Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici. Zakon o carinskoj službi stupio je na snagu danom pristupanja RH EU, a njene odredbe su u 2 navrata nivelirane jednom 2014. drugi put 2016. Temeljem … [[Govornik se ne razumije.]] uprave je primjena carinskih trošarinskih i poreznih i drugih propisa a sam zakon detaljnije uređuje djelokrug rada, poslove organizacije carinske uprave, putem ovlasti, te obveze i odgovornosti carinskih službenika i njihov radno pravni položaj. Nacionalnim programom reformi iz 2018. utvrđena je reformska mjera objedinjavanja inspekcija u okviru državnog inspektorata, kao temelj za učinkovitije obavljanje inspekcijskih poslova, koje su se obavljale u pojedinim središnjim tijelima državne uprave. Poslovi carinske uprave, propisanim važećim Zakonom o carinskoj službi, između ostalog, obuhvaća i dio poslova sadržanih spomenuto reformskom mjerom, a koji su sa 1.4. ove godine, preuzeti u djelokrug rada Državnog inspektorata, novim Zakonom o Državnom inspektoratu. Dakle, glavni cilj izmjena i dopuna ovoga zakona, je usklađivanje sa Zakonom o ustrojstvu i djelokrugu ministarstva, a i drugih središnjih tijela državne uprave, te sa novim Zakonom o državnom inspektora, a s obzirom na preustroj sustava inspekcijskog nadzora, odnosno, preuzimanje dijela poslova inspekcijskog nadzora carinske uprave, od strane državnog inspektorata, sa kako sam spomenuo 1.4.1 ove godine. Stoga ovim prijedlogom zakona, predlaže iz propisa poslova carinske službe izuzeti poslove koji obuhvaćaju, nadzor nad provedbom propisa, kojima se uređuju opći uvjeti obavljanja djelatnosti trgovačkih društava, trgovaca, pojedinaca i obrta, u smislu registracije, odobrenje za rad, rješenje, suglasnost, drugo odobrenje nadležnih tijela, predmet poslovanja sjedište i tvrtka. Potom nadzor nad provedbom propisa, kojima se uređuje obavljanje trgovine i obavljanje usluga, otkrivanje i sprječavanje nedozvoljene i protuzakonite trgovine, nadzor nad provedbom propisa o zabrani i sprječavanje obavljanja neregistrirane djelatnosti, nadzor kretanja, raspolaganja i prometa opasnih proizvoda i proizvoda čije stavljanje na tržište zabranjeno ili ograničeno ili za koje je naređeno povlačenje s tržišta, odnosno proizvoda koji ne ispunjavaju propisane tehničke zahtjeve i predstavljaju ozbiljan rizik za zdravlje i sigurnost. Potom, nadzor u području prometa robe i usluga ugostiteljske djelatnosti i pružanje usluga u turizmu te naplate boravišne pristojbe. Potom, nadzor nad provedbom propisa o zabrani i sprječavanja obavljanju neregistrirane energetske djelatnosti s naftom i naftnim derivatima. Nadalje nadzor nad provedbom propisa, kojima se uređuje audiovizualnih djelatnosti, nadzor nad provedbom propisa u području stavlja na tržište šumskog reprodukcijskog materijala, te nadzor nad primjenu propisa kojima se uređuje ograničavanje uporabe duhanskih proizvoda, osim u području nadzora, sustava sljedivosti i praćenja duhanskih proizvoda, te uporaba sigurnosnog obilježe, što po naravi stvari predstavlja područje nadležnosti carinske uprave. Nadalje, ovim prijedlogom zakona, dodatno se nomotehnički uređuju pojedine odredbe zakona, radi preciznijeg izričaja normi i ispravljanje uočenih nedorečenosti i manjkavosti, uključujući i u skladu odredbi i sa drugim propisima. U tom smislu precizira se normativni izričaj u odnosu na definiranje pojama sustava analize i upravljanje s rizicima, postupanje s podacima iz toga sustava, kao i podacima, koji su prikupljeni ili utvrđeni u provedbi nadzora. Isto tako u skladu s tehnološkim razvojem i uređenju u komparativnom i europskom pravu, uređuje se korištenje tehničke opreme u svrhu osiguranja istovjetnosti i ili prepoznavanje robe, te se normira osnivanje područja državne granice i graničnih prijelaza. Na kraju samo napominjem da za provedbu ovoga zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu RH. Hvala lijepo.
Imamo 5 replika, prvi je kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Uvaženi tajniče, govorimo o vrlo bitnom zakonu, ali ja moram, pošto ste vi i dio vlade i mi kolege zastupnici, upozoriti na nešto što je na razini ekološke katastrofe. Jučer je otrovni industrijski otpad iz tvornice DIF u Kninu, završio u rijeci Krka i došao je do Nacionalnog parka Krka. Ja bi još jednom vas tajniče, sve nas ovdje, vas predsjedniče Sabora, da upozorimo ministra okoliša da se zaštite vode u Dalmatinskoj zagori. To je ekološka katastrofa. Znam da ćete mi imati pravo dati i opomenu, međutim, ja nemam drugoga instrumenta kao saborski zastupnik iz toga područja da ukažem na to. Još jednom, ministru Ćoriću poručite da hitno zaštiti rijeku Krku, od koje se napaja i koristi vodu cijelo šibensko područje, industrijski otpad … [[Govornik se ne razumije.]] u rijeci. Hvala vam.
Zahvaljujem kolega. Dakle, neću vam dati opomenu, jer biste onda rekli da sam vam dao opomenu zato što ste me upozorili na zagađenje okoliša. Ali, ovako, imate instrumente, sazovite press konferenciju, sazovite novinare, možete organizirati i napraviti što god hoćete, ali molim vas, zaista tema je, znamo koja, pa da ne radimo sada ovakve stvari. Tu nema povrede Poslovnika nikakve i molim vas. Sada ću vam dati opomenu, ako ćete sada zloupotrijebiti. Molim vas, kolega Bulj, molim vas.
Odustati ću ali zaista nemam instrumenata niti jedan da vas upozorim, jer je za tiskovne zauzeto sve, a ovo se dešava … [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Bulj, budem vam ja pomogao, pa ću vam ja sazvati novinare, pa ovdje ispred vrata odite i dajte im izjavu, molim vas. Kolegice Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče HS-a. Dakle, s 1. travnjem je počeo raditi Državni inspektorat. Ova izmjene i dopune zakona idu u hitnu proceduru, vezano uz funkcioniranje Državnog inspektorata. Ja zapravo imam 2 pitanja. Jedno pitanje je na ono što nismo uspjeli dobiti odgovor, što vjerojatno ni vi ne znate, ali me zanima koliko iz carinske službe ljudi ide u Državni inspektorat, dakle, koliko će ljudi biti u Državnom inspektoratu, a koliko ljudi će ostati u carinskoj službi. I drugo pitanje, da li je ovo zadnji zakon iz vašeg resora, da tako kažem, koji dobivamo vezano uz Državni inspektorat ili ćemo dobiti još zakona? Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo poštovana gđo. zastupnice. Dakle, što se tiče prelaska državnih službenika iz carinske službe u Državni inspektorat, u ovom času ih je prešlo 72. Što se tiče naših propisa u smislu usklađenja tih djelatnosti koje su prešli na Državni inspektorat, u ovom času nemamo propise koji su iz nadležnosti Ministarstva financija da bi se trebali dodatno usklađivati s poslovima Državnog inspektorata.
Kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi državni tajniče. Zanima me da li možete reći hrvatskoj javnosti koliki postotak naših carina se uplaćuje u proračun EU i koliko smo novca protekle godine uplatili u tu svrhu? I također me zanima da odgovorite, može li Hrvatska uvesti samostalno zaštitne carine na uvoz poljoprivrednih proizvoda, budući taj uvoz je razorio hrvatsku poljoprivredu i u biti bi možda nešto trebalo poduzeti da se zaštiti domaća proizvodnja, ako se još uvijek ima što za zaštititi? Hvala lijepa.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa na postavljenom pitanju. Što se tiče prihoda, oni se kreću u prosjeku između 300 i 400 milijuna kuna. Od toga se uplaćuje u proračun EU 20%. Što se tiče ovog drugog dijela pitanja u smislu poljoprivrednih i drugih proizvoda, to je isključiva nadležnost EU. Hvala.
Kolega Žagar.
Hvala predsjedniče. Uvaženi državni tajniče. Ja ću to u svojoj raspravi obrazložiti malo jasnije, ali je li to propust ili se nije vodilo računa o čl. 8 ovoga zakona u kojem se navodi da carinskom upravom upravlja ravnatelj koji je državni dužnosnik s položajem pomoćnika ministra financija koji onda upravlja i radom Središnjeg ureda, a u radu mu pomaže zamjenik ravnatelja i pomoćnici ravnatelja. S obzirom da mi sutra imamo zakonske proceduri Zakon o sustavu državne uprave, gdje se pomoćnici ministara više neće postojati, pa nije li s tim u vezi trebalo izmijeniti sad u ovom paketu i ovaj čl. 8. kako ne bi došli opet u priliku da taj, da to, da poslije moramo zakon ponovo mijenjati?
Odgovor, izvolite.
Evo, hvala lijepa. Pa sukladno koordinaciji koju provodi Ministarstvo uprave, odlučeno je, s obzirom da ima više zakonskih propisa i podzakonskih, da će se ići za Zaključkom Vlade i pretpostavljam da će se onda putem jednog propisa ta novela u smislu svih drugih zakonskih propisa ili podzakonskih propisa mijenjati u smislu pomoćnik ministra da više nema u postojećem zakonu. Znači, radi pojednostavljenja postupka s obzirom na izniman broj zakonskih propisa. I, ako dopuštate, samo u kontekstu maloprije, da ne bi bilo nesporazuma, znači, 20% ostaje u državnom proračunu RH, 80 EU. Hvala.
Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Ono što ja moram protestirati prilikom donošenja ovog zakona je činjenica da smo mi zbog HDZ-a i Andrije Mikulića, još malo predsjednika Gradske skupštine u Gradu Zagrebu i glavnom pomoćnika Milana Bandića i Andreja Plenkovića donijeli više zakona u ovom Visokom domu nego zbog bilo koje druge teme u RH. 20-ak zakona smo mi primjenjivali da bi se uhljebio Andrija Mikulić iz HDZ-a. Koliko smo napora napravili da zaposlimo ljude, da zaustavimo iseljavanje u Hrvatske, iz Hrvatske, da napravimo da naši umirovljenici bolje žive i imaju više mirovine, da povisimo minimalnu plaću, napravili, HDZ i većina nisu ništa [[Upadica: Hvala vam. Hvala vam.]] ali za Andriju Mikulića, napravili smo 20 [[Upadica: Hvala kolega Maras.]] zakona da bi se uhljebljivanje u režiji [[Upadica: Kolega Maras, hvala vam.]] HDZ-a, premijera Plenkovića i njega, realiziralo.
Još jednom ovo napravite, dobit ćete opomenu. Ja vas molim [[Upadica: Moram završit rečenicu.]] da uvažavate vrijeme i ono što vam govorim kao predsjedavajući. Izvolite sjesti. Želite li odgovoriti? Idemo sada na izvjestitelje Odbora? Žele li uzeti riječ? Ne. Onda prelazimo na raspravu. Prvi je na redu Anton Kliman u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Evo, imamo još jedan od zakona s kojim se usklađuje Zakon o Državnom inspektoratu. Dakle, to je zakon od izuzetne važnosti za RH, gdje smo objedinili nakon, rekao bih, propusta, od 4, 5 godina, kad su se vratile sve ove inspekcije u svoje nekakva resorna ministarstva i pokazalo se veoma neefikasnim takav vid djelovanja i uočilo se jako puno propusta i definitivno se ne bih složio sa kolegom Marasom da se to radilo zbog jednog čovjeka, nego radilo se zbog efikasnosti samih inspekcijskih službi, pa čuli smo i od samoga glavnog državnog inspektora da, za razliku od prošlog načina djelovanja, djelovanje Državnog inspektorata će biti i u jednoj velikoj mjeri savjetodavno, da će biti te represije sve manje i da će biti jedna suradnja između inspektora na terenu i samih gospodarstvenika. Ja se duboko nadam da će to tako i biti i da će Državni inspektorat opravdati svoje ponovno formiranje. Kao što znamo, to je jedan veoma opsežan posao i možda je i možda nije opravdano da se sada o tome kritizira da nisu na vrijeme doneseni zakoni, ali evo, ovo je sad tek početak rada Državnog inspektorata i on će se sigurno još duže ustrojavati da bude onaj pravi ali to će se u najkraćem roku sigurno riješiti, jedan od tih zakona je i ovaj zakon gdje se praktički neke obaveze i obaveze carinske službe prebacuju na sam Državni inspektorat. Dakle u ovom zakonu se predlaže iz popisa poslova carinske službe izuzeti poslove koji obuhvaćaju nadzor nad provedbom propisa kojima se uređuju opći uvjeti obavljanja djelatnosti trgovačkih društava, trgovaca pojedinaca i obrta, registracija odobrenja za rad, rješenje, suglasnost, drugo odobrenje nadležnih tijela, predmet poslovanja, sjedište i tvrtka, nadzor nad provedbom propisa kojim se uređuje obavljanje trgovine i obavljanje usluga u otkrivanju, sprječavanju nedozvoljene i protuzakonite trgovine, nadzor nad provedbom propisa o zabrani i sprječavanju obavljanja neregistrirane djelatnosti, nadzor kretanja raspolaganja i prometa opasnih proizvoda i proizvoda čije je stavljanje na tržište zabranjeno ili ograničeno ili za koje je naređeno povlačenje s tržišta odnosno proizvoda koji ne ispunjavaju propisane tehničke zahtjeve i predstavljaju ozbiljan rizik za zdravlje i sigurnost, nadzor u području prometa robe i usluga, ugostiteljske djelatnosti pružanja usluga u turizmu te naplate boravišne pristojbe, nadzor za provedbom propisa o zabrani i sprječavanju obavljana neregistrirane energetske djelatnosti sa naftom i naftnim derivatima, nadzor za provedbom propisa kojim se uređuje obavljanje audio-vizualnih djelatnosti, nadzor za provedbom propisa u području stavljanja na tržište šumskog reprodukcijskog materijala te nadzor nad primjenom propisa kojim se uređuje ograničavanje uporabe duhanskih proizvoda osim u području nazora sustava sljedivosti i praćenja duhanskih proizvoda te uporabe sigurnosnog obilježja što po naravi stvari predstavlja područje nadležnosti carinske službe. Dakle sve ovo prelazi u ingerenciju i ovlast gospodarskog inspektora što mislim da je jako dobro, ja ću se kratko samo vratiti na jedno od tih pitanja što me jako na neki način bilo i žalostilo i solidariziralo sa kolegama turističkim inspektorima koji su prije bili turistički inspektori sad su gospodarski inspektori, da nisu mogli sa svojim ovlastima pristupiti dakle u pregled soba i apartmana koji nisu bile registrirane. To je bio jedan apsurd. Dakle vi ste mogli kao turistički inspektor samo legalno prijavljene i registriranu djelatnost kontrolirati a do urednog prijavljenoga iznajmljivača, mogao je biti netko tko na crno iznajmljuje apartmane, niste mu mogli apsolutno ništa nego ste morali zvati carinsku službu i policiju da to dođe utvrditi, dok su oni došli na mjesto ono što se kaže zločina, više nije bilo u tom apartmanu, predmetno se nije apsolutno ni postupati. Ovo sad, ta ovlast prelazi na gospodarskog inspektora, gospodarski inspektor će čim se utvrdi to pitanje da netko na crno iznajmljuje, to je jasno rečeno ovim prijenosima ovlasti, moći će intervenirati na licu mjesta i moći će sankcionirati rad na crno kao i niz ovih drugih djelatnosti koje potiču na ilegalnu konkurenciju u samom hrvatskom gospodarstvu što mislim da je jako dobro, za takve slučajeve mislim da ne bi apsolutno trebalo biti, trebalo bi biti nulta tolerancija, dakle ne treba tu savjetodavno djelovati nego mislim da bi tu trebalo represivno odmah djelovati da bismo već u korijenu suzbili tu sivu ili crnu ekonomiju kako ju volimo zvati. U svakom slučaju klub HDZ-a će podržati ovaj zakon, mislim da je to dobro i evo, kroz ove izmjene i prebacivanje ovlasti na gospodarskog inspektora, mislim da ćemo vratiti dignitet samim inspektorima ali isto tako povećati efikasnost za suzbijanje nepravilnosti u hrvatskom gospodarstvu i na tržištu, hvala vam lijepa.
Druga rasprava, poštovani kolega Ivan Pernar u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, budući da ga nema gubi pravo govora. Treći je Klub nezavisnih zastupnika, poštovani Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Ovo je još jedan u nizu zakona, tehničkih zakona kojima se ovaj proces izmještanja državne inspekcije iz pojedinih ministarstava prenosi u Državni inspektorat i to nema primjedbi. Mislim da je primjedba jedino ta što se puno vremena gubi, mi smo puno vremena izgubili dok smo niz tih zakona uskladili sa osnivanjem Državnog inspektorata, ne znam koliko je ovdje bilo zakona u kojima smo mijenjali te odredbe i kao što vidimo, sad je najavio i državni tajnik ako sam dobro razumio, i članak 8. ovog zakona se ne mijenja u kojemu će se ravnatelj carinske uprave je u rangu pomoćnika ministra a više neće od sutra biti, ne od sutra, od trenutka kad se izglasa zakon ako se bude izglasao sustav državne uprave, pa će ministarstvo na koordinaciji, Vlada je na koordinaciji odgovorila da će ponovno ići izmjene zakona u onom djelu gdje se pomoćnici ministra brišu pa ćemo opet imati niz zakona koji će doći ovdje i valjda je takva potrebna procedura ali dobro, ako je tako, tako je. Ono što bi ja htio istaknuti u ovom zakonu, mislim da je kolega Kliman ispred kluba HDZ-a rekao da se na ovaj način objediniti poslovi u Državnom inspektoratu i ono što je najvažnije, što je on rekao, što smo već više puta ovdje rekli i kod Državnog inspektorata, da se nastoji kroz inspekciju uključiti savjetodavni dio, dakle da inspekcija ne služi samo zbog toga da bi kažnjavala već da ljude upućuje na to da bi bolje poštovali zakone i da bi čitav sustav bio onda ne samo efikasniji nego da bi bio taj represivni sustav primjeran razini počinjenja prekršaja. Naime, moram spomenuti u ovom kontekstu nešto što je sad, evo jutro sam to čitao i medijima, a prije toga samo da naglasim kako je carinska uprava, kroz carinsku upravu dolazi 1/5 prihoda od hrvatskog državnog proračuna, dakle od 25 milijarde, to je 20% proračuna, od toga je najveći dio trošarine preko 15 milijardi kuna i 9 milijardi kuna PDV-a iz ovoga dijela, naravno taj PDV je uključen onaj, ukupno ubirani PDV od koji je najznačajniji prihod proračuna 60 milijardi, pardon 50 i nešto milijardi kuna. Dakle, riječ je o vrlo važnoj državnoj instituciji, carinskoj službi, carinskoj upravi, kroz koji eto vidimo, da dosta izdašni dio tog novca prolazi i sada će taj dio inspekcijskog nadzora otići u Državni inspektorat i nadamo se da će tamo u pitanju je velik novac, to sve odraditi. Međutim, evo sada rekao sam ono što se slažem sa kolegom Klimanom iz HDZ-a ali ono što se ne slažem i to sam u raspravi više puta istaknuo, ne radi se ovdje o represiji, govori se Državni inspektor ne može ući u nečiji privatni prostor, jer je opravdana sumnja da je on, on, nešto ovoga, radi na crno, da nije prijavio. Slična vam je stvar bila kod podzakupa poljoprivrednog zemljišta. Inspektor dođe, ali ne može zapravo napraviti ništa, jer nema dokaz, nema ugovor, pa tko će vam lud napraviti ugovor o podzakupu. Ali ono što ja zamjeram Ministarstvu financija, državni tajniče, vama u ministarstvu, pa imate sve alate, pa valjda imate, pa gdje su računi tog čovjeka, od kud mu novac? Ako on radi na crno, pa nešto se valjda vidi, postoji trag novca, zašto se na tome, više ne radi? Postoji OIB, ja ne znam, zar je stvarno potrebo da se ulazi u kuću, da bi se ustanovilo koliko tko novca raspolaže. Mi smo ovdje slučaj imali sa jednim našim kolegom zastupnikom, koji je imao sat, ne znam, izuzetno vrijedan, pa valjda negdje postoje dokazi kako je do tog sata došao? Mislim da Porezna uprava u tom smislu i Ministarstvo financija može napraviti više. Ali vratimo se sada na jedan dio koji sam jutros pročitao u medijima, a koji je vezan na kraju krajeva uz same inspekcijske poslove, koji su predmet izmještena iz ovog zakona. Naime, poslati će ili je poslano 19 tisuća kazne, pazite 19 tisuća kazni. Od 10 do 100 tisuća kuna za tvrtku od 5 do 20 tisuća za direktora tvrtke. To su svi oni koji nisu predali godišnje financijske izvještaje o poslovanju ili nisu podnijeli izvještaj o neaktivnosti. Velika je pretpostavka, vjerojatnost, da mnogi nisu to iz neznanja, da su osnovali jednostavno društvo ograničene odgovornosti, nisu predali taj ili nisu dali izjavu i sada će biti izloženi takvim kaznama koje su izuzetno visoke. Postoji mogućnost da se oni žale i treba ih na to uputiti da se žale, pa će im prekršajni sud onda odrediti nešto nižu kaznu, ali sigurno nije dobro da se na ovaj način kažnjava ljude zbog nečega što nisu znači napraviti ili što nisu bili dovoljno informirani. Kaže da to ne opravdava u smislu zakonskih prekršaja, ali neka Ministarstvo financija vodi o ovome računa, jer morate, državni tajniče morate znati, da ljudi koji idu u likvidaciju tvrtke, evo jučer smo imali zakon, bio je ministar Bošnjaković, ma za pozdraviti takav zakon. Duing biznis ljestvica će nas sigurno u tom smislu će porasti naša pozicija. Možemo sada se može osnovati tvrtka internetski, temeljni kapital se znatno smanjio. Znači kao u onom vicu, kaže koliko košta ulaz na zabavu, ma ništa uđi zabadava, želiš izaći van, e sada ćeš platiti izlaz. Tako i kod nasu poslovnom svijetu. Osnivanje tvrtke dosta povoljno, ali samo zatvaranje tvrtke kažu neki, da prema novim Zakonu o doprinosima, ako se to protegne do godine dana, može … [[Govornik se ne razumije.]] znatne troškove 40 tisuća kuna. I o tome, vodite u Ministarstvo financija računa. Što se tiče drugih izmjena ovog zakona, nemamo nikakve primjedbe ne vidim, samo da kažem, da nema razloga da se ovaj zakonski prijedlog ne podrži. Hvala.
Idemo sada na pojedinačnu raspravu, poštovani kolega Maras, izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, krenuti ću od ove prve stvari koju je spomenuo možda nije direktno vezana sa svim člancima i stavcima ovog zakona, ali je jako povezana sa načelom obnašanja dužnosti i kako ova vlada funkcionira. Znači 15 tisuća kazni koja će FINA poslati ljudima koji su zaboravili poslati svoje izvješće o neaktivnosti, u pravilu o neaktivnosti i koji će plaćati kazne, 10, 15 hiljada kuna zbog toga, te kazne će poslati Zdravko Marić ministar financija. U pravilu su to ljudi koji su radili svoj posao koji nisu nastavili raditi, jer su otišli u mirovinu itd. ali dobiti će astronomski visoke kazne od čovjeka koji je povrijedio načelo obnašanja javne dužnosti u slučaju Agrokor i u slučaju ministra financija, s čim se sada bavi, šta je utvrdilo povjerenstvo i nije platio nikakvu kaznu. Znači kolega Marić, za svoje povrijeđeno načelo obnašanja javne dužnosti, nije platio nikakvu kaznu, poslati će sada 15 tisuća kazni, našim, u pravilu starijim ljudima koji su završili svoje poslovanje i naplatiti masne kazne u ime države i FIMA-e. To je samo što se tiče intervencija kratka, na ovo što ste vi govorili u ime kluba. Vidim da se kolega Šuker, malo ljudi, nije baš vezano uz temu, ali morao sam to jednostavno reći, jer je to ogromna nepravda, koju ova vlada radi. A sada pređimo na izmjenu Zakona o carinskoj upravi, odnosno, ono što sam u samom svom početnom izlaganju rekao. Sramota je kolegice i kolege da zbog jednog čovjeka, jedne stranke, HDZ-a i Andrije Mikulića mi mijenjamo preko 20, 30 zakona u Hrvatskom saboru, potrošili smo ovdje toliko vremena, da bi udovoljili sitnoj političkoj trgovini, Milana Bandića, Andrija Plenkovića i Andrije Mikulića. Samo zbog toga je Hrvatski sabor zasjedao i zasjeda danas ovdje da bi se taj zakon izmijenio kako bi jedna osoba iz HDZ-a otišla sa mjesta predsjednika skupštine, došla druga, istrugavano sa Milanom Bandićem i da bi dobila instituciju da se čovjek osjeća moćno, da ima 1500 inspektora, da su se zakupila u sav mogući prazan prostor koji ima država i neefikasno upravlja sa državnom imovinom. Dobio je u zakup bivšu INA-inu zgradu u samom centru grada Zagreba za šta će država plaćati astronomski novac. Znači zbog toga mi mijenjamo ovaj zakon, zbog toga smo mi potrošili stotine sati ovdje raspravljajući a akcija odnosno posljedica ovog zakona će biti jedna funkcija i jedno uhljebljivanje HDZ-ovca na jednoj moćnoj funkciji koje će onda staviti moguće po prvi puta u RH da se taj inspektorat stavlja u političke ruke kako bi onda gospodin Andrija Mikulić i HDZ određivali tko će biti sankcioniran, tko će biti pregledavan od strane carinske uprave, odnosno bivših službenika carinske uprave a tko neće. I onda u toj situaciji normalno da se postavlja opravdano pitanje hrvatskih građana gdje je tu pravda odnosno gdje su tu isti kriteriji za sve one koji žive u našoj zemlji. A sada ću vam reći kako to, kako je to carinska uprava radila recimo u protekloj godini. Vlasnica cvjećarnice u nevjerici, u Koprivnici zbog 10 kuna zatvorena cvjećarnica, zbog 10 kuna jer je djelatnik carinske uprave ušao naručio jednu margaretu, izašao po riječima gospođe vrlo brzo van i zatvorio se lokal. Zbog 10 kuna. Drugo, u Đurđevcu, očito su u tom dijelu Hrvatske djelatnici carinske uprave najaktivniji i najagilniji čovjeku je pozlilo, završio je u hitnoj. I šta dobiva? Dobiva kaznu jer je došao djelatnik carinske uprave i nije našao nikoga u njegovoj radnji. Znači čovjeku je pozlilo. Normalno da ako odeš na hitnu, ako imaš ne dao Bog takvih problema sa zdravljem da ne možeš biti u svojoj radnji. Ali ne, naši inspektori su bili toliko revni da su i čovjeka koji je spašavao svoj život odlučili kazniti. E to je ono što naše ljude boli kada vide s jedne strane Zdravka Marića koji se ogriješio o načela obnašanja javne dužnosti i ne plati nikakvu kaznu, nikakvu kaznu nije platio, zabavlja se na leđima jednog poduzetnika u Moskvi što si naravno velika većina naših sugrađana ne može ni u snu priuštiti ali da zamislite tu scenu da jedan ministar sjedi na ramenima piška lonca jednom poduzetniku, ja mislim da je to neviđena scena uopće na političkoj sceni EU, znači u nekim zemljama koje smatramo da imaju neku demokraciju razviju itd., ne govorim možda u nekim drugim zemljama u Africi gdje to još nije na toj razini, tamo se možda i mogu vidjeti takve scene, ali ovakve scene se u EU ne mogu vidjeti. On ne plati nikakvu kaznu a čovjeku kojem je pozlilo, čovjeku koji je zbog jedne, odnosno ženi kojoj je zbog jedna margarete, jer nije jednostavno stigla izdati svoj račun, njoj se zatvara lokal. I onda se postavlja opravdano pitanje velike većine naših sugrađana da li HDZ to namjerno radi uz političku trgovinu da ima represivni aparat, da može utjecati na koga vršiti pritisak, na koga ne vršiti pritisak. Nikad do sada nije tako istaknuti politički dužnosnik bio na mjestu državnog inspektora, nikada. Zbog čega to sada mora biti? Vjerojatno a) zbog toga da se istrguje unutar HDZ-a u gradu Zagrebu da Prgomet naslijedi Mikulića i da se tu napravi neka normalna tranzicija u stranci i br. 2 da se kasnije može odlučiti na koga će se vršiti politički pritisak putem inspekcije. I potrošili smo stotine sati u ovom Hrvatskom saboru zbog HDZ-a, Andrije Mikulića, Andreja Plenkovića i Milana Bandića. Zbog čega kolegice i kolege nismo potrošili toliko vremena da riješimo problem minimalne mirovine u RH koja bi trebala biti najmanje na 75% za puni radni staž prosječne plaće u RH. Stotine tisuća naših umirovljenika gleda ovaj Sabor i pitaju se zbog čega je Andrija Mikulić i HDZ važniji od njih, zbog čega o njima ne raspravljamo, zbog čega njihove probleme ne rješavamo. Zbog čega nismo isto tako stvorili ovdje određeni zakonski okvir, zakonodavstvo da spriječi odlazak stotina tisuća naših mladih iz RH koji odlaze svakim danom i napučuju Irsku, Njemačku, Austriju umjesto da ovdje grade svoj život. O tome se ne govori, o tome nemamo ovdje rasprave, o tome ovdje i kada opozicija predlaže zakone HDZ ne dozvoljava da se o njima raspravlja a kada skupimo 30 potpisa i damo raspravu o reformama Vlade RH kojih uopće nema onda se to gura u sitne noćne sate i dešavaju se incidentne situacije kakva se desila prije tjedan dana. Znači zbog čega, građani se pitaju, zbog čega je Andrija Mikulić, Milan Bandić i Andrej Plenković zbog čega su oni važniji od stotina tisuća naših koji iseljavaju iz Hrvatske? Zbog čega su oni važniji od naših umirovljenika koji žive sa nikakvim mirovinama? Kako možete uopće dame i gospodo ovdje sjediti i ne razmišljati o tome kako preživljavaju naši umirovljenici? To nisu europske vrijednosti, vi želite zadovoljiti sami sebe. To je jedina svrha ovih zakona koje smo ovdje vidjeli 20 i više, koji su išli za zadovoljavanjem Andreji Mikulića HDZ-a, Andreja Plenkovića i Milana Bandića. Isto kao što mislite da će na sljedećim izborima samo po sebi HDZ dobivati glasove iako ništa ne radi i ništa nije radio niti za umirovljenike, niti za mlade, niti za one koji žive pošteno od svoga rada. Znači ništa niste napravili u zadnjih godinu i pol dve dana i tražite neko povjerenje sa no name kandidatima na europskim izborima da vam građani bianco daju, nećete ga dobiti. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku, kolega Žagar, izvolite.
Hvala, uvaženi kolega Maras, dakle radi se o počinjenju dijela prekršaja iznimne i očite društvene opasnosti kojim se izravno podriva stabilnost i temeljni smisao uređenja poreznog sustava s izravno društveno štetnim konsekvencama za stabilnost ukupnog poreznog sustava RH. Dalje, kažnjivo djelo izravno usmjereno na poreznu invaziju širih razmjera, protupravno postupanje s očitima društvenim štetnim značenjem i posljedicama čime se izravno i dubinski potkopava pravni poredak RH, porezni sustav u cjelini i financijska stabilnost cijele države te ugrožava financiranje javnih potreba, a time funkcioniranje društva u cjelini. Ovo nije iz presude bivšem premijeru, ovo je iz rješenja jednom fotografu u Našicama, dakle ima toga u Našicama porezna presija ili općenito inspekcije moraju biti razmjerne počinjenju i zato kažem porezna uprava ima podatke, ako ovaj fotograf ima ogromno bogatstvo koje ne može dokazati onda neka to bude kazna, ali ne za 50 lipa koje nije izdao.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa, gospodine Žagar sve ste rekli ovom presudom, ta presuda je riješena vjerojatno u godinu dana. Predsjednik HDZ-a je rastezao 10 i više godina svoje suđenje da bi završio u zatvoru za one stvari koje u ime hrvatske vlade HDZ-a radio tada kao predsjednik i premijer. 10 i više godina. Fotograf zbog 50 lipa dobiva kaznu taj čas, uzima mu se teško stečena imovina, zatvara mu se lokal i onemogućava mu se ustavna kategorija da može raditi i prehranjivati svoju obitelj. Kada ste predsjednik HDZ-a i vlade u ime HDZ-a onda rastežete i dobivate po meni nedovoljne kazne, minimalne kazne za nedjela i zlo koje ste napravili. Hvala lijepo.
Idemo sada na pojedinačnu raspravu, poštovani kolega Culej, izvolite.
Poštovani predsjedniče, kada bivši ministar poduzetništva i obrta govori o carini, inspekcijama, kontrolama, naplatama kazni, pravdi i pravici, a onda ja bih to nazvao kontrola kaosa. Zašto bi jedan čovjek pa i u vidu Mikulića bio glavni inspektor, zbog čega? Pa zato da se na jednu adresu može obratit tko je kriv za propuste i za neuspjehe te službe, a ne kao u bivšem sustavu, a tako i u vašem kad ste bili ministar, da se nije znalo tko je odgovoran. Kada plačete nad 50 lipa i kaznama poduzetnicima kao bivši ministar ne znam koliko ste dobrog pridonijeli u svojem resoru, ali ja ću pročitati kako je taj vaš resor radio tada i koja su nasljeđa tog istog vašeg resora kojeg ste vi napredovali za vrijeme svog ministrovanja, kako je to izgledalo. Ekskluzivno, klub Super Super, bez dozvole za rad i uvjeta za zaštitu od požara u zagrebačkom noćnom klubu Super Super u 3,30 tijekom tematske večeri bačen je suzavac, tematska večer, 4 su osobe lakše ozlijeđene potvrdila je policija, napad su mnogi osudili, a predsjednica Kolinda G.Kitarović apelira na suzdržavanje od komentara o motivima napada do završetka istrage kako se ne bi podizale tenzije u javnosti, a tenzije su podizali oni isti kreatori kaosa koji i danas kontroliraju kaos kad u ovoj slobodnoj Hrvatskoj obilježavaju nešta što valja, što ne valja, što je valjalo i što nije. A oni to rade ovako, kaže jedna od posjetiteljica kluba, samo sam htjela izaći iz kluba nisam se usudila zbog stampeda koji je nastao jedini izlaz bio je u tim jednakim jednim uskim stubama, a njima je bio kaos, nekontrolirani kaos. Super Super nije noćni klub već je službeno registriran kao prostor udruge građana. Kojih građana? Onih koji se uvijek nađu na poziv gdje je mjesto, na trgu, okolo, prosvjeduju samo po njima važnim temama. Odnosno Udruga Foto sudio Katran, zamislite naziv Katran, čiji je predsjednik neki D.K. prostor tzv. noćnog kluba Super Super nema nikakve uvjete za rad, a Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti posebice Pravilnik o ispunjavanju minimalnih i tehničkih uvjeta utvrđeno je koja sve pravila i uvjete jedan objekat mora ispunjavati da bi prostor dobio dozvolu od nadležnog ureda za gospodarstvo Grada Zagreba o ispunjavanju minimalnih i tehničkih uvjeta za rad, što se u ovom slučaju nije dogodilo. Super Super nema dozvolu za rad, nije ishodovao rješenje o ispunjavanju MT i drugih uvjeta, radi u suprotnosti sa svim zakonskim propisima u RH. Sve nadležne inspekcije, službe ali i Ministarstvo turizma RH upoznate su s ovim slučajem i nisu napravile apsolutno ništa. U čemu je problem? Problem je u tome što inspekcije prebacuju odgovornost jedna na drugu. Upravo zbog toga zbog više inspekcija koje odgovornost prebacuju jedna na drugu nema odgovornosti kao i u bivšoj državni, nitko nije odgovoran. A zna se tko je odgovoran, onaj tko je i kreirao taj kaos. Ministarstvo turizma ne daje nikakve odgovore po pitanju ilegalnog obavljanja ugostiteljske djelatnosti, a prostor i dalje redovito radi, obavlja djelatnost, okreću se milijuni kune gotovina, bez ijedne kune plaćenoga poreza. Tako je to funkcioniralo u vaše vrijeme i kad nije bilo kontrole, nadzora i gdje je kreator kaosa omogućio tim i takovim udrugama svojima da djeluju do današnjega dana. Kaže na ulazu se naplaćuje ulaznica koja se izdaje bez fiskaliziranih računa, a zna se da i vi ste bili protiv fiskalizacije koju je uvodio vaš ministar Linić. Zbog čega, upravo zbog ovoga jer se to smatra obaveznom donacijom za ljude koji uopće nisu članovi udruge. Povremeno se od pojedinih ljudi, odnosno gostiju i ugostiteljskog objekta uzimaju podaci za osobne iskaznice i upisuje ih se u zahtjev za članstvo u udruzi. Pa ako bi i došla inspekcija onda se oni smatraju članovima te iste udruge iako je svima jasno da su oni samo prividni članovi udruge koja zapravo obavlja ugostiteljsku djelatnost, itd., itd., to je jako puno toga što se navodi, koje su nepravilnosti, nepravilnosti koje nitko nije kontrolirao samo iz jednoga razloga što nije bilo nikakve kontrole i nije bilo odgovornosti za ovakav nered. Kontrolirani kaos i nered koji ste omogućili sa svojim zakonima. I sada kada se pokušava da netko bude odgovoran i da nadzire taj vaš kaos i nered, šta mu se spočitava, da je došao iz jedne stranke. Pa mogao je doći bilo tko a ne Mikulić da pokušava uspostaviti rad u ovome neredu koji ste eto i vi omogućili da bude u vašem mandatu. Zbog čega plakati nad sudbinom poduzetnika koji nije fiskalizirao račun? Zbog čega? Ako nije gužva u objektu, ako je mogao izdati račun, ako mu i kasa štima, zbog čega on ne bi dobio opomenu, zbog čega on ne bi porazgovarao sa inspektorom da ispravi tu grešku. Greška je najveća a reći ću vam kada se inspekcije šalju kontrolirano od kraja ... [[Govornik se ne razumije.]] posebice kada su u pitanju velika događanja poput Vinkovačkih jeseni, poput crkvenih godova, poput kirbaja, pošćenja i ostalih kada se inspektori posebni šalju u masu ljudi, u masu vjernika a da na štandu naplate jedno licitarsko srce za koje nije izdan račun, samo zato što je velika gužva u Mariji Bistrici i tada inspektor dobiva nalog da ulazi u masu i da naplaćuje na štandu obrtniku koji izrađuje licitarska srca za jedne kune, dvije, pet, nebitno ili 10 a koje nije mogao pravovremeno provući kroz kasu. To je kontrolirani kaos a ne ovo što ova Vlada radi. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo povredu Poslovnika Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, kolega Culej je povrijedio Poslovnik, rekao je očitu laž, da sam ja bio protiv nečega što je Vlada u kojoj sam ja sjedio donosila, to je jednostavno praktično nemoguće i molim vas da reagirate kada takvu izjavu čujete, ali ovo je bio jedan od sramotnijih nastupa ali to ću objasniti u replici. On je napao ljude koji su zbog svoje različitosti bili napadnuti suzavcem i sada optužuje njih da su oni krivi što se to desilo jer su bili u jednom klubu [[Upadica predsjednik: Vrijeme je isteklo molim vas.]] a ne napada onog divljaka [[Upadica predsjednik: Kolega Maras!]] ili one napadače koji su ih napali tamo 2017. godine.
Kolega Maras sada vam dajem prvu opomenu s obzirom da ne uvažavate ovo što vam govori predsjedavajući po drugi puta i ja vas molim da to ne činite. Nije bilo povrede Poslovnika. Izvolite, repliku imate sada.
Hvala lijepo. Gospodine Stevo ovo je što ste vi sve…
Kolega Maras, sada ste dobili drugu opomenu i gubite pravo govora.
Zbog čega?
Izvolite, izvolite sjesti.Zato što provocirate, ne zovemo se ovdje imenima, zovemo se zastupnicima po prezimenu i nećemo cirkus raditi u Saboru.
Pa kako, zbog čega je to, zbog čega je to, da meni netko kaže gospodine Goran, šta bih se ja naljutio? Pa to nije nikakva provokacija.
Kolega Maras, postoji uobičajena praksa kako se ovdje razgovaramo u Sabornici.
To nigdje ne piše gospodine, ime je, nije nikakva sramota nazvati gospodine imenom.
Ne, to se ovdje ne radi, to nije ovdje praksa.
Radi se, pa ima stotine primjera takvih [[Upadica predsjednik: Kolega Maras.]] Ja sam nazva gospođo Ljubice, gospodine Branko, gospodine Šuker, nisam nikada Ivan ali sam govorio gospođo Ljubice zašto me onda niste opomenuli, kakve to veze ima?
Kolega Maras ja vas molim da ne radite cirkus u Sabornici.
Pa ne radim, rekao sam gospodine Stevo.
Ne, radite, uredno, stalno idete izvan okvira onoga što je propisano Poslovnikom. Nastavite sada, dozvoliti ću vam da govorite ali vas upozoravam da se držite reda uobičajene prakse i onoga kako djelujemo u Saboru. Izvolite.
Gospodine Stevo, ja vas molim da napravite…
Kolega Maras, vi namjerno izazivate sada? ... [[Upadica se ne čuje.]] Ja vas molim da se ophodite sa zastupnicima na način kao što je uobičajeno u Hrvatskom saboru a to je poštovani kolega zastupniče, prezimenom itd., nećemo se ovdje zvati imenima. Izvolite nastaviti i upozoravam vas da to ne činite.
Pa čekajte ali šta je to sramota? Šta je to sramota?
Nije to sramota nego to nije praksa. Postoji određena.
Pa nemojte vi gospodine predsjedniče praksu vašu meni nametati. To nemate pravo. Imate pravo napraviti po Poslovniku što god želite, ali nemate pravo vi meni određivati kako ću se ja ophoditi ukoliko je to u granicama pristojnosti. Nazvati nekoga gospodine Gordan da vama kažem, šta je to nepristojno?
Ne to nije, to nećete raditi jer to je rušenje one prakse i onih dostignutih standarda pristojnosti koje ovdje u Hrvatskom saboru postoje. Nećemo se nazivati imenima i molim vas da se toga držite. Izvolite dalje.
Možete mi vratiti tih 10 sekundi sada? Molim vas. Hvala lijepa. Poštovani gospodine zastupniče Culej, ovo što ste sada izrekli je jedna velika sramota. 2017. godine u klubu Super Super se desilo jedno divljaštvo gdje su nasrnuli na predstavnike LGBT zajednice sa suzavcem. I vi ste sad za taj incident prebacili odgovornost na one koji su napadnuti zbog svoje različitosti a opravdavate to nedostacima u klubu tehničkim ovakvim ili onakvim. Sramotno je to šta radite, umjesto da inzistirate da se takvi divljaci sankcioniraju i maknu iz našeg društva na preodgoj, na kaznu, na bilo što, da napadaju naše sugrađane one koji su po nečemu drugačiji od njih sa suzavcem, sramotno gospodine Culej. I sa druge strane, Super, Super i Katran su svijetle točke kulturne scene grada Zagreba i treba ih podržati. Hvala lijepa.
Hvala vam. Odgovor na repliku, izvolite.
Uvaženi kolega Maras, Katran, Močvara, Blato, kaljuža, LGBT ili bilo koji drugi mene ne interesiraju osim u onome dijelu da plaćaju svoje obaveze u ovoj državi. Od koje i vi i ja i svi ovdje primamo plaću. Nije li tako. To što je netko bacio suzavac, njemu na dušu na njegovu odgovornost. Ali s obzirom na kreatore, kaose, koje svakodnevno vidimo u hrvatskome društvu, možemo reći, da je i taj kaos u klubu super, super, moguće bio kontroliran, sa određenim špiclovima, sa kojima sam se i ja sretao u svojem dosadašnjem životu. Hvala vam.
Druga replika, kolega Mišić, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora, kolega Culej, inspekcije svakako u državi trebaju i inspekcije trebaju raditi svoj posao, oni su potreba. Kao i sam kao obrtnik sam se susretao sa puno inspekcija, naravno da kažnjavanja, određenih obrta, određenih poduzeća treba sigurno primijeniti, ali ima nekada opravdani i neopravdanih razloga. Zamislite sada jednu trgovinu, gdje stane Internet i stranka želi nešto kupiti i ne radi sat vremena. Vi trebate zatvoriti vašu radnju i nemoći to odraditi. Ali nije to pitanje, pitanje je kada se prati obrtnik kroz poreznoj prijavu, koliko je prijavio, koliko daje, kako to radi i kako funkcioniraju, to oni u Poreznoj upravi imaju sve. Da smo mi vodili račune u ovoj državi, a govorim sve do sada, imali bi naplaćeni, puno, puno više poreza, naravno da nismo i ove garancije, koje smo, koje su određene stranke dale Uljaniku, se vidi koliko se kontroliralo … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam, odgovor na repliku, izvolite.
Poštovani kolega Mišiću, vi kao dugogodišnji poduzetnik, priznat u našoj županiji, koji zapošljava više radnika, koji žive od onoga što ste vi ustolićili, stvorili, zajedno sa svojim suradnicima, vama konkurenciju čine, upravo ovakvi, super, super, neprijavljeni klubovi, koji ne prijavljuju ono što rade i čime se bave. Ali oni su super super, znate zašto? Samo zato što nekome odgovaraju i zato što su pod njihovom dirigentskom palicom. A vi bez obzira koliko god prometa prijavljivali, nikada nećete valjati kreatorima, kao sa, koji su stvorili super super … [[Govornik se ne razumije.]] takve.
Povreda poslovnika, izvolite.
Gospodine predsjedniče, ja moram jednostavno reagirati, 238 je opet povrijeđen. Kolega Culej je rekao da super super konkurira gospodinu Mišiću, ako se zna da gospodin Mišić ima servis televizora i tehnike, ne može konkurirati klubu koji promovira kulturu i ima određene aktivnosti u Gradu Zagrebu. Znači to je nemoguće, servis televizora, ne može konkurirati klubu na zagrebačkom Trnju, Katranu i super super. Tako da povrijeđen je poslovnik, to je očito. Hvala.
Naravno da nije bilo povrede poslovnika i dobivate 2 opomenu, gubitak riječi imate, to vam je jasno. Žalite se Odboru za Ustav i poslovnik, pa će vam oni objasniti zbog čega. I zadnja replika poštovani kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Culej, pitali ste se u svojoj raspravi, što je uvaženi zastupnik Maras kao ministar učinio u vladi, koju pamtimo što su oni to doprinijeli, da bi danas ovdje docirali i svih ih prozivali za nečinjenje ili za loše uratke itd. Ja osobno pamtim da je bio nekoliko puta u sukobu interesa presuđeno, da je posjetio Las Vegas sa svojim prijateljima, potrošio nešto novaca, pamtim da je obećao, da će otvoriti 70 tisuća novih radnih mjesta, pardon 50, a zatvorio je 70 tisuća obrta, to sam zapamtio i na kraju pamtim danas, da je požalio vidjevši sve to što je učinio kao ministar, danas postati James Bond, koji spašava svijet, a valjda i Europski parlament.
Odgovor na repliku izvolite.
Kolega Boriću, često oni koji su znali ostaviti nekakve tragove iza sebe, koji nisu im na čast se vraćaju ne bi li ih počistili za sobom, ali u tome nikako ne mogu uspjeti, jer uvijek postoje svjedoci vremena i svjedoci prošlosti, uvijek postoje neki koji znaju šta je bilo, šta se je dogodilo, a uostalom, to je zapisano u nekim spisima, knjigama, u sjećanjima onih kojih se je to ticalo, pa tako i naš uvaženi kolega, ne može nikako počistiti za sobom, bez obzira koliko god bio ovdje među nama, bez obzira kud god otišao, onaj trag koji je ostavio iza sebe kao i mnogi koji su u Hrvatskoj državi, ostavili svoje prljave pragove, morati će kad tada položiti ispit pa makar i pred svojom savjesti. Hvala.
Zahvaljujem. Došli smo do kraja rasprave, glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. Konačan prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj službi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 612. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 101 za i 4 suzdržan donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj službi.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora uvaženi saborski zastupnici. Evo danas smo pred vama sa konačnim prijedlozima Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, članarinama u turističkim zajednicama i turističkoj pristojbi. Dakle, strategija razvoja turizma RH do 2020. g. kao jedno od mjera postavimo upravo i preustroj sustava turističkih zajednica i izgradnju efikasnog sustava upravljanja turističkim destinacijama. Slijedom naprijed navedenog, sustav turističkih zajednica je potrebno revidirati, racionalizirati, ne samo protiv provođenja mjera strategija i razvoja turizma RH do 2020. godine nego i zbog povećanja njihove ukupne učinkovitosti, osobito na regionalnoj i lokalnoj razini, zbog osiguranja svih preduvjeta za sustavnu provedbu poslova destinacijskog upravljanja te osiguravanja dostatnog izvora financiranja. Dakle, u RH 1991. godine je donesen prvi Zakon o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma u kojem je dotadašnji sustav turističkih društava i saveza zamijenjen sustavom turističkih zajednica. Nakon 14-godišnjeg funkcioniranja sustava turističkih zajednica, 2008. godine donesen je novi Zakon o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma kojim su se, između ostaloga izmijenili i pojedini oblici turističkih zajednica, kao i način formiranja i djelovanja tijela turističkih zajednica. Slijedom odredbi važećeg zakona do travnja 2019. godine u RH je registrirano ukupno 312 turističkih zajednica. Dakle, neke od osnovnih promjena u prijedlogu zakona su sljedeće. Uspostava sustava turističkih zajednica po modelu destinacijskog menadžmenta organizacija. U tom smislu se sustav turističkih zajednica preustrojava kroz udruživanje i racionalizaciju unutar sustava uz primjenu načela financijske samodostatnosti na način da se potiče udruživanje turističkih zajednica, kao i osnivanje turističkih zajednica za područje više jedinica lokalne odnosno područne (regionalne) samouprave kroz dodjeljivanje financijskih sredstava. Nadalje, redefiniranje je zadaća turističkih zajednica uz poštivanje načela samodostatnosti kako bi im se omogućilo normativno organizacijski i financijski obavljanje funkcija po načelu destinacijskog menadžmenta, pa su tako nove zadaće turističkih zajednica zadaće lokalne turističke zajednice definirane su isključivo kao operativne te obuhvaćaju razvoj proizvoda, informacija, istraživanja, kao i distribuciju. Zatim, zadaće regionalne turističke zajednice usmjerene su na operativne aktivnosti uz određene strateške elemente i kroz 4 osnovne grupe zadataka, strateško planiranje i razvoj, upravljanje sustavom turizma, informacije i istraživanje i marketing. I zatim, zadaće Hrvatske turističke zajednice, kao nacionalne turističke organizacije, fokusirane su prvenstveno na provođenje marketinga i promocije turizma na nacionalnoj razini. Mogućnost određivanja predsjednika lokalne i regionalne turističke zajednice od strane općinskog načelnika ili gradonačelnika i župana, ovisno o jedinici lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave, za čije je područje turistička zajednica osnovana. Vremenski se ograničava razdoblje u kojem predsjednik turističke zajednice može zastupati turističku zajednicu u slučaju kada turistička zajednica još nije izabrala direktora, dakle, najduže 6 mjeseci. Iznimka ovom pravilu su HTZ i regionalne turističke zajednice, gdje se ne predviđa vremenski rok, ograničeno razdoblje u kojem predsjednik može zastupati turističku zajednicu do izbora direktora. Sljedeće, ograničavanje udjela troškova za bruto plaće zaposlenika u ukupnim prihodima, turistička zajednice na 40%, a tu ne ulaze plaće zaposlenika u turističkim informativnim centrima. Zatim, profesionalizacija funkcije direktora turističke zajednice kroz uvođenje 4-godišnjeg mandata direktora zbog osiguranja kontinuiteta u obavljanju stručnih poslova, kao i zbog postizanja većeg stupnja odgovornosti u obavljanju funkcije direktora. Postojeće turističke zajednice mjesta koje su već osnovane se ne ukidaju već nastavljaju djelovati sukladno odredbama koje se odnose na lokalne turističke zajednice koje se osnivaju za područje jedne jedinice lokalne samouprave. Prelazimo dakle na zakon, Konačni prijedlog Zakona o članarinama u turističkim zajednicama i tu imamo sljedeće novine. Zakon o članarinama u turističkim zajednicama, on značajnije nije mijenjan, po nekih 10-ak godina, dakle od donošenja 2008. godine. Prijedlogom ovog zakona kojim se regulira sustav turističkih zajednica, zadaća turističkih zajednica će biti drugačije određene. Zbog osiguranja materijalnih uvjeta za provođenje izmijenjenog opsega poslovanja pojedinih razina turističkih zajednica, potrebno je bilo na drugačiji način urediti raspodjelu sredstava turističke članarine odnosno izmijeniti sadašnju raspodjelu sredstava. U cilju smanjenja neporeznih davanja, stopa za obračun članarine sustavno se smanjivala tijekom protekle 3 godine, pa je tako 2015. smanjena za 15%, 2016. za 5%, što je svakako dovelo do rasterećenja gospodarstva i u aktualnom prijedlogu zakona također previđamo smanjenje dakle tog opterećenja za gospodarstvo preko 5%. Za turističke zajednice u kontinentalnom dijelu RH, članarina je glavni odnosno najizdašniji prihod, pa se zbog toga posebna pažnja posvetila obračunu članarine na turistički nedovoljno razvijenim područjima. Novine koje se uvode ovim zakonom, a kojima će se pojednostaviti postupak obračuna članarine i podnošenja TZ obrasca, stvorit će bolje poslovno okruženje zbog administrativnog rasterećenja i smanjenja troškova poslovanja. Dakle, ukidaju se turistički razredi te se stope za obračun članarine više neće određivati ovisno o turističkom razredu. Smanjuje se broj stopa za obračun članarine s dosadašnjih 28 na 5, dakle to je smanjenje administrativnog opterećenja gospodarstva, značajno smanjenje. Briše se dio obveznika plaćanja članarine, briše se plaćanje članarine za čak 21 djelatnost, a za dio obveznika se smanjuje obuhvat, smanjenje neporeznog davanja i smanjenje administrativnog opterećenja za gospodarstvo. Jedna velika novina u ovom zakonu je, obveznici plaćanja članarine postaju i banke i to u dijelu od prihoda i provizija i naknada i to je jedna značajna novina u ovom prijedlogu zakona. Sredstva prikupljena od banaka, raspoređivat će se prema broju stanovnika općine, grada ili županije za koji je osnovana turistička zajednica, što predstavlja pravedniju raspodjelu sredstava članarine. Znači, to konkretno znači, što se tiče prihoda turističke članarine od banaka, da će se ona prikupljati i doslovno spuštati na apsolutno sve razine i sve turističke zajednice u Hrvatskoj, što smatramo jedna odlična i poticajna mjera, poglavito za manje turistički razvijena područja. Posebna pažnja se obratila na nerazvijena područja, pa će tako pravne i fizičke osobe koje obavljaju djelatnost na potpomognutim područjima, dakle indeksi razvijenosti od 1.-4. skupine, plaćati članarinu umanjenu za 20%. Dakle, u još nekakvim izmjenama koje smo napravili između dva čitanja i koje ste upravi vi u vašim raspravama nam predlagali i potencirali, dakle, uveli smo također i fond za turistički nedovoljno razvijena područja i kontinent u iznosu 9%. od tih sredstava će se u razdoblju od 5 godina dodjeljivati sredstva regionalnim turističkim zajednicama koje ostvaruju prihod manji od 500 tisuća kuna godišnje i to kao razliku do iznosa od 500 tisuća kuna. Nakon isteka 5 godina, sredstva će se raspoređivati turističkim zajednicama i regionalnim i lokalnim na turistički nedovoljno razvijenim područjima putem javnih natječaja, a 2% za udružene turističke zajednice je preimenovano u Fond za udružene turističke zajednice. Dakle, konkretno što se tiče ovog fonda za tzv. fonda za izravnavanje imamo cijeli niz turističkih zajednica županija na nedovoljno razvijenim područjima koji imaju izvorne prihode negdje otprilike od 110 do 150.000 kuna, do 200.000 kuna u tom nekom rangu. Dakle, od sada dakle od stupanja na ovih zakona svaka od tih turističkih zajednica županija će početi godinu sa 500.000 kuna izvornih prihoda što smatramo jedan značajan poticaj i promjenu modela upravo sufinanciranja turističkih zajednica odnosno razvoja kontinenta i razvoja turistički nedovoljno razvijenih područja. Iznajmljivači i OPG-ovi podnose jednostavniji TZ obrazac te članarinu plaćaju u paušalnom iznosu, uvodi se mogućnost dostave podataka osnovici za obračun članarine putem sustava e-porezna. Novine koje se tiču raspodjele sredstava turističke članarine su slijedeće. 2% sredstava izdvaja se na posebni račun HTZ-a za projekte i programe udruženih turističkih zajednica, regionalne turističke zajednice dobivaju više sredstava novim zakonom dobivaju 15% raspodjele do sada je to bilo 10%, a Hrvatska turistička zajednica dobiva manje sredstava, novim zakonom dobiva 20%, a do sada je bilo 25%. Dakle, tu je vrlo jasna i naša intencija da osim što smo redefinirali zadaće i nivo i odluke i odlučivanja mi smo decentralizirali i sredstava i općenito kroz cijeli ovaj model zakona koji je baziran na destinacijskom menadžmentu i decentralizaciji želimo dati značajnije ovlasti i financijska sredstava nižim razinama zato šta vjerujemo da isključivo na taj način one mogu konkurentno razvijati svoje turističke destinacije koje bi danas sutra bile spremne konkurirati na svjetskoj razini. Svim navedenim u ovom zakonu rasterećujemo gospodarstvo za preko 5%, važno je naglasiti da zbog izmjene načina obračuna turističke članarine i o povećanja učinkovitosti ukupni prihodi će se samo u jednim manjim dijelom smanjivati. Kriterije za fonde, za raspodjelu sredstava Fonda turistički nerazvijena područja i kontinent i Fondu za udružene turističke zajednice propisuje ministar pravilnikom. To je isto jedna izmjena koju smo napravili između dva čitanja. I dolazimo na treći zakon odnosno Konačni prijedlog Zakona o turističkoj pristojbi. Dakle, taj zakon također nije značajnije mijenjan od donošenja 2008. godine. Prijedlogom novog zakona kojim se regulira sustav turističkih zajednica, zadaće turističkih zajednica bit će drugačije određene, isto kao i kod Zakona o članarinama u turističkim zajednicama. Zbog osiguranja materijalnih uvjeta za provođenje izmijenjenog opsega poslovanja pojedinih razina turističkih zajednica potrebno je na drugačiji način urediti raspodjelu sredstava turističke pristojbe. Turistička pristojba je najvažniji u pravilu najizdašniji izvor prihoda turističkih zajednica stoga je važno osigurati kontinuitet, a i povećanje prihoda kojim se financiraju turističke zajednice i obavljaju svoje zadaće što je intencija ovog zakona. Neke od osnovnih promjena u prijedlogu zakona su slijedeće. Jedna od glavnih karakteristika prijedloga zakona je decentralizacija u odlučivanju tj. odlučivanje se spušta na regionalni županijski nivo. Pa tako visinu boravišne pristojbe više ne donosi Vlada RH uredbom, nego županijske skupštine preuzimaju odgovornost za razvoj svojih destinacija i one donose odluku o visini boravišne pristojbe odnosno Gradska skupština Grada Zagreba. Način kako ćemo to kontrolirati i provoditi taj postupak da bude maksimalno kvalitetan za turizam je to što će ministar pravilnikom donositi minimalni i maksimalni iznos turističke pristojbe, a u okviru minimuma i maksimuma županijska skupština pojedine županije odnosno Gradska skupština Grada Zagreba utvrđuje visinu turističke pristojbe po prethodnom mišljenju turističkih zajednica što nam je naravno jako važno. Ukoliko županijska skupština odnosno Gradska skupština Grada Zagreba ne donesu odluku o visini turističke pristojbe primjenjuje se najniži iznos turističke pristojbe propisan pravilnikom. Odluka o visini turističke pristojbe donosi se do 31. siječnja tekuće godine za narednu odnosno slijedeću godinu, najviše za dva sezovna razdoblja, jedno sezovno razdoblje traje od 1. travnja do 30. rujna. Posebna se pažnja obratila na nerazvijena područja, indeks razvijenosti 1 do 4 skupina te im se nudi mogućnost da visinu turističke pristojbe odrede u iznosu umanjenom do 30% u odnosu na visinu turističke pristojbe koju je odredilo turističko vijeće regionalne turističke zajednice, ali to je naravno samo u slučaju ukoliko oni to žele. 2,5% sredstava koji se uplaćuju na posebni račun Hrvatske turističke zajednice za turistički nedovoljno razvijena područja sad se zove Fond za turistički nedovoljno razvijena područja i kontinent, 2% za udružene turističke zajednice preimenovane u Fond za udružene turističke zajednice. Kriterije za raspodjelu sredstava Fonda turistički nedovoljno razvijenih područja i kontinent i Fonda za udružene turističke zajednice propisuje ministar pravilnikom. Dio sredstava koje pripada lokalnoj turističkoj zajednici i to do maksimalno 40% može se koristiti za financiranje projekata koji su u destinaciji od iznimne važnosti i za sufinanciranje projekata iz fondova EU. Nautičari turističku pristojbu mogu platiti i po noćenju i paušalu, to je jedna novina, do sada su mogli plaćati samo u paušalu i to za plovilo dulje od 7 metara sa ugrađenim ležajevima. Visinu paušala također određuje ministar pravilnikom do sada je to bilo Uredbom Vlade RH. Da nemogućnost da općine i gradovi mogu odlučiti da li će uvesti turističku pristojbu za morske i riječne kruzere tako prikupljena sredstva pripadaju općinama i gradovima 85% općinama ili gradovima i županijama 15% i koriste se namjenski za poboljšanje javne, turističke infrastrukture i za projekte i programe održivog razvoja. To je jedna velika novina koju smo donijeli dakle to je inicijalno i bio prijedlog Ministarstva turizma kojeg smo u međuvremenu u prvom čitanju povukli zbog potrebe daljnjih konzultacija sa Ministarstvom mora, sa gradovima i općinama i naravno sa lučkim upravama kako bi operativno osmislili najbolji način provedbe ovoga i tu moram pohvaliti uistinu sve gradove, lučke gradove koji su sudjelovali u ovom razgovorima i donošenju ovog plana i gdje su se najviše istaknuli gradovi Dubrovnik i Split, koji su se zauzeli za mogućnost i podržali inicijativu dakle da se turistička pristojba za kruzere u međunarodnom plovu mogu i eventualno uvesti. Jako je bitno da mi odluku o tome, odluku da li će uvesti ili ne turističku pristojbu za kruzere prepuštamo jedinicama lokalne samouprave da to odluče samostalno i ukoliko to odluče također oni sami odlučuju o iznosu kolko će to, taj iznos po biti. I istodobno jedna novina u što se tiče tog prihoda odnosno raspodjele je da 85% ukupljenog prihoda dakle ostaje jedinici lokalne samouprave i to isključivo za ulaganje u projekte infrastrukture, turističke infrastrukture i eventualno programa održivosti turizma, a znamo da su naše velike turističke destinacije već jednim velikim dijelom krenuli u značajne programe upravo takvog tipa. I 15% naravno ide županijama, županijama također za financiranje infrastrukture i sličnih projekata. Dakle, novina je što se tiču raspodjele sredstava turističke pristojbe su slijedeće. 2% sredstava izdvaja se na poseban račun HTZ-a za projekte i programe udruženih turističkih zajednica i to je jedna od mjera destinacijskog menadžmenta, dakle mi smo financijski želimo potaknut sve one koji žele zajedno surađivati i zajedno stvarati jednu logičnu cjelinu, turističku destinaciju i ukoliko kao takve rade oni upravo imaju i dodatne prihode odnosno pristup jednom posebnom fondu. Regionalne turističke zajednice dobivaju više sredstava novim zakonom, dakle 15% u odnosu na dosadašnjih 10%. Hrvatska turistička zajednica dobiva manje sredstava, dakle novim zakonom dobiva 20% u odnosnu na dosadašnjih 25%. Novina je i kod raspodjele turističke pristojbe nautike, 65% lokalnim turističkim zajednicama do sada je bilo 40. Regionalne turističke zajednice dobivaju više sredstava novim zakonom dobivaju 15% do sad su dobivali 10%. Hrvatska turistička zajednica dobiva manje sredstava novim zakonom, dakle 20% do sada je dobivala 25% i nacionalni parkovi koji su do sada bili financirani od 10% se brišu. U konačnici dakle jedan paket turističkih zakona koji je uistinu jedna prava reforma turističkog sustava gdje smo pratili modele najboljih i najkvalitetnijih turističkih destinacija. Inače ovaj zakonski okvir koji mi imamo trenutno u Hrvatskoj on potječe iz '80. godina prošlog stoljeća srednjoeuropskih zemalja koji je početkom dakle 2000.-tih godina počeo značajno bit mijenjan na svim razinama i bilo bi dobro uistinu da smo ovaj model destinacijskog menadžmenta dakle to je jedan novi sustavniji model upravljanja turizmom, da smo ga donijeli i puno prije, ali u svakom slučaju je jedna apsolutno potrebna novina zato što mi Hrvatsku ne želimo brendirati kao samo Hrvatsku kao turističku destinaciju. Konkurentnost hrvatskog turizma možemo podignuti isključivo na način da brendiramo i stvaramo naše prepoznatljive destinacije koje kao takve konkuriraju na svjetskim tržištima. Dakle, govorimo o logičnim turističkim cjelinama koje su već na određeni način i tržišno prepoznate u RH, a koje će kao takve sa novim alatima koje im ovaj zakon dopušta, sa novim financijskim sredstvima koja im dodjeljuju upravo moći puno autonomnije upravljati svojom turističkom destinacijom. Mi apsolutno vjerujemo da smo spremni za takvu vrstu decentralizacije u sustavu turističkih zajednica, želimo im upravo omogućiti da zakonski omogućiti da razvijaju svoje destinacije sukladno turističkoj politici u koju ono vjeruju i koju razvijaju na regionalnoj razini odnosno na lokalnoj razini, a kroz tu decentralizaciju također osvještavamo javnost u svim našim destinacijama koliko je bitno da oni sudjeluju u procesu donošenja odluke i koliko je bitno za sve njih, dakle pružatelje usluga da, da sudjeluju u upravljanju svojim turističkim zajednicama odnosno upravljanju svojih turističkih destinacija. Poslali smo i vrlo snažnu poruku Zakonom o članarinama u turističkim zajednicama da radimo rasterećenje gospodarstva, ne samo financijsko nego i administrativno što je izrazito bitno prema našem realnom sektoru. Također smo poslali vrlo jasnu poruku i jednu kompletnu izmjenu načina model i poimanja turizma na kontinentu jer prijedlog ovih zakona je kontinentalni turizam i razvoj kontinenta stavio u značajan fokus sa novim fondovima koji su stvoreni, sa novim financijskim sredstvima koji se, kojima se spušta, sa raspodjelom dakle uzeli smo sa vrha sustava i spustili na niže razine značajne prihode, a to recimo evo konkretno u slučaju županijskih turističkih zajednica znači da otprilike njihovi prihodi za vi samo ovih izmjena i preraspodjela dakle će rasti otprilike nekih 40 do čak 50%. Što je uistinu jedan veliki pozitivni korak, a sa tim sredstvima oni će obavljati i novo, novo dane im ovlasti i zadaće koje, koje spuštamo na njih i preuzet će kompletnu brigu o turizmu na području svoje regije odnosno na području svoje županije. Ja vam se zahvaljujem i stojim na raspolaganju. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu državnom tajniku. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Ante Bačić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa pomoćnicama, zanima me samo kratko pitanje vezano za ovaj paket turističkih zakona, koliko će on utjecati na razvoj ruralnog turizma konkretnije u Dalmatinskoj zagori posebice evo gledamo sa strane Splitsko-dalmatinske županije gdje Zagora funkcionira već sada kao klaster, al mislimo da definitivno i od strane i turističkih zajednica al i ministarstva trebalo bi više sredstava utrošiti u razvoj takvih destinacija jer je to budući i sve veći potencijal hrvatskog turizma. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik, izvolite.
Zahvaljujem na pitanju, upravo nam je fokus razvoja kod …/nerazumljivo/… turizma i ruralnog područja dakle kao što sam uvodno u izlaganju napomenu imamo nekoliko različitih novih fondova. Prvo decentraliziramo puno veća sredstva na županijsku razinu koja ima i veća sredstva za lokalne turističke zajednice, zatim imamo Fond za udružene turističke zajednice upravo sam iskoristio dobar primjer Dalmatinske zagore koja funkcionira već po principu jedne udružene logične turističke destinacije i kao takva će, ima pristup jednom posebno novom oformljenom fondu od 2% koji se nalazi u Zakonu o turističkoj pristojbi i turističkoj članarini. Isto tako značajni novi prihodi koji se događaju u Fondu za turistički nedovoljno razvijena područja, dakle imamo praktički cjelokupan iznos prikupljenih sredstava u Fondu za turistički nedovoljno razvijena područja se po novom zakonu raspodjeljuje u 100% iznosu tim turističkim zajednicama što do sada nije bio slučaj. Do sada se možda otprilike manje od 1/3 tih sredstava spuštalo na nižu razinu. Dakle, značajna nova sredstava i značajno novi alati upravljanja.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče iako je i o tome bilo govora i u prvom čitanju vezano za Prijedlog Zakona o turističkim zajednicama evo još jednom bih molio i zbog samih direktora turističkih zajednica, dakle Članak 81. ovoga prijedloga, konačnog prijedlog zakona u prijelaznim i završnim odredbama vezan je za Članak 22. stavak 5. u kojem se zapravo govori da direktore turističkih zajednica najduže 6 mjeseci, pravo i obaveze direktora turističke zajednice iz st. 3. ovog članka obnaša predsjednik turističke zajednice. Ili ste razmišljali o tome da im mandat ostane 4 godine ili ćete raditi neko drugo rješenje? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, državni tajnik.
Razlog zašto smo stavili odredbi od 6 mjeseci je vrlo jednostavan. Naime, mi trenutno u Hrvatskoj imamo preko 80 turističkih zajednica koje nemaju direktora turističke zajednice i takav status stoji već dosta dugo vremena. Zašto je to tako? Ima vjerojatno puno razloga, ali s obzirom da ne postoji zakonska obveza vremenskog perioda imenovanja direktora, onda taj posao u međuvremenu obnašaju predsjednici, dakle, to su načelnici općina i gradonačelnici. Mi želimo poslati vrlo jasnu poruku, da turistička zajednica, ukoliko postoji mora biti profesionalno vođena, mora imati svoje profesionalne službe i ovim zakonom prisiljavamo sve turističke zajednice vrlo jasno, da imaju rok od 6 mjeseci da imenuju direktora. Ukoliko ne imenuju direktora u roku od 6 mjeseci, ta turistička zajednica se gasi i to će biti jedan alat s kojim ćemo ih definitivno motivirati da oforme i da u sustavu te turističke zajednice postoji profesionalac, a ne da se njime bavimo na nekoj drugoj razini.
Zahvaljujem na odgovoru. Sljedeća replika, poštovani kolega Davor Vlaović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče. Dobro je da se više govori o kontinentalnom turizmu, razvoju kontinentalnog turizma, ulaganje u turističke zajednice na kontinentu, ali smatram da to nije dovoljno, da treba pomoći i turističkim zajednicama u kontinentu da privuku turiste. Jedan od modela koji mi iz HSS predlažemo da se putničkim agencijama sufinancira po svakom dovedenom gostu u turističku destinaciju u kontinentu. To se prije radilo i dalo je dobre rezultate, ne znam zašto se od toga odustalo jer sigurno da na ovaj način kroz prepoznatljivost na kojoj se radi, na brendiranju Slavonije, evo u Berlinu, Osječka županija je bila, nije dovoljno, treba pomoći da putnička agencija prodaje te pakete za kontinent, a to može jedino ako joj sufinanciramo po dovedenom gostu. I obrtnička komora je imala prigovor, pogotovo za one obrtnike koji plaćaju porez po paušalu da ne moraju plaćati članarine ukupnog prihoda nego samo na onaj dio prihoda od turizma i vezano uz turizam, a ne na ukupni prihod, mislim da bi to trebali preciznije odrediti. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, državni tajnik, izvolite.
Evo, kao što ste čuli, značajan fokus nam je upravo stavljen na razvoj kontinentalnog turizma. Vezano za vaš 1. prijedlog koji ste spomenuli, mi sada već imamo programe koje provodimo, evo, recimo, konkretno jedna mjera koja se provodi na nivou Hrvatske turističke zajednice, je dakle, poticanje destinacijskim menadžment kompanijama upravo koje nude programe za razvoj takvih područja, odakle im direktno, isključivo za te programe na tim područjima se sufinanciraju značajna sredstava. Što se tiče predstavljanja regionalnog principa odnosno predstavljanja turistički jedne regije, županija i tome slično, vi ste spomenuli Berlin, da upravo tako. Predstavljala se Slavonija, imamo jako veliki fokus na predstavljanju Slavonije kao jedne turističke regije i destinacije koja i te kako se pojavljuje sad na tom turističkom prostoru sa danima hrvatskog turizma koje radimo i planiramo ove godine u Slavoniji ćemo ju također dalje smjestiti na kartu, a konkretno, na razini HTZ-a sufinancirana je sa preko 600 tisuća kuna, dakle jedna strategija masterplan razvoja [[Upadica: Zahvaljujem.]] Slavonije.
Sljedeća replika, poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala. Poštovani g. državni tajniče. Vrlo sam se iznenadio kad ste naveli podatak da u Hrvatskoj ima 314 turističkih zajednica. Vidite, u ovom zakonu se predlažu nove odredbe u članarini. Postavlja se ključno pitanje, za mene kao ekonomistu i sve ljude koji razmišljaju u tom smislu. Čemu članarine? Pazite, čemu članarine? Turizam je u Hrvatskoj najrazvijenija i najvećim tempom raste. Ako postoji negdje potreba za turističkom zajednicom, neka zarađuju na tržištu. Prema tome, pokazuje se, treba ukinuti članarine, turističke zajednice se ne smiju više financirati članarinama. Ako negdje postoji potreba, neka funkcioniraju na tržištu, prema tome, okanimo se. Umjesto da se plaćaju članarine turističkim zajednicama, neka se taj novac preusmjeri prema OPG-ima, poljoprivredi koja je potpuno zapostavljena i mi ćemo bit protiv ovakvog zakona jer to ništa ne rješava.
Zahvaljujem kolega Lovrinović. Odgovor, državni tajnik. Izvolite.
Poštovani zastupniče. Jako je bitno naglasiti da je turistička članarina od izrazite važnosti upravo za nerazvijena područja i za kontinent s obzirom na područje gdje se obavlja relativno mali broj turističkih noćenja, nema turističke pristojbe i jedini prihodi koji te turističke zajednice praktički imaju, dakle preko 80% u prosjeku prihoda na kontinentu i u ruralnim područjima, turističke zajednice su upravo turističke članarine i da nema te turističke članarine, te turističke zajednice vrlo jednostavno ne bi mogli postojati. Iako, i turistička članarina je možda jedna čak i turistička pristojba je možda jedna specifična situacija zato što jedan veliki dio obveznika koji to plaćaju čak u principu prihvatljivo im je iz razloga toga što vide da ta sredstva se kompletno vraćaju u sustav, oni ne idu negdje u državni aparat, nego se vraćaju u sustav turizma kojim se ponovno turizmom upravlja i kojim turizam razvija, brendira i na taj način generira nove goste i opet, nove prihode, a rasterećeno je ovim zakonom, opet sukladno akcijskom planu rasterećenja…
Zahvaljujem. Sljedeća replika, poštovana kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicama. U Zakonu o turističkim zajednicama vrlo je dobro što se konačno uspostavlja i preferira upravo udruživanje turističkih zajednicama po načelu destinacijskog menadžmenta. Osim toga, i značajno je da su postojala puno malih zajednica koje nisu mogle davati određene kvalitetne usluge niti razvijati turizam, a isto tako je jako dobro da ste ograničili troškove za plaće gdje je to sada 40% ukupnih prihoda turističke zajednice za radnike turističke zajednice, ali se to ne odnosi za one koji rade u turističko informativnim centrima. Evo, hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, državni tajnik, izvolite.
Da, upravo ste to jako dobro detektirali, dakle, destinacijski menadžment i model po kojem smo kreirali ovaj zakone upravo predviđa s vremenom smanjenje turističkih zajednica, ali mi smo u nađem prijedlogu zakona to željeli napraviti na jedan način u kojem ćemo potaknuti suradnju, u kojem ćemo ih motivirati na udruživanje. Nismo htjeli zakonom propisivati gašenje. Zašto je to jako bitno? Zato što, jednostavno, ako ne postoji minimalni nivo suradnje i želja suradnje na nižoj razini, što god mi propisali zakonom, to se nikada neće dogoditi. I upravo zbog toga smo napravili fond za udružene turističke zajednice gdje kažemo ukoliko razmišljate i želite razvijati zajedno turističku destinaciju, imate pristup posebnim, novim prihodima, samo vi i nitko drugi. A nismo samo to radili u zakonu, mi smo prošlih godinu dana i te kako odradili terena pa ste mogli primijetiti po medijskim nastupima da smo već odradili spajanje turističke zajednice Imotske krajine, Gorskog Kotara, otoka Hvara, sada Ravni kotari, dakle Slavonija, brendiranje Slavonije kao jedne turističke destinacije, dakle to su stvari koje smo i te kako na već na terenu provodili, pripremali u pripremama za sljedeći zakon ... [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem državnom tajniku. Sljedeća replika poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani g. državni tajniče. Pozdravljam odluku o vođenju turističke pristojbe za brodove na kružnim putovanjima. Znam da je bilo različitih stajališta oko uvođenja same turističke pristojbe, ali isto tako znam jer sam u više navrata sa gradonačelnikom Dubrovnika, g. Mato Frankovićem, a i gradom Splitom, razgovarao o tome da je dobro da se sama otočka pristojba uvede i dobro je da je u zakonu predviđena odluka da konačan stav o tome donose gradska odnosno općinska vijeća, mjesta, luka u kojima uplovljavaju brodovi na kružnim putovanjima. To je iznimno dobro s obzirom da je gradska infrastruktura i te kako u poziciji da doprinosi boljem osjećaju turista koji izlaze na kružnim putovanjima i na taj način gradovi su izloženi određenim troškovima koje im pričinjavaju turisti koji dolaze na tim brodovima, stoga je iznimno dobro i držim da će to pozdraviti i sve jedinice lokalne samouprave na čijim prostoru su luke gdje ti brodovi uplovljavaju. Hvala.
Zahvaljujem. Državni tajnik, izvolite.
Zahvaljujem na vašem komentaru. Da, upravo ste to dobro detektirali. Decentralizacija apsolutna i moram uistinu se zahvaliti i pohvaliti sve lučke gradove, poglavito velike gradove, Dubrovnik, Split, Zadar, koji su nam izrazito pomogli u donošenju ove odluke i svojim prijedlozima na koji način, ali ono što je izrazito bitno naglasiti vezano za to je što smo prihode od ove potencijalno turističke pristojbe idu direktno gradovima, odnosno direktno županiji, ne idu kroz sustav turističkih zajednica. I vrlo jasno smo u zakonu rekli, infrastruktura, ako vam je to problem, rješavate ga s ovim. Ako je promet u mirovanju problem, rješavajte da s ovim, ukoliko je javna turistička infrastruktura, također ga možete s ovim rješavati i na taj način želimo poslat poruku i naravno, programi održivog razvoja, a poznato je da Dubrovnik već i te kako provodi jedan vrlo kvalitetan program održivog razvoja turizma. Također se može financirati iz tog fonda i to je jedna odlična poruka za budućnost hrvatskog turizma.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, poštovana kolegica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, ja bih ovom prilikom željela pohvaliti i zahvaliti se ministarstvu odnosno Vladi RH koja je u odnosu na prvo čitanje izmijenila čl. 73. Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma. Kako dolazim iz Šibensko-kninske županije, time ste dali podršku za nastavak rada turističkih zajednica mjesta Jezera, Betina, Zlarin, Krapanj, Brodarica i Grebaštica. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, državni tajnik, izvolite.
Hvala vam na komentaru. Da, između dva čitanja obavili smo cijeli niz konzultacija i prije smo već to odradili. Imali smo malo različita razmišljanja s obzirom na model destinacijskog menadžmenta predviđa stvaranje destinacija, dakle ne samo jednog grada ili općina, da ne govorim mjesta, nego jedno šire turističke cjeline koja kao takva može konkurirati na svjetskom tržištu. Ali ono što je definitivno slučaj u većini ovih turističkih zajednica, mjesta, da su oni financijski vrlo samodostatni i što imaju dobre programe za razvoj tih turističkih mjesta, pa smo odlučili njima zadržati status koji imaju, dakle njima dati status lokalne turističke zajednice, odnosno zadržati, ali istodobno zakonski više neće biti moguće osnivanje takvih turističkih zajednica mjesta, a s obzirom da smo obavili s njima konzultacije i razgovore, oni su vrlo zainteresirani za jedan ovaj pristup destinacijskog menadžmenta odnosno udruživanja kao što smo mi predvidjeli u ovom zakonu. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, poštovani kolega Tomislav Saucha. Izvolite.
Poštovani g. državni tajniče sa suradnicama. Ja bih vas lijepo molio jedno pojašnjenje. Naime, u Zakonu o članarinama u turističkim zajednicama su banke i telekomi nestali iz prve skupine, znači prve skupine plaćanja članarine, tj. stope te oni više neće plaćati svoju članarinu po stopama od 0,16% nego su obadvoje sada djelatnosti stavljene u treću skupinu i platit će po stopi od 0,09%. Nije mi jasno kako je došlo između dva čitanja do ovakve promjene obzirom da se upravo na tome bazirao vaš optimizam da će se članstvo, tj. članarina tj. prihod turističkim zajednicama se nastaviti puniti obzirom da se radi o dvije moćne industrije, zanima me da li je došlo do nekakvog lobiranja ili kako je došlo do ovakve promjene.
Zahvaljujem. Odgovor, državni tajnik, izvolite.
Zahvaljujem na pitanju. Dakle, odgovor je vrlo jednostavan. U prijedlogu zakona i svi zakoni koje provodimo, konkretno na nivou Ministarstva turizma mora ići i biti usuglašeni sa planom rasterećenja gospodarstva RH i u našem prijedlogu zakona, dakle, mi smo morali naći model isključivo da rasteretimo gospodarstvo, a ne da opteretimo neke druge djelatnosti ili gospodarske aktivnosti sukladno tome. Dakle, to su bile, ovi što ste ih spomenuli su bile dakle su bile jedine dvije gospodarske djelatnosti ili aktivnosti koje smo mi bili u prvom prijedlogu zakona predvidjeli opterećenje dodatno, što je nakon konzultacija na razini cijelog ministarstva i sa kolegama od drugih ministarstava zaključeno da ne možemo ići u podizanje gospodarskog opterećenja nego da sve naše mjere i konačan prijedlog može ići isključivo u smjeru rasterećenja, dakle telekomi su ostali na istoj razini u kojoj su bili, a jedino su banke uvedene kao nove. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru. Poštovani kolega Bulj se javio za riječ, izvolite.
Potpredsjedniče, uvaženi tajniče, kolegice i kolege. Tražio bi stanku u ime kluba MOST-a da se još jednom konzultiramo a da pošaljemo poruku vama i javnosti da ova postojeća tri prijedloga zakona ništa novo nego uljepšavanje koje neće donijeti stvarne promjene u korist razvoja turizma u gradovima Hrvatske a posebno u kontinentalnom djelu odnosno u ruralnim područjima. Dok se ovdje hvalimo uspjesima turizma, značajnim zakonskim izmjenama, u isto vrijeme u biserima naše turističke ponude koja bi morala biti na svim svjetskim internetskim stranicama, u svim medijima, primjer čuvam navesti Krka rijeka i NP Krka. Danas te tvornice DIV tj. jučer prije dva dana kemikalije, otrovi, sve što se radi u tvornici DIV od debeljaka koji je ujedno i vlasnik i brodogradilišta Split se izlilo u Krku i sada ide prema NP Krka. Ista stvar je i u NP Plitvice gdje je otvorena kanalizacija, 2 milijuna posjetitelja, otvorena kanalizacija, jame se profundaju, smrdi sve. To je neviđeno. Sve svjetske televizije pa i njemačka to su informirali. Dal' mi štitimo naše bisere? Naše vode, našu rijeku Cetinu, od Neretve do Krke, našu Dalmatinsku zagoru ili je pretvaramo u odlagalište otpada? Da li smo zaštitili poljoprivrednike na tom području pa da se hvalimo kako nam raste i poljoprivreda naših malih OPG-ova. Umjesto dok raste turizam, nama raste uvoz, uvoz hrane, štetne, da li smo zaštitili gospodarski pojas isključivi da naš ribar zarađiva na moru našemu kad prodaju u turističkoj sezoni ili smo zbog fašiste Tajanija ne smijemo to napraviti pa sve te odluke u biti donosimo u interesu Talijana a ne našeg ribara. Što smo napravili gospodo da ostane ribar, seljak i težak u RH? Ništa osim šta dijelite članarine, hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Bulj. Odobravam stanku do 11 sati i 20 minuta. STANKA U 11,06 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,21 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana kolega Branka Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovane pomoćnice ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub HDZ-a će podržati ovaj paket zakona kojim se uređuje sustav turističkih zajednica, Zakon o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, Zakon o članarina u turističkim zajednicama i Zakon o turističkoj pristojbi. Strategija razvoja turizma RH do 2020. g. je kao jednu od mjera upravo postavila preustroj sustava turističkih zajednica i izgradnju efikasnog upravljanja turističkom destinacijom. Radi provođenja zaključaka strategije razvoja turizma RH do 2020. g. kao i zbog povećanja ukupne učinkovitosti sustava turističkih zajednica osobito na regionalnoj i lokalnoj destinacijskoj razini gdje se turistička aktivnost i događa, potrebno je revidirati i racionalizirati postojeći sustav turističkih zajednica. Pri tom povećanju učinkovitosti sustava turističkih zajednica podrazumijeva osiguranje svih preduvjeta za sustavnu provedbu poslova destinacijskog upravljanja a ponajprije donošenja paketa zakona kojima se uređuje sustav turističkih zajednica te kojima bi se ti preduvjeti stvorili. Paketom zakona kojima se uređuje sustav turističkih zajednica predviđena je uspostava turističkih zajednica po modelu destinacijskog menadžmenta po uzoru na suvremene sustave u svijetu kao što je Njemačka, Francuska, Velika Britanija. Sustav turističkih zajednica preustrojava se kroz udruživanja i racionalizaciju unutar sustava uz primjenu načela financijske samodostatnosti na način da se potiče udruživanje turističkih zajednica kao i osnivanje za područje više jedinica lokalne odnosno područne (regionalne) samouprave kroz dodjeljivanje financijskih sredstava. Posebna pozornost posvećena je turistički nedovoljno razvijenim područjima i novim Zakonom o članarinama u turističkim zajednicama i Zakonom o turističkoj pristojbi, uvedeni su financijski instrumenti. Fond za turistički nedovoljno razvijena područja i kontinent i fond za udružene turističke zajednice i ono će omogućiti transparentnije financiranje kako regionalnih tako i lokalnih turističkih zajednica na turistički nerazvijenim područjima i poticati udruživanje turističkih zajednica. Također oni koji djelatnost obavljaju na potpomognutim područjima od prve do četvrte razvojne skupine, članarinu plaćaju umanjenu za 20%. Rješenjima iz navedenih zakona između ostalog smanjeni su i troškovi poslovanja gospodarstvenika i to zbog smanjenja administrativnog opterećenja i jednostavnijeg postupka obračuna i plaćanja i članarine i turističke pristojbe. Osim toga, veliki broj dosadašnjih obveznika plaćanja članarine to više nisu kao npr. računovodstvene usluge, djelatnosti, frizerski saloni i slično. Velika pohvala predlagatelju ministarstva odnosno Vladi RH što su uvažena stajališta iznesena u raspravi. Naime, brojni prijedlozi i primjedbe izneseni prilikom prvog čitanja ova tri zakona su razmotrena tako da neovisno o tome, ovom prilikom bi naglasila da li se radi o zastupniku koji dolazi iz pozicije, iz oporbe, također su razmotrena i brojna su uvažena. Kad govorimo o Zakonu o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, dosta polemike je izazvao članak 73. gdje je u prvom čitanju bilo prijedloga kojim bi se onemogućio rad turističkih zajednica mjesta međutim svi oni komentari koji su se mogli čuti iz terena i u ovim raspravama su uvaženi tako da oko 15-ak turističkih zajednica mjesta koji izuzetno vrijedno i kvalitetno rade, i dalje će nastaviti sa svojim radom čime je dana podrška njihovom radu i djelovanju jer u tim mjestima oni prije svega rade na promidžbi svog mjesta i unaprjeđenju turističke ponude ali time i doprinose kvaliteti života u samim mjestima otvaranja radnih mjesta vezana za ugostiteljstvo i turizam i slično. U Zakonu o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma prihvaćen je i prijedlog koji su iznosili i naš zastupnik Kliman ispred klub zastupnika HDZ-a vezano uz ograničenje broja predstavnika pojedinog člana turističke zajednice u skupštini turističke zajednice na način da se broj predstavnik pojedinog člana turističke zajednice u skupštini turističke zajednice ograniči na 40% predstavnika u skupštini umjesto prijedlogom zakona predviđenih 30% a iz razloga da bi u skupštini turističke zajednice mogli biti što adekvatnije zastupljeni veliki turistički subjekti na području jedinice lokalne samouprave za koje je osnovana lokalna turistička zajednica. Prihvaćen je također prijedlog vezan za uspostavljanje vertikale u postupku usklađenja kod donošenja programa rada turističke zajednice na način da je propisano da su se lokalne turističke zajednice u postupku donošenja programa rada obvezne međusobno usklađivati i koordinirati s nadležnom regionalnom županijskom turističkom zajednicom a regionalne županijske turističke zajednice s Hrvatskom turističkom zajednicom iz razloga sustavnosti provođenja programa rada turističkih zajednica donesenih na svim razinama sustava turističkih zajednica. Znamo isto tako svi mi koji dolazimo iz lokalne samouprave da je to isti način i onakav kao što se donose i prostorni planovi pa sada i strategije razvoja i slično. I dobro je da su one kao što sam rekla planovi strategije pa u ovom slučaju i programi rada turističkih zajednica usklađeni sa onim višeg reda. Prihvaćen je i prijedlog vezano uz mogućnost proširenja članstva turističkih zajednica osim članstva u međunarodnim turističkim organizacijama i na članstvo u raznim gastroorganizacijama, sportskim organizacijama i drugim sličnim organizacijama na način da je propisano da turističke zajednice mogu uz članstvo u međunarodnim turističkim organizacijama biti i članovima srodnih udruženja. Postoje prijedlozi koji nisu prihvaćeni kao nepostojanje vremenskog ograničenja za obnašanje prava i dužnosti direktora HTZ od strane predsjednika kao i daljnje postojanje nadzornog odbora, međutim predlagatelj je to detaljno obrazložio razloge svojih neprihvaćanja. Također u Zakonu o članarinama u turističkim zajednicama bilo je prijedloga, primjedbi da veliki sustavi kao što su teleoperateri uplaćuju članarinu razmjerno gdje ostvaruju promet. Malo prije na sjednici saborskog odbora za turizam državni tajnik nam je obrazložio način na koji će se to krajnje riješiti mada treba reći da već neki od tih velikih sustava i uplaćuju upravo onim turističkim zajednicama na čijem prostoru se i događa odnosno ostvaruje prihod odnosno promet. Kod Zakona o turističkoj pristojbi odluku o visini turističke pristojbe donose sada županijske skupštine i Gradska skupština grada Zagreba oni mogu donijeti odluku da za potpomognuta područja bude umanjena. Ministar turizma će propisivati najniži i najviši iznos turističke pristojbe čime se uvodi decentralizacija u odlučivanju. Znamo da na isti način je od ove godine i regulirana odnosno dana obveza općinskim odnosno gradskim vijećima da donesu iznos plaćanja poreza na iznajmljivanje soba i apartmana što mislim da je izuzetno dobro i analogno tome to se sada na takav način će se donositi i visina turističke pristojbe odnosno visinu će određivati županijske skupštine. Zakonom je propisana i drugačija raspodjela turističke pristojbe u nautici, više ostaje na lokalnom i regionalnom nivou gdje se ostvaruje turistički promet 65% ide lokalnoj turističkoj zajednici, 15 regionalnoj i 20% HTZ-u. U uvodnom izlaganju a i od kolege Bačića mogli smo čuti velike pohvale koje se odnose na mogućnost da turističku pristojbu sada plaćaju morski riječni kruzeri u međunarodnom prometu ako to odluče općinska odnosno gradska vijeća i mislim da će to izuzetno značiti upravo onim gradovima koji, koje posjećuju ti kruzeri. Velike su kritike da koliko upravo ti gosti ostavljaju u našim sredinama, koliko ima sama jedinica lokalne samouprave evo mogućnost da i kroz ove odredbe Zakona o turističkoj zajednici ta općinska odnosno gradska vijeća odlučuju koliko po ovoj osnovi prihodovati. Turizam svake godine bilježi rast, za svaku godinu, ne samo da možemo reći nego zaista imamo rekordnu turističku godinu. Prošla godine 2018. bilježila je 19,4 milijuna turista, odnosno dolazaka što je 6,5% više nego što je to bilo u prethodnoj godini. Imali smo 106 milijuna noćenja što je 4% više nego također u prethodnoj godini. Međutim, pred nama su novi izazovi, nove situacije na tržištu, na Mediteranu i svi zajedno moramo dati svoj doprinos bilo preko ovih i sličnih zakonskih prijedloga ali evo i apel s ove govornice da i mi budemo najbolji promotori svoje sredine, svoje RH da nam se ne događa i da ne radimo ono što je upravo malo prije napravio kolega Bulj kad čak neke neistinite podatke iznosi a time donosi uništavanju i urušavanju i ugleda i svemu onome što se naši turistički djelatnici godinama bore da stvore i zadrže na našem području. Klub HDZ-a će podržati sva tri prijedloga. Hvala.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom u ime Kluba zastupnika, sljedeći je kolega Željko Lenart, u ime Kluba zastupnika HSS-a i demokrata. Izvolite kolega Lenart.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicama, drage kolegice i kolege. Zakon o turističkim zajednicama u ovom obliku je otprilike zakon koji je uokvirio poprilično dobro dosta toga o turističkim zajednicama i Klub HSS-a će podržati ovaj zakon o turističkim zajednicama. No, međutim, dobro je da je Zakon o turističkim zajednicama postavljen po načelu destinacijskog menadžmenta. Dobro je da zakon potiče udruživanje turističkih zajednica, no međutim mislim da bi trebalo raditi i na tome da to udruživanje ponekad koje nije baš u cilju destinacije, sjećam se jednog primjera u vrijeme dok sam bio državni tajnik u Ministarstvu turizma kada se određeni broj turističkih zajednica u Baranji udružio a onda jedna nije željela a bila je bitna za tu destinaciju zato što su oni imali luku na Dunavu. Mislim da je i interes svih turističkih zajednica na području jedne šire destinacije bitno da shvate da smo mi kao prostor vrlo mala država. Prilikom jedne posjete Rusiji jedan ruski dužnosnik je rekao blago vama u Hrvatskoj vaš glavni grad je na obali mora, što je nama tad bilo čudno. No kada se zapitate koliko vam iz Zagreba treba do obale Jadranskog mora, koliko vam treba do Osijeka onda shvatite koliko je Hrvatska danas mala sa autocestama koje mi danas imamo. Ja mislim da je veći problem turističkih zajednica njihovi predsjednici. Predsjednici turističke zajednice po zakonu je čelnik jedinice lokalne ili regionalne samouprave, znači načelnici, gradonačelnici i župani. Problem je što ta gospoda počesto shvaćaju da je turistička zajednica njihova agencija za PR i onda s obzirom da oni ih svojih proračuna financiraju rad turističkih zajednica oni shvaćaju da turističke zajednice moraju organizirati događaje kako bi veličali njihove osobe i kako bi oni na temelju toga radili cijelu godinu svoju kampanju. Često puta predsjednici turističkih zajednica brkaju turističku agenciju. Svojevremeno sam bio direktor Turističke zajednice u Sisačko-moslavačkoj županiji i vrlo teško je bilo objasniti županu da turistička zajednica nije ta koja dovodi goste kao što to radi turistička agencija niti to može raditi. No međutim, dugo vremena je to prošlo i župan to nije shvatio. Taj preveliki utjecaj čelnika, jedinica lokalne samouprave, regionalne samouprave šteti radu turističkih zajednica zbog toga što oni svojim utjecajem na direktore turističkih zajednica remete rad turističke zajednice i ovog destinacijskog menadžmenta prema kojem ovaj Zakon o radu turističkih zajednica ide. Smatram da je možda u ovom zakonu na neki način trebalo direktorima turističkih zajednica dati više neovisnosti od čelnika jedinica lokalne samouprave. Direktori su ti koji u biti vode turističku zajednicu, koji izrađuju program rada turističke zajednice sa djelatnicima koji rade u turističkoj zajednici i u biti oni kreiraju kako će taj destinacijski menadžment u toj destinaciji izgledati. Ukoliko im se gradonačelnik, načelnik ili župan ne umiješa u to i on im ne raspodjeljuje sredstva za manifestacije koje on želi kako bi kupovao glasove za iduće izbore. Prihodi turističkih zajednica u razvijenim područjima su daleko, daleko veći od nerazvijenih i vrlo je teško na nerazvijenim područjima funkcionirati sa malim prihodima ako nema dovoljno novca iz proračuna tih jedinica lokalne samouprave ili regionalne samouprave. Nažalost opet se vraćamo u tu ovisnost na predsjednike koji raspolažu proračunima tih jedinica lokalne (regionalne) samouprave i koji diktiraju rad, tempo rada tih turističkih zajednica. Nažalost, mi smo zemlja koja jako puno ovisi o prihodima iz turizma i svaki pa i najmanji potres nas može srozati značajno da to bude značajan, remetilački faktor u proračunu RH. Pa evo vidimo i ovo što se sada piše po medijima u Hrvatskoj, ponovno povratak Turske, Grčke, cijene koju oni nude, praktički plaćaju put do destinacije i daju jako puno toga u ponudi koju nude gostima. Da li ćemo mi to značajno osjetiti ili nećemo, to će pokazati ova godina, ne bih to htio unaprijed govoriti ali turizam kao grana je vrlo, vrlo nestabilan i često puta na njega i na poremećaje koji se dešavaju ne može djelovati ministarstvo svim svojim mjerama jer se želja gostiju često puta vrlo lako primijeni zbog medija koji su danas vrlo prisutni i koji su kanal koji vrlo brzo mogu neku turističku zemlju ili podići ili uništiti. Statistika brojenja gostiju koji dolaze u Hrvatsku poprilično je netočna zato što se pokušava zbrojiti svi oni koji ulaze u Hrvatsku i vi oni koji izlaze, često puta to vidimo da preko vikenda su velike migracije ljudi koji rade u zemljama sjevernije od Hrvatske koji svaki vikend dolaze kući, u nedjelju se vraćaju a mi znamo da se sve to evidentira. Ja smatram da tu varamo sami sebe, bolje da znamo pravu istinu tko je pravi gost turista onaj koji dolazi u statistiku, da raspolažemo što točnijima, tj. približno što točnijim podacima kako bismo mogli što točnije i planirati sezone, tj. pravac razvoja turizma u RH. Što se tiče članarina, evo nisam za to da banke padnu u niži razred jer banke i tako previše zarađuju u Hrvatskoj, no što se tiče članarina i nerazvijenih područja, mi imamo jedan drugi problem da članarine turističke plaćaju firme u svojim sjedištima. Znači jedna tvrtka može imati svoje pogone u Sisku, u Kutini, u Osijeku, a sjedište u Zagrebu, platit će članarinu u Zagrebu, što dodatno osiromašuje prihode turističkih banaka. Što se tiče samih destinacija i razvoja turizma, govorimo o nerazvijenim područjima ili, kak bi ti to rekli, o kontinentalnom turizmu, vrlo često pokušavamo taj razvoj forsirati nekakvim mjerama, mjerama županija, gradova, turističkih zajednica. No, međutim, moramo biti svjesni da ukoliko nema ljudi koji se žele baviti turizmom kako bi ostvarili dobit tj. kako bi ostvarili neki svoj interes, mi nećemo imati kvalitetne destinacije ili kvalitetne turističke objekte koji će pružati uslugu turistima. Svih ovih godina, tamo negdje od 2010.g., koliko to pratim, uloženo je dosta sredstava u kontinentalni turizam, no međutim, nije se toliko stvorilo novih destinacija koje bi nudile kvalitetnu uslugu i kvalitetnu ponudu. Ima hvale vrijednih poduzetnika koji su stvorili respektabilne objekte, respektabilnu ponudu i mislim da bi u Ministarstvu turizma trebali sjest i razgovarat s tim ljudima što je bio njihov motiv da se oni bave turizmom i koji je njihov recept da su postali uspješni turistički djelatnici, da ljudi dolaze u njihove objekte. Ja poznajem neke ljude koji u razvoj turizma tj. svoje tvrtke ili svog imanja ulažu bez obzira na to koliko će dobiti, da li iz Ministarstva turizma, da li iz Hrvatske turističke zajednice ili grada i općine jer njihovo je to opredjeljenje i upravo ti ljudi su uspješni. Oni ljudi koji čekaju što će dobiti od ovih koje sam nabrojio, vrlo često nikada ne razviju kvalitetnu ponudu turističku na svom imanju ili i svojoj tvrtci. Zbog toga treba promišljati u tom smjeru iako je situacija u RH takva kakva je, svi smo svjesni da nam je iz RH otišlo preko 300 000 kvalitetnih radnika sa svojim familijama, da je sve teže nać radnika u bilo kojem sektoru, pa isto tako i u ovom turističkom, a pogotovo na nerazvijenim područjima, pogotovo u kontinentu. Jer s obzirom da, ako su prihodi mali, onda je vrlo teško isplatiti i pristojan osobni dohodak i onda uglavnom ljudi ne žele svoje vrijeme trošiti radeći za minimalce u turizmu. Stoga moglo bi se dugo o tome pričati, generalno kao što sam i rekao, zakon je dao dosta dobar okvir koji se može još i nadograditi. Drago mi je što ste u čl. 20. st. 5. stavili da izabirete direktora turističke zajednice, najduže 6 mjeseci može predsjednik turističke zajednice upravljat turističkom zajednicom jel oni su to često puta znali zloupotrebljavati tražeći politički podobnu osobu, dugo, dugo vremena nisu izabirali direktora, dok takvu nisu znali. Ovim načinom ih prisiljavate jer kao što sam i rekao u svojoj raspravi, direktor turističke zajednice je ključan kako će ta turistička zajednica funkcionirati i pokušajmo raditi na njihovoj neovisnosti od politike i od čelnika i smatram da će tada turističke zajednice dati još bolji doprinos razvoju turizma, pogotovo na ovim turistički nerazvijenim područjima. Ono što ćemo mi još kroz svoj amandman staviti je Fond za nerazvijene koji je sada naveden kao 2%, mi ćemo predložiti da to bude 5%, možda je to veliki iznos, ali smatramo da nije jer od tih 5% bi se moglo pomoći onima koji su kvalitetni i koji su već dobrim dijelom sagradili ponudu na svojim imanjima ili u svojim tvrtkama u određenim nerazvijenim destinacijama. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeći u ime Kluba zastupnika MOST-a je kolega Bulj, koji će sa kolegom Sladoljevom podijeliti raspravu. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Potpredsjedniče, uvaženi tajniče sa svojim suradnicama, kolegice i kolege, ovaj postojeći prijedlozi u ova 3 zakona nisu ništa novo, nego samo uljepšavanje koje neće donijeti stvarne promijene u korist razvoja turizma u gradovima RH, a posebno na kontinentalnom dijelu odnosno u ruralnim područjima. Zašto bi to rekao? Da obrazložim, RH ima svoje potencijale, ima porast turizma, 18% je negdje BDP hrvatski od turizma, što znači da je to jedan značajan iznos. Međutim, on je i rizičan zbog toga šta cijelo vrijeme nemamo dodatnu vrijednost na taj povećanje turizma BDP-a još puno veću, isključivo što ne koristimo naše potencijale i resurse, a to su poglavito prehrambena proizvodnja. Mi u isto vrijeme dok raste turizam, nama raste uvoz prehrambenih proizvoda i sad se, što se tiče prehrambenih proizvoda, povećaje na 3 milijarde EUR-a, uvoz prehrambenih proizvoda i rapidno raste. Prošle godine je bilo 2,7, al sad su predviđanja da će doći i do 3, 2018., 2019. do 3 milijarde, a pada nam izvoz, što znači da mi nemamo dodatnu vrijednost. Zato kad govorimo o turizmu, svi zakoni bi tribali biti usmjereni prema malim OPG-ovima i našim domaćim proizvođačima, a ne da Ministarstvo turizma koči, pogodujući velikim hotelijerskim kućama, restoranima, doslovno onim malim iznajmljivačima polupansiona i pansiona su zabranili da mogu ispeći gradele ili srdele ili nešto slično, znači ne možemo mi razvijati turizam u kontinentalnom ali tako i priobalju ako nemamo našu hranu. I to je osnovni problem. Drugi je ogroman problem šta nemamo snage zaštititi naš teritorij a to je isključivi gospodarski pojas jer naš riblji fond crpi uglavnom talijanske flote i mi smo im dali zakon da zaštitimo, da proglasimo isključivi gospodarski pojas ali očito je puno bitnije da Vlada bude u dobrim odnosima sa Tajanijem koji daje fašističke izjave koji uvaženi tajniče kaže da je vaš Klis Italija, koji kaže da je Istra Italija, moj Sinj da je Italija a nije Italija i mi bi morali zaštititi naš isključivi gospodarski pojas jer je to teritorij RH, punu primjenu isključivog gospodarskog pojasa, ne ZERP, ne poluisključivi gospodarski pojas ali naše političke elite kad su pristupale EU-u, nisu gledale ovaj segment nego su isključivo gledale kako će tko dignut sebi spomenik da šta prije potpišu sporazum da se dodvori Talijanima, da se dodvori, zašto bi uostalom talijanske ribarske flote lovile u našem moru ribu za vrijeme turističke sezone, oni imali dodatnu vrijednost i nekontrolirano branaju podmorje naše, branaju, jednostavno uništavaju i floru i faunu, sve što se nalazi u našemu podmorju i mi moramo, to je naša obaveza zbog budućnosti naše djece da zaštitimo a da naši ribari ostaju na svojim otocima a ne da naši ribari moraju radit za talijanske flote i u priobalju. Tako i sa poljoprivredom. Mi imamo ogroman problem, ja odakle dolazimo, imamo cetinski kraj, imamo Sinjsko polje. A mi moramo to zaštititi, evo imamo u petak Sajam dalmatinskog pršuta u Sinju, pozivam vas sve, ali problem je što mi nemamo i najveći uvoz svinja, mi nemamo zaokruženi proizvodnju. Mi iz Nizozemske, ne znamo odakle, preko Mađarske uvozimo GMO svinjetinu odgojenu na GMO hrani. Mi nemamo znači domaće svinje a imamo brendirani dalmatinski pršut, vrgorački pršut, drniški pršut, imamo znači proizvodnju, to je smiješno kolegi Borići, njemu je smiješno kad je na Pagu, ja govorim ono šta imam reć, tebi je to smiješno jer tebe ne interesira, vas ne interesira ovo o čemu govorim, moje Sinjsko polje nije navodnjeno, imamo čistu Cetinu, pogledajte što je u Krki, što radite. Krka izlila se iz DIV-a od Debeljakove tvrtke, vjerovatno vašeg prijatelja i suradnika, izlika se rijeka u Krku otpadi iz tvornice, otpad i sada ide to prema NP Krka a iz Krke rijeke, simbola grada Knina i Dalmatinske zagore uz Cetinu i ostale rijeke se napaja cijeli šibenski kraj. Rijeka Krka je znači simbol i čista voda u Dalmatinskoj zagori ali to njima nije problem, to je njima smiješno. To je smiješno. Njima je smiješno kad kažemo da u Plitvičkim jezerima imamo otvorenu kanalizaciju. Otvorenu kanalizaciju gdje 2 milijuna turista dolazi. Umjesto da zaštitimo naše resurse vode, rijeke i ta ljepotu nam bude dodatna vrijednost za turiste, da ne budu samo u priobalju iz more, nego da mogu doći i pogledati naše rijeke, njima je smiješno i gospodi iz HDZ-a, oni se smiju na to jer njima je puno bitniji odnos dobar sa Tajanijem jer oni moraju napredovati, oni moraju imati, pa kad se čuo glas narod iz tih krajeva? Pa ja vas pozivam dođite na sinjski pršut, otić ćemo u Sinjsko polje, bistra rijeka Cetina, izvor izbacuje, evo ima kolega iz mog kraja, više vode u jednom satu izbaci izvor Cetine nego svi izvori u Izraelu. A tamo je sve navodnjeno. U nas nema sustav navodnjavanja. Imamo mi turistički potencijal a ne da strepimo da se nešto dogodi, da propadnemo zato što nemamo dodatnu vrijednost. Znači cijela Dalmatinska zagora je prazna a iznajmljivači bi mogli živjet od toga, nešto se pomaklo u Imotskom, nešto se to pomiče međutim ne možete vi branit nekome, branit zakonski da ne može imati hranu u ponudi OPG-ova nego moraju ić u restorane, hotele, velikim pogodovati. Nemamo se mi šta stidjeti gastro ponude domaće, nemamo ni domaće janjetine ni paškog sira ni sinjskog pršuta ni drniškog ni vrgoračkog ni istarskih proizvoda, mi se ne moramo toga stidjet, di ćemo to ponuditi, na našemu stolu i to brendirati a ne uvozimo štetnu hranu a da sam u pravu vidi se da se povećava uvoz prehrambenih proizvoda. Sad će moj kolega nastaviti još samo na kraju bi rekao da jedino što imamo, imamo poljoprivredu, da bude dodatna vrijednost i zaštitimo naše more, to je naša obaveza inače će Talijani imati više koristi od toga i ostale članice EU-a i više nemojmo biti kolonija. Hvala.
Kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala, kolega. Poštovani predstavnici Vlade, dakle ja ću se u raspravi osvrnuti na neke članke koji su mi sporni u ova tri zakona. Dakle u ovom prvom zakonu, članak 55. prekršajne odredbe, ne definira se kažnjavanje tj. sankcije ako se na plaće djelatnika troši više od dozvoljenog tj. propisanog 30% turističke zajednice, posebno se želim osvrnuti na to u vijećima turističkih zajednica, npr. gradova sjede različiti članovi, vlasnici poslovnih subjekata neposredni pružatelji usluga u turizmu npr. predstavnik lokalne televizije, lokalnog lanca trgovina koji ne znaju što znači kreirati turističku ponudu i upravljati turističkom destinacijom, kreirati turističke pakete, aranžmane sa cijenom nego temeljem članarine koju smatram parafiskalni namet koji plaćaju ... [[Govornik se ne razumije.]] članovi turističkog vijeća, naravno odabirom gradonačelnika pa tako redovito predstavljaju svojevrsno biračko tijelo u sredinama gdje vlada HDZ. Što se tiče turističke članarine, također bih se osvrnuo da je potrebno promijeniti dosadašnji model po kojem turističku članarinu ubire TZ grada Zagreba na način da sve firme koje su registrirane u Zagrebu a djeluju širom Hrvatske i plaćaju turističku članarinu npr. teleoperateri te članarina ostaje turističkoj zajednici Zagreba. Spomenuta turistička članarina treba ostati isključivo nacionalnoj turističkoj zajednici a onda ju nacionalna turistička zajednica putem osmišljenih mehanizama treba vratiti lokalnim turističkim zajednicama kako bi one tim prihodima upravljale u korist razvoja turističke infrastrukture, destinacije, npr. formiranje infrastrukture za razvoj ciklo turizma. U budućnosti bi se trebalo težiti stvarnom i kvalitetnom preustroju turističkih zajednica a turistički razvojne agencije koje bi stvarale turistički proizvod sa naglaskom na generalno turističku promidžbu. Mora postojati strategija razvoja turizma gradova, regionalnih i subregionalnih turističkih zajednica koje bi onda razvoja turistička agencija provodila u djelo, npr. vinske ceste, ceste maslinovog ulja i slično a ne da se događa da turistička zajednica jednog grada radi svoju ciklo rutu a turistička zajednica županije radi svoju ciklo rutu, umjesto da zajedno rade na ciklo kulturi i racionaliziraju troškove te promoviraju kao jednu zajedničku ciklo rutu koja obuhvaća sve gradove, županije i mjesta u kojima postoji turistička zajednica. Ovako dobar dio naših strategija ostaje u ladici i ne provode se pa onda nemaju niti smisla, ostaje samo slovo na papiru. U prijelaznoj fazi dok toga ne dođe omogućiti odnosno stimulirati dobrovoljno osnivanje turističkih zajednica te odrediti koje poslove preuzimaju od sadašnjih turističkih zajednica. Razvojne i turističke zajednice tako donose operativni plan razvoja turizma i brinuli bi se o strategijama koje sada nema tko provoditi. Kod nas se dosta novaca u turističkim zajednicama tijekom godine izdvaja i za novinare i blogere koji dolaze iz raznih zemalja koje djelatnici turističkih zajednica lijepo ugoste međutim kada oni dođu nenajavljeni onda nastaje problem jer ponuda ne funkcionira onako kako je prezentirana. Također po ... [[Govornik se ne razumije.]] modelu trebalo bi omogućiti da članovi turističkih zajednica dobrovoljno postaju ti članovi i onda imaju pravo uživati benefite turističke zajednice, nositi znak turističke zajednice i slično. Kod nas je ta turistička članarina ipak namet. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime klubova. Sada je u ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a kolega Branko Hrg. Izvolite kolega Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovane predstavnice i predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Čitajući ove zakone i gledajući ustvari intenciju što bi trebalo biti u svakom slučaju je za pozdraviti pokušaj da se područja udružuju i da male općine rade praktički zajedničke turističke zajednice kako bi mogli uopće pružiti neku turističku ponudu. Mi danas imamo stvarno jednu prašumu tih malih turističkih zajednica koje u krajnjem slučaju i nemaju neki veliki smisao, nažalost nemaju veliki smisao jer nemaju ni novaca, nemaju ni financija i u principu vrlo malo mogu napraviti, eventualno ako uspiju zaposliti nekog profesionalca ako ga uopće nađu posebno u ovom kontinentalnom ruralnom dijelu Hrvatske koji tamo obavlja taj neki posao ali realno razvoja turizma tim djelatnostima, tom aktivnošću nema. Stalno se nekako nameće i postavlja pitanje da li turističke zajednice u takvim sredinama jer jadranske turističke zajednice one su sasvim drugačije, naravno da imaju puno prihoda i da mogu sasvim drugačije funkcionirati dok kontinentalne turističke zajednice realno gledajući uopće nemaju takvih poslova koje imaju turističke zajednice na moru zbog samog turizma. I sada se nameće uvijek pitanje i očekivanje ljudi da li su turističke zajednice te koje bi trebale napraviti neke iskorake, ponuditi neke programe, napraviti neke aktivnosti kako dovesti neke turiste, kuda ih dovesti, što napraviti. Uvijek se tu sudaraju onda nekakve zakonske propisane stvari sa onim što se očekuje od istih. I mislim da je nužno dakle ići na povezivanja i dobro je da se ne ide preko koljena nego da se omogućuje jedno takvo funkcionalno povezivanje na dobrovoljnoj osnovi isto kao što je i dobro da se omogućuje povezivanje u regionalne turističke zajednice jer danas realno gledajući uz dužno poštovanje svima ni jedna županija u kontinentalnom dijelu Hrvatske ustvari ne može pružiti neki program na kojem bi se turisti duže zadržavali i imali nekakvi višednevni, višednevnu potrebu boravka na njoj. I zbog toga je potrebno stvarno povezivati turističke zajednice koje bi djelovale. Malo mi je ovdje nejasno u samom zakonu upravo to povezivanje u regionalne turističke zajednice. U jednom dijelu se govori da inicijativu daju praktički županijske, odnosno regionalne koje već postoje ili župani a u drugom dijelu imamo da su članice i članovi predstavnici lokalnih turističkih zajednica pa mi sad nije baš tu potpuno jasno, znači tamo gdje će, gdje nema regionalne, na razini županije turističke zajednice tamo će znači župan davati inicijativu za udruživanje u neku regionalnu .../Govornik se ne razumije. a onda će članice i članovi u stvari biti iz lokalnih sredina, iz lokalnih zajednica. Ono što je jedna stvar u zakonu od prije već prisutna, to je predsjednik i predsjednica turističke zajednice. U pravilo je to po važećem zakonu načelnik, gradonačelnik ili župan, sada vidimo može se odrediti i neka druga osoba koja će to biti ali odlukom lokalnog čelnika. Istovremeno u vijeće turističke zajednice i u skupštinu ulaze predstavnici onih firmi koje uplaćuju najvišu članarinu, najviše pristojbe da tako kažemo koje idu na račun turističke zajednice. I onda dolazimo do jedne situacije da u stvari onemogućujemo članicama da izaberu predsjednika turističke zajednice. Možda je to nešto o čemu bih ipak, iako je ovo drugo čitanje, mi ćemo zakone podržati kao klub, to nije sporno, čisto ovo otvaram kao jedan problem koji se događa na terenu i koji često puta može ustvari imati nekakvih posljedica lošijeg funkcioniranja, ne funkcioniranja jer se može dogoditi da ustvari kod promjena vlasti, dobro sada se zakonom definira da predsjednik odnosno direktor turističke zajednice ostaje do onog vremena onog trenutka do kada je tamo, kako ga je predložio znači čelnik lokalne samouprave u mandatu u kojem je izabra. Što će biti sa regionalnim vodstvima turističkih zajednica, tamo će netko od čelnika predložiti, može se dogoditi da neki čelnici prije odu s funkcije, a drugi ostanu duže, da li će se to vezati na onoga čelnika isključivo koji je bio predlagač, pa kada njemu prestaje mandat, da li se onda mijenja, ili dok prestaje mandat svima. Znači, to je onako nešto što mi nije bilo potpuno jasno. U svakom slučaju, u svakom slučaju mislim da u nekakvom budućem vremenu će trebati još malo dublje proanalizirati ove stvari i još malo više detaljizirati kako i na koji način staviti te turističke zajednice u funkcije da stvarno imaju onaj svoj pravi smisao i da mogu raditi. Posebno kažem turističke zajednice u ovom ruralnom području RH kontinentalnom dijelu RH koji je potpuno ili vrlo malo turistički razvijen i jednostavno stalno tapka u mjestu ne može se nikako pokrenuti naprijed, svi nešto od nekog očekuju nitko ne zna tko će napraviti prvi korak. Malo mi je, moram priznat čudno i ovo financiranje turističkih zajednica, nije mi baš jasno zašto bi recimo u trećoj skupini tvrtke koje se bave održavanjem i popravkom motornih vozila ili poštanske kurirske djelatnosti ili trgovine motornim vozilima, trgovine na malo dijelovima i priborom za motorna vozila, ne znam trgovine na veliko poljoprivrednim sirovinama i živom stokom trebale plaćati tu članarinu. Evo, nije mi, nije mi do kraja to jasno mi ustvari ovdje imamo jedan namet na neke djelatnosti koje nemaju izravnu vezu sa turizmom. Pogotovo me je ubolo malo u oči ova priča sa trgovinom živom stokom i u poljoprivrednom dijelu. Praktički dolazimo u situaciju da nismo pronašli rješenje i način kako plasirati hrvatsku poljoprivrednu proizvodnju u turizam RH, a istovremeno jednom dijelu naplaćujemo neki porez za turizam. Malo nam je tu nekakva crna rupa u sredini, mislim da u nekakvom budućem vremenu bi isto bilo nužno pogledati što sve na koji način kako povezati te članarine za turističke zajednice i da stvarno članarine plaćaju oni koji imaju koristi od turizma, a ne svi da imaju namet od kojeg realno gledajući neće imati koristi. Ne razumijem, ne vjerujem da će neki turist doći i kupiti auto u Hrvatskoj, pa će trgovina motornim vozilima platiti porez ili naplatit na temelju toga koliko su prodali turistima u krajnjem slučaju. Ovako, ovako ima nelogičnosti i znam da se poduzetnici često bune zbog tog poreza koji moraju plaćati jer kažu mi s turizmom u principu nemamo nikakve veze, a plaćamo isto tu članarinu često puta sam i sam bio iznenađen kad sam vidio tko sve plaća. Evo uz ovih nekoliko opaski sa željom da stvarno dođemo u situaciju da turističke zajednice u kontinentalnom dijelu Hrvatske, posebno u kontinentalnom dijelu Hrvatske prorade, da stvarno dođu u situaciju da strateški planiraju, da dođu u situaciju da na neki način budu ti koji će osmisliti sadržaje, programe na koje će dolaziti nekakve turističke grupe, da se osmisle neke destinacije, podržavamo ove zakone ali i naravno uz opasku da se i dalje razmatraju mogućnosti i da se prate efekti i učinci zakona u krajnjem slučaju ukoliko ne bi bilo nekih posebnih efekata i učinaka da se ide na izmjene zakona i da se oni prilagođavaju. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime Kluba zastupnika, slijedeća u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a je kolegica Nada Turina-Đurić. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicima, pa evo nekoliko riječi od strane Kluba GLAS-a i HSU-a vezano na prijedloge zakona i objedinjeno čitanje ova tri zakona. Naime, naš je stav da ćemo podržati ove izmjene iako ih ne, iako smatramo u stvari da ove izmjene su na neki način malo pospremanje kuće i trebalo je možda već odavno krenuto u to pospremanje i to napraviti, ništa se tu reformski, ni revolucionarno ne dešava u ovim izmjenama zakona iako ih se kao takve predstavlja kao zakone koji donose velike promjene i značajno će doprinijeti da naš turizam bude kvalitetniji i bolji, to nije tako, to po našem mišljenju, turizam daleko više zaslužuje od onoga što se daje kroz prijedloge i ovih zakona i još nekih zakona koje su došle iz Ministarstva turizma. Znači, osnovna ideja koju ste u prijedlogu iznijeli da se, znači, RH odlučila za tzv. model destinacijskog upravljanja odnosno destinacijskog menadžmenta i da u tom smislu se i struktura i institucije koje se bave turizmom u javnom sektoru poslože na najbolji mogući način, kako bi tu svoju zadaću odradile. Međutim, naravno polemika oko toga turističke zajednice koliko, gdje, zašto, da li doprinose, ne doprinose itd., u ovom prijedlogu zakona u stvari su samo verificirane onako kako to sada jest, znači, gotovo svaka općina i svaki grad u RH + još i neka mjesta u RH imaju svoju turističku zajednicu, većina njih ima i svoje turističke urede, većina njih ima i svoje direktore ili direktorice. Znači, to je jedan dosta veliki pogon kad gledamo cijelu RH, a u stvari pravi odgovor na pitanje kolko to konkretno je doprinijelo ili doprinosi da RH ima bolji turistički proizvod, mislim da je veliko pitanje zato jer smo mi košto smo sve, nažalost, u ovoj državi, tako smo i turističke zajednice i turističke urede u većini slučajeva pretvorili u produžene ruke politike na određenom području. I umjesto da se ti ljudi koji to rade, to je ono što je činjenica, ja sad ne govorim o tome šta su neki naše želje, šta su neki ciljevi, šta bi mi htjeli da bude, ja govorim o onome što jest na terenu, bila sam u svojoj političkoj karijeri i regionalni dužnosnik i lokalni dužnosnik najvišeg ranga i znam kako to funkcionira. Mislim da u većini slučajeva nismo uspjeli da od turističkih zajednica stvorimo neovisne institucije, neovisne prije svega od politike, financijski dovoljno jake da mogu odraditi svoje zadaće, nego smo ih povezali sa politikom, pogotovo sa onom odlukom da su načelnici i gradonačelnici istovremeno i predsjednici turističkih zajednica koji naravno imaju onda i ogroman utjecaj u skupštinama tih turističkih zajednica i u vijećima turističkih zajednica i naravno na kadrovske odluke, a i na financijske odluke, a istovremeno u jednom dobrom dijelu RH ti isti načelnici i gradonačelnici u stvari drže za gušu direktore na način da ih financiraju defakto jer većina tih turističkih zajednica, doduše sad ste u ovom zakonu, evo moram to, moram to napomenut kao jednu pohvalnu stvar, da je ipak krenula neka decentralizacija, da će se ipak nešto više sredstava ostaviti na terenu za konkretan posao, za konkretne ljude koji taj posao obavljaju. Međutim, još uvijek će ostat taj loš eho da će u stvari čelnici i lokalnih i regionalnih samouprava na neki način bitno utjecat na to tko će te dužnosti obavljati i na koji način će ih obavljati na terenu, što nije dobro. Turizam, mi bi se kao država trebali odredit da koje mjesto ćemo staviti turizam, da li nam je turizam nešto što je prvo, drugo, treće, peto, deseto ili nam je zadnja rupa na svirali. U RH odnosno zadnja, nije zadnja rupa, nego je ona rupa koja nam omogućava da ustvari uopće kao država opstanemo, a u nekim stvarima kad ih treba stvarno odradit i potegnut da država stane iza toga, onda obično se država iz toga izmakne, pa to ostane onda naravno na nekim regionalnim općinskim vlastima i na direktorima tih turističkih zajednica. Zapravo šta hoću ovdje uopće otvorit kao pitanje, pitanje je, znači, da li mi, uistinu se opredjeljujemo da napravimo nešto sa turizmom u RH na način da on može bit lokomotiva koja vuče hrvatsko gospodarstvo, da li je to uopće moguće da on bude, to bi netko od struke trebao reć, mislim da su tu ekonomisti ti koji bi trebali reć da li je to moguće da turizam bude taj koji vuče jer mi smo gotovo sve izgubili, turizam je jedan od rijetkih koji je uopće ostao u RH da se na njega možemo oslonit i kroz njega plasirat neke svoje proizvode, da li to hoćemo ili to nećemo? Da li nama treba turistički proizvod da plasiramo druge proizvode i kako ćemo to koncipirat i na koji način će država stat iza toga? Ne općina od 500 ili 1000 stanovnika koja će organizirat 5, 10, 20 ili 30 manifestacija mačevanja, kuhanja gulaša ili ne znam čega i na taj način promovirat turizam, nego da li ćemo iza tog turizma stati kao strateškog projekta RH? Mi još nismo ni RH uspjeli brendirat, ma šta mi mislili o tome kao destinaciju više je brendiran, odnosno prepoznatljiviji je Dubrovnik od Hrvatske, to si moramo priznati. I šta ćemo učiniti da cijelu Hrvatsku pretvorimo u brend a onda i pojedine dijelove i regije Hrvatske jer objektivno mi nikad nećemo brendirati općinu od 500 stanovnika da ni jednu ne spominjem kao destinaciju. Mi možemo pojedine regije Hrvatske brendirati i to će biti mukotrpno i to će biti teško. Jer svatko tko išta zna o turizmu zna koliko je uloženo u nekakvo brendiranje provanse, koliko je uložene u brendiranje pojedinih gradova, velikih gradova kao što je Pariz, kao što je London, koliko je trebalo uložiti da bi se i koliko je država ustvari i cijela politika stajala iza toga da oni postanu turističke, turistički brendovi odnosno destinacije koje se prepoznaju na svjetskoj razini. A to je ono o čemu bi mi trebali govoriti i to je ono zbog čega bi mi te turističke zajednice u ovakvim zakonima trebali koncipirati na način da mogu pojedini prostor teritorija RH po različitim kriterijima plasirati kao turistički proizvod na tržište. A to će jako teško biti ako budemo imali 550 ili 580 direktora nekakvih turističkih ureda koji se s time bave. Ako to ne budu prave, profesionalne ekipe ljudi koje imaju zadatak brendirati određeno područje. Znači mi se moramo odlučiti šta hoćemo. Jer općina i grad svaki ima uvijek dovoljno novaca i prihoda da angažira agenciju koja će organizirati na njenom području 5 ili 6 festivala kuhanja, ne znam brudeta i razno raznih nekakvih drugih manifestacija što najčešće je najveći posao naših turističkih zajednica i ureda u manjim mjestima, to govorim prije svega o manjim mjestima. Znači njima treba pomoći da se povežu, njih treba ekipirati, njih, njima to treba zakonom odrediti. Nitko tu nije višak, ja znam da svatko voli biti direktor, da ga se bar tako zove, makar je sam sebi direktor ali svi ti ljudi trebaju u sustavu ali trebaju biti organizirani, trebaju biti adekvatno financijski praćeni i trebaju znati što im je točno zadatak da naprave za određeno područje kako bi određeno područje postalo pravi turistički proizvod. Ja u ovom zakonu to ne vidim. Ja u ovom zakonu vidim jedno malo pospremanje, OK, malo više novaca će ostati na terenu, svi će ostati, znači svi sretni, nigdje nema bune, nema problema i idemo dalje. Međutim, Hrvatska već ove godine prema nekim pokazateljima ima problem sa bukingom. E sad naravno nije sasvim jasno zbog čega je to tako, odnosno nitko nije dao potpune odgovore zašto je to tako, nadajmo se da neće to biti neki veliki pad ali mi moramo početi razmišljati o tome to ćemo u budućnosti nuditi. Kao što se stvari mijenjaju u svakodnevnom životu tako se mijenjaju naravno i u turizmu, dolaze nove tehnologije, ljudi rade na drugačiji način, godišnji odmori se sasvim drugačije planiraju nego što su se planirali nekada, ljudi idu na kraće odmore, idu na izlete, idu na festivale, na događanja itd.. Mislim, nisam sigurna da smo ekipirani na terenu, znači u tim uredima, u tim turističkim zajednicama, ma da to mogu odraditi na način da turizam bude jedan od ključnih gospodarskih proizvoda RH jer nam de facto puno drugoga nije ni ostalo, znači morati ćemo se na turizam, na, kako bih rekla, nakačiti na njega pa onda ne znam proizvoditi hranu, proizvoditi namještaj, proizvoditi. ... [[Govornik se ne razumije.]] šta ne proizvodimo u dovoljnoj količini kako bi ga kroz njega plasirali, kako bi u ovoj državi neka kuna ostala od tog turizma. Inače radimo priču kao i sa brodogradnjom, znate nama će se jednog dana dogoditi, možda ako budemo tako i dalje radili da taj turistički proizvod, to što mi nudimo da više neće biti nikome interesantan ili da će biti preskup šta se već sada događa da je preskup, da nećemo imati radne snage kao sa brodom. Znači brod, brodogradnja, to je nešto šta po mom osobnom mišljenju samo ludost politička može uništiti. Nije tema ali to je vrlo, vrlo slično. Znači od brodogradnje je živjela cijela ne samo metalska industrija, razno razne male industrije su živjele od i žive od brodogradnje ako je ona dobro koncipirana. Ista stvar je sa turizmom, znači onaj konačni proizvod kojeg mi nudimo, u taj konačni proizvod je uključeno strahovito puno drugih gospodarskih grana, usluga, proizvodnih grana i usluga koji konačno to se nude i najjednostavnije ga je nuditi kroz turizam kao što je bilo najjednostavnije tu svu sitnu neku industriju i kooperante vezati na jedan veliki proizvod, složeni proizvod kao što je brod. Nismo u tome uspjeli, dakle brodogradnja, propadala su nam brodogradilišta koja su pravila najbolje brodove u svijetu. Zar se nitko ne pita da bi nam se moglo dogoditi, ako ne povedemo računa na vrijeme kako nam taj sustav turizma funkcionira da nam se i sa turizmom tako nešto dogodi. Pa će nam dolaziti samo eto tako netko tu i tamo da se malo okupa u našem lijepom moru ako bude dovoljno čisto, ako ga budemo u stanju zaštiti na način da nam bude dovoljno čisto. Znači podržavamo ovaj dio u zakonu koji, u zakonima koji su, ja bih rekla, više-manje logični i pozdravljamo da se netko odlučio napraviti malo reda i pospremiti kuću i zato ćemo glasati za sva tri ova zakona al mislim da ministarstvo nedovoljno razmišlja strateški o turizmu i ako ovo jesu reformski i strateški nekakvi zakoni, onda me zanima gdje je ministar? Gdje je ministar da kaže i da objasni zašto je to nešto tu reformski strateško i tako silno važno? [[Upadica: Hvala]] Mislim važno je [[Upadica: Hvala kolegice]] ali ne na način kako to vi prikazujete. Hvala lijepo.
Hvala vam kolegice. Molim da pozdravimo delegaciju iz Državnog zavoda za reviziju Republike Sjeverne Makedonije koja je s nama u HS na čelu sa zamjenikom glavnog državnog revizora g. Ademijem, lijep pozdrav… [[Pljesak]] Nastavljamo s raspravom u ime klubova zastupnika. Slijedeći je u ime kluba zastupnika SDP-a kolega Davor Bernardić, izvolite kolega Bernardić.
Poštovani potpredsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege, predstavnici Vlade, možda najvažnija konstatacija koliko je zapravo Vladi stalo do današnje rasprave, govori samo to što ministar ovdje zapravo ne prisustvuje, o tome se radi, ali dobro. Turizma je ipak najvažnija djelatnost hrvatskog gospodarstva iz razloga što primici od turizma iznose približno 20% BDP-a, a doprinos turističkih djelatnosti kreće se oko 11% BDP-a. Razlika su Inter medijalni proizvodi drugih sektora i uvoz onoga što turisti troše. Doprinos zaposlenosti je oko 10%, što je jako visoko i u svjetskim okvirima, među 10 zemalja s najvišom zaposlenosti u turizmu na svijetu. Promatrajući međunarodnu razmjenu, u razmjeni usluga RH ostvaruje popriličan suficit, višak izvoza na uvozom kojim pokriva deficite u međunarodnoj razmjeni roba, upravo je to zbog turizma i upravo iz toga razloga je i važan kao stabilizator međunarodnih trgovinskih odnosa. Razvoj turističkog sektora je i dalje jedna od najuspješnijih hrvatskih tranzicijskih priča. Međutim, zbog oporavka i stabilizacije političko sigurnosnih situacija na Mediteranu, te zbog iseljavanja stanovnika iz RH, turističke djelatnosti su se našle u nezavidnoj situaciji. S jedne strane im rastu troškovi zbog rasta plaća uzrokovanih manjkom radnika, a s druge strane osjećaju pritisak konkurencije na Mediteranu koja se vraća u utakmicu sa prilično konkurentskim proizvodima. Situaciju u turističkim djelatnostima, pružanje smještaja, priprema hrane, prijevoz, dodatno otežava previsoko porezno opterećenje u odnosu na usporedive zemlje. Osim izazovnog ekonomskog okruženja, turizam ima i dodatne probleme, ostvareni rast hrvatskog turizma u razdoblju u 21. stoljeću uglavnom se temeljio na rastu cijena uslijed povećanja kvalitete usluge u hotelima i kampovima, te na nekontroliranom fizičkom rastu kapaciteta obiteljskog smještaja, apartmanima i kućanstvima koji su također napravili kvalitativan iskorak. Međutim, nije došlo do ozbiljnije promjene prosječne popunjenosti hrvatskih turističkih kapaciteta odnosno smanjenja sezonalnosti. U osnovi je stvoreno premalo proizvoda i usluga odnosno razloga za putovanje i boravak u RH izvan ljetne sezone. Iznimno je zabrinjavajuće da prosječna produktivnost turizma po gostu i po noćenju permanentno opada od 2008.g. Iako su svi parametri, dolasci, noćenja i devizni priljev porasli, od 2008. se dogodio pad deviznog priljeva po dolasku gosta od preko 15% i pad priljeva po noćenju od preko 17%. Trenutno privatni smještaj ima udio u smještajnim kapacitetima veći od 50%, a zajedno sa kampovima i ne hotelskim smještajem dostiže udio od skoro 80%. Udio hotelskog smještaja koji donosi goste najviše dohodovne skupine ima udio u smještajnim kapacitetima od nekih tek 20%. Isto tako, naš turizam je i dalje sektor niskih plaća. Prosječna satnica se kreće od 24,00 kn u pripremi hrane do 32,00 kn u pružanju smještaja, dok je npr. u kemijskoj industriji, usporedbe radi, 52,00 kn. Također, turizam ima i dalje nizak udio domaće komponente odnosno domaćih proizvoda u konačnoj usluzi koje pruža gostima. U uvjetima niske konkurentnosti operativnog poslovnog okruženja i pomanjkanja regulativnih funkcija između državne, regionalne i lokalne razine doprinos turizma gospodarskom i društvenom razvoju RH je stoga manji od onog koji je objektivno moguć. Odgovorna strategija upravljanja turizmom bi trebala rezultirati turizmom koji je prepoznatljiv, cjelogodišnji, razvijen na cijelom prostoru, raznovrstan, inovativan i prilagodljiv gostima. Ključni preduvjeti razvoja turizma su dugoročna zaštita prostora i odgovorno upravljanje okolišom, investicijska konkurentnost, aktivacija neaktivne državne imovine i ulaganje u ljude odnosno povećanje znanja i vještina na svim razinama. Odgovorni turizam zasnovan je na principima socijalne i ekonomske pravde, te poštovanju i uvažavanju običaja, kulture i okoline. Odgovorni turizam prepoznaje centralnu ulogu, lokalne zajednice, domaćina i njeno pravo da bude ključni igrač u razvoju održivog i odgovornog turizma u svojoj zemlji. Odgovorni turizam ohrabruje i potiče pozitivnu interakciju između turističke industrije, lokalnih zajednica i putnika. Ova definicija je osnovni cilj kojem hrvatski turizam treba težiti. Razvijati turizam na način da lokalna zajednica odnosno građani hrvatske imaju apsolutno najviše koristi od turizma. Dakle, turizam i razvoj turizma ne smiju biti cilj sam sebi već sredstvo za ostvarenje krajnjeg cilja, a to je povećanje blagostanja svih građana RH. Počevši od ovog krajnjeg cilja mogu se izvući 3 glavna cilja koja doprinose njegovom ostvarenju. Prvi, kvalitetan sustav doživljaja temeljen na snagama destinacije, sunce, more, prirodne atrakcije, kulturna baština, enogastro ponuda i sl. RH kao jedne destinacije i regionalnih destinacija kao prirodnih hrvatskih regija. Jasno koncipirana turistička ponuda i nakon toga kvalitetan plan promocije destinacije je ono na temelju čega će posjetitelji izabrati destinaciju koji će posjetiti. Vrlo je važno da turistička destinacija te zatim promocija destinacije temelji svoju ponudu na autentičnim vrijednostima gdje glavnu ulogu u sadržaju te posljedično korist od turizma ima lokalno stanovništvo. Na taj način se stvara autentičan turistički proizvod koji je dugoročno održiv te kako koncipiran sustav doživljaja postaje glavni motiv dolaska u destinaciju odnosno u Hrvatsku. Kako bi se dugoročno ostvario 1. korak, a u 2. koraku potreban je sustavan rad na umrežavanju svih dionika na turističkom tržištu. Javnog i privatnog sektora. Ovo se odnosi na sve oblike smještajnih kapaciteta. Kompletnu prehrambenu industriju, pojedinačne turističke atrakcije, ugostiteljstvo te s druge strane turističke zajednice te jedinice lokalne i regionalne samouprave kako bi se kvalitetnom suradnjom i zajedničkim marketinškim aktivnostima usmjerili turističku potrošnju unutar destinacija s ciljem da se ponovo koristi i benefite osjeća upravo lokalna zajednica. Ovo konkretno znači da se kroz turizam konstantno pronalaze dodatne vrijednosti svakog proizvoda. Primjerice, gastronomija temeljena na lokalnim namirnicama, ne nužno na uvoznim. S cijelog područja RH, čime se stvara mogućnost razvoja svih hrvatskih regija na temelju suradnje turističkih regija i onih koje to primarno nisu. Npr. Slavonija, kroz plasman proizvoda na turističkom tržištu, gdje se može postići dodatna vrijednost svakog proizvoda puno lakše nego konkurencijom u izvozu na vanjska tržišta. I 3. jedan od najvažnijih ciljeva. Fiskalnom politikom. Pogotovo PDV-om se značajno može utjecati upravo na konkurentnost destinacije. A ujedno može biti glavni instrument kojim se potiče suradnja dionika, kako je opisano u drugom koraku. Smanjenjem stope PDV-a hotelijerima i svima koji pružaju direktne usluge u turizmu, na 5%, a koji svoju ponudu baziraju na nacionalno proizvedenim namirnicama i suradnjom s lokalnom zajednicom, postiže se višestruka korist kroz multiplikativni efekt koji se postiže na način da se ukupna potrošnja, pa tako i ukupni prihod od PDV-a povećava, čime se postiže značajan gospodarski rast kao posljedica kvalitetne suradnje na turističkom tržištu. Kratkoročne mjere kao olakšavanje zapošljavanja stranaca, pomoć jedinicama lokalne samouprave oko osiguravanja smještaja za sezonske radnike tijekom sezone, usklađivanje PDV-a sa najvažnijim konkurentima i za pripremu hrane i za smještaj, stavljanje naglaska na medicinski turizam izvan sezone zbog produženja sezone tek su neke od mjera koje moramo uvesti u našu turističku praksu. Nadalje, ugostiteljski sektor na koji se mi i te kako oslanjamo kad je u pitanju gospodarski rast, punjenje državnog proračuna i zapošljavanje je u vrlo teškom stanju. Veliki prihodi od dolaska turista najviše se odnose na Jadran odnosno tek oko 10% ugostitelja ima velike koristi od turizma zbog te činjenice, a ostalih 90% i dalje preživljavaju. Nažalost, nastavlja se i trend zatvaranja ugostiteljskih objekata zbog velikih nameta. Zabrinjavajuće se da Vlada konstantno napada ovaj sektor novim većim nametima. Naime, od 1. siječnja 2017. godine se snižena stopa PDV-a ne primjenjuje i imamo stopu PDV-a u ugostiteljstvu, 25%, najvišu u Europi. Od 28 članica EU, Hrvatska i Danska samo primjenjuju stopu od 25%. Druge zemlje članice ili imaju nižu opću stopu PDV-a ili su, čak njih 17 unutar EU prepoznale važnost ugostiteljstva pa na njega primjenjuju sniženu stopu. Ali, osvrnimo se na naše mediteransko susjedstvo. Na našu direktnu konkurenciju. Portugal, ima stopu PDV-a od 13%, Italija od 10%, Španjolska 10% i Francuska stopu od 10% u ugostiteljstvu. Kad je u pitanju stopa PDV-a na hotelski smještaj i tu smo pri vrhu u EU, unatoč tome što primjenjujemo sniženu stopu PDV-a od 13%. samo 5 država članica EU ima veći PDV na hotelski smještaj od Hrvatske. S druge strane, ranije spomenute Španjolska, Francuska, Italija, primjenjuju stope od 10%, a Portugal još nižih 6%. Tako se potiče razvoj turizma. I umjesto da raznim olakšicama i poreznim rasterećenjima stimulira razvoj i daljnje jačanje te konkurentnost turizma kao najjače gospodarske grane, ova ga Vlada raznim nametima i poreznim opterećenjima guši i uništava jer taj isti turizam ima najveći udio u BDP-u. Tako veliki udio ukazuje na katastrofalno opće gospodarsko stanje u Hrvatskoj. Oslanjamo se na prihode od turizma koji spašavaju državu od bankrota i to pokazuje da nešto ne štima s hrvatskim gospodarstvom. Ono što je zabrinjavajuće da čak petina prihoda države ovisi o jednom jedinom sektoru. Ovisi o tom istom turizmu koji je sklon utjecaju raznih vanjskih faktora koje ne možemo kontrolirati. Ova Vlada napravila je 5 velikih udara na vodeći gospodarski sektor u državi na turizam. Prvi udar, ukinuta je snižena stopa PDV-a u ugostiteljstvu te smo sada mediteranska zemlja s najvećom stopom PDV-a u ovom sektoru. 2. udar ove Vlade. Nedavno je povećana i boravišna pristojba za goste u nautičkom turizmu u određenim slučajevima i 10 puta. 3. udar Vlade, povećana je boravišna pristojba za goste u smještajnim objektima 25%. 4. udar Vlade, donesena je Odluka o povećanju paušalnog poreza za male iznajmljivače koji može ići gore čak 5 puta. 5. udar Vlade, posebno je još na Odluku o povećanju paušalnog poreza, taj isti paušal opterećen dodatno s prirezom. 6. udar Vlade je na dnevnom redu danas kroz Konačni prijedlog Zakona o turističkoj pristojbi. Dakle, s jedne strane imamo oporavak nama konkurentskih tržišta, Turska, Grčka, Bliski Istok, a to znači, novi pritisak i usporavanje dosadašnjeg rasta hrvatskog turizma, što će se i te kako osjetiti na rezultate turističke sezone ove godine, a s druge strane, potpuno nepromišljenu politiku Vlade koja kontinuirano povećava opterećenja u ovom, za Hrvatsku izuzetno važnom gospodarskom sektoru i to po načelu „uzmi tamo gdje još ima“ i zato ćemo mi u SDP-u da bi pomogli razvoju tog istog turizma, poslati u saborsku proceduru prijedlog izmjena Zakona o PDV-u kako bi predsezonu smanjili stopu PDV-a na 13% u ugostiteljstvu i kako bi smanjili stopu PDV-a na 5% u smještaju, po uzoru na zemlje koje imaju najrazvijeniji turizam u Europi, a s ciljem još veće konkurentnosti. I vidjet ćemo od Vlade da li će prihvatiti ili neće prihvatiti naš prijedlog, po svemu što smo do sada vidjeli od njih, pokazali su da im ni turistički sektor, ni radnici u turizmu, a ni građani ove zemlje nisu važni.
Slijedeća rasprave u ime Kluba zastupnika Živog Zida i SNAGA-e, rasprava kolege Pernara, izvolite kolega Pernar.
Uvažene dame i gospodo, naša država fokusirala se na turizam kao primarni izvor prihoda i može se slobodno reći da nema turističkog prihoda da bi država završila u kolapsu. Međutim, ono što država radi nije, da tako kažem, razvijanje ostalih grana ekonomije, već se politika države svela na parazitiranje na turizmu i to parazitiranje među ostalim rezultiralo i ukidanjem dvojne stope PDV-a u ugostiteljstvu, onda je rezultiralo povećanjem boravišne pristojbe, nautičke pristojbe itd. Uglavnom, država pokušava na sve moguće načine izvući novac koji turisti daju iz džepova njenih građana i poduzeća. Zašto? Ne zato da bi razvijala zemlju, nego zato da bi napunila sve državne institucije svojim uhljebima odnosno kadrovima vladajućih političkih stranaka. Takva politika nije dobra niti za one koji se bave turizmom, niti za sve ostale zato jer dovodi do neravnomjernog razvoja države na način da neke regije poput recimo Gorskog Kotara, Karlovca, Slavonije, itd., Zagorja bilježe depopulaciju da ljudi od tamo nestaju, a da s druge strane turističke regije uspijevaju nekako preživljavat. Međutim, i tu će nastat problem zato jer sezona u RH ne traje 12 mjeseci. RH nije tropska zemlja, da je RH tropska zemlja onda bi se svi mogli baviti turizmom i problema nema, ali nismo, što znači da imate problem. Što će raditi svi ti ljudi kad turista nema? Netko će reć radit će u brodogradilištima npr. Međutim, kad se brodogradilišta zatvore, stavi ključ u bravu, svi ti radnici njihovi, oni će moć radit po ljeti u sezoni bez problema negdje, je al šta će kad sezona prođe? A kao što sam rekao, sezona ne traje vječno. Uglavnom, naša država ne čini dovoljno da zaštiti našu ekonomiju, ne čini dovoljno da promijeni monetarnu politiku kako bi olakšala i dobivanje i vraćanje kredita, ne čini dovoljno vezano uz dozvole za gradnju, znači, urbanizacija je otežana i vi uopće da biste napravili najobičniju kuću vi trebate valjda 20 raznih zahtjeva davati i sve je opterećeno papirologijom. Imate problem što nije riješen odnosno usklađen katastar sa gruntovnicom, to je jedan neobičan sustav, kao što postoji nekakvo paralelno knjigovodstvo, tako postoji paralelno vođenje zemljišnih knjiga koje u konačnici dovode do sudskih sporova. Znači, mi imamo hrpu sudskih sporova i natezanja samo zato jer katastar nije usklađen sa gruntovnicom. Država danas 2019. to još uvijek nije napravila, a morala je to napraviti odavno. U konačnici, žrtve te politike eksploatacije stanovništva će biti sami njeni građani, što kroz to da će bit osuđeni na to da rade isključivo kao sezonski radnici, što to da ne mogu zapravo imati adekvatne plaće, da i oni koji rade, koji imaju neki svoj posao, moraju plaćati enormne namete, oni koji se žele razvijat, ne mogu to jer ne mogu doć do povoljnih kredita itd., itd. Znači, cijeli ovaj sustav je zapravo sumanut, nelogičan, apsurdan i vodi državu u ne u razvoj, ne u bolju budućnost, nego nas vodi u nazadovanje. Eto, dame i gospodo, to bi bilo sve. Hvala.
Hvala i vama kolega Pernar. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeći je u ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Saucha Tomislav, izvolite kolega Saucha.
Hvala lijepo g. predsjedavajuči. Danas, evo u drugom čitanju ovo je važan set zakona koji se tiču, dakle, naše najvažnije gospodarske grane, turizma. Puno smo o tome setu zakona govorili u prvom čitanju kada je ovdje bio, moram reći isto naprosto za, da uđe u nekakvu, da uđe u zapisnik, da ovdje koliko se ja sjećam, ministar bio dosta odsjedio taj dan, da je bio prisutan barem većim dijelom i puno smo ulazili u detalje, tako da danas možda u te detalje nije potrebno toliko ulazit pošto su oni apsolvirani u prvom čitanju, ali moram pohvaliti ipak ministarstvo jer kada sam čitao, dakle, obrazloženje ovih zakona u drugom čitanju, vidio sam da su zaista prihvaćeni komentari i rasprave i argumenti zastupnika sa kompletnog političkog spektra. Mislim da je vrlo rijetko da je koja politička opcija ostala bez participacije u Konačnom prijedlogu ovih triju zakona i mislim da je to dobro, da to pokazuje otvorenost tog ministarstva u jednom vrlo otvorenom sektoru, a to je sektor turizma i kao što sam bio govorio prvi puta kad sam govorio na temu ovih triju zakona da je upravo turizam jedan od najpropulzivnijih gospodarskih grana gdje se mora naprosto držati korak sa vremenom i korak sa razvitkom jer ako to nećemo radit, mi ćemo propast, kao što su rekli i neki od kolega ovdje tu danas prije mene, tržište se budi, naša regija u kojoj mi djelujemo u kojoj smo mi konkurentni se budi a mislim nikada ne bi trebali ustvari nalaziti zadovoljstvo u tuđoj nevolji pa isto tako ni kada su naši susjedi bili u raznim problemima koji su bili ovakve ili onakve naravi. Dakle bili su, da li su to bila ratna razaranja ili naprosto kriza neke druge vrste ali činjenica je da je to našem turizmu bilo pogodovalo, sada se to lagano popravlja, te naša konkurencija se vraća i mi moramo naprosto držati korak inače ćemo se naći u velikim problemima. Naša popunjenost trenutačno, koliko sam shvatio za vrijeme sezone je izuzetno dobra, no međutim moramo uvijek raditi na onome što je cilj i sveti gral svakoga turizma, Ministarstva turizma, tj. svake Vlade a to je da se turistička sezona iz cjelokupnog turističkog sektora da se ta turistička sezona produlji na što je više moguće mjeseci izvan te glavne, znači klimatskim uvjetima uvjetovane turističke sezone kako bi se povećali naravno prihodi iz te turističke grane turizma. Naravno da na turizam i na prihode iz turizma utječe i porezna politika i tu moram isto tako pa reći da se slažem osobno da je PDV u turizmu nešto što bi trebalo promijeniti, vratiti na one stope koje su bile prije, jer da zaista, jedina logika i ja isto koju vidim u ovakvome poreznom, u ovakvoj poreznoj politici određivanja PDV-a od 25% u ugostiteljstvu da je, da je to zaista je da ajmo uzeti tamo gdje ima a ljudi su kada se ta stopa od 13% tada bila donijela su i radili neke dugoročne planove, investicije u svoje ugostiteljske objekte a vjerojatno nisu planirali da će im se vrlo brzo nakon toga ponovno vratiti stopa od 13% koja naravno utječe na njihovu konkurentnost i samim time im ruši onu kalkulaciju zbog koje su eventualno ušli u nekakvu dodatnu investiciju. No međutim, vratimo se nazad na same ove zakone, dakle Zakon o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, kao što sam rekao već bio u prvom čitanju, radi se o jednom modernom zakonu, zakonu koji prati trendove, ne samo znanstvene trendove nego i trendove na terenu, trendove u živom zbivanju u turizmu, dakle uvodi se pojam destination management organizacije, znači organizacije destinacijskog menadžmenta kao jedan novi pojam koji ustvari stavlja jedne, tj. određuje jedne pretpostavke da se svi dionici na određenoj destinaciji turističkoj uključe u stvaranje turističkog proizvoda, dakle puno jače će biti uloga lokalne jedinice samouprave, to je upravo ono mjesto na kojem se stvara turistički proizvod. I mislimo da je to dobro. Također dobra je stvar da se može odrediti tj. da se odredilo da predsjednik turističke organizacije više ne mora nužno biti čelnik jedinice lokalne samouprave iako njegova mogućnost što sam shvatio iz obrazloženja ministarstva, mogućnost čelnika lokalne samouprave je da odredi baš bilo koga da bude, tko god je član turističke zajednice da bude u njegovo ime predsjednik turističke organizacije, ustvari na neki način pobija samu tu svrhu, tj. ne vidim i dalje smisao zašto bi se to mijenjalo, tj. nije šia nego je vrat, neće biti ne znam načelnik nego će biti neki njegov kolega. Ali u principu ako će te turističke organizacije funkcionirati onako kako je zamišljeno u ovome zakonu onda to zaista je na neki način relativno nebitno obzirom da postoje i drugi organi turističke organizacije, dakle i skupština, tj. skupština i vijeće koje će onda izabrati u određenom vremenu direktora turističke organizacije a taj direktor bi trebao biti onaj koji je stručna osoba birana na natječaju koja bi zaista trebala voditi tu organizaciju. Mi smo imali, ja sam imao neke primjedbe vezane za mogućnost smjene direktora. Dakle tu se predviđalo da se direktor bira na javnom natječaju temeljem, znači na javnom natječaju i većinom svih prisutnih članova a da ga se razrješuje na način da ga se moralo smijeniti sa dvije trećine glasova što ustvari malo odstupa od nekih standarda je obično onakva većina koja je potrebna da te se izabere to je obično i smijenjeno međutim argument je da se direktor bira na 4 godine i da mu treba se dati mira te 4 godine da odradi svoj mandat a da nakon 4 godine on automatski mora ići ponovno na reizbore da se onda opet novoga bira običnom većinom, dakle na neki način ga se nakon te 4 godine revalvira i eventualno smjenjuje izabirom novoga sa jednom normalnom većinom. Također drago mi je da je prihvaćen moj prijedlog da se, dakle da se smanji, da se smanji potreban kvorum tj. većina za donošenje određenih dokumenta, usvajanje određenih dokumenata i donošenje određenih akata na skupštini turističke zajednice. Dakle sa 2/3 na običnu većinu zašto što kao što je primijetilo ministarstvo to bi naprosto dovelo do toga da bi se, da bi turističko vijeće koje podnosi izvješće o turističkoj skupštini bi jednostavno svake godine u slučaju ako ne bi skupili taj kvorum bi padalo što naravno ne bi bilo dobro jer bi destabiliziralo turističku zajednicu kao takvu. Dakle samo sekundu, imali smo tu još nekih stvari koje su bile prihvaćene, dakle što se tiče onih stvari koje nisu prihvaćenje, dakle definiranje uvjeta koje bi trebala ispunjavati osoba koju je načelnik, gradonačelnik odredio za predsjednika turističke zajednice, to nisu toliko sad velike i važne stvari da bi oko toga se ne znam morala lomiti koplja. S ovim daljnjim argumentima smo također zadovoljni. Što se tiče Zakona o turističkim pristojbama meni je izuzetno drago da je prihvaćen moj prijedlog da se u članak 8. ubace kod osoba koje nisu, koje su oslobođene plaćanja turističke pristojbe da se izbace, tj. nisu bili uvršteni braća i sestre kao najbliži srodnici po bočnoj liniji. Mi smo argumentirali da bi ovakva jedna praksa mogla dovesti do velikih problema zato što se često kod nas vlasnici nekretnina, dakle, turističkih objekata na, kuće za odmor su roditelji koje onda, znači, djeca njihova ne bi mogli u stvari tamo, a i onda netko od njih dvoje naslijedi i onda recimo brat njegov ne bi mogao ili sestra ne bi mogla doći tamo, a da ne plati turističku pristojbu. Vidim da je ta primjedba bila prihvaćena i to nam je, jako je zbog toga drago, također i sestre i njihovi bračni drugovi. Također prihvaćeno je i argumentacija i primjedba kolege Čuraja, dakle, da županijske skupštine donose odnosno da gradska skupština Grada Zagreba donosi odluku o visini turističke pristojbe uz mišljenje lokalnih turističkih zajednica. Mislimo da je to jako važno, da se prilikom donošenja jednog takvog akta, vladanja od strane predsjedničkog tijela ipak čuje i mišljenje struke tj. turističke zajednice koje će onda reć koliko je njima u stvari to eventualno smanjenje turističke pristojbe jer vidjeli smo u prvom čitanju da se sada stavlja mogućnost da se ta turistička pristojba smanji tj. propisat će se maksimum i minimum i unutar tog prostora, županijske skupštine mogu određivati visinu turističke pristojbe, što naravno će utjecati na ukupnost turističkih prihoda i iza toga mislimo da je dobro da će se ipak čuti turističku zajednicu da oni kažu da li je njima takvo recimo eventualno smanjenje korisno dugoročno ili da li im je štetno. Jer to će možda donijeti kratkoročno do nekakve konkurentnosti iako ja iskreno ne vidim da će pola EUR-a ili EUR-o više ili manje zaista prelomiti, dal će netko ići u ne znam šibensko-kninsku ili splitsko-dalmatinsku županiju, ali ako je takvo mišljenje, okej, budemo vidjeli to u praksi. Također je prihvaćena i argumentacija da se uvede obveza plaćanja turističke pristojbe za kruzere tj. brodove na kružnim putovanjima u međunarodnom pomorskom prometu, prometu na unutarnjim vodama kada se brod nalazi na vezu u luci u sirištu luke, mislim da je to izuzetno dobra stvar da se to prihvatilo. Također kolega Čuraj je predložio da se dodatno obrazloži, dakle, situacija vezana za plaćanje turističke pristojbe za vlasnike kuće i stanove za odmor u slučaju kad se radi o nekretninama u suvlasništvu i dobili smo obrazloženje s kojim smo zadovoljni u tom, da je u tom slučaju odredbe koje se odnose na plaćanje turističke pristojbe u godišnjem paušalnom iznosu odnosno plaćanje turističke pristojbe se umanjuje za 70%, dakle, odnose, i da se to odnosi jednako na sve suvlasnike. Dakle, ono što bi sada se, ostavio sam za kraj tj. ostavio sam za kraj, dakle, Konačni prijedlog Zakona o članarinama turističkih zajednica. Dakle, te članarine postaju jedan od najbitnijih tj. jedan od bitnijih prihoda jedinica tj. turističkih zajednica, lokalnih turističkih zajednica i dakle, tu je trebalo pronać novi model kako bi se zbog smanjenja sredstava članarina nadomjestila manja sredstva za rad turističkih zajednica i to iz razloga jer su i Zakonom o članarinama turističkih zajednica i Zakonom o turističkim pristojbama propisani instrumenti vezani za financiranje turističkih zajednica na turistički nedovoljno razvijenim područjima. Dakle, predlagatelj je detaljnije definirao od neke od obveznika plaćanja i to imamo čl., dakle, 5. u kojem smo sada imamo 5 skupina obveznika plaćanja turističke članarine i u idućem članku, dakle, čl. 6. imamo definirane skupine temeljem kojih se plaćaju, dakle, račune ili iznosi tih članarina. Dakle, imamo 5 skupina, najviša 1., 2., 3., 4., 5. i sada kada pogledamo taj čl. 5., dakle, Zakona o djelatnostima za koje se plaća članarina, u prvoj skupini nalaze se određene djelatnosti koje su direktno vezane uz aktivnost turizma, neke od njih su, to su uglavnom neki manji obrti, to su ugostiteljske djelatnosti i taksi službe, ima i nekih za koje je kolega Hrg rekao da jednostavno se ne vidi baš točno ta, najjasnije ta poveznica između turizma i njihove djelatnosti, ali oni su i dalje obveznici i oni su razvrstani u 5 skupina temeljem toga da valjda koliko koristi od turizma kao takvoga, njihova djelatnost ima. E sada to je po prvi puta bilo navedena jedna nova djelatnost za koju se trebalo počet plaćati članarina, to su banke. Ja mislim da je to super i to je čak bilo posebno ugrađeno u posebni stavak toga članka, znači, st. 2. gdje se reklo da će se banke, da će banke plaćati članarinu, sukladno, dakle, ovome zakonu i to po stopi rezerviranoj za prvu skupinu, dakle, najvišoj stopi. Također u čitanju, u prvome čitanju u prijedlogu ovog zakona su telekomi bili svrstani iz, kako je to do sada bilo, znači, po aktualnom zakonu, iz treće kategorije u drugu kategoriju. Kolegice i kolege, za banke, mislim da banke u turističkoj sezoni nešto bolje posluju, a mislim da telekomi zbog turističke sezone itekako puno, puno, puno, puno bolje posluju i mislim da njihova dobit zbog turizma višestruko raste. I zato mi nije jasno zašto je predlagatelj našao za potrebu da se između dva čitanja ove dvije djelatnosti iz prve kategorije i iz druge kategorije presele u treću kategoriju, dakle, u nižu stopu. Mislim da je vjerojatno došlo do nekog dosta snažnog zagovaranja i lobiranja. Ja znam da kolegama iz ministarstva vjerojatno se nije lako tome othrvati i zato ćemo im mi pomoći, ja sam podnio amandman kojim će se vratiti nazad onako kako je bilo u prvom čitanju. Za ostatak, sve okej [[Upadica: Hvala vam]] Klub HNS-a će podržat. Hvala lijepa. Doviđenja.
Hvala vam kolega Saucha. Pozdravimo učenice i učenike Srednje strukovne škole Blaž Juraj Trogiranin, naravno, iz Trogira koji su s nama. Dobro došli! … [[Pljesak]] Prije nastavka u ime klubova zastupnika, vrijeme je za iznošenje stajališta kluba zastupnika. Vraćamo se na set tzv. turističkih zakona i u ime Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-ja, kolega Emil Daus, izvolite. Nakon kolege još jedna prijava u ime kluba a nakon toga krećemo sa pojedinačnom raspravom, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, ovdje mi piše i poštovani državni tajniče pa zamolio ako bi volio da netko i čuje o čemu pričam [[Upadica Hajdaš Dončić: Evo pozvani su, nadam se da će se vratiti]] Ispričavam naravno kolegice i kolegice, nisam mislio na vas nego na predstavnike ministarstva. U ime kluba IDS-a osvrnut ću se na set turističkih zakona o kojima danas raspravljamo i na konkretna zakonska rješenja koja ti zakoni donose ali ću govoriti i o konkurentnosti hrvatskog turizma i drugim bitnim pitanjima i problemima koja opterećuju hrvatski turizam. Što se tiče samih zakonskih rješenje iz predloženih zakona, dobro je što je predlagatelj između dva čitanja prihvatio neke od prijedloga Kluba zastupnika IDS-a koje smo iznijeli u prvom čitanju. Radi se konkretno o članku 33. Konačnog prijedloga Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma gdje je u tekstu zakona u prvom čitanju bilo predviđeno ograničenje broja predstavnika pojedinog člana turističke zajednice u skupštini turističke zajednice na svega 30% predstavnika u skupštini što je bilo loše rješenje jer bi se na taj način smanjio udio kompetentnih turističkih djelatnika u skupštinama lokalnih turističkih zajednica. Sada je u konačnom prijedlogu zakona to podignuto na 40% i to je dobro jer će kompetentnost samih predstavnika u skupštini doprinijeti kvalitetnom funkcioniranju skupštine a time i turističke zajednice u cjelini budući da će u donošenju odluka ali u nadziranju rada turističkih zajednica sudjelovati osobe s većim znanjem i iskustvom u turizmu. Međutim predlagatelj je nažalost propustio prihvatiti i niz drugih dobronamjernih i argumentiranih prijedloga koji su se mogli čuti tijekom saborske rasprave u prvom čitanju tako da zakoni koji su pred nama opet sadrže neka dvojbena i loša rješenja do kojih se došlo bez konzultacije struke i koji će razvoj hrvatskog turizma djelovati dugoročno ograničavajuće a time i štetno. Jedno od takvih dugoročnih nepovoljnih rješenja jest i ukidanje turističkih razreda čime zapravo više ne postoji ni kvalitativna ni kvantitativna klasifikacija razvijenosti turizma po jedinicama lokalne samouprave. Ono što je za nas u IDS-u posebno neprihvatljivo jesu odredbe članka 12. stavka 10. Konačnog prijedloga zakona o članarinama u turističkim zajednicama i članka 20. stavka 8. Konačnog prijedloga Zakona o turističkoj pristojbi. Tim je odredbama određeno da Hrvatska turistička zajednica raspisuje javni natječaj za dodjelu sredstava iz fonda za turistički nedovoljno razvijena područja i kontinent, regionalnim turističkim zajednicama na turistički nedovoljno razvijenim područjima a tada regionalne turističke zajednice raspisuju javni natječaj za dodjelu tih sredstava lokalnim turističkim zajednicama na turistički nedovoljno razvijenim područjima. na temelju kriterija koje ministar propisuje pravilnikom. I sada tu stupa problem. Navedeni pravilnik donijet će se sukladno odluci o razvrstavanju jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave prema stupnju razvijenosti. Držimo da u uzimanju obzira kriterija opće razvijenosti prilikom raspodjele sredstava prema regionalnim i lokalnim TZ-ima ne vrednuje doprinos pojedine regije u ukupnom turističkom prometu Hrvatske i ne održava realne potrebe pojedinih sredina a tu posebno mislimo na područje središnje ruralne Istre. Time se Istra još jednom kažnjava zato što je uspješna. Takva praksa ove HDZ-ove Vlade da u svim mogućim situacijama bilo putem indeksa razvijenosti ili na neki drugi način kažnjava građane i poduzetnike u Istri, onemogućava ih u daljnjem razvoju, jednostavno mora prestati. Da se ovo ne bi shvatilo sad kao populizam i demagogija, u nastavku ću iznijeti detaljnu analizu argumentiranu kroz realne primjere na terenu. Prvo, indeks razvijenosti nekog područja uzima u obzir slijedeće pokazatelje. Stopu nezaposlenosti, dohodak po stanovniku, proračunske prihode općine i gradova po stanovnika, opća kretanja stanovništva, stope obrazovanja i indeks starenja. Opće kretanje stanovništva izračunava se kao omjer usporedivog broja stanovnika jedinice lokalne odnosno područne samouprave u posljednjem dostupnom desetogodišnjem razdoblju, za izračun se koriste podaci Državnog zavoda za statistiku o broju stanovnika jedinica lokalne odnosno regionalne samouprave. Dakle ne uzimaju se u obzir broj turističkih noćenja i broj turističkih dolazaka općine ili grada. S druge strane stopa obrazovanja izračunava se kao udjel stanovništva sa završenom srednjom školom i višom razinom obrazovanosti u ukupnom stanovništvu u dobi između 16 i64 g. na području općina, gradova ili županija. Nedostatak izračuna udjela obrazovanog stanovništva proizlazi iz činjenice što se do podataka o obrazovnoj strukturi stanovništva dolazi iz popisa stanovništva a to znači svakih 10 g. To je objektivno predugo razdoblje jer obuhvaća primjerice, dva petogodišnja obrazovna ciklusa u visokom obrazovanju odnosno 2,5 četverogodišnja ciklusa u srednjem obrazovanju. Dakle, navedeni pokazatelji održavaju opće stanje razvijenosti što nije primjereno za udruživanje turističke razvijenosti odnosno nerazvijenosti nekog područja koje se po nama mora odrađivati drugim kvalitativnim i kvantitativnim pokazateljima kao što su ostvarena noćenja i dolasci turista u neko mjesto, prihod turističke zajednice općine ili grada vezano uz boravišnu pristojbu i turističku članarinu koji su pokazatelj prihoda od turističkog prometa u smještenim kapacitetima, dakle boravišna pristojba i prihoda djelatnosti povezanih uz turizam, dakle turistička članarina. Dalje, broj turističkih dolazaka u odnosu na broj stanovnika, broj kreveta u odnosu na broj stanovnika, prosječan broj dana boravka turista, iskorištenost kapaciteta, prosječna godišnja popunjenost kapaciteta i broj zaposlenih u turizmu iskazan u odnosu na broj ukupno zaposlenih. Primjenom indeksa razvijenosti na javni poziv HTZ-a se može javiti tek 7 turističkih zajednica od ukupno 41 jedinice lokalne samouprave u Istarskoj županiji što čini udjel od 17,07%. To je nadalje tek 1,72% od ukupno 408 tzv. nerazvijenih jedinica lokalne samouprave u Hrvatskoj. Takvim izračunom ispada da je pripadajući udio sredstava za 7 turističkih zajednica iz Istre, 1,09% od raspoloživih 4 milijuna kuna odnosno samo 43 835, 57 kuna. Drugim riječima, svaka od tih 7 turističkih zajednica može dobiti nešto više od 6000 kuna potpora HTZ-a. Pitamo se samo što mogu te sredine učiniti tim sredstvima. Ako uzmemo u obzir broj noćenja po izvoru iz e-Visitora, vidimo da je u Istri prošle godine 18 uglavnom priobalnih turističkih zajednica zajedno sa nautičarima ostvarilo 95,6% turističkih noćenja dok je ostalih TZ-a s područja središnje Istre ostvarilo svega 4,4% noćenja. Držimo da je primjena ovog ključa za raspodjelu sredstava na turistički nerazvijena područja puno bliže realnom stanju i potrebama pojedinih sredina u pogledu turističke razvijenosti odnosno nerazvijenosti. I drugo, Istarskoj županiji je raspodjelom sredstava prema indeksu razvijenosti pripalo 1,09% sredstava za dodjelu potpora turistički nerazvijenim područjima. Ljudi moji, samo 1%. Ako uzmemo u obzir da Istra ostvaruje gotovo 1/3 turističkog prometa cijele Hrvatske što znači Istra u istoj ako ne i većoj mjeri doprinosi ostvarenju prihoda HTZ-u ostvarenih od boravišne pristojbe i od turističke članarine iz kojih se daju ove potpore. Držimo stoga da 1% sredstava potpore za turistički nerazvijena područja u ruralnoj Istri je puno manji u odnosu na koliko istarski turistički djelatnici doprinose hrvatskom turizmu. Žalosti nas također što se središnju ruralnu istru percipira kao turistički razvijenu istarsku obalu iako je ona sve samo ne to. Ona je zapravo pravi primjer turistički nerazvijenog područja na kontinentu koliko god to čudno nekima zvučalo. Pa to je područje nekoliko jedinica s brdsko-planinskim statusom, neki su do jučer bili s posebnom državnom skrbi. Ako je potrebno, prozvat ću one koji su pisali ove zakone područjem unutrašnje Istre pa da vide kako to izgleda na terenu. Tada će možda i shvatiti o čemu pričam iako me malo i buni jer neki djelatnici ministarstva jesu iz tog područja. I ponavljam, što može jedna turistička zajednica učinit sa 6000 kuna na godišnjoj razini? I prije sam slušao izlaganje državnog tajnika. O kakvim ulaganjima mogu promišljati u tim sredinama ljudi s tim iznosima? Ovo je samo kozmetika, nije sadržaj. Čuo sam prije da je ovo reforma sustava, vi to nazivate reformom? Decentralizacijom? Vi ne razumijete što znači decentralizacija, uz dužno poštovanje osim prije svakih izbora. Ovo je centralizacija gdje ministar propisuje pravilnik s kriterijima tko će kada i kako dobit novac. Dakle za ruralnu Istru samo 1% a mi u IDS-u zadnjih godina kontinuirano upozoravamo da je stanje u turističkom sektoru takvo da je hrvatski nekonkurentan i to ponajprije zbog neadekvatne politike Vlade koja ne poduzima praktički nikakve konkretne mjere da bise riješili ključni problemi i izazovi našeg turizma. A u onim rijetkim slučajevima kad se Vlada odluči nešto poduzeti, tada se donesu mjere čiji krajnji rezultat bude u najmanju ruju dvojben i upitan kao što je ti slučaj i sa zakonima o kojima danas raspravljamo. I na još jednu važnu stvar moram ponovno ukazati nadajući se da će napokon doprijeti do ušiju odgovornih ako to stalno ponavljamo. A to je stopa PDV-a od 25%, znam da nije tema samog ovog, ali tu ste, imam priliku reći. 25% na ugostiteljstvo koje prema relevantnim studijima i analizama izravno ugrožava investicijski a time i razvojni ciklus turizma a neizravno utječe i na to da u sektoru turizma radnici imaju preniske plaće. Iz turističkog sektora imamo najave da su spremni podignuti plaće za 20% čim država smanji davanja i porezno opterećenje. Dal' vi stvarno to ne vidite ili ne želite vidjeti? Dal' ima dovoljno snage i sposobnosti s obzirom da je dio vas u ministarstvu iz turističkog sektora turističkih regija i dal' je dovoljno stručnosti izboriti se za interese hrvatskog turizma odnosno građana RH koji izravno ili neizravno žive od turizma, hvala lijepa.
Hvala i vama. Posljednja rasprava u ime Kluba zastupnika, isprika, povreda Poslovnika, izvolite kolega.
G. potpredsjedniče, povrijeđeni su članci Poslovnika. Iz kojeg razloga? Naime kad je kolega Daus počeo sa današnjom raspravom nitko od predstavnika ministarstva tj. predstavnika Vlade nije bio prisutan u sabornici. To pokazuje koliko kolege iz Vlade tj. iz nadležnog ministarstva, koliko su bahati i bahati odnos prema nama saborskim zastupnicima tj. prema instituciji Sabora. Zahvaljujem.
Hvala vam na komentaru i na uputstvima, kolege su vjerovatno bili na ručku tako da, ali razumijem vas, dakle da, dobro je da, mislim nije dobro, nego bi bilo normalno da su svi kad razgovaraju o pojedinim točkama predstavnicima ministarstva, no nastavimo sad dalje. Dakle kao što sam rekao, u ime Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika kolega Kažimir Varda.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Dakle u suradnji sa TZ-om grada Zagreba pripremio sam ovu raspravu, bit ću slobodan, moj šrakopis sa svim primjedbama i prijedlozima po ova sva tri zakona uručit vam poštovani državni tajniče na kraju, nadam se da ćete neke od primjedbi i prijedloga usvojiti i kroz amandman Vlade, a neke amandmane ćemo i mi uputiti kao klub, no prvo Zakon o turističkim zajednicama. U odnosu na članak 16. i 60. uvođenja nadzora od strane skupštine ističem da je potpuno nejasan i nepotreban razlog ukidanja nadzornog odbora kao tijela koje je imalo važnu funkciju u djelovanju turističke zajednice. Smatramo da se barem trebala ostaviti opcija osnivanja nadzornog odbora. Na predloženi način uređenje proizlazi da tijelo koje donosi program rada i financijski plan može utvrditi nesvrhovito postupanje iako se postupalo u skladu s usvojenim programom rada. Ujedno se postavlja i pitanje što se događa ako odluke skupštine trebaju biti nadzirane. Neovisni revizor nije u mogućnosti niti u stanju nadzirati rad turističke zajednice kao nadzorni odbor posebno u slučaju turističkih zajednica s prihodom većim od 3 milijuna kuna koje moraju imati neovisno od revizora za vršenje nadzora sukladno ovom prijedlogu. U članku 53. stavak 1. kojim se uređuje neformalno udruživanje turističkih zajednica a može se odrediti sa samo jednu zajedničku aktivnost npr. zajedničko oglašavanje ili zajedničke aktivnosti na određenom tržištu. Određuje se da te turističke zajednice djeluju kao jedinstvene destinacija. Smatramo da ovakvo uređenje nepotrebno ograničava suradnju turističkih zajednica, a posebno u slučaju Zagreba s obzirom da bi u ovaj okvir ulazili već i do sada uspješno organizirane suradnje kada se ne bi obvezivalo od djelovanja kao jedinstvena cjelina što upućuje na neposrednu blizinu destinacija. Ovo bi bilo bitno jer bi turistička zajednica Grada Zagreba kao jedna od većih mogla sudjelovati u raspodjeli sredstava koji se po prijedlozima zakona prikupljaju za udružene turističke zajednice s obzirom na smanjenje sredstava. Toliko o ostalo ću vam predati papir. Što se tiče zakona o članarinama u turističkim zajednicama Članak 12. Člankom 12. stavak 9. nadalje ostavljate obvezu mjesečne dostave podataka lokalnim turističkim zajednicama, Hrvatskoj turističkoj zajednici i Ministarstvu turizma o uplatama članarine i to putem sustava eVisitor. Ovakva praksa prema stajalištu turističke zajednice Grada Zagreba se nije ostvarila u svih 10 godine primjene dosadašnjeg zakona i nejasno je kako će to biti izvedeno putem sustava eVisitor pa se nadam da ćete i kroz završnu riječ to obrazložiti ili ćete donijeti poseban provedbeni propis. U Članu 12. prijedloga zakona ne navodite rokove u kojima financijska institucija raspoređuje sredstva od članarine što u sadašnjem zakonu postoji i izrazito je bitno u praksi urediti ovo područje pa predlažemo usvajanje postojećeg roka. Ovdje bi istaknuli česta pitanja iz prakse koja prijedlog zakona ne rješava, a potrebo je urediti postupanje kod obaveze podnošenja turističke zajednice obrasca za novoosnovane pravne ili fizičke osobe, čeka li se završetak poreznog razdoblja ili tek onda podnosi turistička zajednica obrazac ili se već u godini osnivanja prema ostvarenom tromjesečnom prihodu, primitku utvrđuju mjesečni predujmovi za tekuće godine. Što se tiče telekomunikacija i banaka tu ćemo se kao klub pridružiti amandmanu koji će podnijeti kolege vezano uz razvrstavanje po skupinama. Što se tiče zakona, dakle skraćujem jer ću vam predat ove papire, što se tiče Zakona o turističkoj pristojbi prije svega morao bi, upozoravam na, na Članak 17. u kojem u stavku 4. govorite da vlasnik kuće, apartmana ili stana za odmor koji plaća turističku pristojbu po svakom ostvarenom noćenju obvezan je uplatiti turističku pristojbu za sebe i osobe koje borave u kući, apartmanu ili stanu za odmor zadnjeg dana boravka. Međutim, u Članku čini mi se je li to 15. govorite o roku do, ne u Članku 12. u stavku 3. govorite od roku od 15. lipnja do 15. rujna, stvarno mi nije jasno sad, je li to plaća pristojbu od 15. lipnja do 15. rujna bez obzira koliko je dana u objektu kuće za odmor ili plaća do zadnjeg dana boravka znači recimo do 1. 8. Ovdje postoji jedno, jedna neusklađenost pa bit bilo dobro da to ili kroz obrazloženje ili kroz amandman to pitanje riješite. Naime, mi ćemo predložiti ovaj da se briše obveza plaćanja turističke pristojbe do zadnjeg dana boravka i određivanje plaćanja do 15. rujna s obzirom da se do tog datuma postoji obveza plaćanja prema Članku 13. stavak 3. Osoba može boraviti i duže od 15. rujna pa je nepotrebno navoditi zadnji dan boravka kao obvezu plaćanja turističke pristojbe. Ja bi za sada toliko ovo ću vam predati, a amandmane ćemo pripremiti do kraja rasprave uz ono što sam reko da će klub podržati ovaj amandman koji će biti podnesen vezano za položaj telekomunikacija i banaka jer ako tako ostane mogu vam reći da samo Turistička zajednica Grada Zagreba po ovom vašem prijedlogu bi izgubila negdje oko 10,5 miliona kuna pristojbi. Hvala lijepo.
Hvala time smo završili s raspravama u ime kluba zastupnika i krećemo na pojedinačnu raspravu, prvi se javio kolega Davor Vlaović Hrvatska seljačka stranka, izvolite.
Hvala potpredsjedniče i uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege ova 3 zakona o kojima danas raspravljamo, Zakon o turističkim zajednicama, Zakon o članarini u turističkim zajednicama i Zakon o turističkoj pristojbi bi trebao biti alat Ministarstvu turizma, Hrvatskoj da idemo k cilju, da razvijamo turizma, da razvijamo upravljanje turističkom destinacijom, da razvijamo i predstavljamo i one regije i krajeve koji trenutno nemaju razvijen turizam, bar nemaju u onom obliku i količini koju bi željeli iz HSS-a. Jer nedavno je ministar se pohvalio kako smo mi dostigli strategijski broj od 20 milijuna turista u Hrvatskoj, što je lijepo za čuti. Međutim, činjenica da je mnogo njih samo prošlo kroz Hrvatsku ili ono što je još lošije za nas u Hrvatskoj da mnogi od njih nisu potrošili skoro ništa u Hrvatskoj. Pogotovo tu mislim na onaj dio tranzitnog turizma gdje nama autocestom od Bregane, Zagreba do Bajakova prođe more potencijalnih gostiju turista, da nismo baš puno učinili da ih zaustavimo da oni skrenu u Vinkovce, Ilok, Slavonski Brod ili Požegu i da na taj način pridonesemo tom turističkom prometu. Također želim reći da nije dobro da se baziramo samo na taj elitni turizam, na hotele 4, 5 zvjezdica, dobro da ih imamo u Hrvatskoj i to je jedan trend koji je u svijetu na turističkoj sceni, a i kod nas dobro da ga razvijamo, ali ono što nas iz HSS-a nezadovoljava da nismo postigli kroz to onaj gospodarski učinak, mi jesmo ostvarili 12 milijardi EUR-a bruto prometa, bruto prihoda od turizma, to čini blizu ili skoro 20% BDP-a Hrvatske, govorimo to iz razloga što nije dobro da se fokusiramo samo na taj dio i na takav oblik turizma, nego da mi moramo graditi puteve da hrvatsko gospodarstvo, hrvatska obiteljska poljoprivredna gospodarstva, hrvatski obrtnici i poduzetnici sudjeluju u tome sa svojim proizvodima, sa svojim uslugama, sa hranom proizvedenom na hrvatskim njivama. Nažalost najveći dio pogotovo u tim elitnim destinacijama na tanjuru gostuje uvozna hrana i to nismo iskoristili i nismo dovoljno ni truda uložili da to promijenimo. Kada je riječ o kontinentalnom turizmu, ulaganje i rasta broja turista na kontinentalnom području turistički nerazvijenim krajevima, pogotovo mene zanima razvoj Slavonije, Baranje i Srijema, onda je za pohvalit da se konačno krenulo u brendiranje, u jačanje te turističke ponude i prepoznatljivosti Slavonije i Baranje i Srijema kao turističke destinacije. Kasni se s tim više od dvadeset godina, i situacija je da i oni koji su se do jučer željeli bavit kontinentalnim, seoskim ili kako ćemo ga već zvati, turizmom u Slavoniji, su najveći dio njih odselili iz Slavonije jer nisu dobili pravu podršku. Nedavno je u Berlinu predstavljena Osječko-baranjska županija, i to je dobro, međutim postavimo si pitanje sebi i vama, dal' je to iz razloga što je prošle godine župan Anušić galamio na Ministarstvo i na ministra da nije zadovoljan podjelom novca Ministarstva turizma i Hrvatske turističke zajednice za kontinentalni turizam jer najveći dio tog novca je završio u Istri, Primorsko-goranskoj županiji, Zadarskoj, a najmanji dio je došao u Slavoniju, a želimo razvijati i Slavoniju, želimo stvarati radna mjesta i u Slavoniji, želimo razvijati bar se tako priča i turizam u Slavoniji. I odmah gle čuda, nakon toga evo župan iz Osječke županije na sajmu u Berlinu i lijepo da su se predstavili, ali što je sa Vukovarsko-srijemskom županijom, Brodsko-posavskom, Požeškom, Virovitičkom, i oni bi razvijali područje svoje i turizam na svom području. Ja vjerujem da će kroz ovaj zajednički projekat i oni biti uobzireni i da će biti u programu brendiranja Slavonije, Baranje i Srijema uključene i želje i razvoj turizma i na tim područjima. Ali evo ovo je znakovito da čim je župan zagalamio odmah evo Osječke županije na sajmu u Berlinu, al' zašto nisu bili i predstavnici, i turistička ponuda iz drugim slavonskih županija, volio bih čuti odgovor na to i nadam se da se to više neće događati da samo jedna županiju reklamiramo. Ono što još želim reći da sam radio jedno istraživanje kakav mi to imamo marketing, kakav imamo u našim turističkim destinacijama u Slavoniji kadrovski potencijal, da li imamo menadžment koji može odgovoriti ovim novim izazovima gdje želimo razvijati i elitni turizam, i zdravstveni, i cikloturizam, i tako dalje, i rezultati su porazni. Dionici koje sam kontaktirao najčešće su odgovorili da je nedovoljno, nedovoljan potencijal tog turističkom menadžmenta u tim turističkim destinacijama u tim turističkim zajednicama, a nešto o tome je govorio i kolega Lenart u ime Kluba, jer najčešće u turističkim zajednicama su ljudi koji su po političkoj liniji došli, koji se nisu bavili turizmom i koji nemaju znanja ni potrebne vještine da bi se adekvatno bavili turizmom, a i razvojni projekti koje su kreirali su podložni političkom utjecaju jer je predsjednik skupštine turističke zajednice aktualni župan, gradonačelnik ili načelnik, i zato je i rekao, i ja to ponavljam treba odmahnuti politiku od toga, treba stvarati taj turistički menadžment u tim turističkim destinacijama, pogotovo na kontinentalnom području jer ga trenutno nema, nema ga dostatno, nemaju znanja i vještine, a niti im netko prilazi i pokušava ih educirati i stvarati prave turističke menadžere u tim područjima. I zbog toga što ih nema, što nismo dovoljno predstavili niti Ilok, niti Vukovar, pa niti Slavonski Brod, a pogotovo našu zlatnu dolinu u Požeškoj županiji, nismo te potencijale iskoristili, a još želim također reći da imamo niz manifestacija koje se tokom godine odvijaju u tim lokalnim zajednicama, regionalnim zajednicama poput pokladnih jahanja, poput Vinkovačkih jeseni, Đakovačkih vezova gdje predstavljamo taj naš potencijal, baštinu i naše autohtone pasmine, i mislim da bi moralo Ministarstvo turizma poraditi na tome sa vodstvom turističkih zajednica iz Slavonije, da te manifestacije kvalitetnije popratimo, jer mi se tamo okupimo, lijepo se zabavimo, ispjevamo, pokažemo nošnju, ali kome? Uglavnom sami sebi. Zašto to nije Ministarstvo turizma, te manifestacije kvalitetnije pomoglo na način da se dovedu gosti na njih, naravno nije to posao Ministarstva, ali postoje putničke agencije, turističke agencije koje to rade, međutim njima to nije profitabilno jer taj program se teško prodaje. I zato je sugestija moja bila u replici državnom tajniku, a i sad ponavljam da se osmisli projekat da se putničkim agencijama, turističkim agencijama sufinancira po svakom dovedenom gostu, ako se već ide na privlačenje turizma na moru, onda se mora ići i na privlačenje gosta u Slavniju, Baranju i Srijem, i druge nerazvijene turističke krajeve, al' to neće doć' samo po sebi, rek'o sam treba dalje razvijati te turističke destinacije kroz razvoj menadžmenta, ulaganje u taj menadžment, ali i davanje njim alata da kroz potpore, kroz ravnomjerniji raspored ovih sredstava iz Fonda za nerazvijene, kojeg mi iz HSS-a predlažemo da ne bude 2% nego evo tražili smo 3,5% amandmanom da ga prihvatite, i nije dobro da samo ministar Pravilnikom određuje kome i kako će se dijelit' ta sredstva pogotovo da se tu ne mogu javiti i turističke zajednice jedinica lokalne samouprave, mislim da bi to trebalo promijeniti da se stavi da mogu i one participirati u tim natječajima, ali to su još uvijek premala sredstva ukoliko nećemo iz drugih izvora financiranja potpomoći ova nerazvijena područja, jer čuli smo već od kolega iz Istre, sa tih par tisuća kuna što će oni dobit, mogućnost sufinancirat nekakav projekt, to je puno premalo da bi ozbiljnije razvili kontinentalni turizam, a to nam je važno, ne samo zbog turizma i turističkih brojki, nego da očuvamo život na tim prostorima. Jer poštovani državni tajniče, najveći broj iseljavanja mladih ljudi, obrazovanih ljudi je zbog toga što ne mogu naći radno mjesto, što ne mogu na svom pragu prodati svoje kulen, svoje vino, zbog toga što je PDV i dalje 25% na uslužne djelatnosti i što nije prihvaćeno da se smanji PDV na naše prehrambene proizvode da budemo konkurentniji u odnosu na okruženje i zato neće biti ni rasta turističkog prometa, a svakako bi bilo dobro da osmislite projekt kako ljude sa autoceste skrenut u Slavonski Brod, Vinkovce, Ilok, a o tome niste radili ništa. Hvala lijepo.
Na vaše izlaganje kolega imamo 3 replike. Dakle, to su kolega Vešligaj, Mikulić i Pranić. Prvi je kolega Marko Vešligaj, izvolite kolega.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa kolega Vlaović, svakako ću se složiti sa vama da je u ovom kompletu zakona koje imamo danas ovdje u HS premalo dan jedan naglasak kontinentalnom turizmu koji se uvelike razlikuje od turizma kojeg imamo vrlo razvijenoga turizma na našoj morskoj obali. Moram reć na početku da me malo žalosti, to je bilo u prvom čitanju rečeno, vrijeme kad se krenulo u samo e-savjetovanje, u 9 mjesecu, kad je recimo špica sezone što se tiče kontinentalnog turizma, posebno mogu to reći sa aspekta krapinsko-zagorske županije iz koje dolazim gdje imamo glavne događaje upravo u 9 mjesecu i tu je pokazalo ministarstvo nažalost jedno ignoriranje ovoga kontinentalnog turizma u kojem imamo jako velike potencijale na razini cijele RH i razgovorima koje sam imao sa turističkim radnicima, oni su upravo to istaknuli kao jedan od glavnih problema, nedostatak tih konkretnih mjera. Imamo nekakvih pomaka u zakonu, ali to je premalo za one kojima treba najviše pomoć.
Hvala, izvolite odgovor.
Hvala, kolega slažemo se u razmišljanjima da se mora ozbiljnije poradit na tome da se dovedu gosti u kontinentalni dio, pogotovo što vidimo da je Dubrovnik u određenim mjesecima prezagušen, da je slično i sad već i sa Splitom, raduje me da oni imaju povećanje prometa, ali taj gost isto želi nešto ostalo vidjeti od RH i neće on često sam sebi to organizirati. Mi imamo recimo u Staroj Kapeli dio gostiju dođe iz Dubrovnika u Staru Kapelu, ali to je na bazi privatnih poznanstava ljudi iz Stare Kapale, Nove Kapele, sa ljudima iz Dubrovnika, nema sustavnog rada turističke zajednice Ministarstva turizma da bi se povezale turistička zajednica općine Nova Kapela sa nekim dionicima koji sudjeluju u tom privlačenju turista u Dalmaciju i da se njih s na par dana ili jedan dan makar dovede u Slavoniju, da vide da ima i u Slavoniji što za i pojesti i popiti, a onda pogotovo kad vide našu nošnju i tradiciju i pjesmu, iznenade se da to postoji.
Hvala vam. Slijedeća replika kolega Mikulić.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Vlaović, u jednom velikom dijelu vašeg izlaganja se i slažem s vama, no htio bih vas jednu stvar ispraviti, jednu stvar malo i rasčistiti. Nije osječka županija, nego osječko-baranjska županija koja je na poziv veleposlanstva bila u Berlinu i predstavljala ne samo osječko-baranjsku županiju, nego cjelokupnu Slavoniju, što naš župan uvijek i ističe. Naš interes i interes svih županija je Slavonija, kao jedinstvena turistička destinacija, čega su supotpisnici i svih i ostalih 4 župana, tako da mi nastupamo kao jedna jedinstvena turistička destinacija jer nismo toliko velika zemlja da se možemo dalje disperzirati. Evo, hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega, slažem se s vama da treba sve 4, svih 5 županija slavonskih zajednički nastupit jer premali smo da bi svatko ovoga se posebno predstavljaju, zato me iznenadilo što je na sajmu u Berlinu bilo samo osječko-baranjska županija i u pravu ste i Baranjci se ljute što ih često zaboravimo, često skratimo, pa kažemo ime županije po glavnom gradu, ispričavam im se, al to često učine i sami župani, tako da treba razmišljat da moramo vodit brigu o svakom kraju, o svakom selu i da moramo stvoriti preduvjete da se razvija turizam i u Lipiku i u Pakracu, kao što se to razvija u Baranji jer Baranja je jedan lijep primjer gdje opet na temelju privatne inicijative, entuzijasta, jer smo došli do tog nivoa, vrlo malo ili premalo su imali potpore od strane društvene zajednice. Županija je tu sigurno sudjelovala, ali po mišljenju Baranjaca, čujte se s njima, sigurno nisu… [[Govornik se ne razumije]] još puno više, a isto tako [[Upadica: Hvala]] i drugi krajevi u Slavoniji. Hvala.
Kolega Pranić, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Kolega Vlaović, spomenuli ste u svom izlaganju, ja se apsolutno mogu složiti, plasman hrane i pića kroz turizam treba bit naša strateška odrednica i smjernica daljnjeg razvoja i nije ovdje problem pričati o ujedinjavanju turističkih zajednica, ali mi trebamo povezivati i poljoprivredu i kulturu sa turizmom, tek tada možemo govoriti o ruralnim krajevima i prestanku depopulacije Dalmatinske Zagore, Like i Slavonije i što nedovoljno radimo i nedovoljno smjernicama komuniciramo bar za buduće programsko razdoblje jer kad vidite program od strane Ministarstva kulture, vidimo gdje se novci ubrizgavaju i na koji način bez plana, bez strategije. Nije bitno neku gastro ponudu ili isfinancirat manifestaciju, bitno je povezivat poljoprivredne… [[Govornik se ne razumije]] i autohtone poljoprivredne proizvode. Mi ne znamo ni s koliko vina raspolažemo autohtoni, to komplementarnost pojedinih ministarstava koji bi se trebali uvezat ako zaista želimo od turizma razviti i ove druge popratne grane da naši ljudi ne iseljavaju iz tog područja [[Upadica: Hva–la vam…]] jer kasnije ništa drugo nećemo moć ponuditi za koju godinu [[Upadica: Hvala vam…]] nego prazne kuće tim ljudima.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala. Kolega, evo u potpunosti smo slično raspravljali i nije za zgorega još jednom ponoviti, da lijepo je čuti brojku od 12 milijardi EUR-a bruto prihoda od turizma. Međutim, svi bi bili, a posebno mi iz HSS-a sretni da unutar tih 12 milijardi koja milijarda od kupnje, prodaje, poljoprivrednih proizvoda, prehrambenih proizvoda, od naših obiteljskih OPG-a i od naših prehrambenih tvrtki iz RH, nešto jesu u tom prometu i od njih, međutim, puno premalo da bi bili zadovoljni i zato mislim da u razgovorima sa hotelijerima, oni često u pripremi turističke sezone pozivaju naše OPG-ove na suradnju ali još uvijek je taj nivo proizvodnje i kontinuiranosti, mogućnost opskrbe tih hotelskih kuća premali i kasnimo i sa ovom izgradnjom hladnjača gdje bi mogli uskladištiti te proizvode pa onda ne možemo ni tokom kontinuiramo opskrbljivati ovi očekuju a najvažnije je da ta ponuda na samom kućnom pragu. Hvala.
Hvala vam. Kolega Mikulić, izvolite, pojedinačna rasprava.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Evo pred nama se u drugome čitanju nalazi ovaj paket zakona o turizmu, turizmu kao sektoru koji bilježi promjene nevjerojatnom brzinom, koji upravo zbog toga i nužno ga je prilagođavati tržištu, predviđati situacije i pravovremeno reagirati. Za Hrvatsku je on iznimno bitan iz razloga što je to najprihodovnija grana i udjel u BDP-u mu je dosta značajan. Iz ovih prijedloga zakona svakako je pozitivno usmjeravanje prema destinacijskom turizmu i prema snažnijem marketingu destinacija, prema udruživanju što ga čini modernim, što ga čini pozivnom usmjerenim prema izazovima koje danas imamo u ovome sektoru. Drago mi je vidjeti da se dobar dio i mojih ali i prijedloga mojih kolega našao koje smo istaknuli u prvom čitanju našao u ovim prijedlozima zakona kao primjerice riječni kruzeri ili uvećanje udjela plaća sa 30 na 40%, upravo mi to ulijeva i nadu da će i ove prijedloge koje bih danas iznio ujedno i uvažiti. S obzirom da dolazim s kontinenta, iz Osječko-baranjske županije, pokušati ću se ponajviše referirati na kontinentalni dio turizma s kojim smo počeli vrlo intenzivno se baviti, od kojeg imamo zaista velika očekivanja i u suradnji s vama radimo na jačanju Slavonije kroz zasebni brand, kroz jednu turističku cjelinu, 5 slavonskih županija. Ovim prijedlogom zakona vrlo jasno definiramo zadaće turističkih zajednica, idemo k decentralizaciji i destinacijskom turizmu što je dobro i što apsolutno podržavam no jednako tako moramo biti svjesni da za dobar turistički proizvod, za njegovu promociju, za snažnu destinaciju, za dobrog turističkog djelatnika također su nužna i značajna financijska sredstva, upravo smo to u višegodišnjem razdoblju radili na obalnom djelu koji danas predstavlja zaista jedan izvrstan turistički proizvod na koji smo svi ponosni a on je u biti i rezultat tih višegodišnjih ulaganja kako javnog tako i privatnog sektora, ulaganja u biti svih nas u obnovu i održavanje i kulturne baštine i izgradnje luka i puteva i značajne promocije našega Jadrana. Činjenica je kako intenzitet ulaganja na kontinentu je bio znatno manji da nam okolnosti iz prošlosti praktički nisu omogućavale značajni rast i razvoj unutar sektora turizma. Mišljenja sam kako je upravo sada pravo vrijeme da ove, nazovimo ih uspješne destinacije pomognu manje razvijenima i manje uspješnima kako bi dodatno razvili našu ponudu i kako bi produžili se zonu jer napomenuo bi samo da kod nas na kontinentu turistička sezona u biti počinje u trenutku kada sezona na Jadranu završava. Turizam se na kontinentu definitivno budi, imamo puno toga za ponuditi i iz kulture i iz sporta i iz eno- gastronomske ponude prirodnih ljepota no da bi to sve stavili u funkciju turizma u omjeru u kojem želimo, nužna su naravno značajna financijska sredstva. Upravo zato moj prijedlog bi išao u smjeru da se sredstva koja se izdvajaju iz boravišne pristojbe u ovaj fond za nerazvijene koji dakako pohvaljujemo, umjesto predviđenih 2,5% izdavanja što bi značilo i jasnu poruku kontinentu, što bi značilo financijske priljeve našem TZ-ovima i stvorilo bi jednu pretpostavku za promjenu trendova koje danas imamo u ovom sektoru u RH di kontinent daleko zaostaje za obalnim područjem. Ovim prijedlogom veliki izdavanja za nerazvijene ide upravo iz članarine za koju možemo realno očekivati da će se jednog dana i ukinuti s obzirom da predstavlja namet poduzetništvu i gospodarstvu i da se razumijemo, apsolutno pozdravljam smanjivanje administrativnih opterećenja i troškova poslovanja našim gospodarstvenicima no upravo zbog smanjivanja administrativnih rasterećenja, dogodit će nam se smanjenje sredstava unutar samih TZ-ova a ta smanjenja moramo nekako nadomjestiti zbog same opstojnosti turističkih zajednica Htio bi pozdraviti prijedlog da se pristupi poravnanju u odnosu na izvorne prihode što u startu nerazvijenima omogućuje izvorni proračun od pola milijuna kuna što je zasigurno jedan kvalitetan oblik pomoći našim turističkim zajednicama ali kao što sam rekao, s obzirom na očitu želju razvoja i marketinga destinacija kako nas na kontinentu tako i vjerujem vas u ministarstvu, stvaranje kvalitetnog turističkog proizvoda što će rezultirati i gospodarskim i društvenim učincima poglavito u kontinentalnom turizmu, uvelike ovisi o financijskim sredstvima i upravo zbog toga, izdavanja trebaju ići iz izdašnijih prihoda koji se ne smanjuje a to je upravo boravišna pristojba. Hvala.
Imamo dvije replike, prvi je kolega Sladoljev, izvolite, drugi je kolega Bačić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Mikulić, dakle imam samo jedno pitanje, sporno mi je dakle u ovom zakonu da se pravilnikom a ne zakonom definira tko može biti direktor turističke zajednice. Zašto to kažem, zato što se pravilnik može mijenjati uz dozvolu ministra i zato što mislim da je zakon potrebniji i da zakonom treba definirati da ne može direktor turističke zajednice grada, županije ostati doživotno, da mu se može u nedogled produžavati mandat od 4 godine. Jer smatram da je to mogućnost zloupotrebe za uhljebljivanje stranačkih kadrova, a ne struke.
Odgovor.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče. Pa kolega što se tiče samih direktora turističke zajednice koliko sam ja upoznat ovim zakonom se upravo to rješava. Oni će imati mandat od 4 godine, tako da mislim da se ta situacija u samim prijedlozima zakona na neki način popeglala. A što se tiče pravilnika oni su propisani. Donosi ih ministar ako se ne varam u 30 dana. Oni su podložni i promjenama. Ali isto tako i situacija vjerujem u budućnosti biti će različita tako da zašto ne ostaviti mogućnost da se pravilnik mijenja po potrebi da se ta sredstva raspoređuju onako kako bude u danom trenutku i potrebno.
Izvolite kolega Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Mikulić većinom svog izlaganja ste se osvrtali na područja s kojeg sami dolazite, a to je područje Osječko-baranjske u kojoj je normalan naglasak na kontinentalni ruralni turizam. U Dalmaciji mislim da većinu kapaciteta itekako smo popunili da je sav naglasak u Dalmaciji na pojačanje infrastrukture i drugih segmenata ulaganja u sami turizam. Ali gledajući ove novine u ovom turističkom paketu i ovaj sami fond turistički za nedovoljno razvijena područja u koji će se izdvajati samih 9%. Ali ovo što ste spominjali izvorni proračun pojedinih turističkih zajednica koji će se povećati na 500 tisuća kuna proračuna i sami ostali fondovi za ulaganje u kontinentalni ruralni turizam ja smatram da to ipak na kraju u konačniji je nedovoljno ili će pokazati određene pomake posebice ako uvrstimo i ovih 12 milijuna kuna koje će moći iskoristiti iz Fonda za udruživanje.
Hvala. Odgovor izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačić, kontinentalni turizam ima i dosta sličnosti sa određenim dijelovima i vaše županije, pa i istarske koja je turistički možda i najrazvijenija. Ali i dalje 68% čini mi se Istre spada u ovaj nerazvijeni dio. Tako da svaka pomoć nerazvijenom dijelu i ovaj fiksirani izvorni prihod od pola milijuna kuna zasigurno će biti pretpostavka da se neke stvari i u ovim nerazvijenim dijelovima što se tiče turizma promijene, da se ovi trendovi koje imamo promijene. Jer svaki dio Hrvatske vjerujem ima što za ponuditi. Samo kažem uz dobar plan, uz dobru viziju, ideju i financijska sredstva to će se učiniti. Hvala.
Hvala. Pozdravimo učenice i učenike srednje škole Viktorovac iz Siska koji su nam se pridružili u Saboru. Dobro došli! [[Pljesak]] Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeća je kolegica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, pomoćnice ministra sa suradnicima. Pa kolegice i kolege, mislim da uvijek treba pohvaliti sve one zakone koji tu dolaze u dva čitanja, posebno kada imamo izmjene odnosno da se svi prijedlozi i primjedbe iz prvog čitanja razmotre, dobijemo odgovore zbog čega su određene primjedbe uvrštene u konačni prijedlog zakona, koji ne. Kako dolazim iz Šibensko-kninske županije dosta je primjedbi bilo na članak 73., pa evo i ovom prilikom zahvala i pohvala što je došlo do izmjene članka 73. Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, tako da je omogućen i dalje rad turističkim zajednicama mjesta. Ja bih ovom prilikom istaknula i pohvalila rad tih malih turističkih zajednica. Naime, na našem području radilo se o Turističkoj zajednici mjesta Jezera, Betina, Zlarin, Krapanj, Brodarica i Grebaštica. Na primjer, Turistička zajednica Jezera ona je osnovana još 62. godine. Ostvaruje 300 tisuća noćenja. Ima čak veći broj noćenja, nego što ima to samo naselje Tisno, a Tisno zato što je općinsko središte bi ostalo i nastavilo sa radom, a ovo bi bilo pripojeno. Njihovi troškovi su ispod 30% za plaće djelatnika. Nisu kreditno zaduženi. Uredno ispunjavaju sve svoje obveze. U vremenu od 2002. godine dobili su čak 11 puta „Plavi cvijet“ u određenoj kategoriji što županijski, što i državni odnosno Hrvatske turističke zajednice. I mislim da oni zaslužuju veliku podršku Ministarstva turizma i naravno Hrvatske turističke zajednice. Zlarin pak treba i otvara Hrvatski centar koralja i sigurno da ta turistička zajednica ponovno će najbolje prepoznati potrebe gostiju i svog lokalnog stanovništva koji se bavi ugostiteljstvom i turizmom i moći im pomoći. Brodarica isto svaku godinu bilježi povećanje od 4 do 7% i tako redom. Međutim, postoje i neke odredbe zakona koje su se našle u drugom čitanju koje nisu bile na e-savjetovanju i za koje bi evo molila ovom prilikom predlagatelje Ministarstvo turizma da još jedanput razmisli na koji način ih regulirati. Članak 32. stavak 2. istog Zakona znači o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma omogućuje da one turističke zajednice koje imaju 2 milijuna noćenja mogu raditi i svoje operativne marketinge. Tu se slažem, zaista jedan grad Dubrovnik i slični gradovi poput Poreča, Rovinja, Zagreba, Lošinja oni zaslužuju jedan poseban tretman. Međutim, treba malo razmisliti što će se dogoditi ako se manje turističke zajednice počinju udruživati, a bojim se da bi mogli posebno po političkoj opredijeljenosti i onda doseći tu brojku od 2 milijuna noćenja da mogu samostalno izlaziti na tržište, za razliku od npr. Turističke zajednice Grada Vodica koja je prošlu godinu ostvarila gotovo 1 i pol milijun noćenja i s obzirom na ovu odredbu to ne može. Tu je jako bitno naglasiti da vam postoje turističke zajednice koje imaju 2 milijuna noćenja ali nekomercijalnih, imaju preko 80% nekomercijalnih noćenja. I sad oni bez obzira što su nekomercijalna noćenja, bez obzira šta njihovi prihodi nisu tako visoki oni će moći samostalno izlaziti na tržište, a turistička zajednica npr. grada Vodica ne. Mi moramo odnosno svi u tom rangu koji ostvarujemo evo gotovo 1,5 milijun noćenja moramo provoditi regionalnu strategiju i moramo npr. kad se provodi regionalna strategija znamo kako to obično završava, onda svi moraju dati sufinancirati određeni projekt na regionalnom nivou. Onda se kaže da, grad Vodice odnosno turistička zajednica ostvaruje najveći broj noćenja, imate najveće prihode i izvolite u županijsku turističku zajednicu izdvojiti najviše sredstava. A onda kada se taj novac raspoređuje odnosno kada se radi onda se opet vodi računa one kakvoj solidarnosti da se najviše pomogne malima. Ja bih vas molila da još jedanput pogledate i da vidite koja je to brojka, da se npr. ta brojka snizi od 2 milijuna noćenja možda na 1,5 milijun da se vodi računa da to budu neki centri evo poput kažem Vodica, da se vodi računa da budu to komercijalna noćenja, a ne da se u to ubrajaju nekomercijalna i njihovi prihodi. Još nešto što se našlo u konačnom prijedlogu, a nije bilo na e-savjetovanju i u prvom čitanju, da direktor turističke zajednice imenuje turističko vijeće na mandat od 4 godine. U obrazloženju stoji i kaže novina je da turističko vijeće bira direktor na vrijeme od 4 godine zbog osiguravanja kontinuiteta u izvršavanju stručnih poslova kao i zbog postizanja većeg stupnja odgovornosti u obavljanju funkcije direktora te u svrhu profesionalizacije funkcije direktora. Ja mislim da upravo zbog kontinuiteta ne bi ih trebalo ograničavati na 4 godine, ako nisu kvalitetni nakon godine dana već postoji zakonska mogućnost da se njih razriješi s dužnosti, a ako su dobri zašto dozvoliti, znamo mi šta se događa u zadnjoj izbornoj godini. Onda već se ne može normalno razmišljati o budućim projektima o dugoročnim planovima nego se razmišlja da li će u toj godini dobiti nekog konkurenta koji će možda imati jači politički ili neki drugi utjecaj, raspisujemo natječaje, provodimo proceduru, imamo veći broj kandidata, razgovore sve ono, a naravno možda i sam gradonačelnik, načelnik odnosno župan priželjkuje da mu ostane taj kandidat koji ima kontinuitet koji se pokazao, dokazao i onda je to sve zajedno čini mi se malo izrugivanje sa onim preostalim kandidatima. Kad smo im već dali tu mogućnost da mogu raditi skroz, ali svaku godinu imaju određeni test, mislim da bi to bilo u redu. Pohvalila bi i jer kao gradonačelnica imala sam iskustva jer ujedno budeš i predsjednik turističke zajednice. Vodit jednu turističku zajednicu da ne kažem u većim gradovima, sjedištima ovima o kojima pričali koji imaju preko 2 miliona noćenja i u 10-cima milijuna kuna proračun to je voditi više nego voditi jednu manju općinu i zaista je to jako zahtjevno i podržavam ovu odredbu koja delegira to na neku drugu osobu. Kao i ovo ograničenje o udjelu troškova za plaće zaposlenika u ukupnim prihodima. Znači, u redu je da to bude svega 40% jer smo svjedoci da su neke turističke zajednice imale svrhu same sebi jer je preko 90% odnosno do 90% bilo izdvajano za osobne dohotke djelatnika. Evo ja bi vas molila po pitanju ove dvije odredbe kad su u pitanju 2 milijuna noćenja da razmislite pa ako možete to smanjite bar na 1,5 milijun i vezano za direktore turističkih zajednica mislim da im je dovoljan test svaku godinu pa ne moramo sad ponovno raspisivati natječaje svake 4. Hvala.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, ja mislim da bi treba non stop ponavljati koliki je značaj turizma u RH, on je ogroman i ako budemo samo turizam gledali kroz trenutnu situaciju i vidim kroz BDP koji je trenutno ja mislim da ćemo tu pogriješiti da ovaj zakon koji je donesen, on je donesen ovaj ova sva tri zakona samo da se uljepša, radi uljepšavanja neće donijeti nikakve stvarne pomoći čak ja vidim da su čak i banke metli iz prve u treću skupinu da manje plaćaju ovaj članarine, a također i teleoperatere ste vidim ovaj to je vrlo bitno oni su u Hrvatskoj imaju malu dobit. U Hrvatskoj imaju maržu 42% ne samo što su naše političke elite toga vremena sijećate se kako su uredno ovaj predale stranom teleoperateru našu infrastrukturu pljačkajući je, a vidim da to ste uredno bez, u ovome zakonu ste to uredno provuki uvaženi tajniče. Vodio bi da je ministar ovde, on malo to pojasni kako je moguće da tražite smanjenje da banke manje plaćaju, bit će vam ža banaka jel propale. Svaki dan naslovnice kako su ove banke strane propadaju u Hrvatskoj kako im je mala marža 4 milijarde kuna na godišnje izvuću bez kamata. Zamislite da je te 4 milijarde kuna na naknadama i provizijama godišnje 4 milijarde našim građanima uložili u naš turizam. Jel teleoperateri koji imaju dobit u Hrvatskoj 42% marže, a u RU 20%, ne tribaju im građevinske dozvole znate, vi ste s Klisa, moj ste susjed, za onu baznu stanicu, jes vidio kolka je, ne triba im građevinska dozvola, smiješno da je, na povijesnom mjestu di su Kliški uskoci branili našu Dalmaciju bazna stanica strši ko svemir, ko lansirna lampa za svemirske brodove i to je normalno to je smiješak od našega ministarstva na to na našoj tvrđavi Kliški uskoci branili. Vidite kolega Šuker kad bude išli dol kolka je bazna stanica, to je divota To je toliko turistički atraktivna i znamenita na … [[ne razumije se]] zidinama vidjeti onu baznu stanicu. Kolega Bačiću vidjeli ste kako je to lijepo vidjeti i još ih vi oslobađate da plaćaju, puštate nižu skupinu, žalite ih. A ne žali se ona baba što je prodala za svoj luk ili kapulu, ili pancetu, ili sir nju se ne žali kada je se uhvati da prodaje ondje uz put. Bakica odmah u zatvor. Mislim da to trebate promijeniti ove dvije stvari što sam rekao. Znate o čemu govorim. Ja ću dati i amandmane. Sada ću ga uputiti da se to promijeni, jer nemamo mi što štedjeti niti teleoperatere jer oni se ne ponašaju u Hrvatskoj kao u svojim državama. Oni barem da se ponašaju u Hrvatskoj kao u svojim državama, onda bi to bilo donekle ok s njima razgovarati. Međutim, nisu i zbog toga smatram da to treba promijeniti, da trebaju dobro platiti, dobrano nam platiti sve što koriste u Republici Hrvatskoj pogodnosti i koliku dobit izvlače. Ja znam da dinastija Mišetić nije zadovoljna s ovim i da ona ima prevelik utjecaj Mišetić prevelik utjecaj na vašu Vladu, ali mislim da to treba tako riješiti. Imali smo mi u Sinju sličan problem. Imali smo mi također milijun problema, ne samo vi u Klisu oko ovih stvar. Mi imamo Sinjsku alku koja je brend … Splitsko-dalmatinske županije, najveće županije imamo mi naš, svi dolazite na Alku. Imamo naše svetište … [[ne razumije se]] gospe sinjske južno najveće Marjansko svetište. Imamo mi tih brendova dosta, ali imamo i Sinjsko polje koje je neobrađeno. I ako bilo što treba spojiti to je poljoprivreda i turizam. Bilo što što treba spojiti to je poljoprivreda i turizam. Bez toga vjerujte mi nema dobiti onolike kolika bi trebala biti jer ne mogu zamisliti da u Vrgoračkom polju, u Sinjskom polju u njega nema odvodnje kod Ante našega u Vrgorcu. Neki dan sam bio. Poplavilo braco jezero. Vidite, turistička atrakcija vinogradi pod jezerom. Teško je uložiti dolje u Zagori, ali to … [[ne razumije se]] problem. Imamo znači moju Cetinjsku krajinu, Sinjsko polje koje također ima Cetinu rekao sam. Imamo mi i zaleđe naše. Dakle, porijeklom kolega Šuker koji može također biti potencijalno područje za opstanak tih ljudi u turizmu. Imamo spoj i ove ceste preko Bijeloga brijega gore na … [[ne razumije se]] Znači, međutim, ali nikoga nije briga za te ljude. … [[ne razumije se]] interesira sinjski pršut, glavički kupus, livanjski sir od naših … [[ne razumije se]] nije uvoz. Raste uvoz to je bitno, a ovi ljudi hoće li ostati naši u Zagori ili u Hercegovini, u zaleđu ili na području livanjskog, duvanjskog područja to nikoga nije briga. Prazna sela. Evo vi koji ste porijeklom od tamo, ja sam iz Zagore, vi koji ste iz Zagore, evo kolega je iz Vrlike ovdje novi naš kolega, prazno sve. Ne čuje se plač djece. Jel' to turizam? Jel' turizam da imamo tvornicu kraj rijeke Krke koja je jutros, jučer imamo da se kemikalije iz nje izlijevaju? Naravno Debeljaku to treba oprostiti. Jel'? To ćete vi njemu oprostiti. On će sponzorirati što treba, ne vodite brigu. Ali trebamo oprostiti, sada je kampanja. Ali ne možete mu dozvoliti da otruje rijeku Krku, da se kemikalije izlijevaju da idu prema Nacionalnom parku Krka. Pa to je brend Šibensko-kninske županije kolegice Martinčev. To je brend, Krka je brend. Evo, vi dajte mi repliku pa recite jel' to brend i jel' treba se o tome pričati? Nacionalni park Krka još je jedini kisik koji daje malo na tome području nade da će opstati na tome području život. Mi znači moramo štititi domaću proizvodnju, a ne dok raste turizam, broj posjetitelja, broj noćenja kako se hvalite pa da nam tako raste i povećava se uvoz. Pa mi se približavamo 3 milijarde eura prehrambenih proizvoda. Znači, 3 milijarde prehrambenih proizvoda, štetnih prehrambenih proizvoda. Mi imamo vrgorački pršut, imamo mi dalmatinski pršut, imamo mi tu fantastičnu klimu, drniški. Svi ste, uredno dođete to će sada biti kampanja. Bit će sada u petak možete doći u Sinj imamo da vidite sinjski pršut. Što je problem? Uvoz, uvoz. Jer od čega se radi taj pršut, od koje svinjetine? Odakle? Koje meso, odakle? Tamo gdje hrane tko zna s čime, GMO. Ja sam dao zbog toga i Zakon o zabrani GMO-a potpunoj osim medicinske svrhe, a ne da nam u hladnjačama iz drugih država preko ne znam koga uvoze svinjetinu hranjenu GMO hranom. I onda kako ćeš? Mislim nevjerojatno. Očito svima smrdi svinjetina, prase kada ga se goji, a kada je pršut u pitanju onda u redovima se čeka oko švedskog stola svi su tu uredno. Smatram da zaista trebamo ozbiljno govoriti da ti koji trebaju plaćati da plate članarinu i obaveze i da ne smijemo dozvoliti da ti koji izvlače ogroman novac izvlače ga vanka na ovaj način kako izvlače. Rekao sam isto pogodujete i bankama, i teleoperaterima koji se ne ponašaju ponavljam kao u svojim državama. A spojit ćemo ministarstvo da bude zajednički rad Ministarstva turizma i Ministarstva poljoprivrede, a ne vi našim iznajmljivačima malim od kojega turizam ovisi koji polupansione i pansione nude turistima. Zabranili ste evo rekao sam jedne gradele ribe ispeći samo da bi se išlo u velike restorane. Pa naravno, moramo poticati OPG-ove. Ja sam ponosan na gastronomsku ponudu Cetinskog kraja. Svi ste čuli za sinjske arambaše, kruh iz popeke, glavički kupus, svi ste, mislim vezani smo svi tu, nismo mi daleko jedan od drugih. Ja sam na to ponosan i ne vidim razloga … [[ne razumije se]] prodavati u pansionima i polupansionima da se ne mora biti na ponudi. Dapače. Ja mislim da to baš treba baš to autohtono, a ne da mi prodaju glavički kupus koji je uvezen iz Italije. Vidio je glavice kada je samo prošao u kamionu do restoranu. Ili vrgorački proizvodi što se tiče vina, pršuta njihovog ili drniški, pa mi se moramo borit da tu ponudu stavi gdje treba, a imamo toliko bisera turističkih, spomenio sam samo svoj grad svi znate evo u Sinju u Cetinskoj krajini, Sinjska alka i čudotvorna Gospa Sinjska, pa iđemo doli Imotski kraj, pa doli idemo u Vrgorački kraj prepun turističkih prepoznatljivosti, a vi iz Klisa molim vas tajniče urgirajte da maknu onu baznu stanicu naružila je ono je pljuvanje [[Upadica: Hvala.]] po ljudima.
Hvala vam. Na vaše izlaganje imamo 2 replike, prvi je kolega Bačić. Izvolite kolega Bačić, ujedno vam kažem da vam je ovo treća replika.
A jel, aha onda mi je drago što sam iskoristio na kolegu, hvala potpredsjedniče, kolega Bulj evo malo sam zapisivao par riječi koje ste spominjali u komadu ovo sa teleoperaterima mogu se čak i složit s vama tu definitivno trebamo naplati što više. Ali spominjali ste konstantno brend, Zagora, hrana i zajedništvo, zajedništvo posebice u ova dva ministarstva tu se mogu složit s vama. Tako da vjerujem da ćete u konačnici podržat ovu, ovaj paket turističkih zakona zato šta glavna intencija ovoga paketa je upravo poticanje udruživanja turističkih zajednica. Tako da evo i vi kao gradski vijećnik, kao istaknuta osoba Cetinskog kraja mislim da možete se i založit da se Cetinski kraj napokon ujedini oko ove priče da se turističke zajednice ujedine da iskoriste na taj način i da ponude i svoje proizvode, da iskoriste sve prilike pa da vidimo u kojem smjeru će se to dalje razvijat, al mislimo da je to definitvno budućnost cijele Dalmatinske zagore posebice kad gledamo ovaj segment turizma.
Hvala vam. Odgovor izvolite kolega Bulj.
Da ja sam ponosan što dolazim iz Cetinske krajine, ovde sam ušao sa sinjskom kapicom prvi put u sabor i nikakav problem nije bilo da uđem u ciloj odori i naravno da ću o tome pričat o gastronomskoj ponudi koja se ne koristi jer je Sinjsko polje prazno, korov raste. Žao mi je što nema više čobana u našemu kraju Dalmatinske zagore vi ste još dublje u Dalmatinskoj zagori i nadam ste da ste shvatili da čobane ne smijemo vrijeđat. Ne smijemo tu poruku slati, trebamo biti ponosni na Ivana Meštrovića koji je čoban, to je, imamo tamo Ivana Meštrovića gdje je rođen čoban, imamo najboljega nogometaša koji je čoban, nemamo čobana, nema pastira, evo kolega u Vrgoračkom kraju vrlo malo, u mom Cetinskom kraju vrlo malo pastira, vrlo malo stoke. Znači da bude domaća janjetina, ovde sad zazubce pustaju vodu, znači imamo mi šta pokazat, imamo šta pokazat. Međutim, ovaj zakon je napisan samo da bi se smanjila renta [[Upadica: Hvala vam.]] bankama i teleoperaterima.
Hvala vam, kolega Pranić izvolite.
Kolega Bulj, turizam je definitivno najvažnija gospodarska grana u Hrvatskoj, ali pogledajmo i koje ministarstvo ima najmanje novca iz državnog proračuna, upravo Ministarstvo turizma, ja ne sumnjam u ekipu u Ministarstvu turizma, niti sumnjam u prošle ekipe iz Ministarstva turizma da ne žele pokrenut razvoj turizma. I nije problem što će se spojit 4, 5 turističkih zajednica konkretno meni će biti puno značajno što će se grad Vrgorac vjerojatno prispajat s Makarskom rivijerom jer takva je i naša intencija u nekom daljnjem razvoju ruralnog turizma. Ali ako mi želimo napravit jedne krucijalne velike pokrete, pomake u turizmu pa mi moramo krovnom Ministarstvu turizma iz državnog proračuna osigurat veća sredstva, a siguran sam da će na takav način se razvijat daljnji turistički krajevi cijele naše države, prije svega ruralni krajevi Hrvatske. Da ne govorimo o komplementarnosti poljoprivrede i turizma. Pa nek svaki saborski zastupnik ode u Istočni Tirol pa nek ili kompletan Tirol pa pogledajmo kako ljudi rade. Pa jel je to problem prepisat? Pa nije valjda problem prepisat model [[Upadica: Hvala vam.]] djelovanja spajanja poljoprivrede i turizma.
Hvala vam, odgovor na repliku kolega Bulj, izvolite.
Turizam je vrlo bitan u RH najbitniji, međutim bez poljoprivrede nema toga učinka poglavito opstanka i demografskih mjera na ovim područjima. Da to sam maloprije ponovio kolegi Bačiću da se triba prihvatiti te ljude koji su pastiri i čobani kao ljude koji su časni i pošteno rade svoj posao, ne valja ih se omalovažavat. Tribamo znači spojiti poljoprivredu i stočarstvo, tribamo, tribamo cijelu priču vratiti na to da se vrati proizvodnja OPG-ovima i da naši iznajmljivači u turizmu poglavito u kontinetalnom dijelu mogu prodavati svoju tj. nuditi svoju gastro ponudu na u svojim pansionima. I to je jedina poanta, a bude li se sve svelo, bude li se sve svelo na to da mi samo ovim zakonom štitimo teleoperatere da im smanjimo i banke koje muzu iz džepova građana 4 milijarde kuna godišnje na naknadama, 4 milijarde [[Upadica: Hvala gospodine Bulj.]] onda ovaj zakon je samo radi šmike.
Pozdravimo učenice i učenike Srednje škole u Maruševcu koji su nam se priključili u sabornici, dobar dan i dobro došli. [[Pljesak.]] Nastavljamo s pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Branko Grčić. Izvolite kolega Grčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče sabora, evo dok kolega Bulj završi ovu svoju raspravu ćemo nastaviti.
Kolega Bulj i kolega Bačić, molim vas. OK, hvala.
Dakle, pozdravljam ekipu iz Ministarstva turizma, jutros smo na odboru raspravljali ove točke i ja samo mogu reći da jedan dobar dio ovih prijedloga je za mene osobno prihvatljiv, on predstavlja korak naprijed u smislu ja bih rekao i organizacijskog i financijskog jačanja turističkih zajednica i ne zaboravimo kad govorimo o sustavu turističkih zajednica mi indirektno govorimo i o budžetu Ministarstva turizma, dakle to je novac koji služi u slične svrhe. Prema tome, sve to treba stavit na hrpu i vidjet zapravo koliko novca iz institucija se slijeva u hrvatski turizam. Tako da nemojmo uvijek gledati samo izolirano proračun ministarstva, gledajmo što to radi i na kojim projektima novac ulaže i troši i sustav turističkih zajednica. U tom smislu pozdravljam još jednu stvar, a to je da se sada ide u pravcu veće kontrole trošenja novca u turističkim zajednicama, posebno pozdravljam ideju da se na plaće zaposlenika ne može trošiti više od onog iznosa koji je ovdje utvrđen u zakonu, a upravo kako bi se veći prostor otvorio za projekte, za financiranje konkretnih projekata u unapređenju turističke ponude i istovremeno u pojačanju promidžbene aktivnosti za određenu destinaciju. Dakle sve su to neke dobre stvari koje bih pomagao podržati u ovim Zakonima, ali naravno kao i u svakoj priči, tako i u ovoj ima i nekih ali. Dio toga je već u prethodnim raspravama spomenut posebno kada je riječ o sustavu članarina, dakle ta teritorijalna zastupljenost članarina posebno kada je riječ o ovim nekim sektorima poput telekomunikacijskog, je nešto što još, na čemu još Ministarstvo treba raditi zajedno sa nekim drugim službama, Ministarstvima, institucijama države da taj novac koji se tamo treba usmjeriti prema turizmu i turističkim zajednicama, stvarno i usmjeri na tom lokalnom principu, a ne da novac se slijeva u sjedišta tih velikih tvrtki, a znamo gdje su ta sjedišta, manje-više to je Zagreb. I onda dolazi do centralizacije sredstava iz članarina, no kol'ko sam shvatio kolege iz turizma, iz Ministarstva turizma, na tome će se i dalje raditi da se ono što je u Zakonu načelno definirano u praksi i provede. No htio sam danas još nešto otvorit temu koja je već isto tako ovdje spomenuta, a mislim da je vrlo važna za budući razvoj turizma u Hrvatskoj i da moramo cijelo vrijeme to naglašavati i poticati, ja bih rekao odgovorne a to je prije svega Vlada i Ministarstvo turizma da pomakne situaciju u pravom smjeru, naravno riječ je o poreznom opterećenju turizma, turističke djelatnosti koja je 2019. godine veća nego što je recimo bila 2011.-te. U pokušaju da se stvori bolje poslovno okruženje i da zaista potaknemo one sektore u državi koji doista doprinose u velikoj mjeri stvaranju BDP-a, onda i životnom standardu mnogih našim ljudi, jednostavno moramo doći u situaciju biti hrabri i odlučni da donesemo odluke o smanjenju poreznog opterećenja u turizmu. Određena istraživanja na svjetskoj razini pokazala su da prije godinu dana je Hrvatska bila na nezahvalnom 130. mjestu kada je riječ o ukupnom poreznom opterećenju na turističku djelatnost. To nas je daleko odmaklo od nekih naših konkurenata posebno onih na Mediteranu gdje imate tu listu gdje je Španjolska prva, Francuska druga, recimo naš susjed Italija je osma, Grčka je dvadeset šesta, a Hrvatska tek trideset i druga po konkurentnosti u sektoru turizma. A najveći negativni doprinos tome je ogromno porezno opterećenje, i to je jasna poruka. Dakle sve vam ovo čitam iz studije Hrvatske gospodarske komore kojoj se zahvaljujem i ovim putem na jednoj vrlo, vrlo lijepoj zgodnoj analizi koja to pokazuje. U toj istoj studiji stoji da je stopa PDV-a na hotelski smještaj dvadeset druga najveća u Europskoj uniji, dakle svega šest zemalja je iza nas, a čak petnaest zemalja ima stopu manju od 10%. Podsjećam kod nas je ta stopa sada 13%, a bila je nekad 10%, pa je podignuta na 13% jer smo mi u Hrvatskoj uveli tri stope PDV-a, 5, 13 i 25 trenutno posto, znači nismo mogli ostavit na deset ili ne možemo to spustit na osam, možemo biti jedino na pet ili na trinaest, trenutno samo na trinaest. Kao što kažem dvadeset i drugi smo po visini te stope, i totalno smo nekonkurentni u odnosu na naše konkurente, posebno na Mediteranu. Što se tiče ugostiteljstva tu vi dobro znate ova Vlada trenutna, podigla je tu stopu sa 13% na 25%, i to je trenutno dvadeset i osma, dakle na zadnjem smo mjestu po visini te stope u smislu nepovoljnog utjecaja na stanju u sektoru ugostiteljstva. Prema tome i u jednom i u drugom prostoru, i kod smještaja, hotelskog smještaja i kod ugostiteljstva, dakle priprema hrane i pića, mora se ići u novi zahvat i ovaj, ovaj sektor, sektor turizma dodatno potaknuti i učiniti ga konkurentnijim. Ja ću vam reći samo što se dogodilo kada smo mi 2013. smanjili stopu PDV-a u ugostiteljstvu, što se dogodilo u iduće dvije godine s tim sektorom, '14.-ta, '15-ta. U tom razdoblju od samo dvije godine broj zaposlenih u ugostiteljstvu zahvaljujući novim ulaganjima i investicijama porastao je sa 20 tisuća na 31 tisuću, ukupan prihod koji se ostvaruje u sektoru ugostiteljstva u dvije godine porastao je sa 4,3 milijarde na 8,1 milijardu kuna, skoro se udvostručio. Zamislite koji su to efekti. Ma ja, moram reći, vjerojatno je dio zahvaljujući i novim investicijama, ali je vjerojatno i dio što su ljudi uz manju stopu PDV-a izlazili iz sive zone i ulazili u službenu ekonomiju, znači bio je registriran njihov prihod, pa to je između ostalog također očekivani pozitivni efekt smanjenja poreznoga opterećenja. I još nešto, u tom razdoblju ukupna kumulativna dobit tog sektora je bila zapravo gubitak od 250 milijuna kuna, da bi dvije godine poslije došli u kumulativnu dobit od 180 milijuna kuna, prema tome u pozitivnu, na pozitivnu stranu osi dobiti mi smo, mi smo s time došli. Što se tiče investicija, u tom razdoblju od dvije godine, zatečenih milijardu i pol godišnje kuna investicija, porasla je na čak 3,5 milijarde u 2015. godini. Prema tome, nesumnjivi su efekti u svim ključnim parametrima poslovanja turističkog sektora zahvaljujući poreznom rasterećenju. Ovo nije Branko Grčić izmislio, kažem sve su to podaci relevantnih ljudi i institucija koji su radili projekt za HGK i dokazali i procijenili učinke manjih poreznih stopa, manjeg poreznog opterećenja na sektor turizma i ugostiteljstva i to je razlog zašto smo mi u SDP-u odlučili već sad pokrenuti jednu saborsku inicijativu pa da onda ovdje ako treba cijeli raspravljamo samo o tome i da kažemo prije svega, vratiti PDV-u ugostiteljstvu sa 25 na 13%, dakle međustopu od 13% i dobro razmisliti, dobro razmisliti da li i ovu stopu od 13% u hotelskom smještaju spustiti na stopu od 5% jer to je nešto što postoji i u nama konkurentskim zemljama. Još ću jednom ponoviti, dakle što se tiče smještaja, 15 zemalja u EU-u ima stopu ispod 10%, je li to 8, je li 6, je li 5%, u svakom slučaju to je trenutno stanje.
Kolega Grčić, hvala. Na vaše izlaganje imamo jednu repliku, to je kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Istine radi, kolega Grčiću, diferencirana stopa u turizmu je uvedena 2005. g. od 10%. Za smještaj i za prehranu dakle ako je to, mi smo to zvali paket aranžman, vi ste ovo što ste spominjali, uveli diferenciranu stopu samo na sektor ugostiteljstva međutim zaboravljate što vam se tada dogodilo. Imali ste plan i to ste povezali sa smanjenjem stope za zdravstveni doprinos i kad se to pokazalo kao neuspjelo, vi ste onda diferenciranu stopu od 10% dignuli na 13%. I kad govorite o sektoru ulaganja u ugostiteljstvo, zapravo u turizma, nije toliko ulaganje u ugostiteljske objekte bilo veliko kao što ste vi rekli, vi ste govorili o kompletnom ulaganju u turizam ali ponavljam vam, diferencirana stopa za smještaj i organizirani smještaj je od 2005. g. 10%.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Grčića.
Hvala lijepa. Kolega Šuker, da, u pravu ste, nisam ja to niti porekao, dakle kada je došlo do smanjenja, pa maloprije sam rekao, prva rečenica je bila da je današnje u 2019. opterećenje porezno veće nego 2011., za koliko, upravo za tih 3% što je sa 10% išlo na 13%, zato sam rekao da je veće danas nego što j bilo 2011. kad je isto PDV bio na ugostiteljstvo odnosno 24 ili već koliko je bilo. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ma da, dobro, ok ali to je bila korekcija te najviše stope, dakle razumijemo o čemu se radi, jel' tako? Znači ja to nisam doveo u pitanje nego je u pitanju slijedeće. Znači tada je bio balans, određeno je da nova međustopa bude 13 a ne više od 10% ne samo u turizmu nego i kompletnom segmentu gospodarstva gdje god je smanjivana stopa na međustopu je ili 5 ili 13% pa je tako bilo i tamo. A s druge strane je ova stopa dignuta na 25 i nažalost, sad imamo to što imamo.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Ante Bačića, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče Glavina, poštovana pomoćnice ... [[Govornik se ne razumije.]] poštovana savjetnice Mesić sa suradnicom. Pred nama je paket turističkih zakona, evo od osnutka RH mislim nakon skoro nakon 27, 28 g. funkcioniranja ovakvog sustava turističke ponude u Hrvatskoj, posebice vezano za turističke zajednice, mijenjamo taj sustav, vidjeli smo sve prednosti i mane koje su se događale zadnjih 27 g. i mislim da je pravo vrijeme da upravo neke stvari malo ono što se kaže prodrmamo, malo i sustav promijenimo i da se akteri glavni u RH koji su zaduženi za turistički sektor, da se fokusiraju na nove izazove koji su pred nama, zato evo i pohvale vama kao predstavnicima i Vlade i ministarstva što ste upravo i krenuli u ovakve izmjene. Državni tajnik nas je upoznao da ma području Hrvatske djeluje 312 turističkih zajednica što onako djeluje dosta impozantno i dosta velik broj što je mislim u jednom pogledu i s jedne strane i dobro da svako mjesto, svaka općina koja pokazuje za to interes i koja ima ponuditi nešto za svoju destinaciju, ima i priliku osnovati i svoju turističku zajednicu i isključivo se baviti svojim mjestom, svojom destinacijom, Kroz ova tri zakona ću malo taksativno proć, mislim da je dobro naglasiti i u konačnici sve dobre dijelove koji će stupanjem na snagu ovih paketa zakona donijeti našem turističkom sektoru ali normalno je naglasiti neke stvari koje su s terena došle a koje su naše ili turističke zajednice ili udruženja upozorile da bi možda trebali još dodatno razmisliti o nekim stvarima pa tako evo često smo u raspravi slušali upravo vezano za dio za direktore turističkih zajednica gdje im se sada mandat ograničava tj. imenuju se na 4 g. što je mislim dovelo, neću reći do prijepora određenih ali evo malo i do alarma ali mislim da tu možemo definitivno razmisliti ili o ukidanju toga pošto evo i skupština ima svake godine priliku raspravljati o radu samog direktora i same turističke zajednice tako da uvijek ima priliku i za razrješavanje istoga što je evo svi razlozi za razrješenje direktora se propisuju i ovim zakonom. Novitet je da članove turističkog vijeća bira skupština na prijedlog predsjednika turističke zajednice a dva člana turističkog vijeća delegira samo ministarstvo što definitivno isto mislimo da je itekako dobro i napredak. Što se tiče samog financijskog zaduživanja turističke zajednice na godišnjoj razini, dobro je da više ne mora prolaziti onu magičnu brojku od 50% i ukidanje samog nadzornog odbora koji evo u proteklih 20 i nešto godina pokazalo da nije imalo izrazitu posebitu funkciju u samim turističkim zajednicama. U ovom paketu turističkih zakona vidimo jasan smjer Ministarstva turizma i Vlade Republike Hrvatske vezano za razvoj turizma, a to je destinacijski menadžment i to se evo često spominje i u samom obrazloženju zakona i u samim odredbama zakona što mislim da je dobro. 2019. kada raspravljamo o turizmu ne možemo više se zasnivati na onaj stari model upravljanja i turističkim destinacijama ili upravljanjem samim zajednicama, samim turističkim zajednicama pojedinih mjesta, područja, županija, općina i gradova. I definitivno dosegli smo posebice kada gledamo ovaj morski dio dosegli smo određeni maksimum što se tiče razvoja određenih turističkih destinacija i sada moramo ono pod navodnike što se kaže izmišljati nešto novo. A to nešto novo je da fokusiramo naše turističke zajednice i naše djelatnike da se fokusiraju isključivo na svojem mjestu da se fokusiraju na svoja područja, na svoje destinacije i da tu pokušaju izvući sami maksimum. Što se tiče samog uspostavljanja sustava turističkih zajednica na čelu destinacijskog menadžmenta, tu vidimo niz odredaba zakona na koji način Ministarstvo gura same turističke zajednice da kreću. To je samo i uspostavljanje djelokruga ovlasti i nadležnosti pojedinih turističkih zajednica počevši od one najniže razine rečemo turističke zajednice mjesta do glavne Hrvatske turističke zajednice ali samog ministarstva gdje vidimo da turističke zajednice su većinu svoga vremena trošile upravo na određene marketinške aktivnosti, promocije i nekako generalnije stvari dok se ovdje sada te nadležnosti prebacuju i na višu razinu, a pojedinim turističkim zajednicama se itekako pokazuje način kako djelovati u budućnosti i kako se fokusirati isključivo na svoju destinaciju i kako ne koristiti i ne trošiti svoje resurse. Posebice ovdje gledamo na ljudske resurse u nekakve nepotrebne poslove koje su obavljali i koje obavljaju danas. Što se tiče određivanja predsjednika lokalnih i regionalnih turističkih zajednica koje su obnašali do sada općinski načelnici, gradonačelnici, župani mislim da je to dobro da se sada mogu imenovati i druge osobe pošto je to onako bilo titularno nekako funkcija koju su načelnici, gradonačelnici i župani obnašali. Važno je naglasiti vezano za troškove i ograničenja ovog dijela troškove za plaće u pojedinim prihodima turističkih zajednica gdje se ograničavaju na 40% ukupnih prihoda, što znamo da u praksi imamo primjera pojedinih turističkih zajednica koji su postojali isključivo samo radi sebe da bi pokrili 90% plaća, a onih 10% kojih im je prihoda ostalo ulagali su sitno u nekakve promotivne aktivnosti koje nisu toliko pokazivale ni nekakvi rezultat, ni nekakav poseban napredak. Ima mnogo toga dobroga što donosi ovaj paket zakona. Neću posebice sada tu nabrajati. Veću koordiniranost samih turističkih zajednica, veću transparentnost, promocija destinacijskog turizma itd. Što se tiče ovoga dijela vezano za turističke tj. bivše boravišne pristojbe tu vidimo izmjene u popisu samih osoba koji plaćaju turističku tj. boravišnu pristojbu i da se to sada spušta na razinu ministarstva tj. da ministar pravilnikom propisuje najniži i najviši iznos dok se same pristojbe određuju što ja mislim da je dobro preko same županijske skupštine. Naravno, koje će se posavjetovati sa svojim lokalnim turističkim zajednicama, neće to raditi na svoju ruku, ali mislim da je to dobra instanca koja može propisati visinu istoga. Vidjeli smo u Splitu koliko se dogodilo malo halabuke oko povećanja samog paušala po krevetu i koliko se to iskoristilo u nekakve normalno i političke svrhe. Ali u ovom dijelu vezano za boravišnu i prebacivanje na županijsku skupštinu definitivno će uroditi plodom. Što se tiče ostalih rasprava što smo slušali tijekom dana, bilo je dosta naglaska i tu moramo spomenuti Fond za turistička nedovoljno razvijena područja, ovaj dio gdje će se turističkim zajednicama davati početni svake godine početni izvorni proračun od 500 tisuća kuna te sami natječaji i fondovi za udružene turističke zajednice od 12 milijuna kuna. To su sve dobre stvari koje će fokusirati naše turističke zajednice na terenu da se fokusiraju isključivo na svoju destinaciju. Ali moramo gledati i drugi segment. Sve ovo što sada ulažemo i u turističku destinaciju, i natječaj, i programe vezano za turizam moramo gledati ovaj primorski normalno morski i otočni dio naše turističke ponude koji je dosegao ponavljam svoj maksimum. I tu definitivno lokalne zajednice ali normalno i država moraju gledati kako pojačati i osnažiti infrastrukturu jer smo dosegli u nekim područjima maksimum kapaciteta i što naše ceste i što naše plaže i što naši smještajni kapaciteti mogu podnijeti. Sada tu moramo promijeniti taktiku, uložiti malo jače u infrastrukturu. Evo nemam dovoljno vremena, ali mislim da bi tu samo jednu sjednicu mogli posvetiti Splitu i koliko fali normalno i smještajnih kapaciteta, a da ne spominjem cesta i ulazak, izlazak iz grada, izmještanje kolodvora i xy stvari koje sada fali da bi uopće mogli podnijeti turistički kapacitet koji nam dolazi. A drago mi je da ministarstvo razmišlja da u strategiji do 2020. godine se fokusira na položaj, međunarodni položaj Hrvatske jer tu znamo zemlje poput Turske koje svojom cijenom i ponudom ruše naš dio turističke ponude. I definitivno pohvaliti ovo udruženje turističkih zajednica, posebno naglasak evo i na Splitsko-dalmatinsku županiju koja već ima jedno takvo udruženje a to je IMOT-a turističke zajednice Imotske krajine koji su evo i nedavno predstavili svoju strategiju koju upravo sada rade svoj zajednički video spot i marketinški plan tako da mislim da svijetla je budućnost za te krajeve. A vidimo samo po statistici smještajnih kapaciteta, kuća za odmor, kuća s bazenima itd [[Upadica Reiner: Hvala.]] Evo nastavit ćemo dalje u raspravi. Hvala.
Hvala. Evo, dvije replike koje ima na vaše izlaganje, pozdravimo na galeriji učenice i učenike Druge gimnazije iz Zagreba. … [[Pljesak.]] A sad ćemo preći na replike, prva je poštovanog zastupnika Grčića. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče. Kolega Bačić rekli ste za ovu situaciju u Splitu oko pokušaja da se tri puta digne paušalni porez na privatne iznajmljivače, pa naravno da ćemo dignut' frku oko toga, jer tri puta dignuti nešto, ne 3%, ne 30%, nego tri puta, 300%, je naravno bilo za nas neprihvatljivo, međutim moram još jednu stvar reći, možda to i ne bi bilo preveliko opterećenje za jedan dio iznajmljivača, a za neke druge jako veliko i sigurno bi ih odvratio da se toga posla uopće bave. I još nešto, znate što je bilo obrazloženje u Gradu zašto se ta pristojba diže, zašto se paušalni porez diže? Da bi se pokrili veći komunalni troškovi. Prema tome u međuvremenu su i komunalije poskupljivale, a onda bi trebalo još digniti i paušalni porez i dva put udariti po građanima da bi zatvorili bilancu Grada, pa to tako ne ide. Naravno, vi će te se složit s tim.
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Hvala podpredsjedniče. Evo drago mi je šta se moj profesor Grčić javio, već smo i raspravljali nešto o tome vezano za paušal, ja razumijem zašto je oporba napala paušal i povećanje s 350,00 na 700,00 kuna, al' evo ja osobno nisam iznajmljivač, ali gledajući područje isključivo Grada Splita povećanje sa 350,00 na 700,00 kuna, iako zvuči trostruko, mislim da ne bi iznajmljivačima na području Grada Splita značilo apsolutno ništa, a mi ne bi imali priliku, ono što se kaže na razini, malo ću se kolokvijalno izrazit, žugat kad imamo onakav Advent ili kad imamo onakvu turističku ponudu u centru Splita, jer upravo ovakvi i novci od tog paušala bi išli u razvoj nas kao destinacije, i ne bi se onda čudili da nam se događa slučajan turizam, al' evo uvjeren sam, možda sam u krivu, ali niti jedan iznajmljivač ne bi imao oko tog povećanja nikakav problem, nit bi ga odvratilo od bavljenja dalje toga. Hvala.
Sljedeće replike poštovanog zastupnika Pranića. Izvolite.
Hvala uvaženi podpredsjedniče. Kolega Bačiću, vi i ja dolazimo iz iste županije, Splitsko-dalmatinske i neće naš turizam, pričali ste o destinaciji, ugrozit podizanje PDV-a i slično, ugrozit će nam se i dogodit će nam se scenarij Napulja i juga Italije vezano za otpad. Znači mi se nalazimo doslovno pred rubom odnosno pred krajnjim rokom gradnje Centra za gospodarenje otpadom, koji naša Županije nije ni počela graditi, i svi znate koje mi probleme dolje imamo, i svi znate Odluke sada ministra za zatvaranje odlagališta i na Braču, na Hvaru i na Visu, i to je onaj krucijalni problem što će se nama dogoditi u destinaciji našeg daljnjeg razvoja Splitsko-dalmatinske županije, problem o kojem se malo priča u javnosti, malo priča na razini i Skupštine naše Splitsko-dalmatinske županije, a malo tome i pridajemo pozornost. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Hvala podpredsjedniče. Kolega Praniću mogu se složit u jednom dijelu, a to je da je otpad ... [[Govornik se ne razumije.]] u Splitsko-dalmatinskoj županiji i rješavanje problema otpada itekako krucijalni problem, da se malo priča u Skupštini županijskoj ne bi se složio, jer evo na prošloj skupštini smo imali upravo dvije točke već vezano za Lečevicu, da smo prije nekih mjesec, dva dana potpisali sa Ministarstvom ugovor o financiranju regionalnog centra za gospodarenje otpadom u Lečevici to možemo svi posvjedočit, da je Županiji to prvi strateški i najbitniji projekt koji župan Blaženko Boban gura od prvog dana kada je postao župan Splitsko-dalmatinski, to i dalje stoji, sanacija Kerepovca, vidjeli ste da se to pretvara u jedno predivno brdo koje će nadam se uskoro biti park, tako da mi nećemo imat problema ko što ima jug Italije, Splitsko-dalmatinska županija je odgovorna županija koje će riješit problem otpada i to vrlo brzo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna raspravu je trebao imati kolega Pernar, nema ga, gubi pravo na raspravu, pa će raspravljati sljedeće poštovana zastupnica Dragica Vranješ. Izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče, poštovani predstavnici Ministarstva turizma, državni tajniče Glavina, državna tajnice Udovičić sa ostalim suradnicima. Evo pred nama je paket ova tri Zakona i drago mi je da je u ovom drugom čitanju smo imali izmjene koje su pozdravili ljudi sa terena kojeg i ja dolazim. Što se tiče općenito članarine koja se spominje, mi moramo reć' otvoreno da smo na razini ove Vlade odlučili se suočit sa neizmjernim brojem parafiskalnih nameta kojih je za srednje i malo poduzetništvo čak imamo 3076 obveza do kojih smo došli analizom 939 propisa. Znači naši srednji i mali poduzetnici pred sobom moraju iščitavat jedno more propisa i stalno gledati što su dužni plaćati. Ukidali smo tako nebrojene, stotine propisa u prošloj godini, pred nama je isto tako veliki broj u 2019. godini, imali smo do sada tri akcijska plana, znači od 180 ukinutih propisa uštedili smo građanima odnosno poduzetništvu 1,6 milijardi kuna, i isto tako 314 mjera od 2020. godine se spominje. I naravno isto tako da turistička članarina ima tendenciju smanjivanja kada promatramo samo turizam, turističke zajednice, Hrvatsku turističku zajednicu i sve krasne projekte koji se financiraju iz te članarine, da nije baš lako se odricati te članarine, ali svakako mislim da se ne moramo toga bojati, jer ista stvar je bila i kod poreza na dohodak, kada smo ga smanjivali, mi smo već vidjeli da imamo i veće prihode od poreza na dohodak jer je gospodarstvo odgovorilo, imali smo veća zapošljavanja, plaće su rasle i tu je ono ključno. Naravno same takve izmjene i eventualnu štetu kratkotrajnu ne može nadoknaditi niti Ministarstvo turizma kroz ovaj, kroz ove Zakone, ali predlažem da ... [[Govornik se ne razumije.]] u slučaju daljnje tendencije i pozdravljanje da se smanjuje i dalje članarina, da se one djelatnosti koje nisu vezane usko uz turizam da se i tu smanje davanja, da svakako se razmotri u budućnosti sa Ministarstvom financija jedan Fond za izravnanje kakav smo imali i kod porezne reforme. Jer mi imamo nekih prihoda 800 milijuna kuna od članarine. Iz nje izdvajamo dio za nerazvijena područja nekih 30-tak milijuna kuna. I naravno kada se bilo što od toga dira naročito kontinentalna područja o kojima je turizam slabije razvijen, a svi smatramo da trebamo biti solidarni i da trebamo ulagati. Oni su naravno zabrinuti i nije lako iskomunicirati sva ta rasterećenja koja se događaju. Ali isto tako ukidali ste parafiskalni namet i za šume, a imali su jako vrijedne namjene i sredstva. I jako se moramo voditi načelima kada neke propise donosimo, kada želimo prikupiti određeni novac i kada imamo potrebu da neke društveno-korisne i kada imamo neke društveno-korisne ciljeve svakako trebamo na to paziti. Što se tiče Zakona o turističkim zajednicama članka 73. ja moram sa svoga područja pozdraviti tu izmjenu u ovom drugom čitanju. Naročito na našem području nalazi se i turistička zajednica … [[ne razumije se]] iako su to turističke zajednice mjesta, one se nalaze u područjima gdje je jako intenzivan turizam. U svim tim općinama se dešavaju noćenja od preko milijun i pol, preko milijun i pol noćenja. Dok imamo gradove kao Split i Zagreb koji imaju 2 i pol milijuna noćenja. I kada ih usporedimo sa ovim malim mjestima itekako vidimo da ona drže naš turizam na nogama. Što se tiče kolega iz SDP-a koji su ispred kluba govorili o hotelima kako ih imamo samo 20%, sami su u svojoj raspravi bili kontradiktorni jer su spominjali da hotelski smještaj je tek 20%, da on donosi najbolje goste ako možemo tako kategorizirati jesu li gosti najbolji ili nisu. Ali isto tako da su tu najniže plaće. Mi sada već imamo problem sa radnom snagom. Imamo problem koji se je dešavao u prošlosti sa hotelijerima, sa ugostiteljima koji nisu dovoljno cijenili radnika koji isto tako snose svoju odgovornost zašto jedan dio radnika se sada i naših građana ne nalazi u Hrvatskoj i definitivno moraju tu odgovornost preuzeti. Ali razvoj hotelskog smještaja svakako treba podržavati, ali ga forsirati nikako. Isto tako suradnju poljoprivrednika i hotelijera, ugostitelja podržavati. Ali isto tako ugostitelji vlasnici restorana moraju naravno platiti poljoprivredniku, ali ni taj poljoprivrednik ne može doći ugostitelju sa svojim proizvodima tek onda kada taj proizvod nitko neće. Znači, ako se dogovori suradnja, ako se dogovori opskrba, ako se dogovori prodaja znači ona mora biti kontinuirana i moraju se poštovati pravila. Mi imamo situaciju da sada imamo preko 12 milijardi eura iz prihoda od turizma. To je za milijardu eura više. Ja sam čak i da se malo restriktivnije ide na ove članarine odnosno da se što više smanjuju članarine koje tražimo od gospodarstva, a da se to nadoknadi dijelom iz ovih povećanih prihoda jer izgleda da bi ipak to mogli i ne moramo se bojati tih smanjivanja, već svakako ono obećanje koje je dano i kod porezne reforme i koje je bilo održano doista je vratilo vjeru jedinicama lokalne samouprave da kada se pametno radi i kada se rasterećuje gospodarstvo da to gospodarstvo vrati. Ali naravno, mora biti i Vlada spremna da nadoknadi onima koji se u svemu tome ne mogu kratkoročno snaći. Isto tako molim da se razmotri je li postoji mogućnost smanjenja ovog broja noćenja kod članka 32. točka 2. ispod 2 milijuna. Kada znamo da Grad Zagreb ima znači 2 i pol milijuna noćenja smatram da i s obzirom da u Gradu Zagrebu živi četvrtina stanovnika Republike Hrvatske. Kada on ima samo 2 i pol milijuna noćenja, dok od turizma gotovo četvrtina proračuna se puni da svakako razmislimo o tome. Ali doista pohvaljujem sve ove pozitivne promjene koje su napravljene do drugog čitanja. Svakako razgovarati sa ovim područjima koja su nerazvijena. Naravno ispuštanje sredstava za nerazvijene na razinu županijskih turističkih zajednica također moramo pohvaliti. Aktivacija neaktivne državne imovine vjerujem da će i pomoći da ove brojke budu bolje. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Miroslava Tuđmana. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Danas je u drugom čitanju Prijedlog zakona o turističkoj pristojbi, pa dozvolite nekoliko primjedbi ili prijedloga ako hoćete. Prema ovom tumačenju u obrazloženju ovoga zakona od pristojbe i članarine naplaćeno je u 2017. godini 678 milijuna kuna. Od toga 68% su prihodi od pristojbi, a oko 30% prihodi od parafiskalnih nameta. A s obzirom da bih ja govorio o ovom članku 13. „Vlasnici kuća i apartmana ili stana za odmor i sve osobe koje noće u toj kući, apartmanu ili stanu turističku pristojbu plaćaju po svakom ostvarenom noćenju.“ Prihodi po toj osnovi su negdje oko 2% od ukupnih prihoda ili oko 3% samo prihoda o pristojbi. Odmah treba reći da ovdje se predlaže da se umanji da vlasnici kuća, apartmana itd. plaćaju samo za 3 mjeseca ovo u turističkoj sezoni i mogu plaćati paušalno i da im se umanjuje to za 70% od propisane turističke pristojbe. Načelno htio bih reći da ovdje kada govorim ovo protiv ovoga amandmana jer mislim da njega treba redefinirati ili izbrisati, govorim načelno a ne zbog visine toga, tih iznosa koji su predloženi. Prvo bi trebalo reći da moramo priznati da je u osnovi na kontinentu ova pristojba nenaplativa u praksi. Zašto, zato što od Slavonije do Zagorja ljudi imaju često vikendice u istom mjestu ili u istoj općini, tamo borave pola dana ili jedan dan, rijetko čak i noće prema tome pitanje uopće kako ćete to regulirati i naplaćivati. S druge pak strane oni koji imaju te vikendice, apartmane ili stanove u, na moru već samim time što to imaju plaćaju sve ono kao i domicilno stanovništvo, od svih komunalija, znači od struje, vode, odvoza smeća do održavanja, održavanja groblja plus plaćaju i porez na taj objekt. Prema tome ne vidim razloga zašto bi još morali plaćati i turističku ovu pristojbu. Prigovori koji su načelnog jednoga stajališta da ta pristojba koja smo vidjeli da je mala, negdje oko 2% volio bi usput znati koliko tih 12 do 15 milijuna kolko se očekuje da će se naplatiti po toj osnovi, kolko se novaca potroši za evidenciju i troškovi naplate koliko koštaju, tako da su u stvarnosti još daleko manje nego što u apsolutnom iznosu je, se uprihoduje. Ono što, što su prigovori da se ne može izuzeti ovo iz naplate ovih, ovih pristojbi, govorim o objektima koji su nekomercijalni koji se ne iznajmljuju za turiste, je da bi bez te evidencije jačala siva ekonomija. Ako je to biti prigovor onda se taj prigovor može neutralizirati na taj način da ljudi moraju prijaviti da su tamo i koliko ih ima, ali da ne moraju plaćati pristojbu, nego se to radi zbog evidencije i zbog onoga što je, što ta evidencija sama sebi omogućava s jedne strane, a s druge strane omogućava se onda i kontrola da li je ono što je prijavljeno odgovara stvarnome stanju. Drugi je prigovor taj da, da u, da bi imali u tom slučaju ljude koji nisu hrvatski državljani koji de facto koriste to samo kao kuću za odmor i ne bi plaćali turističku pristojbu. A sad, trebalo bi, tu je mislim da taj prigovor se isto može otkloniti na način da se dosljedno držimo toga da su ove odredbe se odnose za objekte koji služe za odmor. Drugim riječima onaj koji ima prebivalište u Hrvatskoj taj, taj tu kuću može ali ne mora nužno koristiti za odmor. Moramo biti svjesni da danas s jedne strane imamo sve starije stanovništvo, kada ljudi odu u mirovinu onda žive na dva mjesta paralelno i briše se razlika između onoga što ime primarno prebivalište i drugo što im je sekundarno. S druge pak strane s obzirom na sve ova veća zanimanja za, sa ovim novim tehnologijama danas se vezanost za radno mjesto ili domicilno radno mjesto više nije tako obvezatno, prema tome ono što je nekad bilo vikendica ili kuća za odmor po definiciji više to nije. Drugim riječima postoji itekako osnova da se na ta razlika izbriše odnosno da se ne ide na naplaćivanje boravišne pristojbe odnosno turističke pristojbe u ovom slučaju koji određuje Članak 13. Za razliku pak od onih stranih državljana kojima je ovo jedino odredište, koji se koristi ne za, ne kao prebivalište nego kao za objekt za odmor, u tom slučaju bi se ta razlika mogla konsekventno izvesti i naplaćivati turistička pristojba. Zato bih molio da predlagatelj ponovo razmisli o ovim odredbama da uvedete razlike, jer u ukupnoj masi prihoda, reko sam to između 2 i 3% ovisno to kako, kako računamo, a realni prihod od toga nije 2 ili 3% zato kad bi izračunali cijenu evidencije naplate itd., to bi bilo puno manje, a bilo bi puno logičnije i puno prihvatljivije i puno razumnije kada bi se zakoni odnosili tako da slijede logiku, logiku i potrebe s jedne strane promjena koje se događaju i u demografiji i u na promjena logike radnih mjesta, a ne samo ove materijalne istine, materijalnih interesa.
Hvala imamo jednu repliku poštovane zastupnice Vranješ.
Zahvaljujem, poštovani profesore Tuđmane znači jako je važno kada smo u situaciji stabilizacije financija i sad ne govorimo samo o propisima iz domene i resora Ministarstva turizma da razmišljam o svim ovim nus pojavama koje se dese zbog velikog broja propisa i da promišljamo o načelima kako fiskalnih, tako i parafiskalnih nameta i da probamo u budućnosti pojednostavit sve ove propise kojima gospodarstvo, ali i fizičke osobe i naši građani svakodnevno moraju, ajmo tako se izrazit, plivati u moru tih propisa, znači, i obveza preko 3000 njih s kojima smo se suočili, koje smo pobrali. Jako je važno da ih rješavamo postepeno, naravno, kako se može, ali da jako razmišljamo o samim načelima pojedinih propisa.
Odgovor poštovanog zastupnika.
Hvala kolegice Vranješ. Mislim da je inače tendencija da ćemo ove parafiskalne namete po logici ekonomske, pravnog nasljeđa ekonomske unije, morati smanjiti i to ne bi trebao biti problem. Po mom mišljenju bilo bi daleko inteligentnije rješenje da ovih 30-tak% parafiskalnih nameta se na neki način kompenziraju iz, recimo, koncesija za prirodna dobra, što se eksploatiraju jel se radi negdje po sadašnjim ovim oko 214 milijuna, ako sam dobro zapamtio brojku, što bi na neki način omogućilo da se zadrže te članarine za turističke zajednice jer pogotovo one turističke zajednice u nerazvijenim krajevima gdje želimo dovesti turizam, one bi od toga morale živjeti, pa prema tome, jedan način jednostavniji, a efikasniji način bi trebalo prihvatiti i donijeti.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će ona poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicama, pa evo želim nešto reći o ovom paketu turističkih zakona, 3 Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, o članarinama u turističkim zajednicama i o turističkoj pristojbi jer činjenica jest da smo danas imali priliku čuti svašta ovdje, evo, pod pojmom turizma, čuli smo sve o zaštiti okoliša, o poljoprivredi, industriji, Uljaniku, brodogradnji i svemu ostalome i činjenica jest da nešto što donosi ili pokušava unijeti više reda jednostavno oporbi nije prihvatljivo, ne samo kroz ove zakone, nego i kroz sve dosadašnje, pa se nemamo čemu previše ni čuditi, ali činjenica jest da Zakon o turističkim zajednicama jest izazvao pažnju javnosti iz razloga što je to sustav postavljen davno, davno i koji je imao priliku 20-tak, skoro 30-tak godina jasno se posložiti da bude na korist svakoj destinaciji i da doprinosi prije svega onima koji ga kao takvog i koriste. Ovaj zakon jasno potiče udruživanje turističkih zajednica, kao i osnivanje novih, potiče, znači, da se više turističke zajednice orijentiraju prema destinacijskom menadžmentu iako bih možda volio da se i definiralo što jest taj destinacijski menadžment, tko u njega spada, jesu li to svi dionici, ako jesu svi, da znamo tko je taj i da onda kroz taj menadžment znamo tko za što i odgovara. Jer u ovim oblicima koje imamo do sada pokazalo se da turističke zajednice funkcioniraju, posebice od Istre dolje do Dubrovnika, znači, obala, otoci, priobalje, dok kontinent, osim Grada Zagreba jednostavno ima problema zbog toga što nemaju dovoljno prihoda koje mogu dobiti od, po osnovi, znači, onoga čime su se mogli financirati, a to su uglavnom boravišna pristojba i neka sufinanciranja lokalne samouprave. U cilju uspostave sustava turističkih zajednica, znači, imamo, kroz zakone je definiranje zadaća i definiranje ciljeva turističkih zajednica, ograničavanja udjela troškova. Dobro je da smo razdvojili što je to onaj stalno zaposleni i što je onaj koji se zapošljava u sezoni i da znamo zbog čega nam je nešto 40% ili nije. Kada govorimo o turističkoj zajednici ili o direktoru turističke zajednice, ja ću reći na svom primjeru, ja sam predsjednik turističke zajednice u jednoj maloj općini od 1000 stanovnika, koje ostvaruju 760 000 noćenja i vidim što mi se događa, znači, primjenom ovog novog zakona. Ja ću kao takav ili predsjednik, moći dati nekome drugome takvu ovlast da on bude predsjednik, mislim da je to trebalo malo jasnije definirat kome i na koji način možemo, da ne bi ispalo da svatko može biti predsjednik i da se točno zna tko šta u tom sustavu i za što odgovara. Drugo, imamo problem, malo nelogičnosti u dijelu koji govori o sukobu interesa jer na jednom dijelu tražimo, znači, od direktora da položi stručni ispit iz svog djelokruga rada, a na drugom dijelu imamo činjenicu da mu branimo da se bavi uopće ugostiteljskom djelatnošću. Mislim da to neće direktori baš prihvatiti kao nešto dobro jer činjenica jest da oni itekako se bave svi više-manje ugostiteljskom djelatnošću i da su s tih pozicija i došli na takva mjesta uz to što su se školovali i zadovoljili i one osnovne druge uvjete da moraju imati određenu razinu stručne spreme i sve ostalo što uz to ide. Mislim da Zakon o sukobu interesa je možda trebala, ja ne znam što je reklo povjerenstvo na ovakav članak, ako je reklo da je to tako i treba biti, ja to prihvaćam, ali mislim da je tu trebalo malo to drugačije pojasniti da ne bi bilo nedoumica na terenu. Kad govorimo o turističkoj pristojbi, svi se ovdje na neki način, koliko sam razumio, zalažu da ona bude što manja iako ju plaća nekakav stranac koji dolazi ovdje, koji želi biti u ovom prostoru, je da je ona veliki ili nekakav nepremostivi teret cijeni koju hrvatski turizam ima i čuli smo da smo mi najgori, najskuplji itd. itd. iako sve statistike govore da mi na Mediteranu i okruženju sa zemljama koje se također bore na turističkom tržištu, nismo najskuplje, nego gotovo najjeftiniji i to se može provjeriti u službenim statistikama, osim što netko može zaključiti da je na pojedinačnom slučaju nešto skuplje nego negdje drugdje od slučaja do slučaja. Ukupno gledajući, imali smo pokušaje od 2011. do 20015. da se moderira hrvatski turizam, tada smo donijeli strategiju i mislim da je ona više-manje čak i ostvarena u najvećem dijelu svih ciljeva i puno prije od onih zadanih vremena 2021., 2025. godina, ali se pojavila priča oko PDV-a. I danas slušamo kako je HDZ nekakav PDV podigao ili je spuštao ili je nešto napravio loše. Činjenica jest, ono što je reko kolega Šuker, da je 2006. godine jasno diferencirana stopa na organizirani smještaj sa prehranom, iznosila je 10% i išla je u smislu institucionalnog dijela hrvatskog turizma. Znači nije gledala na ovaj dio kojeg često promatramo, a to su privatni iznajmljivači koji su se bavili na svoj način s turizmom i na taj način osiguravali sebi prihode ili omogućavali si da se mogu razvijati, graditi i preživjeti ili živjeti. Tako da smo 2011. dobili priču da će se PDV odmah dignut ona opća stopa sa 23 na 25, a onda tamo nakon godinu dana se skinula sa 25 na 13 za sve ugostiteljske usluge, ali se je zaboravilo reći da je tada ugostiteljstvo tj. organizirani smještaj poraso sa 10 na 13%, a kad pogledamo strukturu tog ugostiteljskog smještaja u ukupnim prihodima ili iznosima onda on u odnosu na ono što su donosili ugostitelji u smislu restorana, kafića itd., iznosi negdje 80 prema 20%. Pa sad mi pitamo kome su onda tada znači učinili korist, a kome učinili štetu? Tako da ta priča se ne može svaliti na leđe ovoj Vladi, učinila je maksimum što može da sustav bude održiv javnih financija, na to je dobila i potvrdu onih koji ga promatraju da je to dobro, a da će se u budućnosti i te kako isto morati razmišljati što sa onim dijelom koji je najzanimljiviji turizmu, a to organizirani smještaj znači hoteli, kampovi i sve prema tome slično. Tko god je na čelu turističke zajednice mogo je primijetiti da već odredbama i uredbama se dogodilo to da kroz ovu godinu više-manje svi bilježe višak ovaj ili više prihoda i da nam je turizam rastavo opet do najvećeg dijela u smislu da imamo najviše noćenja ikada do sada i da je bila najbolja turistička sezona do sada. Tako da te priče o tome koliko netko ili nešto kao što je turistička pristojba opterećuju jednostavno ne stoje i u ovom dijelu možemo nastaviti kažem dalje u odnosu na sve ostalo. Što se tiče članarina u turističkim zajednicama, zasigurno da treba ovo pozdraviti, iako kažem opet će tu Grad Zagrebi uzeti najveći dio svih prihoda od članarine i jednostavno svi ostali neće moći koristiti te prihode, ne znam kako će se rješavati pitanje s bankama, jer sve one imaju negdje svoju poslovnicu, ali će opet izgleda biti kao i do sada, ako sam dobro razumio, znači da će se po sjedištu plaćati ovaj članarina. Članarina iznosi nekih 10% prihoda lokalnih ovaj turističkih zajednica i nije nezanemariv ovaj prihod, ali je kažem boravišna pristojba ta koja treba nositi apsolutno funkcioniranje cjelokupnog sustava koje je pokazao u ovih 30 godina da može doprinositi lokalnim razinama da čelnici tih tijela lokalnih turističkih zajednica i te kako mogu pojačati ili poboljšati odnos turista prema tim lokalnim samoupravama, vidljivost tih lokalnih samouprava i da svakako Hrvatska treba ovaj sustav turističkih zajednica. Pa onaj tko želi, ako se želi udruživati nek se udružuje, ne bih to gledao skroz nekako lokalpatriotski kako se to kaže, pa ako mi je ne znam neka granica 700 pa neka bude 700 ili milion, pa neka bude milion. Mislim da je svima dana neka mogućnost tko želi i tko je nek se oglašava na način na koji oni smatraju da je to najbolje za njih i jasno je da sva ova transparentnost koja se pokušava postići već je učinila svoje, mislim da zaista turističke zajednice jesu već pomalo dovedena u red i da ova tri zakona njih i te kako još više samo u stvari dovode u još više reda i da ih svakako treba ovaj podržati i tražiti kažem razloge za još nekakve prihode kažem isključivo kroz, kroz boravišnu pristojbu.
Hvala lijepa, imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepa, gospodine Boriću vi dolazite iz turističkog kraja i bilo bi korektno da se zalažete za te ljude, za ugostitelje koji su u ovoj situaciji dramatično oštećeni od kada je HDZ došao u poziciju. Kada je PDV na turističke usluge dignut za 12%, plastično da kažem netko tko je radio 200, 300.000 kuna kao neki ugostitelj tijekom sezone oštećen je za 12% znači 36.000 kuna ste ljudima uzeli iz džepa, ukoliko je imao 2 zaposlena, svakom od tih zaposlenika ste uzeli po 2.000 kuna na plaću. Znači to je ono što treba ovdje govoriti i što treba odmah vratiti. Vratiti ljudima ugostiteljstvo pogotovo u turizmu PDV koji je bio kakav je bio i omogućiti im da jednostavnije rade. I sa te strane prvi biste vi koji dolazite iz tog kraja trebali se za to zalagati. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo, kolega Maras, ne znam imate pravo govoriti dobili ste dvije opomene sa pravom da ne govorite, ne znam. A to samo za prošlu točku [[Upadica: To je za prošlu točku.]] dobro, ne, ne, [[Upadica: Ajde nemojmo.]] gledajte ne znam da li ste bili ovdje kad sam govorio što je SDP napravio, znači vi ste za organizirani smještaj i prehranu, znači i za hotele ili one restorane koji su imali i smještaj podigli 2012. ili '13. godine sa onih čuvenih 10 definanciranu stopu na 13 SDP, a smanjili ste nakon toga ugostiteljima znači samo onima, pod pričom da će se smanjit ne znam cijena kave, pića ili sokova itd., i da će to biti doprinos hrvatskom turizmu. Rekao sam da je to odnos 80 za ove koji su organizirani prema 20 svi ostali. I tu ste tražili nekakvu svoju publiku i to ste napravili. Mislim priča o tome da hrvatski turizam ide dobro i da se ništa u tom cjenovnom dijelu nije dešavalo, nije dešavalo, jednostavno pobija sve te priče o važnosti PDV-a u ukupnoj cijeni, po meni. Onaj … [[Govornik se ne razumije.]] koji želi dobro radi, sa ovakvim ili onakvim PDV-om on zarađuje ono što on treba dobiti u toj godini.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnik Tuđmana, izvolite.
Hvala kolega Borić vi ste ukazali na činjenicu, da turizam ide, odnosno, da se razvija, da nikada nije bio bolji pokazatelj, kao zadnjih godina, ali ste onda rekli, da nije u redu dovoditi u pitanje boravišnu taksu. Ako se je to odnosilo i na ono što sam ja rekao ja nisam uopće dovodio u pitanje boravišnu taksu, osim u onom segmentu, kada se odnosi na vlasnike kuća, apartmana i stanova za odmor. Upravo zbog toga što smatram da vlasnici tih objekata koji se ne koriste u komercijalne svrhe, plaćaju sve ono kao i domicilno stanovništvo, prema tome, participiraju u razvoju toga kraja, s jedne strane. A s druge strane, zato što ti objekti za odmor, postaju rezidencijalni objekti, gdje se sve više živi kao i u primarnom svom, kao i u prebivalištu.
Odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Kolega Tuđman, znači ja sam govorio o boravišnoj pristojbi, kao osnova općeg sustava znači lokalnih regionalnih i državne turističke zajednice, bez boravišne pristojbe, taj sustav jednostavno ne bi bio održiv, on ne bi ni postojao, jer ne bi imalo se načina, osim onog sufinanciranja lokalne samouprave, da on opstane i da nudi ono što treba ponuditi, a to je promidžba destinacija, programi koji trebaju privlačiti goste, turiste u pojedini kraj Lijepe naše. Tako da ovaj segment o kojim vi govorite, o onima koji znači imaju objekte na moru ili negdje u Hrvatskoj i moraju platiti boravišnu pristojbu a ne bave se turizmom, je nešto o čemu možda treba razmisliti, da li je to to ili nije to to, ali ja kada sam govorio i o porezu na dohodak i o paušalu, onda smo došli u jednu priču, znači da li je opet u redu, da imamo ljude koji imaju objekte na znači, ne znam, žive u Zagrebu a imaju objekte koje iznajmljuju u nekom priobalnom ili otočnom mjestu i porez na taj smještaj ili smještanoj jedinicu plaćaju Gradu Zagrebu, a dolje je sva infrastruktura i svi traže svoje. Tako da tu ima momenata koje treba ispravljati.
Hvala sljedeća replika poštovanog zastupnika Dausa. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine Boriću, nećete vjerovati ali slažem se u nekim stvarima s vama i dobro ste prepoznali problem turističke članarine, da uplata iste ide u sjedište tvrtke a ne tamo gdje se promet stvara. Većina tvrtki ima sjedište u Zagrebu i to je činjenica. I zato mi očekujemo od resornog ministarstva malo sluhe razumijevanja da pronađe model, kako bi dio tog novca ostao u sredinama gdje je novac stvoren, tada bi to gospodine državni tajniče bila decentralizacija. A ne ono što smo prije pričali. Da li je to model, ne znam, ukupnog broja noćenja, da li po prihodu tvrtke ili poslovnog centra gdje se on nalazi u gradu ili općini, ali da se nađe jedan model. Mislim da bi to bilo puno poštenije i puno, tada bi čak i podržali i ovakve zakone, kada bi taj sluh i razumijevanje postojao, a ne samo prepoznati u klupama zastupnika, pa i većine, što pozdravljam u ovom trenutku, nego i od samog predlagača zakona. Isto tako slažem se da je dobra stvar objedinjavanja turističkih zajednica. Hvala.
Hvala odgovor poštovanog zastuponika Borića.
Hvala lijepo, kolega Daus, ja jesam to rekao, ali sam i rekao onaj drugi dio, znači da članarina, barem što ja imam iskustva iznosi u svim lokalnim turističkim zajednicama, koje nisu Grad Zagreb, nekih 10-tak posto prihoda. Znači da nisu najvažniji moment funkcioniranja te lokalne, turističke zajednice i da ti prihodi u stotinama, tisućama kuna, jesu možda značajni, ali ne najvažniji da bi turistička zajednica mogla funkcionirati. Možda da se pronađu modeli koji bi bili primjenjivi za banke, koje se uvode, ja bi razumio, ali ja mislim da takav model nije baš najlakše naći, ako i za ne znam, distributera nafte, INA-u ili bilo kojeg drugog, koji jednostavno ima poslovnicu ili … [[Govornik se ne razumije.]] u nekom, svakom kutku RH i baš svakom naći moment koliko je njegov dio, jednostavno, ja mislim da to nije baš lako napraviti. Iako bi to možda izgledalo ili izgleda pravedno. Nositelj opet kažem, svega, svih aktivnosti na lokalnoj samoupravi, kada govorimo o turizmu je boravišna pristojba i prema njoj ovo ministarstvo je krenulo u dobrom smjeru i to treba podržati.
Hvala. sljedeća replika poštovani zastupnik Šuker.
Hvala lijepo. Kolega borić, ova članarina je možda najspornija stvari kada razgovarate općenito sa gospodarstvenicima u RH, jer vrlo često i oni s poljoprivrednom sektora i iz metalnog itd. kaže, kakve mi veze imamo zašto bi mi to plaćali. Međutim, iskreno govoreći ova promjena u drugom, u odnosu na drugo čitanje, što se tiče bankarskog sektora i telekomunikacijskih usluga meni nije jasna. Jer ako ima korist od jake i dobre turističke sezone, imaju bankari i telekomunikacijske usluge. Nemojmo zaboraviti, nisu bankari samo keš i ovo, sve kartice, s kojima stranci manje-više sve plaćaju su … [[Govornik se ne razumije.]] bankarske kuće. Prema tome, ako ne možeš se dijeliti prema jedinicama lokalne samouprave, to može biti prihod na državnoj razini i onda to može biti kao nekakav fond iz kojega će se financirati projekti na lokalnoj razini, praktički, ta sredstva će ona biti svima dostupna, jer iako iskreno govoreći, nisu sve banke u Zagrebu, imate sjedište u Splitu, u Zadru, u Rijeci i u Pulu, Zagrebu imaju samo 2 najveće.
Poštovani zastupnik Borić, odgovor.
Hvala lijepo, kolega Šuker, jasno je znači da tu zakonodavac pokušava napraviti maksimum dobro. Evo smanjenje broja djelatnosti znači za 21 djelatnosti smanjenje stopa sa 28 na 5 je sigurno nešto što je puno bolje od onoga što smo imali do sada. I sada baš pogoditi svakoga da plati točno onoliko koliko je on isporučio, ne znam nafte na otoku Rabu ili u Zagrebu ili isporučio novčanih sredstava kod svoje poslovnice nije jednostavno i to se može napraviti ovako kako je napravljeno. Mislim da je ovaj, kažem, da je to najvažniji dio turističkim zajednicama, da bi se to vjerojatno razmatralo na jedan drugačiji način. Ali boravišna pristojba pokazuje tko može ili može opstati na sustavu ili može ga uzgraditi ili dograđivati. Tko ima problem, tko ima problem, ponuđeno je znači udruživanja, ponuđena je pomoć države, početak, posebno se to odnosi na kontinentalni dio.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Marka Vešligaja.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici, pa evo, javio sam se za ovu raspravu da dam možda i malo drukčiji pogled jer imam osjećaj da nekako sve ove zakone koji se odnose na turizam, uvijek fokusiramo isključivo na morski turizam, što zapravo s jedne strane možda i nije čudno jer, moramo priznat, da je ipak uvijek prvi jedan sinonim RH vani, u inozemstvu, jest more. Međutim, ja smatram da bi trebala biti uloga baš zato Ministarstva turizma da da jednu veću pozornost kontinentalnom turizmu i potencijalima koji taj kontinentalni turizam ima i da zapravo ovo jedno već sad, ja ću reć, zagušenost koja postoji na morskoj obali, da dio tih turista preusmjerimo na kontinent. Kod ovoga paketa zakona, to sam rekao i prije u jednoj od replika, nije mi se svidio sam početak kako smo krenuli u donošenje zakona, a to je da smo javno savjetovanje za ovaj paket zakona imali u 9 mjesecu. Znam da to pogoduje radnicima koji, zapravo, radnicima koji su naravno u morskom dijelu RH, međutim, u kontinentalnom dijelu RH, recimo u krapinsko-zagorskoj županiji u 9 mjesecu imate špicu sezone, imate tjedan kulture, zabave i sporta u Sv. Križu Začretju, pa imate tjedan kajkavske popevke u Krapini, pa imate branje grozdja u Pregradi, pa imate tjedan kajkavske riječi i Zlataru, pa imate zahvalu jeseni u Klanjcu. Dakle, brojne manifestacije iz koje je zapravo nastao taj jedan kontinentalni turizam, a reći ću da je to županija koja je šampion jer je proglašena danima turizma, šampion kontinentalnoga turizma u RH. Znači, i nisu imali prilike naši turistički radnici se u onoj jednoj punoj mjeri uključiti u to e-savjetovanje i dati jedan svoj puni prilog i možda, možda s obzirom da smo u kontinentalnom turizmu, najbolji u RH, ipak kreirati jedan zakon koji će biti usmjeren više prema kontinentalnome turizmu. No, reći ću da ima naravno i pozitivnih stvari u ovom kompletu zakona i da predstavlja jedan korak, ne baš preveliki unaprijed, ali predstavljaju, kao što su predstavljali i neki drugi zakoni jer ipak radi se o jednom sustavu koji se razvija sa godinama i baš bez obzira na Vlade iako čujemo iz oporbe da nije prije ništa valjalo, također je napravljeno nekih pozitivnih koraka, al u redu. Evo reći ću da naravno da smo zadovoljno što sa aspekta turističkih zajednica, ja sam isto kao gradonačelnik bio predsjednik turističke zajednice, sada smo kreirali jedno područje, znači, turističke zajednice, bili među prvima u RH ovdje i pioniri, pa smo onda često se i dopisivali sa Ministarstvo turizma, radi se o Turističkoj zajednici Srce Zagorja jer smo sami zaključili zapravo da ne možemo funkcionirati kao samostalne turističke zajednice i dobro je ovo šta je u prijedlogu zakona da ovaj predsjednik turističke zajednice ne mora više biti načelnik, gradonačelnik i to se svodi na jednu više formalnu funkciju. Ono šta je problem također, naravno da je dobro da se pristupa turističkim zajednicama sa aspekta ovoga destinacijskoga menadžmenta. Međutim, vrlo je teško s obzirom na kadrove, s obzirom na prihode s kojima raspolažu turističke zajednice na kontinentu, vrlo teško će one razvijati neke zajedničke, zapravo razvijati projekte, podizati tu konkurentnost, prvenstveno kad govorim ono kod projekata. Nažalost, tih kapaciteta još uvijek nemaju i nisu dovoljno snažni. Dakle, kad govorimo o morskoj RH onda imamo sasvim drugu jednu priču, onda imamo zapravo iste kroz ovaj zakon i to je dobro omogućilo da neke manje turističke zajednice opstanu. Čl. 10. također zakona nije dovoljno jasno, nije jasno definiran, često se zapravo treba tražiti još nekakvo dodatno mišljenje i od HTZ-a i od Ministarstva turizma za nekakva događanja i ono što se smije i što se ne smije. Ukidanje također nadzornoga odbora kod samih turističkih zajednica, moje iskustvo govori da je imao jednu vrlo korisnu ulogu s obzirom da je bio često i u njime i predstavnik županije, sada to više nema, imamo samo skupštinu, često su problemi i opće onih, često je zapravo problem i skupiti kvorum s obzirom na to da svi članovi skupština nažalost nisu dovoljno svjesni, ali vjerojatno nemaju onoga pravoga interesa da sudjeluju u radu tih skupština. To je znači što se tiče Zakona o samim turističkim zajednicama. Što se tiče Zakona o turističkoj pristojbi, nemam nekih prevelikih primjedbi ovdje. Međutim, ono što se pokazuje kao jedan problem je ovo korištenje sustava e-vizitor. Jako je teško zapravo natjerati ove vlasnike kuća, jako je teško natjerati vlasnike stanova odnosno vikendaše da plaćaju tu pristojbu. Jedan od prijedloga je bio da se s godišnjim obračunom poreza na kuće i stanove na odmor putem porezne uprave naplati paušal vikendašima, naravno, koji nisu iznajmljivači, to je u e-savjetovanju primljeno zapravo samo na znanje. I još bi čisto oko zakona o samoj turističkoj članarini, vjerujem da će ovaj sustav u kojem se vrši obračun za iznajmljivače samo po broju kreveta biti pravedan. Pozdravili smo ovdje u prvome čitanju naplaćivanje članarina za bankarski sustav, za telekome i mene također kao i brojne kolege koji su to spomenuli u svojim raspravama, jako je iznenadilo sad ovaj prijedlog u drugome čitanju uistinu da nemamo uopće banaka i bankarskog sektora, svi znamo koliko zapravo njima promet raste u samoj turističkoj sezoni i to budi i određene sumnje da je bilo tu nekakvih lobiranja sa njihove strane i to smatram apsolutno neprihvatljivim jer smatram da s obzirom na profite koji ostvaruju, reći ću vam da je Hrvatski telekom recimo, imao rast dobiti, neto dobiti 23% u odnosu na 2017.g. i sad su premašili milijardu kuna svoje dobit i oni nisu, dakle, dužni ovdje plaćati. O bankovnom sektoru svi znamo kakve profite oni ostvaruju. Ono što imam ja malo primjedbe kod samih, nije dio ovih zakonskih paketa, no često natječaj koji vi kao Ministarstvo turizma raspisujete nije striktno rečeno, međutim, uvijek nekako pogoduju onim većima, vrlo teško je nama koji imamo manje turističke zajednice sa manje prihoda, sa manje posjetitelja, realizirat neke projekte kroz Ministarstvo turizma, sektor nam još uvijek na ovoj jednoj razini ostaje visoko, visoko politiziran, nije dobro ono što sam reko, to sam zapravo kroz cijelu raspravu govorio što stavljamo sve u isti koš kroz ove zakonske prijedloge, ja vjerujem da se može kroz pravilnik, kroz uredbe ipak nekakve stvari malo bolje posložiti jer ovdje imamo velike, male, imamo Primorsku Hrvatsku imamo Kontinentalnu Hrvatsku i znači turistički sektor je prekompleksan da ga na taj način pojednostavljujemo. Jedan mali korak definitivno naprijed mogli smo i trebali smo ipak više. Hvala.
Hvala i na vaše izlaganje imamo repliku poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, ovo što ste rekli kolega Vešligaj jasno je ko dan. Znači u setu zakona se može prepoznati i kome se ide na ruku i kome se ne ide na ruku. Znači sami ste rekli da su određene industrije izbačene iz zakona i njihova obveza, a upravo oni imaju jako veliku korist od turizma i platni promet i mjenjačnice i bankomati, jako veliku zaradu ostvaruju kada turisti dolaze i kada se odvija određeni platni promet i promjena novaca. Pitanje zbog čega je Vlada išla tu na korist onima koji su najmoćniji i najbogatiji u Hrvatskoj, a sa druge strane onim malim iznajmljivačima, ljudima koji vrlo teško zarađuju svoj kruh svaki dan nije išla pomoći. I to je pravo pitanje ovih zakona i to je ono što bi htjeli čuti [[Upadica: Hvala.]] ovdje od predlagača. Hvala vam lijepa.
Odgovor poštovanog zastupnika Vešligaja.
Hvala, pa evo ja očekujem zapravo ovdje odgovor od nadležnih iz ministarstva tim više što smo danas čuli ovo što ste vi rekli iz dakle iz vladajućih klupa, također su spomenuli taj jedan problem. Ja pozdravljam da su neke djelatnosti maknuli jer naravno da treba uvijek rasteretiti i gospodarstvo međutim ovo definitivno bode u oči jer kad gledate, sjećam se u prvom čitanju bili su naslovi onako u novinama kad vam izađu za te zakone, evo i banke će trebati također plaćati nešto i telekomi će trebati plaćati i onda vam to jedanput ispari nešto po čemu ovaj zakon u prvom čitanju medijsku prepoznatljivost, a sad toga nema više unutra.
Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, pozdravljam predstavnike ministarstva, ovdje smo evo čuli u povodu ova tri prijedloga zakona uglavnom manje-više slične rasprave, Stranka Promijenimo Hrvatsku ima drugačija gledišta na smjer razvoja turizma, gospodarstva, ulogu i mjesto turističkih zajednica i način financiranja, pa ću to pokušati elaborirati tijekom ovih nekoliko minuta. Vidite Hrvatska je najovisnija zemlje u Europi glede turizma kada govorimo o gospodarstvu, ako znamo da je udio, doprinos turizma bruto domaćem proizvodu oko 19, 20% onda vidimo koliko je sati. Slijedeća najbliža zemlja koja ima najviši udio turizma u BDP-u, pazite ona ima 5% doprinosa BDP-u, a mi imamo 20%. Naprosto je to neizdrživo odnosno izuzetno rizično i svi oni koji se zalažu i za daljnji razvoj turizma, investiranje oni se u stvari zalažu na dugi rok za jednu siromašnu Hrvatsku, siromašniju. To se čini paradoksalno ovo šta ja govorim, ali odlika zemalja slabije razvijenih jest upravo u tome da je njihov udjel turizma u BDP-u vrlo visok. Dakle, ovo je strateška odrednica makroekonomska i ja kao ekonomist i u ovom slučaju kao političar ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku gdje imamo jak Odbor za gospodarstvo i stručnjake za turizam ovo je naša temeljna misao i poruka. Znači, smanjimo udio turizma, a posvetite se više vi u Vladi razvoju industrije odnosno reindustrijalizacije Hrvatske, razvoja novih tehnologija, ulaganja u nove startupove itd. E sada, ima li Hrvatska strategiju u turizmu, ma nema ona uopće strategiju, naš se turizam razvija stihijno u ove 3, 4 godine, hvala bogu da je to tako, obujam prometa u turizmu je snažno porastao, zašto, zbog sukoba ratova u Sjevernoj Africi, Bliskom Istoku, zbog destabilizirane situacije u Turskoj, prema tome ti su turisti najedanput iz Zapadne Europe počeli daleko više dolaziti u Hrvatsku. Nema tu nikakve strategije. Mi iz Stranke Promijenimo Hrvatsku smatramo da treba koncepcijski napraviti slijedeće. Ministarstvo turizma treba ugasiti odnosno integrirati ga u Ministarstvo gospodarstva, to je jedini smisao. Pazite šta će nama Ministarstvo turizma bez strategije i jednostavno da funkcioniramo ovako kako funkcioniramo. Znači, mi ćemo integrirati kad dođemo u tu situaciju nakon slijedećih izbora Ministarstvo turizma u Ministarstvo gospodarstva i što dalje tu treba napraviti. Pazite, 314 turističkih zajednica ima u Hrvatskoj, pa dajte molim vas, ja se sjećam kad sam bio puno mlađi turističke zajednice su bile važne, dođete u manje mjesto na Jadran i trebate naći smještaj, nešto pitati, nije bilo ovih pločica, znači nije bilo interneta, mi smo morali to je bilo zgodno, odeš tamo pitaš, oni ti riješe pošalju te. Sada, pa sada to više nitko ne treba pazite, ako nešto i trebate sve je ovdje. Prema tome, naš je stav da turističke zajednice trebaju funkcionirati volonterski, ako treba nešto biti to treba na razini županije i na razini države, a ovo ostalo volonterski rade ljudi po malim mjestima, dovoljno da jedan čovjek administrira iz svog stana ovakvu ponudu u tom mjestu, da odgovara na određene upite i to je to, on bi mogao znači imati neke koristi od toga. No, u što se pretvorio ovaj sustav turističkih zajednica, on se pretvorio u jedan izvrstan klijentelistički sustav gdje se smještaju podobni kadrovi, članovi pojedinih stranaka i jedne i HDZ, SDP jer vidite, i jedni i drugi se slažete oko toga izvrsno, jedino oko nekih zareza i izraza, uglavnom imate potpuno iste stavove jer vam je odgovarao ovaj sustav. Koliki je ovaj sustav vidite, dobro sam proučio prijedlog ovog zakona, a i poznajem prilično dobro tematiku, ukupan prihod turističke zajednice na razini čitave zemlje je negdje oko milijardu 50, milijardu 100 milijuna kuna, od toga je prihod od članarina negdje oko 350 milijuna kuna, a od pristojbi negdje oko 700, 750 milijuna kuna. E sad vidite, što rade naši poduzetnici, poslovni ljudi? Pa naravno da oni, da su oni ludi više od toga, od parafiskalnih nameta, zašto bi oni morali plaćati neku članarinu za tamo neke turističke zajednice, pazite, pa to je potpuno besmisleno. Turističke zajednice ako netko želi osnovati i da funkcioniraju, neka se osnuju, ali one moraju funkcionirati od svog samostalnog rada i od zarade na tržištu ako su kvalitetni, ako pružaju kvalitetne informacije, ako posreduju u nečemu, onda će ih plaćati klijenti. Što znače članarine? Članarine su jedan potpuno netržišni instrument kojeg se mi trebamo što prije oslobodit i Stranka promijenimo Hrvatsku potpuno podržava poduzetnike, poslovne ljude koji se bune protiv ovoga i žele da se ovo isključi, mi ih potpuno podržavamo u tome. To je jednostavno hranjenje hranidbenog lanca klijentelističkog gdje se uglavnom smještaju podobni politički ljudi na lokalnoj, županijskoj i državnoj razini. To je ono što treba posebno što je važno ovdje naglasiti. S druge strane, što želim još oko toga reć? Dakle, parafiskalne namete, ovo je važno, 350 milijuna kuna bismo uštedjeli, smanjili izdvajanja poduzetnika, povećali njihovu konkurentnost i to je konkretno, mi govorimo u Stranci promijenimo Hrvatsku, mi govorimo konkretne stvari ljudi moji. E sad vidite ovo, pa čak ako govorite da ćete promijenit strukturu financiranja, evo recimo u čl. 5. i u čl. 6. prijedloga Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, što ste napravili? U rujnu prošle godine ministar Cappelli izašao je pred novinare i rekao ukidamo članarine za oko 20 000, 27 000 pravnih osoba u RH, ljudi su počeli pljeskati i ja bi pljeskao. Međutim, došao prijedlog zakona, oni i dalje ostaju tu, al šta je tad rekao u rujnu? Rekao je, e sad će ove članarine plaćati banke i ostavio je on sada u čl. 6., rekao je i banke će plaćati, ali znate u koju ih je skupinu stavio? On ih je stavio, vidite, u skupinu, treću skupinu po visini stope izdvajanja, a znate koliko ta treća skupina plaća? Prva skupina plaća 0,16% i to plaćaju mnogi, ali pazite tko plaća, mjenjačnice, leasing društva, poduzeća koja se bave trgovinom vrijednosnicama, osiguranja, dakle, sve financijske institucije, pa gdje onda spada banka koja najviše ima koristi, ona je morala biti na početku ove skupine, prve skupine. I ja sam u ime Stranke promijenimo Hrvatsku prije dva sata podnio amandman gdje tražim da se banke stave u prvu skupinu, na prvo mjesto, a ne u treću skupinu. Neka ministar Cappelli odgovori tko je izvršio pritisak da banke stavi u treću skupinu koje plaćaju 0,09, pazite, a ovdje plaćaju 0,16, dakle, duplo manje banke plaćaju, nego što bi trebale. Pa zar ne vidite gdje god otvorimo, zato smo mi stranka koja, nama nije problem HDZ, SDP, ma nama je problem financijska oligarhija, financijski kapital, krupni kapital, to je naš najveći izazov i najveći problem RH, gdje god krenete vidite da oni harače, a svi drugi plaćaju umjesto njih i zato podržavam poduzetnike, neka se bune, mi ćemo ovdje, ja tražim ukidanje članarina, ukinite članarine poduzećima, neka plaćaju banke, financijske institucije i teleoperateri, a proizvodne i sve ostale firme, njima to treba, dakle, ukinuti. E sada, ajmo na kraju sumirat što Stranka promijenimo Hrvatsku predlaže, dakle, mi nismo stranka koja govori trla baba lan, evo ovako, znači, ukinuti članarine poduzetnicima, ostaviti financijskim institucijama, teleoperatima, s druge strane integrirati, znači, Ministarstvo turizma u Ministarstvo gospodarstva, turističke zajednice neka osniva samo onaj tko će ih moći financirat na tržištu i s druge strane ono što je posebno važno, naš turizam ugrožavaju druge zemlje. Lira je turska prošle godine devalvirala za skoro 35%, druge zemlje nas opasno ugrožavaju. Poručujem građanima pojedinačno, nemojte više investirati u privatne objekte jer ćete nastradat [[Upadica: Hvala]] vodite računa o tome, a posebno [[Upadica: Hvala]] uz valutnu klauzulu.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Lovrinović, vrlo ste precizno skenirali prihode turističke zajednice i u biti koliko je to veliki novac. Znači, milijardu kuna i sad ste išli u pojedinačno iz koliko iz čega dolazi, zanima me vaše mišljenje kao vrlo iskusnog ekonomiste, bivšeg dekana Ekonomskog fakulteta u Zagrebu, da li je to opravdano utrošen novac ili da li bi se možda moglo više napraviti više sa tih milijardu kuna s obzirom da RH treba ulagati naravno u promociju naše destinacije u turističku uslugu i ono što nudimo turistima, ali imam nekako osjećaj da to ne koristimo u dovoljnoj mjeri u kojoj bi mogli. Znači, puno bi više se moglo napravit s tim novcem i vjerojatno bi sada, pogotovo u ovim kriznim trenucima kada Turska se bori sa cijenama, spušta cijene možda bi se moglo više [[Upadica: Hvala]] napraviti u toj reklami. Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Hvala na pitanju kolega Maras. Sigurno da bi se taj novac, posebno članarine od 350 milijuna kuna mogle bolje iskoristiti. Pa zamislite molim vas, razvio se turizam do te mjere da čini 20% BDP-a RH. Pa ako već postoje neke članarine i neka državna pomoć, pa ajmo je usmjerit prema OPG-ima koji proizvode zdravu hranu, razumijete, prema proizvodnji obnovljivih izvora energije, a ne da hranimo klijentelistički sustav političkih stranaka, partija u RH koje na taj način svoje vjerne pristalice ili lokalne moćnike uhljebljuju i koji naprosto rade za njih, posebno prilikom izbora, oni su njihova kontaktna mjesta važni, pa u tom smislu, znači, prestanimo više obmanjivati javnost, neka se prestane uzimati poduzetnicima, poduzećima, a onaj tko misli imati turističke zajednice, nek ih osniva sam i nek zarađuju na tržištu, to je to.
Hvala. Slijedeće replike poštovanog zastupnika Pernara.
Uvaženi zastupniče Lovrinoviću u potpunosti podržavam vaše nastojanje da banke ravnomjernije snose teret te turističke naknade i vi ste predložili da iz treće kategorije odu u prvu, a evo ja sam neki kompromis napravio i uz pomoć kolege zastupnika predao amandman da budu u drugoj skupini, pa ćemo vidjeti dal će zakonodavac išta od toga dozvoliti. Činjenica jest da se pogoduje uvijek onima na vrhu piramide moći da su oni prvi kada se uzima, njima, kada se njima daje, a kad treba dati, kad treba od nekoga uzeti, e onda su zadnji koji daju, znači, vrlo jedan licemjeran sustav. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića
Kolega Pernar, ostajem pri ovom svom, dakle, neobično ste mi danas malo blagi prema bankama. Slušajte, ne u drugu, nego u super prvu skupinu se moraju takve institucije stavit, kao teleoperateri, financijske institucije, a posebno banke. Ovdje se u zakonu objašnjava zašto u treću skupinu, kaže zbog naknada i provizija, ma šta je najvažnije za banke, pa to su njima u tom poslu dolje u turističkim krajevima sporedne zarade, zarađuju na bankomatima, zarađuju zbog prometa, svi kod njih deponiraju novac koji prikupe, građani i poduzeća, to povećava njihove izvore sredstava, na temelju toga mogu odobravat više kredita, zarađivat na kamatama, dakle, najviše oni profitiraju iz ovoga. Dakle, Stranka promijenimo Hrvatsku naš je glavni moto da trebamo smanjiti snagu i utjecaj financijskih institucija, posebno banaka i prema tome, ja vas molim, jer vi imate glasačku mašinu [[Upadica: Hvala]] uvedite, smjestite banke gdje im je mjesto, u prvu skupinu [[Upadica: Hvala lijepa]] neka plaćaju kao i drugi.
Hvala lijepa. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Sauche.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega, ja se u potpunosti s vama slažem, banke, dakle, količina novaca koju oni ekstra izvlače tokom turističke sezone je enormna. Znači, svaka banka ima svoj bankomat u svim mogućim mjestima u RH, pa tako i na hrvatskoj, u žarištima turističke sezone i sad se zamislite koliko dnevno prometuju po samo jednom bankomatu u recimo jednom Splitu ili u jednoj Novalji, pogotovo još kad znamo da više turisti ne putuju sa svežnjevima stranih novčanica koje onda mijenjaju u mjenjačnicama, nego dižu na tim bankomatima, od svake te transakcije banke direktno imaju korist. Ja se s vama slažem da banke ne bi smjele bit stavljene u treću kategoriju, treba ih se staviti u višu kategoriju tj. da više plate. I također da razmislimo koliko samo ekstra profita ostvare telekomi za vrijeme turističke sezone na račun rominga tj. svih onih stranaca koji dođu u RH i budu turisti ovdje i koji razgovaraju preko njihovih mreža. Tako da smatram da i jedni i drugi moraju biti u višoj kategoriji.
Hvala, odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Kolega Saucha, drago mi je ovo čut, al vi ćete imat priliku kod glasovanja o ovom mom amandmana da ga podržite i da srušite ovu većinu koju ste inače stvorili, to je prilika za vas dobra. Dakle, evo radovat će me ako podržite taj prijedlog. Pazite, milijardu kuna se vrti u turističkoj zajednici, Split će se prvi ugušiti u smeću od turizma. Mi smo zemlja masovnog turizma, a od ovog novca, umjesto što se ulagalo u turističke zajednice neproduktivne, da se ulagalo u zaštitu okoliša jer 3-4 puta više kamiona preko ljeta treba za odvoz smeća iz Splita, Rijeke, Pule itd. nego u običnim mjesecima. Dakle, i još jedna poruka, što više raste promet u turizmu, deficit u bilanci plaćanja RH se povećava, sve živo uvozimo, ovo je jedan truli koncept i prestanite više lagati narod i nuditi mu svijetle priče. E zato trebaju novi ljudi [[Upadica: Hvala]] i mi ćemo promijeniti RH.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će ona poštovanog zastupnika Ante Babića, izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicima, dakle, u Konačnom prijedlogu ova sva tri Zakona o turističkim zajednicama, boravišnoj pristojbi i članarinama zapravo mi je drago što smo kroz cijelo ovo vrijeme zajedno sa radnom skupinom, kroz e-savjetovanje, kroz naše prvo čitanje, prijedloge, sugestije i uvažavanje stajališta pojedinih zastupnika došli do ovog Konačnog prijedloga zakona koji će ukoliko neke stvari, koje su se iznjedrile danas na današnjoj raspravi, biti kroz, podnošeni amandmani zapravo ispravljeni. Dakle, samim Zakonom o turističkim zajednicama financijski se potiče sporazumno udruživanje ovih lokalnih i regionalnih turističkih zajednica, a u cilju zajedničkog razvoja jednog turističkog proizvoda i promocije destinacije u cjelini i to svakako treba pozdraviti. Ovim Zakonom o članarinama o kojima je bilo dosta riječi danas i o kojima je evo na kraju i prof. Lovrinović govorio, zapravo zašto i zbog čega kao određeni parafiskalni namet, al treba reći zapravo da je to za tržište iznimno, iznimno važno i zapravo da se kroz ove članarine jačaju i one turističke zajednice ponajprije u kontinentalnom dijelu RH, što je zapravo njihov glavni prihod odnosno može se reći jedan naj, najizdašniji prihod. Kroz Zakon o turističkoj pristojbi koja se godinama nije mijenjala, zapravo prihodi su padali, a boravišna pristojba je ostajala ista. Ovdje je malo isticano danas, ova aplikacija vezano za e-vizitor kao da je pala s neba, a zapravo jako omogućava nizu tijela državne vlasti, od Ministarstva financija, županija, Državnom uredu za statistiku, bolju kontrolu odjave, bolju kontrolu prijave i zapravo kao takva se je pokazala iznimno, iznimno učinkovitom. Što se same turističke pristojbe tiče, to je državni tajnik u svom uvodu još tijekom jutra rekao zapravo da je boravišna pristojba alat lokalne politike i ja bi se zapravo složio s time i to je alat lokalne politike i oni zapravo time mogu kazati u kojim i na koji način će razvijati turizam na svom području, a zapravo je i poštovano načelo supsidijarnosti u kojem se daje mogućnost gradskim i općinskim vijećima o donošenju zapravo visine boravišne pristojbe na njihovom području. Znam i kroz rasprave često puta i ovdje kroz rasprave u HS uvijek bismo voljeli nešto da se događa na razini države i da je država ta koja bi trebala propisati zapravo boravišnu pristojbu. Međutim, ovdje je ministarstvo po meni postupilo jako korektno, spustilo je to na jedinice lokalne regionalne i područne samouprave i mislim da su oni ti koji zapravo mogu i trebaju odrediti ovu boravišnu pristojbu. Dakle, ono što želim još kazati jer neki nisu govorili o tome, ali evo jedan primjer iz prakse. Dakle, u područjima koji su vezani za otoke, Dalmatinsku Zagoru, pa čak i ovaj dio Karlovca i Banovine je veliki broj ljudi koji su se iselili 70.-tih godina i oni danas imaju veliki broj svojih prijatelja i poznanika koji dolaze i ljetuju kod njih i duže su od 72 sata u tim mjestima, a zapravo ne plaćaju boravišnu pristojbu. Što bi recimo za SR Njemačku bilo nemoguće, dakle, nakon 72 sata kada se prijavite tamo, dužni ste plaćati boravišnu pristojbu. Istina, danas je kolega Saucha i u prvom čitanju, a i u ovom drugom čitanju je govorio zapravo o osobama koje su u našem najužem srodstvu odnosno njihovim bračnim partnerima, da se to ne treba događati, ja se slažem s tim, ali kažem, ima veliki broj onih koji dolaze nama u posjetu kao prijatelji i naši poznanici koji borave i duže od 3 dana u našim mjestima, al nitko im ne naplaćuju nikakvu boravišnu pristojbu. Ono što je vezano za Zakon o turističkim zajednicama, a to moram reći i ovdje pohvaliti, da je prije samog donošenja zakona, na jednom područja 9 jedinica lokalne samouprave, dakle, općine Imotski i sam grad Imotski su dobili prvu turističku zajednicu područja, Turističku zajednicu Imota i zapravo zajednički nastupaju na tržištu i mislim da je to jedan dobar primjer prakse u brendiranju turističkog proizvoda na tome području i od 310 turističkih zajednica, mislim da ima ovakvih primjera negdje 8 ili 9. Zašto je to dobro? 2006.g. Imotska krajina je imala negdje oko 2000 noćenja i negdje oko 150 kreveta. U tom vremenu nekako na slamku i sramežljivo se govorilo o razvoju turizma na tome području. Međutim, izgradnjom tunela Sv. Ilija do danas Imotska krajina broji oko 74 000 noćenja na tom području. Dakle, ne samo izgradnjom tunela, mislim da se i stanovništvo tog područja je osjetilo zapravo taj turistički potencijal, organizirali su se, u tome su im pomogle jedinice lokalne samouprave koji su na najbolji mogući način formirale turističku zajednicu u područja Imota. Samo godinu dana nakon toga zapravo donijeli su i strategiju razvoja turizma Imotske krajine do 2025.g. i kroz akcijski plan donijeli su 30-tak mjera zapravo da ne bi radili pogreške odnosno da ne bi improvizirali na tom području. Sad će zapravo i ono što je državni tajnik govorio o umješnošću lokalnih čelnika zapravo kroz te mjere koje su obuhvaćene akcijskim planom biti jasne u koliko i na koji način određeni lokalni čelnici vide razvoj turizma na tom području. Ja sam siguran da će u tome uspjet. Ovdje pohvaljujem Ministarstvo turizma i HTZ, kao i TZ područja Imota koji su zapravo svoja sredstva uložili u izradu ove strategije koja je znatno, znatno doprinijela Imotskoj krajini i mi vjerujemo da će još ove godine tih 74 000 noćenja narasti na 100 000 noćenja. Stanovnici ne samo da su osigurali određene smještajne kapacitete, već su i evo ponukani ovom strategijom jako uložili u izradu kapaciteta koji su bitni kao dodana vrijednost turističkoj usluzi izgradnjom bazena, kušaonica vina, gastro promotivnim stvarima, izletničkim turizmom kojim se bave i zapravo sve će to pospješiti da u ovoj godini, ja se nadam, Imotska krajina ima 100 000 noćenja. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. I zadnja pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, ovdje se govori o čitavom nizu i setu važnih zakona. Zbog čega važnih? Jer u RH turizam je jedan od najvažnijih naših industrijskih grana. Ponekad možda i preveliki utjecaj ima na hrvatsko gospodarstvo jer te oscilacije onda mogu značajno utjecati i na BDP, mogu utjecati na to kako će hrvatsko gospodarstvo rasti ili neće rasti ili će sporije rasti. I mislim da ove godine dolazimo u određeni problem jer vidimo da neki naši konkurentniji, pogotovo tu mislim na Grčku i Tursku, krenuli su u dosta žestoki rat sa cijenama koje ne znam da li ćemo moći ispratiti. Znači, nakon niza godina velikog rasta prihoda od turizma, ove godine osjećam da će to biti dobro ukoliko ponovimo prošlogodišnje rezultate i ukoliko se uspijemo obraniti od te konkurencije koja je ušla, kažem, dosta jako sa određenim smanjenjem cijena. Pričaju mi ljudi da je defakto sada u Tursku puno jeftinije otići nego na našu destinaciju uz let avionom itd., tako da tu bi trebalo razmisliti kako dalje dodatno korak napraviti i olakšati našim djelatnicima u turizmu i smanjiti određeni pritisak države koja to ne radi nego upravo suprotno, ne stvara preduvjete da se porezno rasterećenje dogodi u nekom razumnom roku. Kada tome još pridodamo koliko je teško naći kvalitetne zaposlenike za sezonu, koliko ljudi rađe sada odlaze u neke nama bliske zemlje što se tiče i same EU, ali što se tiče i kilometraže, pogledajte samo koliko ljudi odlazi u Austriju raditi u turizmu, koliko odlazi u Njemačku raditi u turizmu, koliko odlazi u Italiju raditi u turizmu, pa čak i u Sloveniju. Znači, mi imamo zbilja puno problema koje trebamo riješiti. Nije samo dovoljno imati prekrasnu destinaciju i kulturu i tradiciju i što se tiče i jela odnosno ponude ugostiteljske, vina, sve to mi imamo, ali ukoliko neće imati tko raditi, ukoliko će cijene biti previsoke, ljudi će na kraju krajeva birati lokacije gdje jednostavno RH neće moći na taj način konkurirati. I onda se postavlja pitanje zbog čega Vlada ne reagira na ono šta smo upozoravali od samoga početka, tu poreznu presiju koja se odmah manifestirala kroz povećanje PDV-a u turizmu sa 13 na 25% i preko noći opterećenje naših ugostitelja koji jednostavno nisu imali neke posebne ekstra zarade, nije to bilo toliko lagodno i pogodno za brzo zaraditi novac, nego jednostavno sa kvalitetnijom ponudom odnosno boljim cijenama su mogli eventualno konkurirati na tržištu i tih 12% je puno. Evo maloprije sam napravio tu jednu ad hoc kalkulaciju nekog malog obrtnika ugostitelja koji radi samo sezonu od petog do desetog mjeseca i neka zaradi 300.000,00 kn, možda nije ni u sustavu PDV-a s obzirom da je to moguće do tog iznosa da ne bude, ako smo njega, doduše, on neće imati ovo opterećenje od 12%, ali recimo da pređe 300.000,00 kn, znači, odmah ulazi u sustav PDV-a automatski i može biti opterećen za 12%. Kada uzmete preko 300.000,00 kn, 12%, to je 36.000,00 kn dodatnog troška koji ta osoba do jučer nije imala. 36.000,00 kn, znači, to je ogroman novac za nekoga tko radi na toj razini, kojem je najveća, u biti najveći trošak je rad. Znači, on nema tu puno ulaganja i investicija, nego je najviše u radu i onda je vrlo teško i platiti plaće i zaposliti ljude i sve ono što ide uz to. I zato, apeliram, evo još jednom na Vladu, znam da je premijer Plenković najavio i ministar turizma da će se o tome razgovarati. Doduše, ne znam zbog čega uvijek moramo čekati zadnju izbornu godinu, vjerojatno će 2020.g. pred ljeto doć ili zakon koji će se primjenjivat od 1.1.2021. izmjene Zakona o PDV-u ili možda krajem ove godine za slijedeću godinu. Zbog čega uvijek moramo čekati izborne godine kako bi nekome olakšali život i kako bi eventualno skupili glas, dva više? Ugostitelji kojih ima stotine ili tisuće malih, onih najmanjih koji jednostavno se muče svaki dan da zarade svoju plaću, njih treba pomoći odmah. Znači, ne čekati i ne onemogućavati i da rade i da budu konkurentni. Sa te strane od samog početka to govorimo, na kraju krajeva to je bila mjera koju smo mi uveli, nešto je kolega Borić govorio o tome da smo nešto digli, pa smo nešto spustili, kada se gleda univerzalna stopa od 13% je, vjerujte mi svima u turizma, ne bila prihvatljiva, nego svi su je objeručke koristili i prihvatili, pokrenuo se čitav bum investicija u turizmu i mi smo postali jedna konkurentna destinacija. Na temelju toga, na temelju investicija, aktivacija imovine, na temelju dobrog rada HBOR-a koja je pratila te investicije, došli smo i do novih hotela, novih soba, aktivacije imovine i svih ovih prihoda koji su danas takvi kakvi jesu i ukoliko želimo da se nastavi taj trend dalje ili da zadržimo te prihode, moramo ići u rasterećenje. Znači, moramo što prije smanjiti PDV u turizmu, u ugostiteljstvu, moramo još dodatno omogućiti ljudima da ih se jeftinije zapošljava. Znači, sada ljudi biraju u turizmu da li će raditi kod nas kao kuhari na moru 2-3 mjeseca za ne znam 1.500,00 EUR-a ili će otići u Austriju, Italiju ili Njemačku za tri puta veću plaću. Ukoliko ne omogućimo da se i ti dodatno kvalitetniji poslovi odnosno poslovi koji mogu dobiti veću plaću, ne stimuliraju se, ne smanje doprinosi i porezi na takve plaće, ljudi će odlaziti. Da ne govorim o tome da je nevjerojatno teško naći konobara u Zagrebu gdje je turizam praktično cijele godine na djelu ili u Dalmaciji u sezoni, konobara je jeko teško naći. Znači, mi imamo problem šta ljudstvom ne pratimo potrebe u turizmu, ljudi sada se snalaze na svaki mogući način, ali to na kvalitetnoj osnovi još dugo neće moć trajati. Ja pozivam ovdje Vladu RH, naravno, danas se govorilo nešto i o turističkim zajednicama, o turističkoj zajednici, o opterećenjima, ovo je zbilja nelogično što se izmaknula cijela financijska industrija iz toga koja ima velike koristi od turizma. Znači, ukoliko imamo 11, 12 milijardi EUR-a, pa taj novac prolazi preko nekoga, tu se ostvaruju neki postoci, neke zarade, ne nose ljudi u džepu 2-3.000,00 EUR-a na more iz Austrije ili iz Njemačke, nego koriste naše bankomate, koriste naše banke, koriste sve ono šta im oni nude i normalno je da oni također moraju participirati u toj cijeloj priči. Ono šta imam osjećaj da naša turistička zajednica bi mogla puno efikasnije koristiti sredstva koja ima. Ono šta imam osjećaj da primjerice turistička zajednica kada otvori predstavništvo u Šangaju, znači, u Kini, to mora biti praćeno i sa diplomatskim aktivnostima, znači, mi bi morali napraviti to da se ljudima iz Kine ukoliko dolaze, evo danas je i kineski premijer u posjetu ovih dana RH, da se te vize izdaju brže, da imamo direktnu liniju, znači, to mora jedno drugo pratiti. Ne možemo mi imati tamo predstavništvo, al nemati direktnu liniju i nemati mogućnost da u jedan, dva dana ljudi dobivaju vize. Pa za kog onda to radimo? Dal radimo za 2-3 zaposlena u Šangaju, znači, koji će raditi posao i promovirati RH, a na kraju ljudi neće moći doći? Znači imamo jedno veliko tržište, imamo ljude koji bi dolazili van sezone jer oni putuju cijele godine, znači, tamo nema sezonalnosti, njih ne zanima toplo vrijeme, jer se vrlo rijetko idu odmarati na obalu i u takve rezorte, njih zanima posjetiti RH, vidjeti RH, vidjeti odakle je došao Marko Polo i sa te strane ja pozdravljam da se aktivnosti tamo pojačaju, da se otvori i predstavništvo, ali ukoliko nema diplomatskih aktivnosti i suporta nema koristi od toga. Znači, dajte malo razmislite kako ćemo jedno sa drugim povezati. Hvala vam lijepo.
Hvala. I na vaše izlaganje ima više replika, prvi je poštovanog zastupnika Sauche.
Hvala lijepa g. predsjedavajući. Kolega Maras, ja se u potpunosti sa vama slažem da banke moraju više participirati obzirom na korist koju izvlače. Evo, ja sam pokrenuo jednu aktivnost, jedan amandman da se banke makne iz treće kategorije u drugu kategoriju, ja vas pozivam da se uključite, da i vi podnesete takav amandman i da to ne odbacite samo zato što to dolazi od mene. Mislim da je to jedna stvar koja bi trebala biti iznad političkih podjela jer mislim da se apsolutno svi ovdje slažemo da banke i telekom operateri ne mogu i ne smiju biti u tako niskoj kategoriji obzirom na količinu novaca koju zarađuju, isključivo iz razloga jer se, znači, radi za vrijeme turističke sezone. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Maras. Ništa. Slijedeća replika poštovana zastupnica
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa evo, moj je kolega Maras, moja replika ide isto u ovom smjeru, pa svakako podržavam ovo što ste rekli s time što sam htjela još i naglasiti to da je zaista čudno da se u ovom drugom čitanju dolazi do ovakvih rješenja i to nakon, kao što piše, konzultacija sa i s djelatnostima, poslodavcima i s djelatnostima elektroničkih komunikacija i djelatnosti banaka, tim više, znači, tako jedan prijedlog košto je sad ovdje nije bio u prvom čitanju, nije se mogla ni šira javnost uključiti, pitanje je, zanima me i kasnije ću postaviti to pitanje i državnom tajniku, hoće li poslušati nas koji predlažemo, dakle, kolege koje predlažu ove amandmane jednostavno iz tog razloga što ta količina novaca onda neće koja bi mogla biti utrošena, dakle, u ovom fondu [[Upadica: Hvala]] i dalje za nerazvijene dijelove RH [[Upadica: Hvala, odgovor…]] neće moći biti potrošena na taj način.
…poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa gđo. Alfirev, vi ste upozorili na jedan, ja bi rekao, trend u RH gdje se neravnomjerno razvijaju i ulažu u turističke destinacije. Znači, u RH postoji čitav niz potencijalnih lokacija koje se ne razvijaju, govorimo većinom o unutrašnjosti i Slavoniji, osim projekata koje prigodno u kampanjama promoviraju kolege iz HDZ-a o razvoju Slavonije, tamo defakto ne vidimo ništa. Znači, ima nekoliko destinacija koje su nešto na samo, samoinicijativno napravile, ali sve ostalo ne prati ono što bi trebalo. Pogledajte samo Vukovar, pogledajte njegov značaj, pogledajte šta bi tamo sve moglo biti, koliko bi ljudi dolazilo tamo, ali nema osnovne infrastrukture, ima jedan hotel, ima jedna institucija koja prima djecu u Hostel i to je to. Znači, kada ulažemo sve samo u jednu, ja bi rekao [[Upadica: Hvala]] u jednom smjeru onda se RH [[Upadica: Hvala]] ravnomjerno ne može razvijati [[Upadica: Hvala, slijedeća replika…]] Hvala lijepa.
…poštovanog zastupnika Šukera.
Hvala lijepa. Pa kolega Maras, javio sam se za repliku zato što pretpostavljam da vam se to omaklo. Dakle, govorili ste o bruto prometu u ugostiteljstvu, PDV na bruto je 20, a ne 25%, to bi bar trebali znati, onda se više ne radi o 12, nego o 10%, dakle, čisto jedna tehnička ispravka ako već se volimo razbacivat sa nekim stvarima, da idemo onda sa točnim pokazateljima. Druga stvar, 80% prometa u turizmu čini promet smještaja i organiziranog smještaja, dakle, prehrane, na to je uvedene diferencirana stopa PDV-a 2005., a od 2006.g. Vi dobro znate zašto se 2012.g. ta diferencirana stopa digla na 10%, da se pokrije onih 6 mjeseci propale smanjenja zdravstvenog doprinosa. Druga stvar, zaboravljate da je 2013. ukinuta nulta stopa na kruh i mlijeko i neke druge prehrambene proizvode. Prema tome, kad se to sve skupa [[Upadica: Hvala]] ukalkulira onda priča izgleda malo drugačija.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Kolega Šuker, možda izgleda vama, ali ne izgleda onima koji rade. Znači, ja ovo ne govorim iz svoje neke perspektive, ja ovo govorim iz perspektive onih koji su zaposleni u ugostiteljstvu. Ovo što ste vi rekli, što se prihoda tiče, možda je točno, ali što se zaposlenih tiče, omjer je potpuno drugačiji. Znači, zbog toga što većina ljudi je zaposlena u ovom ugostiteljskom dijelu, da, da, je g. Šuker, pa to je logično. Ako su troškovi, ako su investicije u smještaj itd. takve kakve jesu, onda je logično da ovdje gdje je najveći trošak rad, da imam puno više zaposlenih. Znači, taj omjer je ne možda 80%, ali preko 50% ljudi koji rade u ugostiteljskom dijelu. Pogledajte malo podatke, bit će vam sve jasno, zato ne treba sve gledat iz pozicije imovine, treba pogledat iz pozicije gdje ljudi zarađuju svoju plaću. I zbog toga vam ovo govorim, zbog toga je nužno da što prije smanjimo PDV u ugostiteljstvu, to govore svi. Evo odite malo, prošećite [[Upadica: Hvala]] gradom i pitajte ugostitelje koji u [[Upadica: Hvala lijepa]] Zagrebu ih ima jako puno. Hvala lijepo.
Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovani državni tajnik Tonči Glavina, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi saborski zastupnici, zahvaljujem se svima na vrlo konstruktivnoj raspravi i konstatacijama. Ali, evo moram iskoristit priliku da korigiram neke netočne izjave i čisto da vam malo još dodatno dam dojam o velikog značaja ovih promjena i prave ove reforme sustava koju provodimo zato što će ona itekako imati utjecaj na budućnost hrvatskog turizma i na ono što je najvažnije, konkurentnost hrvatskog turizma. Prvo da se reflektiram na nekoliko puta spomenutu konstataciju danas. Dakle, ministar turizma g. Gari Cappelli koji vodi ovo ministarstvo i koji vodi ovu reformu koja je tu pred nama danas, nije danas u HS zato što je u delegaciji sa premijerom, ugošćava, kao što znate, delegaciju iz NR Kine i isto tako danas potpisuje jedan vrlo važan sporazum sa kolegom ministrom turizma kulture i turizma Kine koja ima itekako veliki značaj po pitanju razvoja turizma posebnih interesa i posebnih turističkih proizvoda, tako da mislim apsolutno da razumijete zašto onda nije mogao danas bit tu sa nama. Što se tiče Fonda za izravnanje odnosno našeg pristupa razvoju kontinentalne RH i kontinentalnog turizma, mislim da smo s tim tzv. fondom poslali jednu značajnu poruku svima u RH kako vidimo i na koji način očekujemo razvoj kontinentalnog turizma i kolko smo spremni njega poticati na taj način. Dakle, taj tzv. Fond za izravnjanje znači da sve županijske turističke zajednice koje ostvaruju prihode, izvorne prihode manje od 500.000,00 kn svake godine imaju sufinanciranje do 500.000,00 kn. Pa kad pogledate recimo 4 slavonske županije. Brodsko-posavska županija prihode izvorne ima otprilike nekih 200.000,00 kn, dakle, kad se ovaj zakon stupi na snagu, starta godinu sa 500.000,00 kn. Požeško-slavonska županija koja ima izvorne prihode 110.000,00 kn, 2020.g. starta sa 500.000,00 kn. Virovitičko-podravska županija koja ima izvorne prihode približno 155.000,00 kn, 2020.g. starta sa 500.000,00 kn. Vukovarsko-srijemska županija koja ima izvorne prihode negdje otprilike 230.000,00 kn, sa 1.1.2020.g. starta sa 500.000,00 kn. Mislim da to dovoljno govori koliko smo promišljali, koliko smo brigu vodili o kontinentu i kolko smo brigu vodili o kontinentalnim županijskim turističkim zajednicama koje u novom preustroju i sa novim obvezama i zadaćama imaju itekako važnost na regiju. Slijedeća točku na koju se moram reflektirat, nešto što je danas jako puno spomenuto i razgovarano, a odnosi se, dakle, na banke i na telekomunikacije. Dakle, vrlo je bitno naglasiti i da budemo svi jako dobro svjesni da je ovo ministarstvo prvo i ova Vlada prva koja je unijela banke kao obveznike plaćanja turističke članarine. To je nešto što nikad u RH do sada nije postojalo i sa svojim stavom da banke trebaju biti uključene i da trebaju snositi dio kolača, uvjetno rečeno, dakle, sufinanciranja sustava turističkih zajednica kroz institut turističke članarine zato što imaju vrlo jasne benefite i koristi od turizma. I ovo ministarstvo je prvo imalo hrabrosti i ova Vlada je prva imala hrabrosti da to uvede, to nije napravio nitko do sada, tako da molim da uvažite to i da uvažite činjenicu da smo oko toga poslali vrlo jasnu poruku što i na koji način vidimo i želimo razvijati. Mi smo njih smjestili u ove kategorije u koje smo ih smjestili zato što su nam, prvo zato što imamo, kao što vam je već rečeno, dakle, akcijski plan Vlade o kojem se mora vodit računa da dodatno ne opterećujemo gospodarstvo, ali isto tako ako gledamo cjelokupno, morali smo ih smjestit sukladno nekakvim analizama koje su napravljene. Da li su one mogle biti u nekoj višoj skupini, to je tema za definitivno razmatranje, ali u svakom slučaju prijedlog je išao u smjeru njihove uključenosti i njihovo podnošenje dio tereta uvjetno rečeno od turističke članarine. Ali, molim vas, da budemo apsolutno maksimalno iskreni i korektni da kažemo da je to nešto što je prvi put upravo uvedeno u ovim zakonima i ovoj promijeni koje donosimo. Nadalje, ovdje je bilo spomena danas i o mnogim nekim stvarima koje nisu nužno vezani za ove zakone i za ove mjere, al je rečena jedna netočna također konstatacija, a to je da recimo mjenjačnice i mjenjački poslovi nisu obuhvaćeni, dakle, djelatnosti mjenjačkih poslova nisu obuhvaćeni prijedlogom ovih zakona, oni itekako jesu obuhvaćeni i oni su sastavni dio ovog zakona, ne samo novog prijedloga zakona, nego su bili uključeni i u prijašnjem prijedlogu zakona. Također je bilo i jako puno rasprave o poreznoj politici i o PDV-u, pa ću ja ponoviti još jedanput da je ova Vlada u 3 kruga porezne reforme smanjila opterećenje gospodarstva za preko 6,3 milijarde kuna, da je isto tako ova Vlada u drugom krugu porezne reforme napravila jedno rasterećenje od 300 milijuna kuna upravo za turistički sektor i to za one poslodavce koji snose trošak smještaja i prehrane svojih vlastitih djelatnika, a to smanjenje od tih 300 milijuna kuna su poslodavci u turizmu iskoristili maksimalno i taj iznos odnosno to rasterećenje su spustili na plaće svojih djelatnika. Tako, zaključno želim naglasiti da je program ovog ministarstva, da je program ove Vlade, turističkih politika vrlo jasan, da se on također naslanja na onaj trokut o kojem često govorimo na Vladi RH, a to je, dakle, financijska stabilizacija, strukturne reforme i investicije i da upravo turizam također prati taj način rada i sve ono što smo radili do sada smo radili upravo u tim mjerama, a ono što je dokaz da radimo dobro i da idemo u pravom smjeru je činjenica što ne samo da imamo izvanredne pokazatelje rasta dolazaka i noćenja prethodnih 3.g., nego imamo i vrlo jasno pokazatelje rasta prihoda i to je nešto po čemu mi želimo mjerit uspješnost hrvatskog turizma. Evo, nedavno su objavljeni financijski rezultati koji su nam dobro poznati. Dakle, idemo u pravom smjeru, ali ove promjene koje predlažemo ovim zakonima su nam izrazito bitni kako bi u budućnosti hrvatski turizam ne ostao konkurentan, nego bio još kvalitetniji, još bolji i još konkurentniji. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imaju, postoje dvije replike na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče hvalite se sa mjerama, koje Vlada provodi i spominjete 300 milijuna kuna za ovo u turizmu, za razvoj turizma, a sami ste, kažete da je BDP, to znamo svi da je oko 18% BDP-a iz turizma. Što znači da se ne vraća turizmu dovoljno. I vi govorite o mjerama kako napredujete, kako se puni budžet od turizma i tako, što je istina, međutim, i druga je istina, a to je problem što uvozimo prehrambene proizvoda nikada više oko 3 milijarde eura, a dok nam uvoz raste, izvoz pada. Što to znači? Da u biti mi punim kapacitetom svojih resursa, poglavito poljoprivrednih, nismo učinili ništa za razvoj poljoprivrede i prodaje domaćih, zdravih, ekoloških proizvoda, nego obrnuto, dok raste turizam, raste uvoz. Što nije dobro, poljoprivrede i turizam se moraju spojiti, jedno bez drugoga ne može dugoročno.
Hvala. Sljedeća replika je, želite odgovoriti? Odgovor poštovanog državnog tajnika, izvolite.
Poštovani zastupniče, jako puno programa i mjera Ministarstvo turizma i Hrvatske turističke zajednice su usmjerene upravo između ostaloga u poticanje u poljoprivrede, kroz razvoj autohtone i izvanredne vrhunske hrvatske gastronomije. Upravo imate primjere u posljednje 2 g. više nego ikada do sada, velike hotelske kuće i veliki hotelski lanci u Hrvatskoj, također jedan cijeli niz pružatelja, ugostiteljskih usluga u nekakvom, govorim … [[Govornik se ne razumije.]] da to tako kažemo, koji značajno kupuju hrvatske namjernice, hrvatske proizvode, rade sa hrvatskim OPG-ovima, kada pogledate nekoliko jakih hotelskih kuća, koji ne samo da uzimaju sa područja Dalmacije, proizvode OPG-a nego iz Slavonije, to je nešto naravno, što i mi se slažemo s vama da nije dovoljno, ali jako puno radimo, financijski ulažemo upravo u to, da toga ima sve više i više.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Pa poštovani državni tajniče, hvale vjerne su brojne mjere kojima, koje donosite sa ova 3 zakona, a evo, ako može još jedna sugestija, prijedlog, naime, turističke zajednice koje imaju preko 2 milijuna noćenja, moći će raditi i svoj operativni marketing, pošto ima onih koji imaju preko 80% nekomercijalnih noćenja, prijedlog i amandman koji ide od strane Kluba HDZ-a pa ćemo vas moliti da razmotrite da se to odnosi na sve one koji imaju preko milijun kuna komercijalnih noćenja.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Uvažena zastupnice zahvaljujem na tom komentaru, uzeti ćemo ozbiljno vaš prijedlog u razmatranje.
Time ćemo zaključiti raspravu o ovoj točci, o točkama, a glasovati ćemo o njima kada se steknu uvjeti. E sada ovako, dogovorimo se odmah za sutra, da ne bi bilo nismo znali. Mi ćemo nastaviti s radom u 9,30 i prva točka biti će Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim pravima državnih dužnosnika, prvo čitanje, P.Z. br. 618 Sutra ćemo u 15,00 sati, započeti izjašnjavanje o amandmanima, a u 18,30 bismo glasovali o raspravljenim točkama, tako da znamo raspored za sutra. Evo, želim vam ugodno poslijepodne. SJEDNICA PREKINUTA U 16,26 SATI.
Poštovane kolegice i kolege. Prelazimo na točku dnevnog reda: - Izvještavanje o amandmanima. Na konačni prijedlog Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, drugo čitanje, P.Z. br. 462. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena, a amandman je podnio Klub zastupnika HDZ-a, molim predstavnika predlagatelja, gospodina Tonči Glavina, državnog tajnika da se očituje, izvolite.
Amandman Kluba zastupnika HDZ-a se prihvaća.
Zahvaljujem, postaje sastavni dio zakona.
Prelazimo sada na glasovanje. Prvo je Konačni prijedlog zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, drugo čitanje, P.Z. broj 462 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika HDZ-a. Tijekom izjašnjavanja koje smo proveli ranije na sjednici Vlada je prihvatila amandman i on postaje sastavni dio zakona. Stoga dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 za, 22 suzdržana i 8 glasova protiv donesen Zakon o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Prije nego što krenemo sa dnevnim redom, samo nekoliko informacija. Dakle, prvo, radit ćemo do 15 sati, nakon toga ćemo raspravljati amandmane koji su predloženi na zakone, ima ih 57. Glasovanje je u 18,30. Druga stvar je, ja sam jučer uputio dopis DIP-u sa upitom da li se u sabornici mogu isticati pisani ili tiskani promidžbeni materijali odnosno poruke i slogani za vrijeme trajanja sjednice HS-a, naravno vezano za EU izbore, s obzirom da ima nekoliko kolega i kolega koji su kandidati. Odgovor smo vam proslijedili danas tijekom jutra. Iz njega je jasno da se ne mogu koristiti materijali u sabornici, dakle niti tiskani niti pisani. Obrazloženje ste dobili, ja ću samo naglasiti dvije stvari. Hvala kolega Matić. Dakle pravila br. 3, kaže da je propisano da državni dužnosnici koji su sudionici u izborima, ne smiju imati povlašteni položaj prema drugim sudionicima u izborima te se njihove redovite aktivnosti ne smiju koristiti u svrhu izborne promidžbe. Kako je sudjelovanje na sjednicama HS-a redovna dužnost saborskog zastupnika, isticanje promidžbenih poruka i slogana tijekom sjednica HS-a od strane saborskog zastupnika koji je ujedno i kandidat na izborima, bez obzira radi li se o kandidatu kojeg predlaže politička stranka ili je riječ o kandidatu kandidacijske liste grupe birača, stavljalo bi ju u nepovoljan položaj kandidate koji nisu ujedno i saborski zastupnici, uslijed čega bi došlo do povrede tog pravila. Isto tako, DIP je mišljenja da je isticanje promidžbenih poruka i slogana u sabornici tijekom izborne promidžbe suprotno odredbi Zakona o financiranju, za čiju je provedbu propisana administrativna sankcija potpunog gubitka naknade troškova izborne promidžbe i o čemu će DIP voditi računa u provedbi nadziranja izborne promidžbe. Dakle, potpuno je jasno da se takve stvari ne mogu raditi pa pozivam sve koji sudjeluju u izborima da se toga i drže. Prije nego što krenemo s radom, još bih u ime svih vas pozdravio učenice i učenike Elektrotehničke škole iz Varaždina koji su s nama na galeriji, dobrodošli. … [[Pljesak.]] Pa sad idemo na prvu točku. To je: - Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, prvo čitanje, P.Z. br. 618; predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Sada bih molio predstavnika predlagatelja, državnog tajnika u Ministarstvu uprave, poštovanog Darka Nekića da da dodatno obrazloženje prijedloga zakona. Izvolite.