Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 68. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, kao i međunarodnih organizacija i ambasada koje redovno prate naš rad, predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, Centralne banke, Državne regulatorne agencije za električnu energiju, Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijskih struktura BiH, Tužilaštva BiH, čiji su izvještaji na dnevnom redu današnje sjednice. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo sa sjednice su opravdali dva poslanika, prisutno je 32. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena dnevnog reda i dopuna želim napomenuti sljedeće, na dnevni red dodane su tačke: Tačka 3. Izjašnjenje Savjeta ministara BiH povodom predloga zaključaka iznesenih na 67. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 28.05.2014. godine, u raspravi o Informaciji predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH o posljedicama prirodne nesreće u Bosni i Hercegovini. Tačka 17. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma Parlamentarne skupštine BiH za usaglašavanje teksta Zakona o elektronskom dokumentu. Dopunjene su tačka 4. i tačka 5. s mišljenjima Ustavnopravne komisije koje je negativno. Sa ranijeg dnevnog reda skinute su: Tačka 4. Predlog zakona o dopunama Zakona o ombudsmenu za ljudska prava Bosne i Hercegovine, kao i Tačka 17. Razmatranje Uputstva o korišćenju rodno osjetljivog jezika u PSBiH s aneksima. 2 Obe tačke skinute su na zahtjev Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, zato što sjednica Komisije nije održana usljed nedostatka kvoruma. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Uvaženi kolega Darko Babalj. Izvolite.
Prije svega da vas sve pozdravim. Znači, dopuna dnevnog reda. Mi smo to jutros poslali, znači na osnovu člana 64. stav 1. i 3. obavezne tačke dnevnog reda i člana 65. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH predlažemo dopunu dnevnog reda na 68. sjednici tačkom koja glasi: Prijedlog odluke o imenovanju članova Kancelarije za razmatranje žalbi Bosne i Hercegovine. Obrazloženje: Evo, možda nije potrebno da čitam obrazloženje. Mi smo dobili neke informacije, koje ste vjerovatno i svi vi dobili, a to je da je Vijeće ministara donijelo zaključak 12.05.2014. godine gdje kaže – Vijeće ministara na 94. sjednici, održanoj 09.05.2014. godine, razmotrilo je i usvojilo informaciju o potrebi provedbe postupka izbora članova Ureda za razmatranje žalbi. S tim u vezi Vijeće ministara je zadužilo Ministarstvo pravde da Parlamentarnoj skupštini BiH dostavi prijedlog članova Ureda za razmatranje žalbi koje je utvrdilo Vijeće ministara na 66. sjednici. Mislim da nam je svima sve jasno, da ne ulazimo u, da ne ulazimo evo da kažem u neka dalja obrazloženja, situacija je sljedeća, da je Dom naroda na prošloj sjednici po drugi put izabrao, odnosno predložio kandidate za Kancelariju za žalbe. Mislim da to u ovom trenutku treba i Parlament uraditi. To je naše mišljenje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mladen Bosić. Izvolite.
Ja predlažem da se skine 3. tačka dnevnog reda zbog toga što je to u stvari pitanje svih pitanja ovog trenutka u BiH. Mi smo juče popodne dobili materijal Savjeta ministara. Materijal je više nego konfuzan, bez jasnog koncepta i plana. Predlažemo da se skine ova tačka dnevnog reda a da se zakaže posebna sjednica povodom situacije oko poplava i mjera koje treba donijeti na nivou BiH po tom pitanju. Hvala.
Zahvaljujem. 3 Uvaženi kolega Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Imam potrebu samo da, gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, vezano za ovaj prijedlog gospodina Bosića da se tačka 3. skine s dnevnog reda i da se organizira posebna sjednica Predstavničkog doma na ovu temu, ovaj drugi dio prijedloga gospodina Bosića ja mislim da stoji i da situacija u BiH zaslužuje jednu posebnu sjednicu na ovu temu. Tu, dakle nema nikakve dileme, ali nemojte da propuštamo ni ovu današnji priliku da makar pod tačkom 3. analiziramo stanje od prošle sjednice do danas, da vidimo šta se uradilo. Tako da mislim da bi bilo dobro da ova tačka 3. ostane. Imamo materijal kakav imamo, da vidimo dakle šta ćemo, ja vidim da su se aktivnosti Vijeća ministara intenzivirale nakon prošle sjednice Predstavničkog doma, i to je dobro, da vidimo šta ćemo dalje, a da onda zakažemo, kada se napravi kompletan materijal Vijeća ministara, jedna posebnu sjednica i da ... njoj raspravimo o ovoj situaciji. Tako da, evo molim da ako možemo tako da postupimo. Ne bi imali pravo danas da, ja mislim, okrenemo glavu od ovog pitanja makar pripremljenog i na ovakav način. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Saša Magazinović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, zamjenici predsjedavajućeg, kolegice i kolege, poštovani članovi Vijeća ministara, ostali prisutni, sve vas srdačno pozdravljam. Klub SDP-a je protiv toga da se ova tačka skida sa dnevnog reda, između ostalog zato što smo i na prethodnoj sjednici zaključili da ćemo o njoj danas govoriti. Druga stvar, ja se slažem apsolutno sa kolegom Bosićem da ovo jeste pitanje svih pitanja i da jeste najurgentnija stvar i upravo je to još jedan od argumenata zašto ovu tačku ne treba skidati sa dnevnog reda. Mi poslanici nekad malo izgledamo i djelujemo razmaženo, da li smo dobili, da li je, da li su svi ministri tu ili nisu. Evo, sad su tu pa nam nešto drugo ne odgovara, kad nisu ministri tu onda nam je to ključno pitanje, jesmo li dobili materijal na vrijeme ili nismo. Ako je pitanje svih pitanja onda smo ga sigurno imali i volje i želje pročitati. Je li materijal obiman ili nije? Da su došle tri stranice rekli bi – skinite, ovo je nedovoljno, sad kad smo dobili 200 stranica materijala raznih, izjašnjenje o svim zaključcima, sad to nije u redu. Dakle, ova tačka treba definitivno ostati na dnevnom redu, trebamo iskoristiti prisustvo i predsjedatelja i ostalih ministara koji su tu. A što se Kluba SDP-a tiče i mi takođe smatramo da postoji potreba za posebnom sjednicom i ukoliko pod tačkom poslanička pitanja i inicijative Klub SDS-a inicira tu sjednicu mi ćemo u svakom slučaju to podržati, imajući u vidu posebno ono što nas sve očekuje a to je donatorska konferencija gdje smatram da neopravdano mi, kao parlamentarci, nismo se baš angažovali koliko je se angažovala izvršna vlast. Dakle, to nije projekat izvršne vlasti u BiH, to treba biti projekat čitave BiH, svi se trebamo angažovati da taj projekat bude uspješno završen. Hvala. 4
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi poslanik Mladen Bosić. Izvolite.
Pa prije svega ja mislim da je o ovako ozbiljnoj stvari neozbiljno pričati o materijalima koji dolaze upravo sad na stolove. I upravo iz Ministarstva inostranih poslova smo sad dobili odgovor i prilog za ovu tačku dnevnog reda. Nemam ništa protiv o prijedlogu gospodina Džaferovića, međutim ja imam osjećaj da se upravo želi izbjeći prava rasprava kroz ovaj način brzopletog otvaranja tog pitanja i da ga završimo kroz jednu tačku dnevnog reda ovog Parlamenta i da se tu stavi tačka. Ukoliko možemo sada obezbijediti da ćemo imati u narednom periodu, evo naredne sedmice, vanrednu sjednicu tim povodom, znači ne za 20 dana ili za mjesec dana, mi se slažemo da se ova tačka dnevnog reda raspravlja i danas i na vanrednoj sjednici. Prema tome, ja tražim pauzu od 15 minuta u ime Kluba SDS-a.
S obzirom da je meni prema Poslovniku obavezno da dam pauzu odmah kada zatraži klub, pitam da li je moguće da završimo raspravu o ovom dnevnom redu pa onda da uzmete pauzu?
nije uključen mikrofon
Treba odmah pauza. Na zahtjev SDS-a pauza 15 minuta. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, molim vas da zauzmete svoja mjesta, da nastavimo sa radom. Pitam Klub SDS-a imaju li potrebu da obrazlože pauzu? Izvolite.
Znači, naš prijedlog za skidanje treće tačke dnevnog reda je bio u namjeri da se na ovakav način, kroz raspravu o jednoj tački dnevnog reda, danas ne završi priča i uloga Parlamenta oko saniranja šteta oko poplava. Mi smo u razgovoru sa ostalim poslanicima, za vrijeme pauze dobili uvjeravanja da će podržati dalje aktivnosti u tom smjeru i zakazivanje posebne sjednice o ovom pitanju, do kraja juna mjeseca i zato prihvatamo prijedlog da ostane tačka, znači povlačimo svoj prijedlog, uz konstataciju da ovo nije kraj rasprave o ulozi zajedničkih organa o saniranju štete. Hvala. 5
Riječ ima predsjedavajući Predstavničkog doma, Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Nažalost, moram da konstatujem da smo izgubili dragocjeno vrijeme, bez ikakve potrebe. I da nije došlo do povlačenja ove tačke, koju je predložio Klub SDS-a usmeno, ono se ne bi moglo staviti na glasanje, jer čitajte član 65. Poslovnika koji izričito kaže da nije dozvoljeno predlagati brisanje obavezne tačke. Ovo je postala obavezna tačka nakon što je Savjet ministara dostavio Izvještaj, nakon što je Prošireni kolegij usvojio na jučerašnjoj sjednici dnevni red, tako da smo džaba vodili raspravu, pravili pauzu i ovdje govorili o stvarima koje ne mogu da dođu na glasanje. S druge strane, prijedlog koji je došao, drugi prijedlog od SDS-a, a tiče se Prijedlog odluke o imenovanju članova Kancelarije za razmatranje žalbe BiH, moram da kažem da smo razmatrali ovaj prijedlog i na Proširenom kolegijumu, da Prošireni kolegij nije dao saglasnost da se ovo danas nađe na dnevnom redu, ali isto tako je dao sugestiju da prema Poslovniku ono može da bude ponovljeno na današnjoj sjednici u raspravi o dnevnom redu. Situacija koja se ovdje našla, nije svakodnevna i Ustavnopravna komisija, ja ću vas podsjetiti, je razmatrala jednu sličnu situaciju, a tiče se Amandmana na Ustav BiH koji se odnosi na brisanje člana, a tiče se plata, koje ne mogu da se smanjuju. I Ustavnopravna komisija je dala tumačenje koje imam ispred sebe, da to pitanje kaže da, konstatovala da Amandman sa istim sadržajem usvojen na 64. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 30.08.2005. godine, te da Predstavnički dom treba razriješiti ovo pitanje prije odlučivanja o ovom prijedlogu Amandmana II na Ustav BiH koji je predložilo Vijeću ministara. Naime, Ustavnopravna komisija je konstatovala da se radi o istom članu. Međutim, prenumeraciju, s obzirom da je i član za Ustav, za Brčko usvojen, više nije bio član 1. nego član 2. i tražila je Ustavnopravna komisija da ovaj Predstavnički dom samo konstatuje da je došlo do prenumeracije člana. Inače, koliko sam upoznat, pravnici su u međuvremenu dali tumačenje da se odluke istovjetne koje se u jednom Domu donesu, ne mogu da budu predmet ponovnog glasanja. Podsjetiću da Dom naroda o Odluci koja je spominjanja u obrazloženju SDS-a, je glasao o ovoj Odluci i nije dao 5.11.2013. godine pozitivno mišljenje. Tačnije, odbio je tu Odluku a Savjet ministara uputio istovjetnu Odluku na ponovno razmatranje Domu naroda. Otvara se pravničko pitanje, da li Predstavnički dom treba o Odluci za koju je dao pozitivno mišljenje, ponovo da se izjasni, znači Predstavnički dom je dao pozitivno mišljenje za tu Odluku 5.12.2013. godine. To je čisto pravničko pitanje. Mislim da bi nam pomogao ovdje i ministar Bariša Čolak koji je i poslao, ne Predstavničkom domu, ne Domu naroda nego Parlamentarnoj skupštini. Mi smo u Kolegijumu tumačili da je Dom naroda taj koji nije završio svoj posao jer je u prvom prijedlogu odbio tu odluku, a onda istovjetnu odluku stavio ponovo na glasanje i prihvatio je, da to ne može da bude predmet glasanja ovdje u Predstavničkom domu, jer je ovaj Dom i prvi put dao potvrdnu odluku. Međutim ministar je tu i s obzirom da je od njegovog ministarstva došlo ponovno, da kažem, zahtjev mislim da bi bilo dobro da se uključi u ovu diskusiju i da nam kaže, da li možemo ovo da stavimo kao tačku dnevnog reda, da razmotrimo da li je potrebno uopšte da glasamo ponovo o tome i da ne pravimo znači nonsens pravni, jer dolazimo u poziciju da će neko da, i odluke koje su već 6 prošle, stavi na ponovno glasanje ovdje. Ne znam kako će onda Parlament da funkcioniše na način da se sve odluke i koje su prošle, ponovo stavljaju na odluku. Zahvaljujem. Uvaženi kolega, Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Mislim da ova situacija koju mi sada imamo, je poprilično jasna situacija sa aspekta Poslovnika jednog i drugog doma i zakona koji uređuje ovu oblast i nije ona identična onoj situaciji koja se ticala Amandmana I, odnosno Amandmana II sada na Ustav BiH. Dakle, ovaj Dom je odobrio sastav ovoga Ureda. To je prošlo na ovom Domu, a onda je Dom naroda na sjednici koja je slijedila poslije toga to odbio, dakle nije to prihvatio. I na taj način je okončana procedura. Jedan od domova to nije završio, okončana je procedura, odluka nije donesena i zanavlja se i obnavlja se procedura. Dom naroda čini jednu neuobičajenu stvar, da nakon što je odbio Odluku na jednoj sjednici, ponovo na drugoj sjednici istu tu odbijenu Odluku stavlja na dnevni red i usvaja je. To je nešto što Poslovnik ne poznaje i to nas može uvesti u ovo o čemu ste Vi govorili gospodine predsjedavajući. Dakle, ovdje treba ponoviti kompletnu proceduru, jer Parlamentarna skupština BiH budući da jedan Dom ovo nije odobrio, nije odobrila ovo imenovanje. Toliko, hvala vam.
Replika prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega, Božo Ljubič. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara. Dakle, ovo jeste jedna neuobičajena situacija za nas ovdje u Parlamentu, ali za mene nema nikakve dileme zapravo kako izići iz ove situacije. Naime, kolega Džaferoviću, mi ne možemo tu proceduru sada ponoviti ovdje. Zašto? Zato što smo mi Odluku krajem 12. mjeseca ili u 12. mjesecu prošle godine ovdje donijeli na osnovu prijedloga Vijeća ministara koji je slijedio nakon provedene konkursne procedure. Ponovna konkursna procedura nije provođena, da bismo mi sada mogli ponovo, da tako kažem, glasovati o tom prijedlogu ili nekom drugom prijedlogu. Dakle, činjenica da je Dom naroda nakon što je čini mi se neriješenim rezultatom, nije usvojio taj prijdlog koji je prošao ovdje u Zastupničkom domu, ponovo to stavio na dnevni red i izglasovao, da tako kažem, sastav ovoga Povjerenstva kakav je već izglasan ovdje u 12. mjesecu prošle godine, za mene je tu zapravo upitno da li je Dom naroda počinio grešku. Dakle, ja nisam kompetentan, niti sam zadužen da to tumačim, ali sam apsolutno uvjeren da ukoliko je Dom naroda i pogriješio, a ponavljam, ne znam da li je pogriješio, mi ne možemo situaciju sada, izići iz situacije da pogriješimo i mi. Dakle, stoga ja smatram da mi ne možemo glasovati ponovo o onomu što smo izglasovali, jer ne možemo mi sada to tumačiti kao ponavljanje procedure, jer procedura nije ponovljena. Zapravo bi trebalo ponovo da se raspiše natječaj i da onda mi dobijemo novi prijedlog od Vijeća ministara i da glasujemo, da tako kažem, da ponovimo proceduru. Prema tome, za mene tu nema nikakve dileme, dakle. Mi ne možemo glasovati o ovome ponovno, a 7 kakav će biti ishod toga, da li će Sud imati posla oko ovoga sutra ili neće, ja to ne znam. Sve je moguće.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Pa meni je vrlo žao što smo došli u ovakvu situaciju, da i po ovom pitanju gubimo vrijeme, ali moje viđenje je dakle slijedeće. Mi imamo ovdje prijedlog tačke dnevnog reda u kojoj bismo mogli razgovarati o ovome o čemu gospodin Božo Ljubić govori itd., a ako ne bismo uvrstili ovo kao tačku dnevnog reda, ostao bi neki status kvo, neko nerazriješeno stanje. Moje viđenje je slijedeće. Dakle, Dom naroda svojom odlukom odbijanja itd. je okončao proces. Dakle, proces je potpuno okončan uključujući i konkurs o kojem je govoreno ovdje. I, stvar je po meni, vrlo jednostavna. Stvar se je morala ponoviti, jer je cijela procedura imala krajnji ishod neupješan. Šta je alternativa? Ponoviti konkurs. I dakle o tome trebamo raspravljati kada dođemo do ove tačke dnevnog reda, ako je danas usvojimo. A inače nije praksa da Dom naroda prvi razmatra stvari iako to poslovnički niti bilo čim drugim nije uređeno, ali mi nismo imali praksu da Dom naroda prvi razmatra neku stvar, pa onda da Predstavnički dom. I slična stvar se je desila, evo to polako prelazi u naviku, i sa našim amandmanima na Ustav BiH koji su ostali negdje, dakle nije završena procedura, Predstavnički dom usvojio, došlo do Doma naroda i neka objašnjenja itd. Ali evo da ne oduzimam vrijeme, ja mislim da mi trebamo uvrstiti ovu tačku dnevnog reda i u vezi nje dogovoriti kako izaći iz ove situacije, a po meni je očigledno da se stvar mora ponoviti. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Nemam više replika gospodine predsjedavajući, koleginice, dame i gospodo. Imam potrebu samo da kratko kažem da je ovo nevjerovatna stvar. Dakle, ja ne mogu da vjerujem da smo ovo doživjeli, da se po Poslovniku u jednom Domu izglasa povodom neke stvari, a da se ponovo na idućoj ili nekoj narednoj sjednici ista ta stvar stavi na ponovno glasanje. To je pitanje za analizu i to je pitanje za analizu onih koji treba da se bave ovom analizom. Odluka nije donesena nakon što je Dom naroda prvi put odbio ovo i to je ono što stoji po Poslovniku. Sada se postavlja pitanje, hoćete li vi kao predsjedavajući, pošto to treba potpisati je li tako, i jednog i drugog doma to potpisati i dati na objavu u „Službeni glasnik“. Nema uslova za to. Ovo je stvar koja je odbijena i procedura se mora ponoviti. Nemojte da se igramo Parlamenta, nemojte da se igramo s Parlamentom i nemojte da se igramo, posebno dakle, nekim proizvoljnostima, kada su potpuno jasne i striktne procedure u pitanju. 8 Ja sam ustao da ovo kažem radi upozorenja. Kako će biti odlučeno, dakle to ne znam, to ne ovisi dakle od mene, ali sam bio dužan da ustanem i da upozorim.
Zahvaljujem. Ja ne znam ko se igra. Očigledno da svi želimo da ovu stvar ozbiljno razmotrimo i do kraja isčistimo. Uvaženi kolege Petar Kunić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja takođe dijelim stanovište od prilike kao i kolega Džaferović. Naime, ne može Vijeće naroda dva puta odlučivati o istoj stvari. Ono bi moglo odlučivati o istoj stvari, da to predviđa Poslovnik. Dakle, da Poslovnik predviđa da se može preispitati odluka, vlastita odluka, naravno, vjerovatno bi tu bio i uvršten rok u kojem roku može preispitati vlastitu odluku, onda bi to bilo moguće. Ovako nije moguće, zaista nije moguće. Mislim da je to dosta pravno, čak čisto, da se procedura mora ponoviti u cjelini, dakle nema dileme tu. Pa dobro, sa Doma mi dobijemo stvari, sa Doma, Vijeća naroda, mi dobijemo sličnih stvari, dobivali smo sličnih stvari. Očito ima tamo pravnika koji veoma učeno promišljaju kada su pravne stvari malo komplikovanije. Što se tiče, i to bode u oči, što se tiče Savjeta ministara i prijedloga izmjene Ustava, u smislu plata, mislim radi se o platama, također je problematičan. Postoji ono pravilo da se svako dužan držati zakona koje je sam donio. Dakle, postoji Ustav, ali ne može predlagati Savjet ministara zakon koji nije u skladu sa tim Ustavom, on može dati inicijativu da se mijenja Ustav, pa tek onda predložiti zakon. Hvala.
Replika, prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega, Božo Ljubić. Izvolite.
Dakle, moja replika je na, da tako kažem, repliku ili raspravu ne znam šta je bilo, od kolege Belkića. Dakle, ja ne sporim ocjene pravnika uvaženih, kolege Džaferovića, kolege Kunića, da je moguć izlaz iz ove situacije, kompletno ponavljanje procedure. Međutim, ja sporim, da tako kažem, stavljanje ovakve točke dnevnog reda ovo danas, jer točka dnevnog reda glasi, ja vas podsjećam, prijedlog dakle Kluba SDS-a – Prijedlog odluke u imenovanju članova Kancelarije za razmatranje žalbi BiH. Dakle, mi nemamo Prijedloga odluke dakle koja je na valjan način, do koje se došlo u valjanoj proceduri nakon konkursa, nakon prijedloga Vijeća ministara. To je za mene potpuno sporno. Zato ovakva točka ne može se uvrstiti. Evo to sam vam želio reći, a ja ne želim, da tako kažem, biti veći pravnik od pravnika pa reći sada da o ovoj stvari ne treba raspraviti i da se treba odrediti ovako ili onako. Ali ne možemo ovakvu točku mi danas staviti, jer nemamo mi odluke, nemamo ni prijedloga.
Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite. 9
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju, uvažene dame i gospodo. Pa mi po običaju volimo raspravljati o onome o čemu nemamo ni pravo raspravljati ili ovaj, ono što nije u nadležnosti ovog Doma. Ja vas želim podsjetiti na jednu činjenicu koja je ustavna činjenica, da svi oni koji se pozivaju na Ustav i ja se želim pozivati na Ustav, ovaj i na Poslovnik. U Parlamentarnoj skupštini BiH postoje dva doma. Jedan se zove Zastupnički, to je ovaj u kojem mi sjedimo, drugi se zove Dom naroda, to je onaj u kome mi ne sjedimo, to su potpuno dva ravnopravna doma. Nijednom odredbom niti tog Ustava, niti ovog Poslovnika ovog Doma, nije nama data nadležnost da preispitujemo, ocjenjujemo, procjenjujemo ili na bilo koji drugi način dajemo sudove o tome kako funkcionira Dom naroda. Ako jeste, onda da znamo, pa ćemo otvoriti i to kao teme u budućoj raspravi. Znači mi nemamo pravo, ovdje raspravljamo je li Dom naroda nešto smjeo, je li nešto trebao, je li pogriješio, ma ne interesuje me. Ne interesuje me jer nisam nadležan da ocjenjujem jesu li imali pravo i šta su uradili. To je jedna stvar. Druga stvar, ako govorimo o konkretnom prijedlogu, mi imamo prijedlog da se uvrsti točka dnevnog reda koja je već odrađena u ovom Domu, izglasana u ovom Domu. Znači ovaj, to je mimo svih važećih procedura i mimo bilo kakve prakse koju smo mi do sada imali od postojanja ovog Doma, da se odluke koje su donesene na bilo koji način, ponovo stavljaju na dnevni red, pa evo da kažem tako i preispituju. Oni koji stavljaju primjedbu da je to radio Dom naroda, istovremeno nama predlažu da isto uradimo. Dajte malo principjelnosti, dajte malo dosljednosti. Znači, mi smo Odluku ovu koja se predlaže danas, donijeli, kakva god je. Mi smo donijeli tu Odluku. Mi nemamo nove odluke, znači nemamo prijedlog nikakave nove odluke koja se zna kako može doći na dnevni red itd. I ne vidim nijednog opravdanja zašto se uopće bavimo ovim. Znači, ja moram reći moguće da je ovo praznina u našem poslovničkom, da tako kažem, dijelu ali ovaj trebamo je otkloniti kroz izmjene Poslovnika. Znači ponavljam još jedanput, znači nema nijednog poslovničkog, niti ustavnog, ni kojeg hoćete uporišta da odluku koju smo već donijeli, ponavljam, u ovom Domu, ponovo staljamo na dnevni red. Jednostavno, možemo onda otvoriti raspravu pa da sve zakone koje smo do sada donijeli, a ima ih puno koji se meni ne sviđaju, ponovo stavimo na dnevni red, pa da ih ponovo izglasavamo, da vidimo jesmo li pogriješili, kada smo prošli put glasali. Znači ja mislim i ne mislim nego jednostavno ovaj tu je Poslovnik vrlo jasan. Znači da mi nemamo, nemamo ni zakonske mogućnosti ni poslovničke, da ponovno raspravljamo raspravljeno pitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika uvaženi poslanik Darko Babalj. Izvolite.
Pa prvo, da li to znači da mi ništa ne treba da radimo ukoliko je Dom naroda pogriješio? Evo ja mislim da Dom naroda nije pogriješio. Procedura je bila u decembru. Mi smo donijeli Odluku kao Predstavnički dom, onako kako smo je donijeli. Formalno pravno, na sjednici Doma naroda koja ide poslije naše odluke, donešena je Odluka, sviđala se ona kome ili ne sviđala. Na listi uspješnih kandidata od pet ljudi koji se bira, je bilo 15. Dom 10 naroda 06.06. donosi Odluku. Otkud ja znam da je to identično, kao što je bilo u Predstavničkom domu, što smo mi donijeli. Možda su to druga imena. Ukoliko su to druga imena, pa valjda se i mi trebamo izjasniti o tim imenima. Ukoliko su to identična imena koja su oni prije toga odbili, pa valjda mi trebamo konstatovati da to nije u skladu sa zakonom i da mi kao Predstavnički dom tražimo da se poništi procedura i raspiše konkurs. Mislim, ovo što je gospodin Kunić rekao, što je gospodin, ma ustvari što smo svi rekli, da je ovo političko nasilje Doma naroda. Dajte da to ispravimo, ne kažem ja da mi trebamo prijedlog koji nemamo, mi nemamo prijedlog imena. I ono što ste vi rekli gospodine predsjedavajući, volio bih obrazloženje od gospodina ministra pravde, koji je poslao upit Parlamentarnoj skupštini BiH.
Replika, predsjedavajući Predstavničkog doma, Milorad Živković. Izvolite.
Nije replika, više je razmišljanje koje je na kraju ove sjednice. Naime, trošimo se o dnevnom redu, a mogli smo ići prema tačkama dnevnog reda. Znači raspravu o .... Savjeta ministara povodom poplava, mogli smo da otvorimo kao tačku dnevnog reda i onda da bude zaključak da tu posebnu sjednicu pravimo, da se na idućoj sjednici ponovo nađe. Nismo uopšte trebali niti praviti pauzu, niti ovu raspravu voditi. Prijedlog koji je kolega Babalj napravio, raspravljeno je na Proširenom kolegijumu i predlagano od strane svih članova Proširenog kolegijuma, preformulišite tačku dnevnog reda, napravite razmatranje povodom Odluke o imenovanju članova od strane Doma naroda, pa da raspravimo ovdje da li je Dom naroda uradio kako je trebao, da li ovaj Dom treba da napravi istu grešku. Vi ste ponovili isto što ste uradili na Proširenom kolegijumu, bez ikakvog osjećaja da ovdje trebamo da raspravimo zajedno i da je i nama stalo da o tome raspravimo. Znači, stavljate nas u nemoguću poziciju, da ovdje glasamo nešto, protiv čega u suštini nismo da se raspravi pravni problem. Ne pomaže nam ni Savjet ministara, na način da se ne održi sjednica, da se zaključi da se ponovo odluke stavljaju na glasanje i da to radi u Domu naroda i da neće da izađu da nam obrazlože svoj prijedlog. Ne pomažu nam, kao što nam neće pomoći na idućoj sjednici, jer u ovoj sjednici po poslovničkoj mogućnosti nije mogao da dođe zahtjev SBB-a, ne zato što Kolegij nije dao, ne zato što Živković nije dao, nego zato što poslovnički nije mogao da dođe na dnevni red. Iduću sjednicu koju ćemo raspraviti o tome da ponovo jedan od ministara ili dva od ministara ne budu u Savjetu ministara, jer je izgubljena skupštinska većina, izgubljena je skupštinska većina i sada raspravljamo o ovoj tački dnevnog reda koju je predložio SDS, jer je i na prethodnoj sjednici, kada su u pitanju kadrovi i kada je u pitanju imenovanje, igubljena skupštinska većina, došlo do preraspodjele. Ako je došlo do preraspodjele drage kolege, dajte onda mijenjajte Savjet ministara, dajte mijenjajte Kolegij i onda ovdje sa skupštinskom većinom koja je novonastala, napravite kadrovska rješenja. Ne može se Kolegij koji je bio u skupštinskoj većini, Savjet ministara koji je bio u parlamentarna većina, da nosi odgovornost za stvari u BiH, a vi da se samo bavite kadrovskim rješenjima. To je nemoguća situacija u BiH. Ili da predsjedavajući Savjeta ministara na idućoj sjednici da ostavku i da čitav Savjet ministara bude u tehničkom mandatu, što bi bilo realno novonastaloj situaciji. Nemojte da gubimo vrijeme na dnevnom redu, a svi znamo o čemu se radi. Nema skupštinske većine, radi se o tome da svi žele da kadruju u ovoj zemlji, a da neko drugi nosi odgovornost za ovu situaciju. Hvala. 11 Uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mislio sam da neće biti potrebe, s obzirom da sam učestvovao juče u ovoj raspravi i misleći da smo ju završili, ali predpostavljam da je dobar dio kolega u konfuziji, naravno slušajući sve ovo i teško je na mnogo toga izrečenog i ne tvrdim da išta od toga nije tačno. Znači vjerovatno traži se, kako sam razumio, od svih traži se izlaz, sa svim dilemama koje su bile i upravo mi je sada uzeta ova ideja da pokušamo od predlagača, jer ovdje se cijelo vrijeme pokušava dovesti stvari u red i vidim da svi pokušavaju, ali imate više strana ko je ovlašteni predlagač. Znači, može li sutra na dnevnom redu se naći, da poslanik predloži Vijeće ministara. Mislim, znači ili ne znam ni ja, može li poslanik predložiti mandatara. Može glasati za njega, ali ga ne može predložiti tako piše u pravilima. Pokušavamo to dovesti u red, ne dovodeći u pitanje da imamo problem, ne dovodeći. Mi definitivno, jeste kolega Lozančić u pravu kada kaže da mi ne možemo, ali imamo pravo da kažemo, mi definitivno imamo problem s Domom naroda. Mi čekamo donatorsku konferenciju i tražimo pare od susjeda sa najvećim platama u regionu. I dočekaćemo te ljude i reći, evo mi ovo nismo spremni. To je naš problem, to je činjenica. Činjenica je da Zajednički kolegijum ne funkcioniše kao jedna od institucija, ne fujkcioniše, definitivno i to je problem s kojim se neko hoće ili neće suočiti. Ali evo da ne širim priču, jučer smo pokušali da požurimo, pošto se navijači Brazila u velikom broju već okupljaju, valjda će doći i ovi drugi, da pokušamo privesti raspravu kraju. Ja bih volio da kada bi moglo od Vijeća ministara da barem pomognu da kažu, ovaj dio nejasnoća, ako mogu da ovo razriješimo, jer ovo jeste definitivno problem i ja sigurno nisam u ovom momentu sposoban da predložim kompletno rješenje.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu i praktično, prema Poslovniku imam mogućnost samo ovu jednu tačku da dam dnevnog reda. Obavljena je rasprava, znači novopredloženu, a to je – Prijedlog odluke o imenovanju članova Kancelarije za razmatranje žalbi BiH, od strane SDS-a. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad. Za 13, protiv 17, suzdržanih 8. Konstatujem, da ova tačka nije dobila podršku. I, molim vas za malo strpljenja, zbog stenograma moram da pročitam doslovno dnevni red, usvojeni. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 67. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja: a) Komentari na dobijene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 12 3. Izjašnjenje Savjeta ministara BiH povodom predloga zaključaka iznesenih na 67. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 28.05.2014. godine, u raspravi o Informaciji predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH o posljedicama prirodne nesreće u Bosni i Hercegovini, broj: 01-50-1-15-67/14, od 10.06.2014. godine; 4. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 01-02-1-60/13, od 30.04.2014. godine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 5. Predlog zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Mato Franjičević, zakon broj: 01-02-1-21/14, od 08.05.2014. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 6. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-22/14, od 15.05.2014. godine (prvo čitanje); 7. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu poslanika Denisa Bećirovića za razmatranje Predloga zakona o dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-26/14, od 26.05.2014. godine; 8. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o ustavnopravnom osnovu Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-18/14, od 14.04.2014. godine; 9. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Komisije za saobraćaj i komunikacije o principima Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-18/14, od 14.04.2014. godine; 10. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u građanskim stvarima – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-19/14, od 17.04.2014. godine (zakon u prvom čitanju); 11. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Inicijativi poslanika Beriza Belkića sa 65. sjednice Predstavničkog doma, održane 15.04.2014. godine, koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, predlažem da se na jednoj od narednih sjednica u dnevni red Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH uvrsti tačka dnevnog reda – Preispitivanje opravdanosti i postojanja upravnih i nadzornih odbora u javnim ustanovama i preduzećima“, broj: 01-50-1-526/14, od 15.04.2014. godine; 12. Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2013. godinu, broj: 05/8-50-19-307/14, od 04.03.2014. godine; 13. Godišnji izvještaj i financijski izvještaj Centralne banke BiH za 2013. godinu, broj: 01-50-19-480/14, od 03.04.2014. godine; 14. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju za 2013. godinu, broj: 01,02-29-592/14, od 07.05.2014. godine; 15. Izvještaj o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2013. godinu i Plan rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2014. godinu, broj: 01,02-50-19-649/14, od 22.05.2014. godine 16. Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2013. godinu, broj: 01,02-09-638/14, od 20.05.2014. godine; 13 17. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma Parlamentarne skupštine BiH za usaglašavanje teksta Zakona o elektronskom dokumentu – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-5/14, od 05.02.2014. godine 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju ugovora o ekstradiciji između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Maroko, broj: 01,02-05-2-651/14, od 22.05.2014. godine; 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansijskoj saradnji – razmjena nota između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke za projekat – Vjetropark Podveležje, broj: 01,02-05-2-673/14, od 29.05.2014. godine; 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u pogledu prekograničnog programa Hrvatska – Bosna i Hercegovina u okviru instrumenta za pretpristupnu pomoć za 2013. godinu, broj: 01,02-05-2-682/14, od 30.05.2014. godine; 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Prvog amandmana na Sporazum o zamjeni duga od 27.02.2012. godine, između KfW-a, Frankfurt na Majni (KfW) i Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Ministarstvo finansija i trezora (zajmoprimac), kao i Federacije Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Federalno ministarstvo finansija, i Republike Srpske, koju predstavlja Ministarstvo finansija RS, u iznosu od 12.821.343,85 evra – „Zamjena duga 3“, broj: 01,02-05-2-674/14, od 29.05.2014. godine; 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dodatnog protokola 3 uz Sporazum o izmjeni i pristupanju Centralnoevropskom sporazumu o slobodnoj trgovini (CEFTA 2006), broj: 01,02-05-2-672/14, od 29.05.2014. godine. Prelazimo na realizaciju dnevnog reda. Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 67. sjednice Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na Ad. 2. Poslanička pitanja: a) Komentari na dobijene odgovore
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući i uvažene kolegice i kolege, gosti, mediji, sve skupa vas pozdravljam. Ja bih želio da ukratko iznesem par opaski na odgovore koje sam dobio na prethodno postavljena pitanja Uredu za razmatranje žalbi u proteklom periodu iz koga sam želio saznati koje su to firme, odnosno institucije u BiH od kojih je Ured za razmatranje žalbi, praktično kroz postupak, utvrdio da su učinili propuste, te iste obavezao za namirenje novčane kazne u više desetina ili stotine hiljada maraka, čak 1.115.000 maraka, ali isto tako određene firme protiv kojih su podnešene krivične prijave tužilaštvima za počinjena krivična djela. U odgovoru je vidljivo da je 8 firmi, prije svega u javnom sektoru, koji su počinili određena krivična djela protiv kojih je praktično predmet otišao u tužilaštvo, a odnosi se, evo samo da kažem, recimo Opšta bolnica Zvornik za 60.000 maraka, zatim Elektroprivreda Federacije BiH odnosno BiH, zatim ugovorni organ Zavod zdravstvenog osiguranja i reosiguranja u Federaciji BiH, Javno preduzeće Željeznice Federacije BiH, Osnovna škola „Vuk Karadžić“ Omarska, zatim Uprava za indirektno oporezivanje, te „Službeni list BiH“. Kroz ove firme vidljivo je da je riječ o izuzetno velikim iznosima, međutim ono što nas mora zabrinuti, odnosno sve one koji su imenovali odgovorna lica u ovim pravnim licima bi bilo dobro da povedu računa da li je ovo dobar izbor kadrova, da li je ovo dobar izbor za ovakvo upravljanje sistemom i smatram da, iz ovog odgovora je jasno vidljivo gdje se nalazimo. Međutim, kod drugog odgovora takođe postavio sam pitanje – Da li je prihvatljivo da javni operatori, telekom operatori koji su po Zakonu o komunikacijama dužni ubirati RTV taksu od svih korisnika koji su priključeni na javnu, fiksnu, telekomunikacijsku mrežu? Međutim, tamo je činjenica da javni telekom operatori praktično gledaju kroz prste, odnosno svojim korisnicima uvođenjem novih paketa ne vrše obračun naplate RTV takse čime dovode i svoju odgovornost prema Zakonu o komunikacijama u članu 37. gdje su dužni provoditi naplatu, a to ne čine. I od tužilaštva sam dobio dobar odgovor da će oni sigurno sagledavanjem ovog predmeta, odnosno ove informacije pokrenuti određene postupke ukoliko se to bude tako potvrdilo, a prema informacijama je to sigurno tako. Treće pitanje dobio sam od Centralne banke na koje ne bih želio posebno komentarisati obzirom da ćemo danas imati tačku dnevnog reda. Ja sam detalje pripremio i smatram da u Centralnoj banci ima puno toga o čemu bi morali konkretnije ... i malo drugačije sagledavati njihove izvještaje o poslovanju u proteklom periodu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Boško Tomić. Izvolite. 15
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, kolege poslanici, članovi Savjeta ministara, gosti. Moje poslaničko pitanje odnosilo se na jednu pravosnažnu odluku koja je donešena još 2006. godine pa mi se jedan od klijenata, odnosno građana zamolio da se obratim i odluka je postala pravosnažna u 2006. godini a nikako da dođe do njene realizacije. U odgovoru koji se kaže da sud, Osnovni sud u Sarajevu ne pokreće po službenoj dužnosti izvršni postupak nego to treba da uradi sama stranka. I sad vidim problem i muku tih ljudi koji se bore sa tim odlukama, a uvažena sudinica, koja se ovdje potpisala, Jovanović Janja kaže – poslanik Boško Tomić ima mogućnost za pravnu pomoć da se obrati službama koje se bave pružanjem pravne pomoći za realizaciju pravosnažne presude, Općinski sud ne pruža pravnu pomoć. Nisam se ja Vama obraćao za pravnu pomoć, predsjednice suda, nego Vi ste u službi ovih građana i morali biste njima da pomognete, a ne da se ograđujete od bilo čega. Ako je ovakav odgovor prema poslaniku onda možete misliti kako se dočekaju ti ljudi koji nisu upućeni. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Saša Bursać.
Hvala predsjedavajući, pozdravljam kolegice i kolege i sve prisutne u sali. Ja imam ovdje odgovor, praktično imam dva odgovora Uprave za indirektno oporezivanje i evo pokušaću ukratko oba da prokomentarišem. Jedan se tiče izdavanja PDV broja gdje sam ja postavio pitanje - Da li je moguće da procedura bude kraća od 15 dana? I dobio sam odgovor s kojim nikako ne mogu da se složim, jer zaista ovdje se pravda sa neka 4 regionalna centra u kojem se u svakom mora izvršiti registracija, pa kasnije u Središnjem uredu, pa ovo, pa ono. Nisam ja ovo pitanje postavio zbog roka od 15 dana, rokovi su znatno duži. Evo ja pozivam gospodu iz Uprave za indirektno oporezivanje da pogledaju znači kada, da pogledaju svoj prosjek kada im je dostavljen zahtjev za izdavanje PDV broja i kada su ga oni izdali, pa neka kažu da li je to zaista 15 dana, a mislim potpuno neshvatljivo, sad vrše se tu i neke provjere i ovo, ono, mislim da je jako ružno ovdje i u odgovoru napisati da se u prioritet uzimaju neki obveznici koji su već izvršili 50.000 maraka. Znači, neko treba da izvrši neku određenu sumu novca tek tako, pa tek onda da uzme ga neko kao neki prioritet pa tek onda da on, naravno ne uzimavši u obzir tih 50 ili više hiljada maraka za povrat i td., i td. Mislim da ovdje ima jako mnogo diskriminacije i pozivam Upravu za indirektno oporezivanje da ovo još jednom pogleda, ovo definitivno nije uredu i gospodi iz Savjeta ministara, prvenstveno iz Ministarstva finansija molim da pogledate znači ovaj odgovor definitivno što se tiče PDV broja, evo iz ovog odgovora vidi se da ima i diskriminacije. A i pozivam znači da pogledate koliki su ti zaista rokovi, zakonski rok je 15 dana, ali u praksi je to daleko, daleko više. Drugi odgovor je na to – Koliko Uprava za indirektno oporezivanje plaća na osnovu zakupnina? Pa evo ja sam dobio tačno kome i koliko je to i evo ovako kada saberete to to je znači jedna od prilike mjesečna obaveza je 95.263 na godišnjem nivou ja sam to izračunao da 16 je 1.143.167,28 maraka. Mislim da je to jako mnogo novaca. Moje evo sad sljedeće pitanje, znači čim počnemo sa pitanjima, ići će prema predsjedavajućem u Savjetu ministara i prema Savjetu ministara. U ovom kontekstu mislim da nije samo ovdje Uprava za indirektno oporezivanje, treba pregledati sve ove BiH institucije kako i na koji način, da se odredimo prema tome, jer zaista neshvatljivo je da Uprava za indirektno oporezivanje plati godišnje nešto manje od 1.150.000. Ustvari nije to ništa manje, jer ovdje nije ušlo skladištenje stoke i mesa, jer se računa po danu, nije izračunato po mjesecu, tako da praktično i nemamo taj podatak, tako da definitivno, evo molim i kolege poslanike pogledajte ovaj odgovor znači koji je meni proslijeđen i vidjećete kako i na koji način se svemu, stalo pričamo o nekim uštedama ovako, onako, mislim da ovdje ima jako mnogo prostora kada su te stvari u pitanju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Dvoje prijavljenih, kolega Vrankić i kolegica Dervoz nisu na spisku, ali vjerovatno je to od prethodnih sjedica, jel' tako? Izvolite. Uvaženi kolega Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja sam postavio zastupničko pitanje vezano, u međuvremenu je došlo sa prethodne sjednice – Koliko je vanjski dug Federacije i da li se on izmiruje? S razlogom sam postavio pitanje, vanjski dug je 4.671.000.000. Međutim, krajnji korisnici, koji su krajnji korisnici kredita, ono čeg sam se ja najviše pribojavao, faktički je i istina, oni se ne izmirivaju i sada ukupni dug neizmiren kojem je protekao rok iznosi preko 150.000.000 maraka. To je stvaranje nove dubioze unutar Federacije, a znamo da federalni proračun prilikom izmirenja, odnosno pražnjenja sa Jedinstvenog računa unaprijed plaća te obaveza, to je jedna unutarnja dubioza unutar Federacije koja se dalje može osjetiti pogotovo na nižim razinama vlasti, jer nedostaje ... za raspodjelu, a i velika nelikvidnost se stvara i postaje sve veća i ugrožava efikasnost i funkcioniranje Federacije. Mislim da o ovome treba skrenuti posebnu pažnju i pokušati smanjiti ovaj unutarnji, unutarnju likvidnost federalnog proračuna koja ga još dodatno može ugroziti. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Da, slijedom dogovora na početku prethodne sjednice, mi smo se dogovorili da ćemo odložiti naše komentare na dobivene odgovore za ovu sjednicu, pa eto slijedom toga se ja danas javljam da prokomentiram odgovor koji je Komisija za ravnopravnost spolova Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH dobila od Vijeća ministara. 17 Podsjetiću da smo mi kao Komisija prateći primjenu Zakona o ravnopravnosti spolova u BiH kojim se u članu 32. stavu 2. propisuje obaveza usaglašavanja svih zakona i drugih odgovarajućih propisa sa tim zakonom, inicirali usaglašavanje tri zakona iz područja medija. Na taj način su usaglašeni Izmjene i dopune Zakona o radio-televizijskom sistemu, servisu i Zakon o komunikacijama. Mi smo nastojali u pripremi tematske sjednice u kojoj smo htjeli razmatrati primjenu ovih zakona, na našoj 10. sjednici smo donijeli odluku 23.01.2013. godine, dakle o organizaciji te tematske sjednice i zatražili smo od Ministarstva komunikacija i saobraćaja i Regulatorne agencije za komunikacije BiH da u roku od 2 mjeseca dostave izvještaje o primjeni ovih zakona koji su trebali uključivati i brojčane, odnosno statističke podatke kao i uporedbu sa stanjem prije stupanja na snagu ovih zakona. Mi sm morali dva puta ponoviti ovu inicijativu i oba puta smo ostali bez odgovora, zatim smo zatražili i dobili podršku Zastupničkog doma koji je na 52. sjednici 28.09.2013. godine donio zaključak kojim smo zatražili od Vijeća ministara da u roku od 30 dana obezbijedi dostavljanje ovog Izvještaja. Vijeće ministara je svoj odgovor utvrdilo na 91. sjednici Vijeća ministara 16.04.2014. godine i dakle sačinjen je od strane Ministarstva saobraćaja i komunikacija dostavljen u formi tabela koje sadrže sve samo ne sadrže odgovore na pitanja koje smo mi kao Komisija postavili i tražili
Predviđeno vrijeme za komentar isteklo.
Hvala lijepo. Dakle, mi ponavljamo naš zahtjev da Vijeće ministara postupi po Zaključku Parlamentarne skupštine BiH sa 52. sjednice održane 29.08.2013. godine i da se dostave traženi podaci. Uvredljivo je da je Federalna televizija dostavila tabelu koja je zaključena sa, dozvolite da samo to još kažem, 31.12.2009. godine. Zahvaljujem.
Komentar na postavljeno poslaničko pitanje ima i poslanik Adnan Bašić. Izvolite.
Ja se izvinjavam, imam novo poslaničko pitanje, možda sam u pogrešno vrijeme pritisnuo. Ako mogu da postavim ili da sačekam.
Hajde samo izvolite. Dakle, novo poslaničko pitanje i nek se onda prijave i ostali poslanici za nova pitanja. b) Nova pitanja Izvolite. 18
Dobro, hvala Vam lijepo predsjedavajući. Ma naime, ja sam prije par dana primio jednu grupu nezadovoljnih radnika Hidrogradnje, vi znate taj slučaj sa Hidrogradnjom. Nažalost, to je tužna i žalosna slika naše privrede u zadnjih dvije decenije. Jako mnogo, sat i po vremena je trajao razgovor sa njima i vrlo tužan utisak ostavlja sve ono što smo čuli. Jako je mnogo malverzacija, mnogo vrlo ružnih i tužnih stvari, kako se uništava jedna tako ugledna firma, ne samo ona nažalost u čitavom BiH. I ovaj put postavljam, to jedino mogu što sam obećao, pitanje premijeru Federacije BiH – Gospodine premijeru, molim Vas da se posvetite rješavanju problema takve ugledne građevinske firme sa veoma jakom operativom i veoma dobrim ljudima iskusnim koji su nas proslavili u čitavom svijetu svojim graditeljskim poduhvatima. Oni traže jako malo bez obzira na sve afere oko Hidrogradnje, oni traže jednostavno novi posao, da se počne uplaćivati samodoprinos, pardon doprinosi za penzijsko-invalidsko osiguranje i zdravstveno osiguranje i da jednostavno ti ljudi žive i rade od svog rada i njihove porodice. To nije mnogo, ja mislim ovaj više apel nego bilo kakav pritisak, da neko ne misli, da se stvarno tim ljudima pomogne, jer takav jedan gigant nije zaslužio da tako žalosno završi. Eto hvala lijepo, ja sam dostavio u pisanoj formi sve ovo.
Zahvaljujem. Poslanica Dušanka Majkić ima riječ. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Želim da kažem da, evo naš mandat se privodi kraju ali neću uspjeti završiti jednu važnu stvar a koja je vezana za uništavanje municije i minsko-eksplozivnih sredstava na vojnom poligonu u Glamoč. U tom smislu, evo i juče je došlo pismo na ministra odbrane i na mene kao predsjedavajuću Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost u kome se traži da Ministarstvo odbrane pripremi, uradi i napravi stručnu analizu štetnog djelovanja detonacija, municije i minsko-eksplozivnih sredstava na vojnom poligonu i procijeni štetu prouzrokovanu na građevinskim objektima u Opštini Glamoč. U tom smislu ide i moje pitanje, s obzirom da je 178 građana Opštine Glamoč podnijelo prijave na štetu koja je učinjena njihovim građevinskim objektima zbog neadekvatnog uništavanja municije i minsko-eksplozivnih sredstava. Dakle, ukoliko se ništa ne uradi, ukoliko Ministarstvo odbrane ne preduzme određene mjere bićemo u poziciji da će nas građani Opštine Glamoč tužiti i to će sankcionisati i ići na teret budžeta BiH. Zato u tom smislu ide moja, ponovo moje pitanje da Ministarstvo odbrane u što kraćem roku se odazove na ovu inicijativu koju je uputio načelnik Opštine Glamoč. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Zijad Jagodić. Izvolite. 19
Zahvaljujem. Ja imam par pitanja i jednu inicijativu, ali obzirom da ima kolega i kolegica koji žele postaviti isto tako, ja ću skratiti, samo ću pročitati poslaničku inicijativu koju upućujem Agenciji za bankarstvo Federacije BiH, Agenciji za bankarstvo RS-a, te Centralnoj banci BiH, kojom iniciram da se tarife naknada u platnom prometu BiH do daljeg umanje za 50% u odnosu na postojeće. Obzirom da ova inicijativa se zasniva na tome da ustanove platnog prometa u BiH ili banke kontinuirano ostvaruju enormnu dobit, da su provizije na većinu uplatnih naloga krajnje visoke, a posebno u ovo vrijeme kada je otežano finansijsko poslovanje većine pravnih i fizičkih lica, smatram da ova inicijativa bi bila dobra. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanik Slavko Jovičić ima riječ. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa mi smo na prošloj sjednici donijeli zaključak da negdje oko 45 zaključaka uputimo na izjašnjavanje Savjetu ministara, ali moj zaključak nije imao veze sa Savjetom ministara i zato ću ga danas obnoviti kao inicijativu i tražim kad bude glasanje da se o njemu izjasni Administrativna komisija našeg Doma koja je jedino nadležna, a on se odnosi – Poslanici Predstavničkog doma se do kraja mandata odriču naknada za rad u stalnim i drugim ad hoc privremenim komisijama Predstavničkog doma Skupštine BiH. Sredstva prikupljena na ovaj način se uplaćuju na poseban račun Ministarstva finansija i trezora BiH za pomoć ugroženom stanovništvu pogođenim poplavama i td. Dakle, ja nisam pravio analizu koliko ima poslanika koji uzimaju pare na račun ovih ad hoc komisija i kolika su to sredstva, ali slušajući mnoge političare da će biti strašno manji priliv u budžetu i od direktnih i indirektnih poreza zbog ovih poplava, svaka ušteda je korisna. I još jedna stvar, ne mogu da utičem niti apelujem, ali ljudi neshvatljivo je od sluđivanja ovih nevladinih organizacija, ja sam davao i svi su ovdje upoznati najveću podršku Centru civilnih inicijativa. I dođu oni u Banja Luku i kažu
Kolega jel' to pitanje ili inicijativa?
Pitanje postavljam da ga neko jednm raspravi, a to jeste da se preispita rad ovih nevladinih organizacija. I koristim ustavnu dvojezičnost, ne daj Bože da mi neko drugi kaže da ja nešto sad, izađu oni i kažu – Ovi neradnici dole za donošenje jednog zakona potroše 428.000 u zagradi tisuća, a ništa ne urade. A ja im jedno najmanje 20 puta govorio, lako je donijeti zakon u Srbiji kad Vučić kaže o prijedlogu ovog zakona tačk, ko će se javiti, završen zakon. Lako je donijeti zakon u Njemačkoj kad kaže Merkelova, ovaj zakon ima većinu, donijeće. Ko će ovdje usvojiti zakon kad predloži predsjedavajući Bećirović, kad mi Srbi iz 20 Kluba kažemo ne može taj zakon. Ili predloži gospodin Živković, a Bošnjaci kažu ne može taj zakon. Il' predloži neko od strane hrvatskog naroda, ovi drugi klubovi kažu ne može. Ovo je specifična država i ni na šta ne liči u odnosu na druge države. I naravno čudim se da se ovi Transparency ne priključe, i imam problem ljudi danima ne mogu da živim, svaki treći dan dolazi neki poštar i donosi, tužili oni poslanike što im nisu dostavili imovinske kartone. Pa kako da im ja dostavim kad sam ja vlasnik recimo jedne velike parcele zemlje sa svojom sestrm ½. Ja ne znam jel' njeno ili moje. I kako da ja sad to dostavim da to pripada njoj il meni i da oni imaju tu informaciju.
Vrijeme isteklo, zahvaljujem.
Ovdje je vrijeme isteklo svima samo nije nama. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Jovičiću, vjerujem da se i on slaže da je ovo specifična, lijepa i egzistentna država. Riječ ima poslanik Mladen Ivanković Lijanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Gospodine predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, kolegice i kolege zastupnici, dame i gospodo. Ja imam jednu zastupničku inicijativu, a vezana je za uvođenje privremenih mjera u oblasti poljoprivredno-prehrambenih proizvoda za određeni vremenski period, a inicijativa se odnosi, dakle, prema Vijeću ministara za uvođenje sezonske carine u periodu 15.06. – 31.08., paprika – 1 km, rajčica – 1 km, krastavac – 0,5 km i mladi krompir – 0,5 km. Dosadašnje inicijative koje su potekle iz ovog Parlamenta, pa i od Boljitka, nisu urodile plodom u ovom smjeru jer je uvijek bio izričaj da zbog ugovora koji su na snazi potpisani ne može se to uvesti, jer nije došlo do poremećaja na tržištu. Obično je to bilo objašnjenje. Ali mislim, zbog prirodne nesreće koja jeste, sad je to sigurno dokazivo da je došlo do poremećaja na tržištu i da se ova mjera može uvesti kako bi spasili ono što se spasiti da u BiH, a to je sigurno jedna vrlo važna grana, selo i poljoprivreda. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poslanik Saša Bursać ima riječ. Izvolite.
Hvala lijepo. 21 Pa evo kao što sam i najavio u komentaru odgovora koji sam dobio od Uprave za indirektno oporezivanje, evo sad će ispasti da ja nešto, samo sam se bazirao za Upravu, ne. Hoću da kažem da ne izuzimam ni jednu BiH instituciju i kao što sam rekao svoje ću pitanje uputiti prije svega prema predsjedavajućem Savjetu ministara, a onda i prema svim ministrima, da vidimo eventualno da li se može uraditi po pitanju zakupnina bilo šta. Skoro smo na Komisiji raspravljali isto o jednoj agenciji i došli smo do jednog frapantnog podatka kada na mjesečnom nivou po jednom zaposlenom u toj agenciji se plaća 640 maraka zakupnine, znači na mjesečnom nivou. To je jedna plata u BiH, nije to nikakva tajna, znači da ima jako mnogo plata koje nisu tolike, a o penzijama da i ne govorimo, i to je jako, jako mnogo. Znači, hoću da postavim pitanje, znači evo dobit ćete ga i u pismenoj formi – Da li je moguće izvršiti, znači, ozbiljan jedan pregled oko zakupnina? Vidjeti kakvo je stanje, znamo evo recimo da BHRT ovdje kada dođe, ljudi kažu da imaju 400 ljudi zaposlenih, 200 na održavanju znači prostora i 200 na obezbjeđenju, radi se o jako velikom prostoru, mi smo im ovdje osnivači, pa da vidimo znači da li se mogu te neke stvari uskladiti. Ja vas molim, znači u ovom dijelu mogu se izvršiti veoma, veoma ozbiljne uštede i ovo su višemilionske uštede na godišnjem nivou i ne treba to tek tako zanemariti. Ja vas molim da obratite pažnju na ovo moje pitanje. Hvala lijepo.
Riječ ima poslanica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Ja imam 6 pitanja, 3 za Ministarstvo civilnih poslova i 3 za Minsitarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i ja ću ih samo pisano proslijediti.
Zahvaljujem. Poslanik Nermin Purić ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Također ću pismenim putem dostaviti pitanja. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Ja imam jedno pitanje kratko Vijeću ministara. Mi smo svi danas na stolove dobili pismo Vijeća ministara koje nam je proslijeđeno, pismo Sindikata policijskih službenika u tri 22 državne agencije u kojima djeluju policijski službenici. Oni su zabrinuti zbog najavljene odluke Vijeća ministara da će im Vijeće ministara svojom odlukom ukinuti regres za korištenje godišnjeg odmora i ja u tom smislu postavljam zastupničko pitanje Vijeću ministara, odnosno ministru finansija – Jel' točna ova informacija? Pod broj jedan. Drugo – Može li Vijeće ministara svojim odlukama stavljati van snage zakonom utvrđena prava uposlenika u državim institucijama? I treće – Ako je to u cilju uštede, zašto se ne donose odluke koje će osigurati uštede u oblastima na koje upozorava i Sindikat policijskih službenika? Hvala lijepo.
Posljednja prijavljena u okviru ove tačke, poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja imam jednu poslaničku inicijativu, a to je da nam Savjet ministara do sljedeće sjednice pripremi i dostavi informaciju o izvozu pušaka firme Skaut iz Tehničkog remonta Bratunac posredstvom Republičke direkcije za promet naoružanja i vojne opreme. Očekujem da informacija, pored nadležnih ministarstava zaduženih za davanje saglasnosti, sadrži i informacije bezbjednosnih agencija o ovom oružju, te informaciju Tužilaštva BiH, da li se vodila i vodi istraga o ovom oružju? Naime, mediji i nadležne agencije u BiH su godinama u javnosti iznosile podatke o sumnjivoj prodaji oružja od strane nekadašnjih ministarstava odbrane entiteta čiji je kupac firma Skaut i vrlo diskutabilnog ugleda u svijetu, o čemu su istražni organi, kako se tvrdilo, vodili istragu i tvrdi se da u Tužilaštvu BiH postoji neka istraga, a ja znam da Tužilaštvo u RS-u po prijavi radnika Tehničkog remonta vodi istragu o ovom slučaju. S obzirom da je za vrijeme poplava prošle nedelje ovo oružje izašlo iz zemlje i izvozna dozvola glasi na Republičku direkciju za promet oružja i vojne opreme krajnja destinacija Austrija, mene zanima kako se ovo moglo desiti i tražim potpunu informaciju o svemu. Hvala.
Zahvaljujem. Zatvaram drugu tačku dnevnog reda. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda Ad. 3. Izjašnjenje Vijeća ministara BiH povodom prijedloga zaključaka iznesenih na 67. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 28.05.2014. godine, u raspravi o Informaciji predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o posljedicama prirodne nesreće u Bosni i Hercegovini, broj: 01-50-1-15-67/14 od 10.06.2014. godine Podsjećam, Vijeće ministara BiH je dostavilo svoje izjašnjenje po zaključcima sa 67. sjednice Predstavničkog doma. Također Ministarstvo vanjskih poslova dostavilo je pregled 23 aktivnosti ovog ministarstva tokom poplava u maju 2014. godine. Sve ove materijale ste dobili. Otvaram raspravu. Riječ ima predsjednik Vlade BiH, premijer Bevanda. Izvolite.
Predsjedatelji i uvaženi zastupnici, kolege, članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, dame i gospodo. Ja ću biti vrlo, vrlo kratak samo u u vodu, zato jer mislim da materijali koje ste dobili su relevantni i odgovaraju onome što je traženo od nas na prošloj sjednici. Naime, katastrofalne poplave koje su zadesile našu zemlju polovinom svibnja ove godine prouzročile su značajne gubitke ljudskih života, pomjerili veliki broj osoba iz svojih domova, te sa velikim brojem klizišta i propratnih pojava prouzročile jako velike materijalne štete. O razmjeri ove katastrofe u smislu egzaktnih pokazatelja u ovom trenutku je nemoguće, pa rekao bih i neodgovorno govoriti, jer su na terenu u tijeku procjene domaćih i međunarodnih eksperata za ovu oblast. Ipak svima nam je jasno da su štete ogromne i da će obnova porodičnih stambenih objekata, gospodarskih objekata, infrastrukturiranih i drugih šteta biti dugotrajan proces koji bez svake sumnje prevazilazi realne mogućnosti naše BiH. Zbog toga biće nam potrebna i međunarodna pomoć. Imajući u vidu iznesene opće poznate pokazatelje obveza svih razina vlasti u BiH je bila promtno reagiranje i stavljanje svih raspoloživih resursa u funkciju spašavanja ljudi i imovina, te otklanjanje posljedica nastalih ovom elementarnom nepogodom u okviru ustavnih i zakonskih nadležnosti. Postupajući sukladno svojim ovlastima Vijeće ministara BiH je od 15.05.2014. godine pa do danas održalo 10 sjednica na kojima je kontinuirano pratilo aktualnu situaciju, a na 7 sjednica je donosilo potrebne odluke i zaključke iz svoje nadležnosti koja su vam prezentirana kroz dostavljene informacije i zapisnika sa svih ovih sjednica. Kao što se može zaključiti iz materijala, na tim sjednicama je uvijek raspravljana aktualna situacija u BiH, razmatrani su promtno zaključci Predsjedništva BiH sa 68. izvanredne sjednice od 25. o čemu sam na zahtjev Predsjedništva i podnio izvješće članovima Predsjedništva BiH dana 04.06.2014. godine, kao i zaključci Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH sa 67. sjednice o čemu ste dobili Izvješće. Napominjem da smo mi ove zaključke dobili dana 30.05. i imate tamo u informaciji kako je išao hodogrami i mi smo znači na sjednici 10.06. prošli kroz ove zaključke i jedino je tad nedostajala informacija i kao što je predsjedatelj gospodin Bećirović rekao, došla i odma proslijeđena tokom jučerašnjeg dana iz Ministarstva vanjskih poslova. Znači, očitovanje osigurano po svim vašim zaključcima a koji se odnosi na ovlaštenja djelokrug rada Vijeća ministara i svih onih organizacija, uprava koji su na nivou BiH zaduženi za određene resore. Vijeće ministara BiH je imalo aktivan odnos u datoj situaciji i uprkos pojedinim nastojanjima da se to minimizira i da im se tim naporima da druga uloga i karakter, mi smo djelovali u okviru ustavnih i zakonskih nadležnosti. Kad smo komparirali zaključke Vijeća ministara, Predsjedništva BiH i zaključke iz ovog cijenjenog Doma, zaključak je da su komplementarni i da svi za cilj imaju traženje najboljih rješenja za prevazilaženje ovako teške situacije. U tom smislu Vijeće ministara će nastaviti svoje aktivnosti u suradnji sa svim institucijama i djelovati na pronalaženju odgovarajućih rješenja zasnovanih na zakonu, jer se samo na taj način može osigurati vladavina prava i spriječiti moguće štetne posljedice. Sve 24 druge aktivnosti koje nisu na ovim osnovam neće dati očekivane rezultate, populističkog su svjetonadzora, te nepotrebno dezavuiraju javnost o realnim parametrima i mogućnostima. Na taj način se u javnosti isto tako stvara jedna iskrivljena percepcija o funkcioniranju institucija BiH i povjerenju spram istih, kao i o nadležnostima određenih nivoa vlasti. U ovom trenutku nam je preznačajna izgradnja međusobnog povjerenja u cilju obnove naše zemlje. Naravno, to nije samo zadaća Vijeća ministara BiH nego i svih drugih institucija, pa zbog toga kao izvršno tijelo vlasti opravdano očekujemo i podršku i korisne sugestije u tom smislu. S obzirom da su vam dostavljena sva izvješća po zaključcima ovog Doma, kao i drugi materijali, odgovore na eventualna pitanja će vam davati članovi Vijeća ministara i nadležnih organizacija i institucija. U prilogu materijala i moj osobni nalog kojim sam obvezao sve one koji su zaduženi da daju odgovor i odnosi se na resore da prisustvuju obvezno sjednici ili u slučaju spriječenosti da pošalju čovjeka koji ima ovlasti da na vaše eventualne primjedbe odgovara. Ja ću samo na kraju napomenuti da su uz izjašnjenja po zaključcima vašeg Doma dostavljeni sljedeći materijali, a sve u jednom cilju da se stvori jedna kompletna slika rada, nerada, ne znam čega sve, ali da se jednostavno zna šta smo radili. Tu je moje izvješće o poduzetim aktivnostima Vijeća ministara u periodu od 15.05 do 30.06. Priložili smo i izvješće koje sam prezentirao Predsjedništvu BiH dana 04.06. Isto tako, zbog toga što sam čuo da svi niste, nije distribuirano prema vama bilo izvješće sa prethodne sjednice, izvjeće koje je bilo u uvodu izlaganja na prethodnoj sjednici ovoga Doma i priložili smo zapisnike sa svih sjednica Vijeća ministara od 15.05. do dana 10.06. Ovo samo zbog pojašnjenja. Hvala vam na pažnji i pozornosti.
Zahvaljujem premijeru Bevandi. Za riječ se prva prijavila poslanica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, prvo dozvolite da dam par komentara na očitovanje Vijeća ministara po zaključcima koje smo predložili kolega Belkić i ja. Prvo da se zahvalim Vijeću ministara na pažnji koju je posvetilo inicijativama poslanika, koje baš i nije baš tako uobičajeno od strane Vijeća ministara, ali evo hoću da pomenem možda i posebno na pažnji koja je posvećena zaključcima, odnosno 6 zaključaka koje smo predložili kolega Belkić i ja i očitovanja o 4 zaključka, kasnije ću dati komentar i na ova dva. Ja ću vas samo podsjetiti da smo, između ostalih predložili da Vijeće ministara sve aktivnosti na novom zaduživanju usmjeri na saniranje posljedica izazvanom elementarnim nepogodama. Odgovor koji je uslijedio od strane Vijeća ministara tiče se aktivnosti na novom zaduživanju u kontekstu dakle ovih događaja, što znači da sve ove ostale aktivnosti o zaduživanju idu svojim tokom. Ja između ostalog hoću samo da podsjetim da je prioritet, inicijativa je bila da prioritet u novom zaduživanju bude novi dug koji je usmjeren na saniranje posljedica elementarne nepogode. Tim više me čudi i odgovor na pitanje, odnosno komentar od strane Vijeća ministara pod brojem 3. gdje se zadužuje Vijeće ministara, izvinjavam se, pod brojem 2. gdje između ostalog kaže da, recimo pretpostavka da će navedena područja biti prioriteti a to je saobraćaj, energija, stambena i druga infrastruktura i td., da će ova područja biti prioritet kad je u pitanju novo zaduživanje, ali u svakom slučaju vlade entiteta i Brčko Distrikta donose odluku o vanjskom zaduživanju. Ja hoću samo da vas 25 podsjetim da ovaj Parlament daje konačnu riječ. Mi uvijek imamo, mi smo krajnja instanca o dugu. I mi smo čak imali par puta i zaustavljanje u proceduri davanja saglasnosti za ratificiranje što bi praktično značilo obustavljanje cijelog postupka koje su vodili niži nivoi vlasti. Dakle, nismo mi bez uloge i to čak vrlo važne uloge kad je u pitanju vanjski dug. Gospodine Bevanda, ja ću Vas samo podsjetiti, ovaj komentar koji ste Vi dali pod brojem 3. Vaša inicijativa je bila da se svi postojeći zakoni koji u sebi npr. sadrže kaznene odredbe u iznosu od 50 maraka. Il' bilo koji zakoni, dakle da se napravi jedna revizija, da se povećaju kazne npr. sigurno je da bi se na taj način prikupila i dodatna sredstva koja bi se mogla usmjeriti u tom pravcu, pa evo ukoliko može ova inicijativa možda eventualno da pomogne u tom pravcu. I konačno, Vaš komentar na inicijativu pod rednim brojem 4. gdje smo mi između ostalog inicirali da se u saradnji, u koordinaciju je li sa nadležnim institucijama na svim nivoima vlasti u BiH obezbijedi transparentan način upravljanja sredstvima pomoći. Mi smo između ostalog i mislili da nemamo milion računa, nama različiti nivoi vlasti do mjesne zajednice otvaraju račune za donacije, političke stranke otvaraju račune za donacije i td. Mi nismo mislili da vi vršite transparentan uvid nego da vršite transaparentno upravljanje. I bilo bi dobro ako bi Vijeće ministara, izvinjavam se gospodine Bevanda ja se Vama obraćam iako se zna da se odnosi na cijelo Vijeće ministara, dakle transparentan uvid u ovom smislu da se smanje mogućnosti rizika i td. Ono što je izostalo u setu od 6 inicijativa Stranke za BiH ticalo se između ostalog i zaduženja koje se ticalo, je li, Fiskalnog vijeća. Ja znam da to nije direktno bilo adresirano na Vijeće ministara, ali Fiskalno vijeće čine po funkciji i ministri iz Vijeća ministara, a to je da razmotri potrebe izmjena budžeta i pripremi novi srednjoročni fiskalni okvir. Vi niste dali komentar na ovo, ali sam u međuvremenu registrovala da je Fiskalno vijeće imalo inicijativa i aktivnosti u tom pravcu. Međutim, ono što naravno nisam ni očekivala od Vijeća ministara direktno, ali je postojala mogućnost da se indirektno očituje, a to je, da ponovim da smo pozvali sve političke stranke da sredstva namijenjena predizbornoj kampanji, naročito namijenjena štampanju bilborda, plakata i drugih reklamnih materijala, uplate na račun namijenjen prikupljanju sredstava za pomoć stanovništvu stradalom u poplavama i klizištima u BiH. Pa evo i prilika da podsjetim na ovaj prijedlog i na ovu inicijativu. Zahvaljujem.
Poslanik Šefik Džaferović ima riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam prilikom prošle rasprave na ovu temu bio jako kritičan prema Vijeću ministara, jer sam u izostanku one vrste aktivnosti Vijeća ministara kako sam ja zamišljao da treba da bude, zapravo prepoznao nešto što sam ja definirao tada kao stavljanje države i njenih izvršnih institucija u neki inferioran položaj u odnosu na druge nivoe vlasti u BiH. I kao što sam tada, dakle to kazao, to je bilo moje viđenje ono je i danas tako, pošteno je da danas kažem, a to sam već u uvodnom dijelu prilikom rasprave o dnevnom redu uspjeo da na neki način naznačim, da od protekle sjednice Predstavničkog doma pa do danas ja vidim jednu inteziviraniju aktivnost Vijeća ministara na ovom planu. 26 Ne tražim ja od Vijeća ministara da se bavi najsitnijim detaljima ovog pitanja koje je višedimenzionalno pitanje, višeinstitucionalno pitanje, ja tražim od Vijeća ministara i od Parlamenta BiH i Predsjedništva, dakle ključnih institucija BiH, da daju magistralne pravce kojima BiH i sve njene institucije poštujući sve nivoe vlasti u BiH i sve nadležnosti trebaju da se kreću kako bismo ovo pitanje razriješili. Država mora dati odgovor na pitanje posljedica do najsitnijeg detalja, počev od smrtnih slučajeva pa do konkretnih šteta koje imamo na terenu. Ona mora dati odgovore na izvore sredstava kojima će se reparirati ove štete, dakle nadoknaditi štete i mora dati odgovore na pitanje rokova. Ja sam prošli puta, rokova kada će se to uraditi, predložio dakle zaključak da Vijeće ministara sačini detaljnu informaciju o onome šta se zbivalo i da nam Vijeće ministara ponudi prijedlog mjera za rješavanje ove situacije. Ponavljam, uvažavajuće nadležnosti, jer ovo nije vrijeme kada uopće treba da govorimo o nadležnostima, neka svako radi svoj posao, ali samo neka radi svoj posao. I ako budu svi radili onoliko koliko imaju nadležnosti i koliko trebaju u ovoj situaciji da rade, ja se nadam da ćemo mi dobrim dijelom, nikada nećemo moći sve, ali dobrim dijelom ublažiti ove posljedice i otkloniti negativne posljedice. U tom kontekstu, dakle ja pozivam Vijeće ministara da nastavi ovim intenziviranim tempom aktivnosti, ne smije biti posustajanja na ovom polju i zato mi je, recimo, drago kada sam čuo činjenicu da ćemo mi već 18. ovog mjeseca imati neki bar prvi preliminarni izvještaj kada su u pitanju štete u BiH. Dakle, procjene su na terenu i to je ono što je nama potrebno, jer moramo da znamo dakle precizno šta se je dogodilo, koje su posljedice kako bismo mogli reagirati. Drago mi je da je Vijeće ministara primijetilo da je Operativno komunikacijski centar, odnosno ne Operativno komunikcijski centar, nego ovo Koordinaciono tijelo definitivno problem i da je Vijeće ministara ukazalo dakle na taj problem. Trebalo je to ukazati dakle odma. Drago mi je taođer da će BiH početkom ovog mjeseca imati donatorsku konferenciju i treba se ozbiljno pripremiti za donatorsku, bez donatorskih sredstava mi ovo pitanje nećemo razriješiti. Pratio sam dakle do u detalje svaki dan medije, izvještaje o aktivnostima Vijeća ministara i recimo kada se hoće i kada se sjedne, kada se radi onda vidite da je moguće recimo na jednoj sjednici preusmjeriti 50 miliona eura iz evropskih fondova, dakle 100 miliona maraka i preusmejriti 100 miliona dolara, dakle 150 miliona maraka iz svjetskih fondova za ove potrebe. To je dakle urađeno i ja mislim da tih izvora ima još i da je moguće dakle doći do one cifre o kojoj sam ja govorio na prošloj sjednici od nekih pola milijarde maraka. Svakako dakle podrška Oružanim snagama i dalje mora biti i ja dakle molim da se ovim, ovo nije pitanje predizborne kampanje, ovo ne smije biti pitanje politizacije, ovo mora biti u fokusu svih nas i mora biti predmet samo objektivne analize. Moramo govoriti dakle ono šta jeste i šta stvarno mislimo bez nekih zadnjih namjera. Zbog toga ja mislim da je gospodin Bosić bio u pravu jutros, nama će trebati jedna posebna sjednica do konca ovoga mjeseca. Molim Kolegij da tu sjednicu organizira, a Vijeće ministara da pripremi sa tim datumom kada bude pripremalo informaciju, informaciju o najsvježijim podacima o posljedicama i makar projekciji prijedloga mjera i rokova kako iz ovoga stanja izaći. Toliko, hvala vam.
Riječ ima poslanik Borislav Bojić. Izvolite. 27
Dakle, ja ću pokušati takođe da kažem nekoliko rečenica, svakako da treba kontinuirano raspravljati o ovom pitanju, ali u svakom slučaju treba ovom pitanju posvetiti i posebnu pažnju. Prije svega vidim iz samog uvoda da je i Vijeće minsitara, odnosno predsjedavajući Vijeća ministara i sam kroz određen broj zaključaka obavezao ministre da prisustvuju samoj ovoj sjednici, ali vidim da jedan broj poslanika očito nema interes da se raspravlja o ovoj sjednici, stoga bi posebna sjednica o ovom pitanju dala posebnu važnost. I u svakom slučaju ja mislim da prijedlog koji dolazi iz SDS-a uz neke manje primjedbe je dakle nešto što u svakom slučaju treba podržati, ne zbog toga što dolazi iz SDS-a nego zato što postoji potreba da na posebnoj sjednici razmotrimo ova pitanja. Ja sam se zaista potrudio, ja sam ovaj materijal dobio jutros, ja bih volio znati koliko je nas narodnih poslanika, izabranih predstavnika ovdje, pročitalo ovaj materijal. Ja vas molim da budete iskreni prema sebi. Nije sada više važno šta ćemo kazati u kamere nego da budemo iskreni prema sebi koliko nas je uspjelo, ja sam površno pročitao ovaj materijal i daću površne komentare, jer je nemoguće da dam suvisle komentare na bazi toga, a dobio sam jutros ovaj materijal. To je dakle razlog zašto smatramo da treba održati posebnu sjednicu, da li je trebalo odgoditi raspravu o ovoj tačci dnevnog reda pa kazati nastavljamo raspravu iduće sedmice, gospodo poslanici pročitajte materijal da o njemu možete suvislo raspravljati. Ja moram da kažem da nisam dovoljno pripremljen da raspravljam o ovom materijalu. I nadam se da će, prije svega oni stavovi koje su iznijeli kolege iz drugih političkih partija, koje podržavaju održavanje posebne sjednice, prije svega utvrditi tačan tajming, time bi se praktično i Vijeće ministara moglo dodatno pripremiti za samu sjednicu, a i mi kao narodni izabrani predstavnici mogli bi smo dakle da konkretno razmatramo ovo pitanje. Ja sam pregledajući ovaj materijal površno primijetio sljedeće. Recimo npr. kad pogledate prvu stranu u kojoj nam daju odgovore iz Ministarstva odbrane u kome, recimo, se odgovara na pitanje kolege Mešića u vezi sa helikopterima, Oružanim snagama, i td., ovdje se dobije jedan opisni odgovor u kome nema konkretnih stvari. Osim što konkretnih stvari imate u odgovoru Ministarstva finansija koje recimo po istom tom pitanju, na ovoj stranici koja nije numerisana, daje odgovor u kome se kaže da u vezi sa prijedlogom zaključka može se konstatovati od strane Vijeća ministara da je odluku o višegodišnjem projektu remonta helikoptera za period 2013-2014 godina, pa se govori o „Službenom glasniku“ broj 103/13 kojim je obezbijeđena sredstva u iznosu koji je, po meni sasvim dovoljan da se izvrši remont helikoptera. Postavlja se pitanje ko u stvari nije uradio posao? Ili je mene pogrešno informisao poslanik ili dobro nije napisao ministar finansija ili nešto ne govori kako valja ministar odbrane. Ovdje dakle nešto nije kako treba, bar ja to primjećujem, ponavljam površno jer ne mogu da se upustim u detalje prosto i nije moguće jer sam jutros dobio materijal. S tim u vezi želim da kažem, da postoji potreba formiranja anketnog odbora, ovdje uopšte nema ni odgovora na neka od postavljenih zaključaka koje su ponudile poslaničke partije, odnosno ne poslaničke nego parlamentarne stranke, i naravno poslanici koji su tražili između ostalog, a mi smo tražili formiranje anketnog odbora. S tim u vezi, ja sam više puta i u više navrata govorio ovdje u Parlamentarnoj skupštini da postoji potreba donošenja zakona kojim bi smo definisali, prije svega zakonsku proceduru rada anketnog odbora, jer su postojale radnje i postupci koje su trebale da provedu nadležne institucije na nivou BiH u vezi sa zakonskom njihovom nadležnosti, a nisu provedene. Jednostavno kako vrijeme bude odmicalo sve ćemo manje obraćati pažnju na, dakle, propuste koji su učinjeni. Naravno sagledavanjem tih propusta stvorićemo uslove da ti propusti se ne događaju u budućnosti i jednostavno da se sankcionišu oni koji nisu uradili ono što im je zakon propisao, počev od 28 obavještavanja, od angažovanja Oružanih snaga. Ko kaže da treba pohvaliti Oružane snage bez jedne cjelovite analize, prije svega onih koji mogu relevantno da procijene pitanje angažovanja Oružanih snaga. Ja ne sporim da je slika na TV-u bila, da kažem, dobra kad se vidi ministar da on na licu mjesta radi taj posao. Da li je on trebao to tako da radi ili je trebao nešto drugo da radi. Valja to zaista strukovno dobro procijeniti da li je to način na koji treba da funkcioniše samo to Ministarstvo. I kako je uopšte bilo rukovođenje od strane Oružanih snaga i koji su kapaciteti bili angažovani i na kom mjestu, ja tih podataka nemam. Meni ne treba ovakva vrsta opisne ocjene, ona je štura i nepotpuna. Ako to treba da rade naše komisije resorne, nemam ništa protiv da na Zajedničkoj komisiji za odbranu i bezbjednosti bude raspravljano prethodno pitanja koja se odnose na angažovanje Oružanih snaga, kao i pitanja recimo drugih institucija, pa ćemo to raspraviti i na našim nadležnim resornim komisijama i onda ćemo imati jednu cjelovitu raspravu ovdje u Parlamentarnoj skupštini i to bi po meni poboljšalo aktivnosti u samoj Parlamentarnoj skupštini. Dakle, slažem se s kolegama koji su govorili o transparentnosti upravljanja donatorskim sredstvima. Ja vas pozivam dakle da nam se ne desi ono što se dešavalo u prošlosti, da nam donatorska sredstva koja dolaze u BiH završe tamo gdje ne treba, o tome se i piše i govori. Ako ne budemo pratili realizaciju svega onoga što dolazi u BiH, a ja sam zahvalan Savjetu ministara što je u tabelama navedeno odakle dolazi koja pomoć, to znači da se znaju i količine pomoći. Postavlja se pitanje ko na koji način raspodjeljuje tu pomoć? Šta su prioriteti i koji su gradovi u prioritetu za tu pomoć? Ko određuje te prioritete? Na koji način se usmjeravaju? Da li je to Maglaj ili je to Šamac? Ja ne znam i zato pitam. Na koji način se ustvari usmjerava ta vrsta pomoći? Dakle, ta vrsta informacija mene naravno interesuje i ja vjerujem da to, siguran sam u potpunosti sudeći po ovome što nam je dostavio predsjedavajući Vijeća ministara da i njega to zanima, da i on želi da se prati takva jedna aktivnost. Ako je to tako, formiranje anketnog odbora od strane Parlamentarne skupštine je neophodno da bismo i mi preuzeli odgovornost za ono što će se poslije dešavati ukoliko ne bude obavljen posao onako kako očekuju oni koji su ugroženi od strane poplave. Stoga ovaj prijedlog koji smo mi predložili SDS-a u vezi sa formiranjem anketnog odbora ima smisla i ne samo u dijelu da se formira tek tako anketni odbor, nego da se pristupi donošenju zakona o nadležnostima i pravima anketnog odbora da prosto ima zakonsku osnovu. Na kraju krajeva, ja sam govorio to i ranije, treba napraviti komparativnu analizu kako to rade anketni odbori u drugim zemljama pa se može angažovati dio stručnih kadrova iz samog Vijeća ministara, a na kraju krajeva zašto i mi nebismo angažovali dio stručnih kadrova koji će nam biti od pomoći da taj posao možemo uraditi prije svega kvalitetno jer mi nismo stručnjaci za provođenje takvih vrsta, prije svega istraživanja, provjere istraga ili kako god hoćete. Ne mislim da se pretvorimo u sudnicu nego mislim da jednostavno pratimo realizaciju onoga što će nam, sigurni budite, u budućnosti biti pripisano kao neko ko nije preduzeo dovoljno mjera i aktivnosti kako bi se obezbijedilo da ona sredstva koja nisu mala, a dolaze u BiH, dođu u prave ruke, da pojednostavim stvar. Stoga bih ja volio da za sljedeću, ako se i desi posebna sjednica, Savjet ministara pripremi prije svega u samom sadržaju i dio koji se odnosi na to, kako se odlučivalo, u kom smjeru će biti, dakle usmjerena sredstva koja su već došla na način kako je to već prikazano u ovim tabelama koje smo mi ovdje dobili. Ja moram da kažem, ponavljam ovo peti put, nisam uspio zaista da se upustim i da pročitam ovo, ja ne znam ko jeste od poslanika ja mu skidam kapu ko je to stigao da uradi, ja nisam i priznajem da nisam i ne smatram da mogu dakle govoriti o konkretnim stvarima. 29 Naravno ja kao i kolege se zahvaljujemo onim resornim ministrima koji su dali odgovore na postavljena pitanja, primijetio sam recimo npr. da je iz resornog ministarstva, nemojte da pogriješim mislim iz saobraćaja, prihvaćen prijedlog zaključka SDS-a da se proširi ovaj tim koji će se baviti od strane Vijeća ministara, od strane predsjedavajućih, odnosno ne mora predsjedavajućih već ljudi koji dolaze iz zajednice opština i gradova. Da li će i kada to biti realizovano i da li je donešena takva vrsta odluke, prosto da znamo i mi, a na kraju krajeva da zna i javnost da je iz, ne znam, zajednica opština i gradova Federacije i RS-a, uključena neka od osoba na kraju krajeva i ta osoba ima određenu vrstu odgovornosti kako bi ta pomoć bila usmjerena prema onim opštinama koje tu pomoć trebaju. Čini mi se da je to ministar za saobraćaj ili je neko drugi, iz tog resora je čini mi se, nisam siguran moguće da nije ali sam primijetio onoliko kliko sam mogao da vidim, prosto rečeno dakle postoji potreba da prije svega budemo upoznati s ovim materijalom. Takođe ne znam ko je stigao da se upozna sa materijalom koji je dostavljen jutros na naše klupe od strane ministra koji nije stigao. Jedini koji je kasnio je Zlatko Lagumdžija, vjerovatno zbog poslova, ne vjerujem da on to nije zbog neodgovornosti, sigurno zbog njegovih poslova, ali je njegov materijal stigao tek jutros na poslaničke klupe. Stoga dakle da zaključim obzirom da je vrijeme pri kraju, za diskusiju naravno, mislim da ima smisla da organizujemo posebnu sjednicu Parlamentarne skupštine, time će se pokazati puno veći interes nas koji govorimo o ovim pitanjima jel' sjedimo u ovim klupama, kao i ministri koji su došli na početku pa su sugurno imaju neke druge obaveze, da se formira anketni odbor, pristupi izradi zakona kojim ćemo definisati prava i obaveza nas izabranih narodnih predstavnika kako bismo pratili da donacije ne odu u pogrešne ruke. Za početak toliko, jednostavno nije se moglo više zato što za to nije bilo dovoljno vremena. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. S obzirom da se danas nekoliko puta spominjalo da treba zakazati vanrednu sjednicu i td., radi prisutnih u sali, a i radi medija, da podsjetimo da naš Poslovnik ne poznaje pojam vanredne sjednice. Sve što mi možemo raditi sadržano je u članu 62., 63. gdje je opisano ko, kad i kako saziva sjednice. Čisto da imamo u vidu. Replika, poslanik Saša Magazinović.
Kratka replika kolegi Bojiću. Ja sam impresioniran da neko ko pet puta kaže da nije pročitao materijal 10 minuta govori o tom istom materijalu. I samo radi istine i radi javnosti koja ima pravo na tu istinu, nije dakle tačno da je materijal dostavljen jutros, na svakom od materijala imate datum, tako da je Vijeće ministara svoj materijal dostavilo prije dva dana, a dopuna materijala je došla juče. Dakle, nije istina da smo mi jutros dobili materijal nego je istina da ste Vi jutros došli na posao pa zatekli materijale. Prema tome bilo je dovoljno vremena da svako se upozna sa ovim i kaže o njemu šta misli, evo Vi ste iskoristili svoje pravo, 10 minuta ste govorili o materijalu koji niste pročitali, evo reće i kolege nešto o tom materijalu koje su ga evo imali prilike pročitati. 30
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Borislav Bojić, replika. Izvolite.
Vidite kolega Magazinović, ja više mislim da je bitno da sam suvislo govorio, a koliko sam govorio to je sad manje važno. Nadam se da nisam promašio temu. Ja sam juče bio u Parlamentarnoj skupštini i na sjednici komisija i nisam imao taj materijal, možda je neko napravio neku grešku, nije bitno sada to, a na kraju krajeva i da sam ga dobio juče temeljito ga sigurno ne bi mogao proraditi za tako kratko vrijeme. Jutros sam dakle dobio na sto izvještaj koji je, ako ga je neko dao ranije ako ima tačno datum piše na njemu, na kraju krajeva ovdje stoji potpuno jasno kada je koji materijal, ja nisam mogao da prikupljam materijale iz raznih institucija već sam sjedio na jednom mjestu, valjda će neko da meni sabere te materijale da mi ih dostave ukupno i taj materijal da ima uvod, da ima sadržaj i da ima nekakva zaključna razmatranja kako bih ja lakše mogao da sagledam taj materijal. Na takav način ja mislim da ga treba i pripremati da bude suvisao. Dakle, što se tiče diskusije o pitanjima, pa jednostavno sjedeći u klupi pročitao sam prvu stranu, dao sam komentar na ono što se odnosi na Ministarstvo odbrane jer sam pročitao jednu političku izjavu ministra odbrane koja nema nikakve veze sa suštinom postavljenog pitanja od kolege Mešića koji ga pita da li je imao dovoljno sredstava da nabavi rezervne dijelove za helikopter. Okrenuo sam sljedeću stranicu na kojoj stoji Ministarstvo finansija u kome stoji da su obezbijeđena sredstva i taj zaključak je realizovan. Pa evo toliko sam ja pročitao materijala, ja sam samo o tome govorio. I na kraju krajeva neću da lažem sam sebe da sam pročitao kad nisam i ja se ne stidim toga što nisam pročitao kolega Magazinoviću ovaj materijal, a ko je pročitao od vas kolege, ja pozdravljam to, razumijete. Pretpostavljam da ćete i vi sigurno dati svoj značajan doprinos kako biste detaljno razmatrali ovaj materijal, kako biste dostavili suvisle zaključke na bazi ovog materijala i ja ću vrlo pomno da poslušam to što ste vi pripremili kolega Magazinoviću.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Evo povodom ovih materijala koje smo dobili juče, danas, sutra, ali mislim da je i nebitno čak ovo kad smo ih dobili, želim da konstatiram nekoliko stvari. Za dva dana će biti od prilike mjesec dana, ne od prilike nego točno mjesec dana, kako je značajan broj stanovnika ove zemlje zbog prirodne nesreće bio prinuđen da bježi iz svojih kuća. Prema ovim papirima koje smo dobili negdje je to oko 50.000, 49.822 mislim taj sam podatak pročitao iz ovih materijala. Imamo 50.000 novih izbjeglica u BiH, a ni one od prije 20 godina nismo zbrinuli, a kako smo krenuli zbrinjavati ove plašim se da će i njima trebati 20 godina da se vrate svojim kućama. Želim to danas reći, nebitno šta piše u materijalima o tome, nebitno 31 je li Vijeće ministara, nebitno je li ovaj Parlament raspravljao o tome, niko u ovoj državi, to odgovorno tvrdim, danas nema nikakav program kako zbrinuti ovih novih 50.000 izbjeglica, uz sve institucije, državne, entitetske, kantonalne i općinske vlasti i svi čekaju od nekoga. A ovo odgovorno tvrdim, jer sam ovih dana zamoljen od nekolicine tih novih beskućnika, pokukšavao tražiti negdje interventna sredstva, načine, modalitete, jer na ovom prostoru kuće se nikad nisu pravile u 12. mjesecu, kuće se prave ljeti, a ljeto kratko traje. Danas, ovog trenutka, makar za jedan dio njih neko je trebao osigurati materijal da ljudi počnu raditi svoje kuće koje bi eventualno mogli pokriti do prve zime. A mi danas, ne samo danas ovdje, mi zasijedamo jedanput mjesečno, a govorimo o hitnosti problema. Znači, jedanput mjesečno mi zasijedamo, toliko mi cijenimo da ima potrebe da zasijedamo i onda iskazujemo brigu, lijemo krokodilske suze i td. Ja moram reći, nek mi niko ne zamjeri, ali ovo govorim sa jednom značajnm dozom ljutnje, čujemo već prepirke, što je bilo za očekivati, optužbe među entitetima ko će koga ukrasti, pokrasti, prevariti u raspodjeli prikupljene humanitarne pomoći. Vrlo dobar uvod u donatorsku konferenciju. Ko će vam gospodo dati pare? Pa ja vam prvi ne bi dao. Vi ste se već pošli optuživati. Ja ne govorim vama ovdje koji jeste, znači onima od kojih građani ove zemlje očekuju, očekuju taj materijal, taj crijep, taj cement, ceste do kuća, radna mjesta koja su uništena, znači o svima njima govorim. E, oni su se pošli prepirati ko će koga prevariti, jer očigledno da samo na toj osnovi znamo funkcionirati. Uvezaću ovu raspravu i sa nekim informacijama koje su ovdje pomenute. Juče sam zaprepašten dobi informaciju od jedne novinarke koja me je pitala – Kako komentirate gospodine Lozančiću činjenicu da Vijeće minsitara je razmatralo navodno Izvještaj o realizaciji proračuna za 2013. godinu, da su sredstva od 7,5 miliona maraka iz 2013. godine prenesena u 2014. godinu kao nerealizirana, a namijenjena bila za remont helikoptera? Rekoh, nemam pojma, mislim ne znam je li istinita informacija, ovo sad parafraziram pitanje. Znači, navodno, govorim, takvo sam pitanje dobio, članovi Vijeća ministara i ministar financija sigurno zna i ministar odbrane evo tu je, zna je li to istina. Ako je to istina onda stvarno ne znam šta ću komentirati, mislim ne znam, ne znam, jednostavno nisam toliko pametan. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa evo dobro, valjda ćemo čuti istinu, mislim evo ovdje se puno špekulira oko toga, postavlja se i dobronamjerna inicijativa zastupnika je postavljena, treba osigurati sredstva, jer smo mi zastupnici čuli da treba para da se remontuju helikopter, znači. I onda je rečeno rečeno i ovo je u vašim materijalima da je taj zahtjev već realiziran. Kako, ja ne znam. Evo kolega Bojić je isto govorio. Čuli smo da je ostalo 10-15 tisuća ljudi bez posla. Čuo sam podatak, ovo govorim, medijski, nisam ga uspio ovdje naći, možda ima ali nisam uspio naći, na brzinu sam čitao ovo i slušam zahtjev, apel načelnika jedne općine, mogu reći koje Maglaja, koji traži pomoć u radnoj snazi za raščišćavnje općine. A samo u Maglaju prema tim istin informacijama ostalo je 4.000 ljudi bez posla. Ko će čistiti Maglaj, Japanci, Amerikanci? Pa jel' to moguće da nema živih ljudi u Maglaju koji mogu čistiti, u Kaknju, u Šamcu, u Doboju, pa jel' moguće, pa to su velika mjesta? Šta to rade ti ljudi tamo, domaći? Onaj s trećeg kata ga ne interesuje, treba doći onom na prvom katu nekakav, ne znam ni ja, dragovljac iz Sarajeva ili ne znam ni ja odakle. 32 Halo, o čemu mi pričamo? Imamo 600.000 nezaposlenih, hajmo zaposliti te nezaposlene nek rade na raščišćavanju, hajmo im dati neke plaće ili nekakve, ne znam ni ja, da vas ne podsjećam već evo predložio sam zakon pa nadam se da će konačno doći na dnevni red, jer evo traje, ne znam ni ja zbog čega, procedura da dođe na dnevni red uopće po tri mjeseca, o zapošljavanju mladih. Eto nam šanse da zaposlimo mlade. Pazite, tamo svi koji rade na terenu, vojska radi prima plaću, policija radi prima plaću, sanitarci rade primaju plaću, zdravstveni radnici rade primaju plaću. I onda se neko sjeti pokupi studente u patikama i odvede ih u ugroženo područje, a epidemiolozi kažu mogućnost zaraza u patikama, to je sramota ljudi. Nemojte da cirkuse pravimo. Ne može niko ući u to područje bez čizama, treba ga opremiti, zaštiti, garantirati mu kakvu takvu sigurnost. I zašto svi primaju plaće, eto samo ta omaldina kojoj ne damo da radi inače i sad mora džabe raditi. Hajmo im dati plaću, hajmo im platiti što rade, jer svi drugi primaju plaće, i ministri, i predsjednici, i zastupnici i td., svi koji se bave time, samo ti od kojih očekujemo da opet, ne znam ni ja, na nekoj osnovi dođu i pomognu onim ugroženima, e oni jedini trebaju džabe raditi. Dalje, ja sam, uvezat ću ovu raspravu sa pitanjem koje sam postavio Vijeću ministara. Ja jesam za to da se preispita rasodjela mnogih sredstava, mnogih pozicija i da se sve usmjeri u pomoć ovim ljudima, odma, ali odma danas. Međutim, nisam baš neselektivan, nemojmo zloupotrebljavati to, znači ne može bez, neselektivno. Mi smo ovdje, ja nisam za to da se smanjuju plaće policajcima u državnim agencijama, ni bilo kakva druga davanja, ali jesam i to sam predložio u zakonu kojeg su moje kolege na prošloj sjednici odbile glat, da se luksuzi smanje, da se ukinu, luksuzi kojih ima u ovoj državi stotine miliona i da se da sirotinji. Za to ja jesam. Pa nemoj da uzimamo od sirotinje, pa opet sirotinji da dajemo. Nije pošteno. Izvolite, moj zakon nije prihvaćen eto zato što ja petljam u nadležnosti, a čujem da ni zaprašivanje nije bilo moguće zbog entitetske crte. Mašala, super, mislim to je toliko lijepo, morbidno, morbidnoslušati, moram reći ovaj. I ja vas zamoljavam sve, evo Vijeće ministara ovdje, a vi vidite koliko možete sa drugim vladama entiteta. Znam da vam nije lako uopće, dajte konkretne mjere. Čuo sam sinoć u izjavi za televiziju predsjedatelja Vijeća ministara da je na ovom računu državnom, da ga tako nazovem, skupljeno oko 700.000 KM. Znači, manje od onoga što ste dali interventno iz proračuna Vijeća ministara. Ali ako mislimo ponovo na emocije, da tako kažem, fatat svijet koji će pohrliti ovdje pa dat nam pare za našu sirotinju, a mi nismo spremni ništa uraditi za to, e grdno se varamo, bolje da ne organiziramo ni tu donatorsku konferenciju da se ne brukamo. Znači, ako mi nismo u stanju, a ja odgovorno tvrdim ovdje pred čitavom javnošću, pred svima vama, a vi to dobro znate kao i ja, samo na pozicijama na kojima sam ja predlagao ograničenja, a evo vidim i Sindikat se slaže s tim, interesantno, nisam se dogovarao s njima da vam kažem, znači vidim da se i oni slažu, na tim pozicijama mi možemo uštediti desetine, da ne kažem stotine miliona maraka u ovoj državi, pa onda reći ovim prijateljima iz svijeta, vidite mi smo se odrekli za svoje ljude, očekujemo da nam i vi pomognete, ne možemo sami. A mi smo skupili 700.000 maraka, ne znam jel' to sve od naših nekakvih davanja ili je ne znam i to dio donacija, a onda očekujemo de nam vi pomozite, pa nemojte tako, nije korektno. Znači, i da ne zaboravim, neću prdlagati nikakve zaključke, mislim zaključaka ima prevše, treba, fali, ovdje nama nedostaje puno operativnih konkretnih mjera. Moj prijedlog zaključka nije realiziran, koliko sam ja uspio zaključiti, možda nisam dobro zaključio, jer ne da nije u roku od 24 sata Koordinacijsko tijelo uspostavljeno, mislim da je tek nekidan Vijeće ministara donijelo zaključak ponovo da traži to, ne znam kako da komentiram to, jednostavno ne znam ... 33
Vrijeme.
Zahvaljujem se, kratko ću samo. Apeliram na sve dužnosnike u ovoj državi da se odreknu eventualno planiranih putovanja u Brazil pod izgovorom nekakvog patriotizma, nek iskažu patriotizam prema sirotinji u ovoj zemlji, davanje sredstava za njihove potrebe. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi kolega Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, poštovani zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara, sve vas srdačno pozdravljam. Počeo bih svoje izlaganje ocjenom da se zaista uočava znatno veći intenzitet rada Vijeća ministara na provođenju i zaključaka sa debate na Zastupničkom domu, a inače na provođenju i iniciranju drugih zadataka i aktivnosti koje nameće promijenjena situacija. Međutim, ono što ja želim istaći kao jedan opći nedostatak tih aktivnosti, to je ono da nema integriranih aktivnosti. Ovdje vidimo mjere pojedinih ministarstava, ali ne vidimo sliku aktivnosti koje se integrirano, koordinirano vode ka istom cilju. Ja ću uzeti samo primjer jednog ministarstva iz oblasti ekonomije, je li, to je Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. U tom, u prijedlogu mjera pod točkom 2. Opće mjere, predlaže se, kaže - maksimalno iskorištavanje domaćih sirovina i između ostalog u slučaju neizbježnog uvoza nedostajućih količina sirovina predvidjeti određene olakšice prilikom uvoza, te obezbijediti strogu kontrolu krajnje namjene uvezene robe. Ja uopće ne razumijem šta je ovdje u pitanju, poznato je da je prerađivačka industrija visoko ovisna o uvozu i da je uvoz normalna stvar, da postoji normalna regulativa i ne znam otkud sad neke vanredne mjere u toj oblasti, šta one treba da ustvari donesu? Mnoge mjere su formalnog karaktera, dakle niti se ima procjena koji efekat mogu postići, niti ko će ih provesti. A kruna svega je ocjena, odnosno prijedlog za održavanjem donatorske konferencije u organizaciji Savjeta ministara BiH na kojoj bi učesnici bili upoznati sa razmjerama štete izazvane poplavama kako bi bila izdvojena određena sredstva za sanaciju šteta, s obzirom da država ne raspolaže dovljno finansijskim sredstvima za tu namjenu i td. Dakle, mi se svodimo u ulogu jednog nemoćnog subjekta koji će reći kakve su bile štete i tražiti finansijska sredstva. Pa gdje je prijedlog kako ćemo mi iznijeti naš koncept obnove i kako ćemo uopće pristupiti ekonomskom upravljanju u sadašnjim uvjetima otklanjanja posljedica poplava. Dakle, ja sam na prošlom zasijedanju Zastupničkog doma iznio jedan prijedlog, ja ne znam kako on nije došao do Vijeća ministara, a to je prijedlog da se sačini koncept obnove od poplava u kontekstu ekonomskih reformi i ciljeva ekonomske politike u ovoj godini. Dakle, mi ne možemo voditi obnovu od poplava neovisno od drugih aktivnosti koje su potrebne da se stvori ambijent da te posljedice negativne budu što efikasnije 34 otklonjene. Npr. pa ne možemo mi izaći na donatorsku konferenciju i tražiti novac, a da nismo riješili paket zakona koji osiguravaju da ova zemlja nije utočište pranja novca i da imamo dakle kompletan paket kojim garantiramo da je to tako, dakle da neće biti utočište novca, da nećemo biti oaza prljavog novca i da to neće biti ne sankcionirano. Dakle, nisam siguran da je riječ o tome da se podcjenjuje taj problem, jednostavno mislim da je on rezultat toga što taj integrirani pristup djelovanju na otklanjanju posljedica poplava nije pripremljen. Mi imamo jedno otvoreno pitanje, donatori nam nude robu koju može da proizvede naša industrija, kakav će stav Vijeće ministara imati o tome? Nudi se namještaj iz Turske. Naši proizvođači namještaja, vjerovatno kukaju na tu činjenicu. Bijela tehnika, Bira i ne znam ko, postavljaju pitanje šta oni mogu očekivati u ovoj situaciji? Dakle, niz pitanja traži odgovore i upravo bi ovaj koncept obnove sa politikama koje će Vijeće ministara voditi, pomogao da mi imamo tu jasnu predstavu, odnosno jasnu sliku kako ćemo stvari uskladiti, dakle reforme, ostvarenje naših ciljeva ekonomskih politika i obnova. Prema tome ja mislim, dakle da bi možda i u skladu s onim što je i kolega Lozančić govorio, ja predlažem da zaključak koji smo imali, o kome smo diskutirali na prošloj sjednici, da se dopune dakle zaključci s tim da Vijeću ministara se sugerira usvajanje koncepta jednog dokumenta koji će biti okrenut ka konceptu obnove i akcionom programu u provođenju aktivnosti na obnovi. Pored donatorske konferencije to je oblast niza reformi, mjera koje trebamo da poduzmemo kako bi i sama obnova od posljedica poplava mogla biti uspješnija. Hvala lijepa na pažnji.
Zahvaljujem. Dvije replike, uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Vrlo kratko. Mi smo naše stavove vezano za ovo već iznijeli, kolegica Hadžiahmetović je to rekla, ali diskusija gospodina Domazeta me je ponukala da na neki način dovršim ono što on nije rekao. Ja se potpuno slažem sa Vašom konstatacijom i Vi ste otvorili pravu temu, ali ste izostavili da kažete slijedeće. Dakle, ako kažete da je država nemoćni subjekt u ovom svemu, koja je dobila izgleda mogućnost da procijeni štetu, i da pravi donatorsku konferenciju. A onda ste reki, šta bi trebalo – dakle, reforme, paket zakona, državne politike ste spomenuli itd., ali ste morali reći i slijedeće, spomenuli ste i ovaj paket zakona koji su nas doveli u situaciju crne liste itd. a onda ste trebali reći i slijedeće – kako sada stvari stoje, nema političke volje za ovo. I dakle, to ne možemo zaboraviti. Ja bih bio najsretniji gospodine Domazet da mi ovo sada realiziramo i da ovakve zaključke donesemo. Ali mi nećemo se složiti ovdje. Entiteti, entitet RS će tražiti svoj koncept. Čuli ste šta gospodin Lozančić govori, ono što mi svi smo vidjeli. Ali da ne otvaram tu priču, za mene je najpametnije što mi u ovom trenutku možemo učiniti, da se krećemo u okviru onog što držimo pod kontrolom, dakle naš budžet državni, da vidimo šta možemo dati, naša primanja da vidimo šta možemo dati, naše institucije koje imaju materijalne resurse, sredstva itd. da vidimo šta možemo dati, a sve ostalo treba vidjeti i ne računati izvjesno na to. Evo toliko, hvala lijepo.
Zahvaljujem. 35 I druga replika, uvaženi kolega Zijad Jagodić. Izvlite.
Zahvaljujem. Ja bih takođe želio da malo, da repliciram kolegi Domazetu. Ovo nije anfiteater poslaniče, ovo je Parlament. Okrenuti ste bili na onu stranu, mislim da želite uputiti kritike upravo Vijeću ministara, ministrima itd. Ja mislim da je ipak bilo dobro da sve to što ste nam iznijeli, ja se u potpunosti slažem, ali ste trebali kao član pozicije, da to sve napišete i da zaista analitički se pripremi i složi sve što treba i da Vijeće ministara ima dobar orijentir, a da to mi kao opozicija ne slušamo, već naprotiv da čujemo kako ste Vi nešto učinili u Vašem mandatu, pa makar i u ovako teškim momentima. Mislim da mi dobro, mi smo davno diplomirali, razumijemo i nije nam trebalo takvim povišenim tonom, jer to ako treba neko da podigne ton i glas, to trebamo mi iz opozicije, a ne Vi koji na neki način ekonomsku politiku BiH krojite ne pet godina, ja mislim daleko, daleko duže. Ali smatram, da ste ipak trebali pismeno složiti i uputiti Vijeću ministara, kako bi oni za danas ili za naredni period pripremili najbolji mogući plan za pravilan raspored ukupne pomoći koja se prikuplja, kako u zemlji tako i iz vana. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Ja mislim da niko ne treba da podigne ton, jer podizanje tona znači nedostatak argumenata. U svakom slučaju, odgovor na repliku uvaženi kolega Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Prvo kolegi Belkiću, na visokoj vidovitosti želim da čestitam. Ocjenjivao je šta sam ja rekao, šta sam trebao da reknem. Pa evo, zahvaljujem se, vjerovatno je uneseno jedno dodatno svjetlo na ono što sam govorio. A kolegi Jagodiću, ja ne znam da sam podigao ton, jer ja ovako govorim kad god sam se javljao. Dakle, i to je vjerovatno subjektivan dojam, vjerovatno potaknut nekim drugim razlozima. Razlog zašto sam se javio za repliku je u tome da ja vjerujem da ovaj projekat obnove je prije svega jedan nacionalni projekat, pri čemu nacionalno, smatram državnim je li, .... Dakle, projekat u kome je teško dijeliti se na poziciju i opoziciju, jer to situacija, složenost situacije, ne tolerira, odnosno ne dozvoljava. A s druge strane smatram da Vijeće ministara ima kapacitet da se i ove mjere o kojima sam ja govorio, na određen način u okviru ovlaštenja koje Vijeće ministara ima, u okviru nadležnosti države BiH, da se kada se posveti tim pitanjima, da možemo dobiti jedan veoma značajan dokument. A uostalom, to će i oni koji su, od kojih tražimo pomoć, na vrlo jasan način zahtijevati. Tako da mislim da gospodine Jagodiću, nemate potrebe da ovdje poentirate i da potežete te priče o vođenju ekonomskih politika. Zna se ko je vodio ekonomske politike u proteklih 18 godina, da je vaša partija tu dala najveći obol, kako u dobrim, tako i u lošim 36 stranama. Ali, mislim da to uopće nije mjesto i trenutak da mi o tome sada govorimo, nego trebamo biti fokusirani na ovo što je moguće, a ja smatram da Vijeće ministara može postići ovo o čemu sam pričao. Hvala lijepo.
Uvaženi kolega Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Možda samo pojašnjenje. Evo ovaj, dakle ja nisam apsolutno imao namjeru procjenjivati šta je mislio reći, ja sam rekao volio bih da je sama stvar svedena u realne okvire. Što se tiče pristupa cijeloj stvari opozicija – pozicija, mislim da smo mi pokazali da apsolutno tu ne pravimo razlike kada je riječ o interesima opšte naravi itd. Ja sam, kolega Domazet, izrazio bojazan da i ova situacija u kojoj jesmo zaista, a koja nalaže sinergiju jednu visokog stupnja, neće dovesti do toga. I samo Vijeće ministara se stalno suočava s tim problemima i td. I zato kažem, ja ću podržati sve ono, evo vi ste u Vijeću ministra, u vlasti itd. sve ono što ide u pravcu kreiranja ekonomske politike ili koncepta, koncepta obnove, apsolutno ću podržati, ali bojim se da takav državni dokumenat nećemo moći dobiti. I ja sam samo na tu temu govorio, da mi sada snagu i resurse trošimo na način gdje mi praktično odlučujemo o tome. A pokušavati kroz koordinacije, preporuke itd. stvari riješavati. Mi smo prošli put pokrenuli inicijativu, naravno o njoj više se i ne govori, jer mi ćemo istrajavati da Predsjdništvo pokrene koordinacijski proces u skladu sa Ustavom BiH i pozove entitete da se sistem Save, riječni sistem Save, zaštita itd. između entiteta i Distrikta Brčko, koordinira. A ne da Distrikt Brčko ne zna šta radi Šamac ili Orašje itd. Dakle, o tome ja govorim, o tome ja govorim. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara. Dakle, na prošloj sjednici smo 12 sati raspravljali i skoro svi zastupnici, uključujući i mene smo dakle, ovdje govorili i iznosili određene prijedloge i zaključke. Ja se ne mogu oteti utisku zapravo, a ništa se nije bitnoga uradilo niti promijenilo, ne mogu se oteti utisku da zapravo mi ovdje govorimo iz različitih razloga, između ostalog, da neka se niko ne uvrijedi, iz razloga i samopromocije, iz razloga iznošenja vlastitih nekih frustracija itd. Mislim da od toga niko nema koristi. I tada sam predlagao i ponovo predlažem. Dakle, imamo puno toga materijala koji može Vijeću ministara poslužiti kao preporuka i napuci za njihovo djelovanje. Imamo dosta zaključaka. Ono što mi zapravo možemo učiniti, što Vijeće može učiniti, to je da nama kao Parlamentu predloži program mjera. Da mi se danas sad tu ne, da tako kažem, ne prezentiramo ko će iznijeti bolje zaključke, bolju raspravu, pokazati se bolji prijatelji prema nastradalima. Zapravo kolega Lozančić je rekao nekoliko suštinskih stvari. Mi možemo ako hoćemo desetine, pa možda i stotinu milijuna preusmjeriti, da tako kažem, iz sredstava kojima raspolažu institucije BiH u pomoć poplavljenim, ako hoćemo. Mi možemo donacije koje su već raspoložive, kineska donacija motornih pila, traktora, motokultivatora itd. preusmjeriti na 37 područja, ako hoćemo. Mi možemo donijeti zakon i to može biti prijedlog Vijeća ministara koji može ovdje, da tako kažem, koje ima smisla raspravljati, dakle Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o proračunu, gdje ćemo sva ona sredstva koja nisu neophodna, koja se tiču kapitalnih nabavki i svih onih stvari koje nisu neophodne da se realiziraju u ovoj godini, možemo preusmjeriti ako hoćemo. A sada ovaj, govoriti o nekim stvarima o poziciji – opoziciji, pa na kraju krajeva, svi smo mi negdje pozicija, nedje opozicija. Zapravo ovaj, kolega Jagodiću, vi ste pozicija u entitetu Federacije, gdje su najveća sredstva na raspolaganju itd. pa ovaj, pitam ja onda što je učinjeno tu? Dakle, evo, to je moj apel, a mi možemo pričati još 12 sati i na kraju krajeva zaključiti kako nismo ništa uradili. Hvala lijepo.
Uvaženi kolega Nermin Purić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Apsolutno uvažavam i ove primjedbe mog kolege iz kluba, gospodina Ljubića, kada su dakle u pitanju diskusije u ovoj tački dnevnog reda o kojoj je bilo riječi i na prošloj sjednici. Ja sam vjerovatno možda i jedini zastupnik koji tada nije diskutirao o ovoj temi, naravno ne da sam smatrao da je nebitna, nego u tom momentu jednostavno sam smatrao da nema ni dovoljno nformacija da se može o ovoj temi adekvatno govoriti. Danas nakon izjašnjenja Vijeća ministara o zaključcima koji su tada predloženi, smatram da ima puno više i informacija i mogućnosti da se ova naša priča usmjeri u pravom smjeru, iz razloga što će se ovo vjerovatno, diskusije na ovu temu će se nastavljati. Iskreno se nadam da će i ljudi koji su pogođeni ovom nesrećom, imati više koristi od naših današnjih i budućih rasprava. Naravno, razmjere katastrofe koje su pogodile BiH i daleko uređeniju državu bi dovela u neprilike, a da to ne bi uradila recimo sa BiH u kojoj nažalost se ne može jasno kazati ko je odgovoran za šta, odnosno kada se ubiru određene zasluge, svi su zaslužni, a kada je u pitanju odgovornost i kada je potrebna reakcija naravno uvijek ima prostora za eskiviranje. Ne smatram da Vijeće ministara nije adekvatno odgovorilo svome zadatku, niti bilo koji nivo vlasti. Ponavljam, razmjere ove katastrofe su izuzetno velike i jako je teško reagirati na pravi način. Naravno i unutar Vijeća ministara, pojedina ministarstva su se bolje snašla, pojedina ministarstva bolje rade, pojedina ministarstva i sada predlažu bolja, konkretnija rješenja, neka ministarstva se zadržavaju na nekim paušalnim prijedlozima, govore trebalo bi uraditi to itd. umjesto ja sam uradio to i to. Ali, na nama je dakle, u narednom periodu da konkretiziramo cijelu ovu priču. U tom smislu na neki način imam potrebu da izdvojim Ministarstvo civilnih poslova BiH koje je u svom izjašnjenju na zaključke kolege Đuguma, vrlo konkretno kazalo, dakle, ministarstvo je dana tog i tog, uradilo to i to. Mislim da bi bilo dobro dobro i da ostala ministarstva, odnosno da Vijeće ministara u cjelini izađe pred Parlament sa jednim planom aktivnosti, sa konkretnim zaduženjima i sa konkretnim rokovima, kada će šta biti urađeno. I smatram da ovaj način rada, dakle gdje se obavlja jedna ozbiljna rasprava i ozbiljna komunikacija između Parlamenta i Vijeća ministara, da samo može koristiti dakle, da iz cijele ove situacije izađemo što je moguće brže i što je moguće efikasnije. 38 Poplave u BiH su definitivno novi momenat i u tom kontekstu podržavam stavove Ministarstva za izbjegle, koje smatra da sadašnje projekte, dakle sadašnja sredstva koja su predviđena za rješavanje problema izbjeglica i raseljenih lica, da ih se ne može angažirati u ovoj priči o poplavama. Apsolutno to podržavamo, jer poplave su novi momenat, a izbjegla i raseljena lica su problem koji BiH ima. Novi momenat ne isključuje problem koji već imamo i prema tome, smatram da ne bismo trebali uzimati od jedne grupe potrebitih i davati drugoj grupi, jer time ne riješavamo problem. Ono što je mene u cijeloj ovoj priči posebno zabrinulo, nisam vidio ni neku reakciju u bosanskohercegovačkoj javnosti je na neki način nedostatak povjerenja, ne samo od strane građana u smislu kako će biti iskorištena sredstva, donatorska sredstva, kako će biti izvršen taj proces oporavka, nego na neki način i nedostatak povjerenja od strane nečega što mi volimo nazivati međunarodna zajednica. Ustvari, na neki način nedostatak povjerenja od strane EU, Svjetske banke i UN koji su na sebe preuzeli odgovornost da utvrde štetu u BiH. Naravno, zahvaljujući njihovom angažmanu, taj će posao biti urađen brzo i efikasno, međutim iz toga, bar po mome ličnom mišljenju koje može biti i pogrešno, isijava jedna doza nepovjerenja prema nama koji smo na vlasti u BiH, jer svi smo mi na vlasti na neki način i svi nosimo dio odgovornosti. Dakle, ta jedna doza nepovjerenja, da mi možemo uraditi taj posao ili da ćemo ga uraditi dobro. Pa čak i određeni komentari predstavnika, odnosno zvaničnika te međunarodne zajednice u BiH idu u smislu da mi nećemo dozvoliti lokalnim vlastima, dakle vlastima u BiH da oni dodjeljuju ta sredstva, nego mi imamo svoje mehanizme kontrole itd. Mislim da je to vrlo zabrinjavajuće za vlast u BiH i mislim da je to dobar putokaz za one koji će poslije ovih izbora doći, koji će kreirati vlast, dakle kako da djeluju, jer slažem se da izgradnja povjerenja u BiH je nešto na čemu moramo svi zajedno raditi. Ja podržavam inicijative koje idu u smjeru da se zakaže tematska sjednica Parlamenta na ovu temu, ali isto tako očekujem i tražim od Vijeća ministara da na tu tematsku sjednicu dođu sa jednim planom aktivnosti koje će imati konkretne rokove, konkretne nosoce dakle, određenih poslova, kako bismo ovu priču što prije priveli u jedan, doveli u jedan prihvatljiv okvir, jer kolega Lozančić je to dobro primjetio. Dakle, ljeto traje veoma kratko i potrebno je brzo reagirati, da bi svi oni ljudi ili bar oni koji se nalaze u najkritičnijoj situaciji, dakle, da bi osjetili neke koristi od cijele ove priče koja se odvija danas u našem Domu ali i na prostorima cijele BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mladen Ivanković Lijanović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem. Očito zakon koji definira ove stvari i u njemu Koordinacijsko tijelo koje je ključno, ne funkcionira. Dakle, gospodin Ante Domazet je govorio i onda nema integriranih aktivnosti zbog toga što ne funkckonira krovno tijelo koordinacijsko. A onda se i postavlja pitanje, sve ovo što se radi, je li to zlouporaba položaja i ovlasti, kada koordinacijsko tijelo točno ne radi onako kako jeste. To toliko o uvodu, vezano za cijelu situaciju. A što se tiče konkretno i mog prijedloga koji sam zadnji put postavio, koji se odnosi na uspostavu platnog sustava. Ovdje između ostalog, ja sam pregledao materijale, navedeno je 39 šta se želi ublažiti posljedice u poljoprivredi. Mislim da tražiti donatorsku konferenciju i tražiti sredstva u oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja, a ne uspostaviti agenciju za platni sustav u poljoprivredi i ruralnom razvoju, već od 2008. godine, koji točno definira kako se ta sredstva raspoređuju, imamo na raspolaganju tu već nekih 30 miliona eura koji nas čeka. Mislim da tu je nam kredibilitet pada za prikupljanje sredstava. Zbog toga apeliram opet ponovo u tom pravcu, kada je u pitanju ovaj segment. A kada je u pitanju opća ekonomska politika koju treba voditi, ja se zalažem, dakle da sad ove štete koje su nastale, ovaj sad jedan gospodarski, hajmo ga tako kazati, šansa za gospodarski zamah u obnovi tog svega, da upravo trebamo ne napraviti ponovo grešku, da tu imamo više uvoza, da tu imamo više stranaca, upravo trebamo aktivirati domaće snage, jer to nam je šansa da to uradimo. I danas sam predložio ovdje jednu inicijativu koja ide u tom pravcu. I slažem se što žurnije da osiguramo sjednicu Zastupničkog doma, gdje bi još detaljnije i konkretnije mogli donijeti zaključke, normalno zaključke koje bi nam Vijeće ministara donijelo i da ih podržimo u tom svemu, kako što se tiče zakona, tako i određenih operativnih stvari. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Nermina Ćemalović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dozvolite da pozdravim i Vas i sve prisutne. Mnogo je već rečeno o ovoj temi, a ja bih se bazirala na ovaj Izvještaj o stanju u BiH, dopunjeni tekst koji je uputilo Ministarstvo sigurnosti. Na početku bih zaista izrazila zahvalnost i Vijeću ministara i intenziviranju njihovih aktivnosti, kao i određenim ministarstvima, kao što je Ministarstvo odbrane, Ministarstvo vanjskih poslova, sigurnosti, vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Doista, oni su svi odradili dosta poslova. Što bih ja ovdje zamijetila u ovim aktima koje smo dobili, da doista podaci koji su dostavili štabovi, određeni štabovi nisu potpuni i nisu obuhvatili sva pogođena područja. Evo ovdje u ovoj tabeli mogu primjetiti da kanton sa koga ja dolazim, Unsko-sanski kanton broj evakuisanih, broj klizišta, poplavljeni objekti, poplavljeno zemljište, nemamo nijedne brojke. Tako da ovaj, u svakom slučaju, bez obzira što je ovo izvor podataka Federalnog štaba Civilne zaštite Federacije BiH, mi moramo imati ove podatke. Razumijem i shvatam da stručne komisije za procjenu šteta u entitetima i u Brčko Distriktu, još vrše procjenu šteta na poplavljenom području i to će trajati danima. Ali ovaj, također sam primjetila da nema usaglašene metodologije prikupljanja, obrade podataka i prezentacije podataka sa terena. U tom smislu htijela bih pitati Vijeće ministara, da li mi radimo i po kojoj metodologiji radimo i da li je potreba za izradu jedinstvene metodologije prikupljanja, obrade i prezentacije podataka sa poplavljenih područja, koju bi trebali primjenjivati, svakako bi trebali primjenjivati i Federalni štab civilne zaštite i Republički štab za vanredne situacije RS-a i Štab civilne zaštite Brčko Distrikta, a sve logično je, u cilju ažuriranja i objedinjavanja podataka o procjenama šteta i potreba. Gospodin Domazet je doista rekao nešto sa čim se, normalno, slažem, sa cijelim njegovim izlaganjem, ali posebno ovo što je rekao da Vijeće ministara ima kapacitet u 40 riješavanju ove nevolje koja nas je zadesila i da zaista taj projekat obnove je nacionalni projekat. Ako uzmemo u obzir da je trećina teritorije BiH zahvaćena poplavama i klizištima, da je 50.000 ljudi evakuisano, a da je preko milion ljudi faktički zahvatila ova sva nevolja, onda doista svi trebamo biti i zabrinuti i angažovani. I, doista, ovaj put pozdravljam mnoge poslanike s kojim sam razgovarala, koji su obišli teritoriju poplavljenih područja i možda je dobro da i mediji čuju za ove informacije, jer mnogi od njih ovdje se nisu slikali i prikazali se na televiziji, jer to je ipak imam osjećaj prednost izvršne vlasti. Neka znaju mediji da smo mi mnogi bili, mnogi ovdje koji sjede, bili na tim zahvaćenim područjima. Još što bih ukazala na što možemo reagovati, na ovo nismo mogli, nismo mogli znati da će do poplava doći. Ali evo Ministarstvo sigurnosti je ukazalo na jednu stvar na koju bih još ja stavila akcenat, a to je mogućnost aktiviranja novih klizišta i mogućnost pojave jačih zemljotresa, jačih zemljotresa. A što je ovo bitno? Bitno je naglasiti da nadležne institucije entiteta nemaju formirane strukture koje bi trebale pružiti prvi odgovor u onih prvih 12 sati, 10-12 sati, u spašavanju ispod ruševina. A također ni Ministarstvo sigurnosti, kroz Okvirni zakon o zaštiti i spašavanju u BiH, nema mogućnosti da formira takve strukture na nivou države. I ovaj put bih stvarno ukazala Vijeću ministara, da trebamo što prije donijeti dopune ovog Okvirnog zakna o zaštiti i spašavanju i ove nedoumice koje imamo, što prije riješiti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Slijedeći uvaženi kolega Boško Tomić, diskusija. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Evo pošto smo prošli put imali svi dovoljno prostora i prilike da kažemo probleme sa kojima smo suočeni i na koji način da riješavamo, nema potrebe ni da hvalim Vijeće ministara, niti da ga kritikujem, ali mislim da su određen stvari efikasno i kvalitetno bar dali informacije. Praktični rezultati će sigurno trebati kroz program da se urade. Prije svega što je osnovno, što bi trebalo uraditi na kvalitetan način, a to se u ovom Izvještaju da vidjeti da su različite cifre, to je da se uradi po EU kriterijima tačno po opisu ono što treba, tako da nam to svijet prizna, a ne da mi to radimo na način kako će komisije to da urade, pa da što je moguće više pojedincima se prikaže štete, za eventualno neku naknadu. To treba uraditi na kvalitetan način. E onda tu može da se i kvalitetno odluke donose, kada je u pitanju gdje usmjeriti ta sredstva. Ovdje uz puno uvažavanje rada na svim donatorskim konferencijama, mi se ovdje moramo osloniti na vlastite snage. To je da stimulišemo proizvodnju građevinskog materijala koji je potreban u ovom trenutku za obnovu i da to rade vlastite fabrike. Zašto bi namještaj pravio bilo ko drugi, osim fabrika u BiH, zašto bi ciglu, crijep ili, uvozili od bilo koga, ako to možemo proizvoditi u vlastitim sredinama i da ne kažem o drugim stvarima. Time ćemo pomoći našu privredu, time ćemo i broj zaposlenih na neki način zaustaviti, jer je došlo do njegovog pada, a i time ćemo stvoriti uslove da se tu brzo i efikasno može reagovati. Ja sam i prošli put predložio, mislim da Vijeće ministara treba da donese takvu odluku, da grantovi koji nisu započeti, da se realizuju i da se oni usmjere u ova sredstva. Ja mislim da 41 tu ne treba mijenjati zakon, ali ukoliko treba i to možda treba predvidjeti, ali članom 17. čini mi se da je tamo rečeno da se ta sredstva mogu u okviru postojećeg budžeta mogu preraspodijeliti. Mi znamo da su i prošle godine prenešena određena sredstva koja nisu upotrebljena, ... sad, mi tražimo donaciju, sredstva nismo uopšte upotrijebili, imali smo tu priliku i šansu, a ovaj, nismo ni počeli aktivnost na njihovoj realizaciji, a ovamo imamo fabrike koje su stale, zbog toga što su im uništene mašine i zbog toga što im je i repromaterijal i gotovi proizvodi stradali. Stoga, još jedanput, da Vijeće ministara razmotri tu situaciju šta od tih grantova može da se utvrdi. Ako pogledamo, Vlada RS-a će sutra izaći sa prijedlogom na Narodnu skupštinu i predložili su niz konkretnih mjera, od toga za smanjenje, odnosno za odbijanje od plata 1,5% itd. da ne nabrajam, do drugih umanjenja troškova, gdje je predviđeno da će na razne načine doći do uštede, blizu 90 miliona. E na takav način bi trebao i Savjet ministara da uradi projekat sa kojim će iz ovih sredstava i iz granta koji nisu počeli da se realizuju, da se uzmu. Na prvom mjestu treba rešavati pitanja, ovo što su i kolege govorili, da se obnove ljudima kuće, da se mogu tamo vratiti. To je nešto što je prioritet, a odmah nakon toga okrenuti se privrednim subjektima i njih osposobljavati, kako bi mogli čim prije da počnu sa radom. Trebalo bi pokrenuti inicijativu na nivou BiH, odnosno zavoda za zapošljavanje oba entiteta i Distrikta, da nezaposleni radnici idu u javne radove, da oni koji su nezaposleni, znači nema potrebe za dodatno izdvajanje sredstava, nego u svakoj od ovih opština je najmanje hiljadu na birou, nezaposlenih. Da pokrenemo javne radove, da se njima plati dio sredstava i da ti svojim radom pomognu, a posebno na obnovi ovih nasipa, jer mi sada imamo situaciju da je u nekoliko, na nekoliko mjesta nasipi su probijeni i ne daj bože da dođe do nove poplave u kakvu bismo situaciju došli. Iz tih razloga, mislim pokrenuti javne radove na nivou BiH, obezbjediti dio sredstava, dio sredstava mogu i zavodi za zapošljavanje i na takav način možemo da i angažujemo ljude da rade, a i možemo da napravimo određene koristi za sve ovo. Mislim da bi, na kraju samo da kažem, da bi Savjet ministara trebao da donese program mjera i oni koji su kratkoročni koje treba odmah raditi i one koji su dugoročni, na takav način da se ovom problemu odmah priđe u njegovu realizaciju i riješavanje. Evo toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma evo kratko, pošto sam prošli put diskutovao. Desilo se šta se desilo, uslijedile su reakcije svih nivoa vlasti, angažovali su se građani po raznim osnovama, nevladine organizacije i ovo o čemu je govorio profesor Domazet, možda u tom dijelu i dalje postoji potreba nekog koordiniranog djelovanja, da bi se sva ta situacija u kojoj smo se našli, lakše ovaj, ti problemi lakše riješili
Samo malo, molim vas. 42
i evo riješili ove neke globalne stvari o kojima govorimo, prije svega smještaj ljudi, obnova sjetve itd. Međutim, ono zbog čega sam se javio jeste takođe kroz izjavu gospodina Domazeta, me je zasmetala jedna rečenica da je država nemoćna. Država je moćna, država je snažna, ne može država biti nemoćna, zato se svako i bori da ima državu. Međutim, ja ću reći da su nemoćni ili nesposobni ili neorganizovani ljudi koji u ovom momentom upravljaju državom, pa ne mogu da riješe sve ove probleme ili nisu htijeli da preduprijede neke probleme. Ponoviću ono što sam prošli put rekao, SDA je istjerana iz ove vlasti, da bude dio mogućeg, hajde da kažem rješenja, zato što je tražila da u Budžetu države BiH imamo više sredstava, da bi mogli između ostalog riješavati i ove probleme. Pa onda ste nas tako lahko mahnuli iz ove vlasti. Zašto? Zato što smo rekli da nam trebaju ta sredstva da izvršimo opravku helikoptera, da nam trebaju sredstva da kupimo novi helikopter. Evo danas je problem kako zaprašiti. Pa predlagali smo, to su jeftini vazdušni traktori koji i gase požar i zaprašuju, sad uništavaju komarce itd. Pa oprema za vojnike. Znači, u datom momentu kada se desilo nešto, da smo bili osposobljeni barem u ovom dijlu ministarstva, Oružanih snaga ili sigurnosti, manje bi štete danas imali. Iz tog razloga smo mi to tada predlagali. E sad očito ili da nekim budućim vladama treba neko ko je vidovit, pa da predvidi hoće li se nešto dešavati ili će ovo biti opomena da za slijedeće Vijeće ministara ili sve nivoe vlasti, u podsvijesti postoji mogućnost da se može desiti neka elementarna nepogoda. Ja sam tada govorio možda opterećen problemima požara koje smo imali u zadnje 2-3 godine na prostoru, prevashodno ovaj, južne Bosne, dole od Trebinja prema Mostaru ili na nekim drugim područjima, ali tada smo vidjeli da ne možemo sa postojećom operativom, sa postojećim načinom organizovanja da budemo u službi i u ovom dijelu građana BiH. I eto mi smo tada platili onu cijenu, jednostavno smo eliminisani iz vlasti. Međutim, danas jeste i slažem se sa izrečenim, od strane svih ovdje govornika, nepodjeljenosti na poziciju i opoziciju, svi moramo biti u funkciji, da na jedan adekvatan način riješavamo nastalu situaciju, znači na bolje, pogotovo kada su građani u pitanju. Ali opet, moramo napraviti neki sistem u kome se neće svak petljati svakome u posao, u kome će se znati ko šta treba da radi. Treba aktivirati u narednom periodu i to mora biti zadatak budućih vlasti, obezbijediti određena sredstva i onda krenuti u ove aktivnosti kako te bedeme obnoviti, koji su napravljeni prije 40-50 godina, pa ih svi zaboravili da ih treba. Pitanje je da li nam je potrebno u ovom momentu da nastavimo izgradnju autoputeva ili da obnavljamo domove ljudi koji su nastradali u ovome periodu. I ono s čime se ne slažem, i to sam i prošli put rekao i molim vas nemojte ulaziti u tu priču, nemojte donacije, a ovdje se govori o kineskoj donaciji koja je već u fazi, hajde da kažem realizacije, preusmjeravati, nemojte od jedne sirotinje uzimati i davati drugoj sirotinji. Daj da kroz ovu donatorsku konferenciju obezbijedimo to što je potrebno, a da za današnji problem, a ono što jeste predmet Aneksa VII i ovaj, povratka i što smo definisali kroz ovu Strategiju povratka, da ne narušavamo i da ova sredstva koja su već planirana i zna se gdje trebaju biti usmjerena, budu tamo usmjerena i da berem ti ljudi dobiju ono što im je obećano i da oni u tom dijelu mogu da nastave dalju egzistenciju. Evo kažem, nema se tu puno šta pričati. Desilo se šta se desilo, treba izvući pouke za budući rad, pogotovo evo ako bude neko od nas dio te neke parlamentarne većine poslije 43 izbora u oktobru 2014. godine, treba strogo voditi računa da se u mandatu u kome se funkcioniše, mogu desiti i ovakve stvari. I onda ćemo sigurno biti u jednom dijelu spremniji da dočekamo. Hajde ovo nije predmet ove, ne možemo mi na nivou države riješavati taj problem, ali sigurno treba sugerisati prema entitetima, da ovi šefovi civilne zaštite budu sposobni ljudi, da ne kažem, ljudi koji su izašli iz nekog vojnog sistema, koji znaju šta je proces komandovanja od vrha do dna, po vertikali i horizontali, da bi onda mogli oni lakše na terenu usmjeravati zadatke, prepoznati one koji su izvršioci u realizaciji tih zadataka, a očito da to sada nije dobro funkcionisalo. Pratio sam i vidio sam na koji su se način ljudi snalazili ili ne snalazili u ovakvoj situaciji. Toliko, hvala predsjedavajući.
Zahvaljujem. Sljedeći za diskusiju se javio uvaženi kolega Mirsad Đugum. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, ostali prisutni. Pa šta samo konstatirati da je nažalost ovo je ljudska tragedija. Ljudska tragedija koja je zahvatila skoro milion stanovnika unutar BiH i mi ovdje niti smijemo, niti možemo da se dijelimo na opoziciju i poziciju kada se radi o ovakvim stvarima. Ovdje moramo, htjeli ili ne, ljudski razmišljati, ljudski uraditi onaj dio da se uradi koliko se maksimalno može, šta se maksimalno može i što hitnije i što brže i što intenzivnije na pomoći ljudima koji su ugroženi u ovom momentu. Ova situacija će sigurno ostaviti indirektne tragove i djelovati indirektno na svakoga čovjeka unutar BiH. I sigurno opoziciono ili poziciono djelovanje neće nikome donijeti dobro ako budemo napadali ili ako budemo samo kritizirali ono što se do sada nije uradilo na onaj način na koji je možda i trebalo. Ostavimo analize onoga što se nije uradilo nadležnim organima da kažu ono što se nije uradilo, što se nije moglo, znalo ili na kraju krajeva što se u datom momentu nije moglo u subordinaciji odraditi. Nadam se da nikome neće pasti na pamet da broji koliko je poplavljeno bošnjačkih, srpskih, hrvatskih ili ostalih kuća. Nadam se da nemamo potrebe to, nego svakom građaninu trebamo pomoći, i na kraju krajeva da nećemo brojati koliko je poplavljeno kuća SBB-a, HDZ-a, SNSD-a, SDS-a ili bilo koga. Isti pristup prema svakom građaninu jer su oni stradali u ovome procesu, i to je naša obaveza, naša dužnost, naš, na kraju krajeva u ovom momentu pozicija u ovome Parlamentu da zajedno radimo na ovakvoj situaciji gdje su ljudi u tragediji. Svjesni smo da je teško bilo napraviti planove i programe one koje bi mogle zahvatiti ovaku katastrofu u BiH. Svjesni smo da je kratak period da se su se mogli napraviti planovi ako nemamo još procjenu samih šteta, ali mi moramo raditi na hitnim planovima, na, ono što kažu, izradi odmah planova onih koji su mogući, plan ili planovi. Ako je moguće bilo kakav nacionalni dio u kome će biti uspostavljena, ako ne, onda podijeliti na više planova koji će, ako budemo se raspoređivali opštine, kantoni, entiteti itd. ok, ali neka svako preuzme svoju odgovornost na tom nivou ako nije u mogućnosti da napravi se jedan zajednički plan koji će ići, ako ništa, u koordinacijskom procesu da se svakom ugroženom građaninu pomogne. Svjestan sam i činjenice da Poslovnik ne može i nema vanredne sjednice, ali imamo situaciju koja zahtijeva možda i kontinuirano zasijedanje Parlamenta, je li to dnevno, sedmično ili u 10 dana. Da pomognemo i Vijeću ministara da budemo upravo sa ovakvim razgovorima kao što je masa kolega danas iznijela određene prijedloge koji će pomoći u donošenju određenih 44 aktivnosti i Vijeća ministara ili drugih entitetskih vlada i ostalih da se u datom momentu pomogne da se napravi jedan zajednički koncept i što bolja sihronizirana akcija u pomoći. I zato mislim da je potrebno, da možda čak razmišljamo da to budu sedmične ili desetodnevne sjednice ovoga Parlamenta, pa onoliko vremena koliko imamo materijala da o njima raspravljamo i da radimo na tome da prijedlozima pomognemo onoliko koliko možemo. To je naša obaveza, to je naša dužnost i na kraju krajeva ne možemo ostati na jednomjesečnim zasijedanjima. Nije, mislim da će nam svako zamjeriti i na pitanje koliko ćemo biti upućeni u sve ono što se radi na određenim nivoima da se pomogne i uradi u sanaciji svega ovoga. Za donatorsku konferenciju moramo biti spremni, moramo razvrstati stvari kako ih uraditi. Da li uraditi po programima, ko će odgovarati za pojedine programe, ko će nuditi određene programe, jer moramo biti svjesni da su tragovi iz rata i poslije rata ostavili kod donatora gorku pilulu u grlima. Na kraju mi smo to raspravljali ovdje koliko je donatorskih sredstava došlo i koliko je neadekvatno raspoređeno i mislim da ovu šansu, ovu u krizi šansu da se popravi stanje unutar BiH moramo iskoristiti da sva ulaganja, sva sredstva koja dođu u BiH moraju biti maksimalno transparentna i praćena od svih struktura, a to je i tužilaštva i SIPA-e, odnosno policijskih struktura u slučaju bilo kakvog netransparentnog ili utroška sredstava kakvo je bilo u ratu i poslije rata. I ja bih zamolio samo Vijeće ministara da u ovome dijelu, a svjesni činjenice da nije bio pripremljen kompletan proces ili nije se mogao odraditi, neovisno šta je uzrok Koordinacijskog tijela koje je moralo hitno reagirati u procesima, pratiti zaduženja, pratiti nivoe sve vlasti ko je i za što odgovoran, od Civilne zaštite do svih drugih struktura i imati povratnu informaciju da tamo gdje ne štima, ako već je jasno da neke stvari u Koordinacijskom tijelu ne štimaju, da se zajedno sa entitetima, Distriktom Brčko, dogovori ako treba i promjena osoba. Da predloži Vlada RS-a, Federacije i Distrikta Brčko da se aktivira i kontinuirano ovo Kooridnacijsko tijelo radi u cilju pomoći Parlamentu, građanima, a i Vijeću ministara da zajednički uradimo ono što nam je i dužnost i ljudska obaveza. Toliko i hvala.
Zahvaljujem. Replika, poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Ma, javio sam se da repliciram na jednu evo izjavu uvaženog kolege Đuguma, a nekoliko puta već iznešenu od mnogih u ovoj zemlji. Ne možemo praviti planove jer još nemamo ni procjenu šteta. Sutra ćemo vjerovatno, evo rečeno nam je da bi procjena šteta mogla biti gotova do 18., da bi trebala biti do 18.06. Prvobitno je donatorska konferencija najavljivana u ovom mjesecu pa je prolongirana naredni mjesec. Plašim se da ćemo onda reći dok ne bude donatorska pa ćemo tek onda vidjeti šta ćemo, pa plašim se onda da će biti sezona godišnjih odmora, pa dok se vratimo sa odmora pa ćemo vidjeti šta ćemo. Mi znamo iz ovih podataka koje nam je Vijeće ministara dostavilo da imamo 50 tisuća novih izbjeglica, to znamo, i znamo da imamo dvije kategorije objekata – poplavljene i srušene, i to znamo. Znači, šta nam još treba? Ja ne znam koji će koncept, ali mi možemo utvrditi koncept – za poplavljenu kuću, obitelji čija je kuća poplavljena ova država će dati toliko. Koliko? Hajmo procijeniti ovdje na ovom Parlamentu, na oba doma Parlamenta koliko ćemo dati obitelji za poplavljenu kuću i nek popravlja kuću. Za srušenu kuću daćemo toliko, bez obzira hoćemo li 45 išta dobiti od donatorske konferencije. Znači, nemojte da obim pomoći projiciramo prema tome hoćemo li uspjeti isprositi nešto para. Znači, hajmo stvoriti obavezu sebi. Ova država će ljudima dati, pa konkretno, pa to možemo napraviti. I imamo popis sa imenima i prezimenima ljudi, već danas imamo to. Za poplavljene toliko, za srušene objekte toliko i to možemo raditi odmah. I vrijeme je da se radi odmah. I ovo sam samo replicirao, ne više vama nego na razvijanje jedne svijesti – dok bude ovo pa ćemo ono, a tražimo neke alibije da, evo ne poduzmemo, znači hajmo tražiti načine kako da odmah danas nešto uradimo, znači pa u tom smislu. Ima stvari koje mi danas možemo raditi i koje možemo planirati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Podsjećam još jednom riječ je o izjašnjenju Vijeća ministara o konkretnim zaključcima koje smo dostavili na prošloj sjednici Doma. Bilo bi dobro da se fokusiramo zaista na ono što je na dnevnom redu. Replika, poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Kolegi Đugumu bi htjela reći jednu rečenicu koju on nije izgovorio a mogla bi se dodati u sav onaj niz koji je rakao. Savjet ministara nam je na jednom mjestu rekao da je formiran radni tim koji treba da se bavi načinom na koji će se izvršiti raspodjela pomoći koja stigne po osnovu donacija. I mislim da je to pitanje svih pitanja. I kao što nismo u stanju, i svaki put imamo problema oko različitih raspodjela u ovoj zemlji, tako će i to biti ključno pitanje, jer smo već vidjeli određene političke partije koje su izašle sa jasnim stavovima da ne može se vršiti prema tome koliko je ko stradao od entiteta nego svako ima svoj prijedlog kako bi to izgledalo. I spotičemo se odmah na prvoj stepenici. Bez obzira koliko novca dobili iz donacija, šta, to će još goru poruku poslati kada se bude vidjelo da se mi o tome ne možemo dogovoriti. Bilo bi jako dobro kada bismo, nema, kakav godišnji odmor, kad bismo u roku od 15 dana imali taj dogovor, ali kao što znamo izbori dolaze, treba dobiti neki jeftini bod na tome, i nećemo prihvatiti ni jedan argumentovan razlog zašto neko treba da dobije ovoliko ili onoliko. I tu padaju sve naše priče o dobrim namjerama, ništa od toga. Dakle, sve ovo što smo dobili skupiće se na jedan račun, nemamo načina kako ćemo ga rasporediti, niti ćemo se o tome dogovoriti. I još jedna stvar, Vlada RS-a je donijela Odluku o formiranju posebnog fonda koji treba da isfinansira iz vlastitih rezervi, iz donacija, iz međunarodnih kredita. Dakle, mi već sad znamo da svaki čovjek koji je pretrpio oštećenja, čije je dom pretrpio oštećenja će dobiti 5.000 maraka za to. Entitetske vlade mogu da prave prijedloge kako i na šta će pare trošiti. Radi li to Vlada Federacije? Hoćemo li poslije čekati da zbog toga što nije napravljen plan da neće moći da se sredstva koriste. Mi nismo prvi na udaru, entitetske vlade su prve na udaru, one moraju svoj posao da urade kako treba. Dakle, molim vas, mi uradimo naš posao, a to je da izvršimo pritisak na Savjet ministara da u najkraćem roku radna grupa koju su formirali donese, riješi pitanje raspodjele novca kojeg dobijemo po osnovu donacija. Hvala. 46
Ja ću zamoliti poslanike zaista da ne zloupotrebljavaju mogućnost replike, a pogotovo da ne repliciraju na neizgovorene riječi. Repliku ima poslanik Mirsad Đugum. Izvolite.
Ja mislim da smo se u potpunosti gospođo Majkić razumjeli, ja upravo u tom konceptu govorim da li će se praviti jedan ili više planova, da li će svaki entitet praviti svoj plan, bitno je samo ne praviti konfuziju, ne praviti negativnu energiju jer nemamo pravo u ovome momentu. U potpunosti sam saglasan sa ovim što ste izgovorili – neka se da prijedlog. Ali zato upravo i govorim da trebamo i mi više zasijedati ovdje, ne možemo jednom u mjesec dana zasijedati, da moramo raspraviti sa jednom normalnom atmosferom o ovome jer je u cilju samo što aktivnije i bolje pomoći građanima. U potpunosti podržavam, ne možemo na jednom dijelu, ne. Imaju stvari koje ne mogu i koje u određenim vremenima ne može se naći politička saglasnost. Budimo svjesni nekih stvari i prihvatimo to. A ovo da o nekim stvarima po dostavljenom materijalu, gospodine predsjedavajući, raspravljamo, ja mogu reći da ima isto tako materijala koji su opet upućeni entitetima, entitet se mora izjasniti. Ne možemo o tim stvarima se izjašnjavati o ovom što je Vijeće ministara dostavilo, o nekim prijedlozima, ja govorim konkretno od svog, ide prema entitetskim ministarstvima ili vladama da se oni izjasne o tome i onda ćemo kada dobijemo njihov odgovor da li treba nešto uraditi i na koji nivo onda možemo o tome raspravljati. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja neću ponavljati ono što je rečeno. Bojim se da ovi stavovi Savjeta ministara više govore o tome da se uzdamo u druge, da se uzdamo u donacije a da se mnogo manje uzdamo u sebe i u ono što zaista mi možemo uraditi. Ja ću postaviti samo jedno konkretno pitanje ministru spoljne trgovine, naime CEFTA sporazum, njegov član 27. dozvoljava da u ovakvim vanrednim okolnostima BiH podigne carine za uvoz roba u BiH iz ostalih zemalja potpisnica CEFTA-e. Ta sredstva, da smo to uradili, i to može trajati do 200 dana, znači mogli smo u tom periodu podići carine, ta sredstva smo mogli prikupiti i poslati tamo gdje je potrebno. Mene zanima – Da li će evo to i sa zakašnjenjem i zašto to nije urađeno, zašto ova mjera iz CEFTA sporazuma nije primijenjena? Nažalost, ovdje ne vidim nekih mnogo konkretnih stvari izuzev tog šta će se sugerisati entitetima da urede, što opet baš i nije pretjerano nadležnost ovog ministarstva, ali neću ulaziti u to. Evo, želim samo taj konkretan odgovor. Hvala.
Poslanica Vesna Krstović-Spremo, ima riječ. Izvolite. 47
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, sve vas srdačno pozdravljam. Pa, ja takođe neću puno da se ovaj, da ne dužim. Hoću da kažem da prije svega želim da pozdravim ideju o jednoj posebnoj sjednici u vezi sa katastrofalnim poplavama u BiH. Zaista je to pitanje koje opterećuje ovih dana ogroman broj naših građana, cijela zemlja je pogođena. Ovo više nije katastrofa, ovo je jedna kataklizma i mislim da zaista moramo svi dati maksimum od sebe, naravno nećem to sve da ponavljamo. Što se tiče samog odgovora Savjeta ministara hoću da kažem da je dobra ideja i od Savjeta ministara to što su poslali, znači odgovore na pojedinačne zaključke svih nas koji smo davali prijedloge zaključaka u vezi sa određenom situacijom. Znači, dati su konkretni odgovori na zaključke, što je jako dobro bez obzira što je materijal možda malo kasnije došao pa je malo konfuzno, nismo ga baš mogli sasvim dobro proučiti, ali mislim da je dato, znači po tačkama, po zaključcima, što mi se jako sviđa. Prošli put kad sam diskutovala u vezi sa koordinacijom određenih pomoći BiH, odnosno nastupom za traženje pomoći od relevantnih međunarodnih institucija, kada sam govorila o zdravstvenoj zaštiti, naravno i zaštiti čovjekove okoline, rekla sam da bi bila ta koordinacija jako dobra, znači između zemalja regiona, to su zemlje, znači Srbija, Hrvatska, BiH. Ovim putem mi, sasvim je jasno, znači da nemamo isti status u vezi sa evropskim integracijama, nema isti status BiH, znači na svom, kao što ima Hrvatska ili kao što ima Srbija. Znači, mi imamo različite tretmane u vezi sa povlačenjem IPA fondova i sličnih materijalnih troškova, ali mislim da bi možda mogli, iz ovog materijala nisam baš dovoljno vidjela, napraviti takve koordinacijske sastanke u vezi sa određenim ekspertskim pomoćima, naročito ekspertskim pomoćima u vezi sa zdravstvenom zaštitom i u vezi sa zaštitom čovjekove okoline. Znači, što se tiče donatorskih sredstava ona će ići svojim putem kako idu. Ja sam vidjela iz ovog Izvještaja Direkcije za evropske integracije, znači da se određena sredstva IPA-e, naravno, ne možemo povući kako smo mislili da možemo i da će tu postojati određene poteškoće recimo u odnosu na Srbiju, jel, koja je takođe pogođena ovim poplavama. Što se tiče raspodjele ove pomoći koja dolazi u našu zemlji i transparentnosti te raspodjele pomoći mislim da mi zaista imamo svi ovdje u ovoj zemlji veoma dobro iskustvo u postratnom periodu kada smo svi bili svjedoci da je takva jedna vrsta humanitarne pomoći, koju je ovoj zemlji, odnosno njenim građanima upućivao cijeli svijet skoro, završavala u vrlo sumnjivim tokovima. To nije bila jedna, znači jedan slučaj, dva, pet ili sto, to je bilo na stotine takvih slučajeva, možda na hiljade, gdje se u vrlo sumnjivim transakcijama humanitarna pomoć završavala, pa smo imali ljude koji su se obogatili na takvoj nevolji ljudi, znači na jednoj postratnoj situaciji. Mislim da smo svi dovoljno iskustva izvukli iz takve strašne situacije koju smo imali u postratnom periodu. To naše iskustvo daje nam za pravo da sada svim mogućim sredstvima ne dozvolimo bilo kakvu zloupotrebu raspodjele humanitarne pomoći na svim nivoima vlasti, počev na entitetskim, državnim i svim ostalim i da imamo načina, znači da se borimo protiv takve pojave. Mi to možemo i hoćemo znači. Jednostavno putem različitim koordinacijskim timovima na svim nivoima vlasti jednostavno da se transparentnost tog procesa vidi, da narod jednostavno osjeti da ne može kao što je bilo. Jer, ako bude pojava kao što je bilo u ovom prošlom periodu znate šta ogadiće se narod i naša vlast i naša tzv. želja da im pomognemo, ispašće nešto što sasvim ne bi trebalo da ispadne. Hvala lijepa.
Poslanik Dragan Vrankić. Izvolite. 48
Hvala lijepo. Nastojaću kratko jer mislim da je sve rečeno, da se ne ponavljam, mada su neki diskutanti mi uzeli ono što sam htio reći. Naime, ja želim ovdje pozdraviti predsjedatelja Vijeća ministara i njegove kolege ministre jer mi pomalo imponira kada ovako ljudi sjede ovdje a svi im djemo dignitet kao da imaju svu ovlast i kao da sve stoji do njih i da je sve u njihovim rukama, a svi znamo da nije tako i da je situacija u BiH drugačija. A evo čuli smo da sama naša, dogovor ili koordinacija oko raspodjele sredstava da se ne može desiti, pa prema tome govori o ukupnoj mogućoj ulozi Vijeća ministara koja je mogla biti. Ali evo, dobro je bar čuti u priči ako nije u stvarnosti tako. Ono što ja mislim da je velika uloga bila na Vijeću ministara, tj. preko Koordinacijskog tijela, ja bih volio da je tu predsjedavajući Koordinacijskog tijela da nam on govori o ovim stvarima i da kaže je li ispunio svoju ulogu koju je trebao imati, i volio bi znati da je resorno ministarstvo bilo u punom kapacitetu da li bi ovo izgledalo drugačije. Ja sam siguran da bi izgledalo drugačije. Ono što ostaje na Vijeću ministara je to da uradi onu svoju ulogu koja je ostala, a tj. da iskoordinira u prvom redu međunarodnu pomoć, izanalizira stanje koje je dosad bilo i propuste koji su bili za naredni period koji će biti i da skupa sa ostalim institucijama BiH potrudi se da pomoć bude što djelotvornija. Mislim da treba uraditi procjenu po standardima da sutra se ne bi bavili sami sobom, ima ona narodna kletva – ako hoćeš nekoga zabaviti sam o sebi onda ... [[ne razumije se jer u isto vrijeme govori i gospodin Bećirović]]
Ja bih zamolio malo ... da bude tiša.
jer sigurno neće nikome valjati. Koliko god ko dobije biće mu malo i biće svakome kriv. I podržao bi ovu inicijativu koja je rečena na kraju, mislim da je kolega Lozančić o tome govorio, najveću pomoć sami će sebi dati naši ugroženi građani. Oni će najviše to osjetiti na sebi, oni će najviše raditi, biće najiskreniji prema sebi jer nemaju izbora. A ako mi napravimo jedan gest, a to se zove da skratimo vrijeme, a njima se najviše žuri, da im hitno pomognemo, oni će se sami prionuti posla. I mislim, evo sad kratkom jednom računicom – ako imamo 30 tisuća ljudi kojim su, ne znam, stanovi ugroženi, potopljeni, ako damo po 10 tisuća maraka, a već imamo koliko vidim i preraspoređenih sredstava skoro u tolikom iznosu, znači po 10 tisuća maraka oni već u ovom ljetnom periodu mogu dobar dio svojih stanova bar okrečiti, ofarbati, doći do neke nove faze, a onda kroz naredni period, kroz ove standarde, idemo sa drugom fazom da vidimo koliko možemo sa realnim osnovama da im pomognemo, mislim da će to biti vrijeme. I ono što posebno isto tako želim naglasiti da ovaj drugi dio, kada je u pitanju ekonomska pomoć i ekonomske aktivnosti na određenom prostoru, da treba dobro podijeliti ovo što zovemo industriju i okućnicu. Veliki broj dio našeg naroda po selima svoj osobni standard izgrađuje na okućnici i ukoliko mu pomognemo da, ne znam ja, zasadi, posije nešto, ono što će ga preko zime ishraniti, mislim da je jako bitno, da o tome treba voditi računa. Ali i tu se moće isto tako napraviti jedan ovakav vid pomoći koji će biti učinkovit. I ja mislim da se na ovome trebamo i fokusirati. 49 Hvala.
Zahvaljujem. Poslanik Slavko Jovičić, izvolite. Nadam se da ćete i Vi biti konkretni i jasni, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Prvo ću početi, ne sa pohvalom, nego sa realnim stanjem koje je dao Savjet ministara, predsjedavajući sa svojim saradnicima, i napraviću jednu digresiju. Prošlu sjednicu gotovo 10 sati ovdje raspravljemo ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Neću ja kritikovati nek pišu šta hoće. Al' u 70% sredstava informisanja pročitam i svoju izjavu kako sam ja izjavio da niko nije vidio predsjedavajućeg, da je negdje sakrio se, da je pobjegao ministar inostranih poslova. Postoji stenogram šta sam govorio, ljudi mi se javno zahvalili da nije tako, a i ja govorio objektivno da su ljudi bili angažovani. Ali idemo dalje. Dakle, prvo ću početi od donatorske konferencije. Nemojte puno očekivati para, nije poplava bila u BiH, bila je u Srbiji i Hrvatskoj. I ja odmah sad mogu da potvrdim, a to ćete vi kasnije tek saznati, više će para dobiti Srbija nego mi. Imaju takvu poziciju i sad je najomiljeniji političar u Evropi Vučić. Ako Vučić kaže 70% Srbiji, 10% Hrvatskoj, 20% BiH tako će biti. A da se ja pitam ja bih rekao 70% BiH, a njima šta ostane, ali ne pitam se ja. Dakle, nemojte puno očekivati od donatorskih sredstava. Dalje, ne slažem se sa ovom cifrom oko raspodjele sredstava koja stižu na nivo BiH. Ovo mi liči na Dejtonski sporazum – 49% Republika Srpska, 51% Federacija. Pa poplava nije birala koliko će koju teritoriju uništiti. Ja sam srećan što poplava nije veću teritoriju Federacije uništila, ali sam nesrećan, kako svi vi znate kolege, da je veća šteta izazvana u RS- u, to svi parametri govore, kako onda nekom na um padne 45% RS-u, 45% Federaciji. Hajmo ljude tamo pomoći gdje je više uništeno. Ako hoćete evo i ovo je prilika da pravite jedinstvenu BiH u smislu da je ravnopravno gledate, i entitete i Distrikt Brčko. Ne, nego nekom palo 45% ovima, 45% ovima. Nemoguće je to ljudi, hajmo pomoći tamo ko je više ugrožen, to je suština. Drugo, imali smo mi mogućnost, a mislim da imamo i sada, zašto Uprava za indirektno oporezivanje sad odmah nije izašla sa prijedlogom, ... Savjet ministara, evo to sad predlaže, traži ... [[ne razumije se jer stalno neko upada u riječ]] ma šta me briga hoće li neko prihvatiti to ili neće povećanje akciza na cigerete, alkohol, luksuznu robu, i da se, iz tih sredstava pomaže i ovim ljudima i ugroženim područjima. I da se, nekom ne padne na um da povećava akcize na gorivo, moraju ljudi sijati i ono što je ostalo površina gdje se može nešto sijati, naprotiv treba smanjiti. Nikada nismo uspjeli zeleni dizel da promovišemo i da se smanji, evo mogućnosti da se kaže tim ljudima koji su doživjeli – evo vam gorivo, subvencije neke će biti. Niko nema takvu ni program ni inicijativu. Uostalom države koje su mnogo jače 50 od nas i finansijski i uređenije, koje su jednonacionalne, ne bi ovu katastrofu izdržale. I sad šta znači za onog čovjeka tamo koji nema ništa danas da kaže – ovi dole parlamentarici su se zaista, vodili su raspravu, ma on hoće danas 10 ili 50 hiljada maraka da opravi kuću jer dolazi sezona kada je to moguće uraditi za dva, tri mjeseca, nije moguće raditi je u decembru i januaru. Dakle, to je suština šta mi treba da radimo. Pošto ne želim da ja dam doprinos i nikoga neću, naravno svakoga ću ja slušati, ali neću da prihvatim da neko ovdje spočitava mi kako ovo neka stranka ili poslanik pojedinac svojom diskusijom promoviše svoju političku opciju i stranku. Kakva stranka u ovom jadu i nesreći i opcija. Ovdje je opcija da se narodu pomogne. Imamo mogućnosti, ali ja vam sad kažem, čuo sam izjave mnogih funkcionera da niko neće ostati bez kuće do početka zime. Kamo sreće i zahvalio bi se Bogu, išao svaki dan, jedan dan bi išao u crkvu, jedan u džamiju, jedan u Katedralu da kažem fala Bogu da je ovo pomogao. Ali neće to biti ljudi, ja vam kažem, nemamo mi toliko sredstava. Ogromna nesreća je napravljena, razmjere još ne znamo, prikupljaju se podaci. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Vrijeme.
Zato, evo završavam, zato, predsjedavajući je li moguće da Uprava za indirektno oporezivanje sutra, prekosutra, Vama dostavi povećanje akciza na cigare, alkohol, luksuz, ovo, ono, i da tu skupljamo pare, zato imamo uvijek para. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Da li predstavnik Vijeća ministara ima potrebu da nam se obrati? Završena je rasprava, dakle nema više prijavljenih zastupnika. Predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Bevanda. Izvolite.
Evo, ja i kolege smo s pažnjom slušali i vaše komentare i sve ostalo. Ja, meni je, evo iskreno, drago da ipak uz sve kritike i ostalo da smo dali jedan relevantan materijal, a on je tematski bio vezano za vaše zaključke. Ja razumijem da je trebalo možda više vremena da se oni iščitaju i ostalo, ali ja sam vam rekao da smo mi vaše zaključke dobili 30.05. i svom srećom jednostavno smo to razmatrali na dvije zvanične sjednice i prikupljali, i kada smo dobili vama uputili. Sve ovo što smo dodatno dostavili je jednostavno iz samo jednog razloga da izbjegnemo bilo kakvu manipulaciju koliko sjednica, je li urađeno nešto, dostavili smo i zapisnike i vidi se šta smo radili. 52 Ja bi samo na nešto, i gospodin Jovičić je maloprije govorio i ostalo, ja sam i uvodu a i u materijalima to stoji – Vijeće ministara ni o kakvim procentima po bilo čemu nije govorilo. Mi smo rekli da 18. završava procjena i mislim da je to najfer i najviše korektna, ovaj podatak ... Formirana je interresorna radna skupina, bilo je jedno pitanje da li će biti dopunjena i zna se da će biti dopunjena predstavnicima općina i gradova, ali to je u naših 9 zaključaka, formirana je radna skupina za utvrđivanje kriterija, ali opet će osnov sav biti vezan za ono što će procjena pokazati. Kad se kaže, ja sam rekao o jedinstvenom, o jednom jedinom računu mi smo u ministarstvu donijeli odluku, Ministarstvo financija je otvorilo račun i on je jedan, ali isto tako smo tražili od svih ostalih da nam dostave, na Fiskalnom vijeću da nam dostave ostalo da bi mogli koordinirajući podatak iznijeti o pomoći koja ulazi, mislim na novčani dio priče. U Vijeću ministara je 42 miliona, nije to na jednoj sjednici, to se ispregovaralo s Briselom i onda se došlo do toga da dobijemo relokaciju 42 miliona u ove svrhe. Nije nama odlukom našom Razvojna agencija odobrila 100 miliona, to su bili teški pregovori sa Svjetskom bankom i ostalo da opet uđemo u program IDE i da imamo ta beskamatna sredstva i ostalo. Sasvim normalno nema podjele onako, niti možemo mi donijeti, pa ni vi čak donijeti odluku o nečemu što ne bude na kraju verificirano, mislim da do kraja budemo jasni. Pokazalo se, i to smo konstatirali, da Koordinacijsko tijelo sukladno Okvirnom zakonu i ostalo jednostavno ne funkcionira u onom dijelu kako bi, što bi moglo u okviru zakona funkcionirati. Ali isto tamo vama ćemo proslijediti kada dobijemo zvaničan stav sa zapisnicima zašto nije funkcioniralo, ko se nije odazivao, ko je radio opstrukciju i ostalo. To je onda, to smo mi zaključili i neću ja svoj stav da iznosim, nego ćemo dobiti jednostavno zvanično očitovanje koje ćemo proslijediti i vama. Pokušali smo, rekao sam, u svom pristupu i nastupu da vam dostavimo ono što možemo i da ispoštujemo ovaj današnji rok, jer da nismo to uradili vjerojatno bi bilo pitanje a šta rade, što nam nisu dostavili. Moja isprika, ja kažem, jer smo sustizali vrijeme i pokušavali da na vrijeme odradimo ovo što odradimo, a kroz ova izvješća, zapisnike i ostalo možete transparentno vidjeti šta smo radili. I sasvim normalno da date i nezadovoljstvo i sumnje, ja to sve smatram kao jednu normalnu stvar. Hvala svima na diskusijama koje ste dali, ja sam ih shvatio stvarno najdobronamjernije, pa i sigurno i putokaz svima nama kako da se postavimo i ostalo. Neke stvari ad hoc da donosimo i da danas donosimo odluke, odnosno da predlažemo odluke i ostalo, mi ne možemo to raditi bez određenih podloga. I još jedna stvar, a to sam napisao tamo i stavili smo, ako mi izigravamo zakon i pravimo improvizacije to je put u anarhiju. Mi se trebamo držati zakona, ono što možemo i što ne može, ne konzumiramo uvijek one zakonske mogućnosti koje imamo, sav napor je usmjeren u tome da se sve prema zakonu radi. Uz sve ove dobre ideje, ja ću shvatiti, mi ćemo zamoliti da nam se dostave i zaključci i ove vaše rasprave, i one stvari koje nisu vezane bile za odgovore i prethodna pitanja mi ćemo ih sasvim normalno primjenjivati i uvažavati u svakodnevnom radu. Evo, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Nemamo više prijavljenih za raspravu, zaključujem točku dnevnog reda. Dajem stanku od sat vremena za ručak, a Kolegij ima sastanak. Hvala lijepo. /
Evo kolega Bojić upravo dolazi, što nam čini kvorum da možemo da nastavimo sjednicu. Zahvaljujem se. I prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, Ad. 4. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 01- 02-1-60/13, od 30.04.2014. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Predlog zakona u proceduru je dostavljen 30.04. sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku u skladu sa članom 127. Poslovnika. Na 66. sjednici održanoj 14.05. zahtjev za hitni postupak nije prihaćen, te je Dom odlučio da se Prijedlog zakona razmatra u redovnoj proceduri. Nadležna Ustavnopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu i principima dostavila je 11.06. Mišljenje je negativno. Komisija nije utvrdila da je Prijedlog zakona uskađen sa Ustavom BiH i pravnim sistemom BiH. Otvaram raspravu. Uvaženi kolega Niko Lozančić, replika odmah. Izvolite.
Nije replika, nego poslovnička intervencija.
Izvolite.
Uvaženi predsjedatelju, uvažene dame i gospodo. Mi danas, Vi ste već rekli u svom uvodu, pa ću ja i taj dio pokušati prokomentirati. Na zadnjoj sjednici ovaj Dom nije prihvatio negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije, jer smo raspravljali o Mišljenju i vratio je predmet Ustavnopravnoj komisiji, sa nalogom da dostavi novo mišljenje. Vi ste, a ja ću citirati ovo što piše u ovom Mišljenju koje ja imam. U Mišljenju stoji da Ustavnopravno povjerenstvo nije utvrdilo, neću uopšte dalje čitati, znači nije utvrdilo. Ja sad, Vi ste rekli da je to negativno Mišljenje. Za mene ovo nije negativno Mišljenje, ovo za mene nije nikakvo Mišljenje. I ja u skladu s Poslovnikom, znači predlažem da ovo danas ne tretiramo uopće jer nije negativno Mišljenje, nije ni pozitivno, da se razumijemo, nego da zanemarimo da smo danas, da je Ustavnopravna komisija uopće ovo razmatrala, da danas ovo skinemo s dnevnog reda, a da Ustavnopravna komisija utvrdi u skladu s Poslovnikom i svojim ovlastima mišljenje o Prijedlogu zakona, kako god ono bude, pozitivno ili negativno. Jer nas Ustavnopravna komisija ovdje obavještava da nije utvrdila, znači. Pa dalje, evo znači nas ovdje ne interesuje niti zadaća bilo kog povjerenstva nadležnog, da kaže šta nije utvrdila. Povjerenstva postoje da nama kažu šta su utvrdila. Ima ustavni osnov – ima. Nema ustavni osnov, napiši nema ustavnog osnova i ok. A mislim da sakrivati se iza ovako, igre riječi, nismo utvrdili, ne znam ja, možda nisu ni raspravljali. Mislim, možemo sad 54 hipotetički postavljati bezbroj mogućih i nemogućih pitanja. A da ne bismo to radili, da tretiramo kao da ovo nismo ni dobili i da pozovemo Ustavnopravno povjerenstvo, da u skladu sa zaključkom ovog Doma, sa zadnjeg zasjedanja izvrši svoj poslovnički zadatak. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Naime, znači otvorena je rasprava o ovoj tački dnevnog reda, Vi ste uložili poslovnički prigovor, da samo Mišljenje ne odgovara poslovničkom načinu pisanja mišljenja. Predsjednik Ustavnopravne komisije, uvaženi kolega Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Dakle, gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Sve što je napisano, uradila je Ustavnopravna komisija. Dakle, to je odluka Ustavnopravne komisije koja je u skladu sa Statutom. Mi se dakle izjašnjavamo, kada je ovaj Zakon u pitanju o dvije stvari. Izjašnjavamo se o usklađenosti Zakona sa Ustavom i pravnim sistemom BiH i raspravljamo o principima ovoga Zakona. Mi smo kao Ustavnopravna komisija riješili obje stvari. Dakle, mi nismo utvrdili da je Zakon u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom i to je ono što je napisano i to proizilazi iz Poslovnika. I, nismo podržali principe ovoga Zakona. Dakle, nisu podržani ni principi ovoga Zakona. Ovo je dvostruko negativno Mišljenje i u pogledu ustavnog osnova i u pogledu principa. Ne sjećam se da je Ustavnopravna komisija o ovom Zakonu ranije imala priliku da raspravlja. Ja ne znam, Vi ste vjerovatno pobrkali, mislite na nešto drugo. Mi smo o ovom Zakonu, ako se sjećate, raspravili prošli put, kao Zakonu koji se raspravlja po hitnoj proceduri ovdje u Predstavničkom domu. I mi smo odbili hitnu, odbili skraćenu proceduru i on je došao u redovnu proceduru i ovo je prvo Mišljenje Ustavnopravne komisije o ovom pitanju. Vi jeste o nekim drugim pitanjima nekada vjerovatno govorili na tu temu, i mi smo dali uobičajeno mišljenje, kako dajemo. A ja ću kada se budem javio za diskusiju, kazati zašto je to Mišljenje negativno. Ovo je samo odgovor Vama. Prema tome, nastavite proceduru onako kako je to Poslovnikom propisano. Hvala vam.
Zahvaljujem se. Ja moram potvrditi da je ovo ustvari prvo negativno Mišljenje u vezi sa ovim Zakonom i isto tako moram potvrditi da je ovo uobičajeni način dostavljanja mišljenja od strane Ustavnopravne komisije u dosadašnjem radu ovoga Parlamenta. Ovo je prvi put da se na samu formu mišljenja stavlja poslanička intervencija, odnosno poslovnička intervencija i mi sada bi morali da raspravimo taj Vaš prijedlog, da li je ovdje poslovnički ovo ispravno ili nije, da ovaj Dom to kaže. Ali ja kao predsjedavajući, moram da prihvatim da je do sada na ovakav način Ustavnopravna komisija pisala svoja mišljenja. Uvaženi kolega, Niko Lozančić. Izvolite.
Pojašnjenje opet poslovničko. 55 Strana 41. gdje propisuju nadležnosti Ustavnopravnog povjerenstva. Pod točkom e) razmatra prijedloge zakona koje Dom treba usvojiti u svezi s njihovom usklađenosti s Ustavom BiH i pravnim sustavom kao i glede pravne obrade, te Domu podnosi izvješće s mišljenjem i prijedlozima i pravnotehničkim ispravcima itd. Znači, nas je Ustavnopravna, ja se ispričavam evo ovaj, nije drugi put, jeste prvi put ali svejedno, znači mi danas u biti bi, ako prihvatimo činjenicu, da je negativno Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva, raspravljali o Mišljenju, ne o Zakonu. Jer kada je negativno mišljenje, raspravljamo samo o mišljenju. E sad, što je negativno? Vi ste rekli i u svom podsjetniku, u uvodu itd. da je negativno Mišljenje. Gdje piše da je negativno Mišljenje? Ko je rekao da je negativno Mišljenje? Predsjedatelj Ustavnopravnog povjerenstva kaže da je za njega negativno Mišljenje. Ja slučajno znam evo, predsjednik mog kluba je član Ustavnopravnog povjerenstva i znam da je na pitanj – je li Prijedlog zakona u skladu sa Ustavom, bilo 4-4. Znači, niti je većina rekla da nije, niti je većina rekla da jeste. Po čemu je ovo negativno? Molim, jer mi vrlo mjenja, da je ovo samo mišljenje koje nas ne obvezuje i da mi sad raspravljamo o Prijedlogu zakona, bez obzira na mišljenje, ok. Međutim, ovo Mišljenje koje je evo predsjedatelj Ustavnopravnog povjerenstva i predsjedatelj Doma, kaže da je negativno, ja ne znam po čemu je negativno. Ovdje piše u ovom Izvješću da nije utvrdilo. Znači, evo da nije pozitivno. Kakvo je, je li neutralno? Kakvo je, ne znam? Znači, jer posljedice su, znate kada raspravljamo o jednom, ako je negativno onda raspravljamo o Mišljenju, ako nije negativno onda raspravljamo o Zakonu. I ja iz tog razloga, u najmanju ruku, pazi ovo jese jedna specifična situacija, da se razumijemo. Ja očekujem, evo tako razumjevam ovaj Poslovnik, da bilo koje povjerenstvo, pogotovo Ustavnopravno povjerenstvo, nama izrijekom kaže, Prijedlog zakona nije u skladu, mi smo to utvrdili. I ja poštujem to, kako god ono bilo. A to je za mene negativno. Ali kada kažu da nismo utvrdili, ne znam ni ja sad šta je, šta su utvrdili. I onda sada tumačim, član Povjerenstva kaže da je za njega pozitivno ovo, jedan od članova Povjerenstva, jer je 4-4. Znači, šta je, kako se utvrđuje negativno mišljenje? Tako da ovaj, ja moram reći da ovja, mislim, evo u najmanju ruku, da se ovo pitanje, zbog toga da se skine, da se razmotri na Ustavnopavnom povjerenstvu, da se da neko tumačenje, za buduće slučajeve. Nebitno, neće ovo ništa promijeniti, ali
Vrijeme.
ali nije korektno znači da kažemo da je negativno, kad Ustavnopravno povjerenstvo nije reklo da je to negativno.
Zahvaljujem. Naime, ja nisam ništa drugo radio, nego praksu koja je vladala u ovom Domu dosadašnju, samo slijedio. I kolega Božo Ljubić i kolega Bećirović, kada su bili prije mene, dopise koji su istovjetni i dobijali od Ustavnopravne komisije, su tumačili na ovaj način. Ja znači nisam upuštao se u drugačije prezentovanje prakse koja je radila u ovome Domu. Ovo je sada po prvi put da neko poslovnički dovodi u pitanje pisanje izvještaja iz Ustavnopravne komisije, što ne kažem da nije opravdano da se stavi, ali moja greška u vezi sa tumačenjem 56 dosadašnjim je bila praksa ovoga Doma. I naravno, Vaš prijedlog da se ovo protumači na Ustavnopravnoj komisiji, ja ću staviti na glasanje. Uvaženi kolega Ševik Džaferović. Izvolite.
Ja mislim gospodine predsjedavajući, da Vi ne možete staviti na glasanje ništa, nego samo Mišljenje Komisije, zato što je to protiv ovoga Poslovnika, jer Komisija prema članu 101. Zakona, od Kolegija, u roku od sedam dana, koji odlučuje u tom roku kojoj komisiji će se dostaviti ovo, dostavlja ga i Ustavnopravnoj komisiji radi davanja mišljenja o usklađenosti sa Ustavom BiH i pravnim sistemom i nadležnoj komisiji radi davanja mišljenja o principima, na kojima je Zakon zasnovan. Dakle, Ustavnopravna komisija je kazala da nije utvrdila da je Zakon u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Ja znam o čemu gospodin govori. A nakon toga, u članu 103. se kaže da Ustavnopravna komisija poslije razmatranja usaglašenosti Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom, dostavlja Mišljenje predsjedavajućem Doma u roku od deset dana nakon što je primila Prijedlog zakona. Vi ste naše Mišljenje dobili u pogledu ustavnopravnog osnova, dobili ste i Mišljenje u pogledu principa i mi principe nismo podržali. Dakle, nismo utvrdili ni postojanje usklađenosti sa Ustavom i pravnim sistemom, niti principe. I, ovo naravno, je pokušaj da se iz nekih proceduralnih razloga stvari vrate nazad. Gospodo, nikakvim proceduralnim razlozima se Mostar ne može riješiti na način na koji ste vi to predložili. Ja ću sada iskoristiti priliku da, pošto sam se javio za diskusiju, da kao
Da li je, kolega Džaferoviću, ja ću Vama dati poslije riječ i za diskusiju. Dozvolite da završimo ovo pitanje na način da s obzirom da je kolega rekao da je povrijeđen Poslovnik i naveo član koji je povrijeđen, i mi u Kolegijumu nemamo jedinstveno mišljenje povodom toga, a Poslovnik mene obavezuje da kada u Kolegijumu nemamo jedinstveno mišljenje .... ja to pitam Dom. Znači ja Dom moram da pitam, da li je povrijeđen Poslovnik, u vezi sa prijedlogom kolege Loznačića. Ako Poslovnik nije povrijeđen, mi nastavljamo dalje sjednicu i raspravljamo o Mišljenju i Vi dobijate riječ za diskusiju. Je li to uredu?
Mislim da nije uredu. Naravno, Vi vodite sjednicu, mi smo do sada
Moram pitati Dom kada je Poslovnik neko
Mi smo do sada ovako radili. Vi tumačite Poslovnik, ovo je napisano kako je napisano, ovo je uredu napisano. A eto Vi ste predsjedavajući, svako nosi svoju odgovornost.
Kada neko od poslanika citira odredbu Poslovnika i kada mi u Kolegijumu nemamo jedinstven stav povodom toga, ja moram Dom pitati da li je povrijeđen Poslovnik. I to je 57 sasvim jasno i do sada smo tako radili i mislim da je to sasvim dobra praksa i ne vidim uopšte potrebu da dižemo dalje tenziju i da vodimo raspravu oko ovoga. Ako Dom kaže da nije povrijeđen Poslovnik, nastavljamo da radimo. Uvaženi kolega Mato Franjičević. Izvolite.
Ma sama činjenica koja ne sumnjivo nešto znači, sama činjenica da je dosadašnja praksa bila takva, ne govori ništa o suštini, odnosno o kvaliteti samog načina rada. Jer, apsolutno nekakva praksa može biti suštinski pogrešna. Ja ne tvrdim naravno da je ona pogrešna, ali postoji određeni nesklad koji je vidljiv na prvi pogled između formulacije da je jedno povjerenstvo, u ovom slučaju Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo negativno Mišljenje o ustavnom temelju i slično i formulacije kakva je upotrijebljena u tom tzv. negativnom Mišljenju, a formulacija je podsjećem, parafraziram, da Ustavnopravno povjerenstvo nije utvrdilo da je ovaj Zakon u skladu s Ustavom i pravnim sustavom. Dakle, nije utvrdilo da je u skladu, a nije također utvrdilo ni da nije u skladu, odnosno nije utvrdilo negativno Mišljenje u pravom smislu te riječi. I možda zbog, ne toliko zbog ove specifične stvari koja je ovdje pred nama, nego zbog nekakve buduće prakse, dobro bi bilo da pokušamo stvar definirati možda ili kroz neku raspravu na jednoj od slijedećih sjednica Ustavnopravnog povjerenstva, ili na neki sličan način, da ne bismo opet dolazili u neke slične dubioze, dvojbe i slično.
nije uključen mikrofon
Naravno kolega Džaferoviću. Znači ovo sve govorimo o poslovničkim intervencijama. Nemojte se, da kažem, plašiti da neće neko dobiti riječ povodom samog Mišljenja ili samog Zakona, kako god odlučimo da ovo raspravljamo. Znači govorimo o poslovničkim intervencijama. Kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Dakle, član 107. Poslovnika kaže – rasprava na Domu, kada je prvi izvještaj nadležne komisije ili Ustavnopravne komisije negativan. I stav 1. kaže – kada Kolegijum Doma, čitam doslovno kako piše, primi mišljenja Ustavnopravne komisije i nadležne komisije o prijedlogu zakona iz kojeg proizilazi, e sada dobro pazite, da komisija nije utvrdila usklađenost s Ustavom BiH i pravnim sistemom, zarez, odnosno nije prihvatila principe predloženog zakona, u kojem je itd. itd. Dakle, definicija po prvi put, govori se o usklađenosti, dakle po prvi put se u članu 107. govori o samoj formi izvjetšaja. Kaže – kada Kolegijum Doma primi mišljenje Ustavnopravne komisije i nadležne komisije o prijedlogu zakona iz kojeg proizilazi da komisija nije utvrdila usklađenost s Ustavom BiH i pravnim sistemom. Dobili ste definiciju koja je napisana u članu 107. I ja Vas molim, dakle predsjedavajući, da se ovo ne stavlja na glasanje. Ako odlučite da stavite na glasanje, onda pozivam Dom da taj prijedlog odbije, jer očigledno je da se radi o tome da se na jedan, kako bih ja kazao, volšeban način, ponovo ova stvar vrati i da se o njoj 58 raspravlja. Mi samo gubimo vrijeme, kada je ovaj Prijedlog zakona u pitanju, gospodo, ništa više.
Zahvaljujem. Takođe o poslovničkoj intervenciji kolega, Niko Lozančić. Izvolite.
Evo kada smo na temi o volšebnom ili nekom drugom načinu, pa ja samo koristim prigodu da nastavim čitati članak koji je na volšeban način uvaženi kolega Džaferović, propustio pročitati do kraja. I sve ovo što je pročitao je točno i onda je stao, odnosno nije prihvatilo načela predloženog zakona o kojem je povjerenstvo obavezno obrazložiti razloge odbijanja.
nije uključen mikrofon Ima ograzloženje.
Piše, pa trebali ste pročitati mislim, radi korektnosti.
nije uključen mikrofon
Pa niste obrazložili ni to. Znači da Mišljenje ne valja.
nije uključen mikrofon ....principe, ja govorim o ustavnom osnovu.
Znači da Mišljenje ne valja, nije ni negativno, nije ni pozitivno
Samo malo, samo malo.
nije kompletno, nije poslovničko, znači treba ga vratiti da se uradi u skladu s Poslovnikom, ništa više.
Zahvaljujem. Saša Magazinović replika. Izvolite. 59
Mislim predsjedavajući, Vaš prijedlog da glasamo o ovome, izgleda možda kao neko rješenje, ali mislim da je apsolutno nepotreban, jer smo na jednak način tretirali mišljenja Ustavnopravne komisije, čiji sam i ja član, evo čitav mandat. Dakle, svaki put kada Komisija donese takvo mišljenje, isto je napisano u tekstu. Ne mislite da svaki put sekretar Komisije prekucava to. Dakle, i mi smo se ne slučajno, ali na ovoj tačci, zakačili dobro. I ovo je bila super diskusija za priču, kada smo imali raspravu i o Poslovniku i o radu Parlamenta, efikasnosti itd. Prošli put smo bezpotrebno radili do ponoći, izgleda da ćemo i danas, ako se ova ovakva rasprava nastavi. Ja ću biti primoram da u ime kluba tražim pauze, da se mi kao klub onda odredimo o tome, da mi otvorimo unutar kluba raspravu i vidimo šta i kako i kako se izjašnjavati. Ali mislim da nema potrebe zaista za tim.
Vidite kolega, dozvolite da samo kažem, da sam dužan staviti na glasanje bilo koji prijedlog povrede Poslovnika, koji smatra bilo koji poslanik da je urađen na pojedinačnoj stvari. A ja u Kolegijumu nemam saglasnost da tumačimo istovjetno Poslovnik. Ovim glasanjem za sve slijedeće slučajeve ovoga tipa, Dom će da da svoje mišljenje, jeste povrijeđen ili nije povrijeđen Poslovnik i ja nemam potrebe sa Kolegijumom svaki put da se usaglašavam, da li se to dešava ili se ne dešava. Znači ovim riješavamo situaciju, Dom riješava situaciju, da li je Poslovnik povrijeđen ili nije. I ako se slažete, zbog mene i zbog daljeg rada Doma, da bi bilo dobro da glasamo. I ako se slažete, ja bih stavio odmah na glasanje. Pitanje glasi – da li je povrijeđen Poslovnik koji je kolega Lozančić naveo, član u ovome slučaju? I molim Dom da se pripremi za glasanje. _________________(?) [[nije uključen mikrofon]] predsjedavajući, prije glasanja Je li potrebn praviti pauzu? Zašto vam to govorim? Kolege, znači neki poslanici su rekli da bi bilo dobro da radimo do 19:00 sati, da većeras odemo na mjesta gdje bi mnogi od nas željeli da budu. Ali ako budemo na ovaj način otvorili ovu tačku dnevnog reda i sve ostale tačke dnevnog reda radili, ja se bojim da ćemo morati da nastavimo raditi i poslije 19:00 sati, da bi završili ovu sjednicu. Zato, ako se možete da suzdržite u vezi sa pauzama, u vezi sa diskusijama, mi ćemo uspjeti završiti ovu sjednicu do tog predloženog vremena. Ako ne, bojim se da ćemo morati nastaviti raditi i poslije toga. Uvaženi kolega Saša Magazinović. Izvolite.
Predsjedavajući, da jutros nismo izgubili sat vremena nepotrebno, kao što ste i Vi to kazali u svom obraćanju, da sad ne gubimo sat vremena nepotrebno, vjerovatno bi već završili, a ovako ja zahtijevam u ime kluba pauzu. Nama treba pet minuta i evo mi ćemo ostati ovdje u sali, nećemo ići nigdje odavde. 60
Pauza na zahtjev Kluba SDP-a, pet minuta.
nije uključen mikrofon
Pa izaberite kolega Berize hoće neko zapaliti ... [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, molim vas da se pripremimo. Kolega Magazinović imate li potrebe obrazložiti pauzu? Kratko, izvolite.
Evo mi smo se konsultovali i zaista smo uložili ogroman napor da pokušamo razumjeti ovu poslovničku intervenciju i da eventualno izađemo u susret usvajajući, međutim nismo pronašli prostor za to i Klub SDP-a neće glasati u pravcu da je povrijeđen Poslovnik.
Dobro. Molim vas da se pripremite. Znači glasamo i pitanje je da li je povrijeđen Poslovnik, u vezi sa formulacijom Izvještajem Ustavnopravne komisije i formulacijom Kolegijuma da se radi o negativnom Mišljenju. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad. Ako se glasa protiv, znači da nije povrijeđen Poslovnik. Za 6, protiv 24, suzdržanih 2. Konstatujemo, da nije povrijeđen Poslovnik, da nastavljamo dalje. U vezi sa ovom tačkom četiri i za sve ostale tačke dnevnog reda, mogu da vas obavijestim da sam odlučio da skratim raspravu na pet minuta, kako bi uspjeli da završimo u predviđenom roku ovu sjednicu, a i sreća je da ne moramo za slijedeću tačku petu, koja takođe negativno izvještaj komisije, ponovo glasati i voditi raspravu o Poslovniku. Sada vodimo raspravu o negativnom Mišljenju. Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedatelju, zahvaljujem i na korektnosti u smislu davanja Domu da se izjasni je li povrijeđen ili nije povrijeđen Poslovnik. Ja i dalje mislim, ali ovaj, ovdje očigledno, odavno ne funkcioniraju, ne postoje nikakvi principi i ovaj, mene ne čudi više da vrsni poznavatelji Ustava i Ustavnog prava, kažu da izmjene zakona koji postoji u ustavnopravnom sustavu ove zemlje, nisu u skladu sa Ustavom. Ok, vjerovatno ni temeljni 61 zakon nije u skladu sa Ustavom, ali evo, to je pitanje za ustavnobranioce, odnosno ove koji kažu da Prijedlog izmjena zakona nije. Toliko o Ustavu. Očigledno je da se mi na Ustav pozivamo na način kako je uvaženi kolega Džaferović maloprije činio, kada je čitao jednu normu, članak 107. pa do pola mi odgovara, pa ćemo to primjeniti, a onu drugu polovicu, a ko će gledati, ko će čitati. I ovdje je najveći problem ako čitate. I ovdje je najveći problem ako se upustite u materiju. Ovdje je navjeći problem ako ne dopustite da iko manipulira s vama. Onda ste u problemu. Onda ima puno onih koji će vas ispravljati, koji će vam zamjeriti, koji će evo nalaziti načine da nekakvim formulacijama nismo utvrdili, ne znamo šta ćemo, kažu, eh to je ono što ja mislim. A to što ti misliš, svakako nije važno. Nisam siguran da ćemo ovakvim obranama Ustava i ovakvim principima, obranama principa daleko dogurati. Na kraju krajeva, nije čudo što smo mi ovako inače nefunkcionalni, jer da bi institucije, da bi bilo šta na ovom svijetu funkcioniralo, moraju postojati temeljna pravila igre. Kod nas nema nikakvih pravila igre, a ona koja smo i mi uspostavili, kršimo ih kako nam odgovara, prije podne jedno, poslije podne drugo. Znači, mi ovdje imamo negativno Mišljenje, tako vi kažete, tako se i Dom, i Dom prihvatio da je to tako, Ustavnopravnog povjernstva, odnosno imamo četiri glasa od članova Ustavnopravnog povjerenstva koji misle da Prijdlog izmjena Izbornog zakona koji je utvrdio Dom naroda, izglasao, nije u skladu sa Ustavom BiH i dobro bi bilo da se to onda ispoštovao ovaj članak 107. pa rekli što nije u skladu sa Ustavom. Ja bih poštovao, mislim ja uvažavam svačije obrazloženje. Ali, da samo kaže nije u skladu i neće vam proći, mislim to ovaj, te priče nisu ni za drugačijih prostora, a ne za parlamentarne rasprave. Nema tu šta proći ili ne proći, nama. Znači nekome ko je kao zainteresiran, neko je kao zainteresiran da ovaj Zakon bude prihvaćen, a kao nekome ne treba. Ovaj Zakon treba građanima Mostara. I svi oni, i svi oni koji brane interese građana Mostara, pa bili oni Bošnjaci, Srbi, Hrvati ili oni neopredjeljeni, neka znaju da ne usvajanjem ovog Zakona, ti građani svi, ostaju i dalje obezpravljeni, diskriminirani, jer nemaju prava koja imaju svi drugi građani u svim drugim jedinicama lokalne uprave i samouprave u BiH. Neka se zna to mislim, tako da znamo šta je. Ovim Prijedlogom zakona mi omogućavamo, predlažemo, da se prihvati, omogućavamo da i građani Mostara konzumiraju ista prava kao svi drugi građani u BiH. Možda je to grijeh, ali evo mi hoćemo da svi građani u ovoj zemlji imaju ista prava i kada su velika i kada su mala. Ovim Zakonom predlažemo da građani Grada Mostara konačno izaberu svoja tijela lokalne uprave i samouprave. Već krajnje je vrijeme, dvije godine oni funkcioniraju ne znam ni ja kako, možda neko zna kako ja ne znam, znači nikako. I ispaštaju svi, ponavljam ispaštaju svi. Ako neko ... da je ovo Zakon koji će nešto dobro donijeti, spektakularno dobro donijeti samo Hrvatima, samo članovima HDZ-a, u ogromnoj je zabludi. U Gradu Mostaru živi i značajan broj, značajan broj, respektabilan broj pripadnika i druga dva konstitutivna naroda i pripadnika onih koji nisu izjasnili se ni kao jedni, ni kao drugi, ni kao treći. Znači, ja jedino mogu apelirati evo, da na savjest svih vas, da ovo Mišljenje koje nije ni negativno Mišljenje, znači jer Ustavno pravno povjerenstvo nije utvrdilo, da odbijemo ovo Mišljenje i da tražimo da dobijemo korektno Mišljenje, Mišljenje koje će omogućiti građanima Mostara da imaju, ispune svoja ustavna prava i pasivno i aktivno biračko pravo. Hvala.
Zahvaljujem. 62 Replika uvaženi kolega, Mirsad Đugum. Nadam se da shvatate da su i replike skraćene. Izvolite.
Ma nije klasična replika. Ja želim ponoviti ono što sam prošli put rekao. Građani Mostara sigurno nemaju isto pravo kao i drugi građani i da to je trebalo davno riješiti i da je to ne obaveza samo ovoga Parlamenta, nego je obaveza ako ništa pozicionih stranaka koji se trebaju dogovoriti. Rekao sam da smo imali 94 sastanka sa OHR-om kada se razgovaralo o Gradu Mostaru, bio sam direktan učesnik tih razgovora i moram reći da u tom procesu HDZ je imao samo jedan stav, o drugim procesima nije apsolutno htio da razgovara o bilo kojem drugom prijedlogu, svih drugih stranaka. Isti takav stav u tom momentu je imao i SDA. Mi da bi izglasali nešto, da bi nešto ovdje uradili, mi moramo imati ako ništa, dogovor parlamentarne većine koja čini ovu Parlamentarnu skupštinu i da to prođe. Dizanje tenzija u datom momentu i predlaganje onoga što smo svjesni da kroz 94 sastanka nije uspjelo, ne znam koliko je funkcionalno, efikasno da ga postavljamo kao pitanje ovdje i da predlažemo zakon onaj koji znamo 100% da uz sve napore međunarodne zajednice, nije došlo do rezultata, ne znam koliko ćemo mi ovdje uspjeti. Molio bih da onda parlamentarna većina, odnosno ona koja vrši parlamentarnu većinu u Parlamentu dogovori oko ovoga i ima ruku dovoljno da se to izglasa. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Džaferović diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam prošli put govorio praktično o sadržaju negativnog Mišljenja i u pogledu ustavnog osnova i u pogledu principa, kada smo govorili o proceduri, na prošloj sjednici i neka se to sve uzme u obzir. Ja ću samo podsjetiti u crticama na najbitnije stvari. Dakle, ja nemam namjeru više da vodim polemiku ni sa kim, šta znači definicija usklađenosti sa Ustavom i pravnim sistemom BiH. Nešto može imati ustavni temelj, može biti suprotno pravnom sistemu, zašto se daje definicija, nije utvrdila usklađenost sa ustavopravnim sitemom ili utvrdila je da nije u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Dakle, ne želim ja nikoga da educiram o tome mi imamo dugo iskustvo ovdje u Parlamentu. I evo, Vi ste odlučili da stavite to na glasanje, Dom se je opredjelio i kazao je šta ima da kaže i ja se nadam rasčistio dakle, tu situaciju. Ono što je problem dakle, ustavnog osnova ovog Zakona je što, pazite, Izborni zakon opisuje ustave kantona, Statut Brčko Distrikta, Statut Grada Mostara, ustave entiteta i Ustav BiH, koji propisuju način izbora zvaničnika i on ne može opisati ništa drugo, nego što je napsiano u tim aktima. To bi bilo isto kao da je sada predložen Izborni zakon kojim se recimo mijenja struktura entitetskih parlamenata ili način izbora entitetskih zvaničnika. Moramo mi to napisati u Izbornom zakonu, kako piše u tim aktima. Isto tako se i za Mostar mora napisati ono što piše u Statutu Grada Mostara i što piše u Ustavu Federacije BiH. 63 Prema tome, to je problem zaključka, koji je kazao da nije u skladu, da nismo utvrdili da je u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom BiH. To ne može raditi Izborni zakon, Izborni zakon to treba da uradi i da opiše i to ima ustavni temelj u tome, ali mora biti u skladu sa pravnim sistemom. Dakle, nije u skladu sa pravnim sistemom, jer Statut Grada Mostara je na snazi. Nema odredbe koju je stavio van snage Ustavni sud, koja zahtijeva da se uskladi broj vijećnika iz izbornih područja sa brojem glasača u izbornim područjima. Ali, ostaju izborna područja i ostaje gradska izborna jedinica, to nije dakle izbrisano, ostaju maksimalne etničke kvote, maksimalno po 15 iz svakog, ni to nije. Ovaj Zakon sve to ne uvažava i predlaže jedno potpuno novo, nigdje do sada propisano rješenje i to je njegov problem. A kada su principi u pitanju. Principi nisu, dakle principi takođe nisu prihvatljivi i nisu podržani od strane Ustavnopravne komisije. Mi smo kazali da ćemo o tome govoriti ovdje na Parlamentu. Pitanje Mostara je dakle pitanje koje se veže za Vašingtonski sporazum, za Dejtonski sporazum i to je posebnost u BiH, kao što je i Brčko Distrikt. I niko nema pravo, pogotovo nema pravo preglasavanjem da promjeni rješenja koja su bila uslov mira. To se može mijenjati samo koncenzusom svih nas ovdje u BiH i ovo se odnosi na sva pitanja. Ovdje se je napravio dogovor dvojice protiv trećeg o rješenju koje je bilo uslov mira '94. godine, pa onda kasniej '95. godine i u tome je problem i u tome je neprihvatljivost ovih principa. Mostar, Hercegovačko-neretvanski kanton, Srednjo-bosanski kanton, dakle specifičnost, izlaz BiH na more, prolaz BiH do Luke Ploče slobodan, slobodan prolaz .... Republike Hrvatske kroz Neum, se je to kompleks pitanja. To je danas, ja bih kazao jedna od najbitnijih tačaka u BiH. I riješavati to na takav, što će se u Domu naroda dogovoriti dva kluba i glasati protiv trećeg i očekivati da to bude prihvaćeno dakle ovdje, to je nešto što. Dakle, zato su neprihvatljivi principi ovoga. Ja pozivam Predstavnički dom, da podrži negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije i da ovaj Zakon danas završi svoju proceduru. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Niko Lozančić replika. Izvolite.
Replika obojici prethodnih govornika. A uvaženom zastupniku Đugumu, ovaj Zakon nije u nadležnosti Grada Mostara. Prema tome, ja respektiram da se u Mostaru raspravlja o ovome, jer su ljudi zainteresirani, znači imaju problem. Ovaj Zakon u nadležnosti Parlamentarne skupštine BiH, jedino mjesto na kojem se može raspravljati o njemu i donositi ga je ovaj Parlament. Ja mislim da je u nadležnosti i mislim da je u skladu sa Ustavom i mislim da se ovdje može donijeti ovakvo ili onakvo rješenje. U skladu sa, želim podsjetiti isto tako da ovaj Zakon nije proizvod nečije naprasne volje, želje, nego ovo je posljedica presude Ustavnog suda, koji je rekao da su određene odredbe Statuta i drugih akata i Izbornog zakona u suprotnosti, oni su jasno rekli da nisu u skladu sa Ustavom BiH. I mi imamo obvezu da uskladimo Izborni zakon sa Ustavom BiH. 64 Treća stvar, kada se pozivamo na Vošingtonski sporazum koji je definirao poseban status za Grad Mostar, nemojmo zaboraviti da je paralelno s tim definiran i poseban status za grad Travnik. Travnik i danas funkcionira kao jedna od općina u BiH, bez ikakvog specijalnog ustroja. Mislim, ako već hoćemo, ovaj, da budemo principjelni makar da ispoštujemo to, ako vrijedi Vošingtonski sporazuma za Mostar, neka vrijedi i za Travnik. Znači, a ja mislim da treba uspostaviti iste standarde, iste kriterije za sve građane, za sve lokalne zajednice u BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prvi zamjenik, replika uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Samo kratko gospodinu Lozančiću, i ja se više neću javljati. Dakle, kada je Travnik u pitanju, Travnik nije dio Vašingtonskog i Dejtonskog aranžmana. Travnik je dio, dakle, Travnik je dio aranžmana u Parlamentu Federacije BiH i ustavnog amandmana. Dakle, bili smo svjedoci i Vi i ja tamo kada je to bilo i svi to dakle, znamo. I ovdje dakle, nije problem u tome. Ovdje je problem što se na mišiće pokušava, dakle dogovorom, protiv nekih, a ne konsenzusom svih, promijeniti rješenje. Dva načina je kako se elementarne odredbe, konstitutivne odredbe u BiH mogu mijenjati, ako hoćemo da imamo normalno stanje, dakle stabilno stanje i polagano izgrađivati zemlju u miru. To je konsenzus dakle ili procedure koje su, nije slučajno propisana dvotrećinska večina ovdje u Predstavničkom domu ili odluke visokog predstavnika, koje su takođe legalne i legitimne odluke. Nikako se drugačije ništa ni iz Vašingtona, ni iz Ustava Federacije do sada u BiH nije promijenilo osim ovog pokušaja da se uradi drugačije. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Prvi zamjenik perdsjedavajućeg, kolega Božo Ljubić diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, iako je današnja točka dnevnog reda se trebala prvenstveno ticati dakle, Izvješća Ustavnopravne komisije, očito je da smo svi mi, da tako kažem, ušli u meritum stvari, pa naravno neću ni ja se ponašati drugačije. Kada govorimo o Vošingtonu i Dejtonu i kada se na njega pozivamo, treba biti dakle dosljedan i principjelan i o tome je govorio kolega Lozančić, ja neću to ništa ponoviti, nije istina dakle, da ništa nije mijenjano osim ovoga, već je promjenjeno puno toga i to zahvaljujući nametnutim amandmanima visokog predstavnika Petrića, gdje je zapravo se stvoreni uvjeti za gubitak konstitutivnosti Hrvata u Federaciji, pa je omogućeno i ovo što se desilo prije 3,5 godine, odnosno četiri godine, nakon općih izbora, da je, da tako kažem, bošnjačka većina parlamentarna sastavljena od dvije stranke, formirala vlast bez legitimnih 65 predstavnika hrvatskog naroda. Prema tome, nije istina da nije ništa mijenjano, mijenjano je čak na način političkog nasilja. Ono što ja želim reći i sada ću se fokusirati na ovo Izvješće i na rasprave i odluke Ustavnopravnog povjerenstva. Kolega Džaferoviću, Vi kao iskusan pravnik i bivši sudac, iskusan parlamentarac ste sigurno vješti u pravnoj struci, pa ako treba, da tako kažem, i pravnim akrobacijama, pa ste onda, da bi, da tako kažem, negirali ustavni osnov naglasak stavili, ispravite me ako se varam, da jeste ovaj Zakon u skladu sa Ustavom, a nije u skladu sa ustavnopravnim sustavom u BiH. Što je zapravo, u potpunom sukobu sa logikom. Ja pitam ovdje sve, a posebice pravnike, može li pravo protiv logike? Mislim da ne može. Ako logiku shvatamo kao znanost o ipravnom mišljenju, dakle ako zanemarujemo logiku, onda zapravo mišljenje nije ispravno. Zašto? Po toj logici zapravo svaki novi zakon ili svaka izmjena zakona postojećega bi bila u sukobu sa postojećim pravnim sustavom jer ga mijenjamo. Prema tome, drugo pitanje, kako to da isti zakon je ustavan za jedan Dom, a za drugi nije? Dakle, to su sve pitanja. Ali ja vam želim sad se vratiti na meritum i na, da tako kažem, manjkavost ili deficit vašeg obrazloženja. Naime, Vi se pozivate na Ustav Federacije, Vošingtonski, pozivate se na Statut Grada Mostara, a ja se pozivam na Odluku Ustavnog suda i sada ću citirati par članaka. Kaže – Utvrđuje se da član 19. točka 4. stav 2. Izbornog zakona BiH „Službeni glasnik“ taj i taj i član 17. stav 1. Statuta Grada Mostara, „Službeni glasnik Grada Mostara“ broj taj i taj, u dijelu u kojem glasi - u svakom gradskom području se biraju po tri vijećnika, nisu u skladu s članom 25. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, koji je sastavni dio ovoga Ustava. Što znači, zapravo u preambuli Ustava BiH, Međunarodne konvencije pak su iznad Statuta, a i iznad Ustava takođe. Prema tome, tu je suština. Dalje, utvrđuje se da odredbe člana 19.2. stav 1. i 3. te člana 19.4. stav 2. do 8. Izbornog zakona BiH i člana 17. stav 1. Statuta Grada Mostara, „Službeni glasnik“ taj i taj u svakom gradskom području, sada citiram – se biraju po tri vijećnika, nisu u skladu sa članom 2.4. Ustava BiH, dakle, ne Federacije, Ustava BiH u vezi sa članom 25. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima. Dakle, ovdje apsolutno otpada pozivanje i na Statut Grada Mostara i na Ustav Federacije i veže mu se Ustav BiH, na osnovu kojega je Izborni zakon donešen i koji mi danas ovdje tretiramo. A, suština je u tome da jugoistok izborna jedinica gradsko područje Jugoistok Mostar bira tri člana u Gradsko vijeće kao i Jugozapad Mostar. Međutim, u čemu je razlika? Jugozapad Mostar ima četiri puta više stanovnika, što znači glas građanina u jugoistočnom dijelu Mostara, odnosno području, gdje su 99% Bošnjaci, vrijedi četiri puta više nego glas građanina u jugozapadnom dijelu Mostara, gdje su isto tako preko 90% Hrvati. U tome je suština. Međutim, mene zabrinjava što to Vas ne zabrinjava. Dakle, što ste Vi spremni da zadržavate takvu situaciju, a činjenica da Mostar nema funkcionalnu vlast, da građani Mostara trpe svakodnevno zbog toga i treba sve nas skupa ovdje jednako brinuti. A ako ćemo, da tako kažem, jednostrano posmatrati stvari ili stranački posmatrati stvari, pa zapravo možda bi HDZ-u BiH najviše odgovaralo ..... jer imaju gradonačelnika Mostara na neodređeno vrijeme. Prema tome, mislim da se ovdje treba fokusirati na suštinu, da se radi o Izbornom zakonu BiH, da se presuda Ustavnog suda tiče Izbornog zakona BiH, veže se na Međunarodni pakt o građanskim pravima i slobodama i Ustav BiH i da to koristimo kao argumentaciju, a ne Statut jednog grada itd. A da sad ne govorimo o tome da je u tom svemu Grad Mostar jedinstven, da se ništa slično ne primjenjuje ni u jednom drugom gradu u BiH i kao kontra 66 argument onima koji prigovaraju, evo da kažem, nama Hrvatima da se mi zalažemo za Mostar kao jedinstvenu gradsku cjelinu, gdje bi se odlučivalo po principu 1 građanin-jedan glas, da je to tobože nekonzistentno, da tako kažem, s našim nastojanjima o zaštiti nacionalnog interesa na razini entiteta i države, zapravo te se stvari ne mogu nikako miješati, jer lokalna uprava i samouprava ima jedna pravila koja vrijede i koja trebaju vrijediti na isti način, za sve dijelove BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Salko Sokolović, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo Šefik je rekao suštinu, ja ću još samo par stvari možda i ponoviti i nešto dodati i izanalizirati ovo o čemu su moji prethodnici govorili, prevashodno gospodin Ljubić. Znači, mi imamo ono što je suštinski problem u ovom Izbornom zakonu jeste da je on u suprotnosti sigurno sa Statutom Grada Mostara, Ustavom kantona Hercegovačko-neretvanskog, Ustavom Federacije i države BiH. I ono gdje mi ne trebamo obmanjivati javnost, odnosno trebamo reći istinu, šta je u suštini rekao Ustavni sud, treba još jednom ponoviti. I upravo ovo o čemu je govorio gospodin Ljubić, u zadnjem dijelu svog izlaganja, oko neusklađenosti broja vijećnika koji dolaze iz određenih izbornih jedinica, a tiču se broja glasača koji žive na tom izbornom području. Samo bih ja volio da je gospodin Ljubić naveo još jedan primjer. A taj primjer je da u zapadu, gdje živi hrvatsko većinsko stanovništvo takođe ima oko 7 hiljada stanovnika, a u Starom Gradu preko 20 hiljada stanovnika. Znači ta priča oko ujednačavanja, kada je u pitanju jugozapad i Stari Grad, odnosno zapad i ovo područje o kome je gospodin Ljubić govorio, je nuđeno u pregovorima koje su SDA i HDZ imali u Gradu Mostaru. Međutim, baziralo se samo za ovu prvu priču. Ali je suštinska stvar, da Ustavni sud, i to bih ja zamolio kolege poslanike da obrate pažnju, ne govori o ukidanju izbornih područja koja su izrasla izmjenom Statuta Grada Mostara, od strane gospodina Eždauna 2004. godine iz gradskih opština. A gradske opštine su Vašingtonskim, odnosno Dejtonskim sporazumom definisane, gdje se kaže da je Mostar jedinstven grad koji sačinjava šest gradskih opština. I uopšte nije bila potrebna intervencija ni Ustavnog suda, ni gospodina Eždauna, kada smo dobili .... Statut i kada smo dobili rješenje u Gradu Mostaru, koje je išlo naprijed. A vi znate šta se dešavalo kada se, ili ćete se sjetiti šta se je dešavalo, koja je uzbuna bila. Samo što rat nije izbio u Gradu Mostaru, kada je donešen Prelazni statut, koja su se dešavanja, i mrtvih ljudi je bilo u tom momentu. To nisu radili Bošnjaci ili ta neka manjina, kako ih neko spomenu ovdje. Znači, u Gradu Mostaru žive i Bošnjaci i Srbi i Hrvati i ostali, ovi su konstitutivni, ovi nisu itd. ali ono što je suštinski i možda dobro pomenuti ovdje i 2004. godine, gospodin Eždaun je uradio to što je uradio, izmjenom postojećeg Statuta. Ali onda Ustavni sud je intervenisao na nešto što nije domaće zakonodavstvo. I Ustavni sud se je trebao proglasiti nenadležnim po ovom pitanju, izmjene Statuta Grada Mostara. To je mogla, tu intervenciju je moglo možda u tom dijelu da uputi Vijeće za implementaciju mira ili neko drugi iz međunarodnog faktora, ali pošto ovo nije bila priča domaćeg zakonodavstva Ustavni sud sigurno nije trebao intervenisati, ali evo intervenisao je. I nije problem da se uđe u priču 67 usklađivanja broja vijećnika iz određenih područja, ali je suštinski problem i to se neće dozvoliti, da se mijenjaju trenutno definisana izborna područja. I to je taj suštinski problem o kome smo evo, u više navrata ovdje i govorili. I zbog toga jedna ovakva intervencija na ovaj Izborni zakon, na način kako je to urađeno, nije dobro. Ja mislim da ovdje vi svi kod sebe imate Izborni zakon, vidjećete novine, ali evo imate i ovaj, originalan tekst na kraju, poslije obrazloženja, za donošenje ovakvog zakonskog rješenja i naćete u članu 19.2. stav 3. izborne jedinice gradskog područja u smislu stava 1. ovog člana su bivše gradske opštine koje su definisane članom 7. i 15. Statuta Grada Mostara. Znači, to je i ostalo, Ustavni sud na ovo nije intervenisao. I to je suština i to je obmana ovdje od svih onih koji govore
Vrijeme.
govore, da je ovaj Zakon usklađivanje sa Odlukom Ustavnog suda. I ja bih evo u tom pravcu .... nekoliko sekundi. Znači tu bih ja zamolio kolege poslanike, da obrate pažnju i da budu sigurni da glasajući za ovakvo negativno Mišljenje, u suštini su na strani pravde, jer ova gradska područja, znači ne zahtijevaju eliminaciju, kroz Odluku Ustavnog suda BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Replika uvaženi kolega, Niko Lozančić. Izvolite.
Pa replika je uvaženom kolegi Sokoloviću koji kaže da ovaj Zakon nije u skladu sa Statutom Grada Mostara. Pravni sustav ..... i ova rješenja za Grad Motar poznaje potpuno drugačije principe. Naš pravni sustav podrazumjeva da statuti lokalnih zajednica moraju biti u skladu sa zakonom, a ne zakoni u skladu sa Statutom, to su principi u pravnom sustavu BiH. Možda uspostavljamo nove, ali da znamo za buduće. Znači, da ćemo zakone neke usklađivati i sa statutima nekih drugih lokalnih zajednica, ako je to princip. Drugi princip u pravnom sustavu BiH, jedinice lokalne uprave i samouprave, su jedna izborna jedinica. To vrijedi za 99,9% jedinica lokalne uprave, to je sustav valjda ovo je iznimka. Mi, pokušavamo uskladiti ovo sa pravnim sustavom BiH. Ok, ako nećemo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Dragan Vrankić, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepo. 68 Evo skoro mi ništa nije ostalo, ali moram i ja ono ponoviti, vratiti se u meritum problema, a to je da još jednom jasnom podvučemo da je najočitiji primjer o nepravednom sustavu primjer Mostara. To je jedini grad, veći grad gdje Hrvati žive u većini. Visoki predstavnik 2004. godine nameće Poseban statut Grada Mostara, znači nije Ustav nego visoki predstavnik. Mislim da ne treba spominjati da Mostar ima 35 vijećnika, da niko ne može imati većinu, a da u jednom prostoru moraju biti četiri puta za jedan mandat više glasova dobiti nego u drugom prostoru. Zar to nije nepravedan sustav? Ja mislim da ne može biti nepravedniji. I to samo važi za Mostar ni za jedan drugi grad. Pitamo se jel' to treba mijenjati ili ne treba mijenjati. Ustavni sud je dio toga dijela Statuta proglasio nevažećim i mi sad ponovo pokušavamo opet da iznađemo neki poseban status ne bili smo to zadržali, ne bili ponovo stavili i to definirali i da to bude definitivna nesustavnost i podređenost kakva se dešava, evo u Mostaru već tolike godine. Ako je nepravda nekome donijela dobro onda aferim. Istina je što je kolega Salko rekao da u Mostaru žive i Hrvati i Srbi i Bošnjaci, možete redom kojim hoćemo. I malo je gradova da mogu to istaknuti i evo ja bih rekao i ponositi se s time. Međutim, ako ni jedan konstitutivni narod ne smije imati prevlast u Mostaru zašto takvu odluku OHR ne provede i u svim gradovima, jer on ima mandat od međunarodne zajednice? Zašto je provode samo u Mostaru? Dopušteno je da u svim drugim gradovima poštuje se građanska većina izborna volja, samo tu ne. Ili možda ne vjeruju da ima povjerenja među građanima Mostara pa treba nešto da posebno se napravi i da ima poseban Statut koji će nekome nešto omogućavati ili možda u tim drugim gradovima nema Hrvata pa i nema problema. Ja vam moram reći da, ali nikakva novost to znate svi, da ima bar pet najvećih gradova u BiH u kojima je bar 40% stanovništva, evo bit ću pristojan pa reći, pomjereno u ratu, negdje drugdje otišlo. I tamo nema potrebe za posebnim Statutom. Ali ni u jednm nema Hrvata pa valjda ne treba poseban Statut. Često se puta čuje priča da građani Mostara podržavaju Poseban statut, da OHR ima podršku. OHR ima ne potporu od 60% građana za ovo što je uradio i to je prava slika u Mostaru i njihovo raspoloženje prema tome. Na nepovjerenju se ne može izgraditi bilo što, nepravda je ona koja urušava kompletan sustav, a institucionalna nepravda stvara nove nepravde, stvara nove crne rupe koje nas ne vode nigdje. Ja mislim da je ovo prigoda da pošaljemo poruku da želimo izgrađivati poštenu i ravnopravnu BiH za sva tri njena naroda. Primjer Mostara, u kojem Hrvati žive i u kojem su većina, a na ovakav način se pokuša stavljati pod kontrolu, a stavlja se pod kontrolu zahvaljujući Dejtonskom i Vošingtonskom sporazumu gdje je dato kroz državnu i entitetsku razinu za dva brojnija ili najbrojnija ili dva brojnija naroda, da mogu odlučivati i osporavati onom drugom narodu da osigura ono što stoji, to se upravo danas manifestira, jer se danas upravo to pokazuje, mi vam to ne damo, nećemo napraviti grad po mjeri svih ostalih gradova i ukupne lokalne uprave koja vlada 90% svijeta. Ja mislim da to nije dobro, ja mislim da moramo biti svjesni da moramo okrenuti stranicu naprijed, vratiti povjerenje, pružiti ruku, to je za vas malo a za nas veliki signal. Hvala.
Zahvaljujem. Replika uvaženi kolega Salko Sokolović. Izvolite. 69
Nekad davno je Hercegovačko-neretvanskom kantonu pripojen Čitluk 100% hrvatski naseljen prostor da bi se osnažila dominacija hrvatskog naroda u Hercegovačko-neretvanskom kantonu, taksativno. Prije 10 godina OHR je sa Petrićem donio odluku o prekrajanju općinskih granica između Zavidovića, Maglaja i Žepča da bi se Žepču pripojile mjesne zajednice sa hrvatskim stanovništvom i tu su postale opštine sa većinskim hrvatskim stanovništvom. Bošnjaci se vratili i shvatili da su manjina. To se želi postići i u Mostaru, ali zašto? Kaže većinski hrvatski. Mostar niti je bio niti će ikad biti većinski hrvatski. Sad trenutno u ovoj situaciji u kojoj je, protjerano je i ubijeno preko 20.000 Bošnjaka u kojoj su doselili Hrvati iz Srednje Bosne. Imamo stanje u kome ima malo većinskog hrvatskog stanovništva. Je li to produkt rata ili je to produkt želje Bošnjaka da napuste Mostar? Zbog toga je Vašington obustavio rat, zbog toga je Mostar poseban status, zbog toga je Mostar u Dejtonu i zbog toga Mostar se ne može mijenjati na ovakav način. Kome to nije jasno onda nije raščistio sa onim periodom iz '93. godine. Znači, Mostar moramo graditi na povjerenju na jedan drugačiji način, ne na mišiće. Ako ćemo ga goniti na mišiće onda ima više onih koji su spremni da to rade na mišiće. Prema tome ja vas molim da razumijete stanje Mostara, stanje Bošnjaka, njen dejtonski karakter i zbog čega na ovakav način reagovanje i nas Bošnjaka koji dolazimo odozdo. Znači, ja ponavljam još jednm, odluka Ustavnog suda nije ukinula izborna područja. Pedi Eždaun kad je ukinuo 2004. godine
Vrijeme.
opštine, stao je život na istočnoj strani Mostara. Takav je odnos onih koji vladaju, koji pare imaju u svojim rukama u odnosu na one druge, a to su u ovom slučaju Hrvati. I mi nećemo dominaciju hoćemo ravnopravnost, zato ćemo se boriti. I ja bih zato vas zamolio da razumijete ovo o čemu ja govorim.
Zahvaljujem. Sve upozoravam da se vratimo tački dnevnog reda, govorimo o negativnom Mišljenju, ne raspravljamo o istorijskim stvarima. Uvaženi kolega Saša Magazinović, replika. Izvolite.
Hvala. Kolege i iz HDZ-a i iz SDA su spomenuli ulogu OHR-a i jedni i drugi dijelom ili u potpunosti negativno govorili o tome, pa imam potrebu samo da ispravim krivi navod i da kažem nekoliko rečenica. Prije 2 godine kada je OHR počeo proces pregovaranja sve stranke iz Federacije dogovorile su se o nekim osnovnim principima, između ostalog da će Mostar biti jedinstven grad, da će imati određenu kontrolu ispod nivoa grada, odnosno gradska područja. Nakon toga 70 6 stranaka su se dogovorili sa OHR-om o Okvirnom dokumentu koji bi pomogao da se grad ujedini i da postane, da postoje područja koja bi prelazila Neretvu i koja bi bila multietnička. Nažalost, SDA i HDZ nisu htjeli da pregovaraju na osnovu tog dokumenta i više puta je rečeno, upravo iz OHR-a odakle i ovaj citat koji sam pročitao, da ove dvije stranke dakle odbijaju iskreno govoriti o Mostaru, jedinstvenom Mostaru. HDZ nastoji da usvoji svoj plan bez ikakvih bošnjačkih glasova, dok SDA ne želi da se uključi u ozbiljne pregovore. Takođe, ovaj put ne iz OHR-a ali iz usta najviših autoriteta međunarodne zajednice je rečenoca da SDA i HDZ odgovara Mostar bez izbora i da 4 političke stranke su pokazale fleksibilnost za postizanje dogovora, ali nažalost HDZ i SDA ostaju fiksirani u svojim stavovima i rezultat toga je šesta godina bez lokalnih izbora. Dakle, ovo je sve citat. Ono što ja želim, kao svoj komentar, reći je da OHR niti bilo ko drugi nije zabranio vijećnicima da promijene Statut Grada. Međutim, ove dvije stranke, dakle SDA i HDZ to nisu htjeli učiniti jer im ne odgovara, jednako im ne odgovara koliko im u ovom trenutku odgovara pred izbore i ne ove nego svake druge, da se ova priča vodi na ovakav način, unaprijed znajući da je osuđena na propast i da se ništa u Mostaru neće promijeniti. Do sada im je polazilo za rukom, ako i ovaj put pođe za rukom da na osnovu ovoga dobiju glasove, onda im treba čestitati i konstatovati da stvarno nije do njih.
Uvaženi kolega Dragan Vrankić, replika.
Replika kolegi Sokoloviću. Žao mi je što kolega Sokolovi ne gleda istim očima Mostar, Konjic, Sarajevo, Bugojno, onda bi malo drugačije razmišljao. Mostar je puno multietnički grad, više multietnički nego bilo koja od ova tri spomenuta grada.
Zahvaljujem. Mato Franjičević uvaženi kolega, ima diskusiju. Izvolite.
Evo iskoristit ću ovo vrijeme za raspravu da vrlo kratko repliciram kolegi Sokoloviću, bilo je potrebno možda i kolegi Magazinoviću, ali eto da skratimo sve ovo jer 7 sati se primiče. Dakle, ne može se kolega Sokoloviću biti demokrat i reći nećemo dominaciju hoćemo ravnopravnost u Mostaru, jer to implicira onda također tezu koja bi glasila hoćemo dominaciju a nećemo ravnopravnost u Sarajevu, u Zenici, u Konjicu, gdje ono još, svugdje, manje više svugdje. Mislim, riječ je o savršeno opasnim tezama koje ne mogu držati vodu. A sad da pređemo na suštinu. Mi u biti raspravljamo o negativnom Mišljenju koje to nije, raspravljamo o Mišljenju koje nije pozitivno mišljenje, kad je riječ o ustavnom temelju za ovaj Zakon. Čuli smo i argumente od nekih kolega iz Ustavnopravnog povjerenstva koji su bili mišljenja da ovaj Zakon nije u skladu s Ustavom i pravnim sustavom. I ti argumenti se svode od prilike na temeljnu tezu da je Mostar dio paketa koji se zove Vošingtonski sporazum i da zbog toga on mora biti tretiran na drugi način, a ne kao sve druge sredine. Ja bih želio 71 podsjetiti sve nas da je taj tzv. paket koji se zove Vošington, davno raspakiran. I želim vjerovati da svi razumijemo da se iz nekog paketa, s navodnicima ili bez njih, ne može vaditi ono što u datom momentu nekome odgovara a zanemarivati ono što mu u datom momentu ne odgovara, jer je onda to potpuno krivi pristup i na taj način se ne dolazi do rješenja nego se stvara problem. A mi smo ovdje, ne da multipliciramo problem valjda, nego da tražimo rješenja. I ta rješenja, opet na tragu ovog tzv. negativnog mišljenja koje to nije, taj pristup mora biti principijelan. Odbijanjem ovog Zakona ostaje se zapravo u sferi neustavnosti, jer je Ustavni sud presudio da su postojeća rješenja, citirana su ovdje, neustavna, da su diskriminirajuća i da nisu u skladu s Ustavom BiH. Svoditi stvar na razinu da je Statut nadređen Parlamentarnoj skupštini BiH i zakonima koje ona donosi i mijenja, je apsurdno. Nadam se da svi to dobro razumijemo. Kad je riječ o principima, razgovaramo o negativnom Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva, ne ulazimo u potpunosti u meritum. Kad je riječ o činjenici da Ustavnopravno povjerenstvo nije prihvatilo principe predloženog Zakona, susrećemo se s vrlo zanimljivom tezom. I na tragu ovoga o čemu je, što je fantastično oblikovao kolega Sokolović, ne želimo dominaciju hoćemo ravnopravnost. Nastavak je, već sam rekao, želimo dominaciju i ne želimo ravnopravnost svugdje osim u Mostaru. To je princip koji nije demokratski princip, a teza da se za moj narod, ovo moj pod navodnicima, traže veća prava nego za drugi narod ili za druge narode, je vrlo zanimljiva teza i nije iz arsenala demokratskih teza. Za nas koji nismo fasadni antifašisti nego smo istinski, vrlo je jasno da je to vrlo blisko određenim faističkim tezama.
Vrijeme.
Žao mi je što je opet skraćeno vrijeme za raspravu po ovim zanimljivim točkama, ali me raduje da to nije na 3 minute nego na 5 minuta. Ja vas pozivam dakle da odbijete negativno Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva, jer ono naprosto ne drži vodu ni kad je riječ o Ustavu i pravnom sustavu, ni kad je riječ o temeljnim principima ovog Prijedloga zakona. Hvala.
Ako ovako nastavimo biće i na 3 minute. Uvaženi kolega Salko Sokolović. Izvolite.
Ja bih zamolio kolege samo da ne brkaju kruške i jabuke. Znači, Mostar nema veze s Konjicom, ali Konjic ima veze sa Stocem, a koga su oni još spomenuli Busovača ima veze sa Čapljinom. Znači u Čapljini i u Stocu, ako ćemo praviti sličnu situaciju kao što je u Konjicu, stoji na raspolaganju, ali prvo morate da dostignete nivo koji smo mi dostigli. Znači, u Čapljini i Stocu, Bošnjak se ne može zaposliti za smetljara i td. Ali Mostar je nešto sasvim drugo i ja bi vas zamolio da ne brkate tu stvar. Mostar je nastao, trenutna struktura stanovništva Mostara, rekao sam vam na osnovu čega je nastala, na osnovu genocida koji je 72 dole proveden, raseljavanje ljudi i doseljavanje ljudi i nemojte to miješati to su kruške i jabuke. A gospodine Magazinoviću, da je SDP ikad išta u životu konstruktivno i pametno uradio u Mostaru vi bi imali priliku da sjednete sa HDZ-om i SDA da razgovarate na tu temu. Mi smo ako ništa pričali, predlagali rješenja, svađali se, nismo našli rješenja, bili blizu rješenja ali smo nešto radili, a vi ste samo sa strane kao i druge politike koje dole egzistiraju doljevali malo ulja na vatru i nikad niste bili faktor koji može da pomogne da bi se riješio problem u Mostaru. Hvala.
Replika prvi zamjenik predsjedavajućeg, kolega Božo Ljubić. Izvolite. Samo polako imamo vremena.
Kolega Sokoloviću, reći da je u Mostaru napravljen genocid a Mostar je najmultietničkiji grad u BiH, u gradu u kojem je za vrijeme rata, za vrijeme najvećih sukoba između Armije BiH i HVO-a na teritoriji pod kontrolom HVO-a živilo najmanje 10.000 Bošjaka i ostali tu, je, ne znam ne mogu upotrijebiti riječ koju zaslužuje Vaša kvalifikacija i zato ću se suzdržati od toga. Ali ono što ću reći ovdje, otprilike nećemo dominaciju hoćemo ravnopravnost. Odlično. Idemo sad dogovoriti se. Tu ima, ja vidim čini mi se tu dva potpredsjednika SDA, idemo žurno pristupiti izmjeni Izbornog zakona i Izborni zakon kad je, ne, ne Izbornog zakona u dijelu Federacije
Tri nas ima potpredsjednika.
Tri, ok, još bolje. Dakle, kad Ustav Federacije kaže da se delegati u Dom naroda Federacije biraju proporcionalno broju stanovnika u županijama, a onda da će stvari detaljno biti riješene Izbornim zakonom, pa je onda Izborni zakon, kako je donešen to opet znamo svi skupa, definirao da Goražde daje jednoga Hrvata, delegata Hrvata u Dom naroda Federacije gdje živi, nek se niko ne uvrijedi 36 dakle osoba hrvatske nacionalnosti, kao i Posavina gdje živi oko 45.000 Hrvata. Idemo dakle žurno promijeniti taj Izborni zakon i onemogućiti onda bilo kome da manipulira izbornim rezultatima i da formira izvršnu vlast u Federaciji temeljem činjenice da županije sa bošnjačkom većinom po ovom Izbornom zakonu daju više hrvatskih delegata u Hrvatski klub Doma naroda nego županije s hrvatskom većinom. Idemo to mijenjati i neka to bude, da tako kažem, sa strane partnera u Federaciji prvi znak, ovoga što je rekao Salko Sokolović, nećemo dominaciju hoćemo ravnopravnost.
Kolege zar nismo daleko otišlo, negativno Mišljenje o Zakonu. Uvaženi kolega Mladen Lijanović, replika. Izvolite. 73
Moja replika se odnosi na licemjernu politiku HDZ-a i SDA u Gradu Mostaru. Da podsjetim, 2008. godine održni su zadnji lokalni izbori u Mostaru. Boljitak dobiva 7 vijećnika. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala, ja sam Vas pustio da Vi pričate.
Niste vi njih dobili.
Samo malo, bez dobacivanja, molim vas.
Izborna komisija potvrđuje 7 vijećnika Boljitka u Gradu Mostaru. Tako su bili napadnuti od politike HDZ-a i SDA, imam tu čak i svjedoka još jednoga, da su svi morali napustiti Boljitak, svi su morali napustiti Boljitak. ____________(?) Kakav boljitak? Narodnu stranku radom za boljitak, skraćenica Boljitak, pod politikom i ta politika i dan danas u Mostaru vlada i ne želi ni izbore da raspiše. Politika HDZ-a i SDA može promijeniti Statut, može donijeti izbore u Mostaru, ali to ne žele. Gospodo, dakle do vas je , do vaših lidera, pa ja bih rekao podjednako. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Replika, kolega uvaženi Saša Magazinović. 74
Uvaženom kolegi Sokoloviću replika. Dakle, tačno je da su se oni dogovarali, ali su se dogovarali tako da se ne dogovore. I tačno je da su predlagali, predlagali su da se grad podijeli na Bošnjački i Hrvatski dio, da se gradske izborne jedinice prave tako što na stolu stoji digitron i računa se u kom naselju ko živi pa se onda tako kreiraju apardhejdski izborni modeli. Tačno je da ste to predlagali, predlagali ste da Mostar liči na uređenje kako ste uredili komunalnu privredu, dva preduzeća, jedno na jednoj obali drugo na drugoj. U jednom Hrvati i u Upravnom odboru samo Hrvati, u drugom Bošnjaci i u Upravnom odboru samo Bošnjaci. Dakle, to je vizija Mostara koju imaju ove dvije stranke. A priča o multietičnosti Mostara, u koju vi tobože vjerujete, pada u vodu kad se pogleda položaj Srba i ostalih u ovom gradu i svih ostalih koji nemaju certifikat iz Središnjice HDZ-a i Kancelarije SDA u ovom gradu. A što se tiče ovoga što je kolega Ljubić predložio, evo ja vam kažem, otvorite tu priču o redifiniciji izbornih jedinica u Federaciji ali u potpunosti, dakle da ispunimo i onu obavezu koja nam stoji da izborne jedinice za Federalni Parlament konačno pretresemo pa ih prilagodimo broju stanovnika, što nam je obaveza koju nikad nismo ispunili. Imate SDP i na toj priči, da to je naša zakonska obaveza da uradimo, ne trebamo se mi ovdje dogovarati.
Zahvaljujem. Šefik Džaferović uvaženi kolega, replika.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam se prijavio da kažem samo nekoliko rečenica ili riječi na diskusiju gospodina Bože Ljubića, ali evo gospodin Magazinović je tajkođer svojom diskusijom me doveo u poziciju da mu kažem samo jednu rečenicu. Gospodine Magazinoviću šta su oficijelni stavovi SDA i šta radi SDA, Vi dozvolite nama koji vodimo tu stranku da govorimo, a Vi se bavite Vašom političkom strankom, njenom pozicijom i njenim odnosima prema Mostaru. Više i ptice na grani znaju, a to je zapisno dakle i u svim dokumentima ja to govorim svaki dan, SDA se zalaže za jedinstven Grad Mostar, jedinstven Grad Mostar sa više jedinica lokalne samouprave, sa više jedinica lokalne samouprave i sa rotacijom gradonačelnika svake 4 godine kada je u pitanju pripadnost konstitutivnim narodima i ostalima u Gradu Mostaru. Ovo je oficijelna pozicija SDA i molim vas da Vaše diskusije primjerite toj oficijelnoj poziciji SDA. Gospodine Ljubiću, ja sam slušao Vašu diskusiju i dakle ja sam čovjek koji želi da razgovara, dakle o tim stvarima. Svugdje tamo gdje je, BiH je država koja je koncipirana i mora biti koncipirana na građanskom principu, na kombinaciji zapravo građanskog i etničkog principa. I svugdje tamo gdje etničko zadire u građansko, mene ćete imati kao protivnika, ali ćete me imati i kao saradnika svugdje tamo gdje treba da se ostvari afirmacija etničkog, dakle u kombinaciji sa građanskim zbog karaktera BiH kao multietničke države. I ja mislim da je to naša prednost. Ali zato mora postojati iskren odnos, zato moraju postojati iskreni znaci da se to želi. Evo ja kažem sada, hajte da uspostavimo vlast u cijeloj BiH na svim nivoima prema popisu stanovništva iz '91. godine.
Vrijeme.
prije nego što je izvršeno nasilje nad etničkom strukturom u BiH. Evo to je poziv. Pa ne možemo, hajmo u Federaciji BiH, dakle nikakav to dakle problem, ja to javno kažem ovdje za govornicom Parlamenta. To se jednako odnosi na Sarajevo i na Zenicu, ali i na Mostar i na Stolac i na Čapljinu i na Livno i na Tuzlu i td. Dakle, o tome ja govorim. Kada je u pitanju, ja se izvinjavam predsjedavajući dozvolite mi samo još ovo, jednu rečenicu, reprezentacija u domovima naroda, dakle mi treba da razgovaramo o svim tim stvarima, samo ja želim da vidim od vas jedan iskren odnos, jer ne možete Vi gospodine Ljubiću kazati da imate iskren odnos a negirati da u SDP-u, kad se formirala vlast u Federaciji BiH, nema ljudi koji se izjašnjavaju kao Hrvati ili ne priznavati to da su ljudi Hrvati. Dakle, to nije iskren odnos i pregovori su pali u martu 2011. godine za Federalnu Vladu jer ste toliko zategli,
Vrijeme.
vi niste htjeli da prihvatite ni jednog zamjenika ministra Hrvata iz SDP-a u Federalnoj Vladi. Pa ne može tako, ne može tako. Ne možete vi ljude dijeliti na političke i etničke Hrvate, Bošnjak, Srbe i td. Čovjek se izjašnjava onim što jeste i takav je.
Vrijeme.
Takvog ga poznaje Ustav. Hvala vam, izvinite molim vas.
Ma nemate se potrebe meni izvinjavati, ja samo pokušavam da dovedemo raspravu i da je vratimo, prvo u okvire vremenske jer ćemo doći u cajknot, a drugo u poslovničke, da se vratimo na tačku dnevnog reda, zove se negativno Mišljenje. Uvaženi kolega Slavko Jovičić je ima.
Replika.
Jel' Vi imate drugu repliku?
Ima, ima. 76
Ima. Izvinjavam se kolegi Jovičiću, s obzirom da je prozvan ...
Nisam očekivao da će moj kolega iz Kolegija biti prema meni ovako restriktivan, pa ni drugu repliku, ali zabunio se vjerojatno. Gospodine Džaferoviću, nikad ja nisam negirao hrvatstvo nikome iz SDP-a, pa čak ni Željku Komšiću pravo da se on izjašnjava s Hrvatom. Ali mi smo uvijek smatrali da na mjestima u Federalnoj vladi, u Vijeću ministara predviđenim za Hrvate trebaju biti predstavnici Hrvata, dakle predstavnici koji imaju politički legitimitet Hrvata. A svima je poznato od koga su izabrani većinom glasova i gospodin Komšić za člana Predsjedništva i Hrvati u SDP-u. Dakle, mi sad oko toga možemo voditi rasprave, ali nije istina da su pregovori u OHR-u pali zbog toga što mi nismo bili spremni na jednoga zamjenika, nije istina. Bili smo spremni, da ti ja sad otvoreno kažem i sudjelovao sam u tim razgovorima, na zamjenika u Vijeću ministara iz SDP-a Hrvata. Bili smo spremni čak i na jedno mjesto od pet, nismo bili spremni na jednoga ministra od 3 u Vijeću ministara. Zašto? Zbog načina odlučivanja u Vijeću ministara. To je istina, nemojte mislim govoriti ono što nije istina.
Uvaženi kolega Slavko Jovičić, replika.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa ova sjednica mi liči na sjednicu Federalnog parlamenta, ali pošto u ovom Parlamentu postoje Srbi, a tamo ih nema ili su na nivou statističke greške kao i u Mostaru, pa sad će mene kolega Vrankić, ovo ne znam ni je li replika, ali pojašnjenje. Gospodine Vrankiću, Vi kažete da dva najbrojnija naroda odlučuju o svemu. Ja bi se tu s Vama složio i meni je žao što su Hrvati najmalobrojniji i što ne mogu doći do izražaja ni u čemu u Federaciji. Ali, kako god mi Srbi se odlučimo, ovo govorim u svoje ime, nemojte da nas krivite, izbrojte broj glasova i ne možete dobiti broj u Federaciji da bi bilo koji vaš prijedlog i odluka bila prihvaćena. Ovo samo govorim radi stenograma, ovo govorim radi pozicije mene kao pojedinca, poslanika, kako god se odlučim, da vam moj glas ništa neće pomoći, da li ja odbio negativno mišljenje, da li podržao, ništa on neće. Ja time ne tražim alibi, ali ne možete kriviti Srbe što Vaš prijedlog nije prošao. Ne možete obezbijediti dovoljnu većinu u Federaciji i to je suština svih problema vaše pozicije kao naroda u Federaciji, da budemo jasni. I mislim da je ovo sasvim prihvatljivo i jasno pojašnjenje zašto je vaša pozicija u Federaciji takva. Hvala lijepo.
Kolega Adnan Bašić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Slušajući sve ovo vjerujte da se pitam da li je uopšte trebala ova tačka danas da bude na dnevnom redu. Vi vrlo dobro znate šta je Mostar, nemojte ni jedan od vas koji danas ovdje sjedi EPP prosipati ovdje svoje pred političke izbore. Mi tačno znamo ko zauzima koju 77 poziciju i zašto je ta pozicija takva kakva jeste. Ja neću na ovaj način govoriti. Netko je porušio mostove na Neretvi i još uvijek su srušeni, ne mislim pri tome na ono što drugi misle, jer građevinu je lako napraviti i kad se sruši opet se ponovo napravi, to nije problem. Mostovi se gospodo moja nikad ne grade samo s jedne obale. Za gradnju mosta preko rijeke trebaju dvije obale i počinje se svaki most sa svake obale, a spaja se na sredini. Niste počeli još ni jedan i zato mi vodimo ovakve rasprave. Zaboravite to. Ima u Bosni, u mojoj Bosni, ima jedna stara drevna mudra izreka mog bošnjačkog naroda, nemojte se ljutiti ovo nema nikakve veze s nacionalizmom nego samo sa ljudskošću koja kaže kad u Bosni koja je puna voda i rijeka želiš da napraviš mali hair sagradi česmu, kad želiš veliki sevap i hair napravi ćupriju. Gospodo moja i s jedne i s druge strane obale u Mostaru, počnite konačno svaki sa svoje obale i sigurno ćete spojiti se na sredini. Ćuprije morate vratiti u Mostar. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Saša Magazinović odustaje i imamo kolegu Beriza Belkića, diskusija. Izvolite.
Evo da ne bi ispalo i da poslanici Stranke za BiH nemaju svoj stav o ovoj stvari o kojoj mi danas raspravljamo, mi ćemo podržati negativno Mišljenje naše Ustavnopravne komisije, s tim što mislimo da kad je riječ o ustavnom osnovu on po nama postoji iz proste činjenice jer postoji Izborni zakon koji evo ovdje se predlaže da se promijeni. I 2-3 rečenice van, da tako kažem, teme. Mi smo doživjeli Prijedlog ovog zakona, izmjena i dopuna Izbornog zakona kao jednu od mogućih varijanti rješenja i po nama apsolutno ništa nije sporno i mi smo vidjeli i ne vidimo razlog za ovakvu vrstu rasprave. Naravno i predlagači trebaju imati na umu da postoje i druge varijante rješenja. Kad je riječ o provedbi odluka Ustavnog suda poznata nam je naša praksa i fleksibilnost, da tako kažem, mi smo u nekoliko navrata ovdje predlagali da ovaj Dom donese zaključak/odluku da će odluke ustavnih sudova bukvalno primjenjivati ne šireći doživljaj. Međutim, praksa je pokazala da svaki put se je pokušalo dodatno neke stvari riješiti. Sretni su narodi koji imaju ovakve poslanike. Sretni su narodi, siguran sam, naši konstitutivni, međutim ja da malo smanjim, i ja vjerujem da će biti vrlo obradovani našim nastupima ovdje i biće sigurni da ima neko ko ih brani i td. Međutim, ovo je još jedan dokaz da je ovaj mandat, dakle izborni pobjednici, parlamentarna većina ili kako već hoćete nazovite, potpuni promašaj. Sjetite se prije, manje više svi su učestvovali osim nas, dakle osim ovo dvoje i gospodina Purića, koliko znam, sve ostalo je bilo u vlasti. I potrošili ste mandat od prilike na ovakvu vrstu priča, rezultat naravno dupla nula, evo da tako kažem. I ono što najviše čovjeka brine, vi ste uvjereni da su ljudi ili narodi zadovoljni, to ćete vjerovatno moći definitvno provjeriti tek u oktobru ove godine. Hvala lijepo.
Uvaženi kolega Mato Franjičević, replika. Uzmite dvije, imate.
Biće dovoljna ova jedna. 78 Ma samo da iskoristim evo činjenicu da imam na raspolaganju čak dvije mogućnosti da repliciram, da onda podcrtam samo ono što mislim da je bitno za isukus cijele ove priče. Dakle, podrška negativnom Mišljenju ili tzv. negativnom mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva kad je riječ o ovom Prijedlogu zakona kojim se treba realizirati i implementirati presuda Ustavnog suda koja je, podsjećam, proglasila diskriminirajućim određene odredbe Statuta Izbornog zakona BiH, znači podršku neodržavanju izbora u Gradu Mostaru i znači indirektno podršku tezi da netko ima pravo dominirati svugdje gdje je u većini, a da ne želi da se njime dominira u jednom izoliranom slučaju u ovoj zemlji. To je sukus cijele ove rasprave, to je sukus cijele ove priče oko ovog Prijedloga zakona. Naravno da postoje varijante da se i na drugi način i drugačijim zakonskim rješenjima implementira presuda Ustavnog suda, nije to sporno, ali ovaj način nije u raskoraku s Ustavom, niti s pravnim sustavom, on je na tragu svih ključnih međunarodnih konvencija koje je prihvatila i BiH i koje su sastavni dio njenog ustavnog poretka. Jednu od njih je citirao i Ustavni sud i bila je razlog negativnog mišljenja Ustavnog suda, kad je riječ o određenim elementima Izbornog zakona i Statuta Grada Mostara. Dakle, pozivam vas još jednom da ne prihvatite negativno Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva, kako bi ovaj zakon dobio šansu da se realizira, kako bi Mostar dobio šansu da ima normalnu vlast na dobrobit i u korist svih građana koji žive u njemu bez obzira koje su nacionalnosti i kako bismo konačno u ovoj zemlji uspostavili jednake standarde, kad je riječ o ovoj razini vlasti, dakle o lokalnoj upravi i samoupravi, kako nitko ne bi negdje dominirao a netko drugi bio podređen. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Mirsad Đugum. Izvolite.
Ja se izvinjavam. Moram reći da su građani Mostara sigurno ugroženi, ali dominacija, recite mi gdje to nije dominacija gdje je većina? Ima li tog grada, ima li te regije gdje nije neko u dominaciji nad većinom onaj ko je u manjini? To je zastupljeno u čitavoj BiH, je li smo slijepi ili nećemo da vidimo. Nejasno. Građani Mostara su ugroženi, to je bez daljnjeg. Napredak se mora vidjeti i moramo pružiti ruku pomirenja. Ali građani u Mostaru pružaju ruku pomirenja, a da li pružaju političari? 2013. godine su završeni razgovori sa OHR-om, zašto se ovaj sad Prijedlog zakona našao 2014. godine pred izbore? Godinu i po dana čekamo ovo i godinu i po dana bilo dovljno vremenskog prostora da parlamentarna većina predloži izmjene, promjene i dogovore. Moram reći da je i tada HDZ-1990 tadašnji predsjednik gospodin Ljubić imao drugi stav. Bilo je tu razgovora i o drugim prijedlozima, ali ni u jednom momentu se nije ni tada u razgovorima htjelo da se preglasa ili da se bilo šta u dominaciji drugih stranaka i HSP i ostalih, iz Stranke za boljitak, druge prijedloge koji su mogli naći podršku, ali nije se htjelo ići na uštrb da ne bude ništa protiv HDZ-a. Htjeli smo da to bude kompletno zajedno donešeno nešto, pružena ruka u interesu svakog građanina unutar Mostara. Građani Mostara su taoci politike i to moramo jasno reći. Oni nisu odraz više građana unutar Mostara nego odraz taoci politike. 79
Vrijeme.
nemojmo govoriti da je dominacija i želja za dominacijom, mi smo iskazali 5 – 6 stranaka dobru volju da razgovaramo i dođemo do rješenja, a ponovo govorim dominacija je na svakom području većine nad manjinom u BiH.
Zahvaljujem. Mato Franjičević. Čini mi se da sam ja Vas pustio da malo više pričate prošli put
Onda ću sad. Vi ste me i podsjetili da imam 2 replike, ja sam mislio da imam jednu i zato sam
Gdje bih ja Vama zabranio Vaše pravo da iskoristite i drugu repliku. Izvolite.
Očito, samo da ne ostane u zraku, zaista je kolega Đugum apsolutno upravu, dominacija je doista svugdje tamo gdje postoji većina i postoji manjina, to je tako kad je riječ o jedinicama lokalne uprave i samouprave. Kad je riječ o ovim drugim razinama ne bi je trebalo biti, a ima je i tamo, kao što vidimo u Federaciji, u RS-u, na državnoj razini. Čak mi ovdje nismo u poziciji da u skladu sa procedurama koje vrijede za Parlamentarnu skupštinu BiH, da svi jednako sudjelujemo u procesu donošenja odluka, ali to je druga priča i ne bih je htjeo, htio bih reći ovo. Moramo se opredijeliti za jedan princip, je li to princip da izbjegnemo ili da se borimo protiv dominacije, govorim o razini lokalne uprave i samouprave, svugdje. Ako smo za to ja sam prvi, naravno da to dosljedno primijenimo u svim jedinicama lokalne uprave i samouprave. Ali je neprihvatljivo i demokraciji je stran da se taj princip izolira samo na jedan slučaj, a da se svugdje u svim drugim slučajevima žmiri, a to sam htio reći. Hvala.
Da li ima još neko želju da se javi? Imate, kolega Lozančić? Imate želju ali nemate pravo, je li. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne žurim. Uvažene kolege zaključujem raspravu. 80 Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, Ad. 5. Predlog zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Mato Franjičević, zakon broj: 01-02-1-21/14, od 08.05.2014. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije
Ostavio sam malo, mislim dovoljno prostora da se one kolege koje su bile mišljenja da ovaj Zakon nije u skladu s Ustavom i pravnim sustavom, da obrazlože zašto misle da ovako definirana rješenja u ovom Zakonu nisu u skladu s Ustavom ili s pravnim sustavom. Ja, ja sam mišljenja da je riječ zaista o lično nebuloznoj tvrdnji. Naime, više je razloga koji govore da je ovaj Zakon itekako u skladu s Ustavom i pravnim sustavom, jer se njime osiguravaju jednaka prava i spriječava diskriminacija one populacije građana BiH, koji su vjernici, koji su pripadnici bilo koje vjerske zajednice. Ovim Zakonom im se jamči da će imati minimalno jednaka prava, bez obzira u kojem dijelu BiH živjeli i bez obzira jesu li tamo gdje žive u većini ili su u manjini. Ovim Zakonom na koncu ili pri koncu, realiziraju se odredbe međunarodnih sporazuma koje je prihvatila, potpisala i ratificirala BiH i one su zbog, i ovaj Zakon je zbog tih odredbi nužno donijeti. Podsjećam joj jednom, da su međunarodni ugovori koje je ratificirala BiH iznad domaćeg zakonodavstva i nemoguće je nešto što je naloženo međunarodnim ugovorima koji su prihvaćeni, ratificirani, s čim se i ova Parlamentarna skupština složila, nemoguće je realizaciju toga proglašavati neustavnim i nečim što nije u skladu s pravnim sustavom. Dakle, ovdje na djelu nisu argumenti koji bi opravdali ovo Mišljenje, nego je na djelu ono što je jedan od kolega, ne sječam se točno koji, nazvao argumentom sile. Broj ruku omogućava sve. Da vam kažem, ja kao Hrvat, kao rimokatolik, nisam nešto posebno zainteresiran da mi dobijemo zakon koji trebamo iz više razloga i da bi smo izbjegli diskriminaciju i da bi smo ispunili svoje međunarodno preuzete obveze. Ali mislim, da bi to bilo dobro za ovu zemlju, da bi to vodilo i bilo korak prema dodatnom integriranju u ovoj zemlji i da bi na koncu konca, postigli da u našem pravnom sustavu imamo za jedan stupanj više pravde, a manje nejednakosti, potencijalne ili realne diskriminacije, koja ili postoji ili može postojati. Ovi međunarodni ugovori također, jer ta se argumentacija čula na sjednici Ustavnopravnog povjerenstva, traže da ovo reguliranje neradnih dana u vrijeme vjerskih blagdana, mora biti sadržano u posebnom zakonu, a ne u nekom paketu, kako su neki od kolega željeli predstaviti. Dakle, jedan precizni članak u tim međunarodnim ugovorima govori o potrebni da se donese poseban zakon. 81 Evo sve su to razlozi da mislim da je bilo potpuno ishitreno i ovako bazirano na nekim možda više ideološkim konotacijama, ovo Mišljenje jednog broja članova Ustavnopravnog povjerenstva, koji su utvrdili da ovaj Zakon i njegovi principi nisu prihvatljivi. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Evo, htjela bih da poslije cijelog dana ovde, evo već nekoliko zakona koji su predloženi od strane HDZ-a, htjela bih nešto da kažem jer mislim da od prilike nas muči u ovom momentu sve. Kad neko želi da predloži zakon koji ima namjeru da prođe, naročito ako želi da zakon prođe u sam osvit izbora, onda makar nađe toliko za shodno da sa ljudima za koje misli da bi mogao da dobije podršku, porazgovara o temi, evo ja sam mislio ovo, da li bi ti podržao tako nešto. Prvo, izašli ste sa velikim, gospodin Lozančić prvo, a potom evo još uvijek se bavimo tim zakonima i nije se vidjelo da je, postoji među njima razlika u prioritetu svi su vam bili jednako značajni. Iscrpili smo se na možda nevažnim zakonima, pa kada je došao ovaj koji se odnosi, maloprije o kome smo govorili na zako, promjene Izbornog zakona, onda smo izgubili silno vrijeme, dokazujući jedni drugima ono što niti jedni mogu dokazati, niti ovi drugi mogu to prihvatiti. Hoću da vidim šta je cilj ustvari toga, zašto mi to činimo? Da smo svu našu snagu upotrijebili da riješimo pitanje Grada Mostara, jer stvarno je nepošteno da ponovo Grad Mostar nema izbore i to ne može se ničim opravdati, ali to je isti onaj razlog zbog koja nemamo rješenje za Sejdić-Finci. Mi se ne možemo ni o čemu dogovoriti u ovoj zemlji. I praviti zakone, oko kojih se ne možemo dogovoriti pred same izbore, nije ni pametno. Naročito praviti, evo Zakon o vjerskim praznicima. Pa sjetite se da smo imali prijedlog Savjeta ministara koji je došao Zakon o vjerskim praznicima. Nijedan razlog nije bio da se taj zako sruši, pa smo ga srušili. Pa smo rekli nećemo ...
Vrijeme.
evo završavam, hoćemo da zakon, da to bude i ovi drugi, pa ni to nismo uspjeli. Ovdje piše da je to usaglašeno sa najvažnijim vjerskim zajednicama.Gdje je dokaz za to? Mogu da vjerujem a i ne moram. Dakle, molim vas umorili smo se od zakona koji ne mogu dobiti prohodnost, kada bi ne znam ko glasao. Postoje i one partije koje neće nikada glasati za to. Zato mislim da stvarno neracionalno koristimo svu našu snagu.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džarerović, replika. Izvolite. 82
Na neki način gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, prozvan sam je li, kao jedan od onih koji je na Ustavnopravnoj komisiji imao opozitno mišljenje kada je u pitanju ustavni osnov i kada su u pitanju principi ovog Zakona. I, dozvolite mi da samo kroz repliku gospodinu Mati Franjičeviću eto kažem dvije rečenice. Prva se tiče ustavnog osnova. Gospodin je upotrijebio riječ – nebulozno, ili nebuloza, nebulozno mišljenje. Pa ja mislim gospodine Franjičeviću, da je nebulozna tvrdnja u obrzloženju ovog Zakona kojom se Vi pozivate na nešto čega više nema, dakle na Herceg Bosnu i na primjenu propisa, kako vi kažete, u dijelu Federacije gdje je nekada bila kako se navodi tamo HR HB u obrazloženju Vašeg Zakona. Dakle, to je zaista nebulozno i zbog toga to nije podržano, kada je u pitanju ustavni osnov. A kada su principi, ljudi, u pitanju, dakle BiH je država koja treba Zakon o praznicima u kojem će se riješiti i ovo pitanje, državnim praznicima, u kojem će se riješiti i ovo pitanje. Riješavati samo ovo, ovim Zakonom bez državnih praznika, je nešto što je neprihvatljivo. A, to dovodi u pitanje i kontinuitet propisa kojeg, dejtonski princip koji mi poštujemo u BiH. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Magazinović, replika. Izvolite.
Kolegica Majkić je apsolutno u pravu kada kaže da zakone koje poslanici predlažu, a posebno ovako osjetljive, nije uredu predlagati, a da niko ne zna za njih i samo ih onako staviti na sto. Obično takvi zakoni imaju već predodređenu sudbinu da ne budu usvojeni. Ili, unaprijed, na taj način dajemo do znanja svima u Parlamentarnoj skupštini, da je to predizborni zakon i da uopšte nije bitna njegova sudbina u smislu glasanja, nego je bitno da se malo o toj temi priča, da se eventualno predlagač promovira na taj način. Mi imamo dobar primjer, imali smo ga na prošloj sjednici, Zakon o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma. To je Zakon koji je u prvom svom pokušaju pao, a onda je učinjen iskorak od gospodina zamjenika ministra Čavara i razgovarano je sa svima onima koji pokazuju interes ka tom Zakonu. On je usaglašen i usvojen je jednosglasno i ovdje i u Domu naroda. Mislim da je to dobar primjer i dobar metod rada i na kraju krajeva, način kako važni zakoni trebaju da se usvajaju. Ovaj Zakon je već bio predlagan od strane Vijeća ministara, odnosno Ministarstva civilnih poslova i jedina razlika između ovog Zakona i onog, osim potpisnika, je to što u obrazloženju ovog Zakona se eksplicitno spominje da se na jednom dijelu teritorije BiH, odnosno Federacije BiH, da je na tom teritoriju dakle i dalje na snazi Zakon Hrvatske Republike Herceg Bosna koji tretira ovu oblast. Dakle, i to je još jedan od pokazatelja, da zapravo predlagaču nije stalo uopšte da prođe ovaj Zakon, nego da se malo priča o tome i da on na određenom lokalitetu pokaže svoj patriotizam. I u konačnici, 83
Vrijeme.
Evo predsjedavajući završavam. U konačnici, stav ne znam više koliko puta je iznesen, da u ovoj zemlji nije problem da se usvoji Zakon o praznicima, čiji će dio biti i vjerski praznici, ali insistirati na tome da država BiH ima Zakon o vjerskim praznicima a nema Zakon o državnim pracnicima, nažalost po one koji ovo predlažu, ne može proći.
Hvala. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević, replika. Izvolite.
Ma ništa, ništa od ovoga što su uvažene kolege Džaferović i Magazinović rekli nije točno, baš ništa. Kao razlog zašto se smatra da Zakon nema ustavni temelj, navodi se što on u obrazloženju sadrži, citiram kolegu Džaferovića – nešto čega nema. Ali dragi kolega Džaferoviću,
Ja bih molio zastupnike da iz klupe ne polemiziraju sa diskutantom.
ta provokacija je zapisana u Ustavu BiH. Ja sam na prošloj sjednici čitao tu odredbu Ustava. Ako ima potrebe, vrlo radu ću je opet pročitati. To je Aneks II Ustava, njegov članak 2. Pročitajte pažljivo, kao iskusan pravnik tu odredbu i vidjećete da su u BiH sve dok se u normalnoj parlamentarnoj proceduri to ne promijeni odgovarajućim zakonskim rješenjima, na snazi ona zakonska rješenja koja su zatečena u momentu potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma. Tako je, to je zapisano u Ustavu BiH, to je Aneks II Ustava BiH i njegov članak 2. I ja, ja razumijem da Vama spominjanje Hrvatske Republike Herceg Bosne, možda ne odgovara. Ali ne možete taj problem riješiti nojevski, tako da zabijete glavu u pijesak. Tu činjenicu morate prihvatiti, jer ona stoji. Ustav BiH je tu, otvorite ga, nađite Aneks II, pročitajte što piše. Ta se stvar može riješiti kolega Magazinoviću, to je dodatni razlog da se usvoji ovaj Zakon, a nije dodatni razlog da se ne usvoji. Jer usvajanjem ovog Zakona, prestaje to na šta sam se ja pozvao u obrazloženju, to je činjenica stanje stvari.
Vrijeme.
I kada je riječ, još samo vrlo kratko, kad je riječ o paketu o potrebi da se u paketu usvoje državni i vjerski praznici. Svi znamo da je to iluzija. Mi državne praznike nećemo definirati sve dotle dok ne definiramo bitni karakter ove zemlje, dok ne postignemo koncenzus oko toga, kakva BiH nam treba. A svi znamo koliko smo daleko od toga. 84 I druga stvar, dodatni razlog da se posebno usvoji Zakon o neradnim danima u vrijeme vjerskih blagdana, već sam rekao, leži u činjenici da je to preuzeta međunarodna obveza, koja striktno navodi da je potrebno donijeti poseban zakon u ovoj oblasti. Tako da zaista ništa nije točno od ovog što ste rekli.
Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg, Božo Ljubić.
Dakle, replika je ovaj, ali ću biti nadam se kraći od ostalih kolega. Dakle, ja ću za razliku od kolege Franjičevića, citirati Aneks II Aneksa IV koji nosi naziv Prelazne odredbe, točka 2. Kontinuitet pravnih propisa, pa čitam – Svi zakoni, propisi i sudski poslovnici koji su na snazi, na teritoriji BiH u trenutku kada Ustav stupi na snagu, ostat će na snazi, u onoj mjeri u kojoj se ne kose s Ustavom, dok nadležno vladino tijelo BiH odredi drugačije. Sad to naravno možemo, šta je vladino tijelo, mislim, meni je jasno da su to parlamenti koji trebaju donijeti druge zakone. Da je to tako kolege, ja ću vas podsjetiti da je sve do 2002. godine bio na snazi Zakon o građenju u Federaciji, na dijelu teritorije Federacije koji je obuhvaćala Hrvatska Republika Herceg Bosna i da je normalno, ovaj, su svi propisi i dozvole izdavane po osnovu tog Zakona. Kada je usvojen Zakon u Federaciji, prestao je da važi taj Zakon. I druga stvar, ja neću reći koja to stranka, ali svi skupa malo prisjetimo se, koja je to stranka predložila ovom Parlamentu najviše zakona koji nisu imali šanse biti prihvaćeni. Ja neću reći koja je.
Dakle, imamo dalje nastavak replika. Riječ ima poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Ma mislio sam da nema potrebe da dalje ulazim u ovu stvar. Nisam odgovorio gospodinu Franjičeviću, ma ima potrebe gospodine Belkiću, ipak ima potrebe jer stvar se namjerno, nakon gospodina Ljubića komplicira. Ja ne znam stvarno ljudi, šta vi, da li vi uopšte razmišljate kada govorite o ovim stvarima. Znate li vi šta vi predlažete? Vi znate da vi u osnovi predlažete da se ponovo, da se ponovo dakle, kako ćete riješiti stvar u Travniku? Kako ćete riješiti stvar u Mostaru? Kako ćete riješiti stvar u Vitezu? Gdje je to, hoćete li ponovo vratiti u one linije koje su bile '93.-'94. godine? Pa o čemu vi pričate? Nema Herceg Bosne, nema aranžmana, to je ukinuto, to nije priznato, ne postoji. Ovo je prvi put da se neko poziva na propise Herceg Bosne, predlažući državni zakon.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, rasprava. Izvolite. 85
Ma mi smo navikli ovdje na sve i svašta, pa na ovako drastične zamjene teza. Mislim, da se neko pozivao na Zakon Herceg Bosne kad predlaže Zako ovaj. Ovdje se pozivalo na Ustav BiH, mislim radi istine. A ja ću se još jednom pozvati, iako uvažavam ja što je .... ali radi stenograma neka se zna, i ovaj Zakon Ustavnopravno povjerenstvo nije odradilo u skladu sa člankom 41. i 107. Poslovnika Zastupničkog doma. Mišljenje koje nam je dostavilo, nije u skladu sa ova dva članka. Toliko o poslovničkim odredbama i o principjelnostima. Ovaj Zakon ne treba HDZ-u, ako neko misli da specijalno treba HDZ-u, ne treba nam ovaj Zakon. Ali ovaj Zakon treba ovoj zemlji. Mi danas imamo anarhiju u ovoj oblasti. Hoćemo li o tome pričati? Koliko je neradnih dana za Božić? Ima li neko ko će mi reći? Znate koliko je meni? Koliko ja uzmem i ne samo meni, svima nama. Isto tako je za Bajram, isto tako je za pravoslavni Božić, isto tako je za Uskrs. Govorim o ovim evo blagdanima za koje svi dobro znamo. Temeljem kog propisa to piše? Nekog predratnog, nije točno. Tamo je pisalo da imaju uposleni određen broj radnih dana za svoje vjerske potrebe, ali nije rečeno da ima za Božić ni za Uskrs, ni za Vaskrs, ni za Bajram. Po kom mi osnovu u ovoj zemlji, držimo zatvorene institucije na te praznike? Pusti što ja ne dođem na posao ili neko od nas, mi svakako ne radimo ništa. Paizite, mi ovaj, žalimo se što preldažemo zakone. Pa mi zasjedamo jedanput mjesečno, jedanput mjesečno i to nam je naporno, zamorimo se mi ovdje. Ja bih volio da neko drugi predlaže zakone. I ja bih volio, mene je sramota kada čujem da mi za 3-4 mjeseca usvojimo samo dva zakona, mene je sramota. Ne znam, neka svako svoju sramotu nosi, ali mene je sramota. Znači da sjedimo ovdje u ovom Domu i da usvojimo dva zakona za tri mjeseca. To je naš učinak, spektakularni. A onda nećemo, ovaj, i zakone koji evo dovode, koji nisu štetni ni za koga. Znači, samo riješavaju jedan dio anarhije koji postoji u ovoj zemlji i ispunjavaju uz to i jedan dio međunarodnih obveza ove zemlje. I sada smo mi, odjednom tražimo argumentaciju, tamo gdje je nema. A onda se žalimo kada neki ministar, jer ne zna, ne zna čovjek na što bi se pozvao i onda jedan broj njegovih uposlenika, hoće da ne radi jedan dan, jer ima vjerski blagdan za koji misli da ne treba raditi, a ministar kaže ne, ne ne možete, nije to propisano. Onda mi napravimo problem. I mi nećemo da riješimo nijedan, ovo je sitan problem. Znači za ove dane koji su pobrojani u ovom Zakonu, svakako se ne radi i za mnoge druge, ali za ove se sigurno ne radi. Ali nije propisano samo koliko dana. I je li sankcija, ima li sankcija, ako se slućajno ne radi 3 dana, 5 dana, ili samo jedan dan, šta se događa? Ljudi ne mogu ostvarivati prava znači u dane Božića, tamo gdje su većina Hrvati, ne rade institucije. Nije u pitanju što neće Niko ili neko doći na posao, nego ne rade institucije. Kad je Bajram, gdje su Bošnjaci većina, ne rade institucije. Znači ljudi ne mogu, koji ne slave taj dan, ne mogu ostvarivati svoja prava. Šta ćemo s tim? Znači ovaj Zakon je samo pokušaj da se malo reda uvede. Ja bih volio, znači što se mene tiče, a uvjeren sam i kolege iz mog kluba, da mi možemo se dogovoriti, da donesemo konačno i Zakon o državnim blagdanima, aposlotno mislim da bi trebali donijeti, jer i tu vlada šarolikost, ista ovakva, i tu vlada .... Kod nas to obavještava u Federaciji, Ministarstvo rada i socijalne politike. I moram reći dok se ne jave za taj dan, da kažu koji je dan neradni, ne bi znali da postoje.... Ali eto jave se pa kažu ne radi se taj i taj dan i ne radi se. Ne znam temeljem čega itd. ali ne ulazim sada u to. Znači, i nemojte, vi imate pravo biti protiv, imate pravo biti protiv, ja to poštujem, ali dajte argumentaciju ko će to u ovoj državi biti nadležan, osim ove Parlamentarne skupštine, da na razini čitave zemlje 86 uredi pitanje vjerskih blagdana, jer imamo prelijevanje. Ne može se ovo šaroliko urediti, znači ne može se šaroliko urediti.
Vrijeme.
Ustavni temelj postoji, a o principima drugi put. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu. I sukladno članku 27. točka f) ograničavam raspravu na tri minute, a repliku na minutu. I prelazimo na šestu točku dnevnog reda, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02- 02-1-22/14, od 15.05.2014. godine (prvo čitanje) Prijedlog zakona u proceduru je dostavljen 15.05.2014. godine. Ustavnopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu dostavila je 11.06.2014. godine. Nadležna Komisija za financije i budžet Mišljenje o principima dostavila je 12.06.2014. godine. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Ministar financija, gospodin Špirić želi se obratiti Domu. Izvolite, hvala.
Zahvaljujem gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti. Želim kratko samo da kažem šta je cilj i značaj ovoga Zakona, jer dugo radimo na njemu. Cilj donošenja izmjena i dopuna Zakona o finansiranju isntitucija BiH je uspostavljanje fiskalnog, Finansijskog inspektorata u okviru Ministarstva finansija i trezora čija će nadležnost biti provođenje inspekcijskog nadzora nad izvršnjem Zakona o finansiranju, te nad primjenom propisa o platama i drugim primanjima zaposlenih u institucijama BiH, kao i propisima o administrativnim taksama i naknadama u organima Uprave BiH. Donošenjem ovih izmjena otklonile bi se praznine i nedorečenosti u postojećim zakonskim propisima. Naime, u nekoliko postojećih zakona, kao što je Zakon o platama i naknadama u institucijama BiH, a i sam Zakon o finansiranju institucija BiH propisane su kaznene odredbe za određena činjenja ili nečinjena od strane institucija BiH, ali u ovim zakonima nije postojala propisana procedura za primjenu takvih odredbi, jer nije uspostavljeno tijeo koje bi bilo nadležno da vrši ove poslove. Iako su propisane kaznene odredbe cilj ovog Zakona i njegova buduća primjena 87 u praksi, nije puko kažnjavanje rukovodilaca, već obezbjeđenje zakonitog postupanja institucija BiH u oblastima koje su predmet izmjena i dopuna. Zbog toga je propisana procedura kojom Finansijski inspektorat najprije donosi rješenje ukoliko utvrdi nepravilnost u postupanju institucije, te ostavlja vremenski period da se te nepravilnosti isprave. Tek ukoliko institucija ne postupi u skladu sa nalogom Finansijskog inspektorata izdaje se prekršajni nalog kojim se izriču kazne. Visina kazne će naravno zavisiti od obima prekršaja koje se načini. Finansijski inspektorat će biti tijelo kome se prijavljuju nepravilnosti u trošenju javnih sredstava, što ima značajnu ulogu u provođenju Zakona o uzbunjivačima koji prijavljuju korupciju. Ovaj, dakle, Inspektorat takođe ne zahtijeva povećanje ljudi, ne povećava povećanje obima finansijskih sredstava u okviru Ministarstva finansija, ali gotovo je sigurno da je neophodno uspostaviti Finansijski inspektorat, da se napravi red u javnim finansijama institucija BiH. Ovim izmjenama namjenjene su i kaznene odredbe Zakona o finansiranju, na način da su usklađene sa nadležnostima Finansijskog inspektorata. Tako se ovim izmjenama i dopunama Zakona na jednom mjestu objedinjene kaznene odredbe za svako kršenje propisa nad kojim nadzor vrši Finansijski inspektorat, bilo da se radi o kršenju samog Zakona o finansiranju ili zakona koji regulišu oblast plata i naknada, te njihove podzakonske akte ili su pak u pitanju propisi kojim se reguliše oblast administrativnih taksi i naknada, dakle svih neporeskih prihoda iz nadležnosti institucija BiH. Ovakav način definisanja kaznenih odredbi proizilazi iz potrebe da se objedini postupanje Finansijskog inspektorata od pokretanja inspekcijskog nadzora, do izdvajanja prekršajnog naloga. Imamo naravno i sugestije, da kojim slučajem danas imamo
Vrijeme.
ovaj Finansijski inspektorat bili bi sasvim drugačiji i revizorski izvještaji. U entitetima je to regulisano, izvinjavam se, samo hoću da kažem da postoji razlika, tamo postoje, dakle, Budžetska inspekcija. I zato vas molim da danas podržite usvajanje ovoga Zakona jer činimo dobru stvar, da se uvede reda u javno trošenje novca. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Za raspravu se javio uvaženi zastupnik, Šefik Džaferović. Izvolite.
Dakle, pola minute gospodine predsjedavajući. Nisam mislio diskutovati, ali ja mislim da je ovo Zakon kojeg treba podržati Parlament, on treba BiH, uvodi se finansijska disciplina i disciplina u finansijskoj oblasti. Samo gospodine ministre, ja Vas molim, Vi ste kazali jednu stvar i zbog toga sam ustao, da kada Finansijski inspektorat utvrdi postojanje prekršaja, daje se nalog da se prekršaj ispravi i 88 ako to uradi onda nikom ništa, ako ne uradi tek se onda izdaje prekršajni nalog. Ja sam Vas tako razumio. Čitao sam, dakle ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Znam, znam, čitao sam, razmislite dakle o tom rješenju i komisiju pozivam da u ovoj drugoj amandmanskoj fazi razmisli o tom rješenju. Ja mislim da sa aspekta individualne i generalne prevencije to rješenje nije dobro. Nepoznato je to u kaznenim stvarima da se učini nešto, neko kazneno djelo, tipa prekršaja, privrednog prestupa ili krivičnog djela, pa da se onda nekom kaže hajde ti to sada popravi pa ti ja neću ništa. Dakle, ide sankcija i ona sama djeluje preventivno, dakle i u pogledu individualne i generalne prevencije. Razmislite dakle o tome, ja molim i komisiju da o tome razmisli. Inače ćemo, što nas tiče iz SDA podržati ovaj Zakon u prvom čitanju. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, rasprava. Izvolite.
Pa evo i ja cijenim da ova inicijativa Ministarstva finansija, odnosno Vijeća ministara zaslužuje par riječi. Za mene je apsolutno prihvatljiva iz sljedećih razloga. Dakle, na ovaj način, kako reče predlagač, mi popunjavamo rupe, odnosno praznine u zakonima, nažalost sami priznajemo da smo prilično nepažljivi kada donosimo zakone, tek post festum utvrdimo da neke stvari su praznine, nedorečene i td., a ovaj Finansijski inspektorat bi to uradio. Mislim da je vrlo aktuelna tema o kojoj mi svi pričamo, dakle smanjenje javne potrošnje, kontrola i td., da bi jedno ovakvo tijelo unutar Ministarstva moglo dati pozitivne doprinose kontroli te ukupne javne potrošnje. I ono što je bolna tačka u BiH ovim bismo dobili, onoliko koliko sam ja razumio, kontrolu na provedbi dva vrlo važna zakona, Zakona o platama i Zakona o finansiranju institucija. Dakle, to je za mene vrlo važno. I na kraju mislim da u perspektivi taj inspektorat će praktično, da ne kažem zarađivati, odnosno svojim djelovanjem obezbjeđivati i sredstva za svoje postojanje i svoje funkcionisanje. Ja se iskreno nadam da nisam nanio štetu predlagaču, govoreći na ovakav način o ovom Zakonu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Dakle, više nemamo prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. 89 I prelazimo na točku sedam, Ad. 7. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zahtjevu poslanika Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-26/14 od 26.05.2014. godine Kolegijum nije postigao suglasnost o zahtjevu za hitni postupak. Ovdje nema rasprave. Prelazimo na točku osam, Ad. 8. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o ustavnopravnom osnovu Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-18/14 od 14.04.2014. godine
Pa samo nekoliko riječi, nije red, ovo je poslednji Izvještaj koji je Komisija podnijela i ona je mogla da završi na ovome, da obradi ovaj Izvještaj o radu, ali je odlučila da pošalje domovima da ipak donesu svoj sud o tome, s obzirom da se radi o negativnom Izvještaju. Evo vidite da je, koji su razlozi, nešto od tih razloga je navedeno u obrazloženju Izvještaja i mislim da je ovdje jasno sve. Ovaj materijal ostaće za naredni sastav Komisije koja prati rad Agencije za prevenciju korupcije i zato bi bilo dobro skrenuti pažnju na neke probleme koji se dešavaju unutar Agencije. Mislimo da tu ima mnogo stvari još da se popravi, jer ona do sada, na dosadašnji način, uvažavajući da je u međuvremenu stekla sve uslove, nije pokazala rezultate koji opredjeljuju da njeno rukovodstvo, a i Agencija ... u dobrom smjeru, s obzirom da BiH i dalje veoma visoko kotira na ljestvici korupcije i da treba vidjeti da li je postojeće zakonodavstvo iskoristilos sve mehanizme koji stoje pred njim, da bi se stanje u ovoj oblasti počelo mijenjati. Dakle, ovo bi moglo da bude dobra poruka da Agencija iskoristi sve raspoložive resurse i da sljedeći izvještaj koji bude dala, bude mnogo bolji. Dakle, to je ukratko samo, s obzirom na kratkoću rokova. 91
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić izvolite, rasprava.
Evo pokušaću vrlo kratko, cijeneći vrijeme. Dakle, meni je jako žao što u fazi razmatranja Izvještaja i današnje rasprave nismo imali istovremeno i ovaj Izvještaj o izvršenoj reviziji učinkovitosti ove Agencije, koji je napravio naš Ured za reviziju, a ona nosi naziv Pretpostavke za efikasan rad Agencije za prevenciju korupcije i td. Dakle, ovaj Izvještaj jednostavno daje objašnjenje za ovakvu situaciju u Agenciji. Tačno je ovo što gospođa Majkić, kolegica Majkić, govori da Komisija nije podržala i td. i nije Komisija zadovoljna sa radom Agencije, niti je vjerujem rukovodstvo Agencije zadovoljno svojim radom, ni sa radom Komisije naše i td., ali generalno DUŠANKA
/nije uključen mikrofon/
Ne, ne, pa to je moje mišljenje kolegice Majkić. Dakle, generalno ni Parlament ni Vijeće ministara, pa ni ova naša Komisija nije stvorila pretpostavke za rad ove Agencije. Nije ni mjesto ni vrijeme, niti mogu da vam čitam obrazloženja i td., ja se iskreno nadam da će na osnovu ovih preporuka Agencija, velika je odgovornost na rukovodstvu Agencije, Agencija okrenuti stranicu i nakon 3-4 godine postojanja početi odgovarati svrsi zbog koje smo je i osnovali. Naravno, ja ću slijediti stav Komisije iako nisam bio tada na sjednici, ali mi je jako žao što nismo imali ovaj dokumenat koji je jedna vrlo ozbiljna analiza stanja i rada i pretpostavki za rad ove Agencije.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Ili je to greška?
Greška, greška, oprostite.
Zahvaljujem. Dakle, uvaženi zastupnik Niko Lozančić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedatelju. Evo mi pred sobom imamo Izvješće jedne novouspostavljene institucije u BiH koja je suočena sa mnogim nesnalaženjima u kompletnom sustavu, počev od Parlamenta, Vijeća 92 ministara i drugih institucija vlasti, pokušavala da prohoda u ovom proteklom razdoblju i oni su korektno izvijestili u svom Izvještaju o svemu onom što je pratilo te pokušaje uz sve, ja bih rekao, tihe ili malo vidljivije opstrukcije da što prije preuzmu obveze koje su im stavljene zakonom. Reći ću isto tako da sam ja kao jedan od članova Povjerenstva koji prati rad ove Agencije, nastojao uistinu pratiti rad ove Agencije i davati podršku da što prije preuzmu svoje ingerencije. Ovo Mišljenje koje je dostavljeno uz ovo jeste obrazloženje tri člana koji su bili protiv prihvatanja Izvješća, ali nije većina članova Povjerenstva bila protiv, većina članova Povjerenstva je podržala rad Agencije, uvažavajući upravo okolnosti u kojima je Agencija funkcionirala. Znači, tako da ovo nije stajalište većine članova Komisije. Čak većina članova Komisije govori ..., ali po načinu odlučivanja nismo imali sve pretpostavke da rad ove Agencije dobije pozitivnu ocjenu. Ja i sad mislim, znači da je ova Agencija od neprocjenjivog značaja za BiH i mi se možemo na nju pozivati koliko god hoćemo, ako je stvarno, a ne samo deklarativno, ne pružimo punu i nepodijeljenu potporu da mogu funkcionirati u punom kapacitetu, mi ćemo njih moći napadati narednih 100 godina. Znači, jer oni su kao novouspostavljena Agencija vrlo ovisni i ako bi trebali biti neovisni, a vrlo su ovisni znači o Parlamentu, vrlo su ovisni o Vijeću ministara, vrlo su ovisni o materijalnim sredstvima koja im doznačujemo, vrlo su ovisni o broju uposlenih koji im dopuštamo da zaposle i td., i td. I u skladu sa onim šta smo im mi dopustili oni su uradili, radili koliko su mogli i ja u tom smislu dajem podršku radu Agencije očekujući da će rezultati u narednom razdoblju biti bolji.
Zahvaljujem. Sada je opet greška ova replika. Nemate repliku, ne. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ok. Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Zaimović-Uzunović, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, kolegice i kolege. Evo pošto je i vrijeme za diskusiju skraćeno ja ću se osvrnuti samo na nekoliko činjenica. Naime, ja nisam u Komisiji koja prati rad ove Agencije, ali jesam sticajem okolnosti radeći na nekim drugim projektima u ovom Parlamentu i sa nevladinim sektorom se susrela i dobro upoznala sa radom Agencije za prevenciju korupcije i borbu protiv korupcije. Mi znamo kad je ta Agencija osnovana i koji je razlog osnivanja i oni su faktički uslov za bezvizni režim i za provođenje međunarodnih, implementaciju međunarodnih normi koje je ratificirala BiH. Međutim, od samog osnivanja ova Agencija se susretala sa problemima i ako se pažljivo pročitaju oba ova izvještaja i Izvještaj o reviziji, koji je pominjao kolega Belkić, onda se može vidjeti koliko su zbilja trajali procesi da ova Agencija počne uopšte da 93 radi, pa su kod Vijeća ministara čekali na sistematizaciju gotovo do kraja 2012. godine, pa su sa popunjavanjem radnih mjesta takođe čekali, pa sa prostorom s kojim nisu raspolagali su cijelo vrijeme se borili, a isto tako i budžet im je, tek su faktički počeli raspolagati budžetskim sredstvima polovinom 2012. godine. I pored svega toga ova Agencija je dobila još implementaciju dva važna zakona, a to je Zakon o sukobu interesa koji je iz nadležnosti CIK- a prenesen u nadležnost Agencije i sve te korake je trebalo uraditi. Moram da kažem da je to uspješno okončano, jer sam članica te Komisije za sukob interesa, a također i Zakon koji smo mi ovdje usvojili i u ovom Domu, Zakon o zaštiti osoba koji prijavljuju korupciju i koji je u procesu implementacije. Što se tiče onih zaposlenih u Agenciji bili su uvijek spremni da svakome izađu u susret i posebno u implementaciji strategije i akcionog, Strategije u borbi protiv korupcije i nešto nisu, odnosno kasnili su u implementaciji onoga što je navedeno u toj Strategiji. Zbog svih ovih problema s kojima su se susretali u svom radu ja mislim da su uradili dovoljno da im možemo pružiti podršku i da svi zajedno uradimo na tom da agencije kao što je ova i uopšte institucije koje nam trebaju u BiH,
Vrijeme. NERMINA
profunkcionišu na najbolji način i da nama svima zajedno služe.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Ismeta Dervoz, replika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, u interesu korištenja vremena samo u nekoliko rečenica u minuti replike. Mnoge agencije koje su ustanovljene na nivou BiH koje imaju izvanredne uvjete, velike budžete, dovoljno uposlenih i podršku sa svih strana, nisu dale niti djelić rezultata kakav je dala ova Agencija, čiji Izvještaj mi danas razmatramo, a koja nije imala ništa od ovih preduvjeta o kojima govorimo. Dakle, uz ono šta su kazali kolega Belkić, Lozančić, koleginica Zaimović-Uzunović, u svakom slučaju treba samo zaželjeti da uz daljnje osnaživanje i pružanje potrebnih uvjeta u ovako važnoj sferi kao što je prevencija korupcije i koordinacija borbe protiv korupcije, ova Agencija sigurno zaslužuje našu podršku. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Petar Kunić, rasprava. Izvolite.
Hvala predsjedavajući, da kažem dvije rečenice. 94 Dakle, uspjeh ove Agencije mjeri se sa postojećom vlašću. Dakle, da li je uopšte postojeća vlast u ovom mandatu imala političku volju da ovu vrlo važnu instituciju, pogotovo za zemlju u tranziciji, dovede u red, odnosno da je konstituše u pravom smislu i da da podršku, da impuls, za borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala. Čini mi se da je BiH pusto ostrvo, enklava na Balaknu, koja jedina nema korupciju i kriminal. Naše okruženje je počelo ozbiljno sa tim radom unazad nekoliko godina, uzmimo Hrvatsku, pa zatim Srbiju. Sjećam se sinonim borbe protiv kriminala je Verica Barać, nažalost pokojna je. Čini mi se da nema političke volje u BiH za borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije. I to je gospodo preozbiljna stvar, to je preozbiljna stvar, ovoj se stvari daje velika pažnja, potencira se, jedino kaže u BiH ovo nije ozbiljna stvar. Samo da kažem, moraće biti ozbiljna stvar jedno dana, vjerovatno. Da imamo ovu kulturu, političku kulturu razvijenu, glasači, za glasače glavno mjerilo je ovo koliko je postojeća vlast bila uspješna u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije. To je jedno od najvažnijih pitanja na ovim prostorima. Milioni, stotine miliona se gubi negdje sa strane, a da vlast nije zainteresovana za to. Očito je uključena u to. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Zijad Jagodić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih također želio na kraju da se pridružim svim prethodnicima koji su govorili u cilju podrške ovoj Agenciji. Smatram da Agencija je sigurno učinila onoliko koliko je mogla. Međutim, ja vjerujem da bi učinila daleko više ukoliko bi ona bila opremljena, ukoliko bi ona bila na neki način opskrbljena sa suportom neophodnim za takav zadatak kao što joj je povjeren. Mi smo već tri godine raspravljamo o ovoj oblasti, međutim mogu reći da kroz ovaj Izvještaj Ureda za reviziju može se uočiti da ima u najvećoj mjeri, može se prihvatiti ali kroz preporuke na strani 34., 35. i 36. gdje se upućuju preporuke Parlamentarnoj skupštini, Vijeću ministara i naravno preporuke Agenciji, šta i kako ubuduće raditi kad je u pitanju rad ove Agencije i td. Mislim da mi prije svega u preporukama za Vijeće ministara je Ured za reviziju trebao malo jasnije podcrtati i naglasiti upravo ta sredstva i neophodni suport da bi Agencija vršila svoju misiju na način kao što to zamišljamo. Ako to riješimo, ja vjerujem da će mnogim poslanicima, svim nivoima od velike koristi ta uložena sredstva se multiplicirano vratiti. Nažalost do sada, ja koliko sam mogao pratiti, dovoljnih sredstava, dovoljne podrške ovoj Agenciji nije bilo. A za njihov rad definitivno nemam šta reći, smatram da su učinili onoliko koliko su mogli, ali se nadam da će Vijeće ministara u najmanju ruku ne gledajući preporuke Ureda za reviziju, ukoliko bude željelo, stvari unaprijediti, pokrenuti i morati učiniti nešto u tom pogledu. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. 95 Prelazimo na 13. tačku, Ad. 13. Godišnji izvještaj i finansijski izvještaji Centralne banke BiH za 2013. godinu, broj: 01-50-19-480/14 od 03.04.2014. godine Izvještaji su u proceduru dostavljeni 03.04. Nadležna Komisija za finansije i budžet Mišljenje o Izvještaju je dostavila 12.06.2014. godine, a izvještaji su usvojeni i upućeni u dalju proceduru. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Ima, uvaženi kolega Zijad Jagodić prvi.
Ja bih također želio da par riječi kažem vezano na rad Centralne banke, smatrajući da i Centralna banka sigurno čini onoliko koliko je moguće. Međutim, kroz analizu Izvještaja o radu za 2013. godinu, prije svega u dijelu neto dobitaka od prodaje monetarnog zlata, zatim od personalnih troškova, prihoda od kamata, neto dobiti od kursnih razlika, u pogledu bilansa uspjeha, ali isto tako iz bilansa stanja ja ne bih želio sada, obzirom da je direktor ovdje, ne bih želio u detalje nego ću ja to probati ukoliko budem imao priliku još do oktobra da koje pitanje postavim i da nam odgovorite na ove dileme, odnosno nekakve moje opaske. Zatim, u pogledu bilansa stanja kad je u pitanju strana valuta u gotovini u odnosu na prethodni period, zatim depoziti kod stranih banaka, ... aktiva, ukupne obaveze, kapital i rezerve, sve je to potrebno, po mom mišljenju, u sklopu Centralne banke posvetiti malo više pažnje. Ja vjerujem da vi ulažete napore, ali mislim da tu se treba i može još nešto učiniti, ja sam ubijeđen poznavajući i analizirajući u proteklom svom radu aktive i pasive, bilanse stanja i uspjeha mnogih firmi i finansijskih institucija, vjerujem da u Centralnoj banci ima prostora, Vi imate odriješene ruke na kraju krajeva Vi ste ključ, Vi ste vrh i tu možete sigurno učiniti još nešto. Prije svega, evo ja ovom prilikom bih želio samo da sugerišem da, zašto ne bi Centralna banka recimo štampala akcizne markice ili recimo ne znam administrativne takse? Zašto to dajemo privatnicima? Ja mislim da to je pisano Centralnoj banci na kožu, svuda ja poznajem i u nekim drugim državama u okruženju oni to rade, zašto to ne bi i mi? Povećajte prihod, povećajte i platu, ali dajte učinite nešto inventivno, kreativno i na tom polju, ja mislim da će biti sigurno dosta prostora da se ove stvari o kojima sam prethodno govorio, da se poprave i da bude slika malo kroz izvještaj malo drugačija. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Dragan Vrankić, diskusija. Izvolite.
Kratko ću, samo dvije rečenice. Uvažavajući, prateći ovaj, analizirajući Izvještaj i gledajući ciljeve i zadatke koje Centralna banka ima, mi mislimo da je ona na 96 zadovoljavajućoj razini, ispunjava i izvršava i mi dajemo podršku u ime Kluba HDZ-a za ovaj Izvještaj. Hvala.
Uvažena kolegica Azra Hadžiahmetović, diskusija. Izvolite.
Pa samo kratko. Prvo, u metodološkom smislu ovaj Izvještaj je sastavljen onako kako je uobičajeno za izvještaje ovakve vrste, pogotovo imajući u vidu obim poslova i sam sadržaja rada Centralne banke, u okvirima naravno monetarnog aranžmana po kome funkcioniše. Dakle, i ova pitanja koja su pokrenuta, mene zaista i čude da su na ovaj način bila apostrofirana u jednoj od prethodnih diskusija. Ono što želim posebno da naglasim, Centralna banka je jedna od ključnih institucija zahvaljujući kojoj imamo stabilnost u monetarnom segmentu kao jednom od najvažnijem segmentu makroekonomske stabilnosti. Dakle, ako u ekonomskom smislu posmatramo čitavu BiH, ono što možda vrijedi zaista istaći kao pozitivan primjer, to je mehanizam i korensi borda na čelu naravno sa funkcionisanjem Centralne banke i načinom na koji ona radi. Možda je odličan primjer i za druge institucije gdje, prije svega struka, jezike struke, pogotovo u sazivu Upravnog vijeća Centralne banke na čelu naravno i sa guvernerom, vode poslove u ovim izuzetno teškim vremenima. Ja hoću da posebno naglasim, očuvana makroekonosmka stabilnost u monetarnom segmentu u vrijeme kada su gotovo sve zemlje u okruženju, posebno trpile i te kako posljedice od efekata krize, ekonomske krize na naše ekonomije. Dakle, evo možda samo na kraju da poželim timu u Centralnoj banci na čelu sa guvernerom, da nastavi raditi ovako dobro svoj posao. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Klub SDP-a BiH također podržava Izvještaj Centralne banke uz ocjenu da su skoro svi zacrtani ciljevi ostvareni na pravi način i uz ocjenu da u Centralnoj banci imamo jednu snažnu instituciju BiH koja ima veoma veliki finansijski potencijal. Kako ste mogli vidjeti iz izvještaja, kapital i rezerve banke iznose 466 miliona maraka i one će sigurno biti mnogo veće, jer je ta cifra rezultat nekih procjena pravične vrijednosti, nekih elemenata aktive banke i sigurno će tendirati ka nivou koji je bio 2012. godine od 575 miliona maraka. Mi smo na Komisiji za financije i proračun jučer imali dosta detaljnu debatu o Izvještaju, a ja bih uz, dakle ove ocjene htio da postavim guverneru sljedeća pitanja. Prvo – Kako ocjenjujete ekonomski rast u uvjetima ovakve prirodne katastrofe koja se odnosi na poplave? Koliko će to ugroziti rast u ovoj godini i na kom nivou ga Centralna banka procijenjuje? 97 Drugo pitanje – S obzirom da je profitabilnost banke dosta ugrožena zbog pada kamatnih stopa, danas se vode u globalnim institucijama, u Centralnoj evropskoj banci vode se politike jeftinog novca. Čak je nedavno odluka Centralne banke da se na depozite uvodi negativna kamata. Dakle, to će sve od minus 0,10%, to će sve svakako smanjiti profitabilnost banke, procjenu vašu kakva ta profitabilnost može da bude u ovoj godini, jer znamo da je ona bila planirana na nivou od 18 miliona, da je od toga 10 miliona planirano za proračun institucija BiH? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma evo kratko. Mi smo imali juče priliku i da se ova postavljena pitanja koja su se ovdje čula zajedno sa, gdje je uz prisustvo viceguvernera i viceguvernera da i dobijemo odgovore, stoga nemam nikakvih dodatnih pitanja. Ono što je juče trebalo razjasnili smo na tom sastanku Komisije i Komisija je jednoglasno podržala ovaj Izvještaj. Na kraju da kažem da ćemo mi iz SNSD-a podržati ovaj Izvještaj, da su profit i dobit koji su ostvarili od 30 miliona, u svakom slučaju u veoma teškim uslovima ostvarili i za svaku su pohvalu. Izvještaj nam može poslužiti da možemo koristiti za ostale stvari koje nam daju određene elemente iz uopšte privrede i društva u BiH. Evo, još jednom kažem, naša podrška za izvještaj.
Za riječ se javio uvaženi guverner Centralne banke, gospodin Kemal Kozarić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući, uvaženi poslanici i zastupnici, dame i gospodo. Evo zadovoljstvo mi je da danas prisustvujem raspravi o Izvještaju Centralne banke BiH za 2013. godinu. Prije svega da spomenem samo našu osnovnu misiju, a to jest zakonom definisano da smo mi institucija koja je zadužena za monetarnu politiku koja se vodi odlukom ovog Parlamenta u modelu valutnog odbora i da kažem da smo ispoštovali sve principe valutnog odbora, nije bilo kršenja po bilo kojem osnovu i da smo, rekao bih, investirali naše devizne rezerve koje su bile na kraju 2013. godine 7,1 milijarda, najveće od osnivanja Centralne banke, na siguran i profitabilan način. Takođe mogu da kažem da, evo zahvaljujem se svima onima koji su izrazili svoju podršku. Mi imamo, da tako kažem, ograničen mandat i nemamo sva ovlaštenja kao klasična Centralna banka, ali ono što imamo to smo uradili na pravi način i mislim da ovo što je profesorica Hadžiahmetović spomenula, znači monetarna stabilnost nije bila upitna, niska inflacija, veliko povjerenje stanovništva u domaću valutu, jer kad pogledate štednju koja je bila u omjeru 50:50% i da je rasla negdje cirka 8% u 2013. godini, jasno govori da građani u BiH imaju još uvijek visok stepen povjerenja u ovu instituciju. 98 S druge strane, kada smo taman počeli da bilježimo blagi oporavak i kada je GDP-i rastao za 1,51%, kada je industrijska proizvodnja počela da raste po stopi od 6%, kada smo, evo rekao sam, inflaciju imali negativnu, znači imali smo deflaciju 1,2%, naravno nezaposlenost kao najveći problem u BiH 27,5%, prosječna plata 838 maraka i rezerve koje sam spomenuo 7,1 milijarda ili 6,1 mjeseci pokrivenosti uvoza, došla je ova nesreća za sve građane BiH i nažalost ovo što je profesor Domazet spomenuo i pitao, znači bitno će uticati na makroekonomske pokazatelje u 2014. godini. Naše projekcije su bile da bi rast mogao biti 2,6% u ovoj godini, ali već sada je izvjesno da ćemo morati korigovati tu stopu i da već sad se barata sa stopom 0,5% rasta i da drugi problem koji će sigurno biti prisutan i koji je već prisutan, a to je rast ovih tzv. MPL-va ili nekvalitetnih kredita koji je bio na nivou od 15,1%, znači sposobnost klijenata da se servisiraju svoje obaveze će biti ugrožena ovom nesrećom koja je zadesila sve građane BiH. I mi smo na Komitetu za finansijsku stabilnsot zajedno sa Agencijom za bankarstvom donijeli određene mjere da se uvede moratorij za sve one koji su pretrpili štete i koji to dokumentuju i da na način, da tako kažem, pomognemo stanovništvu koji ne svojom krivicom je ušlo u situaciju u kojoj jeste. S druge strane, ovo što je poslanik uvaženi Jagodić spomenuo, znači niz ovih stavki koje je spomenuo, nema nikakvih problema da u formi poslaničkih pitanaj mi odgovorimo, već smo imali tu priliku da na taj način komuniciramo sa kolegom. A s druge strane kada je spomenuo akcizne markice i taksene markice, to jest činjenica da neke centralne banke rade koje imaju štamparije i koje štampaju svoj novac. Mi svoj novac štampamo u Njemačkoj BANKNOTE, a kovanice kujemo u REALMINTU u VELSU, tako da s te strane mi nemamo taj instrument, da tako kažem, da s tim, a s druge strane što akcizne markice i taksene markice idu u sferu fiskalnu, tako da bi to bio i sukob interesa u jednu ruku. Tako da s te strane mislim da smo uradili sve što smo mogli najvećim dijelom. A s druge strane ovo što je, drugo pitanje koje je profesor Domazet postavio kamatne stope. Tačno je da je Evropska centralna banka ušla u sferu negativnih kamatnih stopa prvi put i da mi radimo u jednom teškom okruženju. Primjera radi samo, znači 2008. godine nivo rezerve je bio 6,5 milijardi, kamatna stopa prosječna je bila 4,38 a sada 2013. godine isti nivo rezervi 6,5 milijardi u prosjeku, znači tek smo se vratili poslije krize, poslije toliko godina taj nivo kamatna stopa 0,48 a sad imamo negativno polje i za prvih 5 mjeseci imamo profit od 23 miliona. Znači, mi smo ovaj period iskoristili jer smo prestrojili znači naše rezerve i ušli smo u vrijednosne papire, izašli smo iz depozita, izašli smo iz komercijalnih banaka i jedan dio ostavili u centralnim bankama, a drugi dio u vrijednosnim papirima visokog rejtinga zemalja EU, tako da smo zaštitili taj portfolijo od tih uticaja. Tako da očekujem da će nekih 30-ak miliona, možda i više, biti profit i ove godine i s te strane da će budžet dobiti kao što je dobio i ove godine, znači BiH, 30 miliona je bio profit, mi smo prebacili u aprilu 18 miliona za budžet BiH, 8 više nego što je planirano za 2013. godinu, a vjerujem da će se to desiti i u ovoj godini.
Vrijeme.
Hvala, evo neću više. Hvala svima koji podržavaju Centralnu banku i koji evo su dali podršku kroz klubove, hvala i Komisiji za finansije i budžet koja je juče vrlo konstruktivno raspravljala o našim izvještajima. 99
Zahvaljujem. Zaključujemo raspravu i prelazimo na 14. tačku dnevnog reda, Ad. 14. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju za 2013. godinu, broj: 01,02-29-592/14 od 07.05.2014. godine Izvještaj je u proceduru dostavljen 07.05. Nadležna Komisija za saobraćaj i komunikacije Mišljenje o Izvještaju dostavila je 10.06.2014. godine. Izvještaj je usvojen i upućen u dalju proceduru. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na 15. tačku, Ad. 15. Izvještaj o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2013. godinu i Plan rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2014. godinu, broj: 01,02-50-19-649/14 od 22.05.2014. godine
Predsjedavajući, kao što se sjećate, mi smo u poslednjih par godina i to oba doma, uveli praksu da na sjednicama u kojima se raspravlja o Informaciji o radu Tužilaštva, to ne činimo bez prisustva glavnog tužioca. Ja Vas molim, s obzirom na zanimljivost teme i s obzirom na kratkoću roka koliko nam je ostavljeno da o tome raspravljamo, da ovu tačku dnevnog reda ostavimo za sljedeću sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine.
Zahvaljujem. Ja ću staviti ovaj prijedlog na glasanje osim ako nema neko da vodi raspravu o ovome prijedlogu. Ako nema niko da vodi raspravu o ovome prijedlogu ____________(?) U ime Kluba 5 minuta pauza. U ime Kluba SDS-a pauza 5 minuta. [[PAUZA]]
Pa mislim da je korektno reći da ovdje danas čitav dan sjede zamjenik glavnog tužitelja BiH i šef Ureda glavnog tužitelja. Mi smo do sada uglavnom uvažavali činjenicu da ispred institucije ima relevantan predstavnik, često puta smo prihvaćali činjenicu da pomočnik ministra ... ministarstva predlaže, obrazlaže itd. da se to tretira kao ovaj, tako da mislim možemo mi odgoditi, ali da ne bude razlog zato što nemamo predstavnika Tužiteljstva. Evo radi korektnosti, radi stenograma da se zna to.
Samo malo. Znači, ja sam pitao da o ovome Prijedlogu se vodi rasprava, ali u međuvremenu je Klub SDS-a tražio pauzu. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević, obrazlaže pauzu. Je li tako ili?
Ne, ne rekla sam nema potrebe da obrazlažemo. Zaista repliciram
Replika. 101
Da, kolegi Lozančiću kojega ja zaista cijenim i zamjenika glavnog tužioca i šefa Kabineta, međutim evo možda informacija koja vam je nedostajala koju vam evo i kolega Franjičević čini mi se da je bio na Ustavnopravnoj komisiji, tamo su postavljena određena pitanja. Zamjenik glavnog tužioca nam je rekao da namo on ne može pružiti odgovore, da može samo zapisati, da će nam odgovore pružiti, je li tako kolega Kuniću i kolega Kunić je tu bio, glavni tužilac. Prema tome, izgleda da je glavni tužilac jedini koji nam ovdje može odgovoriti na neka pianja, na koja nas odgovori zaista zanimaju. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Saša Magazinović. Izvolite.
Mi smo bili spremni podržati ovaj prijedlog, misleći i ja se izvinjavam ljudima iz Tužilaštva koji su tu, da nema nikoga od predstavnika predlagača, ali što se nas tiče dakle, nama je važno da ima neko od predlagača i mi ne možemo to podržati. Mislimo da trebamo završiti raspravu.
Uvaženi kolega Petar Kunić. Izvolite.
Upravo ovo što je gospođica Pandurević rekla. Mislim, deplasirano je zaista otvarati raspravu, kada je gospodin Mihajlović rekao nam na Komisiji da on nije kompetentan, odnosno nije ovlašten, ... vjerovatno komepetentan a nije ovlašten da daje odgovore na pitanja. Jer Ustavna komisija je očekivala da će doći relevantan subjekt na sjednicu da da odgovore na neka pitanja. Mislim da bi valjalo ovo odgoditi ili srušiti Izvještaj.
Znači, ako budemo glasali, glasaćemo o primanju k znanju ili ne primanju k znanju. Uvažena kolegica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Pa vidite, ako imamo predstavnike institucija, mislim da imamo sve uslove da danas ovu tačku završimo na dnevnom redu. To je jedno. Drugo, mene čudi da evo već u dvije-tri, ja razumijem kolege koji su članovi Ustavnopravne komisije i koji iznose argumente da nisu dobili odgovore na neka pitanja na Ustavnopravnoj komisiji. Ja sada postavljam pitanje, zašto je Ustavnopravna komisija uputila ovo, jer mi smo mogli danas da nemamo ovo na dnevnom redu? Jer, mogla je i Ustavnopravna komisija tražiti da u skladu sa prijedlogom kolegenice Majkić, da razmatra Informaciju tek kada dođe ovlašteni predlagač. 102 Dakle, ja mislim da imamo sve uslove i da danas možemo završiti ovu raspravu. Zahvaljujem.
Uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, nevjerovatno je koliko mi nemamo poštovanja sami za sebe. U vrijeme kada trčimo da idemo na utakmicu, u vrijeme kada se u društvu vode snažne polemike o aktivnostima glavnog tužioca, u vrijeme kada se o Tužilaštvu kao instituciji govori i nemamo strpljenja da o tome govorimo na način da bar vremenski ostavimo onoliko koliko nam je poslovnički dozvoljeno. Dakle, očito je da neki nisu spremni da se otvore neka pitanja i očito je da to Tužilatšvo čiju Informaciju, dakle ne izvještaj nego Informaciju, treba da razmotrimo, da nemamo snage za to. I to nešto kaže, da je očito to institucija po mjeri jednih, a protiv drugih.
Replika, uvaženi kolega Mato Franjičević. Izvolite.
Nije klasična replika, ali evo, s obzirom da sam sudjelovao u radu Ustavnopravnog povjerenstva, mislim točno je da je gospodin Mihajlović da je rekao da nije ovlašten da odgovara na određena pitanja i točno je da nas je informirao da ćemo te odgovore moći potražiti kod gospodina glavnog tužitelja na ovoj sjednici. Ali, ne sumnjam da je možda gospodin Mihajlović ovog puta ovlašten da daje odgovore na pitanja, tako da ne vidim tu, tu vrstu prepreke. Vrlo kratko. Mala je digresija, ali je također u funkciji svega ovoga o čemu raspravljamo. Ja također mislim da nije primjereno da se o važnim, zanimljivim temama raspravlja na način da je ograničena rasprava na tri minute i replika na koliko, na minutu ili dvije, nebitno. Toga mišljenja sam bio i prošli put, kada se trebalo raspravljati o izmjenama Zakona o Javnom RTV sustavu. Ali podsjećam, tada su nas čekale još neke vrlo zanimljive i važne točke poput Izvješća Ombudsmena o kršenju ljudskih prava u 2013. godini, potpuno je neprihvatljivo da mi tek tako, reda radi odradimo neke točke, o kojima bi trebalo zaista obaviti kvalitetnu raspravu. Jedna od tih točaka je i ova, premda nam ovdje manevarski prostor nije Bog zna kakav, mi zapravo imamo Informaciju i možemo je primiti k znanju ili je ne primiti k znanju. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Ismeta Dervoz, replika. Izvolite. 103
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Klub SBB-a smatra da institucija Tužilaštva je institucija i može biti predstavljana od ovlaštenih i kompetentnih onda kada o tome odluči instititucija. Ja ne bih imala ništa protiv da ovdje danas dođe i gospodin Salihović, ali ne insistiram na tome niti ja, niti članovi našeg Kluba, ukoliko su gospoda došla delegirano od strane institucije. Stoga podržavamo raspravu i nadamo se da niko i nikada neće doći u Parlamentarnu skupštinu BiH neovlašten. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Onaj ko želi da ovaj Dom raspravi ovu Informaciju u skladu sa ingerencijama koje ima ovaj Dom ima dovoljno i materijala, ima dovoljno i preporuka, a postoje i predstavnici institucije koji su napravili ovu Informaciju. Dakle, za politizaciju je možda potrebno nešto šire, ali ovaj Dom ne treba stvar da politizira, ovaj Dom treba da stvar analizira i da uradi ono što je u njegovoj nadležnosti, kako bi ova institucija što uspješnije radila, a postoje preporuke te vrste. Zato ćemo mi se usprotiviti odlaganju rasprave na ovu tačku dnevnog reda i tražićemo da danas odmah završimo to. Hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za raspravu o prijedlogu kolegice Majkić, koji glasi i ja pitam Dom da li ste za da se odgodi rasprva o Informaciji o radu Tužilaštva za iduću sjednicu. Molim vas pripremite se glasanje. Možete glasati, sad. Za 12, protiv 19, uzdržanih 3. Nije bilo ni opšte većine u vezi sa ovim prijedlogom. Nastavljamo sa ovom tačkom dnevnog reda. Pozivam poslanike koji žele da diskutuju, da se prijave. S obzirom da nema prijavljenih, zaključujem raspravu. I prelazimo na 17 tačku dnevnog reda. Ja se zahvaljujem i predstavnicima Tužilaštva koji su danas pratili naš rad. Nisam vidio želju ni prijavu da se žele javiti, prema tome prelazimo na 17. tačku. 104 Ad. 17. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma Parlamentarne skupštine BiH za usaglašavanje teksta Zakona o elektronskom dokumentu – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-5/14, od 05.02.2014. godine Ovaj Prijedlog zakona usvojen je u različitom tekstu u Predstavničkom domu i u Domu naroda. Dom naroda je u Zajedničku komisiju za usaglašavanje imenovao delegate: Martina Raguža, Seudina Hodžića i Stašu Košarca. Prijedlog Kolegijuma i Kolegijuma u proširenom sastavu je da se iz Predstavničkog doma imenuju poslanici: Saša Bursać, Mirza Kušljugić i Niko Lozančić. Otvaram raspravu. Bilo je najava iz nekih klubova da žele da promijene Komisiju. Otišao je kolega Babalj, ova imenovanja kada su u pitanju njega, čudi me da ga je prošlo to. Dobro, zaključujem raspravu. I prelazimo na 18., odnosno od 18. do 22. tačke dnevnog reda, Ad. 18. do 22.
Upravu ste predsjedavajući kad je u pitanju zaključci prema Savjetu ministara, među njima je bio zaključak koji se odnosi isključivo na Parlamentarnu skupštinu, kao što je recimo jedan od naših zaključaka koji se odnosi na formiranje istražne komisije za utvrđivanje nepravilnosti, mi smo taj zaključak dostavili, to nije nadležnost Savjeta ministara.
Kolega Bojiću dosadašnja praksa ove Skupštine je bila da se na takvu inicijativu dostavi odluka o kojoj bi glasala, odluka znači mandat, znači broj članova kojim je opis rada i sve ostalo, što možete da uradite idući put i da glasamo o toj odluci.
Nije nikakav problem, podnijećemo mi inicijativu za sazivanje izvanredne sjednice, tako da neće biti problem da to uradimo.
Ok, uredu. Zahvaljujem. Pitam Dom da li možemo da primimo k znanju Informaciju Savjeta ministara povodom prijedloga zaključaka? Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 33, protiv 2, suzdržanih 1. Konstatujem da smo primili znanju ovu Informaciju. Idemo na 4. tačku – Predlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo o Mišljenjem Ustavnopravne komisije. Upozoravam Dom da ukoliko Mišljenje bude usvojeno Predlog zakona je odbijen, ukoliko Mišljenje ne bude usvojeno Ustavnopravna komisija u skladu sa članom 107. stav 3. Poslovnika zadužuje da sačini novo mišljenje. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za je 20, protiv 12, suzdržanih 5. Nedovoljno podrške iz RS-a za ovo negativno Mišljenje, naknadno će se Kolegij usaglašavati. 106 Prelazimo na tačku 5. – Predlog zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Mato Franjičević. Glasamo o Mišljenjem Ustavnopravne komisije koje je takođe negativno ista meta, isto odstojanje. Pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 31, protiv 4, suzdržanih 2. Konstatujem da smo usvojili Mišljenje i Predlog zakona je odbijen. Prelazimo na tačku 6. – Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH. Glasamo o Predlogu zakona o finansiranju institucija u prvom čitanju. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Na prijedlog Kluba HDZ-a ponavlja se glasanje. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 20, protiv 12, suzdržanih 4. Konstatujem da nije dobio podršku iz RS-a, molim vas ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? _____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ponovimo glasovanje.
Uvaženi kolega, iz kojeg kluba, Mješovitog?
Mješoviti....
Traži ponovljeno glasanje, molim vas pripremite se za ponovljeno glasanje. Molim vas pripremite se za ponovljeno glasanje. Možete glasati sad. Za 20, protiv 15, suzdržanih 2. S obzirom da je iz RS-a 2/3 protiv konstatujem da nije usvojeno negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije i ovaj Zakon se vraća Ustavnopravnoj komisiji na ponovno davanje mišljenja. Prelazimo na tačku 9. takođe – Izvještaj Komisije Kolegijuma, radi se o principima Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu BiH. Glasamo u drugom krugu o Mišljenju Komisije za saobraćaj i komunikacije, koje je takođe bilo negativno. 108 Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 23, protiv 12, suzdržanih 2.
Tražim ponavljanje u ime Kluba.
Kolega Božo Ljubić traži ponavljanje glasanja u ime Kluba. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, ponovo, sad. Za 22, protiv 13, suzdržanih 2. Nedovoljno 2/3 iz RS-a da bi ovaj Zakon se vratio Komisiji. I sad imamo jednu veoma nezgodnu situaciju, znači Zakon u ovome trenutku je pao jer se ne može vratiti Komisiji za saobraćaj i komunikacije bez obzira što se vraća Komisiji ustavnopravnoj na davanje ponovnog mišljenja. Mislim da svi budemo načisto šta se dešava. Zahvaljujem. Prelazimo na tačku 10. takođe glasamo o – Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u građanskim stvarima. Glasamo u drugom krugu o Predlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 25, protiv 10, suzdržanih 2. Konstatujem da nije, da je pao Zakon, u prvom čitanju, o međunarodnoj pravnoj pomoći. Prelazimo na tačku 11. takođe – Izvještaj Komisije Kolegijuma, a radi se o Inicijativi kolege Beriza Belkića. Glasamo u drugom krugu o Inicijativi poslanika Beriza Belkića. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 29, protiv 8, suzdržanih nije bilo. Konstatujem da ova Inicijativa je prošla. Prelazimo na tačku 12., kolege ovdje se radi o glasanju o – Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2013. godinu, međutim u dosadašnjem, samo malo, u dosadašnjem radu smo uvijek glasali o izvještaju koje uključuje mišljenje naše nadležne komisije i zaključke sadržane u njemu. S obzirom da je Mišljenje naše Komisije negativno ja bih razdvojio ovo glasanje na dva dijela, da glasamo o Izvještaju, a zatim da glasamo o Mišljenju naše Komisije sa zaključkom. Je li se slažete s tim? Dobro. 109 Glasamo prvo o usvajanju Izvještaja Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 32, protiv nije bilo, suzdržanih 5. Konstatujem da smo usvojili ovaj Izvještaj. Sada glasamo o Mišljenju naše Komisije za nadzor i praćenje ovoga tijela. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za nije bilo, protiv 29, suzdržanih 7. Konstatujemo da nismo prihvatili Mišljenje naše Komisije. Prelazimo na 13. tačku, glasamo o – Usvajanju Godišnjeg i finansijskog izvještaj Centralne banke BiH za 2013. godinu. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 33, protiv nije bilo, suzdržanih 3. Konstatujem da smo usvojili ove izvještaje. Glasamo u tački 14. o – Usvajanju Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju za 2013. godinu. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 30, protiv nije bilo, suzdržanih 6. Konstatujem da smo usvojili ovaj Izvještaj. U tački 15. glasamo o – Usvajanju Izvještaj o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2013. godinu i Plan rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2014. godinu. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? _____________(?) [[nije uključen mikrofon]]