraszt, ha a szél nem fújja. Nem fogadom el a válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint hallhattuk, képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 109 igen szavazattal, 34 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! 16 óra 9 perc van, az interpellációs időszak befejeződött, most az azonnali kérdések órája következik. [[Számos képviselő távozik az ülésteremből.]] Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Miért szolgálja a Fidesz az idegen hatalmat?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy a válasszal megvárja a miniszterelnök úr jelenlétét az Országgyűlés üléstermében. [[16.10]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Három hétig vártam, most már ezt az egy hetet kibírom. Tehát elnézését kell kérjem miniszter úrnak, hogy itt van és nem tud válaszolni ezekre a kérdésekre. [[Lázár János: Megértem.]] Majd a miniszter úr meghallgatja a miniszterelnök válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Vona Gábor… [[Zaj, köz­be­szólások: Nem, nem.]] Bocsánat, bocsánat, persze. Megyünk tovább, igen. Bárándy Gergely képviselő úr, az MSZP képviselője [[Dr. Rétvári Bence: Most már úgy össze­mosódnak. Nehéz a különbséget látni.]] azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökéhez: „Rokonok, haverok és mások 3.” címmel. Bárándy Gergely képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Nem először kerül szóba az ön jelenlegi, vagy ki tudja, volt barátnőjének, de mindegy is, közpénzből való kistafírungozása. Minthogy Vajda Zita jógaoktatónő havonta több százezer forintot keresett a Magyar Nemzeti Bank PAGEO Alapítványának alkalmazottjaként, érdeklődtem az alapítványnál, hogy ezért a fizetésért mely tanulmányokat írta meg ő, s milyen eredményeket tud felmutatni. A válasz meglepő volt. Idézem a teljes választ szó szerint. „Vajda Zita a PAGEO Kutatóintézet senior kutatója, amely munkakörben az India-kutatással foglalkozó kutatók munkáját közvetlenül koordinálja, a témában készülő megjelenéseket gondozza. Ennek értelmében a korábban önnek megküldött cikkek és tanulmányok is a kutatóintézetben végzett munkájának eredményeképpen jelentek meg vagy jelennek meg.” A válasz szerint tehát Vajda Zita nem is csupán egyszerű kutató, hanem senior kutató, azaz vezető beosztású kutató, aki szakmai tanácsokkal, instrukciókkal lát el más kutatókat, mondjuk, olyan tanulmányok megírásakor, mint például Ki tudja-e használni India a Japánnal kötött nukleáris megegyezést? vagy India és Pakisztán kapcsolatának alakulása, avagy éppen Az indiai elefánt - a Tata-csoport jövője, hogy említsek hármat az alapítvány igazgatójának a leveléből. Ha az ember rákeres Vajda Zita nevére az MTA által működtetett Magyar Tudományos Művek Tárában, avagy mondjuk, a magyar folyóiratok tartalomjegyzékeinek kereshető adatbázisában, a találatok száma nulla, zéró. Kérem, mondja el nekünk, elnök úr, hogy Vajda Zitának mely képességei és végzettségei, milyen tudományos előélete teszi őt alkalmassá arra, hogy senior kutatóként, azaz a többi kutató főnökeként koordinálja azok munkáját, mert mi egyelőre a jógaoktatói végzettségéről tudunk. Szeretném megkérdezni, hogy egy tanulmány megírásán mit kell koordinálni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Végül, hogy a tanulmányokat, mondjuk, az indiai elefántról szólót miként hasznosítja a jegybank a monetáris politikájának alakításakor. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Matolcsy György elnök úrnak, akit tisztelettel köszöntök. Parancsoljon, elnök úr!
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Fájdalommal megtört szívvel kell megállapítanom, hogy ön nem kérdezte meg, hogy hol lakom. [[Derültség, köz­be­kiáltások az MSZP soraiból, köztük dr. Bárándy Gergely: Meg fogom. Dúró Dóra: Azt kérdezte, hogy kivel.]] Ezt azért kell megállapítanom némi szomorúsággal, mert ön hónapokon át az adófizetők pénzét és idejét használva kérdezett hamis dolgokat. Ez persze önöknél, az ön pártjánál nem egyedi jelenség. [[Zaj, folyamatos közbeszólások az MSZP soraiból.]] [[Zaj, folyamatos közbeszólások az MSZP soraiból.]] Hiszen az önök volt vezetője megállapította, hogy reggeltől délig, déltől éjszakáig, nyilván hajnalban is és uzsonna közben is hazudtak. (Zaj, folyamatos közbeszólások az MSZP soraiból.) Ön ezt folytatta, de mindezt valójában új szintekre emelte, hiszen kérdésében is blöffölt, füllentett, hazudott. Van olyan, hogy valaki akkor is hazudik, amikor kérdez. Nos, ilyen ön, képviselő úr. [[Zaj, fel­zúdulás, közbeszólások az MSZP soraiból.]] Hiszen korábban ön tényként állította, hogy Szemerey Tamás, az én elsőfokú unokatestvérem 600 millió forintot kapott a magyar államtól, mert ő a vs.hu tulajdonosa. Ez egy pillanatig nem volt igaz. Ön nem kért bocsánatot sem Szemerey Tamástól, sem az alapítványtól, sem mástól. Majd ezt követően ön azt állította, hogy a Magyar Nemzeti Bank elnöke a Bankszövetség elnökének lakásában lakik. Kiderült, hogy ez nem igaz, amit persze tudtunk. Az Unicredit-vizsgálat ezt megállapította. Felszólítom ezért önt, képviselő úr, hogy kérjen bocsánatot többek között az Unicredit milánói központjától, budapesti leányvállalatától, a Magyar Nemzeti Banktól [[Közbeszólások az MSZP soraiból, köztük: Mi van a nővel?]] , tőlem egyébként és Patai Mihálytól. Ha pedig ön nem ismeri el India jelentőségét, azt nagy fájdalommal hallgattam. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Szórványos taps és közbeszólások az MSZP soraiból: Bravó!]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Egyperces viszonválaszra Bárándy Gergely képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Hát, kér a fene bocsánatot! Az ön válaszai viszont, pontosabban annak a hiánya csak megerősítettek abban, amit a PAGEO Alapítványtól kapott válaszból következtetésként eddig is levontam, nevezetesen, hogy az ön volt vagy jelenlegi szeretője komolyan vehető érdemi munkát az alapítványnál bizonyosan nem végzett - ugyanis ön egy szót nem mondott erről -, és ezért havonta több pénzt vitt haza, mint mondjuk, egy tudományegyetem Indiával foglalkozó tanszékvezető egyetemi tanára, aki nem mellesleg úgy ért is ehhez a témához. Tudja, elnök úr, a válaszának az elmaradása mit sem befolyásol ezen; ha ez így van, akkor ez nem egyszerűen erkölcstelen, hanem egyenesen bűncselekmény. Úgy hívják, hogy hűtlen kezelés. Ezért lenne fontos, hogy ha tudja, akkor mellébeszélés helyett oszlassa el, még egyszer mondom, a kérdéseimben felvetett kételyeket, legyen olyan szíves, mert különben élünk a gyanúperrel, hogy bűncselekmény történt. S hogy ne legyen hiányérzete, elnök úr: megmondaná, hogy fizetett-e bérleti díjat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Patai Mihálynak, az Unicredit vezérigazgatójának a lakás használatáért? [[Derültség és taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg Matolcsy György elnök urat is. Parancsoljon, elnök úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A szomorúságom, ha lehet, még egy kicsit mélyült. Ugyanis ön továbbra is kérdésbe öltöztetett blöfföt, füllentést és hazugságot ad itt elő. [[Felzúdulás, közbeszólások az MSZP soraiból, köztük dr. Bárándy Gergely: Cá­folja meg!]] Hiszen a szóban forgó fiatal hölgy két diplomával rendelkezik és négy szakvizsgával. És még egyszer, ha ön nem ismeri India szerepét a XXI. században, az sajnos nemcsak az ön baja, hanem abból még baja lehet Magyarországnak is. De térjünk vissza oda, hogy kérjen bocsánatot, még egyszer felszólítom, Patai Mihálytól, a banktól, a Bankszövetségtől és a Magyar Nemzeti Banktól, ha gondolja, tőlem is, mert ön olyanokat hazudott olyan hosszan Magyarországon itt a parlamentben, amiért bocsánatot kell kérni. Köszönöm szépen, képviselő úr. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Bárándy Gergely: Válaszoljon már végre egyszer!]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Vona Gábor képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Nem lehet a miniszterelnök nemzetbiztonsági kockázat.” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy megvárja, hogy miniszterelnök úr személyesen adja meg a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Megvárnám miniszterelnök urat. Köszönöm szépen. [[Boldog István közbeszólása.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Gyöngyösi Márton képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „A hibrid háborúja és sok pótcselekvés után vállal-e valós, nemzetérdekű szabadságharcot Brüsszellel?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy megvárja a miniszterelnök urat, amíg személyesen tudja megadni önnek a választ.
Köszönöm, elnök úr. Megvárnám miniszterelnök urat a kérdésemmel.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom képviselő urat és a tisztelt Házat, hogy miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Amíg Önök lopnak…” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
[[Boldog István felé tekintve:]] Én nem vagyok boldog, úgyhogy megvárom miniszterelnök urat. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[16.20]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Hogyan lesz a „szabadságharcból” behódolás?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom a válaszadó személyét.
Elfogadja. Tisztelt Képviselő Úr! Öné a szó, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Bő másfél éves kormányzati kampányon vagyunk túl, ahol a plakátokon meg kívánta a kormányzat állítani Brüsszelt, ahol 3,3 millió ember véleményét kérte ki egy olyan népszavazáson, amit azért érvénytelenné nem tudott tenni egy társadalmilag egyértelműen megítélt kérdésben, aztán lényegében 24 óra alatt ugyanez a kormány kapitulált, térdre ereszkedett Brüsszelben, több kérdésben is megalázkodott, és a történet vége az, hogy 14 és 18 éves kor közötti migránsok Magyarországra transzportálását, telepítését, eljárások itteni lefolytatását lényegében engedélyezi ez a kormányzat. Rogán Antal bejelentése, nyilatkozata teljesen egyértelmű volt ebben a kérdésben. Önmagában felháborító az, hogy egy Magyarország szuverenitását, sorsát ilyen mélységben érintő kérdésnél Orbán Viktor miniszterelnök úr nem jön be, nem ad napirend előtti tájékoztatást, nem mer azok szemébe nézni, akik jogos kérdéseket vetnek fel. És hogy a kormányzati hazudozást megelőzzük, sokan azt mondják az önök bérkommentelői közül, egyébként ugyanazok a copy-paste kommentek jelentek meg sok helyütt, miszerint eddig is beengedték a 14-18 közötti migránsokat, tehát semmilyen változás nem történt, sőt még DNS-teszttel akar szigorítani a kormány. Ezen aljas hazugság mentén, és jegyezzük meg, hogy a DNS-teszteket is a magyar adófizetők fogják finanszírozni, meg kell jegyezzük, pontosan a Jobbik tette lehetővé - a jogi határzár kialakítását szavazatunkkal tettük lehetővé - azt a szigorítást, amelynek értelmében 14 és 18 év közötti migránsok nem tudtak betelepítésre kerülni Magyarországra. Ezt a szigorítást, a saját egyik indítványát akarja most brüsszeli nyomásra a térdre ereszkedett Fidesz-KDNP eltörölni hagyni, és ez a térdre ereszkedett csapat ráadásul még óriásplakátokon hozsannázik. El kell hogy mondjuk tehát, miniszter úr, válaszért kiált, hogyan engedhetnek be migránsokat Magyarországra azok, akik a retorikai térben másfél évig ugyanez ellen tiltakoztak. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! A magyarországi bevándorlás állapotát meggyőződésem szerint az a nagyon egyszerű tény mutatja legjobban, hogy Magyarországon, az ország területén belül jelen pillanatban, a jelen napon lényegében egyetlenegy bevándorló sem tartózkodik. Ezzel Magyarország… [[Zaj a Jobbik soraiban.]] Én meghallgattam, képviselő úr, arra kérem, segítsen abban, hogy meghallgatást találjak önnél és a frakciónál. Tehát csak azt akarom elmondani, hogy Európában alig van olyan ország, ahol ilyen kevés bevándorló van, vagy egyáltalán ne lenne bevándorló, mint ahogy nálunk nincsen. Az elmúlt heti, a legutóbbi csütörtöki adatot tudom mondani önöknek. Néhány száz bevándorló tartózkodott még az ország területén, akiket a rendőrség még nem vitt vissza a kijelölt tranzitzónába. Kíváncsi lennék, hogy mi volna az a szövegelés mellett, ami a megoldást jelentené az önök véleménye szerint. Arra gondolok, hogy 2015 szeptembere óta az érintett határszakaszokat teljes egészében lezártuk, odavezényeltünk 8 ezer rendőrt és katonát, ami a magyar fegyveres és rendvédelmi képességeknek egy jelentős része, elköltöttünk 250 milliárd forintot a választópolgárok pénzéből, fölépítettünk egy kétsoros kerítést, hermetikusan lezártuk a magyar határt. A Magyarországon egyébként a nemzetközi jog szerint szabadon mozgó illegális bevándorlókat megállítottuk és a tranzitzónában maradásra kényszerítjük. Emiatt Magyarországot folyamatosan vegzálják az Európai Parlamentben, az Európai Tanácsban, a Fideszt és a KDNP-t ki akarják zárni az Európai Néppártból, és folyamatos próbálkozások vannak a tekintetben, hogy mi mennyire tartjuk be az európai értékrendet. Ehhez képest önök fölállnak és fölteszik ezt a kérdést. Azt szeretném öntől megkérdezni: ön szerint 30 darab vagy 40 kiskorú veszélyt jelent Magyarországra, a magyar társadalomra? Egy olyan országban, képviselő úr, ahol a lakosság 10 százaléka halmozottan hátrányos helyzetű, ahol 800 ezer-1 millió ember problémáit kezeljük, ott meggyőződésem szerint alapvető etikai kérdés, hogy a kísérő nélküli kiskorúaknak menedéket és mentelmet biztosítunk. Minden becsületes ember kötelessége, aki keresztény, hogy a kísérő nélküli kiskorúaknak mentelmet adjon. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Egyperces viszonválaszra Z. Kárpát Dániel képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Miniszter Úr! Értem a kellemetlen helyzetét, Rogán Antalnak kéne ott ülnie. De felfogta azt, amit mondott? 30-40 betelepített nem kiskorú, ne csúsztasson, fiatalkorú Magyarországra? Ezzel kinyitják a kaput egy olyan áradat előtt, ami kezelhetetlen helyzetet idéz elő. A helyzet tehát az, hogy önök beengedték a gazdag migránsokat letelepedési kötvény formájában jó pénzért, a Jobbik ezt megakadályozta, s önök most be akarják hozni ingyen azokat a migránsokat, akiknek nem volt erre pénzük. A Jobbik ezzel szemben is keresztbe fog feküdni. Tehát önöknek jó a gazdag migráns, most már ingyen a szegény is. A Jobbik azt mondja, hogy sem gazdag, sem szegény migráns. Egy dologra kérjük önöket, és erre válaszoljon, kérem: azt a jogi határzárat, ami március 7-én itt közös döntéssel megszületett, fenn kívánják-e tartani a 14-18 közöttiekre vonatkozóan is az eddigi formában, vagy pedig brüsszeli nyomásra hazaárulást követnek el? Ez a kérdés. Beengedik a 14-18 közötti migránsokat idetelepíttetni, vagy pedig sem? Igen-nem kérdés, köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Lázár János miniszter urat is. Parancsoljon, miniszter úr!
Igen tisztelt Képviselő Úr! Nyilvánvalóan nekünk a választópolgárok számára számot kell adnunk a munkánkról a következő év tavaszán. S lesz egy nagyon egyszerű kérdés, amit most önöknek is föl tudok tenni: van olyan önök közül, aki olyan helyen lakik, ahol egyetlenegy bevándorló is van? Nem hiszem, hogy a magyar parlamentnek van olyan tagja, aki olyan helyen lakik vagy olyan választókat képvisel, ahol egyetlenegy bevándorló is lenne. Két olyan képviselőtársunk van Körmendről, illetve Kiskunhalasról, akiket még ez a probléma érint és vannak együttélési nehézségek, de sokkal kevesebb, mint volt három hónappal ezelőtt, mert március 28-án a határzárat bevezettük, és folyamatosan építjük le azok számát, akik Magyarországon tartózkodnak. Én azt egy alapvető keresztényi-keresztyéni megfontolásból igenis követendő magatartásnak tekintem, hogy ha egy kísérő nélküli kiskorú érkezik az ország határához - kísérő nélküli kiskorú! -, annak menedéket kell adni. Tavaly Fóton szállásoltuk el őket, 37 ember ellátására volt szükség. Ezek szerint önök nem középpárt, hanem a szívtelenség és az embertelenség pártja. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet és Szél Bernadett képviselő, illetve frakcióvezető asszony, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Mikor kezd el a kormány végre a valósággal foglalkozni?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt, hogy kettőjük nevében elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy megvárja a miniszterelnök úr jelenlétét az Országgyűlésben, hogy tőle személyesen kapja meg a választ. Parancsoljon, képviselő asszony!
Tisztelettel megvárjuk a miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom képviselő asszonyt, illetve frakcióvezető asszonyt, hogy miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Szél Bernadett és Schmuck Erzsébet képviselő és frakcióvezető asszony, valamint Hadházy Ákos, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Mit talál még ki a kormány népszavazás helyett?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem frakcióvezető asszonyt, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy megvárja miniszterelnök úrtól személyesen meghallani a választ.
Köszönjük, megvárom a miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. Miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett frakcióvezető asszony, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Miről szól az újabb zavaros és titkos atompaktum?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Mikola István államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem frakcióvezető asszonyt, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Kénytelen vagyok elfogadni, mert a helyzet annyira sürgős, hogy mielőbb tisztáznunk kell.
Köszönöm szépen. Akkor frakcióvezető asszonyé a szó. Parancsoljon! [[16.30]]
Tisztelt Államtitkár Úr! Arra készültem, hogy miniszter úr megtiszteli a magyar parlamentet ilyen zűrös időkben azzal, hogy válaszolni tudjon a kérdésekre. Tényleg azt látom, hogy olyan helyzetben vannak azok, akik a magyar külpolitikát tanulmányozni akarják, hogy nagyon sok helyről kell információt szerezniük annak érdekében, hogy képben legyenek.Ugye, az orosz sajtóból kellett értesülnünk arról, hogy Lavrov kollégájával Szijjártó miniszter úr éppen a Nyugat és Oroszország között kialakuló új hidegháború perceiben is azon tüsténkedik, hogy arról biztosítsa Putyin elvtársat, hogy a magyar kormány hű szövetségese a Kremlnek. Ezt követően pedig gyakorlatilag a Tehran Timesból kellett megtudunk azt, hogy egy ilyen bizarr atomprogramot kezdtek el önök Iránnal. Gyakorlatilag itt egy bimbózó atomenergetikai együttműködés indult meg Magyarország, a magyar kormány, illetve Teherán között.Na most, azt azért szeretném zárójelben megjegyezni, hogy van egy ország, amely a bushehri atomerőműhöz két reaktor fejlesztéséről kötött megállapodást ’15 decemberében, és egyébként egy nagyvonalú államközi hitelt is felajánlottak hozzá. Ez természetesen Oroszország, amely így próbálja segíteni Irán nukleáris terveit. Ez számunkra nagyon ismerős, mert Magyarország nagyon hasonló helyzetben van, hasonló módon jelentkezett Putyin itt Magyarországon, és hasonló készségességgel állt rendelkezésre a magyar kormány Vlagyimir Putyinnak, mint Irán az oroszoknak.Na most, itt egy orosz-iráni-magyar nukleáris háromszög is kirajzolódóban van. Igazából csak sejteni lehet, hogy egész pontosan miért ültették föl Semjén Zsoltot a repülőre, és miért küldték el Teheránba. Azt látjuk, hogy önök valamifajta mini reaktorokkal akarnak üzletelni, ha jól értjük, Afrika és Ázsia irányában. Azt szeretném öntől megtudni, mi az oka annak, hogy Semjén Zsoltot elküldték Teheránba, mi az oka annak, hogy a NATO-szövetséges Magyarország szinte azzal egy időben köt nukleáris együttműködési megállapodást Iránnal, hogy az új amerikai külügyminiszter, idézem: Irán nukleáris ambícióit a nemzetközi békét és biztonságot érintő súlyos kockázatnak nevezte. Egyáltalán, miért működik együtt Magyarország Iránnal az atomenergia terén? Kaptak-e erre valamilyenfajta ukázt a moszkvai politikai vezetéstől? Vagy önszorgalomból csinálják ezt? És azt is szeretném megtudni, hogy 26 milliárd forintos hitelkeretet biztosítanak-e ehhez a programhoz vagy nem. Köszönettel várom válaszát. [[Schmuck Erzsébet tapsol.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető asszony. Mikola István államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Frakcióvezető Asszony! Örülök, hogy kiderült, miről is van szó, mert nem tudtam még, amikor idejöttem, hogy mi ez a titkos atompaktum. De most már értem, miről van szó. Nem látok titkos atompaktumot, meg kell mondjam. Nem tudom, hogy Semjén Zsolt miért utazott Teheránba, biztos, hogy nem azért, amiről most itt a válaszomban szólni fogok.Nem is tudok erről a szovjet, meg konspiratív, meg hálószövő háttérről semmit. Én arról tudok, hogy Iránnal évek óta van oktatási együttműködésünk. Magyarország a nukleáris energia békés célú felhasználásában egy világszerte elismert knowledge based capitallel, tudástőkével rendelkezik. Ezzel a tudástőkével tudunk operálni akkor, amikor ezt a korszerű technikát, technológiát a globális értékláncokba beépülve különböző helyeken, oktatással, kutatás-fejlesztési együttműködéssel és egyáltalán a legújabb technológiai rendszerek gyakorlatban történő alkalmazásával próbáljuk használni, mármint a tudástőkénket.Egyértelmű, hogy az atomenergia békés célú felhasználásáról van szó. Magyarország 30 éves tapasztalattal rendelkezik a békés célú atomenergia használatának, üzemeltetésének területén, és 50 éves oktatási, kutatási-fejlesztési tapasztalattal is rendelkezik. Ezt hasznosítani akarjuk, mondhatom úgy is nagyon egyszerűen, hogy el akarjuk adni a világpiacon. Szeretném elmondani, hogy 2017. IV. 8-án egy együttműködési szándéknyilatkozatot írtunk alá Iránnal, a békés felhasználás, oktatás-képzés, kutatás-fejlesztés ennek a tárgya. Tájékoztattuk erről a Nemzetközi Atomenergia Ügynökséget, az Európai Külügyi Szolgálatot és az Európai Bizottságot is. Ez a lépés pedig teljes összhangban van az iráni atomprogramról szóló megállapodással, amit az ENSZ Biztonsági Tanácsának öt tagja és Irán írt alá, a hatok írták alá 2015. július 14-én. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra frakcióvezető asszonyé a szó.
Daragoj gaszpagyin miniszter - mondhatnám, ha nem itt lennénk és nem ebben az időben, meg persze ha ön miniszter lenne. Az a helyzet, hogy kicsit sajnálom, államtitkár úr, hogy nem tud olyan választ adni erre az egész kérdésre, amivel tisztázni tudnánk ezt a helyzetet. Most egyre sötétebb kezd lenni ez a történet. Nézze, miért ült fel Semjén Zsolt a repülőre abban az esetben, ha az önök tárcája felel ezért az egész együttműködésért? Hogy kerül a suszter, vagy hogy mondják, a cipő az asztalra, ahogy szokták mondani? A susztert most békén hagyom, de hogy kerül Semjén Zsolt Iránba? Legyen kedves, tisztázza nekem ezt a kérdést, mert ez pillanatnyilag számomra elég ködös! A másik. Nem tudom, figyelte-e, a teheráni újság arról számolt be, hogy egy nemzetközi együttműködést kötöttek, és 26 milliárd forintot kaptak is önöktől. Most akkor kaptak vagy nem kapnak 26 milliárdot ezekhez a mini reaktorokhoz? Én még mindig nem értem, hogy miért pont Iránnal kellett megkötni ezt az egyezményt. Az önök 30-50 éves különböző tapasztalatát miért nem egy olyan országgal próbálják meg kamatoztatni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , amelyik, mondjuk, nem áll olyan nemzetközi hírnév alatt, mint például Irán az atomenergiával kapcsolatban? Arra kérem, hogy minél előbb hozzák nyilvánosságra ezt a szándéknyilatkozatot. Tegye ki ide az asztalra, mutassa föl! Talán önt nem kapcsolják le úgy, mint az ellenzéket, ha megmutatja ezt a szándéknyilatkozatot, amiről szó van. Itt…
Köszönöm szépen, frakcióvezető asszony. Kétszer is 20 másodperccel túllépte az időkeretét. Egyperces viszonválaszra államtitkár urat illeti a szó.
Képviselő asszony, nagy tisztelettel azt kell mondjam, hogy rémeket lát. Semmiféle paktum és titkos megállapodás nincs. Amit elmondtam, az két teljesen nyilvános megállapodás, amiről értesítettük az európai hatóságokat, értesítettük az Európai Bizottságot, tudomásul vették. Ez egy kutatás-fejlesztési, oktatási és a megszerzett tapasztalatokat átadni akaró megállapodás. Irán örül neki, mi is örülünk neki.Az előbb nem volt már időm válaszolni erre, ami pedig a különböző banki háttereket illeti, valószínűleg arra gondolhat, hogy az Eximbank valóban egy 80-83 millió eurós keretet nyitott meg, de ezt a gazdasági vegyes bizottságok keretében történő magyar-iráni gazdasági együttműködés keretében tette. Ezeket a forrásokat fel is akarjuk használni a két ország közötti gazdasági-kereskedelmi kapcsolatok ápolására. Ennek nem része az az atommegállapodás, ami itt a tárgyat képezi. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Petneházy Attila képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszterhez: „Májusi aranyeső, avagy honnan vannak Botka Lászlónak a rejtélyes sok-milliós luxuscikkek?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Petneházy Attila jelzi, hogy igen.]] Képviselő úr jelzi metakommunikációs eszközével, hogy elfogadja Völner Pál államtitkár urat válaszadónak. Petneházy Attila képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Ha most szemléltető eszközt használnék - amit természetesen nem tehetek, amivel minden képviselőtársam tisztában is van -, akkor fölemelnék egy táblát, és az lenne ráírva, hogy Botka László megbukott. Ismét megbukott egy baloldali politikus, mármint a szavahihetőség területén. [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Miért is nem meglepetten mondom ezt? Valószínűleg így szocializálódtam - bizonyára ők is. De maradjunk a jelennél! A közelmúltban Botka László a vagyonnyilatkozatában nem tüntetett föl néhány olyan vagyontárgyat, amivel valójában rendelkezik. Na most, miután mindennapi használatban lévő, nap mint nap használatos luxuscikkekről, órákról és luxusautóról van szó, akkor bizonyára ez nem kerülhette el a figyelmét. Akkor azt is állíthatjuk, hogy talán valótlanságot állít a vagyonnyilatkozatában. Tulajdonképpen mondhatnánk azt, hogy ez nem meglepő, utalva az előbb elhangzottakra, hogy reggel, este és délben mit tett annak idején egy Gyurcsány nevű politikus. Úgy tűnik, hogy amit ő letett, azt most folytatja Botka László, ugyanúgy, ahogy eddig megszokhattuk. Botka László egyébként a hétvégén éppen Nyíregyházán vendégeskedett, ahol is magára öltötte a szegény nép gyermeke szerepkört, és így tetszelgett. Valójában pedig egy dúsgazdag emberről van szó. Megkérdezhetné az ember, ha önkormányzati képviselőségem éveiben kutatok, ugye, jól emlékszem, hogy polgármesterként is ugyanolyan következményei vannak a valótlan vagyonnyilatkozatnak, mint nekünk, egyszerű képviselőknek? Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[16.40]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr! [[Bangóné Borbély Ildikó: Ügyesen, államtitkár úr, csak ügyesen!]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! [[Moraj, közbeszólások az MSZP padsoraiban, köztük: Szégyellem magam! Az elnök csenget.]] Valamennyien ismerjük a Szocialista Párt legújabb szlogenjeit: tegyünk igazságot, fizessenek a gazdagok! Nyilván ebbe a körbe illeszkedik Botka úr kampánya is. Nekem Simon Gábor éhségmenete jutott az eszembe, amikor ezeket a híreket olvastam, hogy mennyire eltér a valóság azoktól a hirdetett, fennkölt eszméktől, amelyeket mondanak. [[Bangóné Borbély Ildikó: Mészáros Lőrinc? Andy Vajna? Bánki Erik? Közbeszólások az MSZP padsoraiban.]] De hogy a tényekről is szó essék: Botka Lászlónak mint polgármesternek [[Zaj az MSZP és a Jobbik padsoraiban. Az elnök csenget.]] a helyi önkormányzatokról szóló törvény előírásai szerint vagyonbevallást kell adnia, aminek alapján egyéb, darabonként vagy készletenként a mindenkori közszolgálatról szóló törvény szerinti illetményalap hathavi összegét, 231 ezer forintot meghaladó értékű ingóságait fel kell tüntetnie. Ha tehát valóban van egy 20 millió forint fölötti luxusterepjárója, azt mindenképpen illett volna beleírnia. Megnéztem, nem volt benne, valóban. [[Zaj az MSZP padsoraiban. Heringes Anita: És a Rogán Antal szobája?]] De a Rolex órák árfekvése is, ahogy látható volt az internetes fórumokon, jócskán meghaladja ezt az összeget. Ezt a kötelezettséget a vagyonnyilatkozatot vizsgáló bizottság [[Folyamatos közbeszólások az MSZP padsoraiban. Az elnök csenget.]] tartja nyilván és ellenőrzi. Nyilván megvan most a lehetőségük Szegeden, hogy górcső alá vegyék ezt a kérdést, mert ezek a témák megingathatják a feladat ellátásához szükséges közbizalmat. [[Gúr Nándor: És óránként 11 millió Mészárosnak?]] Ennek megfelelően akár az összeférhetetlenségi kérdéseket is megállapíthatja a bizottság. Ehhez jó munkát kívánok nekik; a választóknak meg azt, hogy végre lássanak tisztán a Szocialista Párt kampánya és a szocialista vezető képviselők luxuséletmódja között. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Heringes Anita: Mészáros, Mengyi!]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Petneházy Attila képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Köszönöm a választ, államtitkár úr. Más szempontból is hadd közelítsem meg az egész kérdést! A Botka úr által elindított plakáthadjárat sokat rombolt a közízlésen és a közhangulaton [[Bangóné Borbély Ildikó: Jaj, képviselő úr!]] a közmegfogalmazásokon, és ez most jól tetten érhető éppen az MSZP padsorai között is, akik már-már nem bírják magukat türtőztetni. [[Heringes Anita: Azt, hogy hazudsz, nagyon nehéz viselni!]] De azt hiszem, hogy ebből a szempontból is felelősséggel tartozunk mi, politikusok. De ha máshonnan közelítem, ez a bizonyos nyíregyházi látogatása egyébként rácáfolt [[Folyamatos zaj az ellenzéki pártok padsoraiban. Az elnök csenget.]] , mert a nyíregyháziak - volt az kormánypárti vagy volt az ellenzéki megfigyelő - mindegyike némán végig tudta hallgatni Botka urat, némán el tudta őket kísérni, a Botka-híveket, és némán meg tudta várni, hogy fölszálljon ki-ki a saját buszára, és hazautazzon Nyíregyházára, ki-ki a saját lakhelyére a nyíregyházi rendezvényről. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Völner Pál államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr! [[Bangóné Borbély Ildikó: Ügyesen, államtitkár úr, csak ügyesen!]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Azért ha a tényeket nézzük, ha jól tudom, Botka László már nem hordja ezeket az órákat, tehát nevelő hatása van a sajtónak és ezeknek a felvetéseknek. Vagy ha belegondolunk, akár még egy magyarázat létezhet: nem Rolex órákat, hanem hamisítványokat hordott. Ez sem lenne meglepő egyébként, mert akkor szinkronban lenne az a szöveg, amit hirdetnek és az, amit a karjukon hordanak az ilyen politikusok. [[Közbeszólások az MSZP és a Jobbik padsoraiban.]] De ez még mindig nem ad magyarázatot természetesen a luxusterepjáróra, amelyről szóló híreket hetek óta feszülten várjuk, hogy felbukkan a vagyonnyilatkozatban, vagy milyen jogcímen használja, és miért ő az, aki közlekedik vele, és szerényen kifelejti a vagyonbevallásából. [[Bangóné Borbély Ildikó: Ettől nem tud aludni, államtitkár úr? Mészárostól tud aludni?]] Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szászfalvi László képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mi várható idén az Erzsébet táborokban?” címmel. [[Dr. Józsa István: A lehető legjobb!]] Józsa képviselő úr, majd ha tesz föl azonnali kérdést, adok szót. Most csak figyelmeztetni tudom! [[Zaj, közbeszólások az MSZP padsoraiban.]] A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. [[Szászfalvi László bólint.]] A képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Szászfalvi László képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz-KDNP-kormány a szociális gondoskodás nagyon szép és immár hagyományokkal rendelkező formáját alakította ki, amikor útjára indította a rászoruló gyermekeknek élményt és kikapcsolódást nyújtó táboroztatási programját, az Erzsébet-táborokat. Ez Magyarország legnagyobb ilyen jellegű programja, ahol a szervezők évek óta a legnagyobb közmegelégedésre látják vendégül a hazai és a Kárpát-medencei rászoruló magyar gyermekeket a Balatonnál, vagy támogatják lakóhelyükön a napközis táborokat. Az Erzsébet-táborok, amelyek közfeladatot látnak el, egyre több iskolás számára nyújtanak tartalmas nyaralást úgy, hogy a táboroztatás költségei minimálisak, emellett az elmúlt években gyermekvédelmi gondoskodásban élő, speciális nevelési igényű, fogyatékkal vagy veleszületett betegséggel élő gyerekek is együtt táborozhattak. Itt a változatos programok között sport-, életmód-, kultúra-, művészet-, tudományos-ismeretterjesztő, valamint hagyományőrző foglalkozások szerepeltek, a felfedezni való élmények mellett barátságok köttettek. Tavaly a zánkai és a fonyódligeti táborok mellett a korábbinál nagyobb számban, országosan 400 helyszínen, 740 alkalommal rendeztek napközis táborokat, ez is mutatja ennek az önzetlen programnak a sikerét. Ez idén is folytatódhat, hiszen a kormány hosszú távon kötelezte el magát a szociális segítségnyújtás e formája mellett, amelyben tavaly már mintegy 90 ezer, 2012 óta pedig több mint 400 ezer gyermek vehetett részt.Tisztelt Államtitkár Úr! A Kereszténydemokrata Néppárt alapvető politikájával egybecsengően, az elmúlt időszak döntéseinek köszönhetően egyre több szegény családot, rászorulót tudunk támogatni, a kormány jóvoltából egyre több gyermek juthat nemcsak meleg ételhez és méltóbb életkörülményekhez, hanem tartalmas kikapcsolódáshoz is. [[A jegyzői székben Hiszékeny Dezsőt Hegedűs Lorántné váltja fel.]] Éppen ezért tisztelettel kérdezem államtitkár urat, milyen táborokra lehet pályázni idén, mikor kell jelentkezni ezekre, lesznek-e újdonságok [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] milyen támogatást nyújt ehhez a kormány [[Az elnök kikapcsolja Szászfalvi László mikrofonját.]] és milyen fejlesztéseket kíván megvalósítani.
Köszönöm, képviselő úr. Kettő perc a kérdés ideje. [[Gúr Nándor: 2,25! Zaj az MSZP padsoraiban.]] Gúr Nándor Képviselő Úr! Maga az Országgyűlés jegyzője! Ne viselkedjen gyerekesen, és nagyon kérem, hogy ne bíráljon engem, mert akkor a házszabály vonatkozó pontja értelmében élek azzal a lehetőséggel, amit a házszabály ad! [[Gúr Nándor közbeszól.]] Arra kérem Mesterházy Attila volt elnök urat, próbáljon hatni a jegyző úrra, hogy viselkedjen az Országgyűlés jegyzőjének megfelelően! [[Dr. Apáti István: Micsoda dolog ez? Őrség! Zaj és közbeszólások a Jobbik és az MSZP padsoraiban. Dr. Apáti István: A mindenit neki!]] A választ Rétvári Bence államtitkár úrtól fogjuk hallani.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ahogy ön is említette, az elmúlt években már 400 ezer gyermek táborozott rendkívül kedvezményesen az Erzsébet-táborokban. Ezeknek a költségeknek egy jó részét a kormányzat abból a pénzből fedezte, amelyet pár francia cég az étkezési jegyek forgalmazása eredményéből kivitt az országból. De az elmúlt években egyre növekvő költségvetési támogatást is adtunk emellé. Az idei költségvetésből már 5,2 milliárd forintot fordítunk a nyári Erzsébet-gyermektáborokra. Mindemellett egy egyszeri összeg is szerepel a kormány döntései között, egy 26 milliárd forintos összeg 2017-19 között, hiszen mivel népszerűek a táborok, mindig többletjelentkezés van, éppen ezért meg fogjuk duplázni a kapacitását az Erzsébet-táboroknak. Zánkán és Fonyódligeten teljes mértékben megújul mind az épületek állaga, mind az étkezők, mind a park - kalandparkkal, vízi kalandparkkal fog bővülni -, megújulnak a közösségi terek, akár a sportpályák, akár a színházterem, és bízunk benne, hogy ezzel egy még színvonalasabb és még inkább nagyobb kapacitású mind zánkai, mind fonyódligeti tábor fogja várni a fiatalokat, és ezzel nem 30, hanem 60 ezer fiatalt tudnak ott befogadni. Mindemellett természetesen a napközis Erzsébet-táborok is rendkívül népszerűek. Nagyon nagy gyorsasággal kelnek el a táborozási lehetőségek. A táborozási felület megnyitását követő két hétben 15 ezer gyermek adatait rögzítették, és 543 intézmény kezdte meg a pályázatát a rendszeren belül. A nyári táborokra, amelyekről beszéltünk, május 10-éig lehet jelentkezni. Kérünk mindenkit, hogy addig adja le a jelentkezését, de vannak tavaszi igazolt hiányzás, őszi igazolt hiányzás címmel napközis táborok a tavaszi és őszi szünetben egyaránt. Idén 100 ezer gyermeket várunk, és arra számítunk, hogy 20 fős csoportokban fognak érkezni, így fognak a pályázatokra kérelmet benyújtani, de természetesen a kárpátaljai magyarságra idén is kiemelten figyelünk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Szászfalvi László képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az ellenzéki pártok szociális érzéketlenséggel vádolják újra és újra a kormányt. [[Dr. Lukács László György: Mi lesz a 14 és 18 év közötti migránsokkal?]] Azt gondolom, hogy a kormánynak a családtámogatási politikája, foglalkoztatáspolitikája, valamint az ingyenes étkeztetési és ingyenes tankönyvprogramon túlmenően az Erzsébet-program fényes bizonyíték ennek az ellenkezőjére. [[16.50]] A baloldal kormányzása idején a multik zsebét tömte sok-sok milliárd forinttal, a Fidesz-KDNP-kormány ugyanezt a forrást a szociálisan rászoruló családokra és gyermekek támogatására fordítja évek óta. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Például a Mészáros családra!]] Azt hiszem, ez csattanós válasz az ellenzék támadására. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra Rétvári Bence államtitkár úré a szó. Parancsoljon, államtitkár úr!
Úgy látom, az ellenzéki pártok még a mélytengeri búvárkodás izgalmaiból nem tudtak felocsúdni, de az biztos, hogy ha valahol terepjáró-keréknyomok mellett elhagyott Rolex órát találunk, akkor valószínű jele, hogy forró nyomon vagyunk, ha Botka Lászlót keresnénk, az MSZP miniszterelnök-jelöltjét. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Azt a, de szép!]] Komolyra fordítva a szót, nagyon sokféle tematikus tábor van, tesótábor, gyógyulótábor, élménytáborok [[Korózs Lajos: Jóga nincs?]] , amelyek egyaránt szolgálják a fiatalok nyári aktív és tartalmas kikapcsolódását, olykor kézművestábor jelleggel, kulturális programokkal, hagyományőrző programokkal, tematikus sportprogramokkal. Sokszor maguk a példaképek is megérkeznek, művészek, sportolók, ismert személyiségek, és ők tartanak egy-egy félnapos foglalkozást a fiataloknak. Az egyik legfontosabb, amit ön is említett, képviselő úr, a gyógyulótáborok, amelyek krónikus beteg vagy betegségből gyógyuló gyermekek számára rendezett élménytáborok. Igyekszünk közösen más gyerekekkel is üdültetni őket, ha arra lehetőség van. Itt vannak speciális nevelési igényű gyerekek, fogyatékkal élő gyerekek, veleszületett szív-, illetve reumatikus [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] betegséggel élő gyerekek, daganatos betegségből gyógyult gyerekek, illetőleg siket és nagyothalló gyermekek egyaránt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Mesterházy Attila képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Hogy lehet ez Miniszter Úr?” címmel. Mesterházy Attila képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! [[Szászfalvi László: Most ordítsunk! Maradjunk csendben!]] Most kivételesen nem abban az ügyben kérdezném miniszter urat, hogy Kiss Szilárd hogyan keveredhetett ki agrárdiplomatának [[Zaj. Az elnök csenget.]] úgy, hogy megbukott egy nemzetbiztonsági vizsgálaton. Sőt, még azt sem kérdezem, hogy Fazekas Sándor miniszter miért védi ilyen erővel Kiss Szilárdot, akiről talán ma már mondható az, hogy egy bűnöző, hanem arról szeretném kérdezni miniszter urat, hogyan fordulhatott elő az, amiben én egy intenzív levelezésben vagyok önnel és a külügyminiszterrel, a Belügyminisztériummal, de valahogy ellentétes válaszokat adott, és ennek a feloldására kérem a miniszter urat. 2017. február 20-án egy írásbeli kérdéssel fordultam önhöz, amiben azt kérdeztem, szeretném szó szerint idézni, hogy a Külügyminisztérium vezetése kapott-e tájékoztatást az átvilágítás végeredményéről. 2011-ben Kiss Szilárdot Fazekas Sándor miniszter kérésére átvilágította az AH. Ennek az lett a végeredménye, hogy megbukott ezen a nemzetbiztonsági vizsgálaton, majd ezután a Külügyminisztérium Moszkvába helyezte ki agrárdiplomatának. Arra lettem volna kíváncsi, hogy kapott-e tájékoztatást a külügyminiszter például erről. Ön azt válaszolta nekem, hogy a feladatai végrehajtása során az Információs Hivatal együttműködik a központi államigazgatási szervekkel és kiemelten az AH-val és a Külügyminisztériummal. Ez egy kellően általános megfogalmazás volt, de én igennek vettem. Azt gondoltam, hogy kapott tájékoztatást, de erre rácáfolt Balogh Csaba, a Külügyminisztérium közigazgatási államtitkára egy bizottsági ülésen, április 18-án. Ő azt mondta, hogy nem kaptak előzetes tájékoztatást. Ugyanezt az információt erősítette meg Szijjártó Péter is, aki azt mondta, hogy a nemzetbiztonsági ellenőrzés eredményéről a minisztériumnak nem volt tudomása. Sőt, azt is hozzátette, hogy a 2013-as másodszori átvilágítására Kiss Szilárdnak azért került sor, mert a Külügyminisztérium az akkori közigazgatási államtitkár által kezdeményezte, hogy legyen egy ilyen vizsgálat, miután megkapta az információt és ismeretet a nemzetbiztonsági ellenőrzés [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] korábbi eredményéről. Segítsen, miniszter úr, hogy fordulhat elő az, hogy nem tájékoztatja a felügyelő minisztert az IH vagy az AH sem arról, hogy egy nemzetbiztonsági kockázatot jelentő személyt kell kirakniuk Moszkvába agrárdiplomatának. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! A válaszra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Mindenekelőtt azzal kezdeném, hogy szeretném az Országgyűlést arról tájékoztatni, hogy a kinevezéskor hatályos ’11-es és ’13-as jogszabályok lehetővé tették azt, hogy ha a feladatra jelölő miniszter vállalta ennek a felelősségét, akkor a „C” típusú biztonsági ellenőrzés negatív eredménye ellenére is ki lehetett nevezni bárkit is. Ilyen az én praxisomban is volt korábban. Ez 2014 óta már lehetetlen, de 2014 előtt lehetséges volt, hogy kezdeményezett az ember egy „C” típusú átvilágítást, az átvilágítás nemzetbiztonsági kockázatot tárt fel, és a nemzetbiztonsági kockázat felelősségét a jelölőnek, illetve a kinevezőnek van módja vállalni. Most itt nem citálhatom azt az esetet, de nyilván a nemzetbiztonsági bizottság ülésén [[Zaj. Az elnök csenget.]] ennek a megtárgyalására van mód, hogy az elmúlt, 2014 előtti időszakban hány alkalommal került erre sor, akár a szocialisták kormányzása idejéből is tudnék ügyet citálni 2002 és 2010 között. Ez azonban azt jelentette, hogy aki nem kapta meg a „C” típusú átvilágítást, illetve akinek negatív lett az eredménye, és nem kapta meg a különböző dokumentumokat, az utána bizonyos iratokhoz, például államtitoknak minősülő dokumentumhoz egyetlenegy állomáshelyen, így Moszkvában sem férhetett hozzá. Ugyan az ön által kérdezett személy kirendelésére, kiküldésére sor került, de azt tudom önnek mondani, hogy ott az Alkotmányvédelmi Hivatal és az Információs Hivatal folyamatosan ellenőrizte, az ország nemzetbiztonsági helyzetét az ő tevékenysége nem befolyásolta, folyamatosan kontroll alatt volt, ha szabad így fogalmaznom, és semmiféle minősített irathoz hozzá nem férhetett. Úgy gondolom, ennek a munkának is eredménye az, hogy később az állami szolgálat Kiss Szilárd tekintetében megszűnt. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra Mesterházy Attila képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Miniszter úr, nem azt kérdeztem - én is ismerem a törvényt, tudom, hogy volt erre lehetőség -, nem azt firtatom, hogy joga volt-e a miniszternek hozzá, vagy nem. Azt kérdezem, hogy ha egy ember megbukik a nemzetbiztonsági vizsgálaton, az IH-t a Külügyminisztérium felügyeli, az AH-val együttműködik az IH ennek a vizsgálatnak a lefolytatásakor, majd amikor ennek egy negatív eredménye van, akkor nem tájékoztatja az IH a saját felügyelő miniszterét. Ha önnel történne ez, miniszter úr, szerintem nem sokáig maradhatna ott az IH vezetője, ha ön egy hasonló helyzetbe kerülne. Ha zárójelbe teszem, hogy Fazekas Sándor ott ül Martonyi János külügyminiszter mellett a kormányülésen, és ott sem szól neki, hogy te, figyelj, egy olyan embert akarsz kiküldeni, aki egyébként megbukott ezen a vizsgálaton, ez már a belső ügyük. De hogy hogyan fordulhat az elő, hogy nem tájékoztatják ezek a szervek a magyar kormány tagjait, ezt nem pontosan értem. Nem az államtitok miatt volt ez aggályos, hanem ez az ember vízumokkal üzletelt kint, bűncselekményeket követett el, függetlenül az államtitoktól, nem volt kívánatos a moszkvai magyar nagykövetségen [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] az ő jelenléte, amit meg lehetett volna előzni azzal, ha a Külügyminisztérium kap tájékoztatást erről. Azt kérdezném, hogy miért nem működik az egyik és a másik szerv között az információáramlás, ami egyébként egy régi probléma a kormányzás során. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Lázár János miniszter úré a szó. Parancsoljon!
Néhány dolgot szeretnék aláhúzni. Az egyik dolog, hogy az a vízumüzlet, amit Kiss Szilárd tevékenységéhez kötnek, európai uniós vízum volt, és a vízumot igénylők és az üzletben részt vevők célja nem az volt, hogy Magyarországra bejussanak, hanem hogy az Európai Unió területére bejussanak. Ez Magyarország számára nemzetbiztonsági kockázatot [[Zaj és közbeszólások az MSZP soraiból.]] - bocsánat, egy kis türelmet szeretnék kérni, az én felelősségem és az Alkotmányvédelmi Hivatal felelőssége Magyarország nemzetbiztonsági érdekeinek a védelme -, ez Magyarország számára belépés hiányában, a vízummal való élés hiányában nem jelentett kockázatot. A második megjegyzésem pedig az, hogy a szakdiplomaták esetében [[Zaj. Az elnök csenget.]] a jelölés és a delegálás joga a jelölő minisztert illeti. A harmadik megjegyzésem, hogy mind Martonyi János, mind Navracsics Tibor, mind Szijjártó Péter akkor, amikor ezekről az aggályos tényekről értesült, mind a három esetben azonnal intézkedett. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Apáti István képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést feltenni az igazságügyi miniszterhez: „Bűn és büntetlenség.” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Képviselő úr jelzi számomra, hogy elfogadja, így Apáti István képviselő urat illeti a szó, és majd Völner Pál államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A következő szó szerinti idézet egy emberölés bűntettének kísérlete, magyarul, egy gyilkossági kísérlet másodfokú ítéletének indoklásából származik: „Abból, hogy a jelentős létszámfölényben lévő vádlottak élet kioltására alkalmas eszközökkel, szamurájkarddal, bozótvágó késsel, baltával, fejszenyéllel, vasvillával, disznóölő késsel a sértett létfontosságú szervei irányába szúrtak, vágtak több alkalommal, még nem lehet levonni azt a következtetést, hogy meg is akarták ölni.” Szó szerinti idézet, tisztelt államtitkár úr, egy olyan ügyből, olyan bűncselekményhez kapcsolódóan, amelyet tíz éve követtek el, és csak tavaly zárult le jogerősen. [[17.00]] A kilenc elkövetőből csak hármat sikerült börtönbe küldeni. Ezenkívül Szamossályi, Nyírtura, Jászapáti szomorú állomásai a magyar-cigány együttélés problémáinak, az együttélés nehézségeinek, sok esetben az együttélhetetlenségnek. De az egyik sajnálatos iskolapélda Tiszabezdéd, ahol 2015 júniusában három vagy négy keményen bedrogozott, olcsó kábítószer hatása alatt álló cigány fiatal minden ok nélkül, előzetes szóváltás nélkül brutális kegyetlenséggel meggyilkolt egy tisztes, kétgyermekes családapát, egy mozdonyvezetőt, csak és kizárólag a fejét ütötték és rúgták. Első fokon a Nyíregyházi Törvényszék a következő ítéletet merte meghozni. A négy közül egy elkövetőt ítéltek el, a többi, úgy néz ki, megússza. Első fokon 6 év szabadságvesztésre ítélték ennek a borzalmas bűncselekménynek az elkövetőjét halált okozó testi sértés és nem emberölés miatt, ami azt jelenti, tisztelt államtitkár úr, hogy a feltételes szabadságra bocsátás szabályait is tekintve összesen 4 évet kell börtönben eltöltenie. Mivel kettőt már leült, úgy néz ki, hogy innentől számítva még két év múlva szabadulhat. Ez egy felmentő ítélettel egyenlő. Ön szerint normálisak az ilyen bírák, akik ilyen ítéletet meghoznak, alkalmasak hivatásuk ellátására? Mit lehet tenni az ilyen gyalázatos és felháborító ítéletek ellen? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Először is a büntetőeljárás során az elkövetők származását a bíróság nem vizsgálhatja - ezt elöljáróban szeretném közölni. Mindenkire ugyanúgy vonatkoznak a törvények. Az pedig, hogy a bíróság hogyan alkalmazza a törvényeket, a hatalmi ágak különválasztása folytán nem a kormányzat kompetenciájába tartozik. Valamennyien emlékszünk rá, hogy 2010 után a büntető törvénykönyvben jelentős szigorításokat eszközölt ez a kormányzat, gondoljunk akár a három csapás törvényre és a büntetési tételek kiszabásánál a bírói mérlegelés kereteinek a megvonására. Tehát törvényhozói oldalról, amit el lehetett követni, amit meg lehetett tenni, azt hiszem, mind a parlament, mind a kormányzat megtette. Ugyanakkor egyedi ügyekben - bár örömmel hallom, hogy csak elsőfokú ítéletről van szó, tehát amennyiben probléma van, a másodfok korrekciókat tud végrehajtani -, be kell látnunk mindannyiunknak, hogy sem a magyar parlamentnek, sem a magyar kormánynak semmiféle ráhatása nincs és nem is lehet a bíróságok működésére. A bíróságok belső szabályzatai, előmeneteli rendszere alapján kell kialakítani azt az egészséges joggyakorlatot, amely révén a társadalom igazságérzete és a jogszabályok betartása valahol találkozik. Nem ismerem az ügy részleteit, egyébként sem nyilváníthatnék benne véleményt, bár ha jól értettem, volt egy ilyen tartalmú kérdés képviselő úr felszólalásában, de összességében csak azt tudom mondani, hogy ezekben az büntetőügyekben, ami a környezetet illeti, mind a parlament, akár az önök segítségével, mind a kormányzat teszi a dolgát. Remélem, hogy ebben az ügyben is majd egy olyan ítélet fog születni, amely valóban megfelel az elkövetés körülményeinek és a büntető törvénykönyv tényállásának. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Apáti István képviselő úré a szó. Parancsoljon! [[Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben Gelencsér Attila váltja fel.]]
Tisztelt Államtitkár Úr! Véleményem szerint a Kúria elnöke egy jó szándékú ember, rengeteg munkája lesz még, rengeteg iránymutatást kell kiadnia neki és az általa vezetett Kúriának. Ugyanakkor le kell szögeznem, a Jobbik határozott álláspontja, hogy a származása miatt senkit sem előny, sem hátrány nem érhet; sem enyhítő körülményt, sem mentességi okot nem jelenthet, viszont ez mindenkire egyformán vonatkozik. Mégis úgy látjuk, hogy komoly hiba van a rendszerben, hiszen az a bíró, aki a szó szerinti idézettel érintett ítéletet meghozta, a mai napig az egyik ítélőtábla elnöke, tisztelt államtitkár úr. Ami pedig a tiszabezdédi és több más ítéletet illeti, mégis úgy látjuk, hogy tenni kell ez ellen, helyre kell tenni, meg kell oldani. A magyar bíróságok sokszor, ez az esetek kisebbik hányada, annyira függetlenek, hogy a valóságtól és a társadalmi igazságérzettől is független ítéleteket hoznak. Ahogy kezdtem az előző egy percet, úgy is fejezem be: a származás sem előnyt, sem hátrányt nem jelenthet, ezért elfogadhatatlan, hogy sokszor a cigány kisebbséghez tartozó elkövetőket a származásuk miatt egy nyomatékos enyhítő körülményben részesítik. Ezt mindenképpen ki kell védeni és helyre kell tenni a jövőben. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg az államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Örömmel hallottam, hogy képviselő úr is egy véleményen van velem a tekintetben, hogy nem lehet a származás befolyásoló tényezője annak, hogy milyen ítélet születik. De továbbra is csak azt tudom megerősíteni, hogy a kormány tiszteletben tartja a magyar bírói függetlenséget. Magyarországon bíróság dönti el, hogy valaki bűncselekményt követett-e el, ha igen, milyen bűncselekményt követett el, és a bíróság szabja ki az érte járó büntetést. Tehát sem a korábbi, sem a mostani ítéletek kapcsán nem vagyunk abban a helyzetben, hogy ezeket minősítsük. A Kúrián is működik egy bíróijoggyakorlat-elemző csoport. Ennek alapján valóban azt szeretnénk elérni, illetve, ahogy említette, az elnök úrék is rengeteget dolgoznak ezen, hogy valóban világos, tiszta keretek között és olyan ítéletek szülessenek, amelyek mind a jognak, mind pedig a társadalom elvárásainak megfelelnek. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökéhez: „Családbarát intézmény az MNB?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Jó ideje már csak kapkodjuk a fejünket, hogy mi történik az MKB-val, az egyik legnagyobb magyar bankkal. A bankot államosították jó drágán, 17 milliárd forintért, majd megszabadították rossz hiteleitől, feltőkésítették 100 milliárd forintnyi közpénzből, végül privatizálták részben egy luxemburgi-szingapúri hátterű offshore cégnek, a Blue Robinnak. De a folyamat nem szakadt meg, mert az offshore cég eladta tulajdonát, így lett az MKB tulajdonosa 20 százalékban Szemerey Tamás, az ön unokatestvére és 10 százalékban Balogh Ádám, az MNB volt alelnöke; aki nyilván az ön vagy unokatestvérének a strómanja, hiszen 4 milliárdos hitelt kapott, miközben a vagyona egy használt Opel Astra. Az egész persze csak azért derült ki, mert a Transparency adatkérése miatt úgyis ki kellett volna adni az információt. Az önök által üldözött civileknek köszönhetjük tehát, hogy az adófizetők megtudhatják, mi folyik a pénzükkel.Ma a magyar gazdaságban tulajdonképpen ugyanaz zajlik, mint a kilencvenes évek eleji rablóprivatizációkor. Akkor a volt MSZMP-s elit nyúlta le a gyárakat, az erőműveket, mindent, ami mozdítható volt. Az egyik kedvelt eszköz az volt, hogy a haveri bank vagy takarékszövetkezet a semmire adott milliárdos hiteleket a menedzsmentnek, azaz lényegében ingyen szerezték meg a vagyont. Akkor az elvtársak, most az elvtársak mellett a rokonok is haszonélvezői ennek a maffiaszerű működésnek. Tisztelt Elnök Úr! Látja-e, hogy szinte ugyanaz folyik a magyar gazdaságban, mint a kilencvenes évek elején a rablóprivatizációkor, csak most a fideszes pártállami elit nyúlja le a fél magyar gazdaságot, benne a bankszektort? Szeretném megkérdezni, hogy ön mint igen befolyásos jegybankelnök mit kíván tenni ennek megakadályozására, legalábbis a bankszektorban.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megadom a szót válaszadásra Matolcsy György elnök úrnak. Parancsoljon, elnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy örömmel tájékoztassam arról, hogy egy elképesztő sikertörténet az MKB privatizációja. Hiszen… [[Felzúdulás az ellenzéki padsorokból. Szilágyi György: Na! Egyik napról a másikra milliárdos lett az unokatestvéred!]] Hiszen mielőtt még a magyar kormány átadta volna a bankszanálási eljárás elvégzésére az MKB-t a Magyar Nemzeti Banknak, azt megelőzően ez a bank évente 100 milliárd forint veszteséget okozott [[Bangóné Borbély Ildikó: És milyen jó helyen van! Most már nyugodjunk meg?]] akkor még a bajor tulajdonosnak, de közvetve a magyar államnak is [[Korózs Lajos: Most már nyugodtak vagyunk!]] az elmaradt adók révén. Magyarország Kormánya egy igen-igen kedvező ajánlatot elfogadva 55 millió euróért vásárolta meg ezt a hatalmas veszteséget termelő bankcsoportot. Majd, amikor miniszterelnök úr és a kormány döntése után a Magyar Nemzeti Bank átvette az MKB-t és bankszanálási eljárást indított, amely egyébként az Európai Unió új bankszanálási jogszabályának első sikeres példáját mutatja, akkor ez egy reménytelen esetnek tűnt. Sikeres bankszanálási eljárást hajtottunk végre. Ennek eredményeképpen 37 milliárd forintnak megfelelő összegért adtuk el az MKB-t. Ez kétszerese annak az összegnek, amelyet a magyar állam nevében a magyar kormány fizetett az MKB-ért. [[Dr. Józsa István: És a szanálás?]] 400 milliárd forint veszteség helyett ma már nyereséges az MKB, köszönhetően annak az új menedzsmentnek, amelyet Balogh Ádám, Magyarország egyik legfiatalabb és legtehetségesebb bankmenedzsere folytatott. [[Mo­raj az MSZP padsoraiból, közbeszólások ugyan­ott, köztük Bangóné Borbély Ildikó: Úristen!]] [[17.10]] Nagyon sikeres, és hogy milyen sikeres lesz a jövőben, azt az is biztosítja, hogy a menedzsment tulajdonossá vált. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Schmuck Erzsébet képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon, képviselő asszony!
Két típusú észrevételem van, elnök úr. Az egyik, hogy ön azzal kezdte, hogy ez egy hatalmas sikertörténet. Azért fel kell tenni azt a kérdést, hogy kinek a szemszögéből hatalmas sikertörténet, és hogyan lehetséges az, hogy egy hatalmas veszteséget termelő MKB-t megvesz az állam, és utána az adófizetők pénzét kockáztatja, mert akkor semmilyen garancia nem volt arra, hogy ezt esetleg az adófizetők súlyos pénzével, mint ahogy ön mondja, el lehet adni. Ez az egyik fele. A másik fele pedig az, hogy az látszik, hogy önök az adófizetők pénzét úgy kezelik, mintha a saját vagyonuk lenne. Ezt láttuk, amikor a Magyar Nemzeti Bank létrehozta az alapítványokat, és ugyanezt látjuk a bankoknál is, hogy egyszer államosítanak, egyszer pedig privatizálnak. Közben pedig a számokat titkosan kezelik [[Szabó Sándor: Tolvaj banda!]] , és csak akkor tudunk meg valamit, ha véletlenül valami adat kibukik vagy valaki kiperli. Nyilván egyébként ez azért van, mert van takargatnivalójuk.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg elnök urat is. Parancsoljon, elnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Hasonló módon örömmel tájékoztatom arról, hogy az adófizetőknek egyetlen fillérjébe sem került… [[Korózs Lajos: Jaaaj! Bangóné Borbély Ildikó: Hát kinek a pénzébe?]] - került önnek? [[Korózs Lajos: Akkor miből?]] - …ez az egészen mostanáig rendkívül sikeres bankszanálás és -privatizáció. Sikertörténet még egyszer azért, mert megszüntetett egy korábbi veszteséges magyar bankot. Sikertörténet azért, mert versenyre kényszeríti az egész bankrendszert. Sikertörténet azért, mert a menedzsment érdekeltté vált a hatékony működésben. Az alapítványok példája nem jó, képviselő asszony, mert ott az alapítványi vagyon gyarapodott, nem is kevéssel, miközben 5 milliárd forint támogatást nyújtottak az alapítványok. [[Szabó Sándor: Tolvaj!]] Ami jó, azt gondolom, érdemes, hogy elmondjuk: jó. Az MKB-privatizáció sikeres. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! 17 óra 12 perc, az azonnali kérdések órájának végére értünk. [[Közbeszólás az MSZP soraiból.]] Képviselő urak, miért kell gyerekes módon viselkedni? [[Gúr Nándor közbeszólása.]] Gúr Nándor képviselő úr, másodszorra is figyelmeztetem. Most előterjesztések tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalása következik. A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az állambiztonsági múlt nyilvánosságáról szóló T/14434. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek ötperces időkeretben, majd képviselőcsoportonként kettő-kettő perces hozzászólások következnek, és ez a kettőperces időkeret illeti meg az elsőként szólásra jelentkező független képviselőt is. Az előterjesztő képviseletében Mirkóczki Ádám képviselő úrnak adok szót, a Jobbik képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Önökre nézve szégyen - kezdhetném így az első mondatot -, hogy ilyen módon kell az Országgyűlés elé hozni ezt a nagyon fontos és 27 éve megkésett törvényjavaslatot. Sajnálom, hogy éppen Rétvári államtitkár úr kimegy, aki oly sokat beszél a jelenlegi hatályos szabályozás mellett és annak nagyszerűsége mellett, de szeretném hangsúlyozni, hogy a mi javaslatunk egészen más és egészen újszerű a magyar viszonyok rendezését tekintve. Amit önök letettek az asztalra a Nemzeti Emlékezet Bizottságot szabályozó törvénycsomagként, az lényegében, egy mondatban összefoglalva arról szól, hogyan garantáljuk azt, hogy garantáltan ne derüljön ki semmi, pláne olyan emberek esetében, akik adott esetben politikai, gazdasági vagy egyéb közigazgatási területen, mondhatjuk, közép- vagy igen magas rangú beosztást birtokolnak ma is. Ezzel szemben a Jobbik nem trükközött, nem kerestünk különböző konszenzusokat, hanem egész egyszerűen fizikálisan a helyszínen, konkrétan Bydgoszczban megnéztük, hogy a lengyel minta hogyan néz ki a gyakorlatban. Lengyelországban a Nemzeti Emlékezet Intézete csak nevében hasonlít a Magyarországon hatályossal, amit önök Nemzeti Emlékezet Bizottságának neveztek el. Ami fontos különbség, hogy nem arról szól az életbe lépett lengyel jogszabály, hogy hogyan ne juthasson hozzá senki semmilyen adathoz, hanem pontosan arról szól, hogy a lehető legszélesebb nyilvánosságot garantálja bárki számára. Szeretnék egy rövid mondatban utalni arra, hogy Magyarországon kutatók tömkelegei arról panaszkodnak, hogy még ha meg is szerzik a különböző engedélyeket és jogosultságot arra, hogy akár a Történeti Levéltárban hozzájuthassanak volt állambiztonsági dokumentumokhoz vagy kartonokhoz vagy éppen a Nemzeti Emlékezet Bizottságának keretén belül, akkor is anonimizált aktákkal, konkrét oldalak hiányzásával szembesülnek, és ergo szinte tényleg csak a szerencsén és azon az elképesztő kutatómunkán múlik, hogy bármit ki tudnak-e deríteni, ami Lengyelországban teljesen természetes. Ezzel szemben Lengyelországban ez úgy működik, hogy akár egy újságíró, akár bárki más bekopogtat a vajdasági központban a Nemzeti Emlékezet Intézetéhez, és elmondja, hogy X. Y. Z.-re vonatkozó adatokkal szeretnék foglalkozni, mert újságcikket írok belőle, vagy mert tanulmányt készítek, vagy egészen egyszerűen különböző érintettség okán érdekel. És mit ad isten, Lengyelországban ezt megteheti csont nélkül, és nem arra van a lengyel Nemzeti Emlékezet Intézete, hogy meggátolja, szemben a magyar Nemzeti Emlékezet Bizottságával. Ezért is tartjuk ezt fontosnak, mert Lengyelország nem a történelmi események tekintetében, hanem a politikatörténeti események tekintetében lényegében ugyanazzal a XX. századi múlttal rendelkezik, mint Magyarország, és nem az volt a célunk, hogy föltaláljuk a spanyolviaszt, hanem az volt a célunk, hogy egy már jól működő, bevett, ugyanolyan múlttal rendelkező ország szabályozását adaptáljuk a magyarra. Pontosan ez történt, fogtuk a lengyel törvényt - önök által is hozzáférhető az IPN honlapján keresztül -, lefordítottuk, és azt adaptáltuk a magyar jogrendbe. Ennek megfelelően ez a javaslat biztosítaná, hogy azt a 27 éves lemaradást és azt a morális adósságot, amely elsősorban az önök szégyene, mint akik már a harmadik ciklusukat töltik kormányon… - és ennek ellenére, bocsánat a nem túl szép kifejezésért, de van képük évről évre október 23-án, november 4-én sok millió forintból meg sok milliárdból impozáns körülmények közepette szép beszédeket tartani, miközben a gyakorlatban mindent elkövetnek annak érdekében, hogy soha semmi ne derüljön ki. A mi szabályozásunk egy politikai szándék kérdése, nem százmilliók átcsoportosításáról, nem milliárdos költségvetési sorok létrehozásáról szól, hanem egy politikai szándékról, hogy van-e önökben bátorság lezárni egyszer és mindenkorra a kommunista múltat, szembenézni a diktatúrával, és megtenni azt a nulladik lépést, amely a lusztrációt eredményezheti Magyarországon. Ez az igazi kérdés: akarnak-e tiszta közéletet, vagy azt szeretnék, hogy megvárjuk, amíg minden érintett a természet útján távozik, és garantáltan ne derüljön ki senkiről semmi? Én nagyon bízom benne, hogy legalább néhányan önök közül lesznek elég bátrak. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból. A te­remben hangos beszéd hallható.]]
Megkérem a Terembiztosi Szolgálatot, nézzenek utána már, hogy a fölöttem lévő erkélyt ki használja itt föl közbeszélgetés tárgyára. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Őrség!]] Köszönöm szépen. Mint említettem, most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő kettő-kettő perces időkeretben, valamint az elsőként jelentkező független képviselő kétperces időkeretben felszólalhat. Elsőként Sallai R. Benedek képviselő úrnak adok szót, az LMP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Bár nem tisztem, hogy választ adjak Mirkóczki képviselőtársam kérdésére, azt kérdezte fideszes képviselőtársaimtól, hogy akarnak-e tiszta közéletet - hát akkor nem lennének itt. Tehát ők persze, hogy nem akarnak. És nem csak tiszta közéletet nem akarnak, nem akarnak úgy sem, hogy megszabaduljanak attól a posztkommunista múlttól, ami a Fideszre egyre inkább rávetődik. [[17.20]] Ki tudja annyira átpozicionálni vajon a saját szavazóbázisát, hogy a ’89-es események után Orbán Viktor miniszterelnök most egy szovjetbarát vagy oroszbarát politikát folytatva már csak éppen a csapatokat nem akarja behívni, hogy jöjjenek ide segíteni a rendet fenntartani? Hát persze, hogy dugdossák a besúgókat, persze, hogy a spicliket dugdossák! Addig, míg ott lesznek a soraikban, nem tehetnek mást! S alapvetően ez a probléma, hiszen gyakorlatilag a magyar társadalomnak azt kell megértenie az elmúlt 27 évből, hogy nem változott semmi. Az eszközök változtak, a kommunikációs stílus változott, de ugyanazt az egypártrendszert erősíti a mostani kormányzó párt is, a Fidesz-KDNP, amikor egy párt akar eldönteni mindent, és teljesen mindegy, hogy az ellenzéki sorokból mit mondunk, mit képviselünk és mit próbálunk átverni.Alapvetően a Fidesz-KDNP elveszi a magyar emberek azon jogát, hogy megismerjék saját múltunkat; elveszik a megfigyelteknek, a meghurcoltaknak azt az alapvető jogát, hogy nyilvánosságra kerüljön mindaz az adat, ami lehetővé tenné, hogy tisztán lássuk azokat az éveket, amelyek jellemezték a kommunizmus éveit. Németország a hitleri időszak után megpróbált szembenézni a múltjával; Japán megpróbált szembenézni a múltjával. Ez a természetes egy nemzetnek, hogy öntudatunk megmaradjon, hogy szembesülünk hibáinkkal. A Fidesz-KDNP - csakúgy, mint a többi kormányzó párt Magyarországon az elmúlt 27 évben - ezt tagadja meg a magyar választóktól, ezt tagadja meg a magyar emberektől, és ez az, ami roppant képmutatását és álszentségét leginkább bizonyítja. Mindebből adódóan nyilvánvalóan nem várható az, hogy érdemi politikai változás valósuljon meg mindaddig, ameddig dugdossák a besúgókat, a spicliket és a kémeket saját soraikban. Nem várható addig változás, ameddig volt MSZMP-tagok miniszteri széket kapnak. A Lehet Más a Politika támogatja a tárgysorozatba vételt. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a további frakciók, illetve a független képviselők részéről kíván-e valaki felszólalni a vitában. [[Jelzésre:]] Szilágyi György képviselő úr kért szót, a Jobbik képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Látható, hogy hozzá se szólnak a kormánypártok, hozzá se szól az MSZP, ők egy platformon vannak ebben a kérdésben, ennyire érdekli őket, amennyire itt vannak jelen pillanatban. A kormánynak három ciklus nem volt elég arra, hogy leszámoljon ezzel a kommunista múlttal, vagy megengedje, hogy leszámoljanak ezzel a kommunista múlttal. Sőt, nemhogy leszámolni akarnak, inkább visszafelé megyünk az időben, és szinte az egypártrendszer felé haladunk, egy új kádári diktatúrát próbálnak önök Magyarországon meghonosítani és megvalósítani.Az áldozatokat 27 éve folyamatosan megalázzák azzal, hogy ezt a kérdést önök nem rendezik, és csak azért nem rendezik, mert az önök soraiban is nagyon sok olyan volt kommunista és ügynök lehet, akiket nem kívánnak felfedni. Lengyelországban ezt megcsinálták, ennek hatására kerülhetett bíróság elé Jaruzelski és 11 társa, ennek a hatására volt egy igazságtétel. Itt Magyarországon is lehetőség lett volna, akkor Horn Gyula nem miniszterelnök lett volna, hanem bíróság elé került volna, akkor például Biszku Béla nem élhette volna nyugodtan életét, akkor például az Apró-klán egy jelentős része szintén bíróság előtt kellett volna hogy feleljen a tetteiért.S van egy apropója egyébként most, sajnos egy negatív apropója ennek a felszólalásnak és ennek a törvényjavaslat-benyújtásnak, az, hogy az önök hivatalos segélyszervezetének, a Magyar Ökomenikus Segélyszervezetnek a vezetőjéről és elnökéről, Lehel Lászlóról kiderült, hogy eszmei alapon szervezték be, tehát még csak nem is kellett megfenyegetni, hanem eszmei alapon szervezték be, és utána az úgynevezett rendszerváltás után 27 éven keresztül nyugodtan élte a világát, nyugodtan dolgozott együtt önökkel, nyugodtan dolgozott együtt a miniszterelnök úr feleségével, hiszen Lévai Anikó jószolgálati nagykövet ennél a segélyszervezetnél. Tehát önök nyugodtan dolgoznak együtt olyan emberekkel, olyan ügynökökkel, akik családokat tettek tönkre ebben az országban, és 27 éve folyamatosan megalázzák ezeket a családokat, ezeket a tönkretett családokat és az áldozatokat. Szégyelljék magukat, hogy nem támogatják a Jobbik Magyarországért Mozgalom azon törekvését, hogy végre tiszta vizet öntsünk a pohárba és leszámoljunk a kommunista múlttal! [[Taps a Jobbik soraiban. Sallai R. Benedek tapsol.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem Mirkóczki Ádám képviselő urat, hogy kíván-e válaszolni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Kettő perc az időkeret. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Nem is tudom, hogy mit mondjak arra, hogy önöknek ennyi szavuk vagy ennyi sincs hozzá, hogy legalább át vagy bét, vagy legalább hazudjanak valamit, hogy miért nem tudják támogatni, hogy valamit elrontottunk a címben vagy a 28. § (3) szakaszában, vagy valamit legalább hazudjanak, ahogy szoktak. Jól látszik, hogy ez mennyire kényelmetlen önöknek. Nem tudom, feltűnt-e már bárkinek - bízom benne, hogy egyre több mindenkinek föl fog ebben a társadalomban tűnni -, hogy amikor ez a kérdés fölmerül, ha önök megszólalnak, mindig azzal kezdik, hogy mit miért nem lehet. Soha nem azt mondják, hogy ezt és ezért meg kell tennünk, vagy ezt és ezt próbáljuk meg, hátha beljebb leszünk legalább morális értelemben, hanem mindig arról beszélnek, hogy mit miért nem lehet. Mi meg arról beszélünk, hogy mit és hogyan szeretnénk és mit és hogyan fogunk egyébként megtenni, hiszen illúziója, ahogy nekünk nincsen jelenleg, úgy önöknek se legyen sem jelenleg, sem a jövőben, hogy nem maradnak sokáig, tehát mondhatnám, hogy egy évük van, és utána ki fog derülni, hogy kik az érintettek, hiszen ez a javaslat minden 1972 előtt születettre vonatkozik, és azért vélelmezem vagy élek azzal a szabad gondolattal, hogy mind a magyar közigazgatásban, mind a magyar politikai életben, mind a magyar gazdasági szektorban - tartozzon az például állami fennhatóság alá - bőven van még 1972 előtt született ember, aki aktív volt az 1989 előtti időszakban is, és vélelmezem, nem feltétlenül makulátlan a múltja ebben a tekintetben. S azt is vélelmezem, hogy kapcsolatban van önökkel, hiszen ha azt a kérdést föltesszük, hogy vajon mi akadályozza önöket abban, hogy egy ilyen javaslatot támogassanak, arra csak egyetlenegy válasz lehetséges: az, hogy érintettek, nem kicsit, nagyon; nem bokáig, hanem fejbúbig. Az LMP-nek pedig köszönöm szépen a támogatást. Nyilván ez a két párt van, amely Magyarországon ilyen értelemben is be szeretné fejezni a rendszerváltást. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban. Sallai R. Benedek tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az élelmiszer-biztonság és az élelmiszerek minősége javítása érdekében szükséges intézkedésekről szóló H/14372. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Mezőgazdasági bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót Sallai R. Benedek képviselő úrnak, az előterjesztőnek, ötperces időtartamban. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk lévő országgyűlési határozat részben abban az időszakban született, amikor a magyar kormány és Lázár János miniszter úr szinte hétről hétre felhívta a figyelmet az Európai Unió nyugati tagállamainak és keleti tagállamainak azon élelmiszerbotrányára, ami ennek a bizonyos kettős élelmiszer-minőségnek a hátterét megteremtette.Nagyon kíváncsian vártam az első hetekben, hogy vajon a kormány tesz-e konkrét intézkedést, hogy akkor kezelje ezt a problémát, vagy csak kiáll csütörtökönként a miniszter úr, és hétről hétre elmondja, hogy ez mekkora probléma és mekkora gond. De nem történt semmi, a kormány a mai napig nem tett semmilyen intézkedést, és nem tett semmilyen lépést annak érdekében, hogy Magyarország állampolgárainak az Alaptörvényben rögzített alapjoguk ügyében, ami a legmagasabb szintű egészséges környezetet biztosítaná számukra, lépések történjenek. Ennek megfelelően kollégáimmal az LMP-n belül átnéztük azt a cselekvési tervet, hogy mi az, amit, ha mi kormányoznánk, szükséges lenne azonnal meglépni, és erre tettünk egy konkrét javaslatot az Országgyűlésnek, hogy a kormány meghatalmazásával történjenek azonnali intézkedések. A javaslat országgyűlési határozat formájában ilyen pontokat tartalmazott: 60 napon belül alkosson részletes cselekvési tervet a hazai fogyasztók számára a kormány a kereskedelmi forgalomba hozott élelmiszerek minőségének javítása érdekében. Nyilvánvalóan ez egy konkrét és észszerű lépés. Ehhez kell a Magyar Élelmiszerkönyv átfogó felülvizsgálata és az Európai Unió különböző tagállamaiban megtalálható legszigorúbb élelmiszer-minőségi jellemzők. Nyilvánvalóan ezt meg lehet teremteni, hiszen Magyarországon - mint ma már egy interpellációban ezt elmondtam - semmi más nincs az élelmiszerboltok polcain, mint amit önök megengednek, mint amihez önök a hozzájárulásukat adják. Nyilvánvalóan hazai szabályozással mindez kezelhető lenne. Szerettük volna, ha a kormány bevezeti a kimért termékek értékesítésekor a kötelező információ kifüggesztésére való előírásokat. Szerettük volna, ha megteremtette volna a kormány a folyamatos működést biztosító intézményi és végrehajtási feltételeit az élelmiszer-biztonságnak - [[Az elnök csenget.]] bocsánat, nem öt percem van, elnök úr? [[Jelzésre:]] köszönöm szépen -, tehát ha megteremtette volna ennek intézményi feltételeit, hiszen pont az ez irányú hatósági hátteret az elmúlt években jelentősen leépítette a kormányzat, benne a környezetvédelmi intézményrendszert is. Szerettem volna, ha a kormány a hatósági rendszerben az Európai Unión kívülről érkező élelmiszerek esetében egy lényegesen szigorúbb vámrendszert állít fel, hiszen védenünk kellene a hazai piacot is. [[17.30]] Nyilván ennek a hátterét teremtené meg az a lehetőség, hogy a vidéki lakosság számára a háztáji termelés ösztönzésére, a kert-Magyarország egykori eszméjének megteremtésére történjenek lépések, és történjen konkrét intézkedés ennek érdekében.Szerettük volna, ha az FM megszünteti azt a statisztikahamisítást, amit a hazai biotermékek ügyében megtesz, hiszen az ökológiai étkezésbe ő behozza az „ökológiai gyep” fogalmat sajátosan, mintha az emberi szervezet alkalmas lenne a cellulóztartalmú pázsitfűféle fogyasztására. Ez egyszerű hamisítás, hiszen sajnos a magyarországi biotermelés háttere az elmúlt időszakban jelentős mértékben romlott. Nagyon szerettük volna, ha az Országgyűlés felkéri a kormányt, hogy a gazdálkodókkal együttműködve vezessen be francia mintára egy hiteles élelmiszer-osztályozó rendszert, amely hangsúlyosan megkülönbözteti azokat a termékeket, amelyek nem a legmagasabb szintű élelmiszeripari követelményeknek felelnek meg, illetve pozitívan is, amelyek megfelelnek. Szerettük volna, ha a növényvédőszer-politikában a mai nap már említett, emberi egészségre káros növényvédő szerek kikerülnek a termelésből, és azok helyett más, az emberi egészséget nem veszélyeztető, környezeti kockázatot nem jelentő szerek kerülnek be. Ennek az intézkedési lehetőségei szintén rendelkezésre állnának az FM esetében. Kezdeményeztem, hogy a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény szelleméből eredően a nagybirtokosoknak átadott állami termőföldek esetén az eredeti állapot helyreállítását tegye meg az állam, hogy visszaszerezze… - és valóban kis- és családi gazdálkodók jussanak hozzá ezekhez a korábban kiosztott földekhez. És szerettem volna, hogy az élelmiszeriparban a magyarországi monopóliumoknak, amelyeket a kormány előszeretettel támogat, legyen az Mészáros Lőrincé vagy Csányi Sándoré, ne adjon támogatást, hanem végre kezdje el a helyi közvetlen értékesítés lehetőségeinek kiépítése mellett a helyi élelmiszeripar kisüzemi fejlesztését és a családi üzemek támogatását.Nagyon szerettem volna, ha az egészségtudatos táplálkozásról, a fenntartható fogyasztási magatartásról is történnek intézkedések, és még jó néhányról, amire most már nincs időm, hogy bemutassam; húsz pontban foglaltam össze.Talán utolsó esetként azt szerettem volna, hogy a kormány a miniszterelnök útján nyilvánosan kérjen bocsánatot a magyar társadalomtól az eddigi helytelen élelmiszer-biztonsági irányokért, a rákos megbetegedésekért, és legyen törekvés annak érdekében, hogy magasabb szintű, egészséges élelmiszer jusson a magyar fogyasztókhoz. Ehhez kérem támogatásukat, és kérem a tárgysorozatba vételt. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő kettő-kettő perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kettőperces időkeretben szólhat, ismertetheti álláspontját. Elsőként megadom a szót az MSZP képviselőcsoportjából Legény Zsolt képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Magyar Szocialista Párt országgyűlési képviselőcsoportja természetesen támogatja a határozati javaslatot majd a holnapi szavazások folyamán, és csupán néhány gondolatot szeretnék ezzel kapcsolatosan elmondani önöknek. Azt gondoljuk, hogy ha összességében egy valós társadalmi problémára mutat rá akármelyik képviselőtársunk is, akkor az annyit legalábbis megérdemel, hogy tárgysorozatba vegyük ezt az adott témát, és ha ez határozati javaslat formájában jött be a Ház elé, akkor ez értelemszerűen támogatható és támogatandó is. Másodsorban a tartalmát tekintve nagyon jól tudjuk az elmúlt hetek-hónapok híradásaiból, meg a magyar közvélemény is tisztában van vele, hogy bizony az élelmiszerek minősége tekintetében, az élelmiszer-minőség területén igen komoly problémákat tártak fel hazai és nemzetközi kutatások. Elég arra gondolnunk, hogy a szlovák és a magyar, úgy mondanánk, hogy a kelet-európai piacok, a kelet-európai nagy áruházláncok élelmiszer-kínálata bizony minőségében jelentősen eltér a nyugati országokban található élelmiszerek kínálatától. Éppen ezért azt gondoljuk, hogy ez egy valós társadalmi problémára próbál rámutatni, és azt gondoljuk, hogy ezért mindenképpen támogatandó.Azt már csak mellesleg jegyzem meg, hogy az a magyar mezőgazdaság, amire egyébként mi méltán vagyunk büszkék, az a mezőgazdaság nagyon kiváló és jó minőségű termékeket tud előállítani, és mégis azzal szembesülünk, hogy bizony az élelmiszerláncok, akár mondjuk úgy, megkerülik azokat az előírásokat esetlegesen, amelyek rájuk vonatkoznának, és ezek a jó minőségű magyar élelmiszerek nem jutnak el a magyar fogyasztókhoz. Azt gondoljuk, hogy ez elfogadhatatlan, éppen ezért tehát, ahogyan említettem, elnök úr, támogatni fogja a Magyar Szocialista Párt képviselőcsoportja. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr hozzászólása következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szégyen és gyalázat, amit a Mezőgazdasági bizottság fideszes többsége merészelt csinálni, miszerint egy élelmiszer-biztonságot érintő javaslatot jelen körülmények között még csak tárgyalásra sem talált méltónak. Úgy viselkednek, mintha Magyarországon ezen a téren ne találhatnánk bőven problémát. Hogy egy példát mondjak: maguk, fideszes képviselők is felhozták azt az élelmiszer-biztonságot érintő példát, miszerint egy magyar üzemben, ahol magyar és osztrák piacra is gyártották ugyanazt a terméket, ugyanazon márkanév és kiszerelés alatt a hazai piacra szánt termék mégis silányabb volt, mint ami az osztrák piacon kötött ki. Amíg ilyen arcátlan visszaélések egyáltalán előfordulhatnak ezen a piacon, addig bőven lenne mit tenni. Azt látjuk, hogy az az elképesztő kettős mérce, ami egyébként a keresleti viszonyokra is kihat, és aminek eredményeképpen silányabb árut hoznak a magyar piacra, a Jobbik béruniót illető kezdeményezésével is csillapítható lenne, hiszen nagyon sok magyar vásárlónak nincs más választása, mint pusztán az ára alapján vásárlói, fogyasztói döntéseket hozni. Ha pedig pusztán az árverseny eredményét vizsgáljuk, akkor azt látjuk, hogy bizony sokszor akadály nélkül hozzák a magyar piacra azokat a silány élelmiszeripari termékeket, amelyek egy normális ellenőrző rendszer mellett nem is találhatnának utat a magyar piacokra. Azt már csak adalékként jegyzem meg, hogy bármely nagy bevásárlóközpontban magyar zöldséget, magyar gyümölcsöt csak hosszas kutatómunka árán lehet találni, ha egyáltalán lehet. Ez egy agrárországban és Európa potenciális éléskamrájában szégyen és gyalázat! Éppen ezért értetlenül állunk az előtt, hogy a Fidesz-KDNP képviselői milyen indokok mentén, egyáltalán hogyan merészelnek nem tárgyalni erről a témáról. A Jobbik mindenképpen legalább vitára érdemesnek tartja ezt a javaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem a képviselőtársaimat, hogy a többi frakcióból, illetve a független képviselők közül kíván-e valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem Sallai R. Benedek képviselő urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Sallai R. Benedek jelzésére:]] Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként is döbbenetemnek adok hangot, mert ezek szerint az élelmiszer-biztonság legalább annyira kényelmetlen és kényes téma a Fidesz-KDNP-nek, mint a lusztrációs törvény. Tehát az, hogy még csak véleményük se legyen, és azt ne közöljék itt, nagyjából bizonyítja cinkosságukat abban az élelmiszerbotrányban, ami az elmúlt időszakban kikerekedett, és talán nem véletlen akkor, hogy ezek szerint elhallgattak ebben az ügyben.Elsőként is a Magyar Szocialista Párt felszólalójának, Legény Zsoltnak szeretném megköszönni a támogatást. Külön köszönöm, mert nekem a szűkös keretben nem volt lehetőségem kitérni így a hazai termékek jelentőségére. A mai napig a boltok polcain túlnyomó többségben nem hazai termékek vannak. Magyarországon hozzáadott érték nélküli nyersanyagot értékesítünk külföldre, és azt állítja a miniszter, hogy ez siker, miközben itt lenne a lehetőség, hogy élelmiszeripari fejlesztésekkel értelmes munkahelyeket teremtsünk, és nyilván erre nincs törekvés. Tehát ezt köszönöm szépen.Z. Kárpát Dánielnek is köszönöm szépen a hozzászólását, és köszönöm a Jobbik-frakció támogatását. Külön reflektálni szeretnék arra, hogy Z. Kárpát Dániel képviselőtársam a kettős élelmiszer-minőség kérdéseit hozta fel. Ajánlom a Jobbik-frakciónak is a figyelmébe, nézzék meg, hogy elcsendesedett ebben a kormányzat. Az elmúlt héten vajon mi történt, hogy ebben nem történt már kommunikáció? Mi lehet az oka, hogy nincs semmilyen látható intézkedés? Mi történt, hogy semmilyen FM-intézkedésről és a Nébihnek bármilyen intézkedéséről ne hallanánk? Tehát nyilvánvalóan itt az, hogy valami cinkos tevékenység zajlik, nagyon-nagyon látható. Még egy nagyon fontos dologra felhívta a figyelmet a jobbikos képviselőtársam, amire szintén nem volt időm kitérni, ez pedig a magyar fogyasztói mentalitás, ami alapvetően árpreferencia alapján dönt. Nyilvánvalóan ez az élelmiszer-biztonság pont azért lenne fontos, hogy ne legyen lehetőség rossz minőségű terméket a polcokra tenni. Ha valakinek kisebb a pénze… - persze elsőként ezt kellene kezelni, hogy mindenképp meg tudja venni a jó minőségű terméket, de mégis ez a javaslat arra irányul, hogy ne is legyen rossz minőségű termék a polcokon, és ne is lehessen olyat venni akkor sem, ha olcsóbb. Gondolom, még a Fidesz-KDNP meggondolja a sorsát, hátha holnapig alszanak egyet, és támogatni fogják, ezt kérem. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik az európai uniós és a nemzetközi bűnügyi együttműködést szabályozó törvények és ehhez kapcsolódóan más törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/14683. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton valamennyiük számára elérhetőek. [[17.40]] Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2017. április 27-én, az ülés alkalmával lefolytatta a vitát az európai uniós és a nemzetközi bűnügyi együttműködést szabályozó törvények és ehhez kapcsolódóan más törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló T/14683. számú törvényjavaslatról. A bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, valamint 6 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza az Igazságügyi bizottság által is támogatott és egyébként dr. Bárándy Gergely által benyújtott módosító javaslatokat, melyek közül kettő nyelvhelyességi és kodifikációs pontosításra irányult, a harmadik javaslat pedig, amelynek esetében egyetértett a bizottság a módosító javaslat céljával, nem a benyújtott formában került elfogadásra. Az elfogadott javaslatban a módosítás egyértelművé teszi, hogy terroristacsoport szervezése bármilyen terrorista célzat esetében legyen büntetendő. Egyebekben a Törvényalkotási bizottság további pontosításokat iktatott be, amelyek színtiszta jogtechnikai korrekciókat valósítanak meg. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, hozzájárulásukkal szíveskedjenek megteremteni annak a feltételeit, hogy a kétharmados támogatás az Országgyűlésben a törvény elfogadásához megszülethessen, hiszen amennyiben a parlament esetlegesen nem tudná ezt a törvényt elfogadni, úgy a bizottság ülésén elhangzott tájékoztatással összhangban Magyarországgal szemben esetleg szankciók léphetnének életbe. Javaslom, hogy mindezeket megfontolva hozzák meg a döntésüket, amikor szavazásra kerül sor a törvényjavaslat ügyében. Köszönöm szépen a figyelmüket. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat mint előterjesztőt, kíván-e felszólalni. [[Dr. Völner Pál nemet int.]] Így a zárszóra majd 10 perces időkeret áll az ön rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Az időkereteket a hirdetőtábla tartalmazza. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megkérdezem képviselőtársaimat, kíván-e valaki felszólalni a vitában. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár urat, hogy ebben a helyzetben kíván-e zárszót mondani. [[Dr. Völner Pál nemet int.]] Nem kíván. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik az egyes állami tulajdonú ingatlanok ingyenes egyházi tulajdonba adásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/15058. számon az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományokkal együtt a parlamenti informatikai hálózaton mindenki számára elérhetők. Megkérdezem Fónagy János államtitkár urat, hogy kíván-e mint előterjesztő most, a vita elején felszólalni. [[Dr. Fónagy János bólint.]] Parancsoljon, államtitkár úr! Csak szeretném tájékoztatni, hogy összesen 10 perces időkeret áll a rendelkezésére most a felszólalásra, illetve a vita végén a zárszó elmondására. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! A most tárgyalt törvényjavaslat legfőbb célja, hogy állami vagyoni körbe tartozó ingatlanokat juttasson a kedvezményezettként szereplő egyházi jogi személyek javára, az általuk átvállalt közfeladatok ellátásának segítése érdekében. Az ingatlanok térítésmentesen kerülnek a megjelölt egyházak tulajdonába. A törvényjavaslat az Egri Főegyházmegye és az Egységes Magyarországi Izraelita Hitközség javára egy-egy, az Esztergom-Budapesti Főegyházmegye javára két ingatlan, míg a Don Bosco Szalézi Társaság javára egy állami ingatlan részbeni tulajdoni hányadának ingyenes átadásáról rendelkezik. A törvényjavaslat ezenkívül tartalmazza azt is, hogy a Múzeum utca és Ötpacsirta utca sarkán található Károlyi-palota a Konstantinápolyi Egyetemes Patriarchátus Magyarországi Ortodox Exarchátus tulajdonába kerül, 2017. szeptember 1-jei hatállyal. A Károlyi-palota ingatlan szerepel a nemzeti vagyonról szóló törvény nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonnak minősülő, műemléki védelem alatt álló építményeinek felsorolásában. Annak érdekében, hogy a kedvezményezett kizárólag az átadás céljának megfelelően hasznosíthassa a kapott ingatlant, a törvényjavaslat alapján határozatlan ideig tartó elidegenítési és terhelési tilalom terheli, ezen túl a kedvezményezett is köteles a műemléki védettségre vonatkozó külön jogszabályi előírásokat minden esetben betartani. A törvényjavaslathoz annak országgyűlési tárgyalása során módosító indítvány nem érkezett. A bizottsági jelentés vitájának lezárásaként köszönöm az Igazságügyi bizottság munkáját és külön, kiemelten köszönöm a törvényjavaslatot támogatásukról biztosító pártok képviselőcsoportjainak. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezek alapján arra kérem önöket, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Figyelmüket megköszönöm, az elnök úrnak pedig a lehetőséget. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom önt, hogy a zárszó elmondására 7 perc 30 perc időkerete maradt fönt. Tisztelettel tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben, amelyek megjelentek a hirdetőtáblákon. Kérdezem tisztelettel, kíván-e valaki a vitában felszólalni. Arról is tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. [[Nincs ilyen jelzés.]] Mivel felszólalásra senki sem jelentkezett, a vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár urat, ebben a helyzetben kíván-e zárszót mondani. [[Dr. Fónagy János jelzi, hogy nem.]] Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a következő ülésünkön kerül sor. Most soron következik az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól szóló 2013. évi XXXVII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/14679. számon az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományokkal együtt a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Ennek ismertetésére megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékozatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2017. április 27-én tartott ülésén megtárgyalta az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól szóló 2013. évi XXXVII. törvény módosításáról szóló T/14679. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. számú országgyűlési határozat 46. §-a alapján 29 igen szavazattal egyhangúlag támogatta. A Törvényalkotási bizottság ülésén a tagok támogatták a Gazdasági bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát, amely nyelvhelyességi és jogtechnikai pontosításokat tartalmazott, illetve egy szóbeli, szintén technikai korrigálás is történt, amellyel a bizottság teljes mértékben egyetértett. Tisztelt Képviselőtársaim! A szabályozás eredményeként várhatóan megvalósuló nagyobb fokú adóügyi átláthatóság arra ösztönözheti a multinacionális vállalatcsoportokat, hogy a jogszabályok által előírt mértékben eleget tegyenek az adófizetési kötelezettségüknek abban az országban, ahol nyereségre tesznek szert, így Magyarországon is. [[17.50]] Továbbá a javaslat a vonatkozó uniós irányelv átültetésén túl egyéb nemzetközi kötelezettségeink végrehajtására is irányul, amelyhez kérem a tisztelt Ház támogatását. Köszönöm szépen a figyelmüket; köszönöm, elnök úr. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem Tállai András államtitkár urat, hogy kíván-e most felszólalni. [[Tállai András: Majd a végén.]] Most nem kíván. Tájékoztatom, államtitkár úr, hogy így a zárszóra 10 perces időkeret áll majd a rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben, amelyek a hirdetőtáblán már megjelentek. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőnek megadom a szót a Fidesz képviselőcsoportjából László Tamás képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól szóló 2013. évi XXXVII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitájára április 4-én került sor. Úgy vélem, az a tény, hogy az indítványhoz nem érkezett módosítói szándék, jól mutatja, hogy a törvényjavaslat tartalmával, kidolgozottságával minden frakció egyetértett. Emlékeztetőül röviden ismét elmondom, miért is fontos ez a javaslat. Az Európai Unió egyik tanácsi irányelvét ülteti át a magyar jogba, aminek az a célja, hogy a multinacionális vállalatcsoportoknak minden évben országonként jelentést kell benyújtaniuk, amelyben számot adnak bevételükről, eredményükről, adóalapjukról, tevékenységükről, a dolgozói létszámról, jegyzett tőkéjükről. Ezen adóügyi automatikus információcserék nagymértékben elősegítik az átláthatóságot, és nagymértékben fogják segíteni a tagállami adóhatóságok munkáját az adóelkerülések, az adókijátszásra irányuló tevékenységek feltárásában. A Gazdasági bizottság mint kijelölt bizottság április 11-i ülésén lefolytatta a részletes vitát, és egy jogtechnikai és nyelvhelyességi pontosításokat tartalmazó módosító indítványt nyújtott be. A Törvényalkotási bizottság a múlt héten szintén támogatta az indítványt, ahogyan arról Vécsey képviselő úr beszélt, így az összegző módosító javaslat elfogadása esetén a fentebb említett technikai jellegű pontosítások beépülnek a törvényjavaslatba. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy az átláthatóság és az adótranszparencia olyan fontos értékek, amelyek a törvényjavaslat elfogadásával csak erősödni fognak, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a szavazáskor támogassák az indítványt. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel többen felszólalásra nem jelentkeztek, a vitát lezárom. Megkérdezem Tállai András államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra, tíz perc időkeretben. [[Tállai András: Igen.]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat a kötelező automatikus információcsere további bővítését eredményező 2016/881. EU-irányelv hazai átvételét valósítja meg. Az irányelv célja az, hogy a multinacionális vállalatcsoportok struktúrájára, transzferárazással kapcsolatos tevékenységére, továbbá egyes uniós és azon kívüli ügyleteire vonatkozóan információkhoz juttassa az uniós tagállamok adóhatóságait. Ezek az információk lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy megfelelő kockázatelemzéssel és adóellenőrzéssel fellépjenek az adókijátszás és adóelkerülés jelensége ellen, és felderítsék egyes vállalkozások mesterséges nyereségátcsoportosításra irányuló tevékenységét. A törvényjavaslathoz az általános vitát követően egyetlen módosító indítvány került benyújtásra, amely kizárólag jogtechnikai és nyelvhelyességi pontosító javaslatokat tartalmazott. A módosító javaslatot a kormány támogatta. A módosító indítványok alacsony száma is mutatja, hogy sikerült az országonkénti jelentések benyújtására és az ezzel összefüggő adatszolgáltatásra vonatkozó szabályokat egyértelműen megfogalmazni. Ezentúl egyértelműen látszik az is, hogy a törvényjavaslat által megvalósítani hivatott célok, beleértve az adóelkerülés elleni küzdelmet, általános támogatást élveznek. A szabályozás eredményeként megvalósuló fokozott adóügyi átláthatóság arra ösztönzi a multinacionális vállalatcsoportokat, hogy a jogszabályok által előírt mértékben eleget tegyenek adófizetési kötelezettségüknek abban az országban, így Magyarországon is, ahol nyereségre tesznek szert. Az adóhatóságok előtti nagy átláthatóság, amelyet e törvényjavaslat céloz, nagyobb rálátást enged a multinacionális vállalatcsoportok struktúrájára, a transzferárazással kapcsolatos tevékenységére, továbbá uniós és azon kívüli tevékenységeire. Az átláthatóság növekedésével az adóhatóság is eredményesebben fel tud majd lépni az adóelkerülési tevékenységgel szemben. Tisztelt Országgyűlés! Az elmondottak alapján kérem, hogy az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól szóló, a kormány által is támogatott törvényjavaslatot és az összegző módosító javaslatot szavazatukkal támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt folytatnánk munkánkat, ülésvezetési kérdésben kell döntenie az Országgyűlésnek. Jakab István alelnök úr a mai napon fel kíván szólalni a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény módosításáról szóló T/14681. számú törvényjavaslat, valamint a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló 2012. évi CXXVI. törvény módosításáról szóló T/14660. számú törvényjavaslat vitája során. Alelnök úr képviselői felszólalása esetén az önálló indítványok további tárgyalása során csak akkor vezetheti az ülést, ha ehhez az Országgyűlés hozzájárul. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hozzájárul-e ahhoz, hogy Jakab István alelnök úr az előterjesztések további tárgyalása során felszólaljon és vezethesse az ülést. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Ez látható többség. Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége az indítványomat elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/14681. számon az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományokkal együtt a parlament informatikai hálózatán valamennyiük számára elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Jakab István alelnök úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, alelnök úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. április 27-én megtárgyalta a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény módosításáról szóló T/14681. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 23 igen szavazat mellett, 6 nem ellenében összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat a Törvényalkotási bizottság saját indítványát tartalmazza, amely egy pontban pontosítja a szakbizottság előterjesztését is. Az elfogadott módosító indítvány egyrészről felhatalmazást ad a halgazdálkodásért felelős miniszternek arra, hogy olyan programot dolgozzon ki, amelynek célja az idegenhonos inváziós fajok visszaszorítása, másrészről rögzíti, hogy a Balatoni Halgazdálkodási Nonprofit Zrt. mellett a Balaton gazdaságosan fenntartható hasznosítása, valamint a balatoni vízgyűjtőn lévő haltermelési létesítmények busatermelésének kontrollja érdekében a Balatoni Halászati Zrt. tekintetében is a tulajdonosi jog gyakorlója a halgazdálkodásért felelős miniszter legyen. [[18.00]] Az előzőeken túlmenően a módosító javaslat értelmezést segítő és nyelvhelyességi pontosítást tartalmaz. A Törvényalkotási bizottságban szakmai vita nem alakult ki, csupán egy belső túlterjeszkedést vizsgáló ügyrendi indítvány ügyében végül maga az indítványtevő, az indítványt előterjesztő is tartózkodott. A törvényjavaslatban található egyszerűsítések, pontosítások egyértelműen a horgászok és a potenciális halfogyasztók érdekeit szolgálják. Ezért kérem képviselőtársaimat, támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Bitay Márton Örs államtitkár urat mint előterjesztőt, kíván-e most szólni, vagy csak a zárszóban fog megszólalni. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben, amelyek a hirdetőtáblákon már megjelentek. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőnek megadom a szót Győrffy Balázs úrnak, a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. [[Leesik a mikrofonja.]]
Várunk, míg képviselő úrnak a lecsúszott mikrofont sikerül újra visszahelyeznie - ez megtörtént. Kérem a technikai személyzetet, állítsák vissza az időkeretét. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó. Megköszönöm munkájukat, és átadom az elnöklést Sneider Tamás alelnök úrnak. [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! A halgazdálkodásról szóló törvény módosításával lassan eljutunk a zárószavazásig. A javaslat a parlamenti vitaszakaszok alatt, mint azt hallhattuk is, több módosításon átesett. Ezek nagyrészt az ilyenkor szokásos helyesírási, pontosítási vagy technikai korrekciók, de jó néhány érdemi változás is van egyébként a javaslatban. Több ellenzéki javaslatot is figyelembe vettek a különböző bizottságok, így például a törvény kiegészült olyan részekkel, mint például az idegenhonos inváziós halfajok visszaszorítására alkalmas program kidolgozása, valamint a halfogyasztást ösztönző nemzeti program kialakítására adott miniszteri felhatalmazás. Ezenkívül a horgászversenyek szervezését könnyítő módosítás tekinthető még érdemi kiegészítésnek. Meg kell említenem, hogy a parlamenti viták és a hozzájuk kapcsolódó egyeztetések tapasztalataiból kiindulva olyan módosítások is történtek, amelyeknek köszönhetően a javaslat már nem tartalmaz kétharmadot igénylő rendelkezéseket. Egyértelművé vált például, hogy nem számíthatunk az ellenzék támogatására az önkormányzatok halgazdálkodási jogának kiterjesztése kapcsán sem. Bízom benne, hogy képviselőtársaim támogató szavazatukkal fogják biztosítani a törvénymódosítás elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük. Most megadom a szót Józsa István képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, jó irányba hatnak ezek a módosító indítványok, amelyekről szó esett az eddigiekben. Ugyanis a balatoni busa az istennek nem akar eltűnni a Balatonból. Úgyhogy megdőlni látszik az a tudományosnak mondott tény, hogy a Balatonban nem képes szaporodni a busa, mert mindig egyre több és nagyobb busa lesz. Úgyhogy ez egy tartalmas és hasznos kiegészítése a törvényjavaslatnak.Ugyanakkor én a kérdés gyökeréhez szeretnék visszanyúlni, ami az előterjesztés, illetve a törvény célját illeti. Nevezetesen, hogy Magyarországon katasztrofálisan alacsony az egy főre eső halfogyasztás. Nem akarok most olyan távoli példákkal élni, mint Japán, ahol bennünket messze megelőző egészségi színvonal, illetve várható életkor tapasztalható, és ezt szoros összefüggésbe hozzák a többszörös halfogyasztással, tehát ez kifejezetten egészséges. Az pedig, hogy mi, magyarok ennyire kevés halat fogyasztunk, kifejezetten egészségtelen. Miközben sok minden célprogramot nagyon helyesen támogat a mezőgazdasági tárca, úgy épp ideje volt, hogy a halfogyasztás érdekében a hazai haltermelést is fölkarolja.Rögtönzött hozzászólásom másik része az úgynevezett nagy halak. Azzal, hogy az élővizeket gyakorlatilag, valószínűleg helyesen, szinte kizárólag a sporthorgászok kapták meg, a magyar piacokról, ezt a kereskedői visszajelzésekből is hallom, gyakorlatilag eltűnt a nagy hal. Tehát valamilyen módon célszerű lenne nemcsak piaci eszközökkel, hanem valamilyen más ösztönzési eszközzel is támogatni, hogy amit korábban az élővizekből szereztek be a halra vágyók, illetve az ez iránt érdeklődő fogyasztók, illetve ezt megelőzően az ezt szolgáltatni kívánó halkereskedők, a haltenyésztés oldaláról is hozzá tudjanak ehhez jutni. Azt tapasztalják, hogy csak a nagyon gyors átfutású és rendkívül gazdaságosan tenyészthető, ebből adódóan meglehetősen korlátozott méretű halak találhatók meg a piacon, az ettől eltérő, jelentősebb súlyigényt képviselő szektor meg nem. Tehát én támogatom azt, hogy a balatoni busákat ritkítsák, mert erősen befolyásolja a Balaton haleltartó képességét, a táplálkozási láncnak azt a legelső szakaszát gyéríti a túlzott busaállomány, aminek következtében a végén is kevesebb lehetőség marad a nemes halak táplálkozására. Ez tehát egy helyes törekvés. Ugyanakkor támogatnám a kormányzatot, hogy tegyen újabb lépéseket akár az élelmiszer-kereskedelem, akár a felvilágosító, egészségmegőrző programok területén a halfogyasztás fellendítésére, különböző kedvezmények, piacélénkítő lehetőségek biztosításával. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönjük szépen. Kérdezem, kíván-e még valaki hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Nem látok jelentkezőt, így a vitát lezárom. Megkérdezem Bitay Márton Örs államtitkár urat, kíván-e hozzászólni a végén. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Csak nagyon röviden szeretném megköszönni az ellenzéki pártok támogatását is. Bár tudom, hogy a kétharmados részeket végül nem támogatták, de világossá tették minden egyeztetésen, hogy ez a közelgő kampány eredménye, nem pedig szakmai véleményük. Ahogy Józsa képviselő úr is elmondta, nem olyan rossz ez a törvény, így aztán, bár nem örülök neki, hogy végül a kétharmados részek kikerülnek belőle, szerintem kár, hogy az önkormányzatok nem kaphatnak halgazdálkodási jogot. De a ciklusban végig támogatta az ellenzék a törvényt, ha nem is mindegyik része az ellenzéknek, de a kétharmados részek is átmentek, és most is nyilvánvalóvá tették, hogy pártjaik elnöki politikai megfontolásai miatt nem támogatják ezt a törvényt, amit sajnálok. Egyébként örülök annak is, hogy a törvény elfogadása egybeesik azzal a kormányzati döntéssel, hogy a következő évtől a hal áfája csökkenni fog. Ezzel talán a halfogyasztás is egy picit már önmagában élénkülni fog. Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük szépen. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló 2012. évi CXXVI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Jakab István és Győrffy Balázs képviselők által benyújtott T/14660. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottságálláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Jakab István alelnök úrnak.
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. április 27-én megtárgyalta a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló 2012. évi CXXVI. törvény módosításáról szóló T/14660. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be, amelyet a bizottság 20 igen szavazattal, 10 nem ellenében elfogadott. [[18.10]] Az összegző módosító javaslat a Törvényalkotási bizottság saját indítványát tartalmazza, amely két pontban pontosította a szakbizottság módosító javaslatát. Az elfogadott javaslat így egyértelműsíti, hogy az új megyei küldöttgyűlés küldötteinek mandátuma nem az alakuló megyei küldöttgyűlés napjával, azaz nem a naptári napon, hanem az új küldöttgyűlés megalakulásának időpontjával jön létre, és az előző küldöttgyűlés mandátuma ezzel egyidejűleg ebben az időpontban szűnik meg. Továbbá az egyértelmű jogalkalmazás érdekében rögzíteni kell, hogy a választott bírósági kikötésre vonatkozó rendelkezés hatálya a már megkötött és a módosítás hatálybalépésekor is érvényes kikötésekre nem terjed ki. Végezetül a módosító javaslat hosszabb felkészülési időt biztosít a törvény rendelkezéseinek alkalmazására. Összességében tehát, tisztelt képviselőtársaim, úgy gondolom, és a bizottság tagjai úgy ítélik meg, hogy a törvényjavaslat elfogadásával tisztább és pontosabb szabályozás születhet, ami mind a Magyar Agrárkamara alkalmazottainak, munkatársainak, mind pedig a kamarai tagságnak alapvető érdeke. Ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük, alelnök úr. Megkérdezem az előterjesztőt, Győrffy Balázs képviselőt, kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem kíván hozzászólni. Megkérdezem, a kormány részéről kíván-e hozzászólni államtitkár úr. (Jelzésre:) Jelzi, hogy nem kíván hozzászólni. A kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót. Így most a képviselői felszólalások következnek máris, úgyhogy Legény Zsolt képviselőnek meg is adom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem szeretnék hosszú ideig beszélni, csupán elmondanám azt az álláspontomat, amelyet minden alkalommal elmondunk, amikor az agrárkamarai törvény kerül akár szóba. Mi úgy látjuk, úgy gondoljuk, hogy az agrárkamara nem folytat érdemi érdekképviseleti tevékenységet, nagyon sok panaszt hallunk a gazdáktól a működésével kapcsolatosan, csak egy pénzbeszedő állomásnak gondolják a kamarát, ezért tehát, ahogyan az elején is említettük már és az általános vitánál is elmondtuk, nem fogjuk támogatni a törvényjavaslatot. Azt gondoljuk, hogy a Fidesz elfoglalta az agrárkamarát, és a szakmai kamarai képviselet helyett egy politikai képviseletet gyakorolnak az agrárkamarában. Éppen ezért, ahogyan említettem, nem fogjuk támogatni. Köszönöm szépen, elnök úr, a lehetőséget.
Köszönjük szépen a felszólalást. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha nincs további hozzászólási szándék, akkor a vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e hozzászólni. Jelzi képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Alapvetően a módosító, úgy gondolom, különösebb szakmai vitát nem generált. Ugyanakkor szeretnék itt ezen a fórumon Legény Zsolt képviselőtársamnak reagálni arra, amit elmondott. Képviselő úr, szeretném kikérni magamnak, amit elmondott, a kollégáim nevében. Az elmúlt néhány évben a kamara falugazdászai mintegy 1500 milliárd forintnyi támogatást segítettek a gazdálkodóknak lehívni. Tettük ezt egyébként úgy, hogy az elmúlt évben és az idei évben egyetlenegy uniós forrást még nem sikerült erre a tevékenységre lehívni, tehát a kamara ezt a tevékenységét tagdíjakból és egyéb bevételekből finanszírozza. Tehát azt gondolom, hogy nem elpotyált pénzként kell elkönyvelni, amit kamarai tagdíjként befizetnek. És még egy dologra szeretném felhívni a figyelmét, képviselő úr. Mintegy 5 milliárd forint az a tagdíj, amit évente beszed a kamara. Szeretném tájékoztatni arról, hogy csak a most futó és reményeink szerint sikeres projekttel, ami a jégeső-elhárító rendszert illeti, csak ezzel az egy projekttel éves szinten 50 milliárd forint termelési értéket tudunk a magyar agráriumnak megmenteni, és itt csak az agráriumról beszélek. Itt még az élelmiszeripar, a gépek, az épületek értéke ebbe nincs is beleszámolva. Képviselő úr, 1:10 az arány. Ahhoz, hogy ez a rendszer felépülhessen, ez a jégeső-elhárító rendszer kialakulhasson, kellett egy olyan infrastruktúra, amit a kamara tudott a saját felépítésével megteremteni. Ez adta meg a lehetőséget arra, hogy egyáltalán egy ilyen projektben, ami országos szinten védelmet biztosít, egyáltalán gondolkodni tudjunk. Úgyhogy én erre nagyon büszke vagyok, a kollégáimra is nagyon büszke vagyok, akik mindezt kigondolták. Utána sikerült elérnünk azt, hogy mind a Miniszterelnökség a vidékfejlesztési programmal, mind az FM a kárenyhítési rendszerben… - hiszen a finanszírozás se fog a gazdálkodóknak pluszforrást jelenteni, hiszen a Kárenyhítési Alapból fogjuk tudni ezt megtenni. Hogy ezt el tudtuk érni, ez, azt gondolom, hogy igenis érdemi eredmény. És azért, hogy önök ezt nyilván politikai okokból nem ismerik el, ezt én tudomásul veszem, de engedje meg, hogy ezen a helyen kijavítsam azt, amit ön mondott, mert mélységesen nem értek vele egyet, és bízom benne, hogy ennek a programnak a sikere majd önmagában is elégséges lesz ahhoz, hogy önt is és nagyon sokakat meggyőzzön arról, hogy érdemi, szakmai munkára esküdtünk fel, és ezt is szeretnénk folytatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük. Jelzem Legény Zsolt képviselő úrnak, hogy nincsen további hozzászólási lehetőség, a vitát lezártam, legfeljebb holnap napirend előtt esetleg elő lehet venni a témát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a burkolt pártfinanszírozás megakadályozásáról és az átlátható kampányfinanszírozás biztosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája lezárásig. A Halász János, Kósa Lajos és Répássy Róbert képviselők által benyújtott előterjesztés T/15329. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Répássy Róbert képviselő úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének.
Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm a szót, tisztelt Ház. Tisztelt Képviselőtársaim! Mielőtt a törvényjavaslat ismertetésébe kezdenék, szeretnék önöknek egy idézetet felolvasni: ,,A köztéri hirdetések, óriásplakátok tulajdonosai, üzemeltetői által a politikai szereplőknek adható kedvezményeket egységesen kell szabályozni, vagy a kedvezményeket teljesen meg kell tiltani. Az óriásplakát-tarifákat nyilvánossá kell tenni.” Az idézett mondat nem az előttünk fekvő törvényjavaslat általános indokolásában található, hanem a Transparency International Hungary egyik követelése volt a 2014-es választások után. Nagy kérdés, hogy azok a baloldali pártok, akik a nemzetközi jogvédő szervezetek véleményére gyakran adnak, ezt az álláspontot a párt- és kampányfinanszírozás további átláthatóságát szolgáló törvényjavaslat esetén figyelembe veszik-e. Tisztelt Ház! A Fidesz-frakció elkötelezett a transzparencia mellett, és támogatja a burkolt pártfinanszírozás megakadályozásáról és az átlátható kampányfinanszírozás biztosításáról szóló törvényjavaslatot, ezért az előterjesztők szándékával egyetért. Az Alaptörvény rögzíti, hogy a demokratikus közvélemény kialakulásához választási kampányidőszakban szükséges megfelelő tájékoztatás érdekében politikai reklám médiaszolgáltatásban kizárólag ellenérték nélkül, az esélyegyenlőséget biztosító, sarkalatos törvényben meghatározott feltételek mellett közölhető. A választási eljárásról szóló törvény 148. § (2) bekezdése pedig kimondja: „Amennyiben sajtótermék politikai hirdetést kíván közölni, a választás kitűzését követő 5 munkanapon belül az Állami Számvevőszékhez eljuttatja hirdetési szolgáltatásainak árjegyzékét, amelyet az nyilvántartásba vesz, és honlapján közzétesz. A sajtótermék ugyanezt az árjegyzéket a honlapján közzéteszi.” Hozzáteszem, a kampányfinanszírozásról szóló törvény szerint minden jelöltnek ugyanannyi forrás áll rendelkezésre, és ugyanannyit fordíthat kampánytevékenységre, mint az összes többi induló.Éppen ezért nagyobb problémát a kampányidőszakon kívüli politikai üzenetek kétes eredetű finanszírozása jelent. A javaslat szerint, amennyiben a választási eljárásról szóló törvény szerinti kampányidőszakon kívül párt érdekében vagy egyébként a választói akarat befolyásolására vagy annak megkísérlésére alkalmas politikai üzenetet közvetítő falragasz vagy felirat a szokásos piaci ártól, azaz a listaártól alacsonyabb áron vagy ingyenesen kerül elhelyezésre, úgy az jogellenesen szerzett vagyoni előnynek minősül. A pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló törvény hatályos rendelkezéséhez igazodva, amennyiben a párt e tevékenységgel összefüggésben vagyoni előnyt szerez, köteles a vagyonelőny értékének megfelelő pénzösszeget az Állami Számvevőszék felhívására 15 napon belül a központi költségvetésnek befizetni. [[18.20]] bekezdése pedig kimondja: „Amennyiben sajtótermék politikai hirdetést kíván közölni, a választás kitűzését követő 5 munkanapon belül az Állami Számvevőszékhez eljuttatja hirdetési szolgáltatásainak árjegyzékét, amelyet az nyilvántartásba vesz, és honlapján közzétesz. A sajtótermék ugyanezt az árjegyzéket a honlapján közzéteszi.” Hozzáteszem, a kampányfinanszírozásról szóló törvény szerint minden jelöltnek ugyanannyi forrás áll rendelkezésre, és ugyanannyit fordíthat kampánytevékenységre, mint az összes többi induló.Éppen ezért nagyobb problémát a kampányidőszakon kívüli politikai üzenetek kétes eredetű finanszírozása jelent. A javaslat szerint, amennyiben a választási eljárásról szóló törvény szerinti kampányidőszakon kívül párt érdekében vagy egyébként a választói akarat befolyásolására vagy annak megkísérlésére alkalmas politikai üzenetet közvetítő falragasz vagy felirat a szokásos piaci ártól, azaz a listaártól alacsonyabb áron vagy ingyenesen kerül elhelyezésre, úgy az jogellenesen szerzett vagyoni előnynek minősül. A pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló törvény hatályos rendelkezéséhez igazodva, amennyiben a párt e tevékenységgel összefüggésben vagyoni előnyt szerez, köteles a vagyonelőny értékének megfelelő pénzösszeget az Állami Számvevőszék felhívására 15 napon belül a központi költségvetésnek befizetni.(18.20) Míg kampányidőszakban politikai plakátot párt érdekében a reklám közzétevője és a média-hirdetésfelületet értékesítő akkor helyezhetne el, ha szolgáltatási árjegyzékét az Állami Számvevőszék nyilvántartásba vette, politikai plakát így csak a nyilvántartásba vett árjegyzék által meghatározott ellenérték fejében helyezhető el. Ez az eljárás lényegében a sajtótermékekben elhelyezett politikai hirdetések esetén már bevált. Az Állami Számvevőszék a Jobbik esetében 2014-ben megállapította, hogy a politikai hirdetések számláinak adatai 26 esetben nem egyeztek meg az árjegyzékben vagy a tájékoztatóban foglalt adatokkal, 3 sajtótermék nem küldött tájékoztatót, további 6 politikai hirdetést közzétevő sajtótermék pedig nem szerepelt a médiahatóság nyilvántartásában. Tehát egy ismert szabályozásról van szó, amely szabályozást a köztéri hirdetések, óriásplakátok esetén is szeretne a törvényjavaslat átemelni. Tisztelt Ház! A javaslat tehát kettős célt szolgál, egyrészt a burkolt pártfinanszírozás további eseteinek megakadályozása, másrészt természetesen a korrupció kockázatát csökkenti. Ahogyan az előbb említettem, két esetben, tehát két különféle esetben tartalmazna új szabályokat az elfogadandó törvény, egyrészt kampányidőszakon belüli, másrészt kampányidőszakon kívüli hirdetések esetén. Kampányidőszakban a hirdetésekre ugyanaz a szabály vonatkozna, mint a médiahirdetésekre, azaz esélyegyenlőséget kellene biztosítani az induló jelöltek között, mégpedig egyéni választókerületek szerinti esélyegyenlőséget kellene biztosítani. Míg a kampányidőszakon kívül a javaslat igazodik ahhoz a szabályhoz, amelyet jelenleg a pártok működéséről szóló törvény tartalmaz, tudniillik, hogy jogi személytől nem fogadhatnak el támogatást. Az Állami Számvevőszék gyakorlatában támogatásnak minősül minden egyes kedvezményes szolgáltatás is, ilyen például az az eset, amikor pártok saját céljaikra kedvezményesen bérelhettek korábban ingatlant, kedvezményesen vagy akár ingyenesen adtak ingatlant pártok céljaira. Ezt minden esetben az Állami Számvevőszék úgy ítélte meg, hogy ez burkolt pártfinanszírozás és tiltott pártfinanszírozás, ezért felszólította az érintett pártokat az így szerzett vagyoni előny befizetésére. Tehát a javaslat minden elemében már korábbi példákat, korábbi hatályos példákat követ abban az elemében is, ahogyan mondtam, hogy mi minősül burkolt pártfinanszírozásnak. Természetesen felmerül a kérdés, hogy miért van szükség ilyen törvényre, törvényjavaslatra, amennyiben az Állami Számvevőszék kialakított egy gyakorlatot a tiltott támogatással kapcsolatban. Azért, mert az Állami Számvevőszék eddig kizárólag csak az ingatlanhasználat esetén vizsgálta ezt a támogatást, más esetekben nem vizsgálta az Állami Számvevőszék. Nyilván szükséges egy felhatalmazás az Állami Számvevőszék számára, hogy vizsgálhassa ezt a kérdést, és az Állami Számvevőszéket a törvényjavaslat bevonná az ellenőrzésbe, bevonná a választási kampányidőszakon kívüli ellenőrzésbe is, és bevonná a választási kampányon belüli ellenőrzésbe is, mégpedig azért, hogy az előbb említett esélyegyenlőséget a politikai kampány során biztosítani lehessen. Tisztelt Ház! Szeretném leszögezni, hogy a javaslat nemcsak politikai pártokra vonatkozik, a javaslat szó szerint tartalmazza, mégpedig annak a 2. §-a tartalmazza, hogy a párt érdekében a piaci árnál alacsonyabb áron vagy ingyenesen elhelyezett plakátok által szerzett kedvezmény jogellenesen szerzett vagyoni előnynek minősül. Tehát a javaslatnak nemcsak a párt az alanya, hanem mindazok, akik párt érdekében helyeznek el a választói akarat befolyásolására alkalmas hirdetményeket. Tisztelt Ház! Tehát a javaslat egybecseng a jelenlegi hatályos szabályozással, egybecseng a 2014-es választási kampányt vizsgáló egyes szervezetek megállapításaival. A javaslat most már csak az önök döntésére vár. A javaslat 1., 2. és 3. §-a sarkalatos törvénynek minősül. Nagyon bízom benne, hogy mindazok, akik egyetértenek a tiltott pártfinanszírozás elleni és a korrupció elleni küzdelemmel, azok támogatni fogják a javaslatunkat. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Most megkérdezem a kormány nevében Völner Pál urat, kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy most nem kíván hozzászólni, így most a vezérszónoki felszólalások következnek, és itt megint Répássy Róbert képviselő úrnak kell hogy megadjam a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Előterjesztőként elmondtam mindazokat az érveket, ami miatt képviselőcsoportunk támogatja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a szót.
Rendben. Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megadom a szót Burány Sándornak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Ennek a törvényjavaslatnak egy normális országban lenne létjogosultsága; egy normális országban, ahol a demokratikus jogállam ismérvei nem csorbulnak, a médiaviszonyok kiegyenlítettek és működnek, működik a fékek és ellensúlyok rendszere. Csak hát ne tegyünk úgy, minthogyha Magyarország ebben a tekintetben egy normális ország lenne, normális médiaviszonyok között dolgoznánk, normális médiaviszonyok közepette tájékozódna az állampolgár a közéletet érintő fontosabb kérdésekről! Mi ma Magyarországon egy olyan világban élünk, ahol a hírek túlnyomó többségét a Fidesz uralja. A Fidesz uralja nemcsak a közmédia híreit, hanem a kereskedelmi rádiók, televíziók egy részére is rátette a kezét. A közvetlen befolyás tapintható, sőt nemcsak a hagyományos elektronikus sajtóban, hanem az internet világában, a különböző portálok tekintetében is, elég itt csak az Origo hányattatásaira gondolni. Olyan világban élünk tehát, ahol ha valaki nem az internetről tájékozódik, akkor meg van róla győződve, hogy Mészáros Lőrinc egy okos, tehetséges gázszerelő, aki okosabb, mint a Facebook tulajdonosa. [[Dr. Apáti István: Hideg-meleg vizet...]] Aki ezekből a hírműsorokból tájékozódik, az meg van róla győződve, hogy ma Magyarországra a legnagyobb veszélyt Soros György jelenti, és még sorolhatnám a példákat. Vannak Magyarországon nem is annyira kis települések, ahol például a kábelszolgáltatók által rendelkezésre bocsátott csatornák között nem lehet fogni, mondjuk, az ATV-t, és bizony most már a Hír TV is sok tekintetben erre a sorsra jutott. És most a Fidesz benyújt egy törvényjavaslatot, ami ezt a világot érintetlenül hagyja, ezt az eszméletlen Fidesz-túlsúlyt a média híreiben érintetlenül hagyja, de szabályozni akarja azt a világot, ami ezen kívül esik, és amiben még nem a Fidesz akarata az egyetlen tényező, ami ezt a piacot befolyásolja. Ezért ez a javaslat egészen egyszerűen álságos. Álságos, hogy a reklámpiacnak egy olyan szeletét próbáljuk szabályozni, ami csak egy piciny szelete az egész tortának, és ennek a tortának a nagy részét a Fidesz egészen egyszerűen uralja, és itt most nem csak arra gondolok, hogy milyen hirdetések zúdulnak ránk az állami médiából és a Fidesz által befolyásolt médiából. És ne felejtsük el ezek között megemlíteni, mondjuk, a megyei napilapokat, ne felejtsük el megemlíteni, hogy most sok kis rádióra az országban ugyanúgy ráteszi a kezét a Fidesz, mint ahogy a TV2-re rátette a kezét különböző strómanokon keresztül. Ebben a hírözönben az állami médiából és a Fidesz által uralt médiából elképesztően hazug reklámok özönlenek a magyar lakosságra, sőt ezekben a hírműsorokban egészen egyszerűen manipulált híreket sugároz a köztévétől kezdve az összes olyan portál, amiben a Fidesznek befolyása van. [[18.30]] Torz képet kap Magyarországról mindazon választópolgár, aki ezekből a hírműsorokból és ezekből a reklámokból kénytelen tájékozódni.Van Magyarországon egy még viszonylag szabad szelete a tájékoztatásnak, és ez az internet világa. Nem véletlenül több nyilatkozatban a Fidesz utalt is rá, hogy nem szereti ezt a világot. Ez a világ többé-kevésbé szabadnak tekinthető, minden fideszes nyomulás ellenére, bár itt is vannak baljós jelek.De hát a szomorú igazság az, hogy leszámítva a fiatal és középgenerációt, elsősorban a vidéki lakosság nagy része nem az internetről tájékozódik, és egy manipulált hírfolyam részeként hazugsággal táplálkozik minden egyes nap, tehát ezzel eteti őket a fideszes média.És most itt van ez a törvényjavaslat, ami a maradék piacot úgymond szabályozná, mert azt még teljesen nem gyűrte maga alá a Fidesz. Éppen ezért ez a javaslat aggályos, így ebben a formájában igazságtalan, és ezért szerintem elfogadhatatlan. Van ennek a törvényjavaslatnak még egy sajátos, diszkrét bája, nevezetesen, hogy még a Fideszen belüli világban is előfordul, hogy valaki szembefordul a központi akarattal. Nevezzük nevén, ez most Simicska Lajos, aki az ország egyik legnagyobb oligarchája, a közbeszerzések állandó nyertese volt, maga is médiavállalkozásokat tart fenn, de összekülönbözött Orbán Viktorral, ezért most a Fidesz egy új láncolatot épít ki más oligarchák segítségével, Mészáros Lőrinc vezetésével.És most az történt, hogy Simicska Lajos elkezdett szimpatizálni a Jobbikkal, nevezzük nevén, és ez a Fidesznek külön nem tetszik. Tekintettel arra, hogy Simicska Lajosnak azért van médiafelülete, most ezt akarja valamilyen módon a Fidesz részben beszabályozni, ahogy egyébként korábban Simicska Lajos vállalkozásainak reklámfelületek tekintetében pedig szintén törvényekkel, fővárosi döntésekkel próbált nekitámadni.Ebben a vitában mi nem akarunk részt venni. Nem az a fő kérdés, hogy most a Mészáros Lőrinc és Andy Vajna által birtokolt média a korrektebb vagy a Simicska Lajos fémjelezte médiabirodalom a korrektebb. Az MSZP egy olyan Magyarországért küzd, egy olyan Magyarországért dolgozik, ahol az oligarcháknak nincs közvetlen politikai befolyása; legyen nekik elég a gazdasági vállalkozás, megszedték azon magukat bőven, nem kell ezt még politikai befolyásra is átváltani.Összegezve tehát: ma Magyarországon olyan egészségtelen médiaviszonyok uralkodnak, amelyek biztosítják a hírekben, a reklámokban a Fidesz túlsúlyát, ezért ehhez képest a médiatorta egy pici szeletét szabályozni szerintünk álságos, és ezért nem támogatható. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönjük szépen. Most megadom a szót Volner Jánosnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Fideszes Képviselőtársaim! Ezt a törvényjavaslatot egyszerűbb lett volna és a lényeget jobban mutató lett volna, hogyha lex Simicskának hívják, és nem pedig egy ilyen bonyolult elnevezést adnak neki, amit egyébként, mondjuk, egy Németh Szilárdhoz hasonló fideszes képviselő úgysem ért, mert nem nagyon vannak tisztában vele, hogy mit jelent a pártfinanszírozás fogalma. A másik, ami nagyon fontos, hogy hogyan is kezdődött ez az egész, hogyan jutottunk el eddig a törvényjavaslatig. Először is a két jóbarát, a két egykori jóbarát összeveszett egymással, megtörtént a G-nap, amikor a miniszterelnök úr kapott egy jelzőt Simicska Lajostól. Aztán eljutottunk a közelmúltban odáig, ami már önöket is borzongatja, hogy Simicska elmondta, hogy bosszút szeretne állni, és megfogalmazta a Simicska család azt is, hogy milliméterenként szeretne önökön bosszút állni. Azt gondolom, hogy inkább ez áll ennek a dolognak a hátterében, mint a pártfinanszírozás tisztítására vonatkozó megfontolások. Na, de nézzük csak, hogy milyen módon kezdődött el önöknél a pártfinanszírozás, mert azért ez sem tanulság nélküli, és vajon mit tettek önök ennek érdekében. Először is úgy nézett ki, hogy a rendszerváltást elsiklató MDF-fel közösen úgy rendelkeztek ebben a Házban, ebben az ülésteremben, hogy székházhoz fogják a saját pártjukat juttatni. Ez meg is történt. Röviddel később úgy rendelkeztek, hogy ha esetleg el akarná adni egy párt ezt a székházat - ’91 decemberéről beszélünk -, akkor ezt áfamentesen megtehesse, hogy még áfát se kelljen ez után fizetni. Még egyszer mondom, a rendszerváltást kisiklató MDF-fel közösen csinálták meg ezt a mutyit, és akkor a Fidesz 640 millió forintot kapott az állami ingatlan eladásából, amit egyébként nem is piaci alapon adtak el, hanem egy állami vállalat vásárolta meg jóval a piaci ár fölött. Ez az akkori 640 millió forint jelenlegi értéken 5 milliárd forint lenne. Ennek a pénznek a nagy része különböző Fidesz-vezetők bankszámláin landolt, ez egy bevallott dolog, és az is bizonyított tény, hogy egy része ennek a pénznek Orbán Viktor édesapja cégének a számlájára került, hölgyeim és uraim. Hát, innen indul az önök pártfinanszírozása! Megjegyzem, ugyanebben az évben több millió forint egyszerűen eltűnt a Fidesz pártkasszájából. Nem volt erre magyarázat, hogy mire költötték, egyszerűen csak valaki fölvette a pénzt, elköltötte, felelősségre vonás természetesen nem történt, hiszen az akkor a rendőrséget, a Belügyminisztériumot irányító MDF-fel közösen mutyizták le ezt az egész székházbizniszt. Hát, ez volt az első nagy lenyúlás a rendszerváltás után, ami igazán arcpirító volt. Megjegyzem, akkor még pironkodtak is. Azóta már ez a szégyenérzet a sok lopás következtében teljesen el is múlt. Fontos látni azt is, nemrég volt egy olyan terve a kormánynak, ez ki is szivárgott, a sajtót is megjárta, hogy ki akarják irtani az összes óriásplakátot, hiszen Simicska Lajos ezen a területen egy erős szereplőnek számít, és mivel a Fidesz lábujjára lép, ezért erre megpróbáltak kísérletet tenni. Szintén elindult, igazi banánköztársasághoz hasonló módon, a Simicska elleni bosszúhadjárat a hirdetőoszlopok ügyében is. Amíg a Fidesz szekerét tolta Simicska Lajos, amíg önöket pénzelte, két választást is megnyert Orbán Viktornak, addig még semmi probléma nem volt vele. Bocsánat, három választást nyert meg Orbán Viktornak, nehogy elrontsuk a számolást! [[Dr. Völner Pál: Becsapott benneteket!]] Addig semmi probléma nem volt vele. Amikor Simicska Lajos kiállt a Fidesz-táborból, „aki nincs velünk, az ellenünk”, onnantól fogva a kormányzat törvényalkotó gépezetét ellene fordították, és megpróbálják lemészárolni egymást. Mi ebbe a bandaháborúba, ami önök között folyik, nem kívánunk belefolyni. Néhány dolgot azonban érdemes lesz majd elmondani, ennek kapcsán is.Akkor, amikor kiszedték a hirdetőoszlopokat, később a bíróság kötelezte a Fideszt arra, hogy állíttassák vissza ezeket az oszlopokat, és ilyen módon vissza is kerültek a helyükre. A közelmúltban már eljutottunk oda, hogy a magát polgári keresztény pártnak valló Fidesz képviselői szervezetten egy országos akciót indítanak annak érdekében, hogy a Jobbik óriásplakátjait megrongálják, ilyen módon jelentős anyagi kárt okozzanak. Kósa Lajos asszisztenséről derült ki, hogy ő maga szervezi ezt a vandál, rongáló akciót. Odáig jutottunk ezzel a dologgal, hogy már erre is sor került.Na, de érdemes megnézni, hogy vajon őszinte, tiszta szándék vezérli-e a Fideszt akkor, amikor ki szeretné tisztázni, hogy pontosan milyen módon működik a pártfinanszírozás. Néhány dologra hadd emlékeztessek, hölgyeim és uraim! Aki önöknek nem tetszett, aki ellenzéki médiát birtokolt, azt megpróbálták ellehetetleníteni. Rátámadtak az RTL Klubra, megpróbálták ellehetetleníteni egy olyan reklámadóval, amit Brüsszel koppintása után kellett visszavonni és visszafizetni az ebből beszedett 20 milliárd forintot a tévés cégek részére. Egymás után teszik ki Simicska Hír TV-jét a különböző előfizetői kosarakból azért, hogy ne lehessen elérni az ellenzéki hangot közvetítő tévécsatornákat.Fontos látni azt is, hogy ezzel párhuzamosan szintén televíziós fronton mi történik. Hölgyeim és Uraim! Először is ki kell mondanunk, hogy az ország legismertebb sugar daddyje, Andy Vajna megvásárolta állami pénzből a TV2-t magának. Tehát itt szó sincs arról, hogy politikamentes tévécsatornákra lenne szükség, mint amiről itt a kormány jelenleg hazudozott. Itt arról van szó, hogy Andy Vajna, az Orbán-kormány kormánybiztosa állami pénzből megvásárolta Magyarország második számú kereskedelmi tévécsatornáját, és azonnal a kormányzat propagandaeszközévé tette, azonnal elindult a lejáratási kampány jobbikos politikusok ellen. Megjegyzem, negyven pert veszített az elmúlt hónapokban ez a hazugságra alapozó propagandagépezet. [[18.40]] Na, de hogy is tette ezt meg Andy Vajna? Vajon úgy, hogy hirtelen megnőtt, mondjuk, a hirdetési kedv a TV2-nél különböző piaci szereplők által, jól fölfutott a műsorok nézettsége, és emiatt aztán jelentős profitra tett szert a társaság? Hát, hölgyeim és uraim, nem ez történt. A kormány a hozzá közel álló sajtót nyíltan és teljesen átlátszó módon a magyar adófizetők pénzéből busásan elkezdte finanszírozni. Miről is van szó? Van egy Habony Árpád nevű fickó, akit itt látunk női táskákkal meg magas sarkú cipőkkel keverni a Kossuth téren, bejáratos állítólag Orbán Viktorhoz, a miniszterelnökhöz is, és ez a Habony Árpád az egyik pillanatban, amikor megkérdezik tőle, hogy ugyan már, honnan van rá pénze, amikor még bejelentett munkahelye sincs, akkor azt mondja, hogy egy Tombor András nevű, egyébként szintén fideszes vállalkozótól kapott 20 millió forint kölcsönt, ebből finanszírozza a luxuséletmódját. A másik pillanatban azt látjuk, hogy ez a szerencsétlen, adósságokkal küzdő ember országos napilapokat kezd el indítani, ki tudja, miből. Hirtelen megjelennek már az első lapszámban a kormányzati hirdetések, és a kormány az adófizetők pénzéből gondoskodik arról, hogy a fideszes pártsajtót fölélesszék, fölépítsék és biztosítsák, garantálják több évre előre a jövőjét. Miről is van szó? Volt itt például egy migrációskvóta-kampány, aminél Orbán Viktor egyértelmű vereséget szenvedett. De hozzáteszem, volt ennek pozitív hozadéka a Fidesz számára. 15 milliárd forint ebben a kampányban, csak ebben a kampányban 15 milliárd forint lett az adófizetők pénzéből belepumpálva a kormányközeli sajtó fenntartásába, ilyen módon gondoskodtak arról, hogy a Ripost, a Lokál, a 888, az Origo és a hasonló szennyportálok meg tudjanak élni a piacon. Hölgyeim és Uraim! Csak fölhívom a figyelmüket arra, hogy 15 milliárd forint mennyire sok pénz. Az egymással küzdő felek a brexitkampányban együttvéve nem használtak föl akkora összeget, mint amennyiből önök az egyébként közjogilag érvénytelenséggel záruló migrációs kampányt finanszírozták. Ez a szégyen és gyalázat! És ez csak egy a sok közül.Most, ha elmennek a keresztény-konzervatív kormányfő kedvenc lapjainak egyikére, a Ripostra, akkor azt láthatják, hogy megy a kormányzati hirdetés, ezt folyamatosan az arcunkba tolják: „Meg kell állítani Brüsszelt!”. Megnyitják a lapot, ott pedig análszexre biztató meg ennek a praktikáit részletező tartalmakat találnak. Kérdezem a kormánypárti képviselőket, hogy ez vajon hogyan függ össze, hogyan fér össze Orbán Viktor pápai audienciáival, a szenteskedéssel, a posztkereszténységgel. Hogyan fér ez össze? Elmondom önöknek: sehogy. Önök szándékosan a legmocskosabb, legaljasabb bulvártartalmakat támogatják közpénzből, és van képük ahhoz, hogy behozzanak ide egy olyan javaslatot, mondván, hogy a pártfinanszírozásban rendet kell tenni. Hölgyeim és Uraim! Ez maga az arcátlanság! Továbbmegyek. Föl kell tenni azt a kérdést is, ha már pártfinanszírozásról beszélnek, hogy az önök csicskaszervezete, a CÖF - tudják, aki állandóan futtatja ezt a rövidesen nyilván alkotmánybírói szerepbe kerülő Lomnici Zoltán nevű embert, akinél mindig hozzáteszik a köztévében, hogy alkotmányjogász, és fölhasználják őt gyakorlatilag a saját politikai céljaik érdekében -, vajon a CÖF-nek miből van pénze hülyeségekkel kiplakátolni az egész országot? Őket miért nem akarják elszámoltatni? Csak nem azért, mert a Fidesznek a segédszervezete? Csak nem azért, mert a Fidesz érdekében költi a pénzét, és tulajdonképpen a kormány tevékenységét támogatja? Jelzi egyébként a fideszes honatyák hozzáállását, nem mernek rám nézni, miközben ezeket a szavakat mondom, mert szégyellik magukat. Nem is csodálom egyébként. [[Dr. Völner Pál: Unalmas.]] Szintén fontos látni azt, hogy milyen alapon beszél a mostani kormány pártfinanszírozásról meg ennek a tisztázásáról és átláthatóvá tételéről annak ismeretében, hogy a HungaroControl, egy állami tulajdonú vállalat Orbán Viktor kedvenc polgári körét 320 millió forinttal támogatta. Nem aprópénzzel, 320 millió forinttal, ami nyilvánvalóan a Fideszhez köthető egyértelmű pártpolitikai célra lett felhasználva. Hölgyeim és Uraim! Ha szétnézünk akármelyik minisztériumnál, akármelyik állami tulajdonú nagyvállalatnál, azt láthatjuk, hogy önök vagy lopnak saját maguknak, vagy lopnak legális vagy nem legális formában a pártjuk részére. Mert oda vannak ezek a pénzek egy az egyben becsatornázva. Azt kell hogy mondjam, nagyon sok magyar vállalkozó szeretne úgy vállalkozni, mint ahogy például Andy Vajna tette a TV2-ből: pénzt ugyan nem tett bele abba, hogy egy több milliárd forintos tv-csatornája legyen, de az állami bankok sietnek, hitelt adnak, és röviddel később abból a nyereségből, ami az állami hirdetésekből származik, vissza is fizetik a hitelt, és ilyen módon Andy Vajnának sikerül megvennie az ország második legnagyobb kereskedelmi tévétársaságát. Tehát azt mondom, hölgyeim és uraim, ha erre az idézőjeles bravúrra önök képesek voltak, hogy behoznak egy ilyen törvényt ide, hogy a pártfinanszírozásról meg a közélet megtisztításáról beszéljenek, akkor bőven van mit kezdeniük saját magukkal. Söprögessenek a saját portájukon, és nem utolsósorban szégyelljék magukat azért, mert így kirabolják ezt az országot! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük szépen. Az LMP ugyan nem jelezte, hogy vezérszónokot állítana, de látom, hogy Hadházy Ákos képviselő úr jelentkezett, úgyhogy én most megadom az ön számára a szót, mivel más jelentkező nincs. Úgyhogy öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Elnézést kérünk, hogy időben nem jeleztük, mindenképpen szerettünk volna szólni, pláne azért, mert ma az Igazságügyi bizottságban a bizottság elnöke nem adta meg a szót, meg is szavaztatta a bizottsággal, és én szívesen elmondtam volna ott ezeket a mondatokat, de valamiért a bizottság nem akarta meghallgatni, valószínűleg nagyon siettek ebédelni.Pedig megleptem volna a bizottságot, mert azzal kezdtem volna, hogy ez egy jó törvényjavaslat, egy részben jó törvényjavaslat. Fontos az, és a LMP régóta mondja, hogy fontos az, hogy lássuk azt, hogy a pártok mit költenek, mennyit költenek, mire költenek, és ezek közül az egyik legfontosabb, hogy propagandára, pártreklámokra, kampányokra mennyit költenek. Ez egy nagyon lényeges dolog.Persze van ezzel a tervezettel két nagy probléma. Az egyik az, hogy elkésett, mert most hirtelen nagyon fontos lett valamiért a Fidesznek, hogy nézzük meg, hogy ki mennyiért plakátol, de ez 2010-ben, ’13-ban, ’12-ben, ’14-ben valamiért nem volt olyan fontos. Az LMP akkor is elmondta: nagyon szeretnénk tudni, hogy azok a plakátkampányok mennyiért, miből és kinél történtek. A másik probléma az ezzel a törvénnyel, hogy félmunka. Félmunka, ugyanis a legfontosabb kérdésre nem ad választ, nem ad orvoslást. A kormánypártok jelen pillanatban - ma már többet hallottunk róla az előttem szólóknál - nagyon jól tudnak reklámkampányokat folytatni kormánypénzekből, elsősorban állami pénzekből, elsősorban a mi pénzünkből fizetjük azt, hogy önök kampányolhatnak. Hiszen a kormánykampány, a kormánypropaganda egyenlő a kormánypártok propagandájával. Ezért azt gondoljuk, hogy ez mindenképpen ehhez a törvényhez hiányzik. Nem gondoljuk, hogy feltétlenül megszavaznák, de be fogunk adni egy módosító indítványt, amelyikbe beemeljük azt a törvényt, amit egyébként az elmúlt hetekben önök szépen, szó nélkül lesöpörtek az asztalról. Adtunk mi be egy olyan törvényt, amelyik tiltja a kormánypropagandát, pedig ez a törvény a legfontosabb törvény jelen pillanatban ma Magyarország szempontjából akkor, ha a magyar demokráciát vesszük figyelembe vagy a magyar demokrácia maradékait vesszük figyelembe. Akkor, ha a kormánypropagandát nem korlátozzuk, és ezt a fajtát, amit önök csinálnak, nem tiltjuk be, az gyakorlatilag egyértelműen azt jelenti, hogy a következő választások tisztességtelen választások lesznek. Nem lehet máshogy fogalmazni, hiszen nem tisztességes az a választás, ahol a kormánypárt sok tucat milliárd forintból mondhatja el azt, amit szeretne, mondhatja el azt, hogy itt mennyire frankó minden ebben az országban, míg az ellenzék ezeknek a pénzeknek a töredékéért mondhatja el, hogy mik azok a problémák, amik miatt ez egyáltalán nem áll. Az önök törvényjavaslatának a kiindulópontja abszolút igaz, egy választás nem lehet tisztességes akkor, ha az egyik pártnak jóval több lehetősége van arra, hogy elmondja az ő véleményét, mint a másik pártnak. Jelen pillanatban erről van szó, hiszen sok tucat milliárd forintból folytatják önök a propagandájukat. Minisztériuma is van a propagandának. Korábban nem volt ilyen, most rögtön minisztériuma is van, és milyen véletlen, hogy a propagandakampányok legnagyobb részét a miniszternek pont a szomszédja, Csetényi Csabának a cége fogja levezetni. Egészen gyalázatos dolog. Nagyon lényeges tudni - az elmúlt héten is beszéltem erről -, sokan azt mondják, hogy a néplélek, a magyar néplélek tehet arról, hogy egy ilyen gyalázatos kormányteljesítmény, ennyi lopás és ilyen nyílt lopássorozat után, Magyarország legnagyobb lopássorozata, történelmének legnagyobb szervezett lopássorozata után még azért a kormány, hogy úgy mondjam, versenyben van a kormányzásért. [[18.50]] Nem a magyar népléleknek az elkerülhetetlen következménye ez. Minden ország, ahol egy ilyen agymosást, egy ilyen kormánypropaganda-hadjáratot beindítanak, minden ország veszélyeztetett. Vannak ilyen országok most is, van ilyen Törökországban, van ilyen Oroszországban, bizony nem olyan régen európai országokban is megtörténhetett ilyen baleset. A propaganda minden népben, minden társadalomban működik. Az emberi természet ilyen, hogy működhet, és ha nagyon sokszor mondunk valami hülyeséget, és azt nagyon sok pénzért tesszük, akkor bizony annak megvan úgymond a gyümölcse. Én még emlékszem arra, amikor a rendszerváltás után, amikor még a magyar társadalom nem tudta, hogy bizony reklámokban nagyon nagy hülyeségeket is lehet mondani, ugye, fogyitablettát vett mindenki meg bomberdzsekit, mert azt nagyon sokszor, nagyon sokat reklámozták.Itt is a magyar társadalom védekezőképessége még nem alakult ki az ellen, hogy olyan propaganda-hadjáratokat indítsanak el, és olyan nagy mértékben és olyan gátlástalanul, ahol nyilvánvaló és teljesen egyértelmű hazugságokat mondanak, egész egyszerűen ma még az emberek egy jó része nem tudja azt, hogy bizony komoly tévékben is lehet hazudni és komoly reklámhadjáratokban is lehet hazudni.A miniszterelnök elmondta, hogy csendet akar 2017-ben. És az önök kormánypropagandája ezt a csendet szolgálja, és megzavarta önöket, hogy egy másik párt önöknek nem tetsző dolgokat mondott. Ez a csend arról szól, hogy nem baj az, hogyha esetleg elvezetnek majd egy-két képviselőt, még az is meglehet, hogy muszáj lesz elvezetni egy-két képviselőt. Próbálja az ügyészség húzni az időt, de bizony egy Mengyi Rolanddal már megtörtént a baleset, megtörténhet Farkas Flóriánnal is, megtörténhet akár Simonka képviselővel is, megtörténhet államtitkárokkal is ilyen baleset. A lényeg az, hogy ne legyen róla szó. De nem kell hogy elvezessenek senkit. Az elmúlt héten maga a miniszterelnök bizonyította be, és maga a miniszterelnök ismerte el átvitten itt, ebben a Házban, hogy bizony az ő családja 15 millió forintot kap évente a felcsúti gázszerelőtől, Mészáros Lőrinctől, attól az embertől, aki egy év alatt 100 milliárd forintot keresett. Rendkívül súlyos ügy, de akkor, ha nincsen sajtó, és akkor, hogyha önök azt gondolják, hogy majd a kormánypropagandával el tudják terelni a figyelmet erről, akkor önök abban reménykedhetnek és részben joggal, hogy az emberek erről nem fognak tudomást venni, csak részben joggal, mert el fogjuk mondani, és azért az embereknek igenis tudomásuk van ezekről a dolgokról, és egyébként minden közvélemény-kutatás szerint ez borzasztóan zavarja is őket. A kormánypropaganda maga a korrupció. A kormánypropaganda ugyanis szólhatna hasznos dolgokról is, és a mi törvényjavaslatunk megengedi azt, hogy bizonyos esetekben legyen kormánypropaganda. Miért ne lehetne például egy olyan reklámhadjárat, amely mondjuk, a tömegközlekedés használatára szólít fel, vagy valódi egészségügyi kampányokat nyugodtan meg lehetne tenni. De nem ezt teszik, tehát a kormánypropaganda nem erről szól. Olyan dolgokat állítanak, hogy Magyarország erősödik. Ha kicsit is belegondolunk, akkor látjuk, hogy ennél fölöslegesebb dolgot, erre milliárdokat adni, azt nem lehet mondani, hiszen vagy erősödik valóban Magyarország - én nem hiszem -, de ha valóban erősödik, akkor minek azt hirdetni. Attól mi fog változni? Semmi nem fog változni. Ha viszont nem erősödik, ahogy nagyon sokan ebben az országban gondolják, akkor pláne egyértelmű, hogy korrupcióról van szó. Meg kell ismételnem megint egy hasonlatot - elnézést a profán hasonlatért -, ha Rogán Antal propagandaminisztériumába aranybiliket vennének, meg tudnák indokolni, mert azt mondanák, hogy nála olyan szorgalmasan csinálják a propagandát, hogy nincs idő kimenni a mosdóba, mégis mindenki számára egyértelmű lenne, hogy korrupcióról van szó, hiszen fölösleges dolgokat vettek nagyon drágán. Amikor önök sok ezer plakáton hirdetik, hogy Magyarország működik, és Magyarországon reformok működnek és erősödik, akkor nyilvánvaló olyan, mintha Rogán Antal ilyen biliket vásárolt volna, mert hiszen teljesen egyértelműen fölösleges dolgokat és nagyon drágán vettek. A propaganda három orgazmust is okoz önöknek. Három orgazmust is. Először akkor, amikor Rogán Antal szomszédját meg lehet bízni ezzel, és ő nagyon-nagyon jól fogja érezni magát ettől, az azon nyert hasznon. A második az, amikor ebből a pénzből fognak kistafírozni olyan újságokat, olyan tévéket, amiket egyébként nem nagyon nézne senki sem, de ebből a pénzből fenn tudja tartani magát. Ez a második orgazmus. A harmadik pedig az, amikor azt látják, hogy egy ideig működik az agymosás. Látszik az, hogy működik egy ideig az agymosás, de az is látszik, igenis látszik a felmérésekből, hogy az embereket rendkívül zavarja az a lopássorozat, amelyik a magyar történelem legnagyobb lopássorozata volt. Mindezek alapján azt kell mondani, hogy ez a törvényjavaslat egy jó irány. Jó irány. Az, hogy lássuk azt, hogy a pártok mennyit költenek, az egy nagyon fontos dolog. De vannak más technikák is, erről is beszéltünk. Bele kellene tenni még egy apró módosítást, akár össze is lehetne vonni például a civiltörvény módosított javaslatával, amikor megnézzük az önök alibiszervezetét, a CÖF-öt, és a CÖF-nek megnézzük a közhasznúsági jelentését, és azt látjuk benne, hogy elfelejtette odaírni, hogy melyik gazdasági szervezetektől kapta azt a néhány száz millió forintot. Ha ez a három dolog belekerülne, akkor ez egy jó törvényjavaslat lehetne, addig ez a törvényjavaslat természetesen elfogadhatatlan a párt számára. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére érkeztünk. Mivel kétperces hozzászólásra jelentkezést nem látok, így elsőként megadom a szót Ander Balázs képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes országok politikai kultúrája nagyon sok tényezőtől függ, kijelenthetjük azonban, hogy az adott nemzet szokásai, habitusa és vérmérséklete, egyszerűbben fogalmazva, a kultúrája az, ami meghatározza ezt. A politikai kultúra alakítói alapvetően a pártok, akik a viselkedésükkel, az általuk igénybe vett eszközökkel befolyásolják, formálják azt. A pártpolitikai küzdelmek sok színtéren zajlanak, a médiában, a választókkal való találkozások során, az utcák plakátjain, és sok esetben itt, e ház falai között is. Minden szereplőnek, a pártoknak, a civil szervezeteknek, valamint az embereknek is elemi érdeke, hogy ezen küzdelmek során tisztességes eszközökkel éljenek a pártok. A nemtelen eszközök alkalmazása a közbizalmat rongálja, a széles körben terjesztett hazugságok szörnyű károkat okoznak a társadalomban. Éppen ezért nagy a felelősségünk abban, hogy politikai véleményünket hogyan fogalmazzuk meg, milyen módon kívánjuk az álláspontunkat megismertetni másokkal, különösen a választókkal.Ha nincs mondanivalónk, nem tudunk politikai üzenetet megfogalmazni, akkor bizony nemtelen eszköznek minősül az, ha annyiban merül ki a politikai aktivitásunk, hogy politikai versenytársainkat, vetélytársainkat kívánjuk elhallgattatni. Különösen káros ez a tevékenység, ha olyan véleményt kívánunk, illetve kívánnak önök szőnyeg alá seperni, ami az igazságra hívja fel a választópolgárok figyelmét. Az előttünk fekvő törvényjavaslat ékes példája annak, hogy a kormánypártok a közhatalommal visszaélve, önös pártpolitikai érdekből kívánják elhallgattatni azokat, akik kimondják az igazságot az üzelmeikről, el akarják lehetetleníteni azokat, akik lerántják a leplet a hazugságaikról, illetve felhívják a figyelmet a valós problémákra. A plakátok kérdése olyan pillanatnyi aktuálpolitikai kérdés, amit a kormánypártok törvénnyel kívánnak a rövid távú érdekeiknek megfelelően rendezni. Ezzel aláássák a demokráciát, veszélyeztetik a szólásszabadságot, és megcsúfolják a törvényhozást. Kína papucsokat gyárt, önök, kedves fideszes képviselőtársaim, pedig törvényeket. A törvényhozás teljes kiüresedéséhez vezet, ha a napi, aktuálpolitikai kérdéseket törvényekkel próbáljuk meg kezelni. A törvények nem arra valók, hogy a jelenlegi kormánypártok vezetőinek botrányos ügyeit takargassák! Az igazságot ki kell mondani, a tetteinkért a felelősséget, különösen a politikai felelősséget vállalni kell. Fokozattan igaz ez a kormányzó pártokra. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Kérdezem, hogy meddig kívánnak egyébként asszisztálni ehhez a cirkuszhoz. És ha itt a konkrét törvényjavaslattól eltekintünk, akkor ha már Volner képviselőtársam volt a olyan kedves, és felhozta a HungaroControl Zrt.-nek a messzire bűzlő történetét, akkor hadd fordítsak még néhány mondatot erre az önök számára kétségkívül nagyon kényes ügyre. [[19.00]] A HungaroControl Zrt., ami száz százalékban állami tulajdonú vállalat és a légi irányításért felel Magyarországon, 2016 végén, egészen pontosan 2016. október 17-én 320 millió forintos támogatásban részesítette a Szövetség a Nemzetért Alapítványt, azt az alapítványt, ami mögött ott áll Orbán Viktor polgári köre, minden polgári körök ősatyja, a Szövetség a Nemzetért Polgári Kör. Ennek vezetője az a László Tamás kormánypárti képviselőtársunk, aki ennek a törvényjavaslatnak a vitájában a harmadik percben felállt és elhagyta sajnos egyébként az üléstermet, mert igazán érdekelne minket az ő véleménye ezzel kapcsolatosan. Az, hogy a Szövetség a Nemzetért Alapítvány 2011-ig éves szinten 20-30 millió forintos támogatásban részesült, aztán a kormányváltás után ez felugrott olyan 60-80 millió forintra, talán még így lenyelhető lenne, de hogy egyetlenegy tollvonással átláthatatlan döntési mechanizmusok sorát és a választópolgárok akarata által, a közakarat által nem befolyásolható módon 320 millió forintot juttatnak ennek a szervezetnek, az messze több mint felháborító. Én magam egyébként írásbeli kérdéssel fordultam az illetékes minisztériumhoz, mi a véleményük erről az egészről, mikor kívánják például lemondatni a HungaroControl Zrt. döntésben felelős vezetőit, illetve mikor szólítják fel a Szövetség a Nemzetért Alapítványt arra, hogy ezt a 320 millió forintot szépen juttassák vissza oda, ahova egyébként való, a magyar költségvetésbe, ugyanis véleményünk szerint ennek a pénznek bizony jobb helye is lehetett volna. Fónagy államtitkár úr a mellébeszélő válaszában próbálta mentegetni a helyzetet. Tudjuk egyébként, hogy ez az alapítvány, illetve bocsánat, a HungaroControl Zrt. rendelkezik társadalmi felelősségvállalási programmal. Ezzel semmi probléma nincsen. A nagyvállalatok esetében ez támogatható, helyes dolog. Viszont ez a társadalmi felelősségvállalási program azt is előírja a cég számára, hogy ennek keretén belül olyan célokat támogassanak, mint például a légi forgalom, illetve a légi közlekedés vagy éppen a rekultiváció népszerűsítése, ennek a propagálása. Na most, hogy a Szövetség a Nemzetért Alapítványnak mindezen célokhoz, feladatokhoz mi köze van, azt önökön kívül talán csak a búbánat tudja, mert mi nem. Mi köze van a Szövetség a Nemzetért Alapítványnak a légi közlekedés népszerűsítéséhez, amire egyébként államtitkár úr válasza szerint ezt a 320 millió forintos támogatást fel kellene használniuk? Tényleg megdöbbenve állunk az egész előtt. Volner képviselőtársam kiváló hozzászólásában elhangzott, hogy mennyire szeretik a milliárdokat és hogyan építették ki az Andy Vajna-, Habony-féle, sok-sok milliárdot felemésztő és közpénzeket felemésztő propagandabirodalmukat. Önök, úgy látszik, egyébként nem restek lehajolni az aprópénzért sem, mert ez a 320 millió forint mégiscsak jól jött a kasszába. Még az ennél kisebb tételekre is vevők, ugyanis a HungaroControl Zrt. 25 millió forintos támogatásban részesített egy másik fideszes politikushoz ezer szállal kapcsolódó alapítványt, ez a Jövő Uniója Alapítvány, amelynek a vezetője nem más, mint az ifjú titán, a Fidelitas-vezér Tardi Tamás, aki egészen véletlenül a Somogy Megyei Közgyűlés alelnöke lett. [[Z. Kárpát Dániel: Jézus Mária!]] Ezekre a kérdésekre kellene válaszolni. [[Közbeszólások az MSZP soraiból: És csak 25 milliót kapott? Szegény gyerek!]] Ha bújtatott pártfinanszírozásról beszélünk, akkor így van, ő szerény volt, beérte 25 millió forinttal is, bár hozzátenném egyébként, hogy 8 millió forintot már kapott korábban a Szerencsejáték Zrt.-től, tehát itt azért gyűlnek a milliók, amelyeket papírforma szerint bizonyára nemes célokra használ fel az ő alapítványa is. De ilyen alapon egyébként fel lehetne szólítani az ország népét, Józsi bácsit, Mari nénit, nosza, hozzatok létre ilyen alapítványokat, és majd a fideszes kormányzat szépen nektek is juttat 8 millió, 25 millió, vagy ha éppen úgy van, akkor 320 millió forintot. Ne vicceljünk már!Tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, én mint Somogy megyei képviselő, kénytelen voltam ezt a helyi példát is előhozni. Nagyon sok civil szervezet, illetve nagyon sok alapítvány örült volna egyébként egy ekkora dotációnak, ekkora juttatásnak, mint amit Tardi Tamás alapítványa kapott ettől a száz százalékban állami vállalattól.Felháborító, elfogadhatatlan, és a Jobbik teljes természetességgel nemet mond mindezekre olyan formában is egyébként, amit önök állandóan az orrunk alá szoktak dörgölni, hogy ha nem tetszik valami, ha törvénytelenséget sejdítünk, akkor tegyük meg a feljelentést. Jelentem, megtettem a feljelentést, különösen nagy vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezelés ügyében ismeretlen tettes ellen. Meg fognak lepődni, hogy mi lett ennek a feljelentésnek az eredménye: elutasították. Nos, no comment. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Most megadom a szót Legény Zsolt képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Jóllehet, hosszasabban szerettem volna beszélni, de mivel Heringes és Bangóné képviselőtársam napirend utáni hozzászólásra vár, megpróbálok rövidíteni [[Heringes Anita: Csak nyugodtan!]] , de élve a gondolat szabadságával, egy picit szeretnék csapongani is. Ha megnézzük az előttünk fekvő törvényjavaslatot és annak a címét, akkor azt gondolnám, egy normális országban, egy normális demokráciában - tudjuk, hogy a miénk nem az, de mondjuk egy ilyen elméleti síkot érintve, egy normális országban - talán a kampányfinanszírozás nyilvánvalóbbá, átláthatóbbá tétele még szerintem egy üdvözlendő cél is lenne. Ha ez a mi országunkra fordítódik le, akkor viszont azt gondolom, azt látom, hogy a kormánypártok mindenféle-fajta módon és mindenféle-fajta eszközzel fel vannak ruházva, egyébként pedig a mostani törvényjavaslattal próbálnak egyfajta, mondjuk úgy, nehézséget állítani a választásokon induló pártok elé. De a képviselőtársaim közül többen is a felszólalásukban már érintettek itt nagyon sok témát, például Volner képviselő úr mondta, hogy ez lehetne akár a lex Simicska is. Én nem szeretnék most, mondjuk úgy, ezzel az aktualitással foglalkozni, ámbátor hozzáteszem, hogy lehetne. Hogy az óriásplakátok kihelyezése és az óriásplakátok tulajdonlása körül milyen, mondjuk úgy, operatív vagy objektív eszközökkel vagy akár adminisztratív eszközökkel lehetetlenítette el a kormányzat a reklámpiacot, arról az elmúlt időszakból, az elmúlt évekből nagyon hosszasan tudnánk példákat felsorolni. Azt is hozzá kell hogy tegyem, hogy ha a kampányfinanszírozás átláthatóvá tételéről beszélnénk, akkor igencsak érdekes számomra, például a mostani időszakban CÖF-ről mi lenne a véleménye a kormánypárti képviselőtársaimnak. Ez az a szervezet, és abszolút nem vitába bocsátkoznék itt Volner képviselőtársammal, de ő azt mondta, hogy a CÖF plakátjai és hirdetései hülyeségeket tartalmaznak. Én azért egy kicsit árnyalnám ezt a képet. Szerintem a kapitális marhaságtól a nyilvánvaló populista szólamokig és képekig nagyon sok mindent szokott a CÖF felvonultatni. Na de mindenesetre ennek a CÖF-nek a finanszírozása tekintetében a CÖF elnöke saját maga is bevallotta, hogy több száz millió forintot kaptak az elmúlt években a Fidesztől vagy a Fideszhez kötődő szervezetektől, tudjuk természetesen, hogy nevén tudják nevezni sokszor a gyereket. De a lényeg mégiscsak az, hogy ezt a bizonyos CÖF-öt, amely értelemszerűen most a kormány vagy a Fidesz helyett végzi azt a kampányt, amit egyébként nekik kellene végezniük, csak akkor ezt teljesen átláthatóvá kellene tenni, nos, ezt a CÖF-öt stafírungozták önök ki. Azt a CÖF-öt, amely egyébként most például Brüsszelbe is megpróbált kimenni, aztán ott tüntetni. Hogy például ők ezt milyen forrásból és milyen finanszírozással oldották meg, azért az is megérne egy misét, hogy hogyan is zajlott ez a dolog. Ahogyan említettem, a kampányfinanszírozás átláthatóvá tétele egyébként egy üdvözlendő dolog lenne, hiszen legyünk őszinték, és természetesen saját magunkra, a Magyar Szocialista Pártra is talán érthetném, hogy az elmúlt 20-25 év kampányaiban bizony sokszor hallottunk arról történeteket, hogy hogyan állt össze egy kampányfinanszírozás. [[19.10]] Hozzátenném, hogy a 2018-as kampányra vonatkozóan egyébként azt a - mondjuk úgy - minimum átlátszó vagy minimum megkérdőjelezendő dolgot, hogy például egy egyéni képviselő egymillió forintot fog tudni költeni a kampányára, nagyon-nagyon nehezen lehetne tartani, azért ezt tapasztalatból tudom mondani. Szóval, erről is lehetne beszélni, de ennek a törvényjavaslatnak abszolút nem ez a célja, ezzel is tisztában vagyok. Itt összességében az eddig a kormánypártok által már bedarált médiapiacnak a még, mondjuk úgy, viszonylag függetlennek minősíthető szegmensét be akarják darálni még jobban. Az előttem szóló ellenzéki képviselők elég hosszasan érveltek amellett, hogy mi történt az elmúlt időszakban a médiapiaccal és a médiumokkal. Azt arcpirítónak tartjuk egyébként, és azt gondolom, hogy azok a médiumok, amelyek a kormánytól függetlenek, vagy nem a kormány szája íze szerinti propagandát nyomják ezerrel, azok eddig is szenvedtek ebben a kormányzati ellenszélben; sajnos, azt gondolom, a jövőben meg még inkább fognak. Ha lehet ilyet mondani, én kíváncsian várom - persze nem várom, hanem inkább azt szeretném, ha nem történne meg - azt a törvényalkotási menetrendet, amely még a következő fél-egy évben előttünk lesz. Kíváncsian várom, hogy milyen kreativitásról fog tanúbizonyságot tenni a Fidesz, és milyen kreatív ötletekkel fogja még ezt a viszonylag függetlennek minősíthető néhány médiaszegmenst is bedarálni, legyűrni. Nyilvánvalóan látszik, hogy az illiberális állam kiépítésében megtanulták, hogy a sajtót totálisan ellenőrizni kell, a sajtótermékeket totálisan ellenőrizni kell. Aki nem a mi szekerünket tolja, aki nem a nekünk megfelelő dolgokról beszél és tudósít, azokat különböző eszközökkel, különböző módon ellehetetleníteni vagy legalábbis nehéz helyzetbe hozni szándékozik a kormányzat. Szóval, még kíváncsian várom, hogy milyen újabb törvényjavaslatok fognak majd ezzel kapcsolatban megszületni. Remélem, hogy ezek nem születnek meg, de sajnos az idealizmusomat már elveszítettem. Ezzel az év végi vallomással köszönöm, elnök úr, a lehetőséget.
Köszönjük. Úgy látom, hogy nincs további hozzászólási szándék. Ezért az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e hozzászólni. [[Dr. Répássy Róbert: Igen.]] Jelzi Répássy Róbert képviselő úr, hogy igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm a vitában részt vevők hozzászólását. Nagyon érdekes vita folyt, elsősorban a jelenlegi sajtóállapotokról folyt vita, amely csak részben függ össze e törvényjavaslat tárgyával. Nagyon távolról függ csak össze; már amennyiben a politikai kommunikáció egyik eszköze a politikai hirdetés, ez nem vitás. De azt gondolom, hogy azok, akik a törvény tárgyával foglalkoztak, inkább elismerően szóltak a törvényjavaslatról. Többen megállapították, hogy jó lenne ez a törvényjavaslat, más körülmények között talán támogatnák is s a többi. [[Dr. Legény Zsolt: Nem ezt mondtuk! Azt mondtuk, hogy a címe jó!]] Utána következett több sztori arról, hogy ki hogyan látja a jelenlegi politikai helyzetet. Ne haragudjanak, hogy ezt mondom, de hallgatva önöket, úgy éreztem, hogy az ellenzék lelkiállapotát tükrözik a felszólalások. [[Heringes Anita: Az ország állapotát, a média állapotát!]] Az ellenzék lelkiállapotát pedig alapvetően a frusztráció tükrözi. [[Bangóné Borbély Ildikó: Ne aggódj emiatt! Heringes Anita: A frusztráció rajtatok látszik! Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Az ellenzék láthatóan nem tud reális alternatívát mutatni a kormánypártokkal szemben, ezért a sajtót hibáztatja. Mindenki propagandista, aki egyetért a kormánnyal, az ellenzék ezt állítja pusztán azért, mert még mindig nem érzik úgy, hogy kellő választó támogatná őket. Tehát egy frusztrációjelenségről… [[Heringes Anita: Majd jövőre! Z. Kárpát Dániel: Ezt miért nem merted elmondani eddig? Miért félsz?]] Puszta frusztrációjelenségről van szó, semmi mást nem hallottam önöktől, csak azt, hogy milyen szomorúak. [[Z. Kárpát Dániel: Miért féltél ezt elmondani a vitában?]] Az LMP hozzászólója, Hadházy képviselő úr volt, aki a legékesebb példáját adta annak, hogy milyen szomorú, hogy annyi minden történt szerinte ebben az országban, ami már a kormánypártoktól való elfordulást okozná, de sajnos még mindig nem sikerült ez az áttörés, ezért nagyon szomorú Hadházy képviselő úr. Nyilván ez az oka annak, hogy a pártja még a küszöb fölé sem tudott bekerülni egyelőre [[Bangóné Borbély Ildikó: 800 millióért én is leírnám, hogy jók vagytok!]] a közvélemény-kutatások szerint. Tehát én nagyon sajnálom ezt a frusztrációt, és őszintén szólva meg is tudom érteni, mert én is voltam sokáig ellenzéki képviselő. [[Dr. Legény Zsolt: De leszel is!]] De csak arra tudom önöket biztatni, hogy soha ne a sajtót hibáztassák azért, ha nem tudnak több szavazót gyűjteni [[Bangóné Borbély Ildikó: Á, dehogy! Heringes Anita: Habony-média, Vajna-média! Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] hanem próbáljanak meg olyan politikát folytatni, amely szimpatikus a választóknak. Próbáljanak meg például nem kiabálni, hanem szépen érvelni [[Bangóné Borbély Ildikó: Nektek nem lehet!]] , érthetően és világosan beszélni, mert a kiabálással láthatóan nem tudják magukhoz csábítani a választókat. A törvényjavaslat egy világos, észszerű szabályt tartalmaz. [[Bangóné Borbély Ildikó: Hogyne!]] Inkább arról kellett volna beszélniük, hogy miért nem tudják támogatni ezt a világos és észszerű szabályt. Miért nem tudják azt a világos szabályt támogatni, hogy innentől kezdve mindenki egyenlő feltételekkel tud hirdetni a hirdetési felületeken? [[Z. Kárpát Dániel: Kivéve a Fidesz!]] Miért nem tudják azt támogatni, hogy a választási kampányban esélyegyenlőség legyen a hirdetésekben? Önöknek milyen hátránya származik ebből? Én nem látom, hogy az ellenzéket bántaná, sértené ez a törvényjavaslat. [[Bangóné Borbély Ildikó: Nem minket sért, hanem a magyar állampolgárokat!]] Azt gondolom, hogy az ellenzéknek, ha bölcsebb lenne, akkor kifejezetten az érdekében állna egy ilyen törvényjavaslat támogatása, mert amiket önök kifogásoltak a magyarországi sajtóviszonyokról, azok nem fognak megváltozni akkor, ha elutasítják ezt a törvényjavaslatot. [[Z. Kárpát Dániel: Miért nem merted ezt a vitában elmondani?]] Nem fognak tudni egyenlő feltételek mellett kampányolni, ha nem szavazzák meg ezt a törvényjavaslatot. Nyilván önök is tudják, hiszen a pártfinanszírozás régóta ezekkel a szabályokkal működik, hogy a pártok finanszírozása alapvetően az országgyűlési arányokon múlik, azon, hogy milyen arányban szavazták meg a választók az önök pártját. Márpedig a kisebb pártok, az ellenzéki pártok kevesebb állami támogatást kapnak, kevesebbet tudnak hirdetni. Mi a problémájuk azzal, hogy jön egy javaslat, amelyben az áll, hogy mindenki egyformán tudjon hirdetni, egyforma esélyekkel [[Bangóné Borbély Ildikó: Egyformán!]] , egyenlő esélyekkel? Én őszintén szólva tényleg nem értem, hogy ezt a törvényjavaslatot miért söprik le az asztalról. [[Heringes Anita: Ha bátor lettél volna, nem a zárszóban reagálsz!]] Nem véletlenül hivatkoztam az Amnesty Internationalre, hátha az most szimpatikussá teszi önöknek ezt a javaslatot [[Dr. Lukács László György: És nem tette!]] , hogy nem a kormány mondja, hanem az Amnesty mondta, hogy ilyen szabályokat kellene bevezetni. Tisztelt Ház! Tehát nagyon kérem önöket, hogy fontolják meg a törvényjavaslat támogatását. Az önök érdekében is áll az, hogy a kampányfinanszírozás, a pártfinanszírozás tisztábbá váljon, az önök érdekében is áll az, hogy a korrupció visszaszoruljon, az önök érdekében is áll az, hogy egyenlő esélyekkel indulhassanak a választásokon. [[Z. Kárpát Dániel: Érted döntünk, nem ellened!]] Kérem, hogy járuljanak hozzá a sarkalatos törvények módosításához. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Dr. Völner Pál tapsol.]]
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőség. Ezzel a mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Heringes Anita képviselő asszony: „Május 1. után” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Mielőtt belekezdenék a napirend utáni felszólalásomba, muszáj reagálnom, hiszen [[Dr. Répássy Róbert: De nem lehet a házszabály szerint!]] Répássy Róbert képviselőtársam a zárszóban próbált válaszolni a felvetéseinkre. Azt gondolom, hogy ez mérsékelt bátorságra vall. [[Dr. Józsa István: Sunyiság!]] Azt szokták mondani, hogy egy vitában illik részt venni, ha ön hisz abban, amit mond. Mérsékelten hihet benne, ha csak zárszóban bátortalanul mer megszólalni és sértegetni a képviselőtársakat, akik itt ülnek. [[Dr. Legény Zsolt tapsol.]] Az ön képviselőtársai valahogy nem voltak a teremben. De akkor térjünk…
Kérem, térjen a tárgyra!
Térjünk át május 1-jére és a munka ünnepére. Ezen a napon, 1886. május 1-jén a chicagói munkás-szakszervezetek sztrájkot szerveztek a nyolcórás munkaidő bevezetéséért. A május 1-jei ünnepnapot a nemzetközi munkásmozgalom harcolta ki. A legtöbb országban hivatalos állami szabadnap, amely a munkások által elért gazdasági és szociális vívmányokra hivatott megemlékezni. 1955-ben a római katolikus egyház is csatlakozott a világ dolgozóihoz, amikor XII. Piusz pápa május 1-jét Munkás Szent József emléknapjává nyilvánította, és így május 1-je katolikus ünnep is lett.Itt és most ünnepelnünk kellene; ünnepelni a szabadságjogokat, az esélyegyenlőséget, a szolidaritást, a munkabékét, a bérből és fizetésből élőket, akik, ha kellett, már többször is a saját két kezükkel építették újra Magyarországot. [[19.20]] Nekik kijár a tisztelet és a megbecsülés! De sajnos az ünnep öröme nem lehet felhőtlen, hiszen a jelenlegi kormányzat már hosszú-hosszú évek óta egyre rosszabb munkakörülményeket teremt a dolgozók számára, és egyre kiszámíthatatlanabb, bizonytalanabb a munka világa. Sorra bontja le a kormányzat a munkavállalók érdekeit, a szakszervezetek működését biztosító szabályokat és intézményeket. A mostani május 1-jének egyik szomorú aktualitását a fideszes Bánki Erik által benyújtott, majd érdekes körülmények között visszavont munka törvénykönyvének módosítása szolgáltatja. Mint köztudott, a magyar parlament Gazdasági bizottságának fideszes elnöke, Bánki Erik 2017. április 11-én nyújtotta be a munka törvénykönyve módosítását, ami nagy felhördülést okozott a munkavállalói szervezetek körében. A törvénytervezet lényegében két ponton - a munkaidőkeret meghosszabbítása, illetve a túlórapótlék lehetséges megvonása kapcsán - javasol érdemi változtatásokat. A javaslatot a nagy felzúdulás eredményeként ugyanolyan viharos gyorsasággal vonták vissza, mint amilyen gyorsan terjesztették be. Így a munkavállalói és ellenzéki fellépésnek köszönhetően 14 nap alatt a Fidesz vissza is vonta a rabszolgatörvényt. Ha visszatekintünk az elmúlt lassan két év kormányzatára, sőt akár két kormányzati ciklusra is, akkor nem nagyon van okunk az örömre, ami a munkavállalói jogok fejlődését, a kiszámítható és biztonságos munkafeltételek megteremtését vagy akár a szakszervezetek helyzetének erősödését jelentené. A teljesség igénye nélkül néhány kormányzati intézkedést ki kell emelni abból a számtalanból, amelyet a kormányzat hozott a munkavállalókkal szemben. A kormányzat a szakszervezetek és a munkavállalók jelentős akarata ellenére új munka törvénykönyvét léptetett hatályba, amivel megalkotta a cselédtörvényt, és a munkáltatóknak szinte korlátlan szabadságot adott a kizsákmányolásra. Ezzel párhuzamosan szinte ellehetetlenítette a szakszervezetek működését is. De itt még nem ért véget a munkavállalók sanyargatása, kiszipolyozása, ugyanis a munkavédelmi és munkabiztonsági intézményrendszert is jelentős mértékben meggyengítették. Ezzel szemben, a számtalan, a munkavállalókat hátrányosan érintő intézkedéssel szemben a Magyar Szocialista Párt meg kívánta és meg is kívánja teremteni a társadalmi párbeszéd érdemi és valós rendszerét, ahol a munkavállalók a szakszervezetekkel közösen tudják majd meghozni azokat a döntéseket, amelyek valóban a dolgozók érdekeit szolgálják; a tisztes és biztonságos megélhetés alapjait, hogy senki nem érezze magát kiszolgáltatva a hatalomnak, mindenkinek legyen annyi fizetése, amiből meg tud élni; az új munka törvénykönyve alapjait, ami biztosítja a munkavállalóknak járó jogokat, és erősíti a gazdaságot, hogy egyre többen tudjanak dolgozni; az új szak- és felnőttképzés rendszerét, hogy egyre több és jobban felkészült mesterember tudjon Magyarországon dolgozni; a munkavállalók védelme érdekében az erős munkavédelmi, munkabiztonsági rendszert, hogy mindenkit a törvényekben leírtaknak megfelelően foglalkoztassanak és megszűnjenek a munka világában a visszaélések. Az MSZP a munkavállalói jogok és a tisztességes megélhetés megalkotását és megvédését akarja elérni, ennek elérését minden rendelkezésre álló eszközzel segíteni akarja. Úgyhogy a választóknak már csak egy feladatuk van: megszavazni az új MSZP-kormányt. Köszönjük szépen.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr: „Puskás Ferenc öröksége.” címmel. Tájékoztatom önöket, hogy képviselő úr a Házbizottság múlt heti ülésen szemléltetés iránti kérelmet terjesztett elő annak érdekében, hogy felszólalása során egy szurkolói sálat mutathasson fel. Az Országgyűlés elnöke a szemléltetést engedélyezte. Megadom a szót a képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Igen méltatlan események közepette kell hogy megemlékezzünk e kiváló magyar labdarúgó, Puskás Ferenc születésének 90. évfordulójáról, megemlékeznünk azok helyett, akik kezében kormányzati szinten számtalan erőforrás állna rendelkezésre annak érdekében, hogy méltó módon ápoljuk azt az örökséget, ami világraszóló. Jelen pillanatban, négy fordulóval a bajnokság vége előtt az egyik legalacsonyabb költségvetéssel bíró Budapest Honvéd vezeti a bajnokságot, Puskás Ferenc magyarországi klubja, miközben a politikum, a jelenlegi kormányzó pártok és vezetőik vezérletével megpróbál minden pozíciót elfoglalni, a klubok élére vezetőket nevez ki, a céges támogatókat úgy irányítja, hogy saját kedvezményezettjei, saját klientúrája tudjon olyan szerepben tetszelegni, hogy gyakorlatilag irányíthassa még a magyar futballbajnokság menetét is. Egészen durva és egészen egyértelmű azon visszaélések sorozata, amelynek értelmében Puskás Ferencnek még a temetésekor is egyetlen hazai klubja maradt ki abból az emlékbizottságból, amelybe csak utóbb hívták meg ezt a csapatot, Puskást pedig úgy temették a Bazilikába, hogy többször megtagadták a saját Honvéd-szurkolóitól azt, hogy leróják kegyeletüket, így ez a nyughely nem is tudott olyan zarándokhellyé válni, mint amit nagyságunk a mai napig megérdemelne. A szurkolóknak eközben azt mondják, hogy ne vigyék a politikát a stadionba, miközben a legtöbb klubnál kormánypárti politikusok ültek-ülnek a vezetői székekbe, Mezőkövesden Tállai, az MTK Deutschot tudja felmutatni, Kubatov Gábor pedig a Ferencvárosnál szerzett pozíciót, és sorolhatnánk a további példákat. Ha a magyar másodosztályt vizsgáljuk, ott is azt látjuk, hogy az első két helyet jelen pillanatban a Felcsút és a taopénzekkel igen szépen kitömött Kisvárda foglalja el; mondom ezt szabolcsi származásúként is részben. Kisvárdával szimpatizálok, de azzal nem feltétlenül, amilyen visszaélések és üzelmek zajlanak politikai részvétellel a futballcsapatok körül. Kicsit olyan érzése van az embernek, mintha a Fidesz-KDNP megunta volna a FIFA-t vagy a futballmenedzsert, és valódi klubokkal, valódi játékosokkal kívánnák egymás között lefolytatni azokat a meccseket, amelyek nemcsak generációk számára adnak pozitív és generációs élményeket, de bizony a néplélek szempontjából sem elhanyagolhatók. Eközben a vénaszkennerrel és egyéb elbarmolt butaságokkal próbálják kriminalizálni a szurkolókat, egy olyan helyzetet beállítani és egy olyan képet festeni fel, mintha ezek az emberek közönséges bűnözők lennének. Ezzel szemben a valóság az, hogy a legtöbben nyilvánvalóan ebben a körben is tisztességes, munkát végző, adófizető magyar polgárok. Semmilyen alapja és jogalapja nincs tehát az ő kirekesztésüknek, adott esetben stadionokból történő kitiltásuknak. Mindeközben Puskás Ferenc örökségét ápolni kellene. Az egyetlen játékosról van szó a világon, aki gólt lőtt világbajnoki, Európa-bajnoki, bajnokok Európa-kupája és világkupa-döntőjében is. Ezt az örökséget ugyanakkor gyakorlatilag a politika Fidesz-KDNP-s háttérrel megpróbálta lenyúlni, Felcsútra vinni. Olyan is előfordult, hogy a Honvéd-tábor Puskás arcképét ábrázoló molinóját megpróbálták leszedetni. Felcsút pedig, a taopénzekből kitömött Felcsút, amely 2010 előtt sehol nem volt, és talán elmondható az is, hogy maga Puskás Ferenc sem biztos, hogy tudta, hol helyezkedik el ez a település, tulajdonképpen mindenki mást megpróbál akadályozni a legnagyobb magyar futballista emlékének ápolásában. Ha röviden össze tudnám foglalni a helyzetet: a politika undorító módon áthatja a sportot. Nem csak a futballra igaz ez természetesen, de a legjobb talán az lenne, ha a politika elhúzna a magyar foci környékéről. Én magam egyszerű szurkoló vagyok, voltam, maradok, és azt hiszem, hogy ez a maximális állapot, amennyire egy politikus a futball közelébe szabadna, hogy menjen. Egész egyszerűen összeférhetetlen kellene hogy legyen az a visszaéléstömeg, amit tapasztalunk, miközben a politika legmagasabb szintjéről álláspontom szerint beleszólnak, s nemcsak a bíróküldésbe, a bírócserékbe, de szó szerint manipulálják a nemzeti bajnokság végeredményét. Jelen pillanatban a nagy politikusok kedvenc csapatainak helyzetbe hozása zajlik mind az állami pénzekkel való kitömés, mind a céges háttér megteremtése tekintetében. Egyértelmű a szándék, hogy a mostani politikai vezetők kedvenc csapatai kerüljenek ki a nemzetközi kupákba. S azt kell hogy mondjuk, ilyen körülmények között nekünk nem kell modern foci. Az kell nekünk, amiért évtizedek óta a magyar emberek rajongtak, és amivel Puskás Ferenc a világban talán mindenkinél hatékonyabb módon tudta öregbíteni a magyarság hírnevét. Ezért mondom, hogy csak a Kispest mindörökké, gyerünk vörös-feketék! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük. A következő napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr: „Rabszolgák a munka ünnepén. címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Május 1-jét ki így, ki úgy ünnepelte meg. Ahogy a híradások szomorú tudósításaiból megtudhattuk, Oláh Alejandro és valószínűleg hozzá hasonlóan a becsületes munka fogalmával soha nem találkozó kompániája például Budapesten egy majálison megkéselt, illetve csaknem agyonvert viperával és bokszerekkel egy férfit. Én magam szakszervezeti konföderációk meghívásának eleget téve a városligeti majálison vettem részt, ahol a Szakszervezetek Együttműködési Fóruma és az Értelmiségi Szakszervezeti Tömörülés egy politikai vitafórumot rendezett. Ezen mondtam el, ezen adtam elő a Jobbik álláspontját, amit egyébként itt a mai nap során Dömötör államtitkár úr úgy kívánt beállítani egy ordas hazugsággal, mintha a Jobbik kvázi összeborult volna a balliberális erőkkel. [[19.30]] Nyilvánvalóan erről szó nincsen. Én arról nem tehetek, hogy a Fidesz az elszámoltatást is olyannyira elpuskázta, hogy a néhanapján mögöttem ücsörgő Gy. Ferenc sajnos nem lett fegyenc, és éppen ezért a majálison is kifejthette véleményét. Nos, erről ennyit. Amiről azonban ott szó volt, és amit meg kellett volna hogy tapasztaljon első kézből is akár államtitkár úr vagy a népes Fidesz-frakció valamelyik szűk ficsúröltönyt viselő bulibárója is, ha lett volna bátorság bennük ahhoz, hogy odatolják a képüket, és meghallgassák a magyar munkavállalók panaszait, az nem más volt, mint például az, hogy mi lesz a fokozott egészségkárosodási kockázatot magában hordozó munkaköröket betöltő dolgozókkal. Az a kérdés lett volna, amivel ott szembesülhettek volna, hogy mi lesz például a korábban még létező, de aztán eltörölt korkedvezményes rendszerben töredékidőket szerzettek jogaival. Aztán arról is információkat gyűjthetett volna be ott például államtitkár úr is, hogy miért is kellene ezt a rabszolgatörvénykönyvre inkább emlékeztető munka törvénykönyvét nemes egyszerűséggel a kukába hajítani, mintsem itt toldozgatni-foldozgatni Bánki Erikék elképzelései, illetve szerencsére kútba hullott elképzelései alapján. Aztán arról is tudomást szerezhetett volna, hogy az a sztrájktörvény, ami most, jelen állás szerint Magyarországon megbénítja a munkavállalók kezét és az érdekképviseletek harcos kiálláshoz való jogát, miért kellene megváltoztatni. Mint ahogy arról is tudomást szerezhetett volna bármelyik fideszes-KDNP-s képviselő, ha méltóztatna kifáradni egy ilyen szakszervezeti majálisra, hogy miről is szólna az érdemi párbeszéd. Mi az, amit ők elszabotálnak immáron hetedik esztendeje, amihez egyébként nem paragrafusok, nem törvények kellenek, hanem egészen egyszerűen, szimplán csak politikai kultúra, hogy leüljenek a kormányzati hatalmat gyakorlók a szakszervezetekkel, a munkavállalói érdekképviseletekkel, és megtárgyalják ott azokat a dolgokat, amiket igenis ilyen formában is meg kellene tárgyalni. Szembesülhettek volna ott egyébként a közszféra sanyarú állapotával. Szembesülhettek volna azzal, hogy 200 ezer közszférában dolgozó ember 2008 óta mindenféle fideszes szabadságharc ellenére továbbra sem részesült béremelésben. Ugyanis azok az IMF által diktált feltételek, amelyeket még anno Gyurcsányék és Bajnaiék kötöttek az IMF-fel, bizony mind a mai napig élnek, és sok esetben éreztetik hatásukat. Szembesülhetett volna ott azzal bármelyik kormánypárti képviselő, hogy velük szemben a Jobbik egy egészen más paradigmában gondolkodik. Mi valóban hiszünk abban, hogy a társadalom fő szervező ereje a munka. És ha ezt az országot nem gondos kezek kormányozzák, nem jól működik a kormányzat, akkor bizony ez a munka elveszítheti a becsületét. Viszont ha a munka elveszíti a becsületét, akkor a társadalom tartópillérei rendülnek meg. Magyarországon nagyon sok munkavállaló nem érzi azt az anyagi és erkölcsi megbecsülést, amit egyébként megérdemelnének. Ugyanis mindenféle hangzatos szólam ellenére ugyanaz a neoliberális társadalmi-gazdasági filozófia zajlik a Fidesz-kormányzat alatt is, mint amit az álbaloldal megvalósított, nevezetesen az, hogy Magyarországnak összeszerelő-üzemi jövőképet szánnak, az, hogy itt Magyarországon a magyar dolgozókat semmiféle olyan jog és ellátás nem illeti meg, ami ezeknek az embereknek, akik az OECD-tanulmányok szerint is az egyik legtöbbet dolgozzák az OECD-államok közül, bizony alapvető joguk lenne. Köszönöm a figyelmet. [[Z. Kárpát Dániel: Úgy van. Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük. Utolsó napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Heringes képviselőtársam meg az előttem szólók is a munka ünnepéről beszéltek napirend utáni felszólalásukban. Én egy következő ünnepre hívnám föl a figyelmet, talán ami az év legszebb és legfontosabb ünnepe, május első vasárnapja, anyák napja. Talán mondhatjuk azt, hogy a legfontosabb és a legszeretetteljesebb ünnep, a másik ilyen ünnepünk maga a karácsony.Az anyák megünneplése egészen az ókori Görögországig nyúlik vissza. Már az ókorban is ünnepelték a görögök az édesanyákat. De most arról néhány mondat, hogy Magyarországon 1925-ben a Magyar Ifjúsági Vöröskereszt tartotta az első ünnepet a májusi Mária-tisztelet hagyományaival összekapcsolva. 1928-ban már miniszteri rendelet sorolta a hivatalos iskolai ünnepek közé ezt az ünnepet. Petri Pálné, egy államtitkár felesége hozta Amerikából, és a legelső anyák napi ünnepséget 1925. március 8-án a MÁV Gépgyár foglalkoztatójában munkásgyerekeknek tartották.A gondolatot a Magyar Ifjúsági Vöröskereszt vezetői karolták fel, és megtették az előkészületeket az anyák napja országos bevezetésére. Majd ezután kérték fel az intézményeket, hogy az anyák iránti tisztelettel, az anyák megünneplésére megfelelőképpen tartsák meg a helyi oktatási intézményekben az anyák napját. Azt gondolom, egyre kevesebb szó esik, ha az elmúlt éveket nézzük, ezekről az ünnepekről ennek a háznak a falain belül. Sőt, a kormánypárti politikusoktól az utóbbi években nem nagyon láttuk azt, hogy felemlegették volna a nőnapot és az anyák napját sem. Bár hozzáteszem, hogy vasárnap elteltével biztos fogunk jövő hét hétfőn, a B-hetes parlamenti napon néhány szép gondolatot hallani, majd megint a propagandaminisztériumtól halljuk, hogy milyen családtámogatási rendszert alakítottak ki az elmúlt hét évben, azért néhány gondolatot hadd fűzzek ehhez. Mindig el szoktam mondani, hogy talán egy kormány egyik sikerességi mutatója lehet, hogy hány gyermek születik egy évben. Most az elmúlt éveket vizsgálva azt tapasztaljuk, hogy nem könyvelhetett el nagy sikert ezen a téren a kormányzat. Bár mondhatjuk azt, hogy 2011-ben, amikor soha nem látott mélységeket éltünk meg azzal kapcsolatban, hogy hány gyermek született, 88 ezer gyermek született 2011-ben, sikerként könyvelheti el az Orbán-kormány, hogy 2016-ban sikerült 93 ezerre feltornázni a születésszámot.Hozzáteszem, mondhatnánk azt, lehet, hogy ez siker, mert minden gyermeknek örülni kell, aki Magyarországra születik. De azóta tudjuk, hogy ezekbe a számításokba, ezekbe az adatokba bele vannak azok a gyermekek is számolva, akik külföldön születnek. Ma már egyszer elmondtam, hogy ma minden hatodik gyermek külföldön lát napvilágot, látja meg élete első perceit. Feltételezhetjük azt is, hogy nem ebben az országban fognak felnőni, mert a szüleik nem fognak hazatérni.Márpedig, most egy ellenzéki párt adataira hivatkozom, mert ők kérték ki ezeket az adatokat, kiderült, hogy körülbelül 11-12 ezer gyermeket anyakönyveznek külföldön. És ha ez tényleg igaz, bár államtitkár úr, Rétvári államtitkár úr a múltkor cáfolta nekem egy feltett kérdésemre, viszont amit kiadtak hivatalos adatokat adatigénylésre, ott tényszerűen állítják, hogy a külföldön anyakönyveztetett gyerekek bele vannak számolva most már, ugyanúgy, ahogy a külföldön munkavállalóként regisztrált ottani dolgozók is bele vannak számolva a KSH adataiba.Akkor pedig, ha ezeket az adatokat levonjuk, azt láthatjuk, hogy alig születik Magyarországon 80 ezernél több gyerek. És ha lehet azt mondani, hogy ennek a kormánynak sok bűnt róhatunk a szemére, de akkor lehet azt mondani, hogy az egyik legnagyobb bűne lesz az elmúlt 8 évének, hogy elüldözte a fiatalokat Magyarországról, és a legnagyobb probléma, most már kimondhatjuk, hogy nem gazdasági okokra hivatkozva nem születik annyi gyermek Magyarországon, hanem azért, mert a szülőképes korú nők nagy hányada külföldön tartózkodik. És itt mondom el még egyszer, hogy minden kormánynak meg kellene becsülnie a nőket, mert a nőkből válik édesanya, és csak az édesanyák adhatják meg hazánknak azt a felemelkedést, amit a gyerekekkel adhatunk ennek az országnak. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönjük szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. A mai ülésnapot bezárom. [[Az ülésnap 19 óra 39 perckor ért véget.]]