Dobro jutro poštovane zastupnice i zastupnici. Prije nego što krenemo s iznošenjem stajališta samo jedna stvar. Temeljem Članka 247. Poslovnika Odbor za pravosuđe predlaže da provedemo objedinjenu raspravu o slijedeće dvije točke, Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom odvjetničkom vijeću i Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću. Ima li primjedbi? Ako nema onda ćemo provesti objedinjenu raspravu. Drugi po redu Klub zastupnika Za pravednu Hrvatsku i poštovani kolega Vrkljan. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče sabora, kolegice i kolege odluka Ustavnog suda oko referenduma nedavnog i izjava da to pitanje nije u skladu s Ustavom i obrazloženje da je organizaciji odbor selektivno pristupio predloženoj izmjeni Članka 17. stavka 1. Ustava RH doveli su do zaključka da se zabranjuje raspisivanje referenduma. Time je hrvatsko društvo ušlo u duboku identitetsku krizu, na jednoj strani je vlast sa svojim institucijama, a na drugoj strani je hrvatski narod. Rezultat toga je duboka politička i gospodarska kriza. Postavlja se pitanje da je nepovjerenje naroda u institucije rezultiralo neizlaskom na izbore, masovnim iseljavanjem i demografskim slomom, pitanje je što je uzrok krize, tko krizu potiče i kome kriza koristi? '91.g. hrvatski narod je odgovorio na dva glavna pitanja, na referendumsko pitanje o položaju RH i na prvim izborima slobodnim pobijedila je građanska hrvatska opcija nad komunističkim sustavom, '95. je Hrvatska pobijedila i vojnički i oslobodila Hrvatsku. Danas 2022.g. što se dogodilo hrvatskom narodu koji je '91. srušio komunizam? Danas predsjednik RH, premijer Vlade RH, predsjednik sabora RH, predsjednik ustavnog suda o kome smo upravo govorili i svi suci ustavnog suda su djeca komunističkih moćnika ili su sudjelovali u samom radu i životu komunističke Hrvatske i Jugoslavije, da ne govorimo o ministrima, zastupnicima i raznim institucijama u RH. Ovakav odnos snaga na političkoj karti je politička prijevara hrvatskog naroda, ovakva podjela najviših političkih pozicija u RH rezultat je političke korupcije i ne odgovara stvarnoj volji hrvatskog naroda. Građanska Hrvatska izgubila je političku bitku sa HDZ-om i SDP-om. Što je ostalo od Tuđmanove pomirbe, ostavštine? HDZ je trebao biti građanska politička opcija, ali očišćen kadrovski od građanske opcije, od radičevštine i starčevištarčevina ostao je samo bivši komunisti i njihova djeca. Hrvatski narod 30.g. nije ovladao institucijama, odluka ustavnog suda duboko je nepravedna, ideološki obojena i u funkciji je čuvanja i zaštite političkih centara moći što se moglo i očekivati. Ova odluka je rezultat okupacije institucija i pokušaj opstrukcije demokracije. Ovo je pokušaj oduzimanja prava hrvatskom narodu da se politički emancipira. Unatoč svemu inicijativa Milanovića da se ukine ustavni sud je politički štetna. Mi smo članica EU i sve zemlje EU imaju ustavni sud za razliku od Amerike, SAD-a, Engleske i Australije. Ta inicijativa Milanovića krije u sebi svjesno ili nesvjesno guranje hrvatskog naroda u nove sukobe i politički rat oko teme koja ne bi trebala bit tema. Zato pozivam vladajuće, posebno premijera Plenkovića i posebno predsjednika sabora Jandrokovića, prestanite voditi ideološke bitke propalih političkih totalitarnih sustava, demokratizirajte političke procese u RH, prestanite birati i kadrovirati na političke pozicije isključivo po ideološkom komunističkom ključu, dajte priliku i građanskoj Hrvatskoj, dozvolite hrvatskom narodu da se uključi u političke procese i smanjite ideološke sukobe, smanjite napetost u društvu. Jedino HDZ ima poluge stvaranja i zatvaranja ideoloških sukoba. Zbog toga okupacija institucija glavna je ako ne i jedini uzrok [[Upadica: Hvala vam lijepo]] gospodarskog propadanja RH [[Upadica: Hvala lijepo kolega Vrkljan]] iseljavanje i demografskog sloma. Hrvatskoj treba … [[Govornik se ne razumije]] Hrvatska.
Kolega Vrkljan, nije vam prvi puta da iznosite neistine, ja ne mogu reagirati za druge, ali za sebe ću reagirati. Da meni kažete da sam ja dijete komunizma to vam neće proći jer nitko u mojoj obitelji ni užoj ni široj nije bio u partiji, tako da s tim klevetama, odite na svoje mjesto i pričajte ih okolo, a ne sa saborske govornice. Izvolite se sada maknuti, odite tamo gdje ste.
Jeste se službeno prijavili ili govorite kao predsjednik sabora?
Ma dajte molim vas, tu dođete, izgovorite laži, neistine i pravite se sada tu nevješti, izvolite na svoje mjesto.
Ako komentirate kao predsjednik sabora to ne bi smjeli raditi.
Izvolite na svoje mjesto rekao sam vam. Dobivate opomenu sada, izvolite tamo.
Pa možete govorit jedino kao saborski zastupnik, a onda morate izić ovdje i ovdje govorit kao saborski zastupnik.
Kolega Vrkljan, molim vas da odete na svoje mjesto, znam šta govorim, možete govoriti o drugima, nek se brane, ali nećete govoriti da sam ja dijete komunizma jer s time nemam nikakve veze, niti ja, niti moja obitelj. Šta možeš mislit, provjerit ću malo da vidim gdje ste vi bili do '90.g., ne bi se iznenadio da ste bili u partiji, tipičan ste primjerak.
'91. sam bio u HV-u, a gdje ste vi bili, isto ste imali godina za HV?
Izvolite si sjest, izvolite si sjest, izvolite si sjesti. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kolega Vrkljan je povrijedio čl. 238. Poslovnika, vrijeđa kolege zastupnike. Nije mi jasno odakle njemu podaci o životopisima roditelja pojedinih dužnosnika u HDZ-u? Može se otvoreno postaviti pitanje g. predsjedniče je li on možda bio doušnik UDBA-e ili član UDBA-e, dužnosnik UDBA-e kad tako suvereno iznosi podatke o ljudima iz vremena komunističkog sustava.
Ne bih znao, pitajte ga onako u 4 oka možda vam prizna, ovako vjerojatno neće. Idemo na 10. raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a, govorit će poštovani kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Evo s odmakom od 9 dana od Odluke Ustavnog suda o ustavnosti referendumskih pitanja u organizaciji dviju građanskih inicijativa pod nazivom Odlučujmo zajedno i Dosta je stožerokracije, iza kojih je stajao Most, želio bih iznijeti nekoliko tvrdnji. Svim sudionicima u javnom i političkom životu Hrvatske koji su pažljivo iščitavali ranije odluke Ustavnog suda o ustavnosti pojedinih odredaba Zakona o sustavu civilne zaštite, Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, rada Stožera civilne zaštite te moguće aktivacije čl. 17 Ustava RH, ovakva je odluka Ustavnog suda očekivana, ispravna i jedino moguća. Ja ću se ovdje prisjetiti da sam još na početku prikupljanja potpisa za referendum rekao kako sam iščitavajući pitanja stekao dojam da je netko gadno podvalio mostovcima ili da pak sami ne razumiju vlastiti tekst. Naime, u predloženom pitanju koje je trebalo postati novi čl. 17. Ustava RH, ništa se ne mijenja. Da je predloženo pitanje bilo u skladu s Ustavom i da se provede referendum, pa i da dobije potrebnu većinu, takav novi čl. 17. Ustava koji bi proizišao iz provedenog referenduma, ne nameće obveze Saboru RH i u takvom novom čl. 17. Ustava koji bi sada podrazumijevao i epidemiju ili pandemiju i da li bi pisalo isto kao i u postojećem članku Ustava, a to je da Sabor može, ali i ne mora o ograničavanju prava i sloboda odlučivati dvotrećinskom većinom. Naime, da je Sabor htio, i sada je mogao epidemiju podvesti pod prirodnu nepogodu i donijeti odluku iz čl. 17 Ustava i dvotrećinskom većinom ograničavati prava i slobode. No, organizatori su referenduma tvrdili suprotno. Tvrdili su kako će se prihvaćanjem referendumskog pitanja obvezati Sabor da ograničavanje ljudskih prava i sloboda tijekom epidemije donosi dvotrećinskom većinom. Stoga je Ustavni sud, vodeći se načelom vladavine prava, takvu referendumsko pitanje kojima se ne postiže proklamirani cilj referenduma, potpuno ispravno ocijenio protuustavnim. Odluka o neustavnosti drugog pitanja o zakonodavnom referendumu, toliko je jasna i opravdana da je nema nikakve potrebe dodatno obrazlagati. Međutim, ono što želim napomenuti, nitko od oponenata ovakvih odluka Ustavnog suda pored činjenice da u stručnom smislu nisu osporili njihov sadržaj, nije odgovorio na dva vrlo jednostavna pitanja. Prvo, zašto niti jedna demokratska država u Europi i u svijetu nije u svojim parlamentima dvotrećinskom većinom donosila mjere kojima je ograničavala ljudska prava i slobode, a kako su to zagovarale referendumske inicijative i kako je su to u Hrvatskoj tražile oporbene stranke. I drugo, što sa provođenjem epidemioloških mjera u borbi protiv epidemije ukoliko se u HS-u ne bi uspostavila potrebna dvotrećinska većina? Bi li u tom slučaju epidemije Covida stala i pričekala ishod naših dugotrajnih rasprava i eventualno uspostavu dvotrećinske većine. Takva sam legitimna pitanja postavlja bezbroj puta u HS-u, u proteklih 27 mjeseci i pri tome naglašavao kako bi oporba u prigodi da odlučuje o ograničavanju pojedinih prava i sloboda u uspostavi dvotrećinske većine mogla u svakoj takvoj prilici ucjenjivati i za svoj glas tražiti ustupak za svoje partikularne, ideološke i svjetonazorske interese, programe i projekte. Da je tome tako i da sam bio u pravu nije trebalo dugo čekati. Naime, već pri samoj najavi moguće izmjene Ustava RH, radi izrade uređenog ustavnog referendumskog okvira za čije je donošenje potrebna ista dvotrećinska većina, iz lijevo progresivne oporbe, kako sebi voli tepati oporbena ljevica u Saboru, najavljuje se ucjena u donošenju takve izmjene Ustava ukoliko se u Ustav ne uvrsti njihov stav o prekidu trudnoće. Takvim i sličnim ucjenama, a da smo pristali na primjenu čl. 17 Ustava i donošenje mjera dvotrećinskom većinom, svjedočili bismo tijekom čitavog perioda epidemije i praktično, blokirali bi rad Sabora, a time i rad Vlade i onda bismo mi bili optuženi za neuspjeh u provođenju gospodarskih i socijalnih mjera u ovom izrazito zahtjevnom razdoblju uvjetovanom epidemijom, a danas i energetskom i gospodarskom krizom. Upravo suprotno, inzistiraju oporbe, donosili smo različite mjere kojima smo već u drugoj godini krize bilježili dvoznamenkasti rast hrvatskog gospodarstva, dosegnuli najveći broj zaposlenik i najmanji broj nezaposlenih, povećali za 32% prosječnu plaću, zadržali kreditni rejting, izišli iz procedure prekomjernog proračunskog deficita [[Upadica: Hvala.]] i makroekonomskih neravnoteža. Jednostavno, nizom državnih interventnih [[Upadica: Hvala kolega Bačić.]] mjera pokazali nezaobilaznu ulogu države u kriznim vremenima. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo povredu Poslovnika, kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić je povrijedio čl. 238 omalovažavajući zastupnike, a ujedno i 400 tisuća potpisnika, poglavito, pogotovo kad govorimo o ustavnim promjenama i ustavnome pitanju o kome nema komentara nego se može izaći glasati za ili protiv. Međutim, pošto je ustavni sud povezan s vama kumski vi ne prenosite riječi od Šeparovića koji je u biti prekršio ustav, on je ovim putem prekršio ustav i [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Bulj.]] degradirao ustav i mi smo izgubili u biti demokraciju.
Kolega Bulj dobivate opomenu, ovo je bila replika. Kolega Borić izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bulj povrijedio je čl. 238., on nas omalovažava ovdje i ponovno pokušava nasrtati na ustavni sud i na njihova rješenja i odluke koje donose jer oni imaju neka svoja rješenja i misle da je to za građane najpametnije, ali mi smo u … političkoj borbi i mislim da radimo svi na korist hrvatskih građana. A što vi radite u oporbi rekao je danas vaš kolega u jednom intervjuu, ja mislim u Novom listu, da lajete na mjesec ovdje ako ste dobro pročitali kolega Bulj, lajete na mjesec.
Nastavak polemike pa kolega Borić dobivate i vi opomenu. Javlja se ponovo kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Borić je povrijedio čl. 238., on laje non stop, on jednostavno je on kao Plenkovićeva pahuljica jedino je to njegova zadaća, on će biti u budućoj vjerojatno vladi ministar uljepšavanja stvarnosti jer ono što on govori on ko da ne vidi, živi u stvarnosti.
Molim vas. Kolega Bulj dobivate drugu opomenu, nemojte govoriti zastupnicima da laju, on je rekao figurativno laje na mjesec, a vi ste njemu rekli da laje, ja sam to doživio da ste ovo što govori [[Upadica Bulj: Isto figurativno.]] Dobro, … [[Upadica se ne razumije.]] ali nisam vas … [[Upadica se ne razumije.]] dao sam vam opomenu zbog toga što nije bila povreda poslovnika nego replika, samo da ne bi se to ustalilo pa da se ne bi i to onda tako govorilo. Idemo na 5. raspravu u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, poštovana kolegica Puljak, izvolite.
Poštovane kolege i kolegice. Ante Ćorušić, ravnatelj KBC Zagreb i predsjednik HDZ-ova Odbora za zdravstvo u nedjelju je na javnoj televiziji potvrdio da je svojevremeno uklonio zdravi jajnik pacijentici, proglasio svoju pogrešku s trajnim posljedicama po ženu beznačajnom te usput otkrio identitet pacijentice. Pritom kaže da je grešku priznao na nagovor pravne službe KBC-a jer je odštetu isplatila osiguravajuća kuća. Dakle nema dalje. Ja ću ponoviti ovo još jednom jer mi se čini da javnost nije dovoljno puta čula. G. Ante Ćorušić, liječnik, ravnatelj KBC Zagreb, predsjednik HDZ-ova Odbora za zdravstvo na javnoj televiziji bez da trepne i pokaže ikakvu dozu srama, neugode, želje za isprikom, skrušenim traženjem oprosta, dakle bez ikakvog žaljenja, kazao da je greškom uklonio zdravi umjesto bolesni jajnik pacijentici, tu grešku proglasio beznačajnom, nije važno, ionako je žena rodila ranije i onda otkrio identitet te nesretne žene. Dakle bez ikakve sumnje otkrio je liječničku tajnu. Jesmo li mi žene zaista vama hodajući inkubatori? Hodajući inkubatori, da je nakon što rodimo, možete nam bez ikakva upozorenja povaditi sve organe jer ionako više ničemu ne služi. Je li se možete poslužiti našim jajnim stanicama pa ih zamrznuti, oplođivati neke druge? I toga je bilo, i takvih presuda je bilo. Dakle gdje je sada Hrvatska liječnička komora, gdje je Udruga liječnika? Zašto ne reagiraju na istup u kojem je Ćorušić prekršio liječnički kodeks? Hoće li Komora sada pokrenuti nekakav postupak protiv njega? Reagirala je jedino, evo što sam zabilježila, jedino Udruga za prava pacijenata najavila je poduzimanje pravnih koraka i u Hrvatskoj i u Europi. Ja ću sad još jedanput pročitati, evo, što piše u medijima. Dakle žena kojoj je 14. svibnja 2014. g. liječnik, dakle g. Ćorušić, u klinici u Petrovoj odstranio zdravi jajnik, u vrijeme operacije bila je mlada žena u 30-im godinama. Mjesec dana nakon Ćorušićeve operacije u Sv. Duhu su joj uklonili i bolesni jajnik kojega je Ćorišić pogreškom ostavio te je vrlo mlada ostala bez oba jajnika. Nikada sa svojom pričom nije izašla u javnost, a slabi su izgledi da će to učiniti i danas nakon što ju je Ćorušić u emisiji na javnoj televiziji dodatno traumatizirao razotkrivanjem njenog prezimena. Njenu šutnju, kao i razmjerno skromnu odštetu od 83 tisuće kuna na koju je 2017. pristala, dijelom objašnjava činjenica da je žena žrtva Ćorušićeve pogreške i sama zaposlena u zdravstvu dodatni razlog za njenu šutnju vjerojatno leži u okolnosti da je još jedan član njene uže obitelji zaposlen u zdravstvu i to klinici u Petrovoj koja je dio KBC-a Zagreb na čijem je čelu Ćorušić od 2016. g. Dakle liječnik pod Hipokratovom zakletvom napravio je grešku, ja uopće ne sporim da se greška može dogoditi, tko radi, taj i griješi, tko radi taj i griješi, ispriča se za grešku, skrušeno prizna da je grešku napravio, plati odštetu, ispriča se ženi, ne znam ni ja šta, ali ovako na ovaj način, na javnoj televiziji ono mirno, glasno, hladne face što bi rekli u Splitu, kaže eto ženi sam greškom izvadio zdravi jajnik pa nema veze žena je i tako rodila, nisam je baš puno oštetio. Pa dobro šta je ovo? Hoćete vi kolegice ustat protiv ovoga? Jesmo zaista stvarno hodajući inkubatori koji kad ono odradimo svoje, rodimo jedno, dvoje, troje, četvero, petero, šestero, desetoro djece ne znam koliko je dosta nakon toga svak se može poslužiti našim organima, ono na izvolite. Pa zaista ne znam šta više reći o tome. Hvala.
Imamo dvije povrede Poslovnika. Prvi je kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegica Puljak je povrijedila Članak 238. Poslovnika Hrvatskog sabora. Kolegica Puljak zaboravlja da je gospodin Bojan Milošević zamjenik gradonačelnika, bivšeg gradonačelnika Splita inače supruga kolegice Puljak jednoj mladoj ženi u Hrvatskoj prijetio da će joj se napiti krvi. I to gospođi Puljak ne smeta, ona, njoj, ona ne pita kolegice hoće li ustati u borbu protiv takvog jednog nasilnika nego s njim njezin muž ponovo ide u izbornu utrku za splitskog gradonačelnika.
Hvala lijepa, to će biti opomena kolega Bačić ovo je bila replika. Izvolite kolega Zekanović.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, Članak 238., kolegica ovdje govori o jajniku i naravno da nije to u redu što se dogodilo, štaviše to je jako ružna stvar. Međutim, to što je, se danas vrši jedan atak na doktora Čorušića nije zbog jajnika nego zbog toga što je on u zadnje vrijeme imao prolife stavove jer je bio eksplicitno protiv abortusa. I ovo je prijetnja jedne progresivne ljevice svima onima koji budu prolife.
Kolega Zekanović i ovo je bila replika, tako da dobivate opomenu. Idemo sada na četvrtu raspravu u ime Kluba zastupnika Mosta govorit će poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Narode Europski sud je presudio u korist naravno banaka protivno oštećenih potrošača, 55.000 građana, obitelji u slučaju Franak. Konverzije koje su napravljene to u Hrvatskoj Europski sud potrošačima stranke banke neće raditi jer hrvatska vlada ni hrvatska nenarodna banka nisu stali iza svojih građana. Ali Europski sud za istu ovu stvar slučaj Franak za Poljsku i Mađarsku za njihove građane donio pozitivno mišljenje. Jesmo mi u EU zajednici naroda, država ili smo jednaki ili je ovo jedna sluganska vlada koja gmiže pred svakim, a pakosti tamo i gdje ne smije, svome narodu. Kako je moguće da Mađarima Europski sud za istu stvar u slučaju Franak donese presudu pozitivnu na potrošače za konverziju i kamatu koja je bila nelegalna, kriminalna, protivna interesima Hrvatske i hrvatska vlada ništa nije poduzela, a o HNB-u nećemo ni govoriti. Da li se ovako štite građani? Dal se štite građani u ovome slučaju da ti ljudi već godinama prosvjeduju, traže svoje pravo, proceduru su ispoštivati u RH. Gdje je hrvatsko pravosuđe? Gdje je vrhovni sud? Kad će se očitovati il će se najprija odmoriti ovo lito od teških radova koji imaju taj vrhovni sud, ustavni sud, svi oni koji bi trebali stati u zaštitu prava jednakosti hrvatskih građana u EU kao što su Poljaci i Mađari. I nije ovo samo slučaj ovih 55.000 ljudi gdje je bila ugrožena egzistencija njihovim obiteljima, nego je to slučaj i u poljoprivredi. Poljoprivredno zemljište ove godine od 7. mjeseca, ja sam dao zakon još nije došao na red, moći će kupiti stranci. Moći će, primjera, Mađar kupiti u RH poljoprivredno zemljište, ali Hrvat u Mađarskoj neće moći jer je proveden u Mađarskoj referendum i narod je rekao nema prodaje, svetinja, nema prodaje poljoprivrednog zemljišta. A u Hrvatskoj će moći. Imate zakon, uvaženi g. predsjedniče, dajte ga u proceduru. Isto tako, odnos naše vanjske politike, evo, prema Hrvatima u BiH, gmižu, puze, mali miševi. A u Bruxellesu se bahate. Predvodnici ovoga nesretnoga sukoba i ove agresije u Ukrajini. Ali zaštititi interese naših građana, e to ne. Kako u Hrvatskoj, tako ni u BiH. Pa ni u Srbiji. Zaštititi naše hrvatske branitelje, u ovome slučaju pilote gdje četnik, šugavac, četnik početnik Šešeljev diže optužnice protiv hrvatskih pilota zbog veličanstvene osloboditeljske operacije Oluja, čista kao suza i legitimno pravo hrvatskog vojnika. Imamo povjerenstvo osnovano 2016. za praćenje R. Srbije u pristupanju EU-om. U Plenkovićevoj Vladi se nije niti jednom, niti jedanput sastalo, a trebalo je 4 puta to međuresorno ministarstvo, a na čelu je toga Radman Grlić i predsjednik republike ima svog savjetnika u tom povjerenstvu koje ga je imenovalo. Nisu se niti jednom sastali da prate pravnu jurisdikciju koju je Srbija unijela u svoje zakonodavstvo da mogu na ex teritoriju cijele bivše Jugoslavije oni dizati optužnice i privoditi ljude. 23. i 4. poglavlje se triba pratiti i niti jedno im se ne otvoriti jer ovo ponašanje koje se odnosi od dijela Vlade, HDZ i SDSS-a gdje dio Vlade za vrijeme Oluje, veličanstvene operacije sa četnikom Vučićom tuguje i kuka u Srbiji. Pa kako je to moguće da koalicijski partner u najvećoj operaciji koju slavimo mi [[Upadica: Hvala vam.]] branitelji, on bude na četničkom derneku.
Hvala lijepa. Sada je, sada je na redu kolegica Benčić u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvolite.
Zahvaljujem se. Evo sad jedan mali povratak u sadašnjost i budućnost, govorit ću o možda malo temi koja je relevantna za 2022.g., konkretno govorit ću o problemima i to sistemskim problemima korištenja sredstava iz europskih fondova, prije svega NPOO-a. Dakle, svjedočili smo ovdje plejadi pohvala samog premijera, ali i svih članova HDZ-a o velikom uspjehu u pribavljanju svih tih milijardi koje smo dobili iz europskih fondova, što za NPOO, što za buduću financijsku perspektivu odnosno trenutnu financijsku perspektivu. Obećavalo se naravno brda i doline, sva ta sredstva trebala su transformirati Hrvatsku, mi smo naravno uvijek iznosili skepsu jer smo govorili nije dovoljno sredstva dobiti na papiru, treba ih i povući, ali još važnije koristiti za one projekte koji zaista transformiraju naše gospodarstvo i naše društvo i koje omogućuju veću kvalitetu života građanima i šta smo dobili? Dobili smo to da nova financijska perspektiva zapravo za naše građane još nije ni počela jer nemamo još ni operativne programe, a kamoli natječaje, a da se počeo trošiti, da su se počela trošiti sredstva odnosno raspisivati natječaji iz NPOO-a. Međutim, koliko god puta smo mi upozoravali, molili, kumili, nemojte sredstva iz europskih fondova ili iz nacionalnog proračuna za kompetitivne projekte trošiti putem modela najbrži prst, naravno da je za NPOO gotovo sve isprogramirano od otvorenih natječaja po modelu najbrži prst, službeno to se zove trajno otvoreni natječaj. Da vas taj naziv ne bi zavarao trajno otvoreni znači sekunda i po do 10 sekundi ovisno o tome koliko prijavitelja ima jer šta se naime događa kod trajno otvorenog natječaja? On se otvara primjerice danas u 9,00, onaj broj prijava koji se zaprimi ako je duplo veći od onog što će se financirat u tom trenu se natječaj zatvara, to obično bude u prvih nekoliko sekundi i pitate se kako je to moguće, evo otkriveno je kako je to moguće. Otkriveno je kako se sredstva dodjeljuju ne po kvaliteti i ne prema tome kome je više potrebno u kojoj regiji itd. nego prema tome ko ima bolje programere jer naime sada je jasno detektirano, a toga je izgleda postalo napokon svjesno i Ministarstvo gospodarstva da ti koji se jave u prvim ili sekundama natječaja i dobiju sredstva jesu oni koji imaju dobro programirane botove, dakle ne prijavljuju se ljudi, prijavljuju se botovi, dakle ti natječaji su nelegalni i te natječaje će trebat poništit. Dakle konkretno, Mingor sada to zna, Mingor nema mogućnost, nitko nema da se razumijemo nitko na razini EU nema mogućnost detektirati koji od projekata je prijavljen putem Bota, odnosno robota jer se to jednostavno ne može detektirati, zašto? Jer Botove možete programirati tako da u potpunosti imitiraju ljudsku prijavu do razine da imitiraju prijavu na razini klika mišem pa da se vidi da je netko ipak kliknuo na miš, a nije kliknuo na miš, nije kliknuo za predaju. Dakle to je prevara, da se razumijemo, je li? I šta onda sad preostaje Ministarstvu gospodarstva? Preostaje im, kao i svim drugim ministarstvima koji raspodjeljuju sredstva iz NPOO-a, jedino da natječaj koji su na taj način raspisali ponište, da svi budući natječaji budu otvoreni natječaji sa jasnim rokovima do kada se zaprimaju prijave, koje se onda evaluiraju po svojoj kvaliteti i dobivaju oni koji imaju najbolje projekte, najkompetitivniji i oni kojima je potreba najveća. Još jednom ću ponoviti, imamo ozbiljne prevare u sustavu prijava na EU fondove. To pitanje korištenja robota regulirano i pravilnicima EU o Nacionalnom planu oporavka i otpornosti i jasno kaže da se takvi počinitelji trebaju kazniti, natječaji poništiti. Dakle, ukinite najbrži prst jednom zauvijek. Hvala.
Sada prelazimo na iznošenje stajališta. Prvi na redu Klub zastupnika Hrvatskih suverenista, poštovani kolega Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče sabora. Poštovane kolegice i kolege, ponovni izbor predsjednika Macrona i neizazvana agresija na Ukrajinu dat će daljnji poticaj ideji o vojsci EU. Tijekom stoljeća bilo je mnogo pokušaja sastavljanja višenacionalne europske vojske uvijek pod vodstvom jednog naroda i u vojne svrhe. Ideja o vojsci EU ima neznatnu vojnu prednost. Svrha ove ideje je politička. Daljnja europska politička integracija. Bruxelles odnosno Bruxellesu nije cilj višenacionalna koalicija vojna, njegova namjera je apsorbirati nacionalne sposobnosti u jedinstvenu obrambenu uniju pod okriljem Bruxellesa. Ideja o europskoj vojski bez američkog angažmana bila je francuska opsesija 50-ih godina prošlog stoljeća. Danas Macron nastavlja s istim ciljem za čije ostvarenje razvija pojmove poput europski suverenitet kojeg smo mogli čuti i u Hrvatskom saboru od vladajućih i strateška autonomija EU. Dva suštinski besmislena ali neizbježno podijeljena koncepta koji jedino mogu zadovoljiti političare u Moskvi. Mnogi danas tvrde kako je dobra stvar ako Europljani pojačaju svoje obrambene aranžmane. No, NATO je relativno dobro uspostavljen. 27 od 30 članica zemalja su europske države od kojih je čak 21 članica EU. Bilo koja sila u EU morala bi se oslanjati na iste ograničene vojne resurse i predstavljala bi distrakciju. EU, njezine ambicije već zadiru u NATO gdje su sada uspostavljenje strukture koordinacije između dviju organizacija unatoč činjenici da je njihovo članstvo uglavnom isto. Zemlje EU se ne mogu ni međusobno dogovoriti. Mnogi govore o ideji CSDP-a odnosno zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici, a odbijaju sudjelovati na bilo koji smislen način u istoj. Čak je i federalistički Europski parlament u svom najnovijem izvješću o obrani EU primijetio da u više od 15 godina postojanja borbene skupine EU nikada nisu korištene posebno zbog nedostatka političkog konsenzusa među državama članica i složenosti provedbe i financiranja. U sjedištu NATO-a početkom '90.-ih Francuzi su se veća zalagali za europske vojne sposobnosti odvojeno od NATO-a kad je počeo Domovinski rat, točnije prije problema u BiH zahtijevali su da se o tome razgovara ne u NATO-u nego na nekom drugom mjestu pri čemu su mislili na zapadnoeuropsku uniju. Čisto europsku skupinu čije je sjedište bilo odmah niz cestu u središnjem Bruxellesu. Kao posljedica toga besmisleno dvije savezničke mornarice djelovale su na Jadranu i Mediteranu jedna pod zapovjedništvom NATO-a, a druga pod zapadnoeuropskom unijom s manje-više istim brodovima koji su se rotirali između njih. No, nakon što su bosanske vojne operacije postale ozbiljne čak je i Francuska odustala od ove farse i podržala NATO opciju. A zamislite da je sudbina Ukrajine ili Hrvatske bila prepuštena vodstvu EU u Bruxellesu ili Francuskoj ili Njemačkoj s njihovim sklonostima prema Moskvi ili tadašnjoj bivšoj Jugoslaviji. Prije manje od mjesec dana Berlin je odbijao poslati teški oklop za podršku Ukrajincima dok je utvrđeno da su i Francuska i Njemačka prodavale oružje Rusiji u vrijednosti od 300 milijuna eura. Uzmimo primjer Poljske koja je zajedno s državama na prvoj crti kao što su Velika Britanija i Češka postale primjer kako biti podrška pružajući očajnički potrebu, potrebnu vojnu pomoć Ukrajini. Mogu postojati prilike u kojima se SAD možda neće željeti uključiti u neku određenu krizu, ali o najboljem vojnom i civilnom odgovoru trebalo bi razgovarati za stolom sa svim NATO saveznicima. Od naše vlade i po ovom pitanju očekujem jasnu i glasnu dvosmislenost. Barem do onoga trenutka dok se ne stvori konsenzus u centrima moći EU. Kada se Bruxelles usuglasi ona ćemo i znati stav RH, ne prije jer sve prije tog trenutka bi bilo političko samoubojstvo vladajuće stranke odnosno pojedinaca, političkih karijerista kojima je jedini cilj osobni politički, a ne nacionalni napredak. Hvala vam.
Kao osmi govorit će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovani kolega Prkačin. Izvolite.
Kolege. Danas je 25.5., ja očekivao od nekog s lijeve strane da će progovorit nešto o najvećem junaku naše povijesti pa sam se želio referirati na to, međutim u zadnji čas dobih zapovijed stranačkog predsjednika g. Penave, nisam znao da nam je predsjednik postao strog i oštar, gdje izričito traži da nastavim ono što sam započeo prošli put i to kako mi je ovdje napisao u četiri, pet teza da ih obradim kako sam obradio u klubu, ali naš predsjednik ne vodi računa da ja u klubu imam vremena koliko hoću, a ovdje sam vremenski ograničen pa da požurim. Dakle, g. Milošević reče kako se osporava potpisani ugovor sa Vladom RH, a on je identičan ugovorima s ostalim vjerskim zajednicama, o tome sam govorio. Međutim prva teza je bila negira se postojanje Srpske pravoslavne crkve, pa meni nije nakraj pameti negirati, ona je pre realna, ja nju ne negiram, ali negiram da postoji na način na koji postoji, da postoji u skladu s tim zakonom odnosno pardon ne sa zakonom sa tim ugovorom koji je potpuno protuzakonit taj ugovor sa Srpskom pravoslavnom crkvom. Dakle, pošto je sukobljen sa hrvatskim zakonom, on je sukobljen sa kanonom pravoslavlja, on je sukobljen i sa povijesnim činjenicama. I sad ću u ovim povijesnim činjenicama obraditi ove druge dvije, tri Penavine teze. Dakle, ta Srpska pravoslavna crkva gospodo, a ja sam rekao to pet puta pa nema me demantira, gdje su Milošević i Pupovac, dakle ona se dva puta ne kanonski još u srednjem vijeku odvojila od Ohridske arhiepiskopije, pa je prvi put Homatijan episkop ohridski uputio oštar prijekor sv. Savi evo ljudi iz Beograda mi poslali kopiju tog Homatijanova dopisa sv. Savi. Nakon toga 1346.g. Dušan Silni želi bit car, da bi bio car mora imati patrijarha, patrijarha nema on ga izmisli, on izmisli patrijarha koji Dušana proglasi carom, nakon toga uslijedi anatema carigradskog patrijarha Kalista. Nakon toga vrlo značajan događaj 1530.g. četiri patrijarha, četiri pravoslavne patrijaršije da ih ne nabrajam, nabrojio sam ih u saboru prije godinu dana, šalju pismo ohridskom arhiepiskopu i kažu da nikada nije postojala, nigdje nikakva službena Srpska pravoslavna crkva da je sve laž i prevara, 1557. obnavlja se Pećka patrijaršija, nikakva Srpska Pećka patrijaršija nego Pećka patrijaršija ugarskih zemalja koja egzistira do 1766. kad se zbog nepodmirenih fiskalnih obaveza prema Turskom Carstvu ukida, njezinu dijecezu ili dijeceze uzima Carigradska patrijaršija i tako nastavlja put dalje sve do naših dana. Dakle 1707.g. u Sremskim Karlovcima nakon Bečkog rata koji bi mi uzeo puno posla, koji je čak završio protuudarom Svete Alijanse kršćanske vojske gdje je austro-ugarski general Piccolo Bili završio i u, u Skoplju, a umro od kuge u Prilepu čini mi se i nakon tog se bojna raspada, pravoslavni koji su podržali tu akciju bježe i to ne samo Srbi nego i Grci i Bugari i ovi i oni i 1707. osniva se patrijaršija u Sremskim Karlovcima, nikakva Srpska patrijaršija nego se Episkop u Sremskim Karlovcima zove, Episkop obje strane, Dunava, gornjih zemalja i hrvatski Episkop i ta episkopija traje sve do, do, do, do, do negdje do 17.6.1920.g.. Prvi svjetski rat završava kako je završio, Aleksandar proglašava dekretom ujedinjenje tri pravoslavne crkve u Srpsku pravoslavnu crkvu. Da je poštivao kanon pravoslavlja on bi utemeljio pravoslavnu crkvu Kraljevstva Srba, Hrvata i Slovenaca, al on to ne čini nego proglašava i utemeljuje Srpsku pravoslavnu crkvu Kraljevstva Srba, Hrvata i Slovenaca, u Carigradu vide da to nije u redu i zbog toga Tomos ne može dobit nego nakon, tek nakon 2.g. kad ga je platio sa milijun i pol franaka. Paralelno s tim osniva odnosno nakon toga za Drugog svjetskog rata osniva se, evo opet ja potroših vrijeme.
Hvala vam, kolega Prkačin, vrijeme je gotovo. Ne znam, ne znam jel će predsjednik Penava bit zadovoljan, al možda bi bilo bolje da ste opalili o Drugu Titi. Imamo povredu Poslovnika kolegice Jeckov izvolite.
Zahvaljujem. Povrijeđen je čl. 238., svjesna činjenice da ću je li dobiti opomenu, međutim ja ne mogu da sakrijem svoju fascinaciju ovim poznavanjem djelovanja Srpske pravoslavne crkve. Vjerujem da je kolega Prkačin i očigledno je da je on opsjednut i da se iza toga krije jedna neopisiva ljubav, međutim moram ipak radi javnosti reći da upravo ta Srpska pravoslavna crkva ima nekoliko milijuna vjernika za razliku od Hrvatske pravoslavne crkve [[Upadica: Hvala vam]] koja nema niti 500 [[Upadica: Hvala kolegice Jeckov]] kako bi ih registrovali na pravi način.
Hvala vam, dobivate opomenu, ovo je bila replika, nije bilo nikakve povrede Poslovnika. Kao sedma u ime Kluba zastupnika SDSS-a govorit će poštovana kolegica Jeckov. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče sabora, kolegice i kolege. U ponedjeljak je u saboru Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina bio zvanični domaćim predstavnicima Savjetodavnog odbora za praćenje provedbe okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina. Riječ je o tzv. follow ap posjetu koji je zadnji dio ciklusa nadgledanja provedbe Okvirne konvencije u petogodišnjem periodu čiji je cilj uspostaviti dijalog između Vijeća Europe, vlasti RH i predstavnika nacionalnih manjina kako bi se našla konkretna i praktična rješenja za implementaciju preporuka savjetodavnog odbora u RH, inače neovisnog tijela Vijeća Europe. U petom mišljenju nešto sam već govorila za ovom govornicom, ali nije na odmet podsjetiti javnost. Naime, peto mišljenje sadrži preporuke za trenutno djelovanje i one za dugoročnije, pa tako prva preporuka se odnosila na provođenje popisa stanovništva jer je važno povećati povjerenje građana u proces prikupljanja podataka i rezultate popisa stanovništva. Kolikogod ti podaci bili za nas neprijatni, a drugi im se radovali. Državni zavod za statistiku istini za volju imao je sluha i na svaki dostavljeni prigovor reagirao promptno. Druga preporuka za trenutno djelovanje sugerira nam pripremu sveobuhvatne strategije za promicanje međuetničkog dijaloga i uključivog društva. Potom, potiču nas na odlučnije rješavanje i javnu osudu svih slučajeva javnog poticanja na nasilje i mržnju, zločine iz mržnje kao i radikalni nacionalizam, povijesni revizionizam te na one slučajeve govora mržnje, a koji se odnose na pripadnike nacionalnih manjina kako bi bili djelotvorno praćeni, a kada je to potrebno i sankcionirani. O govoru mržnje zbog njegove učestalosti nažalost mogla bi govoriti dosta dugo i u gotovo svakom terminu za slobodni govor, kao i posljednjem grafitu koji je školski primjer govora mržnje kojim se ponovo prizivaju kobne devedesete i usmjerava našu donedavnu kolegicu iz saborskih klupa Anju Šimpragu, kamo ona, ali i svi mi ostali srbi trebamo ići i koje prijevozno sredstvo pri tome trebamo koristiti. Četvrta preporuka savjetodavnog odbora tiče se organizacije uključivog i kvalitetnog obrazovanja te zamislite dokidanja segregacije u školama. Što se tiče preporuka za dugoročno djelovanje, govori se o prisutnosti nacionalnih manjina u javnim medijima jer se vrte podaci od oko 1% zastupljenosti u javnom servisu što će vjerujem da ćete se složiti je zaista jedan od poražavajućih podataka. Savjetodavni odbor poziva nas na smanjenje praga za službenu uporabu jezika i pisma nacionalnih manjina u lokalnim samoupravnim jedinicama te poziva sve lokalne vlasti da poštuju i primjenjuju propisane uvijete. Drage kolegice i kolege, čitajući ove preporuke Savjetodavnog odbora za praćenje provedbe Okvirne konvencije prepoznajem vrlo identične teme koje su otvarane za ovom govornicom upravo nas manjinskih predstavnika, međutim često i bez uspjeha, ali eto izgleda da nama treba da otvara oči neko treći kao što su učinili u ponedjeljak predstavnici Savjetodavnog odbora Vijeća Europe. Hvala.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, poštovan kolegica Ban Vlahek, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče. Uvaženi kolegice i kolege, u svom slobodnom govoru osvrnula bi se na poziv na dostavu bespovratnih sredstava izgradnja, dogradnja, rekonstrukcija i opremanje predškolskih ustanova prvi poziv kojeg je objavilo Ministarstvo znanosti i obrazovanja, a financirat će se iz Nacionalnog programa oporavka i otpornosti 2021. – 2026. čiji je cilj ulaganje u izgradnju, dogradnju, nadogradnju, rekonstrukciju i opremanje predškolskih ustanova. Smatram bitnim ukazati na apsurdnost ovog javnog poziva. Najprije bih spomenula dvije stvari, da se prihvatljivi iznosi sufinanciranja po pojedinom projektnom prijedlogu određuju prema broju dnevnih boravaka koji će se izgraditi ili nadograditi i da je maksimalno moguće dobiti milion 440 tisuća kuna po pojedinom boravku. Međutim, iznos od milion 440 tisuća kuna može se dodijeliti projektu samo u slučaju izgradnje novog dječjeg vrtića odnosno iznos od milion 440 tisuća kuna postaje još nepovoljniji ovisno o kategoriji ulaganja. Tako za nadogradnju i opremanje postojećeg vrtića dobivate samo 85% od tih milion 440 tisuća kuna, za rekonstrukciju općinskog objekta druge namjene samo 60%, a za adaptaciju postojećeg vrtića samo 50%. Primjer Sveta Marija, malo mjesto u Međimurju iz kojeg dolazim ide u nadogradnju gdje će biti dva nova dnevna boravka, dva sanitarna čvora, prostorija za ravnatelja, soba za pranje rublja i hodnik, no novac se dobiva prema broju dnevnih boravka. To znači da oni mogu dobiti otprilike mogu dobiti 2 miliona 480 tisuća kuna za kompletnu nadogradnju, a procijenjena vrijednost nadogradnje s opremanjem iznosi gotovo 5 miliona kuna. Prema tome, nadogradnju bi općina trebala sufinancirati 50%. Pored toga kako se za projekt mora provoditi javna nabava sigurno će i dobivena cijena temeljem iste biti veća od 9 tisuća kuna koliko se temeljem javnog poziva može financirati metar kvadratni dječjeg vrtića, pa se može desiti da će općina morati sufinancirati čak 60% od ukupne vrijednosti projekta što sigurno financijski neće moći podnijeti ne samo proračun općine već i mnogi drugi proračunu jedinica lokalne samouprave. Oni nažalost taj novac neće moći izdvojiti te će vjerojatno prema ovakvim uvjetima morati odustati od nadogradnje dječjeg vrtića bez obzira što im je proširenje odnosno nadogradnja neophodna ukoliko žele da sva djeca mogu pohađati dječji vrtić. Iznos od milion 440 tisuća kuna dobiven je procjenom troška gradnje naveden u Nacionalnom planu oporavka, programu oporavka i otpornosti gdje se definira 8 m2 po upisnom mjestu puta 9.000 kuna za gradnju po metru kvadratnom puta 20 djece što je prosječan broj djece u skupini. Ovdje dolazimo do problema nerealne procjene troškova gradnje, stanje s cijenama na tržištu i problema javne nabave. Ne znam kako su taj iznos izračunali uslijed svih poskupljenja željeza, betona, energenata i svega ostalog. Financirat će se dnevni boravci samo za onaj broj djece koja nisu smještena u vrtićima no u obzir nisu uzeti podaci koliko je više djece smješteno u dječje vrtiće nego je propisano pedagoškim standardima. Znači, uzet je u obzir broj djece koja pohađaju dječji vrtić, a ne kapacitete koje dječji vrtići imaju iako se jako dobro zna da su gotovo svi vrtići prebukirani i da dječje vrtiće pohađa daleko veći broj djece nego su njihovi smještajni kapaciteti propisani pedagoškim standardom. To su podaci koje je od Državnog zavoda za statistiku prikupilo ministarstvo i time će se voditi kod ocjenjivanja projektnih prijedloga. Velika većina općina je već zadužena za neke druge predmete i više se ne mogu zaduživati. Ako se ne promijene uvjeti javnog poziva morat će odustati unatoč realnim i nimalo megalomanskim projektima čijom bi se realizacijom zadovoljile realne potrebe propisane pedagoškim standardom. I za kraj pozivam vladu i nadležno ministarstvo da ponovo razmotre odluke iz Nacionalnog programa oporavka i otpornosti i povećaju iznose predviđene za izgradnju vrtića odnosno da se financiraju projekti dječjih vrtića prema procijenjenim vrijednostima koje je odredila struka i koje su momentalno na tržištu jer u protivnom od pedagoških standarda koje su preuzeli od EU neće biti ništa. Bojim se da će na kraju mnoge jedinice lokalne samouprave odustati od kandidiranja na javni poziv ili pak odustati od potpisivanja ugovora s resornim ministarstvom bez obzira što će proći na natječaju i da će na kraju sav novac namijenjen za ovu projekta vraćati se u EU, a jedinice lokalne samouprave će ostati bez tako potrebnih vrtića što će u konačnici imati dugoročne posljedice na demografsku politiku RH. Hvala lijepa.
I idemo na zadnju raspravu u ime Kluba zastupnika HSS-a i RH-a poštovana kolegice Peović, izvolite.
Dobar dan. Naslovnice lokalnih medija nedavno su postale prepune hvalospjeva pokrenutom programu Lurssen grupe koja će navodno u Rijeci početi s razvojem pomorstva i brodogradnje i zaposliti pazite nemojte pasti sa stolice od šoka 100 stručnjaka, zaposlit će 100 stručnjaka Lurssen grupa u Rijeci. Podsjetit ću vas da je još 2018. godine brodogradnja vraćala više poreza u državni proračun od primljenih subvencija, osiguravala egzistenciju za oko 100.000 ljudi u Hrvatskoj. 11.000 radnika je bilo zaposleno u brodogradnji plus još 20.000 povezanih industrija. Znači 100.000 ljudi je živjelo od brodogradnje u Hrvatskoj. Mi sam plješćemo po medijima Lurssen grupi koja dolazi u Rijeku zaposliti 100 stručnjaka. Istovremeno imamo situaciju u Brodsplitu da se ne može dovršiti brod jer nema naših inženjera koji su otišli van. Visokokvalificirani stručnjaci koji su nas jednom u povijesti doveli na jedno od prvih mjesta u brodogradnji u svijetu su otišli van, za njih nemamo poticaja za povratnike. Vlada daje poticaje za povratnike jel ovako na neka mjere koje su potpuno smiješne 200.000 kuna povratnicima, ali za naše brodograditelje nema novaca. Podsjetit ću vas da je bivši ministar Horvat radije dao firmama koje je dogovarao putem SMS poruka sa svojom suradnicom oko 150.000 kuna nego što je trebao dati 150.000 Uljaniku da dovrši jaružalo što bi osiguralo nastavak proizvodnje u Uljaniku i održanje radnih mjesta. On je radije dao nekim firmama ovako dogovarajući se nego da održi Uljanik i da održi brodogradnju u Puli. Znači danas ćemo govoriti o poduzetništvu. Radije je ovaj HDZ-ova vlada uništila niz firmi poput Orljave koja je bila 100%-nom vlasništvu HDZ-a, Uljanika, nije smješno, stvarno nije smješno kolega Borić, možda je vama smješno da, ali ljudima u Puli koji su iselili stvarno nije smješno. Tamo stvarno nema čovjeka na ulici zbog vaših politika u Uljaniku. Ne kažem da ste vi to počeli, počeo je SDP sa privatizacijom, a vi ste zabili zadnji čavao u lijes brodogradnje u Hrvatskoj. Radije ste uništili firme poput Orljave, vaš ministar Paladina Hidroelektre, sam je asistirao znači uništenju te firme jednom ruskom tajkunu samo da bi došao do strojeva te firme i da bi radnicima podijelio otkaze nego da održite industrije politike, nego da napravite nešto što bi stvarno bilo ulaganje u industriju. Ne postoje međusektorske analize koje bi pokazale u kojim to sektorima trebamo ulagati, koje su to industrije koje imaju mogućnosti proizvesti višu dodatnu vrijednost, koje imaju mogućnosti multiplicirajućih učinaka na industriju što je imala brodogradnja. A sada imamo situaciju u kojoj je znači jedan isto tako vunderkind, privatnik koji je preuzeto Brodosplit traži od države da mu pomogne kao što je država pomagala Končaru koji je u konačnici uništio Brodotrogir, ali državi ne pada na pamet da uđe u vlasništvo Brodosplita i da osigura transparentno poslovanje Brodosplita, da osigura proizvodnju, da vrati industriju, da vrati radnike, da osigura inženjerima dobra radna mjesta jer je to socijalizam vjerojatno. Ja ću vas podsjetiti da je u nizu znači primjera visokorazvijenih kapitalističkih zemalja to praksa. Znači Francuska je spasila Peugeot kad je Peugeot bio u problemima, Njemačka je spasila Volkswagen kad je bio u problemima i Lufthansu. U Italiji, Italija je preuzela praktički Fincantieri kad je bio u problemima 2011., pa i kod nas smo imali primjer brzog preuzimanja znači Sberbanke kada je to bio interes jel države, ali ovdje se ne može ništa napraviti, ovdje treba sve uništiti i onda treba podijeliti putem SMS poruka jel Horvat ima iskustvo oko toga, nadam se da novi ministar to neće raditi, putem SMS poruka svojim prijateljima subvencije. Malo što može zamijeniti brodogradnju, time ću završiti. Ako mislite znači da jednostavno treba uništiti tu brodogradnju jer ona sad više nema nikakvu alternativu malo što može zamijeniti brodogradnju, malo što ima mogućnost proizvodnje tako visoko dodane vrijednosti i malo što je tako visoko razvijeni, sofisticirani proizvod upravo onaj kakvog bi mi htjeli i kojeg [[Upadica: Hvala vam.]] i HDZ često zaziva.
Imamo jednu povredu Poslovnika, kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegica Peović povrijedila je Poslovnik, Članak 238., ovdje nas omalovažava i vrijeđa nas sa svojim izlaganjem. Najprije je uspjela utvrditi da smo mi uništili Orljavu u kojoj je vlasništvo 100%-tno HDZ-ovo. Mislim, kad tako netko izgovori nešto ovaj ovdje za govornicom i sebe uvjerava da je to tako, a onda još boljo kaže sa 150.000 kuna spasili bi brod jaružalo koje vrijedi milijardu kuna i ona bi to riješila na svoj način sa 150.000 kuna. Mislim omalovažava svih, a posebno zastupnike HDZ-a sa svojim.
Da kolega Borić, ovo je bila replika, dobivate opomenu. Kolegice Peović, izvolite povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika, 238., kolega Borić ono što je bilo rečeno je da je HDZ-ova vlada, a nažalost stvarno HDZ predstavlja državu u ovoj zemlji, odgovorna za gospodarsku propast ove zemlje pa tako i za 150.000 kuna koji su uistinu mogli spasiti radna mjesta u Uljaniku kada je stožer za obranu Uljanika upozoravao da bi završavanje jaružala bilo omogućeno nastavak proizvodnje i opstanak Uljanika [[Upadica: Hvala vam.]] vi ste ga rađe uništili.
Kolegice Peović, dobivate opomenu, isto tako bila je replika ne povreda Poslovnika. Kolega Pavić, izvolite povreda Poslovnika.
Hvala lijepa. Kolegica je povrijedila Članak 238., slučajno sam bio i ministar kada smo radili izračune za zbrinjavanje ljudi i u Uljaniku i bio sam upućen za to jaružalo. Prijedlog koji je uprava dala bila je vrijednosti ja mislim otprilike 12 milijardi kuna koje je Hrvatska trebala država uložit u Uljanik, kakvih 150 tisuća kuna za spas jaružala. Prema tome, trebali smo uložit više sredstava nego što smo dali za zapošljavanje svih građana RH u zadnjih 6.g..
Hvala vam. Kolega Pavić, iako zanimljivo i ovo je bila replika, dobivate i vi opomenu, tako da smo došli do kraja sada sa iznošenjem stajališta, pa prelazimo na najavljeni dnevni red. Idemo dalje sada, kolega Daus u ime Kluba zastupnika IDS-a, izvolite.
Hvala lijepa. Dođe Istrijan da malo smiri i spusti na zemlju sve. Slobodni govori su najčešće prilika za političke nacionalne teme, međunarodne i to je normalno, no ponekad treba reći nešto i o svakodnevnim situacijama na terenu, na lokalu jer tamo je život, tamo su ljudi. Postoji jedna općina na planini Ćićariji, zove se Lanišće najveća je po površini, a najmanja po broju stanovnika u Istarskoj županiji, ovog vikenda slavi svoj dan, dan općine i to me podsjetilo da sam pred nešto više od tri godine ovdje u svibnju 2019. za ovom govornicom pričao o problemima stanovnika te općine koji nakon tri godine nije riješen, pitanje je kad će biti. Radi se o tzv. komunelima seoskim dobrima svojevrsnom spekifikumu tog kraja koji u pravnom smislu predstavlja oblik vlasništva sui generis tako da su komunele ostale jedina specifična vrsta vlasništva u RH koje do današnjeg dana nije riješeno. Sličan komunelama na Ćićariji bio je nekad i sustav tzv. muša seoskih zajednica u Dalmaciji no on je riješen tamo još tridesetih godina prošlog stoljeća. U Dalmaciji je tada riješeno, no nažalost u Istri nije ni do dan danas, štoviše RH se knjiži na ta seoska dobra koja mještani uživaju i u čijem su posjedu njihove obitelji od doba austrougarske monarhije, to je ono doba kad smo još bili uređeno društvo, bar u našem kraju. I sad se vode pravni postupci na sudovima, taj dio naravno neću komentirati, ali pitam se nakon tri godine ponovno. Ni fašistička Italija dok je upravljala Istrom, ni komunistička Jugoslavija pogotovo u onim prvim godinama nakon II. svjetskog rata kad se privatno vlasništvo mnogima oduzimalo nacionaliziralo, nisu nacionalizirale seosko dobro. RH to na neki način malo drukčije pokušava učiniti u današnje vrijeme u demokratskom društvu u kapitalizmu. Nulta točka za planiranje razvoj investicija bilo kojeg kraja su uredni riješeni imovinskopravni odnosi i zemljišne knjige. Neriješeno stanje u zemljišnim knjigama te općenito vlasničko pravni odnosi na zemljištu na području Općine Lanište vrlo su neuređeni i nejasni te dugi niz godina predstavljaju kamen spoticanja na putu ka napretku cijelog kraja. I problem je vrlo kompleksan, očituje se na više razina, osim samih komunela o kojima sam pričao jako je veliki broj nekretnina velikih površina koje su u suvlasništvu, često se radi o mnogo suvlasnika, redovno preko 50-ak ovo je pravilo zapravo i za dobar dio Jadranske Hrvatske i veliki broj ljudi suvlasnika spornih nekretnina odselio je s toga područja počevši od završetka I. svjetskog rata pa sve do danas, često na drugi kraj svijeta te su nedostupni za rješavanje imovinskopravnih pitanja. I prethodno navedeni problemi odnosno neriješeni imovinskopravni odnosi na velikom dijelu zemljišta otežavaju, a vrlo često u potpunosti onemogućavaju realizaciju bilo kakvog projekta, ideje ili investicija. U pravilu bilo kakva inicijativa ili investicija nailazi na nepremostiv zid na kojem se već u samom začetku zaustavlja i za neka bolja vremena odgađa svaki pokušaj revitalizacije, pa čak i samog održavanja na životu navedenog kraja i njegova stanovništva. I zašto samo od tih nekoliko stotina općina u Hrvatskoj izdvojio baš ovu? Jer im stvarno treba pomoći i više nego nekim drugima, zato jer mlade obitelji počinju vidjeti prednost života u takvim sredinama i samo malo pomoći može ponovno vratiti i dječji žamor u ta sela na Ćićariji. Trendovi se mijenjaju u zadnje vrijeme. U nekim usporedivim slučajevima RH je zajedno s jedinicama lokalne i regionalne samouprave te ostalim ovlaštenim tijelima i institucijama pristupala rješavanju sličnih problema na način da je u nekim općinama provedena nova katastarska izmjera i premjera u svrhu provođenja postupka obnove zemljišnih knjiga. Zato i ovdje javno apeliram na Vladu RH da pomogne tom području, Istarska županija pomaže koliko može, ali neke korake mora poduzeti i sama država i to prvo da seoska dobra pripadnu praktički stoljetnim posjednicima, obiteljima koje već 150 godina uživaju te parcele i drugo, da država provede nove katastarske premjere, izmjere odnosno sam postupak obnove zemljišnih knjiga. U ovom ruralnom i planinskom dijelu RH vrijedi sačuvat ljude, oni su voljni ostati, neki se vratiti, a neki i doseliti, potrebno je samo malo pomoći. Nadam se da će biti toliko razumijevanja. Hvala lijepa.
Kolega Hrelja sada ste vi na redu u ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. U ovoj nesretnoj situaciji rata ničim izazvanog rata u Ukrajini, energetske krize, povećanje cijene energenata, rastuće inflacije, čujemo svakakvih prijedloga. Smanji PDV, smanji trošarine, daj veća davanja iz proračuna za socijalu, za vaučere za sve ostalo, imam dojam kao da mi u Hrvatskoj razmišljamo o državi koja ima neku proizvodnju i zarađuje u proizvodnji i sada tu zaradu treba podijeliti, a ako nema ulaza teško da može biti i izlaza jer je to sve jedan zatvoreni krug, a nema ni štamparije jer ovako teška situacija sa štampanjem novca bi bila duplo teža, a jednostavno nismo to ni u mogućnosti napraviti. Šta se sad događa? Sad se svi takmiče kako će dati neki atraktivni prijedlog i među svima neki kolege političari, a i HUP izlazi sa tezom da bi HUP da bi ubuduće doprinosi za mirovinsko trebali umjesto 15% biti 13%. Krasno, baš je lijepo to od onih koji su do sada najviše u hrvatskom društvu dobili, baš su solidarni. Kako su dobili? Pa gospodo draga, poslodavci mogu dvije u vrijednosti dvije prosječne plaće isplatiti bez poreza i doprinosa svojim radnicima, mogu isplatiti dvije plaće bez poreza i doprinosa plus još 25% sive ekonomije mi smo na gubitku otprilike 10 milijardi doprinosa za mirovinsko i oni traže smanjenje kao da ne znaju da u Hrvatskoj kao jedinoj članici EU porezi, doprinosi, trošarine su prihodi državnog proračuna u svim ostalima je to razdijeljeno i može se trošiti onoliko koliko ima i radi se na ubiranju doprinosa. I ti doprinosi koje spominju najniži su u EU. Ilustrirat ću to na jednom pokazatelju koji je jučer izašao, sigurnih 20 godina ove države su Međimurci isticani kao izvrsni obrtnici, mobilni radnici, kvalitetni izvođači, na svim vrstama graditeljstva, opremanja objekata itd. i šta mislite koji je rezultat te njihove izvrsnosti? Rezultat njihove izvrsnosti je jučer objavljen u rejtingu najnižih mirovina po županijama. Međimurska županija ima tisuću kuna manju mirovinu od Grada Zagreba koja ima najveću. Čega je to rezultat? Pa to je rezultat solidnih primanja kroz terenski, kroz dnevnice, kroz putne troškove, solidna primanja i niskih plaća. Dakle, ti ljudi u HUP-u koji govore da treba smanjiti doprinose, znate kakvu budućnost nam predviđaju, u ovom trenutku imamo preko 280.000 umirovljenika pod zaštitom najniže mirovine koja je mala, koja je mala koja je od 1.050 do 4.000 kuna ovisi koliko ima staža, dakle 280, oni nam predviđaju za 10 godina 500.000 građana sa najnižom mirovinom. To je naša budućnost i to je budućnost ovih prijedloga. S jednim se slažem s njima, da svi radno aktivni, svi zaposleni trebaju plaćati doprinose i za mirovinsko i za zdravstveno i studenti za studentski rad koji ga ne plaćaju trebali bi plaćati doprinose za mirovinsko da kad-tad mogu ići u mirovinu, a ne ovako. Samo sa time sa slažem, ali sa smanjenjem doprinosa za mirovinsko za umanjenje ovako bijednih mirovina i stvaranje sve većeg kruga siromaštva ne mogu se složiti nikada pa ni tada. Hvala lijepa.
pa prelazimo na najavljeni dnevni red. - Konačni prijedlog Zakona o poticanju ulaganja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 282. Predlagatelj je vlada na temelju čl. 85. ustava i čl. 172. i 204. i 206. Poslovnika HS-a. Sukladno čl. 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo, a prije nego dam riječ predstavnici predlagatelja poštovanoj državnoj tajnici Nataši Mikuš Žigman imamo nekoliko zahtjeva za stankom, prvi je na redu kolega Daus, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče, tražim stanku u ime Kluba IDS-a od 10 minuta da se dodatno konzultiramo i malo si pojasnimo neke stvari. Mislim podržavamo naravno svaka poticanja i ulaganja u RH iako je ovdje nekih 50% samo odobrenih projekata od onih koji su se prijavili, da ne ulazim sada previše u statistike, mene i naš klub nešto drugo brine. Po onome što ovdje vidimo najviše ulaganja se odnosi na turizam i nije problem naravno turizam kao gospodarska grana i nije problem ulaganja u turizam ni previše nego je premalo u nešto drugo, premalo je ulaganje u proizvodnju u stvaranje dodatne vrijednosti u našem društvu, to nedostaje. Nedostaje proizvodnja i smjer kako doći do te proizvodnje i zato se pitam hoćemo li mi kao zemlja napokon odrediti gdje želimo biti za 20., a gdje za 50.g., koje proizvodne grane gospodarstva će nam biti nositelj razvoja u ovoj zemlji i tada svjesno i savjesno ulagati u te grane, mnogo više nego što smo to činili dosada, prvenstveno u nove moderne zelene industrije temeljene na znanju i razvoju, inženjeri, znanstvenici, profesori koji će uz pomoć modernog menadžmenta kreirati smjerove razvoja RH su jedini pravi put. U protivnom bit ćemo samo turistička destinacija onih bogatih koji su se davno već posložili sebe i društvo u kojem žive. Hvala lijepo.
Kolegice Mrak-Taritaš izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, kolegice i kolege. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba Centra i GLAS-a. Dakle mi danas imamo u hitnoj proceduri jedan zakon koji se zove Zakon o poticanju ulaganja, dakle 2012.g. kada je bio donesen prvi puta taj zakon ideja je bila da se osigura i da dakle bude lex specialis da se osigura mogućnost poticanja ulaganja u RH i jedna od prvenstvenih ideja je bila da se aktivira neaktivna državna imovina. Iz ovog što vidimo danas vidimo dvije stvari, prva stvar da neaktivna državna imovina će ostat neaktivna i dalje, da nemamo elemente kojima se ona može aktivirati, a drugu stvar koju vidimo da je ulaganje u graditeljstvo ili građevinu kako god hoćete zvati u odnosu na ukupnu, ukupno ulaganje 3,3%. Ne morate biti veliki stručnjak za gospodarstvo da znate da poticanje ulaganja u graditeljstvo je pokretač razvoja jedne zemlje, ne morate biti veliki stručnjak da se okrenete oko sebe i vidite da je dijelove Hrvatske zadesio potres i da rezultat tog potresa bi trebalo biti ulaganje u graditeljstvo. Jednako tako znate i imate priliku vidjeti cijene koje su otišle gore, imamo priliku čuti za problem Tvornice građevinskih materijala kojih nema, koje ne postoje. Stoga je bilo za očekivati da kroz ovakav jedan zakon koji ide u hitnu proceduru zaista dajemo odgovore na ključna pitanja, kako osigurati elemente i uvjete da snažnije potičemo građevinsku industriju u smislu zelene industrije, u smislu svih promjena koje jesu, ali jednako tako kako aktivirati neaktivnu državnu imovinu, a kojom sad vjerovali ili ne upravlja jednog ministra za kojeg nitko ne znamo gdje je, on se zove Paladina.
Hvala vam. Idemo sada na treći zahtjev za stankom, kolega Bajs izvolite.
Ispred Kluba Fokus i nezavisni zastupnici predložio bi stanku od 10 minuta da bi se konzultirali u klubu o ovom zakonu koji je zapravo prvi zakon koji se tiče gospodarstva nakon izbijanja ukrajinske krize. Moram reći da Zakon o poticanju ulaganja treba dati odgovor na koji način pomoći sektoru gospodarstva u trenutku kad se RH nalazi pred valom inflacije koja je sada već započela i sa druge strane stagnacijom gospodarstva, a kad govorimo o gospodarstvu ono je motor koji bi vas moralo izvući iz ove krize. Kao što se vidi u ovom prijedlogu zakona odbačeni su niz primjedbi HGK i turističkog sektora. Naime, u NPOO-u govori se o brownfield investicijama, govorimo naravno o investicijama na već postojećim objektima kao što su proizvodne hale ili su primjerice turistički objekti. Samo kad govorimo o tome turistički sektor je naznačio da ima u pripremi 35 milijardi kuna vrijednosti takvih projekata od 60 koliko se predviđa, to je gotovo polovica, a u najmanju ruku trećina od onoga što bi se očekivalo da krene u investicijski val, to je bitno radi ne samo turizma nego i radi graditeljstva i stoga nije jasno zbog čega ovaj zakon to nije prihvatio, zbog čega naši proizvodni pogoni ne mogu biti opremljeni na ovakav način i zbog čega se isključuju iz mogućnosti korištenja europskih sredstava.
I ova stanka je odobrena, sada ćemo onda zastati do 11 sati, pa tada će nam se obratiti poštovana državna tajnica Nataša Mikuš Žigman. STANKA U 10,47 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10:47 SATI]] Poštovana kolegice i kolege nastavljamo s radom. I kao što sam najavio pozivam sada državnu tajnicu u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja Natašu Mikuš Žigman za uvodno izlaganje. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Gospodine predsjedniče HS-a, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Evo dozvolite mi ispred Vlade RH kao predlagatelja ovog propisa obrazložiti glavne elemente prijedloga ovog normativnog akta. Zakon se predlaže radi usklađenja s pravnom stečevinom EU odnosno Uredbom 2021/1237 koja je na snazi od 23. srpnja 2021. odnosno donesena, zatim radi ublažavanja negativnih posljedica pandemije covid, na postojeće korisnike Zakona o poticanju ulaganja i isto tako radi usklađivanja sa novom kartom regionalnih potpora za RH koja je u primjeni od 1. siječnja ove godine. Željela bih samo podsjetiti da je važeći Zakon o poticanju ulaganja stupio na snagu u listopadu 2015.g., on je do sada izmijenjen i dopunjen četiri puta i uzimajući u obzir opseg svih dosadašnjih izmjena kao i prethodno navedene razloge odlučili smo se na prijedlog novog normativnog akta. Zakonom o poticanju ulaganja utvrđene su poticajne mjere za gospodarstvo i to za prije svega za sljedeće, proizvodno-prerađivačke aktivnosti, nadalje razvojno-inovacijske aktivnosti, aktivnosti poslovne podrške koje su povezane sa prethodno spomenutim vrstama ulaganja i isto tako usluge visoke dodane vrijednosti. Potpore koje korisnici mogu koristiti na temelju odredbi ovog zakona su 1. umanjenje poreza na dobit između 50 i 100% i to na razdoblje do 10 godina ili do iskorištenja dozvoljenog intenziteta potpore po pojedinom korisniku. Nadalje, mogu koristiti fiskalne potpore za zapošljavanje ili usavršavanje zaposlenika a koje moraju biti povezane sa projektom ulaganja. Isto tako moguće je koristiti potpore za kapitalne troškove projekta ulaganja odnosno za modernizaciju, automatizaciju i digitalizaciju proizvodno-prerađivačkih procesa. Spomenula sam uvodno da se zakon predlaže radi usklađivanja s pravnom stečevinom i radi ublažavanja negativnih posljedica covid pandemije, s tim u svezi uvodi se nova odredba kojom se u slučaju privremenog ili trajnog smanjenja broja zaposlenika povezanih sa projektom ulaganja i to u razdoblju od 1. siječnja 2020. do 30. lipnja 2021., a koje okolnosti ustvari povezane sa pandemijom covid, korisnicima ovog zakona takvo smanjenje broja zaposlenika neće se smatrati kršenjem obveze očuvanja novootvorenih radnih mjesta na predmetnom području. Naime, veliki poduzetnici koji su korisnici ovog zakona imaju obvezu očuvati radna mjesta tijekom razdoblja od pet godina, a mali i srednji poduzetnici na razdoblje od tri godine odnosno ne kraće od razdoblja korištenja potpore iz zakona. Uvođenjem ovakve odredbe izlazimo u susret poduzetnicima koji su uslijed pandemije imali smanjenje broj radnih mjesta. Nadalje, vezano uz preuzetu obvezu otvaranja novih radnih mjesta za koje korisnici primaju potporu zbog okolnosti pandemije covid korisnicima potpore omogućuje se dodatna godina za otvaranje planiranih radnih mjesta koja su povezana sa projektom ulaganja. Budući da bilježimo smanjenje stope nezaposlenosti, ovim prijedlogom se također snižava kriterij visine registrirane stope nezaposlenosti na razini županija odnosno na razini NUTS 3 regija, a koji sukladno zakonu predstavlja preduvjet za korištenje novčane potpore za otvaranje radnih mjesta. Tako će potporu do 6.000 eura po novozaposlenoj osobi moći ostvariti korisnici iz onih županija koji imaju registriranu stopu nezaposlenosti između 10 i 15%, dok će potporu do 9.000 eura po zaposleniku moći ostvariti poduzetnici iz županija sa stopom nezaposlenosti preko 15%, do sada je taj prag bio postavljen na 20%, dakle umanjili smo ga za 5%. Također smanjuje se kriterij visine registrirane stope nezaposlenosti koji sukladno ovom zakonu predstavlja isto tako preduvjet za korištenje novčane potpore za kapitalne troškove projekta. Znači projekti u županijama sa stopom nezaposlenosti između 10 i 20% mogu ostvariti potporu do 500.000 eura, a u županijama sa stopom nezaposlenosti većom od 15% ostvaruju potporu od maksimalno jedan milijun eura. Do sada je relevantna stopa zaposlenosti bila 20% znači i tu smanjujemo za 5% u odnosu na važeći propis. Nadalje, bitno je reći da se kapitalna potpora o kojoj govorim dodjeljuje za investicije isključivo u proizvodno-prerađivačkim djelatnostima, a koje sadrže minimalno ulaganje od pet milijuna eura u dugotrajnu imovinu i otvaranje minimalno 50 novih radnih mjesta. Kako je od početka ove godine na snazi i nova karta regionalnih potpora, potpore poduzetnicima će se odobravati sukladno istoj karti prema značajno većim intenzitetima. Kao primjer mogu navesti velike poduzetnike u području Sjeverne i Panonske Hrvatske, dakle na razini NUTS 2 regija koji su do sada mogli koristiti potporu intenziteta do 25%, a prema novoj karti regionalnih potpora mogu koristiti do 50% intenziteta potpore. Uzimajući u obzir upravo ove veće intenzitete potpora kao i cilj predlagatelja propisa da se ovim programom obuhvati što veći broj poduzetnika. Godišnji iznos potpore koji jedan korisnik može koristiti iznosi sedam milijuna eura odnosno protuvrijednost od preko 50 milijuna kuna. Razdoblje ulaganja traje tri godine od datuma početka ulaganja i obuhvaća sve investicije koje je korisnik pokrenuo u tom razdoblju. Nacrt ovog prijedloga zakona raspravljen je kao što je uvodno rečeno na Odboru za gospodarstvo i Odboru za zakonodavstvo i evo ja zahvaljujem sa svoje strane na podršci prijedlogu zakona na tim odborima. Razlozi za donošenje ovog zakona u hitnom postupku odnosi se na korisnike potpora koji svoje projekte počeli u razdoblju pandemije Covid-19, a kojima se na ovaj način omogućuje produljenje razdoblja za otvaranje radnih mjesta kao što sam prethodno izložila te oni tako neće doći u situaciju mogućeg gubitka povlastice na koju imaju pravo sukladno odluci o dodjeli potpore odnosno sukladno odredbama ovog zakona. Hvala vam na pažnji.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Idemo s replikama sada, prvi je na redu kolega Mažar, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče sabora. Poštovana državna tajnice, iako smo svjesni povećanja i inflacije, ali i prije svega rasta cijene energenata, a što je uzrokovano i agresijom na Ukrajinu, nakon 2 pandemijske godine u obrtništvu bilježimo pozitivne pomake odnosno na 30. travnja ove godine možemo vidjeti da ima ukupno 98.484 registrirana obrta što je 5,7% više nego u to vrijeme 2021., a isto tako zaposlenih u obrtništvu imamo 199.924 osobe što je također povećanje od 5,4% naspram 2021. godine i svakako da i ove mjere koje ste rekli su doveli do tih pozitivnih pomaka. Da li možete reći da li će se dakle i dalje zadržati to s obzirom na situaciju u Ukrajini i da li se predviđaju još neke mjere za obrtnike? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo, pa da upravo u stvari okolnosti kao što sam objasnila i Covida su uzete u obzir u odredbama ovog prijedloga zakona jer želimo u stvari potaknuti daljnju investicijsku aktivnost u RH. Ono što mogu reći je da su brojke u smislu i izravnih stranih ulaganja pozitivne. Dakle, bilježimo porast od, od 300% u direktnim stranim investicijama u odnosu, za 2021. u odnosu na 2020. godinu, a dijelom je naravno to zahvaljujući o odredbama ovog zakona koji se vrlo dobro koristi.
Kolegice Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana državna tajnice, ovaj zakon je već određeno vrijeme na snazi, prije njega smo imali jedan vrlo sličan zakon. Mi često govorimo kako je hrvatsko gospodarstvo previše ovisno o turizmu, a vidimo iz materijala koji ste nam dostavili da su upravo tvrtke iz turističkog sektora povukle najviše sredstava kroz ovaj zakon pa ne znam kako mislimo smanjiti tu ovisnost ako i dalje najviše se potiču tamo investicije. I k tome Hrvatska je država u kojoj su izražene različitosti u razvijenosti gospodarstva sukladno teritoriju pa Slavonija odakle ja dolazim je među nerazvijenijima, a vidimo opet da većina tvrtki koje su temeljem ovog zakona koristile sredstva su iz Zagreba, Varaždinske, Međimurske županije, pa kako ona vaše ministarstvo misli smanjiti te razlike u gospodarskoj razvijenosti i ovisnost o turizmu kao vrlo ranjivoj [[Upadica: Hvala vam.]] gospodarskoj grani. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo na pitanju, ako pogledamo statistiku dakle po broju prijavljenih projekata onda je 14,6% projekata prijavljeno u turizmu. Vrijednosno oni čine nešto od 35, nešto više od 35% poticaja prema ovom zakonu tako da je značajan udio turizma. Međutim, ono što moram naglasiti je da su to projekti visoke dodane vrijednosti, znači tamo gdje dolazi do povećanja kategorizacije primjerice hotelskog smještaja i nova ulaganja. Dakle, ne financiramo investicijsko održavanje nego nova ulaganja u tom segmentu. A neke od mjera kao što su potpore za kapitalna ulaganja se isključivo, ispričavam se, se isključivo odnose na proizvodno prerađivačku djelatnost. Dakle, proizvodno prerađivačka je posebno naglašena u zakonu u smislu fiskalnih potpora, a i sama karta regionalnih potpora koja daje veću mogućnost intenziteta upravo u području [[Upadica: Hvala vam.]] Panonske Hrvatske u odnosu na primjerice Istru potiče ulaganja u takve dijelove Hrvatske.
Hvala vam lijepa. Možete si vode popiti [[Upadica: Hvala.]] ako treba. Idemo dalje, kolegica Pocrnić, izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovana državna tajnice, osvrnuti ću se na Članak 19. Zakona o poticanju ulaganja koji se odnosi na gospodarsko aktiviranje neaktivne imovine u vlasništvu RH, a to su zemljišta i građevine kojima upravlja ministarstvo zaduženo za državnu imovinu. Neaktivnom imovinom u smislu ovog zakona u vlasništvu RH neće se smatrati ona neaktivna imovina koja ima neriješene imovinsko pravne odnose, imovina na kojoj postoji bilo koja vrsta upisanog tereta te imovina koja u naravi ima status poljoprivrednog, šumskog ili turističkog zemljišta. Koliki je kapacitet odnosno mogućnost korištenja neaktivne državne imovine koja se može staviti u funkciju temeljem odredbi ovog zakona? Znači, očekujete li se, očekuje li se značajnije korištenje neaktivne imovine u vlasništvu RH koje ima na čitavom teritoriju i da li je državna imovina uopće spremna za gospodarsko [[Upadica: Hvala vam.]] aktiviranje poticanjem ulaganja?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Što se tiče korištenja državne imovine, mi smatramo i zato smo tu odredbu stavili svojevremeno u zakon da je potrebno u stvari neaktivnu državnu imovinu stavi u funkciju gospodarske aktivnosti. Činjenica jest da se ta odredba još uvijek nedovoljno koristi. Dijelom i iz razloga što nisu riješena zemljišno pravna pitanja te stoga ne možemo u stvari dati na raspolaganje investitoru imovinu koja je opterećena takvim pitanjem, to je možda i pitanje drugih zakona. Međutim, ono što bi htjela naglasiti je ukoliko takav predmet rješavanja imovine eventualno završi na sudu i ukoliko se stranke slože o tome da se eventualno može imenovati i skrbnik nad takovom imovinom onda je na taj način moguće riješiti pitanje i staviti imovinu u funkciju i u smislu odredbi ovog zakona.
Kolegice Peović, izvolite.
Hvala. Spomenuli ste dakle da će se poduzetnicima koji su korisnici potpora države za poticanje ulaganja uzeti kao olakotna okolnost odnosno neće se smatrati kršenjem obveze očuvanja novih radnih mjesta i neće ih se penalizirati ako je došlo do privremenog, ali i trajnog znači otpuštanja radnika i to od početka 2020. g. do lipnja '21., ja bih upozorila da je znači korona kod nas negdje došla u ožujku 2020. g. pa mi se ne čini baš da je to realno, znači da je od početka, a druga stvar, ono što me zanima, možemo li dobiti uvid u popis i znači koje su to tvrtke koje bi bile penalizirane po sadašnjem, bez ovog znači, promjene zakona i zapravo, ne bi li trebalo uzeti u obzir, ne samo znači period i jednokratno i jednoobrazno se odnositi prema tim tvrtkama nego uzeti u obzir koliko su oni imali dobit u tom istom periodu i onda gledati da li imaju opravdanje za otpuštanje radnika ili ne.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo. Što se tiče datuma primjene ovog razdoblja, je li, za tvrtke koje su zahvaćene Covidom, željela bih reći da se to prvenstveno odnosi na tvrtke koje su započele svoj projekt tijekom Covid razdoblja i ti datumi su usklađeni sa pravnom stečevinom EU, dakle mi smo posljedično tome ustvari mijenjali onda i odredbe ovog Zakona. Tvrtke koje su zahvaćene tim problemom, mislim da ih ima oko 60-ak, mi ćemo naravno, ja ih nemam ovdje sad taj popis, međutim, možemo na upit dostaviti dakle informaciju o kojim se tvrtkama radi, a dobit je ustvari drugo pitanje budući da se temeljem ostvarene dobiti ostvaruje onda povlastica izuzeća od poreza na dobit tako da je to ustvari nešto što je paralelno uz onu obvezu očuvanja radnih mjesta, je li, tako to su dvije odvojene stvari. Ne možemo to onda uzeti kao kriterij za očuvanje radnih mjesta.
Kolega Katičić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, kolegice i kolege, državna tajnice. Pa evo, meni je jako drago da mogu kazati da se ovaj Zakon o poticanju ulaganja upravo sada našao pred HS-om, naravno imajući u svjetlu izlaza Hrvatske iz procedure prekomjernog makroekonomske neravnoteže. Naravno i ulaska Hrvatske u europsku, Eurozonu, što mislim da će dodatno pojačati i dati impulse u tom dijelu. Kolegica je spomenula bila neaktiviranje državne imovine, mislim da to je dobra jedna mjera. Također, tih svih 9 potpora koje su navedene u ovom Zakonu mislim da su također, vrlo dobar napredak za gospodarstvo, ja bih samo htio malo da pojasnite i da probamo pojasniti i radi građanstva činjenicu da se sve to osiguravaju financijska sredstva iz državnog proračuna i ovaj što se tiče tog poduzetničkog okruženja, odnosno ulagačkog okruženja na kojem moramo svi detaljno raditi [[Upadica: Hvala vam.]] pa i u jednom dijelu pojačati taj dio. Hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo na pitanju. Da, dakle bez obzira da li se radi o poreznim povlasticama, odnosno smanjenju stope poreza na dobit ili o fiskalnim potporama za novo zapošljavanjem ili kapitalne troškove ulaganja, državni proračun je taj koji izravno ili neizravno snosi troškove ovakvih ulaganja, međutim, mi držimo da je to opravdano jer se upravo sa aktiviranjem poduzetničke aktivnosti povećavaju naravno, između ostalog povećavaju proračunski prihodi, dakle, a i pokreće gospodarstvo. Što se tiče poslovnog okruženja, mogu samo reći da u okviru Programa oporavka i otpornosti imamo predviđeno jedan niz mjera kojima se upravo pojednostavljuje i pojeftinjuje poslovanje u Hrvatskoj i to je dakle nešto na čemu radimo sukladno rokovima koji su dogovoreni sa kolegama iz EU komisije.
Kolega Bajs, izvolite.
G. predsjedniče, štovana državna tajnice, dakle ovaj Zakon je izazvalo zanimanje zainteresirane javnosti u e-Savjetovanju, moram reći da ste dobili niz, ja bih rekao primjedbi, od Hrvatske gospodarske komore, od turističkog sektora, ali i od drugih subjekata. Naravno, vezano je to uz jednu od odredbi ovog Zakona koji bitno mijenja okolnosti, a to je zapravo mogućnosti da se u brownfield investiciji uvede dakle mogućnost euro ili drugog financiranja. Ako znamo da govorimo o proizvodnim pogonima koji se, naravno, mogu dograditi na takav način, ali i o turističkom sektoru jer za razliku od kolega, smatram da nije problem u turizmu koliko je jak nego je problem u tome što ostatak gospodarstva nije dovoljno snažan. Zbog čega onda je to odbačeno ako znamo da je turistički sektor u prošlom, dakle razdoblju čine gotovo trećinu ukupnosti investicija, a ovog trenutka, 80% njihovih priloga bit će odbačeno.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo na pitanju. Pa evo, već smo prethodno istakli da ustvari je segment turizma je upravo onaj koji vrlo izdašno koristi odredbe ovog Zakona što znači da je Zakon doista okrenut u jednom svom dijelu i prema takvim ulaganjima. Brownfield investicije nisu isključene, dakle ne radi se isključivo o greenfield investicijama, moguće je u okvirima neke infrastrukture dakle ići na ulaganje u turizmu, ali naravno, sa naglaskom da to treba biti ulaganje odnosno investicija visoke dodane vrijednosti, što znači da se mora raditi o novom ulaganju, o proširenju kapaciteta, a nije moguće poticati one projekte koji su tekuće investicijsko održavanje, to nije u skladu sa skupnom, sa pravilima o skupnim izuzećima za državne potpore na kojima se temelji ovaj Zakon.
Kolegice Zmaić, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, poštovana državna tajnice, kao što vidimo, temeljem važećeg Zakona o poticanju ulaganja najveća ulaganja ostvarena su u turizmu, u metaloprerađivačkoj industriji i drvoprerađivačkoj industriji, a projekti koji su najviše realizirani su u Gradu Zagrebu, zatim u Zagrebačkoj županiji, Splitsko-dalmatinskoj županiji, Varaždinskoj, Istarskoj i Primorsko-goranskoj županiji. Nažalost županija iz Slavonije i Baranje niti na tragu, a vjerujem da će ovim novim prijedlogom Zakona u budućnosti biti ostvarena ulaganja na tom našem razvijenom području, a tome će sigurno pridonijeti nova statistička podjela Hrvatske, odnosno regionalna karta potpora. Možete li to malo prokomentirati? Hvala.
Izvolite odgovor.
Mogu svakako i hvala vam na tom pitanju. Po novoj karti regionalnih potpora kao što sam rekla, značajno se podižu intenziteti potpora upravo u regijama koje su slabije po svom prosjeku razvijenosti u odnosu na nacionalni prosjek pa će tako upravo u dijelu Sjeverne Hrvatske i Panonske Hrvatske ti intenziteti biti između 50% za velike poduzetnike do čak 70% za male poduzetnike odnosno njihova ulaganja. U slučaju Zagreba koji se pokazao najaktivnijim jel da tako kažem po pitanju ulaganja u smislu ovog zakona, će za velike poduzetnike biti moguća, moguće investicije u, isključivo u nove ekonomske djelatnosti. Tako da očekujemo da će ovaj zakon imati jedan taj distributivni efekt na način da se poduzetnici odlučuju investirati u manje razvijena područja.
Kolega Lerotić, izvolite.
Poštovana državna tajnice, dobra je tema probat čim prije efikasnije i kvalitetnije neaktivnu državnu imovinu staviti u funkciju, ali opet se postavlja pitanje zašto ste uveli taj indeks razvijenosti. Zašto konstantno dijelimo tu zemlju? Zašto stalno kažnjavamo birokratiziramo one koji su razvijeni? Znači ako netko želi doći ne znam investirati u Poreč ili evo u Bakar, u razvijena područja kad mu zakompliciramo, on će vjerojatno ne znam reći eto ja sad više neću tu idem ja u Požegu. Neće, puno prije će se dogoditi da odustane. I zaista mi nije jasno, umjesto da potičemo, umjesto da svi budemo jednaki i da se svi, svima damo mogućnost da se razvijamo, mi uvodimo indeks razvijenosti i opet nas sve skupa dijelimo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo, pa odgovor je ustvari vrlo jednostavan. Indeks razvijenosti odnosno NUTS 2 regije su preduvjet da bi se uopće mogla koristiti sredstva i državnog proračuna i EU sredstva kroz operativne programe i kroz onda poticati upravo ovakva ulaganja. Dakle, mi se moramo na taj način klasificirati. Međutim, ono što je puno bitnije reći je da se i u području kao što je primjerice Istra intenzitet potpore diže sa primjerice za velika poduzeća sa 25% ma 40%. Dakle, ne možemo govoriti o tome da, upravo je ova nova regionalna karta dovela do toga da potiče ulaganja, a na poduzetniku je da odluči koje mu je najprimjerenije područje za ulaganje.
Kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče sabora, državni tajnice, pa prvo bi se htio referirati na kartu regionalnih potpora. Cilj kohezijskih sredstava je da svi dođemo na prosjek EU. Dio Hrvatske je preko 100% prosjeka EU, za Grad Zagreb je 108%, dio je na 30, 38%, Slavonija, Dalmatinska zagora, ideja je da dođemo svi na prosjek EU. Jako smo se borili za tu regionalnu kartu potpora i mislim da je to jako dobro da se i ovdje implementira. Ali moje pitanje ide više u smjeru stab, ulagači traže stabilnost. Kada gledamo da je Hrvatska uz Irsku jedina izašla iz makroekonomskih neravnoteža, da imamo 1,6 miliona zaposlenih, nisku nezaposlenost, ulazimo u eurozonu, koliko svi ti faktori uz kreditne agencije znače investitorima da stvarno dođu u RH.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo na pitanju, pa mislim da znače puno. Naime, doista je vrlo dobra vijest da je Hrvatska izašla iz prekomjernih makroekonomskih neravnoteža i da u stvari puno jača gospodarstva su sada iza nas po tom kriteriju. To je doista vrlo dobar podatak. I smatram da je to jasan signal investitorima, to nije samo naša ocjena nego i ocjena Europske komisije, da je Hrvatska zemlja u koju se isplati ulagati odnosno u kojoj su uvjeti za ulaganje investitorima povoljni. Ulazak u eurozonu će samo dalje doprinijeti tome da se smanjuju troškovi ulaganja, smanjuju kamate i da poticajno okruženje bude još bolje.
Kolegice Orešković, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Poštovana Mikuš Žigman, moja replika, a zapravo primjedba nije usmjerena na vas, vas poštujem, nego je usmjerena na one čije politike vi ovdje predstavljate i zastupate. A onda se odnosi na slijedeće, dakle kako ćemo mi staviti u pogon i aktivirati trenutno neaktivnu državnu imovinu ukoliko nemamo adekvatno sročen i složen javno dostupan registar državne imovine i ukoliko planovi upravljanja u suštini ne postoje i daju preširok prostor za manipulacije i koruptivne radnje koruptivnih ministara koji su bili kvarni i prije nego što su uopće stupili na javnu dužnost. Dakle, prije nego što uopće sredimo popis što država ima i prije nego što uvedemo transparentan način raspolaganja naprosto ne možemo dalje. Druga primjedba tiče se neprepoznavanja potencijala ulaganja u građevinu i građevinski sektor kojeg smo već davnih dana mogli dignuti na noge da krene obnova, a nismo. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo. Ne bih evo mogla komentirati navode o korupciji, sa druge strane naša je namjera naravno staviti što bolje u funkciju upravo odredbe ovog zakona koje se odnose na aktivaciju državne imovine. Naravno da se sve ne može riješiti ovom zakonom, da je potrebno poduzeti određene aktivnosti i kroz druge resore odnosno aktivnosti drugih tijela. Po pitanju ulaganja u građevinu, građevinci odnosno građevinska industrija može biti korisnik ovog zakona ukoliko rade ne novim pogonima, dakle ukoliko grade nove pogone. Građevina u smislu izvođenja građevinskih radova nije predmet ovog zakona. Međutim, sve inicijative koje dolaze i sa razine EU u smislu novog … [[Govornica se ne razumije.]] novih materijala, ekoloških materijala su itekako dakle prihvatljive i potiču se upravo kroz odredbe ovog zakona.
Hvala vam. Kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice investicijska klima u Hrvatskoj je izuzetno važna za stvaranje novih radnih mjesta, a i za očuvanje postojećih radnih mjesta. I mi imali smo priliku ovdje pročitati dakle kroz 1.323 projekta i preko 55 milijardi hrvatskog novca znači iz hrvatskog proračuna da je to ogroman novac koji daje šansu hrvatskim poduzetnicima što je zapravo kičma hrvatske proizvodnje. Mene zanima na koji način će ovaj zakon usklađivanje sa stečevinama EU poboljšati investicijsku klimu u Hrvatskoj i koja će biti dodana vrijednost od ovog novca za opće dobro u hrvatskom društvu? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Pa ja mogu najbolje na to odgovoriti kroz efekt dosadašnje primjene zakona, sami ste spomenuli više od 1300 prijavljenih projekata ulaganja, radi se o ulaganjima vrijednosti ukupno 55 milijardi odnosno više od 55 milijardi kuna, otvaranje gotovo 34.000 novih radnih mjesta, tako da evo mislim te same brojke govore po sebi o vrijednosti onoga što ovaj zakon potiče i značaju za rast BDP-a odnosno za hrvatsko gospodarstvo.
Gospodin Klasić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] državna tajnice. Na tragu pitanja kolege mene interesira konkretno koliko će vaše ministarstvo procjenjuje da će donošenje ovog zakona potaknuti dodatnu konkretnu realizaciju ulaganja u RH?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo. Možda samo da spomenem odnosno da ponovim da ovo nije novi zakon, dakle mi imamo Zakon o poticanju ulaganja koji je praktički u primjeni već odnosno ovaj program potpora koji je u primjeni od 2012.g., efekti su evo upravo ovi koje sam prethodno spomenula. Sada donosimo odnosno predlažemo novi zakon iz razloga što je bilo niz izmjena i dopuna, a i također razloga usklađivanja sa pravnom stečevinom. Mi očekujemo da će efekti biti još snažniji upravo u kontekstu prethodno spomenutog ulaska u eurozonu i stvaranja još poticajnijeg okruženja za strana ulaganja odnosno strana i domaća ulaganja u gospodarstvo [[Upadica Radin: Hvala.]] Ne mogu govoriti o brojkama, brojke do sada govore u prilog tome da je ovaj zakon ostvario svoju svrhu.
Hvala. Gospođa Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice. Ovo je hvalevrijedan zakon u kojem između ostalog stoji da prihvatljivi troškovi ulaganja su troškovi gradnje na temelju građevinske dozvole. Kako u RH imamo oko 48% hotelskih kapaciteta sa dvije i tri zvjezdice oni su kao i njihovi vlasnici željni ulaganja, tako da postoji ulaganja u bazene, u nadstrešnice, terase, dječja sportska igrališta, solare zato nije potrebno ishodovati građevinsku dozvolu i time ovim zakonom ne ostvaruju pravo na ovakve potpore. Što možemo poručiti tim investitorima i kako pomoći tim investicijama?
Hvala. Odgovor.
Hvala vam lijepo. Da, to je bilo pitanje vrlo aktualno kroz postupak e-savjetovanja, mi smo se odlučili normirati to na način da oni projekti gradnje koji se temelje na građevinskoj dozvoli ili na potvrdi glavnog projekta, što znači da se mogu financirati jednostavne građevine po čl. 4. i 5. Pravilnika o jednostavnim građevinama mogu biti predmet ulaganja po ovom zakonu, isto tako kao i oprema, primjerice opremanje kampova koje ne podliježe ustvari ishođenju posebne dozvole jel se radi samo o opremi. Zašto je tome tako? Iz razloga što ustvari pravna stečevina EU podrazumijeva da se mora raditi o novom ulaganju, dakle o novoj investiciji, proširenju kapaciteta, proširenju proizvodnje, a upravo na ovaj način to i postižemo.
Hvala. Gospodin Okroša.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Uvažena državna tajnice. Ovim prijedlogom zakona o poticanju ulaganja u kontekstu razvojnih smjerova i strateških ciljeva Nacionalne razvojne strategije do 2030.g. iznimno je bitno da se potiču ekološki sigurni i održivi projekti ulaganja, a čija realizacija izravno utječe na postizanje jednog ili više sljedećih ciljeva njih 10 koje ste nabrojali u prijedlogu zakona. Meni izuzetno zanimljivi ciljevi su doprinos zelenoj i digitalnoj tranziciji, gospodarstva RH i doprinos o održivom inovativnom gospodarstvu i visokoj tehnologiji industrije 4.0. Znamo kako nedostaje visokokvalificiranih radnika u RH, a za postizanje tih ciljeva će nam upravo trebati takva radna snaga, stoga me zanima vaš komentar o tome hoćemo li pravovremeno uspjeti uvesti dovoljno kvalificirane radne snage za postizanje tih iznimno visokih razvojnih ciljeva.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Pitanje radne snage je malo šire ustvari od samog pitanja ovog zakona, on ovisi naravno i o nekim drugim područjima. Međutim, ono što mogu reći je da ovaj zakon osim što omogućuje poreznu povlasticu za projekte ulaganja sa naglaskom na proizvodno-prerađivačkim aktivnostima on omogućuje isto tako fiskalne potpore za usavršavanje, dakle uz robotizaciju i automatizaciju industriju 4.0 moguće je ostvariti potporu upravo za usavršavanje zaposlenika kako bi oni mogli i raditi na takvoj novoj opremi, pa očekujemo da će to poticajno djelovati i na osiguravanje radne snage u proizvodnim zanimanjima.
Gospodin Pavić.
Poštovana tajnice. Sa ovim indeksima smo se malo zapetljali sa indeksima razvijenosti. Naime, o čemu se radi? Obično zone područja koja su i koji imaju niži indeks razvijenosti imaju i manje stanovništva, tamo gdje ima manje stanovništva ima i manje kvalificirane radne snage, tamo gdje ima manje kvalificirane radne snage ima i manje učenika, ima i manje studenata, znači imat ćemo i u budućnosti … radne snage. I sada mi dajemo mogućnost poduzetniku da ode na to područje i da napravi neki … međutim tko će mu tamo raditi? Odakle će dobiti tu radnu snagu? Iz uvoza? Jako teško. Dakle, tamo gdje se može napraviti proizvodni pogon i gdje može biti velika dobiti više novaca za otvaranje radnih mjesta, tamo zapravo nema zainteresiranih odnosno tamo nema tko raditi, a tamo gdje bismo mogli dobiti i zaposlenike i di bismo mogli dobiti novu radnu snagu gdje postoje i škole i sve ostalo, tamo nažalost dobivamo puno manje novaca za te poticaje.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Da, to se sad povezano ponovo sa pitanjem radne snage, međutim, ja mogu samo reći da dakle i u područjima koji su razvojno manje razvijena u odnosu na prosjek Hrvatske, imamo niz investicija koje su pokrenute upravo temeljem odredbi Zakona o poticanju ulaganja, evo, kao primjer mogu navesti jednu investiciju u Novoj Gradišci, je li, koja je doista dobila investitora, odnosno dakle investitor je došao, zaposlio ljude i to je upravo ono što ovim Zakonom želimo poticati. Naravno da je odluka o tome gdje će ulagati i da li u tom području ima sve uvjete za ulaganje na samom investitoru, dakle on to procjenjuje i on temeljem toga donosi odluku o tome gdje želi investirati, a mi kroz ovaj pravni okvir omogućujemo dodatne poticaje za isto.
Hvala. Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana državna tajnice. Evo, spomenuli ste da je 14,7% projekata bilo iz turizma u proteklom razdoblju, odnosno da je to bilo 35% ukupnih sredstava, što nije malo i to se ističe kao problem. Ja bih čak evo rekao nešto suprotno većini kolega, ja mislim da to nije problem jer reći ću da postoje brojni primjeri u svijetu i našem susjedstvu gdje gradovi, regije i države žive i to kvalitetno gotovo isključivo od turizma. Dakle poticati proizvodnju i ulagati uvijek tu, ali, ja bih spomenuo, evo, jedan Prag, jednu Veneciju, jednu Maltu, države ili gradove-regije koji zarađuju od turizma mnogo više nego čitava Hrvatska i ja, dakle htjeli mi ili ne htjeli, turizam će rasti i treba ulagati u turizam, ali naravno ne smije se zapostaviti ni ostale grane gospodarstva. S tim da možda, a vremena nema. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala. Pa evo na neki način ste i djelomično ovaj, dali odgovor jer taj balans između ulaganja u turizam koji mi doista ne držimo ni lošim ni neprihvatljivim u smislu odredbi Zakona i sa druge strane, ulaganja u proizvodno-prerađivačku industriju jest ono što pokušavamo kroz odredbe ovog Zakona i ostvariti. Svakako je turizam vrijedan dio naše ekonomije, dakle čini 20-ak posto BDP-a i treba poticati dakle ulaganja koja imaju visoku dodanu vrijednost, dakle to je ono što ovaj zakon čini. Sa druge strane, želimo također, utjecati i na strukturu gospodarstva da se jača proizvodna baza i stoga upravo i odredbe koje omogućuju ulaganja u proizvodno-prerađivačke aktivnosti, tako da se taj balans pokušava ustvari ostvariti.
Hvala. Gđa. Ban Vlahek.
Uvažena, prošli puta sam vam skrenula pozornost da su poticaji iz ovog Zakona tek poticajna potpora u trenutku odobrenja te da se ona ne mogu konzumirati u sljedećem fiskalnom razdoblju. Nisam dobro shvatila vaš odgovor ili niste dobro čuli niti pitanje, u praksi sa odobravanjem ovog poticaja iz ovog Zakona otežava prijava istih projekata na sufinanciranje EU projekata, fondova zbog dvostrukog financiranja, pa vas molim samo komentar da li se išta promijenilo vezano uz to. Hvala vam lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Što se tiče metodologije primanja poticaja, kada govorimo o izuzeću od poreza na dobit, ona je takva da poduzetnik, dakle u primjerice u 2022. g. podnosi godišnje financijsko izvješće za '21. g. te u tom godišnjem financijskom izvješću onda traži izuzeće na koje ima pravo sukladno dodijeljenoj potpori za ulaganje. I zato se ta potpora, kao što ste i sami rekli, primjenjuje, ako možemo tako reći, retroaktivno, je li? Dakle nije obveznik plaćanja tog dijela poreza. Po pitanju dvostrukog financiranja, ono što mogu reći je da se intenzitet i dozvoljeni intenziteti definiraju po svakom poduzetniku neovisno o tome iz kog izvora oni dolaze i da li su izravni ili neizravni. Dakle ukoliko netko koristi istovremeno EU potporu, onda je smije primiti, kao i u dijelu ovog Zakona, do onog gornjeg intenziteta koji mu omogućuje karta regionalnih potpora.
Hvala. I g. Klarić.
Uvažena državna tajnice, hrvatski javni prostor je bombardiran svakojakim dezinformacijama, a naročito onom dijelu koji se vezane za gospodarstvo danas smo ovdje imali priliku čuti i kolegicu Peović koja je rekla da je 150 tisuća kuna nabavka jaružala mogla spasiti Uljanik. Da li po vama ovaj podatak koji smo iznijeli i koji imamo ovdje u materijalima od 30 milijardi kuna ulaganja, u 34 tisuće novih radnih mjesta i ono što je zapisano, a i vi ste tu istakli, registrirano značajno sniženje nezaposlenosti u svim županijama. Dovoljan dokaz funkcionalnosti ovog Zakona kojeg ovim novim izmjenama još više prilagođavamo gospodarstvenicima, još više omogućavamo ljudima na terenu da potiču ulaganju i omogućavaju gospodarstvenicima zdravo okruženje u kojem mogu napredovati i razvijati nove tehnologije.
Hvala. Odgovor.
Hvala vam lijepo. Pa evo mi volimo govoriti sa konkretnim podacima i sa statistikom koje je dokumentirana. To su upravo brojke koje ste vi iznijeli u svojoj replici. Reći ću samo da mislim da je za brodogradnju ustvari u smislu i subvencija za brodogradnju državni proračun doista dao značajan iznos sredstava, a naravno, ovaj Zakon i služi tome upravo da se potiču zdrava ulaganja, nove investicije, da se potiče poduzetnička aktivnost i vjerujemo da će i u kontinuitetu primjene ovog Zakona taj efekt biti i dalje ostvaren.
Hvala lijepa. Nemate više replika za sada. Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi je g. Darko Klasić, najprije naravno po klubovima, Kluba zastupnika HSLS-a i reformista. Izvolite.
Hvala lijepo još jedanput, poštovani potpredsjedniče HS-a, uvažena državna tajnice, poštovani kolegice i kolege. Mišljenja sam da je još jedan od poticaja ovog hitnog prijedloga Zakona o poticanju ulaganja odluka EK od 10. svibnja ove godine kojima je potvrdila preliminarnu pozitivnu ocjenu hrvatskog zahtjeva da joj se isplati 700 milijuna eura u okviru mehanizma za oporavak i otpornost. Hrvatska je 15. ožujka 2022. komisiji dostavila zahtjev za plaćanje koji se temelji na ostvarenju 33 važne etape i jednociljne vrijednosti koje su za prvi obrok odabrane u provedbi odluci vijeća. Među ostvarenim su rezultatima reforme i ulaganje u području zdravstva, socijalne skrbi, obrazovanja odraslih, javne uprave, borbe protiv korupcije i fiskalne politike, revizije i kontrole borbe protiv pranja novca, energetike, prometa, gospodarenjem vodama i otpadom, te energetske učinkovitosti zgrada. Hrvatska tijela u zahtjevu su dostavila detaljne i sveobuhvatne dokaze da je Hrvatska ukupno ostvarila 34 ključne etape i ciljane vrijednosti, a komisija je nakon temeljne ocjene tih informacija dala pozitivnu preliminarnu ocjenu hrvatskog zahtjeva. Hrvatski plan za oporavak i otpornost uključuje širok raspon … [[Govornik se ne razumije]] ulaganje i reformi u 6 tematskih komponenti, a potpora tom planu iznosit će 6,3 milijarde eura bespovratnih sredstava od čega je 13% tj. 18,18, 18, 18, 818 milijuna eura već isplaćeno Hrvatskoj 28. rujna 2021.g. u obliku pretfinanciranja. Plaćanje u okviru mehanizma za oporavak i otpornost ovise i o uspješnosti i o tome provodi li država članica ulaganje i reforme iz plana za oporavak i otpornost, među ostalog to je i u ovom zakonu definirano. Komisija će ocijeniti buduće hrvatske zahtjeve za plaćanje prema ispunjavanju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti iz provedbe odluka vijeća odnosno prema napretku u provedbu ulaganja i reformi. Kao još jedan pozitivan znak europsko gospodarske otpornosti Hrvatska je ostvarila prve ključne etape i ciljane vrijednosti utvrđeno u NPOO-u, a potpredsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen istaknula je da je ovo važan trenutak u provedbi hrvatskog ambicioznog plana za oporavak i otpornost. Riječ je o novom programu energetske učinkovitosti i Zakonu o otpadu kojim se podupire zelena tranzicija, kao i u brojnim mjerama za poboljšavanje obrazovanja, zapošljavanja i socijalnoj zaštiti, a budući da je globalna ekonomska i politička situacija sve nesigurnija ispunjavanje ovog hrvatskog plana reformi i ulaganja postaje sve važnija, što i ovaj prijedlog zakona i potiče. Sami razlozi za njegovo donošenje po hitnom postupku prije svega se odnose na korisnike potpora za ulaganje koje su projekte započeli i realizirali u razdoblju pandemije bolesti covid-19. Njima se ovim zakonom omogućuje produljenje razdoblja za otvaranje novih radnih mjesta povezanih s brojnim projektima ulaganja za jednu godinu. Nadalje, dodatni razlozi za donošenje zakona po hitnom postupku odnosi se i na obavezu usklađivanja zakona s pravnim stečevinama EU u području državnih i regionalnih potpora za ulaganje i uklanjanje nepovoljnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti covid-19. Radi izbjegavanja nastupanja štetnih posljedica pandemije bolesti covid-19 ovim zakonom se ekonomske mjere dodatno potiču u pogledu realizacije započetih projekata ulaganjem u razdoblje trajne pandemije bolesti covid-19, otvaranje novih radnih mjesta povezanih s projektima ulaganja i privlačenja novih projekata, ulaganja na koje se odnosi nova karta regionalnih potpora za razdoblje od '22. do '27.g., te povećanje maksimalnog intenziteta potpore za ulaganje u RH. Ovim prijedlogom zakona definitivno će se doprinjeti povećanju ekonomskih sloboda u Hrvatskoj koje su trenutačno ekonomske slobode već znatno povećane u odnosu na prethodno izvješće. Prema, prema … [[Govornik se ne razumije]] Hrvatska je rangirana na 45. mjestu u svijetu s obzirom na ekonomske slobode. Hrvatska je trenutačno ispred Rumunjske, Mađarske, Francuske, Italije i Grčke unutar EU, a vrlo blizu smo Slovačke, Poljske i Španjolske pri čemu nam je cilj trebat bit dostizanje ekonomskih sloboda koje postoje u Češkoj i Litvi. Ovim zakonom mogu se također dodatno potaknuti investicijske slobode koje ovise o više faktora, kao što su preferiranje domaćih ulagatelja u odnosu na strance što nije slučaj u Hrvatskoj i eventualno prethodna provjera ulaganja, transparentan okvir i efikasnost provedbe, ograničavanje kupnje zemljišta i nekretnina, sektorska ograničenja ulaganja, kontrola tečaja i kapitalnih tokova i drugo. Također financijske slobode ovise i o razini i regulaciji financijskih usluga u državnom vlasništvu, u bankarskom i financijskom sektoru, utjecaju države na alokaciju kredita, razvijenost tržišta kapitala, te otvorenost za stranu konkurenciju. Osobito podržavam potpore za gospodarsko aktiviranje neaktivne imovine u vlasništvu RH koja u smislu ovog zakona čine zemljišta ili građevine u vlasništvu RH kojim upravlja ministarstvo nadležno za upravljanje državnom imovinom, a koja nije u funkciji i na kojoj se ne obavljaju nikakve gospodarske aktivnosti. Neaktivnom imovinom u vlasništvu RH iz koje proizlazi namjera korištenja potpore za projekte ulaganja, gospodarskim aktiviranjem neaktivne imovine u vlasništvu RH neće se smatrati ona neaktivna imovina u vlasništvu RH koja karakteriziraju neriješeni imovinskopravni odnosi i imovina na koju je upisano bilo koja vrsta tereta i imovina koja u naravi ima status poljoprivrednog, šumskog ili turističko zemljište jer ima najveći ulagački potencijal što je tijekom trenutačne krize potvrdilo se na razini EU. Na području JLS razvrstanih prema vrijednosti indeksa razvijenosti odobrit će se davanje u zakup bez naknade tek nakon što se ministarstvo nadležno za upravljanje državnom imovinom prethodno provede javne natječaje za prodaju neaktivne imovine u roku 90 dana od dana podnošenja zahtjeva za zakup neaktivne imovine bez naknade. Ponavljam, potpora za gospodarsko aktiviranje neaktivne imovine odnosi se i na neaktivnu imovinu u vlasništvu RH koja je veliki problem. Iako u konačnici tek treba ocijeniti učinke ovog zakona namjera predlagatelja je u svakom slučaju pozitivna. Vjerujem u pozitivne ishode predloženog zakona jer su njime temeljne politike Europske komisije iz najvažnijeg instrumenta … [[Govornik se ne razumije]] EU praktički pretočene u konkretnu metodologiju čija je uloga povezati općenite ideje sa praksom javnih politika. HSLS će zbog navedenih razloga podržati predložene prijedloge zakona. Hvala.
Hvala i vama. Gđa. Vesna Vučemilović, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i suverenistica, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovana državna tajnice sa suradnikom, kolegice i kolege. Mi smo ovaj Zakon o poticanju ulaganja već mijenjali u ovom sazivu i to prošle godine. Bilo to još jedno usklađivanje sa zakonodavstvom EU i moramo se zapitati što se dogodilo u tih godinu dana uistinu ništa spektakularno i u ovoj raspravi krenut ću od globalnog pa prema lokalnom. Znači mi moramo promatrati i ovaj zakon u kontekstu globalnih zbivanja i promjena na međunarodnoj razini te se zapitati koja je pozicija Hrvatske i ima li ta pozicija elemenata koji bi se mogli iskoristiti u podizanju konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Vrijeme velikih kriza je uvijek i vrijeme velikih prilika i pametne države to znaju jako dobro iskoristiti. Ono što je obilježilo ne samo proteklu godinu nego cijelo vrijeme od kako je krenula pandemija je jedan proces koji se zove de globalizacija. Nakon pucanja dobavnih lanaca i krize koja je u gospodarstvima uslijedila nakon toga zemlje EU shvatile su da određene industrije se moraju vratiti na područje EU u Europu. I mi se moramo zapitati što čini naše Ministarstvo gospodarstva, što je učinilo do sada i gdje je Hrvatska u toj novoj politici EU? Je li ona jasno i glasno odredila svoju perspektivu i svoju poziciju? U strategijama koje nam dolaze ovdje na raspravu u HS uglavnom stoji ona ista mantra, to su temeljne odrednice koje nam dolaze iz Europe, a to je zeleno i digitalno, to je široko da široko i šire ne može biti. Što su i koje su to konkretne gospodarske grane koje Hrvatska misli razvijati, poticati i u konačnici što nam sve treba kako bi ostvarili onda tako zadane ciljeve? Koliko čujemo financije nisu problem, uvijek imate dva ograničavajuća čimbenika, a to su financije i ljudski resursi. Novca ima, stiže iz Europe prošle godine 800 milijuna iz NPOO-a, ove godine evo sada 700 milijuna eura, znači mogli bi reći da financije nisu problem, taj resurs smo riješili. Ali gdje smo mi po pitanju ljudskih resursa, gdje smo mi po pitanju ljudi koji su školovani za određene djelatnosti jer ono što cijelo vrijeme slušamo to je nedostaje u turizmu, nedostaje u građevini, nedostaje u IT-u. A koje su naše glavne grane? Turizam, građevina radi, imaju posla da ne stignu, imamo strane kompanije koje dolaze zato što su naše ili propale ili ne stignu sve poslove odraditi koji se financiraju uglavnom sredstvima iz eu fondova, IT industrija također govori kako nemaju dovoljno stručnjaka. Vidimo da kod Rimca rade ljudi koji dolaze iz cijeloga svijeta. Gdje smo mi po pitanju ljudskih resursa i možemo li onda ostvariti i koje su to industrije koje ćemo poticati kako bi iskoristili sve predispozicije koje imamo? I to je prvo pitanje. Gdje je Hrvatska u procesu de globalizacije? Ali odgovor još uvijek čekamo. Ja ga iz ovih svih strateških dokumenata koji nama dolaze jednostavno ne vidim. Sljedeće pitanje je struktura našeg gospodarstva. Što radimo da se ta struktura konačno promijeni? O tim famoznim strukturnim reformama ja slušam pa one se stalno javljaju, ekonomisti o njima govore još od sedamdesetih godina prošlog stoljeća, znači ja sam ih još na fakultetu slušala tamo osamdesetih godina. U vremenima krize to se pitanje ponovo uvijek iznova aktualizira i onda čim se malo situacija smiri idemo sve po starom. Odjednom se sve to nekako zaboravi i Hrvatska i dalje ovisi o turizmu i već očekujem sada za dva tjedna od lipnja svakodnevno brojanje vozila i turista, novinari kreću na granice i u središnjim informativnim emisijama kreće ušlo je toliko vozila, ušlo je toliko turista i svake godine jedno te isto. Koliko je turizam ranjiva osjetljiva gospodarska grana, to smo imali prilike vidjeti prije dvije godine kada je nastupila epidemija. I nemojmo se zavaravati svaka kriza će nas ponovno uvijek iznova podsjetiti da je turizam itekako osjetljiva gospodarska grana. Nema jakog gospodarstva bez jake industrije, nema države na svijetu koja je postala gospodarski snažna samo na turizmu, ne postoji, neće ni Hrvatska. Jedini razdoblje u kojem se bilježi značajan razvoj industrije u Hrvatskoj bilo je od pedesetih do sedamdesetih godina prošlog stoljeća, to je prekratko razdoblje da bi se dostigle zemlje razvijene Europe. Od osamdesetih godina prošlog stoljeća proizvodni kapaciteti se ne povećavaju, oni se kontinuirano smanjuju i to osobito u prerađivačkoj industriji. Unatoč i usprkos svemu tome prerađivačka industrija i danas ima važnu ulogu u strukturi BDP-a, a poglavito robnog izvoza koji je inače rastao i u vremenima ove epidemije. Sukladno tome upravo prerađivačka industrija mora biti glavna strateška odrednica i to u segmentu izvoznih proizvoda, višeg stupnja finalizacije i sa višom dodanom vrijednošću. I dobro je što su to stavili u zakon, e sad to samo treba provesti, to je onaj teži dio koji u Hrvatskoj uvijek zapinje. Udio prerađivačke industrije u našem BDP-u je dvostruko manji nego u Sloveniji npr. o Češkoj neću ni govoriti. Ovaj zakon treba poticati ulaganja u proizvodno-prerađivačku industriju i to je tu vrlo jasno navedeno i to kroz produktivnost, povećanje produktivnosti, kroz robotizaciju, automatizaciju i digitalizaciju. No, mi se moramo nakon godina što je ovaj zakon na snazi, a prije njega smo imali onaj drugi zapitati, je li problem zakonski okvir ili nešto drugo. Nije da nema investicija imate Greenfield investicija u okruženju poprilično. Ali što je sa Hrvatskom? Zašto u Hrvatskoj nekako to sve zapinje? Hrvatska je još uvijek za većinu investitora u onoj nepopularnoj ABC kategoriji anything bay Croatia odnosno sve osim Hrvatske. Investicije dolaze u Srbiju, u Sloveniju, u Mađarsku, Poljsku, Slovačka, Češka neću ih ni spominjati. Zašto onda Hrvatsku zaobilaze i to u širokom luku i koji je razlog takvom ponašanju investitora? Možda su razlog parafiskalni nameti, administrativne pristojbe i razno, razne zavrzlame kojima, s kojima se susreću u Hrvatskoj. A možda je uzrok i činjenica d au ovoj vladi sjedi ministar zadužen za državnu imovinu koji je ujedno suvlasnik projekta vezanog za državnu imovinu konkretno kompleks Kupari i još k tome tuži svog partnera u tom projektu jer za svoj udio traži 12 puta veći iznos, a bio bi zadovoljan i sa 4 puta većim iznosom od ponuđenog. Da li bi takav ministar mogao u nekoj uređenoj državi obnašati neku javno dužnost? Vrlo teško. I dok je tako uzalud svi ovi strateški dokumenti i svi ovi zakoni o poticanju ulaganja jer i dalje će nas investitori zaobilaziti jer jednostavno oni znaju da u Hrvatskoj pravna država spava i nemaju onu razinu zaštićenosti koju imaju u drugim državama. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Damir Bajs govorit će u ime Kluba zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Dakle, gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege pred nama je jedan od zakona koji bi trebao biti osnov za gospodarstvo u budućem razdoblju. To je Prijedlog Zakona o poticanju ulaganja sa konačnim prijedlogom zakona. Zbog čega to govorim? RH i svi koji ovdje živimo ovog trenutka nalazimo se pred dva velika problema. Jedan je inflacija koju osjećamo, koja se povećava i drugo je ono što je vezano uz to, a to je stagnacija gospodarstva. Smanjenje i povećanja, negativne stope koje su sada već u naznakama i ja bih rekao da država mora biti prijatelj gospodarstvu i u vremenu dobroga, a partner u vremenu lošega. Zbog čega to govorim? Zbog toga što Zakon o poticanju ulaganja je zapravo ovog trenutka ipak izazvao izniman interes u e-savjetovanja. I kada se javi Hrvatska gospodarska komora, kada se javi dakle u ovom slučaju turistički sektor, kada se javi puno poduzetnika jel i o tome ovisi zapravo mogućost investicija, bez sredstava EU i RH mnoge investicije se neće ni dogoditi, onda se moramo zapitati da li mi želimo poduprijeti ukupnost gospodarstva na način da ne postavljamo nikakve uvjete koji nisu potrebni. Naime, kad govorimo o tome onda govorimo o tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] investicijama na već postojećim objektima. To mogu biti investicije koje su vezane primjerice uz proizvodne pogone, ali mogu biti što većino jesu u turističkom sektoru. I da turistički sektor je bio možda i najaktivniji u tom e-savjetovanju stoga što ovog trenutka i troškovi koji su vezani uz izgradnju, dogradnju i mnoge druge stvari u ukupnosti turističkog sektora neće biti mogući. Kako na kontinentu tako i na moru. Ja sam čuo dosta upitnika oko toga da li treba ulagati u turizam, da li je turizam ono što Hrvatskoj treba? Pa kad sam bio i bivši ministar turizma i mogu reći jedno. Mi imamo turizam, turizam može, mora i treba biti konkurentan. Turizam je naša izvozna djelatnost. Imamo 165 država koje nam konkuriraju i ako se tko nalazi u konkurenciji onda je to sigurno turizam Hrvatske, a nije problem u tome što on čini 15 ili 20% BDP-a Hrvatske kao što to se sada procjenjuje. Problem je u tome što u državama koje imaju znatno veće apsolutne iznose od turizma, Francuska, Italija i mnoge druge, udio turizma je puno manji zato što je ostatak gospodarstva puno jači. To što je u prošlom tijeku 35% bilo vezano uz investicije u turizam to zapravo govori da efektivno turizam je bio spreman investirati u podizanje standarda koji i dalje trebamo. Pri tome još jednom ću vam napomenuti, to nije vezano samo uz turizam, ali pretežito jest, dakle vezan je uz proizvode i druge pogone ali je vezan i uz dakle ulaganja u kontinentalni turizam i turizam na moru. Ja mislim da ne bi trebali stavljati takve zabrane i donositi takve odluke u trenutku kad gospodarstvo se nalazi pred velikim upitnicima. Ja sam gotovo siguran da sredstva koja su na raspolaganju, pitanje da li će biti uopće i povućena, govorim o ovom privatnom sektoru koji treba pripremiti, napraviti i provesti te projekte. Stoga ovakav stav ja bih rekao da ne možemo i ne trebamo podržati. Što se tiče ostatka, ja moram pohvaliti naravno i neke stvari koje pišu ovdje i treba biti tu potpuno jasan i otvoren. Dakle naravno turističke regije koje su kao sada, koje su sada dakle donesene, koje su sad unesene u Zakon, sasvim sigurno su dobra stvar. Dobra je stvar mogućnost da se pomogne onima koji su u ovoj krizi bili dakle pogođeni i da im se produže rokovi vezani uz ovaj Zakon. Ali isto tako, da smo pričali i dosta o tome koliko zapravo obrtnici su bitniji za Hrvatsku, ali kad pogledate podatke iz izvješća, onda ispada da je samo 27 obrtnika registrirano kao korisnici potpore. To je zapravo iznimno mali broj, potpuno beznačajan na ukupnost onoga što treba biti i taj dio naravno, Zakona bi trebao ići više prema tome da i mali i veliki obrtnici budu u tom dijelu. O nesrazmjeru između povlačenja sredstava, dakle Zagrebačka županija, Varaždinska i drugi u odnosu na ostatak Hrvatske ne treba niti govoriti, treba stvoriti uvjete da država kroz svoje instrumente pomogne gospodarstvenicima i počet ću, završit ću s onim s čime sam i počeo. U trenucima kad nam prijeti stagnacija gospodarstva, da li se trebamo bojati da će dopunske investicije koje inače bi vjerojatno ... [[Govornik se ne razumije.]] sredstva koja bi ostala neiskorištena se moraju sada dakle ograničiti. Kako je to moguće da do donošenja ovog Zakona koji će vjerojatno biti uskoro na snazi je moglo biti po EU pravilima i EU regulama moguće raditi, dakle ono što sada više neće biti moguće, to su brownfield investicije i zbog čega sada mi umjesto da otvorenih ruku pomogne gospodarstvu u ... [[Govornik se ne razumije.]] koja im treba, zapravo to ipak ograničavamo. To je pitanje koje mislim da nema ovdje odgovora i EU pravila se nisu promijenila od prošlog tjedna do danas, radi se o promjeni unutar vjerojatno hrvatske politike, zašto? To će vrijeme pokazati, ali od ukupnosti projekata do sada ostvarenih 30, gotovo i 5%, 1/3 je bila vezana uz turizam. Turizam je bio predviđen i u ovom sektoru od 60 milijardi kuna sa najmanje 20, znači 1/3, a to znači da ćemo ukupno izvršenje za godinu dana kad dobijemo izvješće vezano uz ovaj Zakon gledati samo na način da će ono što je predviđeno i ovdje naznačeno biti bitno umanjeno. Pomognimo svima koji žele raditi, skinimo ograde, budimo pozitivni i idemo dakle pomoći gospodarstvu, da li u proizvodnom dijelu, što apsolutno podržavam i što je zapravo ključ onoga što je pred Hrvatskom, a to je da ne da sruši turizam nego da digne ostatak proizvodnog gospodarstva, a da i jedni i drugi budu konkurentni na, ne hrvatskom, nego svjetskom tržištu. Hvala.
Hvala i vama. G. Tomislav Klarić, Klub zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovana državna tajnice sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Danas smo ovdje čuli podosta razmišljanja, rasprava, čak i u stankama je bilo kritika, međutim, svi zaboravljamo jednu činjenicu, jednu činjenicu da niti ovaj Zakon sam po sebi, a niti bilo koji drugi ne može polučiti učinak ukoliko nije u simbiozi jedan s drugim, a onda i sa svim akterima koji djeluju na području čitave RH, od Vlade RH, ministarstva pa do jedinica lokalne samouprave i oni koji na terenu ga operativno provode. Dakle često, to sam i u replici rekao, mi smo kritični, često govorimo da ništa ne valja, da se ništa ne radi, ali ako malo pogledamo statistiku, ako gledamo podatke, ako pogledamo i ono što se događa diljem Hrvatske, vidimo da je Hrvatska bez obzira na potrese, na Covid, bez obzira na sve ove krize o kojima pričamo, pa čak i rat u Ukrajini praktički jedno veliko gradilište. Da bi govorili o razvoju gospodarstva, o poduzetništvu, o svemu onom što čini život i zadržava naše ljude da žive i da dobro žive u RH, potrebno je stvoriti preduvjete. Preduvjeti se stvaraju ne sad ove godine nego čitavo 2 desetljeća nakon rata naovamo izgradnjom autocesta, ulaganjem u željeznice, ulaganjem u luke, ulaganjem ono što čini krvotok jedne zemlje. Sam Zakon o poticaju ulaganja, prije toga smo razgovarali i Zakon o poduzetničkoj infrastrukturi, vodi jednom cilju, a taj cilj polako, ali sigurno se ostvaruje. Dakle imamo ono što je i državna tajnica navela, ono što nam u materijalu piše, imamo brojke, brojke koje govore o nekakvim pokazateljima. Činjenica je da je stopa nezaposlenosti, odnosno nezaposlenost na području RH smanjena. Činjenica je da je prema ovom Zakonu uloženo, odnosno aktivirano preko 30 milijardi kuna u gospodarstvo, da je prema ovim podacima koji su ovdje iskazani, 34 tisuće novih radnih mjesta. Činjenica je da su ciljevima o kojima se govorilo, a trebali bi na neki način biti sukus ovoga Zakona i svega onoga što će odobravati financijska sredstva i potpore gospodarstvenicima, da se na neki način ispunjavaju. Dakle imamo unos nove opreme, suvremenih tehnologija, veću zaposlenost, izobrazbu zaposlenika, razvoj proizvoda i usluga, više dodane vrijednosti, povećanje konkurentnosti, ravnomjerni i regionalni razvoj RH i onda je opet se ja kao predstavnik i lokalne zajednice moram tu istaknuti ulogu tih jedinica lokalne samouprave odnosno gradova i općina. Da bi bilo koji gospodarstvenik došao prema Vladi RH i ministarstvu, pozvao se na ovaj Zakon o poticajnim ulaganjima, preduvjet da bi on mogao ulagati je trebalo stvoriti na samom terenu, području odnosno gradu ili općini gdje će se tako nešto realizirati. Dakle jedno bez drugoga definitivno ne može. Dakle, sam ovaj zakon koji treba pozdraviti, naročito u onom dijelu hitnoće njegovog donošenja, budući da se odnosi i na one mjere odnosno izlazi se u susret gospodarstvenicima koji su pogođeni covid krizom, nisu mogli ispunit one kriterije pa bi mogli doći u poziciju da ostanu bez tih sredstava. Ovaj drugi dio koji se odnosi između ostalog jedan od razloga donošenja ovih izmjena i zakona to su ove nove statističke regije prema odluci vlade iz siječnja gdje je nova nacionalna klasifikacija regija Panonska Hrvatska, Sjeverna Hrvatska, Jadranska Hrvatska i Grad Zagreb i one koje su u onim dijelu prostornih jedinica ostale iste, a čine čitavu Hrvatsku i drugu razinu 20 županija i Grad Zagreb. Dakle, novom podjelom sve te regije su osim Grada Zagreba u kategoriji slabije razvijenih a propos onoga što je kolega iz IDS-a ovdje u svojoj replici izjavio, dakle promišlja se i o tome obzirom da je naš BDP u ovim ostalim regijama ispod 75 prosjeka BDP-a EU za razliku od Grada Zagreba, a naročito ako pogledamo da se radi o perspektivi dodjeli sredstava od 2001.-2027.g. Ovdje smo isto tako čuli i kritike zbog čega turizam toliko kao nekakva rizična grana, pa ja mislim upravo suprotno. Hrvatska jeste turistička zemlja, Hrvatska sa svojom infrastrukturom koje gradi na proteklih godina od dobre povezanosti i otoka i izgrađenih novih autocesta, Dalmatine, naše dolje prema primorju, druge cijevi Tunela Učka, sada sa izgradnjom Pelješkog mosta da naprosto je jedan od ključnih razloga izgradnje te infrastrukture i daljnji razvoj turizma, ali ne samo turizma kao turizma pa će nam doć nekakav gost destinaciju na otok Krk pa će tamo se sunčati i ljetovat, taj čovjek mora negdje i prespavat, mora i ležat na nekakvom krevetu da karikiram, a onda mora nešto i pojest. Sve to otvara puno ostalih drugih mogućnosti za razvoj ostalih grana gospodarstva, tim više što i ovi pokazatelji tko je najviše koristio ta sredstva, dakle i turizam, metaloprerađivačka, drvoprerađivačka industrija na neki način usmjeravaju k tome cilju. Zašto sam u uvodu svog govora spomenuo i onaj drugi zakon, Zakon o poduzetničkoj infrastrukturi jer sam ljut na njega od trenutka kad je prvi put donesen, tada je bio ministar g. Maras, na neki način tim zakonom je blokirale se jedinice lokalne samouprave da uopće mogu raspolagati sa državnim zemljištem sa onim famoznim 20 km u krugu nemogućnosti dobivanja zemljišta. Sad je značajno poboljšan taj zakon, međutim još uvijek postoji onaj drugi problem, problem rješavanja odnosno brzog rješavanja aktivacije tog državnog zemljišta odnosno dodjele tog zemljišta ili objekata u državnom vlasništvu jedinicama lokalne samouprave. Neko je tu spomenuo i šumsko-gospodarsku osnovu, Zakon o poljoprivrednom zemljištu i ono što nas počesto zna blokirat. Ovo govorim iz osobnog primjera jer ako sagledavamo da je moj grad 2011.g. dobio 260.000 kvadrata državnog zemljišta koje je bilo kamenjar, šikara, vrtače i brda da bi to zemljište da je ostalo u državnom vlasništvu i dalje ostalo tako. Sad u ovom trenutku na tom zemljištu od 2011.g. do danas dakle u nepunih desetak, 11 godina nakon potpisivanja ugovora na tom zemljištu je već preko 4.000 ljudi, a da ne govorim da je proteklu godinu od strane gospodarstvenika bilo investicija oko milijardu i 200 milijuna. Tako da su to nekakvi pokazatelji smjera u kojem treba ići i mislim da je vlada to prepoznala, čak imamo i najavu u ovom dijelu jel su stigli upiti od županije vezano za količinu odnosno brojeve zahtjeva gradova i općina prema državnoj imovini. Tako da u svakom slučaju nešto što će generirati daljnji razvoj bit će i rješavanje tog problema državne imovine, a svi dobro znamo da to dobro znaju i u Ministarstvu gospodarstva i u državnoj imovini u kakvom je stanju ta imovina. S druge strane ono što smo donijeli, a što se naslanja na sve ove zakone koji mogu generirat gospodarski razvoj to je ako se sjećate nedavno donesen Zakon o državnoj izmjeri gdje se kreće u sređivanje katastra jer je taj problem nešto što definitivno usporava realizaciju brojnih projekata, a onda i sam gospodarski razvoj. O samom zakonu nisam previše govorio osim ovih nekoliko detalja jer je on i jasan i donesen je na neki način u vrlo optimalnom obliku, na način da sagledava trenutnu situaciju i da može pomoći i izaći u susret gospodarstvenicima, a dokaz njegove učinkovitosti je tih 30 milijarda kuna ukupnih ulaganja do sada, naročito u onom dijelu koje su uložene usluge visoke dodatne vrijednosti i tih 34.000 novih radnih mjesta. Ono što ukoliko imam vremena jer sam pri kraju je interesantan podatak da su oni maleni koji su dobili manje sredstava otvorili više radnih mjesta nego oni veliki i to je nešto o čemu treba u budućnosti voditi računa [[Upadica Radin: Vrijeme. Hvala.]] Evo hvala. Klub zastupnika podržava ovaj prijedlog zakona.
Hvala i vama. Gospodin Mišel Jakšić Klub zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani predstavnici ministarstva, poštovane kolegice i kolege zastupnice. Prije svega dobar dan lijep pozdrav svima. U ime kluba SDP-a moramo naglasiti da tehnički i ono sve što se usklađuje sa normativima EU je naravno nešto što treba pozdraviti i sigurno je da kad uzmemo u obzir i covid pandemiju i kako smo živjeli u njoj i jasno je da se ponešto toga treba odraditi i zakonski da se ne bi otvorio prostor pod a) za manipulacije, ali pod b) isto tako, da zaštitimo sve one koji su i ulagali i razvijali svoje poslovanje unatoč svim teškoćama koje je donijela Covid pandemija. Ima puno statističkih pokazatelja, puno brojaka, puno nekih stvari za koje se možda i možeš uloviti i vidjeti u kojem smjeru svi zajedno bi trebali i željeli ići, no ono što isto tako moramo naglasiti da jednostavno kad napravimo povijesni presjek 30 godina hrvatskog gospodarstva smatramo da ovo nije dovoljno i da ovo nije rješenje koje je potrebno hrvatskom gospodarstvu. Nakon promjene u društvenom, političkom, ekonomskom sustavu prije 30 godina, ušli smo s jedne strane u rat, nažalost, ali isto tako je došla pretvorba i privatizacija za koju svi znamo kako je završila, koliko je ljudi nadrapalo, koliko je ljudi ostalo bez posla i koji krug ljudi se obogatio. Nakon toga se ipak otvaramo Europi i određenim ekonomskim tokovima, ali i svo to vrijeme se povlači ona stalna priča da imamo ogromnih strukturnih problema u svojem gospodarskom modelu, vidimo to kod svake europske i svjetske krize koja se prelije prema RH, čast iznimkama koje i jesu postale kompetitivne na tom EU tržištu, ali ono što se stalno raspravlja, što se stalno priča, ostaje već 30 godina i to u doba svih vlada i svih političkih načina i želja kako bi se trebalo voditi porezne ekonomske politike i kako bismo željeli da Hrvatska i hrvatska ekonomija izgleda. Dakle i danas imamo problem snažno centralizirane i birokratizirane države to je vidljivo i kod svih ovih usklađenja s EU jer onda puno tog ipak ispadne iz ormara, imamo ogroman javni sektor, ali javni sektor nad kojim šapu drži jedino i isključivo centralna vlast, dakle ne možemo reći da smo išta napravili na polju decentralizacije, ali ono drugo, netko treba taj javni sustav i servisirati. Nije se još našla Vlada koja je rekla da, spremni smo raditi reforme javnog sektora, a svi jako dobro znamo da taj javni sektor diktira s jedne strane rashodovnu stranu proračuna, ali s druge strane da diktira i prihodovne potrebe u proračunu, a to najbolje vidimo kroz naše porezne politike. Porezne politike koje još uvijek i jedino isključivo oporezuju rad, onda tu s vremena na vrijeme svaki ministar financija izađe sa nekim svojim novim modelom kako će to oporezivati i jedino što svaki puta zaborave naglasiti da to nisu prihodi centralne države, dakle da se Vlada i ministri tu ne odriču ničega i da vode brigu jedino i raspodjeljuju prihode lokalnih jedinica samouprave, kao što iz druge strane, sad definitivno imamo model oporezivanja koji je jedino i isključivo ide na ruku onima koji su ili bogati ili bogatiji i stvara im okvir da dobivaju još više. Nismo našli model što ćemo sa porezom na dobit ili da li ćemo tu poticati decentralizirane i razvoj na način da ponešto ostane tamo gdje se stvorilo, nismo razradili model što ćemo sa porezom na luksuz ili porezom na imovinu ili kako ćemo ga već nazvati, a danas, pogotovo u inflaciji vidimo što se događa i kako neki stenju pod teretom inflacije jer si ne mogu priuštiti ono što im je potrebno za svakodnevni život, a oni drugi enormne količine keša koje imaju, sada polako, ali sigurno transferiraju u nekretnine i tu ulazimo u spiralu rasta cijena i da sad ne odemo predaleko u toj raspravi, kao što je i kad pričamo o PDV-u, nismo dovoljno hrabri da velimo da će PDV i jednim dijelom ostajati tamo gdje nastaje, gdje se troši, ali isto tako ono što smo radili na polju PDV-a u tijeku ove inflatorne krize koju imamo, moramo si priznati da nismo ostvarili baš neki rezultat s obzirom da su sve cijene unatoč pokušaju intervencije Vlade otišle godine. I dolazimo opet do one situacije da imamo manju kupovnu moć nego što ima jedna Slovenija ili Italija, ali zato je potrošačka košarica kod nas skuplja nego što je kod njih, o Mađarskoj neću ni pričati, na to ću se osvrnuti u nastavku svoje rasprave jer se tu isto ima puno toga zanimljivoga za reći. Dakle nismo još uvijek donijeli odluku kako želimo reformirati našu javnu upravu. Nakon toga naravno bi slijedila i reforma ekonomije koja bi na taj način mogla postati kompetitivnija jer bi sigurno morala plaćati manje nego što plaća danas da bi servisirala sav taj državni aparat. Znamo da imamo problem u zdravstvu, vidimo što se događa sa troškovima, svako malo pričamo o problemima u mirovinskom sustavu, ali nismo do sada ni u jednoj ekonomskoj politici vidjeli da smo se spremni time pozabaviti. Ono što tu svakako moram naglasiti kad pričamo o samim ekonomskim modelima, da oko INA-e nije napravljeno dovoljno i da dalje imamo situaciju da naša nafta odlazi u Mađarsku pa netko odlučuje kako će ju vratiti prema nama i imamo situaciju da je u Mađarskoj litra goriva 9,5 kuna, a kod nas čekamo kakvo je stanje na mediteranskoj burzi i da li će nas lupiti 13, 14, 15, 12 i ne daj Bože, 19 kuna jer mi kao ništa ne možemo napraviti, ali samo znamo da možemo našu naftu transferirati u Mađarsku. Sprema nam se ista situacija na polju poljoprivrede jer isto tako imamo najavu da Fortenova ide u određene promjene u svojim dijelovima biznisa, naši mirovinski fondovi su u jednom dijelu pustili glas da su i zainteresirani za dijelove Fortenove, poglavito za one poljoprivredne, no isto tako se pojavio glas da će zapravo taj dio biznisa Fortenove preuzeti Mađari pa je vrlo zanimljivo da bi nam se moglo dogoditi ta kao to nafta odlazi u Mađarsku da bi se vratila ovdje, to isto se spremamo napraviti i sa našom pšenicom i sa našim drugim poljoprivrednim kulturama, pa neka odu u Mađarsku pa će ih netko nakon toga vratiti prema nama. Zašto sam naveo te dvije teme? Zato jer vrijeme u kojem danas živimo pokazuje koliko je važno raditi na tome da imamo svoju energetsku samodostatnost, ali i koliko je važno raditi na tome da naše gospodarstvo, našu poljoprivredu, našu prehrambenu proizvodnju podržimo da bi i ona bila samodostatna. Na ova dva polja vidimo da jednostavno nema niti volje niti hrabrosti niti želje da se radi na tome da bismo postali samodostatni iako puno razvijenije od nas su se čak na početku korone, a da ne pričam danas, apsolutno okrenule jedino i isključivo prema tome cilju. I za kraj svoje rasprave bih samo još spomenuo, u redu je da donosimo mjere koje će pomoći našem gospodarstvu, našem poduzetništvu, poglavito našim malim i srednjim poduzećima no trebali bismo isto tako naglasiti što se danas događa sa svima njima bez ovih odluka o poticanju ulaganja, kako proživljavaju sa rastom cijena goriva, koliko je njih udarila cijena struje, cijena plina i kada ćemo izaći sa sveobuhvatnim paketom mjera kao što je vlada izašla prije 3-4 mjeseca i prihvatila i puno onoga što je predlagala oporba što je svakako pohvalno jer sada više te komentare ne dobivamo osim što vidimo da raste prihod države kroz pojačani PDV i najave ministra Marića da će promatrati što se događa i na temelju toga donositi mjere. O HNB-u koja bi se trebala još više baviti inflacijom nego što se bavi Ministarstvo financija mislim da nema smisla trošiti riječi. Oni su sve pokazali kroz izjavu guvernera da je građanima najbolje da kupuju tamo gdje su povoljnije cijene i nek sami procijene gdje će im biti bolje, a oko same inflacije smo shvatili da zapravo je Boris Vujčić se apsolutno predao u ruke Europi i tako da tu nažalost ne možemo očekivati nikakve jasne, racionalne, konstruktivne intervencije HNB-a da bi u inflaciji kakvu ne pamtimo bar u modernoj povijesti RH pomogli gospodarstvu i građanima ove zemlje. Evo toliko od Kluba SDP-a, hvala vam lijepa na vašoj pažnji.
I vama hvala. Gospodin Željko Pavić, Klub zastupnika Socijaldemokrata. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Gospođo tajnice sa suradnikom, što se tiče mene osobno i Kluba Socijaldemokrata mi ćemo ovaj i ovakve zakone podržavati sigurno. Ja sam pokušao u svojoj replici skrenuti pozornost na potencijalne probleme koji nam se pojavljuju, a bit će ih vjerojatno i više zbog toga što je za provođenje takvog zakona definitivno potreban sustavan pristup. I to zahvaljujem kolegi koji je to maloprije spomenuo, bez sustavno pristupa ne možemo napraviti ništa. Ukoliko se tu ne uključuju i ostali zakoni koji se tiču i obrazovanja i koji se tiču strukovnog obrazovanja nećemo postići puno. Naime, zašto sam vam postavio pitanje u vezi poticanja ulaganja investitorima na područjima sa nižim indeksom razvijenosti? Obično na tom području nemamo dovoljno radne snage jer se tamo desila demografska devastacija. Ukoliko tamo napravimo pogone i imamo veće poticaje, napravili smo radna mjesta međutim onda smo prisiljeni na dnevne migracije. Od čega se financiraju jedinice lokalne samouprave? Od poreza. Od čega se financira država? Od poreza jel tako. Ukoliko ćemo imati dnevne migracije tko će biti u plusu, bit će u plusu jedinice lokalne samouprave iz kojih dolazi radna snaga. Da bi radna snaga došla do tog mjesta moramo imati dobru prometnu povezanost, to je prva stvar. Druga stvar moramo imati radnike odnosno radnu snagu koja je voljna putovati svakodnevno na ta radna mjesta. Evo, zbog toga sam postavio ono pitanje u svojoj replici i smatram da bismo o tome trebali raspravljati malo da vidimo da li ćemo sa time stvarno, sa ovakvim pristupom s obzirom da smo smanjili iznose za poticaje investitorima koji će ulagati u područjima koji imaju viši stupanj razvijenosti, da li ćemo sa time odnosno hoćemo li sa time stvarno povećati konkurentnost naše privrede odnosno našeg gospodarstva s obzirom da će oni koji će htjeti stvarno ulagati samo u područjima koji imaju viši indeks razvijenosti zapravo dobivati manje novaca i povrat investicija će biti duži. Prema tome, mislim da sa time nećemo postići puno, ali u redu je vjerojatno postoje nekakvi izračuni koji ukazuju na to i pokazuju da je to dobro. Prvenstveno zbog toga i slažem se s vama trebamo raditi, trebamo raditi na tome da se pokuša nerazvijeni dio Hrvatske, da se pokuša razviti i da pokušamo na tom području napraviti nove pogone i otvoriti nova radna mjesta i nam se polako počne stanovništvo vraćati u ta područja. Što se tiče još jednog pitanja s obzirom znam da se ovdje radi o, o direktivi odnosno uredbi europskoj i da se prilagođavamo tom dokumentu, međutim mi već imamo godinu i pol dana jedan problem u Hrvatskoj, a to je, to su potresom pogođena područja. Pa se postavlja pitanje je li bio možda moment da sada definiramo dodatne poticaje za ulaganje za ta područja? Imali smo priliku. Znači u novom zakonu da i to definiramo, da damo šansu da se ta područja koja su potresom razrušena, devastirana, da ih pokušamo na neki način podiči na način da onda u ta područja dodatno uložimo novac i da tamo zapravo investitore na neki način nagovorimo, privolimo da idu u ta područja. Zašto to govorim? Zato što su ta područja blizu velikih središta i postoji realna mogućnost da u tim velikim središtima ima zapravo slobodne radne snage koja bi mogla bez problema putovati svakodnevno na ta područja. I da se tamo to na neki način digne, a s druge strane opet ostaje posao ono što smo rekli bez, bez sinergije i bez sustavnog pristupa nema ničega onda ostaje nakon toga na jedinicama lokalne samouprave u kojima bi se eventualno podigli ti pogoni da i one naprave neke odnosno definiraju neke stimulativne mjere koje bi zapravo omogućile našim sugrađanima, našim stanovnicima koji putuju na ta područja da se tamo nasele potporu pod povoljnijim uvjetima, naravno da im se osigura onda i školstvo i vrtić i sve ostalo što bi opet omogućilo dodatni, dodatni poticaj za gradnju i za razvoj te lokalne samouprave. Što se tiče dodatnih pitanja koja imam tu isto je bilo pitanje koje bih postavio tajnici, a to je jesmo li sada u ovom momentu mogli razmišljati i o problemima koji su nam nastali sa ratom u Ukrajini. Jesmo li možda mogli definirati i grane u koje bismo trebali ulagati dodatno zbog toga što imamo problem koji se realno pojavio, a to je problem sa prehrambenom industrijom, to je problem sa energetikom. Jesmo li mogli tu napraviti nekakav dodatni iskorak da možda to dodatno stimuliramo, a isto se postavlja pitanje jesmo li trebali možda dodatno stimulirati proizvodnju materijala i dijelova za građenje i to posebice opet u dijelovima koji su potresom razrušeni, zar ne bi bilo dobro da imamo pogone koji će raditi materijale i dijelove za građenje odnosno elemente za građenje recimo dole na Baniji, pa da se ne plaćaju transportni troškovi, da nemamo uvoz tih, tih proizvoda, nego da imamo to svoju proizvodnju jer nažalost evo vidimo i sami da obnova još uvijek nije krenula i bilo bi dobro da imamo takve pogone na tom području, hoćemo li to uspjeti napraviti, hoćemo li uspjeti imati svoju proizvodnju, hoćemo li imati svoje dijelove, hoćemo imati svoje materijale, to je veliko pitanje. Nadalje, pitanja koja se uvijek postavljaju, trebamo li ulagati u turizam. Turizam jest rizična grana, međutim ukoliko želimo biti konkurentni moramo ulagati u turizam, znači ukoliko želimo biti konkurentni u bilo kojem području moramo ulagati i moramo omogućiti investitorima da ulažu u to područje za koje su oni zainteresirani. Nadalje, ima, u zakonu se spominje i aktiviranje državne imovine. Smatram da je isto tako prijedlog dobar, međutim ono što mi kao Socijaldemokrati smatramo da nije dobro, a to je da se ni na koji način neće ni u skorije vrijeme očito aktivirati državna imovina koja je predmet spora između države i JLS. To bi se trebalo na neki način hitno riješiti tako da se i ta imovina može što je moguće prije aktivirati i da se može što je moguće prije krenuti u izgradnju i na tim područjima koja su od, zapravo u državnom vlasništvu. Nadalje, ima jedno pitanje na koje bi možda mogla tajnica kasnije odgovoriti, vezano je za onaj dio koji spominje da se ovim zakonom pomaže i gospodarstvenicima koji su zbog covid krize zapali u probleme. Naime, nameće se pitanje jesu li ti gospodarstvenici istovremeno dobili i potporu za očuvanje radnih mjesta, ako jesu kako će se to kasnije kontrolirati i kako će se oni, prema njima država ponašati, što će napraviti inspekcije, što će napraviti inspektorati i na koji način ćemo nakon toga sa tim gospodarstvenicima razgovarati i kako ćemo se prema njima ponašati. Isto tako ovdje je bio spomenuto i još jedan, još jedan podatak, a to je da je broj otvorenih radnih mjesta malih poduzetnika, kod malih poduzetnika koji su dobivali potpore za, za otvaranje radnih mjesta daleko veći nego velikih poduzetnika iako su uzeli manje novaca. Međutim, ovdje moramo stvari postaviti malo drugačije, pitanje je koliko je zapravo velika proizvodnost kod malih poduzetnika, a koliko je kod velikih. Naime, ukoliko veliki poduzetnik nije otvorio toliki broj radnih mjesta, a potrošio je novac, pretpostavljanje je, možemo pretpostaviti da je taj novac uložio u automatizaciju, u kompjuterizaciju, informatizaciju, robotizaciju, pa mu je proizvodnost veća, tako da ne možemo to gledati tako jednostavno i reći mali poduzetnici su sa manje novaca otvorili veći broj radnih mjesta jer je pitanje kolko stvarno oni doprinose rastu našeg gospodarstva, a koliko doprinose ovi veliki gospodarstvenici koji su uzeli možda više novaca, ali ja vjerujem da sa tim pristupom automatizacijom, kompjuterizacijom, informatizacijom, robotizacijom i svim ostalim zacijama zapravo donose veću dobit i pridonose tome da nam gospodarstvo bude konkurentnije. Tako da što se tiče Kluba Socijaldemokrata mi ćemo se potruditi da podržimo taj zakon uz sva ova pitanja koja imamo i evo koja postavljamo ne sa ciljem da nešto kritiziramo nego da skrenemo pozornost na probleme koji postoje i koji će redovno biti prisutni i pitanje je dal ćemo zbog tih problema uspjeti i povući sav novac koji nam je na raspolaganju, možda kad bismo išli sustavnije, kad bismo imali drugačiji pristup, ne vi kao ministarstvo nego svi zajedno u vladu i ostala ministarstva kad bismo išli združeno i stavili glave zajedno možda nam bili rezultati bolji. Hvala lijepo.
I vama. Gđa. Anka Mrak-Taritaš, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovana državna tajnice sa suradnikom, kolegice i kolege. Dakle mi imamo u hitnoj proceduri Konačni prijedlog Zakona o poticanju ulaganja. Ja moram priznati ima onih saborskih zastupnika ili zastupnica koji uvijek nekako prigovaraju kad je tema hitne procedure. Moram reći da u ovom sazivu sabora i u prošlom nismo imali tako puno prijedloga u hitnoj proceduri i to treba naglasiti i nekad su hitne procedure potrebne i ja ocjenjujem da je vezano uz ovaj zakon tome tako. Bazično zakon koji je bio o poticanju ulaganja je bio bazično iz 2012., a onda se 2015. promijenio. Nekad imate nekakvu sreću, al ta sreća vam nekad može biti i neki benefit vam može biti i neka mana. Tamo kad je išao zakon 2012. ja moram priznati da sam ja bila jedna od njih koja je sudjelovala u tom zakonu, ideja je bila drugačija nego što je to sad. Dakle koja je ideja bila 2012. i zašto je taj zakon išao? Zato što je bio problem s ulaganjima, bilo je problem sa procedurama koje su bile komplicirane, duge, teške, željelo se je u zemlji da, dakle morate znat koja je bila 2012. da se potiču, da dođu investitori, pogotovo nam je uvijek želja bila za nekim investitorima da dođu izvana i da se vide da te procedure budu nešto brže i jednostavnije, to su tzv. oni lex specialis. I da budemo tu potpuno jasni, sve zemlje u Europi, a tad sam ja gledala prijedlog nekih drugih zemalja, u nekom trenutku svog uopće gospodarskih problema posežu za takvom metodom, ja sam tada gledala i dosta proučavala nekakve švicarske zakone koji su bili gdje su oni zaista kroz lex specialis išli rješavati određene stvari i to je bila ta ideja tog zakona iz 2012. Naravno, kao što su to bespuća hrvatske stvarnosti to se onda pretvori u nešto drugo. Uvijek nađete nekakve mane, uvijek svaki resor kaže zašto je problem pa onda oni ne mogu ići napraviti nekakve iznimke i onda znate kad ko na brani napravite jednu rupu, rupa je sve veća i veća i to sve zajedno nestane. I ovaj zakon koji mi i danas raspravljamo i koji je i doživio svoje četiri izmjene po putu nije više taj zakon koja je bila ideja, ali za prolivenim mlijekom je teško plakati i stvari su posve drugačije. Jednako tako ja sam apsolutno sigurna da danas živimo u onim vremenima koje zovemo izazovna vremena. Pred jedno desetak godina, sad se ja ko oni stari ljudi šta je bilo pred 10, pa onda je sve bilo divno, krasno, a danas ništa ne valja, ja ne mislim da je tako, ja mislim da je svaki put nešto bolje i da smo pametniji i spretniji i sve ostalo. Naravno za razliku od vlastite djece koja me nisu pitala šta ja mislim što će oni studirati što mislim da bi bilo pametno. Pitala me moja nećakinja koja se tad odlučivala studirat građevinu. Ja sam rekla upiši svakako građevinu odnosno tema je bila dal možda arhitekturu ili građevinu, ja sam ju poslala na građevinu odnosno poslala savjetovala ona se sama odlučila. I rekla sam gle 21. stoljeće će biti stoljeće u kojima ćemo voditi računa o posljedicama klimatskih promjena, 21. stoljeće će biti stoljeće u kojima ćemo se baviti otpadom na razini Europe, Hrvatske, svijeta, bavit ćemo se otpadnim vodama, bavit ćemo se svim posljedicama što je čovjek u prostoru i prirodi napravio i to znači da je to jedna idealno polje djelovanja za nekog za jednu inženjersku struku koja može biti konkretna, jasna i dati nekakve poboljšice u tom periodu. Tek je tad krenulo na velika vrata energetska učinkovitost i sve ostalo. I moram reći da danas kad gledam i kad čitam ovaj zakon i kad čitam što je u ovom zakonu napisano i kad vidite i danas odnosno pred neki dan kad se je ocjenjivala i Hrvatska i sve ostalo onda se je vidjelo da naglasak mora biti na zelenim tehnologijama, na zelenom razvoju i na nekakvim drugim stvarima i to je to. I sad mi dolazimo do hrvatske stvarnosti, što nama hrvatska stvarnost govori? Govori nam da od 1323 zahtjeva potvrdu statusa imamo 706 poduzetnika. Da li u jednu zemlju koja je Hrvatska je 1323 projekata puno, malo, koliko to je, ne znam, ja bih voljela da je znatno više. Dakle, 46,6% korisnika nemaju potvrdu o statusu korisnika potvrde, na Odboru za gospodarstvo koje je bilo jučer i ja nekako uvijek nastojim biti korektna i sve ono što čujem po putu kažem i ne želim s ove govornice govoriti nešto drugo što inače ne govorim, pitala sam zašto je to tako i predmnijevala. Znate ima puno onih korisnika koji voli da im stvari nešto duže traju, moraju voditi nekakve račune i ja mislim da je to dobro da se Ministarstvo gospodarstva i tako odnosi prema njima jer znate onako raditi čisto činovnički, prošao je rok je nešto što je činovnički. Ali, ono što pretpostavljam da su i prethodnici naglasili, ali naglasit ću i ja, ono što je ključni problem naš i s ove govornice sam nekoliko puta govorila i nažalost ono što mi je krivo govorit ću još, dakle projekti ulaganja se odnose na turizam. Zašto? Zato što su jednostavno brzi, relativno sagledivi, formalno oni otvaraju radna mjesta, ali pitanje za kog i kako i mi smo se svjesno namjerno odlučili vezati svoj razvoj uz turizam. I znajući da ovisimo o suncu, mjesecu, klimatskim promjenama, mjesečevim mijenama, koroni koju naravno pred dve godine odnosno pred dvije godine smo već znali, ali pred tri godine ratu. Tko je očekivao da će u Europi biti rat? Mislim da 15. veljače da smo mi glasali u ovom Parlamentu tko misli da će bit rat u Ukrajini, a tko ne, bi većina bila neće biti rat koji je počeo 24. veljače i koji traje i trajat će. A posljedice rata će trajati desetljećima, desetljećima za Europu. Tko iz ovog rata će izać bez posljedica? Amerika i Kina, svi drugi ćemo imati posljedica, ali to je jedna druga tema. I zato ja moram priznati meni je uvijek, vi znate da je moj nekako bazična tema je građevina, graditeljstvo, a imam osjećaj i nekako si utvaram da se u prostorni razvoj, prostorno planiranje u temu graditeljstva nešto razumijem i onda kad vidim da je 3,3% to je nešto što je zapravo alarmantno. Pri tom naravno da se ovaj zakon ne odnosi na radnu snagu i na sve ostalo nego se ovaj zakon odnosi na točno ono što je, proizvodnju proizvoda. Ja to zovem tvornica građevinskih materijala. Jučer je gorila Tvornica stiropora u Bihaću i izgorila je, mi kad smo se bavili energetskom učinkovitošću tamo 2014., 2015. i kad smo upotrebljavali neke nove materijale i ostalo, znate što je bio problem zašto ta energetska učinkovitost nije išla? Zato što nije bilo građevinskog materijala, nije bilo, niste ga mogli kupit. Danas kažu ne možete kupit čavle. Ja sam za Uskrs smo zvali naše prijatelje u Australiji da im čestitamo Uskrs koji je tamo građevinski poduzetnik i nešto što mi je učinilo se nevjerojatno da ću od njega čuti znate što sam čula, nešto što u Australiji šest oni tri do šest mjeseci grade kuću jel ju grade ja to kažem sa selotejpom, klamericom jer je sve drugačije, nije ova klasična gradnja kod nas kaže nema ljudi i nema materijala. I umjesto da svi zajedno prepoznamo da je građevinski materijal problem mi na to čvrsto žmirimo znate, čvrsto žmirimo ko ono malo dijete koje ne želi uopće da mu netko kaže da Djed Mraz ne postoji i onda zatvori uši i oči i čvrst žmiri. Meni je to alarmantno, meni se čini da u ovom zakonu je trebala biti bez obzira što ste mi odgovorili da oni koji će ulagat da mogu po ovom zakonu i sve ostalo, meni je trebao biti jedan naglasak na tome Ljudi moji, građevina je kontinuitet, svaka zemlja kad kreće u određeni razvoj to se računa, to vidite po ulaganjima u građevini kad kreće pad to jednako tako vidite. A iz ovih postotaka zapravo vidite za što smo se mi odlučili, lako ćemo. E vrijeme lako ćemo mislim da je prošlo. Ja ću tu raspravu u ime kluba završit, a budući da imam pojedinačnu onda ću nešto o državnoj imovini. Hvala.
Hvala. Hvala lijepa. I sada prelazimo na pojedinačne rasprave, gospođa Vesna Vučemilović. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegica Mrak Taritaš je završila sa građevinskom industrijom, ja ću se vratiti na moju omiljenu temu budući da dolazim iz Slavonije to je naravno proizvodnja hrane, prehrambeno-prerađivačka industrija jer ona ima znatan utjecaj na gospodarstvo u cjelini i ako pogledate to je peta najveća izvozna grana unutar prerađivačke industrije Hrvatske. No unatoč kontinuiranom rastu izvoza ono što nas mora sve zabrinuti je trend usporavanja izvoznog rasta i pad konkurentnosti prehrambenog sektora RH. I taj udio prehrambene industrije u BDP-u nam kontinuirano pada, bez obzira što imamo apsolutno sve predispozicije da bude suprotno. Znači Hrvatska ima predispozicije da upravo prehrambeno-prerađivačka industrija bude zamašnjak koji će pokrenuti cijelo gospodarstvo, a to poglavito može učiniti zbog multiplikatora koji je značajan u ovoj industriji. Ne smijemo zanemariti činjenicu da su hrvatske prehrambene tvrtke ulaskom u EU dobile ogromnu konkurenciju koja dolazi iz europski zemalja, a to su uglavnom velika gospodarstva koja svojim tvrtkama pružaju određenu platformu i poticaje gdje evo trčim danas između tematske sjednice i ovdje rasprave na plenarnoj jer tematska sjednica tri odbora upravo govori o problemima s kojima se naše gospodarstvo suočava u ovim iznimno velikim rastom cijena svih uvoznih sirovina u svim segmentima pa tako isto i u prehrambeno-prerađivačkoj industriji i pojavljuje se sad i određena teza da postoje i određene skrivene potpore u određenim gospodarstvima kojima su onda naše tvrtke izložene. Što bi u tom kontekstu morao biti cilj Hrvatske i hrvatskog gospodarstva, a to je da se ta naša prehrambena industrija kroz uostalom i ovakve programe i u ovakve zakone ojača za tržišno nadmetanje sa jakom konkurencijom u EU i kroz fondove EU se ustvari moraju kreirati ciljani programi za prehrambenu industriju koju nekako uvijek zanemarimo, pa je bila zanemarena i u NPOO-u pa se nakon ove rasprave koju smo imali na plenarnoj i nakon inzistiranja nekoliko klubova vratila i odvojila su se značajnija sredstva jer jedino na taj način ovu industriju možemo poduprijeti i osigurati ono što ta industrija može osigurati, a to je dodatno zapošljavanje, stvaranje nove vrijednosti i ukupnih ekonomskih doprinosa. Ono što mi nikako ne smijemo zanemariti, a to je značaj ove industrije za sigurnost i opskrbu stanovništva hranom. To je najbolje osvijestila ova epidemija, a rat u Ukrajini je to još dodatno potencirao. Znači mi od početka invazije Rusije na Ukrajinu govorimo o potencijalnoj nestašici određenih ključnih sirovina za prehrambenu industriju, tu se posebno ističe nestašica ulja. I sad što se događa u Hrvatskoj? Mi imamo dovoljno zasijanih uljarica, ove godine čak i više nego to je to bilo prethodne godine, ali nemamo dovoljno kapaciteta u preradi, znači izvest ćemo uljarice pa ćemo onda uvoziti ulje. I to je nažalost samo jedan u nizu primjera kakvih u Hrvatskoj ima previše, jednostavno ih ima previše. Ono što mi moramo također istaknuti u ovoj raspravi to je činjenica da podaci o produktivnosti u prehrambenoj industriji EU koje Europska komisija redovno objavljuju upućuju na značajni nedostatak hrvatske prehrambene industrije u produktivnosti koja pokazuje značajno zaostajanje u odnosu na druge zemlje EU. I tu znači ovaj i zakoni kakav je danas na raspravi moraju dodatno dati impuls prehrambenoj, prerađivačkoj industriji kako bi povećala svoju produktivnost i kako bi došli na tu razinu prosjeka EU. Trenutno smo mi na razini nekih 51% prosjeka produktivnosti EU u ovoj industriji. Znači sve ove zelje koje su jake izvoznice poput Danske, Njemačke, Nizozemske, Italije, Austrije imaju daleko višu produktivnost [[Upadica Radin: Vrijeme. Hvala.]] i daleko su konkurentnije.
Hvala. Imate replike, gospođa Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovana kolegice. Dakle, dolazite iz Slavonije, uvijek u svojim govorima se referirate na Slavoniju. Slavonija je zaista u nekakvoj percepciji nas svih mlađih generacija vjerojatno ne, mlađe generacije će pratiti kao prostor od kojih se najviše ljudi iselilo, ali kad vratimo se manje, malo nazad to je uvijek bila tema nečeg gdje je bila proizvodnja hrane. Ali proizvodnja hrane nije samo proizvodnja ona koja je na oranicama, proizvodnja hrane je dalje. I tu se otvara tema, ja ću vas podsjetiti na temu šećerana koje smo olako zatvarali. Dakle, ajdemo malo slušati pa nismo mi jedna niša, jedno slijepo crijevo, sve što se dešava u Europi i svijetu ima, imat će i na nas utjecaj. Svi govore prijeti nam glad. Prijeti nam glad to svi govore, ajmo se sad zbrojiti i vidjeti što napraviti da taj utjecaj na Hrvatsku bude što manji. Sad je trenutak, ne kad se to dogodi.
Vrijeme, hvala. Odgovor.
Hvala lijepa kolegice Mrak Taritaš. Ja često ističem da mi u našoj poljoprivrednoj i prehrambenoj proizvodnji smo otprilike kao nogometna momčad koja ima obranu i napad, a nema vezni red. Sad zamislite našu nogometnu reprezentaciju bez Luke Modrića, ona uistinu ne bi postizala ove rezultate. Otvorili ste jedno vrlo važno pitanje zato što nije to samo viša dodana vrijednost nego kroz cijeli niz tih postrojenja koja su bila u tim gradovima poput Orahovice, Slatine, znači u manjim mjestima koja su zapošljavala tamo radnu snagu mi smo u stvari zatvaranjem tih pogona i tih proizvodnih kapaciteta otvorili i jedan ogroman prostor za iseljavanje jer jednostavno ljudi ako oni nemaju gdje raditi oni će otići tamo gdje ima posla. I nisu to samo nažalost šećerane, nego cijeli niz tih razno raznih industrijskih postrojenja koja su se od '90-ih pa do danas zatvorila.
Hvala. Gospodin Pavić.
Poštovana zastupnice dotaknuli ste se jednog pitanja koje je izuzetno važno. To sam već rekao i u svojoj raspravi kad sam govorio o problemima koji su nastali nakon rata u Ukrajini. I drago mi je da ste to spomenuli zato što nije dovoljno samo govoriti o prerađivačkoj industriji i prehrambenoj, moramo govoriti i o stajama, moramo govoriti o farmama svinja, moramo govoriti o peradarnicima. Zašto bismo kupovali pileća krilca na burzi u ne znam … [[Govornik se ne razumije.]] ili ne znam negdje drugdje kad možemo imati doma svoju proizvodnju. I sve one inicijative od polja do stola, prekrasno, ali moramo imati i ovu inicijativu da imamo proizvodnju kod nas i da zapravo to završava sve skupa sa finalnim proizvodom kod nas na našem stolu. I da to povežemo sa turizmom e onda imamo sve skupa zaokruženo. I onda ima smisla to ulaganje. Zato velim potreban je jedan sustavan pristup koji sam spomenuo u svojoj raspravi. Bez sustavnog pristupa nema sreće.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa kolega Paviću. Mi smo, naši poljoprivrednici nisu bili spremni za ulazak u EU kao što hrvatsko gospodarstvo danas nije spremno za ulazak u eurozonu. I mi to upozoravamo, ali nitko nas ne čuje. Govorilo se to i onda. Mi smo znači prije ulaska u EU su izravna plaćanja odnosno poticaji kako se vole tako kolokvijalno nazvati su iznosila 2 milijarde kuna. Danas iznose 7 milijardi kuna, a vidite i sami kakvi su rezultati. Naša, poglavito stočarstvo, mliječni sektor je koljenima, doslovno na koljenima i nema naznaka da bi tu trebalo biti nekakvih pozitivnih pomaka. Izravni poticaji, izravna plaćanja koja su po hektaru su ubila naše stočarstvo i dok se tu nešto ne promijeni nema naprijed. Nažalost i dalje ćemo uvoziti piletinu iz Poljske ili onu smrznutu iz Brazila koja je smrznuta već nekoliko godina.
Hvala, nemate više replika. Sada je na redu gospođa Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice sa suradnikom, kolegice i kolege, kao što sam već kad sam raspravljala u ime kluba rekla, rekla sam da ću ovih 5 minuta koristiti za temu koja, o kojoj vrlo rado govorim, ali već sam sama sebi dosadna, a to je tema ulaganja u neaktivno, neaktivnu državnu imovinu. I ajdemo sad redom. Dakle, da država ima neku imovinu znamo. Da li država zna koliko ima imovine, ne zna. Da li znamo da ju želimo aktivirati, znamo. Da li imamo načine i alate, bojim se da nemamo. Jedna od glavnih prepreka koja je prepreka je, su neriješeni imovinsko pravni odnosi. Ali ajdemo se vratiti malo odnosno vratit ću se malo na ovaj zakon. Dakle, tamo 2015. jedna od tema ovog zakona bilo, kaže mjere gospodarsko aktiviranje neaktivne državne imovine je bilo jedna od onako fusnota tog zakona. I sad ja čitam ovaj novi zakon koji imamo, koji zapravo je nekako napravio svih ovih prethodnih na jednom mjestu svih prethodnih izmjena i dođete do Članka 5. i onda se navodi potpore se, na što se sve zajedno odnosi i predzadnje je navedeno gospodarsko aktiviranje neaktivne imovine u vlasništvu RH. Zašto je pretposljednje? Zato što smo svjesni toga da tog ulaganja ima što manje. Ja vas sve zajedno pitam, pitam i sebe zamislite da u jednom trenutku se napravi jedna korporacija, jedna udruga i kaže mi idemo i želimo napraviti u Hrvatskoj dvije tvornice fotonaponskih ćelija. Kolegice i kolege, fotonaponske ćelije i ugradnja fotonaponskih ćelija na zgrade bez obzira privatne, javne, višestambene će biti tema sigurno slijedećeg desetljeća. Zašto? Zato što kad, zato što je relativno jednostavno ih postaviti, ne morate na zgradi raditi nekakve dodatne instalacije jer ga možete direktno stavite na krov i vežete na uru, dakle relativno je jednostavno napraviti. Kroz njih možete imati sustav grijanja, sustav hlađenja, proizvodnje tople vode i ostalo bez obzira što sam imala prilike nedavno čuti da je jedna od udruga rekla, ali to će poskupiti gradnju i sve ostalo. Kolegice i kolege, rat u Ukrajini nam je pokazao osjetljivost o plinu, mi se grijemo na plin. Zašto? Zato što nam je bio lako dostupan i zato što nam je bio jeftin. Rat u Ukrajini je pokazalo da je zapravo to šarena laža jer se glavnina Europa ne grije na plin, grije se na neke druge izvore energije. Prema tome, i da se vratim na ovu temu, zamislite da dođe neko i kaže ja sam napravio korporaciju, želimo proizvoditi fotonaponske ćelije tu, dajte, dolazi u Ministarstvo gospodarstva i kaže nek dođe resorni ministar koji je zadužen za državnu imovinu da vidimo gdje to Hrvatska ima na raspolaganju državne imovine, treba mi, ne znam, par hektara tu, par, želim imat jedan hektar na Baniji, jedan hektar ne znam negdje. Znate koji je odgovor? Slegnite ramenima, ili se ne zna ili su neriješeni imovinskopravni odnosi ili ima 122 problema, nema nama naprijed dok mi ne znamo s čim upravljamo, zbog toga je važna državna imovina. Tamo, naravno referirala sam se na 2012.-2013., bila je jedna odredba koja je omogućila i rekla da ako postoji spor na imovini između države i JLS da se ta imovina jer odredba čl. 19. st. 1. jasno kaže da se može državna imovina koja je, koja je apsolutno u smislu, dakle ona mora biti, mora imati apsolutno riješene imovinskopravne odnose. Tad je bila jedna odredba ako postoje neriješeni imovinskopravni odnosi između države i JLS da to nije prijepor da se imovina stavi u funkciju, da se osigura poseban račun na koji će se definirati sve dok se taj prijepor ne riješi. Zamislite, ajde zamislite kolegice i kolege, dajte da malo probamo realno. Dolazi taj investitor i kaže i tamo imamo hektar, super, odlično veli, al ne možemo, zašto ne možemo, pa zato što je evo općina, ne želim navesti koja da nekog, nekog ne uvrijedim, je u sporu sa državom. Misle da smo mi ludi jer mi ne želimo staviti imovinu jel se za njih država tuži s državom.
Vrijeme, hvala. Gđa. Vučemilović prva replika.
Hvala lijepa. Kolegice Mrak-Taritaš, otvorili ste jednu vrlo važnu temu, a to je upravljanje državnom imovinom i koliko mi možemo očekivati da će tu doći do nekih promjena ako imamo novog ministra koji je znači osobno uključen u jedan projekt vezano za državnu imovinu, znači on odlučuje o tom projektu, a on svog partnera tuži jer mu eto taj partner ne želi isplatiti svotu koju on traži koja je 4 puta, on mu nudi 4 puta, on traži 12 puta više, a bio bi zadovoljan sa 4 puta više od onoga što mu partner nudi. Kako će to utjecati na sliku Hrvatske kao zemlje u koju bi trebalo doći investirati i hoće li to ohrabriti investitore da dođu u Hrvatsku ili će i dalje zaobilaziti Hrvatsku u širokom luku, pa evo što vi mislite? Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo kolegice Vučemilović. Ne samo da neće ohrabriti investitore koji žele ulagati osim onih koji žele doći i otići i nešto malo ovaj ušićariti. Znam ja i po putu sam ja srela i investitore koji su, čija ideja je bila doć u Hrvatsku, što su došli najavit projekt, doć do nekakvog sumnjivog papira kojeg su dobili i onda tužiti RH za naknadu štete koja se računa u milijunima eura, ima takvih investitora koji točno dolaze u ovu državu, svjesno i namjerno uć u projekt za koji znaju da nema i onda imaju ovako sudske parnice i onda na kraju dođe do nagodbe. Ali kolega odnosno ministar Paladina daje poruku i našim ljudima koji zaista imaju nekakvu ideju, kažu sad ćemo krenuti u investiciju, ne investiraj, točno pogledaj njegov model, dakle njegov ulaz u taj projekt je bio nula.
Hvala. Gospodin Pavić.
Poštovana zastupnice, ja bi se samo još jedanput osvrnuo na potrebe koje su se pojavile nakon što je počeo rat u Ukrajini. Spomenuli smo već, imamo problema sa energijom, imamo problem sa hranom, ovdje je bila prilika da se u ovom zakonu još to malo podeblja, da se malo pojača i da se skrene pozornost gledajte evo imate dodatne stimulacije, znači mimo uredbe imate dodatne stimulacije i imate dodatne poticaje da ulažete u industriju koja je vezana za energiju i imate dodatne poticaje u industriju koja je vezana za preradu hrane, to se nije napravilo. Što se tiče energetike pokazalo se i sami ste rekli da ovisnost o plinu nije bila dobra. Imamo mogućnost da se okrenemo na drugu stranu, danas se govori o električnoj energiji, govori se o nekim drugim izvorima, neću nabrajati sve o kojima se tu radi, ali moramo se pobrinuti da imamo sustavan pristup razvoju novog, znači potpuno novih izvora energije. Ukoliko to nemamo sami nećemo ništa postići.
Hvala lijepa, vrijeme. Odgovor.
Kolega Pavić, dakle ono što bih, kad bi trebali onako realno ocijeniti, pa reć ajde da sad vidimo neke uvjete i neke karakteristike, sustav ne stanuje u RH. Sustavno rješavanje ili problema ili detektiranje, pa predlaganje, pa rješavanje stanjuje u nekim drugim zemljama i u nekim drugim prilikama, ali ne ovdje. Mi uvijek imamo onako jedan lončić vode i onda kad se vatra jako razgori onda mi s tim lončićem vode onako malo da ne ide dalje. Ono što ste vi rekli kad ste govorili u ime kluba ja ću to ponoviti i često ponavljam, kakvu mi to zemlju želimo … [[Govornik se ne razumije]] 2030. je sutra, kakvu zemlju želimo 2050.? Mi to trebamo da znate danas jer onda o tome ovisi kakvo ćemo obrazovanje imati jer od obrazovanja, danas se školuje kadar koji će raditi 2050., koji će onda biti u nekakvom naponu snage i radit. Što to želimo, koji su to poticaji, ne s lončićem vode nego sustavno?
Sve će to narod platiti, sve će to.
Nema ni čaše, ni lončića, ni ništa, a čaše više nema.
Napravit ćemo, mi, mi ćemo, dogovorit ćemo se poslije, kupit ćemo čašu, može?
Može.
Hvala.
Sorry. kupit ćemo čašu, može [[Upadica: Može.]] hvala [[Upadica: Sorry.]]
Ali vrijeme je bilo i vrijeme je bilo isteklo. Gospođa Nađ, izvolite.
Takva sam.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Mrak Taritaš govorili ste o neriješenim imovinsko pravim odnosima kao uzroku nemogućnosti investiranja u državnu imovinu. Što mislite zapravo da je uzrok neriješenosti tih imovinsko pravnih odnosa? Neriješena gruntovnica odnosno zemljišne knjige, loša javna uprava ili loša zakonska rješenja u vezi te imovine? Hvala lijepa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa, ja kad sam govorila, kolegice Nađ kad sam govorila o lončiću ja sam mislila na onaj mali limeni, ali sam tak lupala rukom da je na kraju čaša otišla [[Upadica: Ne, ne.]] sad ću se malo odmaknuti, ovo je neka, ovo su tema u kojima ja nekako sebi utvaram da nešto znam i onda koristim ovu govornicu da ukažem na probleme koji jesu. Spremna sam sjesti, spremna sam razgovarati, spremna sam ukazati sve. Dakle, mi od 2000. krećemo u temu sređivanja katastra. Ja sam pred jedno mjesec dana dobila konačno da mogu baratati s pravim podacima od Državne geodetske uprave koliko je katastar sređen. Ne budi lijena podijelila sam par brojki, 116 godina nam treba da sredimo katastar, al pritom zaboravljamo da za tih, to vrijeme život ide dalje, da možda i ovo što smo sredili ne odgovara. Gruntovnicu smo posve zaboravili. Zašto? Nama u socijalizmu gruntovnica nije bila važna. Umjesto da to bude zajednički jedan projekt. Da stavimo glave na kup, da koristimo modele, Austrija je to radila, mi smo najpametniji na ovom svijetu i točno smo tu gdje jesmo, nigdje.
Gospodin Marin Lerotić. Evo stiže čaša [[Upadica: Nemojte dok sam ja, dok ja odem onda stavite čašu.]] ne, ne, ne stavit ćemo, mada [[Upadica: Pričekajte.]] mogla je i plastična jel. Izvolite.
Hvala. Poštovana …
Šalimo se [[Upadica: Da, naravno.]]
… kolegice Mrak Taritaš spomenuli ste niz problema i problem je neriješenih imovinsko pravnih odnosa, ali i problem da ponekad država ni sama ne zna što ima na raspolaganju. Međutim, ima još jedan problem koji je možda i najveći, a to je da država zna šta ima na raspolaganju poput recimo Munzila to sam prošli tjedan spomenuo i ministru Mariću koji se sa mnom i složio gdje su jedinice lokalne samouprave donijela sve potrebne prostorne planove kako bi se to zemljište koje je vrlo dragocjeno i kažem čini petinu površine grada Pula dalo u koncesiju gdje bi država prihodovala i od koncesije i od PDV-a i od investicija i od zapošljavanja, a nažalost to zjapi prazno odnosno kao što sam i tad rekao nekolicina vojnika čuva to jedno veliko, veliki prostor i nažalost gleda travu kako raste.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo kolega Lerotić na vašem pitanju. Dakle, bio je dio imovine koji je vrlo jednostavno se mogao staviti u funkciju to je bila tzv. imovina koja se, koju je vojska koristila prije. Ona vam je inače u prostornim planovima bila uvijek bijela, siva fleka jer se u prostornim planovima je to bila nekakva posebna namjena. Vrlo jednostavno se je kroz prostorne planove ta siva fleka mogla pretvoriti u nešto drugo jer je detektirana ko građevinska ali sad da vas ne davim što to znači u sistemu prostornog planiranja. Ali ja često, puno prečesto imam osjećaj znate za razliku kad imate svoju imovinu točno znate što imate, točno znate kako ćete staviti u funkciju, točno znate da li ćete ju prodati ili ćete ju iznajmljivat ili ćete bilo šta, da država kao da radi sve da imovinu ne stavi u funkciju. Kao da radi čak i kad su prostorni planovi, čak i kadu su riješeni imovinsko pravni odnosi čak kad se svi zajedno slože i država i županija i općine i grad, ništa.
Hvala lijepa, hvala. Gospođa Branka Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovana državna tajnice sa suradnikom, kolegice i kolege, pa ovim Prijedlogom Zakona o poticanju ulaganja osigurava se potrebni okvir kojim se unaprjeđuju uvjeti za ulaganje, sustav poticajnih mjera i potpora te opće ulagačko okruženje za kontinuirano povećanje broja i kvalitete projekata ulaganja koji se realiziraju u RH. Međutim, treba podsjetiti da smo imali Zakon o poticanju ulaganja u 2015., prije toga imamo Zakon o poticanju investicija i unapređenju investicijskog okruženja iz 2012. godine. Od tada odobrenih projekata i u obradi 1.323 u ukupnom iznosu od 55,8 milijardi kuna uz planirano otvaranje 33.981 novog radnog mjesta. Ako malo pogledamo statistiku koliko je od toga bilo navedenih projekata u turizmu ja bi rekla svega 14,7%. Problem je vjerojatno između ostalog što su prihvatljivi troškovi ulaganja isključivo troškovi gradnje na temelju građevinske dozvole. Maloprije smo čuli od državne tajnice upravo zbog nekakvih i komentara u e-savjetovanju dodano je da je moguće i na temelju potvrde glavnog projekta i kupnje nove opreme također zatražiti i dobiti poticaj na svoja ulaganja. Međutim, građevinska dozvola nije potrebna za sve građevinske radove koje je moguće izvoditi s obzirom na Pravilnik o jednostavnim i drugim građevinama i radovima koji dozvoljavaju provođenje građevinskih radova bez građevinske dozvole i/ili bez glavnog projekta. Tako znamo da je moguće i da hotelijeri imaju potrebe graditi dodatna dječja, sportska igrališta, terase, nadstrešnice, šetnice, također ulagati u sustav sunčanih kolektora ili pak kontejnere za komunalni otpad i bazen tlocrtne površine do 100 metara kvadratnih ne treba građevinsku dozvolu već samo potvrdu projekta. Ako znamo da u RH imamo trenutno ok 48% od ukupnog broja hotela standarda 2 i 3 zvjezdice znamo da je potreban značajan investicijski ciklus kako bi se naša zemlja profilirala kao visokokvalitetna destinacija, a to je također u skladu sa strategijom razvoja turizma. Kako bi podizali kvalitetu turističke ponude naravno da će brojni hotelijeri se odlučiti i na samo građevinsko obrtničke radove na postojećim objektima i stoga mislim da bi bilo dobro proširiti taj pojmovnik koji definira prihvatljive troškove ulaganja, a i NPOO također od 2021.-2026. potiče postojeća ulaganja u obnovu i rekonstrukciju objekta. Nadalje, imamo još jedan problem kad govorimo o aktu za gradnju prilikom ishodovanja građevne dozvole treba dokazati i pravni interes, to podrazumijeva i rješenje imovinskopravnih odnosa, tada znamo da imamo brojne hotelske kuće koje imaju neriješeno imovinskopravne odnose na turističkom zemljištu, također imamo i pomorska dobra na koje je pojedini investitor zainteresiran za ulaganja. Ako isto tako znamo da je turizam jedna od onih grana zbog kojih smo imali i s ponosom smo govorili da imamo najveći rast od kako je Hrvatske npr. u trećem kvartalu 2021. imali smo taj najveći rast među 21 državom članicom od čak 15,8% BDP-a i da je ta upravo turistička sezone doprinijela tome onda mislim da sa posebnom pažnjom moramo vidjeti način i mogućnost da ulažemo i pomognemo investitorima koji bi ulagali kao što sam rekla u svoje postojeće kapacitete koje imaju nižu kategorizaciju jer jednako tako oni ako su naravno što je jedan od uvjeta da su obveznici plaćanja poreza na dobit sa novom i višom kategorijom će također imati potrebu za novim zapošljavanjem i novim radnim mjestima. 2021.g. rekli smo i znamo da je bila daleko bolja turistička nego što je to bila prethodna, čak smo imali gotovo 14 milijuna turista odnosno 77% više gostiju i dolazaka odnosno 55% više noćenja. Vjerujem sa ovim nekim dopunama i izmjenama u ovom zakonu da bi doprinijeli da u narednom periodu imamo još veći broj zaposlenih [[Upadica Radin: Vrijeme.]] još veći broj zainteresiranih za ulaganje u turizmu. Hvala.
Hvala. Imate niz replika, prvu repliku gospođa Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvažena kolegice. Samo produktivno i inovativno gospodarstvo može se prilagoditi globalnim promjenama, svima nama je cilj povećati konkurentnost hrvatskog gospodarstva, stoga i ovaj novi zakonski prijedlog koji usklađuje nacionalno zakonodavstvo s pravnim stečevinama EU, nadalje, njime se ublažavaju negativni gospodarske posljedice izazvane covidom-19. Ali ono na što bih se ja posebice osvrnula je nova regionalna potpora, to su četiri nove NUTS 2 regije gdje će se konačno i gospodarstvenici konkretno moje Panonske regije zasigurno naći u povoljnijem položaju nego do sada i gdje će biti ispravljena nepravda bivše SDP-ove vlade koja je nanijela upravo poduzetnicima tih regija.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Pa upravo tako kolegice Maksimčuk, evo vaša Brodsko-posavska županija spada sad u Panonsku Hrvatsku, npr. za Panonsku Hrvatsku veliki poduzetnici će dobiti 50% potpora, dok će Grad Zagreb ostvaruje potporu od 35%. Prije ove nove karte u istu skupinu je spadala i vaša županija i Grad Zagreb i naravno da su onda u vašoj županiji poduzetnici ostvarivali pravo na daleko manju potporu. Jednako tako srednji poduzetnici čak ostvaruju 60%, a mali 70% potpore u odnosu na Grad Zagreb gdje mali poduzetnik može ostvariti svega 55% potpore.
Gospođa Zmaić.
Poštovana kolegice. Zahvaljujući novoj podjeli RH na četiri statističke regije omogućit će se viši iznosi potpora u gospodarstvu za Panonsku i Sjevernu Hrvatsku u te dvije statičke regije BDP je po glavi stanovnika ispod 50% prosječnog BDP-a EU. Vi ste zastupnica u HS-u koja dolazi iz regije Jadranska Hrvatska pa smatrate li opravdanim da intenzitet potpore poraste sa 25 na 50% za Panonsku i Sjevernu Hrvatsku? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo kolegice Zmaić. Pa evo kao što sam i prije kolegici Maksimčuk odgovorila, a sad vi ste spomenuli moju Jadransku Hrvatsku, u Jadranskoj Hrvatskoj veliki poduzetnik ima 40% potpora u odnosu na vašu gdje je 50 i mislim da je to u redu, iako sam ja maloprije u svom izlaganju dosta se zalagala za izmjene koje se odnose na turizam, ali jako dobro znamo koliki je BDP i bila sam tu i u raspravama sudjelovala kada smo donosili tu novu nacionalnu klasifikaciju, to je bilo 2019.g. i upravo zahvaljujući koordinaciji i župana, gradonačelnika i vlade i velikog sluha vlade da posloži to na jedan drugačiji način, mislim da je ovo puno i poštenije i puno će prije donijeti ravnomjernom razvoju RH.
Gospođa Pocrnić Radošević.
Hvala. Poštovana kolegice. Evo svjesni smo da ulaganja i interes investitora nisu isti u svim krajevima RH i da Vlada RH potiče ravnomjerni regionalni razvoj, zato je napravljena i donesena karta regionalnih potpora za 2022.g. i Šibensko-kninska i Ličko-senjska županija su u Jadranskoj regiji. I ono što mi je drago da su uvažene i određene specifičnosti tako da je Ličko-senjska županija kao rijetko naseljena županija ima mogućnost korištenja maksimalnog intenziteta potpora odnosno 50% prihvatljivih troškova ulaganja, 60 za srednja i 70 za velika poduzeća umjesto 40, 50, 60 kao što je u Jadranskoj regiji. Očekujem da će to biti poticaj i poziv investitorima da Ličko-senjsku županiju prepoznaju kao privlačno mjesto za ulaganje čemu će svakako potpomoći i predmetne izmjene ovog zakona npr. snižavanje praga registrirane stope nezaposlenosti za korištenjem [[Upadica Radin: Vrijeme, hvala.]] maksimalnog intenziteta potpora. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo kolegice Pocrnić Radošević. Pa evo mene isto žalosti kad sam vidjela da najviše prijavljenih projekata kaže realizira se u Gradu Zagrebu, a nažalost ni u vašoj, a ni u mojoj županiji nije se realizirao nijedan projekt pa tako vidimo jel Grad Zagreb ima 23%, potom je Zagrebačka županija 10% i onda ide Splitsko-dalmatinska sa 10 i Međimurska sa 5%. Nadam se da ovim zakonom će ipak potaknuti ulagače da se prijave i da realiziraju nešto po ovoj osnovi.
Gospodin Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovana kolegice. Evo i sami ste u vašoj raspravi spomenuli naravno i turizam i sve ono što turizam znači za RH, ali i problemi s kojima se turizam suočava i u sadašnjoj situaciji ne samo pandemije nego vidimo i današnje i inflacije i svega onoga što na neki način muči i RH, ali i puno šire i cijelu Europu u konačnici i cijeli svijet. Ali bez obzira na to turizam je pokazao izdržljivost i mi smo i prošle godine imali 14 milijuna dolazaka odnosno preko 80 milijuna noćenja što je svakako bilo i povećanje od 55% noćenja odnosno 77% više dolazaka nego 2020. pandemijske godine, iako i tada 10 milijardi kuna recimo nije utrošeno. Upravo sada i kroz ovaj zakon, ali i NPOO i uvođenje eura vjerujem da ćemo napraviti da ta ulaganja i sigurnost RH za hrvatskim turizmom bude još jača.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo kolega Mažar. Pa točno je sve ovo što ste naveli vezano za turizam i kao što sam rekla kad govorimo i hvalimo se dvoznamenkastim rastom BDP-a kaže jedno od osnovnih razloga je upravo i osiguranje izvrsne turističke sezone. Ja se jednako tako nadam da razvoj turizma neće biti u dogledno vrijeme samo isključivo u priobalju na otocima nego da će i Kontinentalna Hrvatska se sve više i bolje u turističkom smislu razvijati i bolje turistički pozicionirati.
Gospodin Zekanović.
Poštovana kolegice. Možda nije za vas pitanje nego više za predlagatelje, ali evo imamo u čl. 19. poglavlje 8, Potpore za gospodarsko aktiviranje neaktivne imovine u vlasništvu RH gdje se može čak dobiti i do tri milijuna eura za aktiviranje državne imovine. Jeste li upoznati mogu li tu aplicirati možda jedinice lokalne samouprave za ove potpore ili je ovo isključivo za poduzetništvo odnosno je li onda potrebno prvo dobiti od države korištenje državne imovine, a tek onda tražiti potporu odnosno koji je redoslijed? Pitam za susjeda.
Hvala.
Hvala lijepo kolega Zekanović.
Da možete odgovoriti da izvolite.
Hvala. Pa koliko sam mogla iščitati treba prije svega biti u sustavu poreza na dobit jel kao poduzetnik i to je uvjet, a onda to sigurno jedinice lokalne samouprave nisu. Ali vjerojatno će državna tajnica kroz svoje završno izlaganje nešto više o tome reći.
Hvala lijepa. Gospođo državna tajnice vidit će da i kod vas nekakva muha se tamo … ja sam joj dao već tri opomene još jednom prekidam sjednicu i zovem stražu da je izbaci van jer je baš ovdje se kreće. Gospodin Borić, izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice Martinčev, evo govorimo o Konačnom prijedlogu Zakona o poticanju ulaganja i naveli ste povijest i donošenje ovog zakona i njegove učinke i izdvojili ste baš turizam kao dio koji možda ostaje netaknut dobro sa ovim zakonom i naveli ste i primjere koji bi možda pomogli da ta naša ulaganja donose i više od onoga što mi možda i sami očekujemo i turizam kao jednu od najvažnijih grana gdje smo zaista u proteklih dvije godine uložili kao država doista velika sredstva da se očuvaju radna mjesta upravo u tom sektoru. Hoće li sada po vama ovaj prijedlog zakona to omogućiti ili je potrebno nešto tu napraviti i reagirati da se to ostvari?
Odgovor.
Hvala lijepo kolega Boriću. Pa i vi ko i ja dolazimo iz područja gdje ja rado kažem da nema građanina koji ne živi od turizma i za turizam. Mislim upravo kako je dodan članak odnosno dio članka u kojem se kaže osim na temelju građevinske dozvole može i na temelju potvrde glavnog projekta nešto više i bolje omogućava. Međutim, ako još jedanput ću istaknuti i u NPOO-u se potiče ulaganje u postojeće objekte, Strategija turizma također kaže da bi bilo neophodno dizati postojeće kapacitete na višu razinu. Mislim da ne bi bilo loše još jedanput razmisliti i uvrstiti članak koji će dozvoljavati i proširiti pojmovnik kojim će se omogućavati rekonstrukcija postojećih objekta i podizanje kvalitete odnosno i građevinsko-obrtnički radovi i svi oni objekti koje sam navela, a za koji nije potrebna ni potvrda glavnog projekta ni građevinska dozvola.
Hvala. Nemate više replika, hvala za sada. Gospodin Zekanović je na redu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani predlagatelji. Evo ja malo čitao … čl. 19. moram priznati da nisam baš uhvatio. Evo sad je muha na mene sjela. Poduzmite nešto [[Upadica Radin: Prekinut ćemo sjednicu.]] Ali interesantno ovdje se mota to je interesantno, inače imate još stakla ovdje tragovi zločina su još ovdje, evo i kolegice Taritaš. Evo ja bi se malo ovdje osvrnuo na ovo što sam postavio pitanje i u replici poštovanoj predlagateljici. Dakle, često ističemo da su potpore turizmu zapravo nešto loše. Ne, ja mislim da je turizam zapravo jedna grana koju mi moramo njegovati i ako vidimo jedan sektor koji stalno raste u svijetu to je turizam, dakle imamo sve više turista, sve više globalnog BDP-a se stvara od turizma, ljudi sve više putuju, svi više putuju i dakle taj turizam će rasti. Ja mislim da jednog dana kad budemo ne znam evoluirali na neki stupanj razvoja da će se možda i 80%ljudi baviti turizmom ili će biti turisti, možda i više, možda i 100 jer zapravo biti turist nije loše nego dobro i što je čovječanstvo napreduje, što je bogatije i razvijenije društvo turizam će biti kao sektor resor zastupljeniji i nemojmo bježati od toga, nemojmo bježati od toga, pogotovo u kontekstu evo istaknuo sam u replici imamo regije i gradove, ja sam spomenuo Veneciju koja ostvaruje prihod veći od Hrvatske od turizma, jedan Prag, Pariz, mogao bi nabrajat do sutra, da brojne regije, gradovi, pa čak i države npr. Malta ostvaruju, žive gotovo i isključivo od turizma i ništa im ne fali, ali ipak nemojmo zapostaviti i ostale grane gospodarstva kroz ove poticaje, ulažimo naravno i u sve ostalo, pogotovo u industriju, a kad kažem industriju mislim naravno s obzirom da smo mi država siromašna resursima na one ekološke zdrave industrije, na poduzetništvo, na IT tehnologije i slično. I još jedna stvar koja je jako bitna, nisam uspio moram priznati cijeli prijedlog zakona iščitati jer ovako što sam prolistao i slušao predlagatelja, volio bi da se napravi i distinkcija, a to nisam pronašao ovdje između brownfield i greenfield investicija. Kad govorimo npr. o konkretnom turizmu mi često smo skloni graditi hotel na nekom netaknutom zemljištu, naš glavni, naš glavni resurs je upravo prostor koji moramo čuvati i sačuvati i očuvati i ja bi tu čak stavio nekakav i moratorij za novo građevinsko zemljište odnosno uveo bi znači iznimno veliku kontrolu što se proglašava građevinskim zemljištem, s druge strane poticao bi i kroz ovaj zakon svako investiranje u zemljište koje je već nazvat ćemo ga potrošeno tzv. brownfield investicije i to je ono gdje moramo ići, dakle ne da neko sutra gradi negdje smještajni kapacitet, tvornicu ili bilo što drugo usred ničega negdje gdje je prirodni krajolik nego ajmo stimulirati poduzetnike neka grade, neka investiraju tamo gdje je već prostor upotrebljen. Ja ću reći jedan primjer evo ga mog Šibenika gdje evo ga je u proceduri jedan iznimno veliki projekt, projekt valorizacije ili revalorizacije Zone Batižele Novi Šibenik – Korak u budućnost gdje se jedan potrošeni prostor, industrijski prostor pokušava staviti ponovno u funkciju ovaj put kroz jednu mješovitu zonu i takve projekte treba stimulirati, naravno ne samo njih, ali evo neka budu, neka bude prioritet. Vi kolega Lerotić me sluša, on u Istri zna o čemu ja govorim jer to je iznimno veliki problem odnosno moramo voditi računa. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imate jednu repliku gđe. Nadice Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Zekanović, evo rekli ste da najviše potpora ide u turizam, a evo ja bi evo još malo nadopunila da imamo još malo statistike, da imamo metaloprerađivačku industriju 14,4%, IT 12%, drvoprerađivačka industrija 11, 10%, proizvodnja stroja i oprema 7,1% i prehrambena procesna industrija 6,2%, znači to su ulaganja, ali i još na jedno bi se morala osvrnuti da dinamiku i realizaciju projekta i dobivanja statusa korisnika … [[Govornik se ne razumije]] ovisi prvenstveno o samim korisnicima budući da su im na raspolaganju mogućnosti da maksimalno iskoriste sve pogodnosti zakona, pa evo ga da čujemo.
Hvala lijepa. Odgovor.
Pa naravno da poduzetnik se uvijek mora prilagoditi zakonu, ali i zakon se mora prilagoditi poduzetnicima, to treba biti jedna sinergija. Onaj ko se želi bavit, bavit poduzetništvom on će vidjeti malo i zakonsku regulativu i ić u tom smjeru, s druge strane mi kao zakonodavno tijelo moramo vidjeti što je interes poduzetništva i naravno ići zakonskim prijedlozima na ruku poduzetnicima, dakle nema jedno ili drugo, dakle mora biti uvijek kombinacija odnosno sinergija između zakonodavnog tijela, to smo mi i onih koji se bave poduzetništvom. Hvala lijepo.
Hvala, hvala lijepa, hvala. Gospodin Tomislav Klarić je sad na redu, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, državna tajnice sa suradnikom, štovane kolegice i kolege. Danas smo o ovome zakonu praktički čuli sve iz izlaganja državne tajnice, iz rasprave ispred klubova i iz ovih pojedinačnih rasprava. Jasno je naznačeno zbog čega se idemo na ovaj novi prijedlog zakona i u biti istaknut često puta onaj dokaz o kvaliteti dosadašnjeg rada je tih 30 milijardi kuna ukupnih ulaganja u visoke dodane vrijednosti i 34 tisuće novih radnih mjesta. Ja bi se ovdje nadovezao na ovaj zakon i ono što sam u svojoj raspravi govorio, a to su JLS koje na neki način stvaraju temelj na kojem će se dalje graditi odnosno razvijati gospodarstvo odnosno svi ti gospodarstvenici koji ulaze u paket ovih poticajnih ulaganja smjestiti svoje objekte. Dakle, pored svega ovoga imamo razgranatu mrežu i različite modele kako JLS svaka na svom području potiče upravo ovo, pa imamo oslobađanje komunalnog doprinosa, imamo onaj dio koji se odnosi, ovo govorim iz razloga jer to često se ne zna u javnosti dakle JLS, gradovi i općine koji aktivno sudjeluju u razvoju gospodarstva i u biti oni su generator tog razvoja kolko god mi ponekad bili skeptični prema njima, dakle imamo modele oslobađanja komunalnog doprinosa, smanjenje odnosno minimalnih koeficijenata komunalne naknade za proizvodne djelatnosti, poticajne cijene za proizvodne djelatnosti zemljišta u postindustrijskim zonama gdje su minimalne cijene za proizvodnju, nešto više za uslužne djelatnosti, skladišta i sve ono popratno, a najviše cijene za trgovačke djelatnosti. Dakle, gradovi i općine su ti koji stvaraju temelj, da bi ga mogli stvorit onda moraju bit i u ovom nekakvom paketu svih ovih mjera odnosno imat suport od strane i vlade i ministarstava i u onome dijelu kad smo govorili o rješavanju imovinskopravnih odnosa odnosno državne imovine koja se u ovom zakonu isto tako navodi kao jedan od modela stavljanja u funkciju, što bi značilo dakle ta neaktivna imovina u svakom slučaju generirati i rast BDP-a, jačanje proračuna JLS ali i veći broj radnih mjesta. U svakom slučaju dijeliti prema, tu je bilo dosta rasprave evo vidim kolega iz IDS-a je spomenuo onaj kriterij indeksa razvijenosti, na svu sreću ovdje nije izražen onaj način kako je bilo do prije desetak godina kad praktički gradovi i općine koje su bile sa indeksom razvijenosti puno veći nisu mogle praktički niti pomišljat da bi kandidirali određene projekte za realizaciju svega ovog. U ovom dijelu kroz ove četiri statističke regije koje su sad u novom prijedlogu zakona, a izbacujuć van Zagreb u onom dijelu poticaja osim za velike projekte mislim da je dobro rješenje. U svakom slučaju današnja rasprava kolikogod je ponekad bilo i nekakvog kritičnog tona uglavnom na niti jedan način nije pobila dosadašnju kvalitetu odnosno realizaciju svih ovih projekata, činjenicu da se maksimalno izašlo u susret i gospodarstvima, gospodarstvenicima u ovim vremenima i nekakve krize covida i svega onog što je moglo prouzročiti poteškoće u realizaciji njihovih projekata. Na kraju ono to svima nama treba biti, a što je navedeno u ovom prijedlogu zakona to su ciljevi. Ciljevi su jasno definirani uz nove opreme, suvremenu tehnologiju, veću zaposlenost, izobrazbu zaposlenika treba razmišljati i zbog toga sam to ostavio za kraj. Ono s čime se susreću ti isti gospodarstvenici, ali i mi na terenu, nema radnika. Sve je češći upit gospodarstvenika koji dolaze na naše područje ima li dovoljno radnika, da li imamo dovoljno kvalificirane radne snage i evo to je jedan od imputa i ukoliko to može bit jedan moj doprinos u promišljanju vas u Ministarstvu gospodarstva da svi zajedno promišljamo o tome jer u skoro vrijeme sa svim ovim ulaganjima, sa svom izgradnjom koja se planira, sa ovakvim naglim i velikim investicijskim ciklusom [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]] koje je Vlada RH pokrenula postoji mogućnost da bude falilo značajno radne snage. Hvala.
Ne, ostanite, ostanite imate replike. Gospođa Zmaić.
Hvala. Poštovani kolega. Više puta bili ste u Slavoniji i poznata vam je gospodarska situacija i gospodarski razvoj kod nas, ali mi Slavonci se nadamo da će ovom pravednijom podjelom statističkih regija gospodarski napredovati. Mi dužnosnici u jedinicama lokalne samouprave kod nas u Brodsko-posavskoj županiji smo stvarno donijeli niz mjera za potencijalne ulagače odnosno investitore, ali baš nekakvih ulagača zainteresiranih nema. Pa evo kolega Klarić, da li će ovaj zakon o kojem danas raspravljamo makar malo doprinijeti ravnomjernom razvoju gospodarstva u lijepoj našoj domovini?
Pa ja sam uvjeren da hoće, osim u onom dijelu koliko ja promišljam da novaca ima očito dovoljno, dakle sredstva i nisu toliki problem koliki je problem sama realizacija i priprema projekata i mislim da je tu koliko imam kontakata, imam dosta velikih kontakata sa brojim gradovima i općinama u Slavoniji da su oni vrlo aktivni, da imaju velik broj projekata i da zaista umješno privlače ikako europska sredstva, a tako i gospodarstvenike. Činjenica je da smo mi uz ajmo to tako reći u more ili nekakvim razvijenijim dijelovima ili krajevima ali jednu privilegiju nismo imali rata, dakle mi niti smo imali onaj dio koje je to naše područje na neki način godinama njihov kotač razvoja zaustavio, a mi smo generirali novi razvoj, a to nužno ne znači da sa razvojem i Istarske i Primorsko-goranske i te ajmo tako reći [[Upadica Radin: Hvala lijepa, hvala.]] Jadranske Hrvatske neće generirati razvoj [[Upadica Radin: Hvala g. Klarić.]] Slavonije.
Ujedno retroaktivno vam dajem riječ da možete odgovoriti.
Zahvaljujem.
Gospođa Pocrnić Radošević.
Hvala. Poštovani kolega Klarić. Evo drago mi je da i ovdje u HS-u svi oni koji slušaju imaju priliku čuti iskustva dugogodišnjeg gradonačelnika grada Bakra. I sami ste na početku spominjali svoja iskustva sa provođenjem aktivnosti koje su omogućile razvoj poduzetničke infrastrukture i dolazak investitora u vaš grad. Kako je vaše iskustvo, što vam je najviše pomoglo u privlačenju investitora i što vi uopće sve činite da bi oni kada jednom dođu ostali na području vašeg grada? I kako se ovaj današnji predmetni Zakon o poticanju ulaganja koliko on daje potporu gradovima i općinama kako bi privukli investitore? Evo što biste vi na kraju kao čovjek sa puno iskustva, gradonačelnik grada koji je poznat po investicijskim projektima što biste poručili onima koji nisu tako uspješni? Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite odgovorit da nam kažete kako biste privukli investitore i mene to zanima.
I vas to zanima? [[Upadica Radin: Da.]] Bio sam u situaciji sličnoj kao što je kolegica iz Slavonije rekla, tada smo prodavali zemljište praktički za jedan euro, oslobađali u 100%-tnom iznosu komunalnog doprinosa, pripremali terene i zemljišta sa svom infrastrukturom da bi nam neko došao. Sad u ovom trenutku cijene zemljišta se kreću od 70 do čak 200 eura metar kvadratni, a samo komunalni prihodi grada koji je tada u to vrijeme imao proračun 15 milijuna kuna sada su 30 milijuna samo komunalni prihodi. Dakle, to je jedan od pokazatelja kako. A mislim da vaša Lika s obzirom da sam i dio svojih ratnih dana proveo tamo tako da mi je poznat vaš kraj sa svojim potencijalima koje gore ima, a osobito sa ljudima koje dobro zna da su vrijedni i požrtvovni ima itekako velike kapacitete da može pokrenuti i generirati isto takav razvoj kao i mi dolje u Primorju.
Hvala. Gospođa Benčić.
Zahvaljujem se. Evo moram izraziti svoju duboku zabrinutost i želim zbilja da na to odgovorite kako vi na to gledati, činjenicom da se pod inovacijskim aktivnostima između ostalog financiraju nova ulaganja, greenfield ulaganja u turizmu dakle, hoteli, aparthoteli, kampovi, nautičke luke, tako dalje. Dakle, u zemlji u kojoj je obala zaista već devastirana, gdje je svaki komad te obale stavljen u funkciju turizma, gdje imamo prevalentno u velikim dijelovima obale isključivo turizam kao osnovnu gospodarsku granu, gdje djeca više nemaju koja završe primjerice ETF ili neki tehnički fakultet šta raditi u tim gradovima jer je turizam glavna grana, mi iz javnih sredstava potičemo investicije u greenfield, ok da je brownfield, ali u greenfield nove hotele, aparthotele, nautičke luke i kampove. Kako to opravdavate?
Hvala. Izvolite odgovor.
A što vam to smeta? Da li vam smeta kuna u proračunu RH, u proračunu gradova i općina? Da li vam smeta radno mjesto? Da li vam smetaju tisuće turista i vozila koji plaćaju hrvatske autoceste? Koji tankaju gorivo u, na benzinskim pumpama? Da li vam smetaju ovi poljoprivrednici u Slavoniji koji proizvode hranu koju jedu ti isti turisti? … [[Upadica se ne razumije.]] da, da to, to je tako.
Molim vas bez dijaloga.
Da li vam smeta proizvođač maslinovog ulja jer se praktičko 100% hrvatsko tržište maslinovim ulje opskrbljuje s područja Istre, otoka i tih istih krajeva gdje se proizvodi u našim naseljima. Pokušajte razgovarati s kolegama iz Istre da li njima to smeta? Da li je Istra nečim ukinuta što je razvila taj oblik gospodarstva na svom području?
Gospođa Benčić, povreda Poslovnika, da.
Članak 238., vrijeđanje zastupnika. Dakle, gospodine pa mislim kako, kako vam nije jasno da ste ključni resurs ove zemlje, a to su prostor i ljudi stavili u funkciju isključivo jedne gospodarske grane i vi mene pitate šta mene smeta. Mene smeta to što našoj djeci od te obale neće ostati ništa. Mene smeta to da mi javne novce dajemo velikim hotelskim koncernima da bi oni mogli raditi investicije u greefield. Mene smeta da brownfield da postojeće [[Upadica: Hvala lijepa, hvala, hvala.]] zgrade, postojeći hoteli do tada propadaju. Mene to smeta.
Hvala gospođa Benčić, hvala, bila je replika to znate i sami i ide po defaltu ide opomena [[Upadica: Mogu ja dobit jednu?]] ne možete odgovoriti [[Upadica: Povredu Poslovnika.]] [[Upadica: Može, može.]] a hoćete vi povredu Poslovnika i vi hoćete povredu Poslovnika [[Upadica: Dobro, evo povlačim.]] A povlačite, dobro. Svi povlače [[Upadica: Ne, ne repliku ne povlačim.]] Oćete, a repliku, izvolite. Izvolite repliku.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Kolega Klarić ima nekih kojima sve smeta. Smeta im i ovaj zakon i zato ništa ne mogu. Pogledajte Grad Zagreb ne mogu pokupit smeće, ne mogu pokosit travu pa kažu da to ne rade radi klimatskih promjena, izmišljaju razloge zašto su loši u upravljanju jednim velikim gradom. Vi ste jedan gradonačelnik koji je pored svog ili u svom gradu, blizu njega stvorio jednu od najvećih poduzetničkih zona u svojim mandatima, ne znam koji vam je već 5-6 ovih nekoliko godina, sigurno otvorit ćete 1.000 novih radnih mjesta i vama to ne smeta. Ne smeta vam ni ovaj zakon, smatrate da je dobar, kao ni zakon koji uređuje odnose unutar poduzetničkih zona, izgradnju infrastrukture jer ste to znali iskoristiti. Onima kojima sve smeta, smetaju upravo takvi uspješni ljudi koji mogu za razliku od njih koji sve znaju u teoriju, kad dođu na praksu propadne im recimo jedan Srebrnjak, ulaganje u jednu bolnicu i kažu što će nam 500 miliona kuna, nećemo ništa bolje da raskinemo ugovore, to je sve kriv netko drugi. Umjesto da nešto rade. Da li ovaj zakon vama pomaže ili [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] vam odmaže kao lokalnom čelniku?
Odgovor.
Kratak odgovor, ovaj zakon pomaže i nama kao gradovima i općinama, ali i pomaže i gospodarstvenicima to je iz podataka između ostalog vidjelo, ali nam mi strašno smeta, strašno mi smeta jutros kad sam izašao iz stana krcate baje smeća i sve oko njih prljavo, nepokošen Zagreb, nikad nije ovako izgledao, da o pokrenutim projektima ni ne govorim s obzirom da i gradovi i općine koji imaju svega 10.000 stanovnika većina njih ima više projekata nego što ima sama naša metropola ovdje Grad Zagreb. Eto to me smeta. A čak me ne smeta ni kad netko proziva zbog čega se ulaže u turizam jer očito je zlonamjeran i želi obezvrijediti rad onih koji rade.
Povreda Poslovnika gospođa Benčić.
Znam da ne predstavlja povredu Poslovnika činjenica da ovdje dotični gospodin laže, da ja vam kažem malo o projektima. Projekte za bivšu financijsku perspektivu ste vi s Bandićem pripremali pa ste zaključili da vam se ne isplati jer se ne može krast. Drugo, ajde da malo pogledamo distribuciju po općinama koje općine su dobile novce za infrastrukturu, pa kada vidimo tko je na vlasti u tim općinama i kako se dodjeljivalo i šta će sve OLAF otkriti jel, šta će otkriti u svim vašim ministarstvima uključujući Butkovićevo pa ćemo onda malo razgovarati o tome kak su se [[Upadica: Hvala lijepa, hvala.]] novci iz europskih fondova raspodjeli.
Druga opomena po defaultu opet, bila je replika. Opomena, vidio sam još jednu opomenu, da ne, povreda, opomena već unaprijed kažem opomenu, ali izvolite povredu Poslovnika.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Kolegica Benčić povrijedila je Članak 238. poslovnika jer vrijeđa zastupnika, govori ovdje da on nije za projekte jer iz kojih se ne može krasti. Kolega je već 5 puta izabran za gradonačelnika vjerojatno zato što njegovi građani prepoznaju njegov rad, a ne zato što krade. Kolegice Benčić vi ne možete nabaviti niti cvijeće da posadite po Zagrebu, a da ne govorim o ovom projektu Srebrnjaka koji propada u interesu je svih građana Grada Zagreba, a i građana RH.
Hvala lijepa, hvala. Aktiviram onu opomenu koju sam vam dao unaprijed. Znači opomena jer je bila replika. Molim vas, oćete da napravimo 5 minuta, oćete da napravimo 5 minuta, samo malo, 5 minuta ovaj [[Upadica: Zašto baš sad kad sam ja?]] da se odmorimo od svih tih, jer mislim stvarno. Ajmo jednu lijepu repliku od gospodina Ivanovića.
Hvala lijepo uvaženi gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Klarić, da nekada nije ni problem doći do novaca nego kad dođeš do njih što ćeš s njima, tu ja mislim da postaje problem, a onda se optužuje naravno druge da je tu sve se želi krasti ili nešto drugo. Imam čak i rješenje za košenje trave u, u Zagrebu. Mi koji dolazimo iz Slavonije dobro baratamo trimerima, kosilicama, pa ponedjeljkom, utorkom dok ne počne rad sabora mogli bi se stavit na raspolaganje evo komunalnom poduzeću u Zagrebu, nikakav problem, to ćemo uraditi od srca jel smo takvi ljudi, no šalu na stranu. Velike su razlike naravno u geografskom položaju Hrvatske, uspoređivati jadranski dio Hrvatske, pogotovo ovaj dio tu odakle i vi dolazite i onaj ruralni dio iz kojeg dolazim ja je vrlo teško. Mislim da ćemo kroz neke nove zakonske odredbe trebati ići još i korak dalje i davati olakšice onima koji stvarno žele ulagati u Liku, u Banovinu, u Slavoniju, da ono što košta u Zagrebu 100 možda tamo košta 50.
Izvolite odgovor.
Slažem se u potpunosti s vama, da ne bi bilo da sam skroz nezadovoljan Zagrebom, zaista sam jako zadovoljan i sretan bio kad je gradonačelnik Zagreba pritisnuo ono dugme na žičari i to žičaru koju je izgradio netko drugi, koju je on prijavio kad se trebala gradit nakon godinu dana što nije bila u funkciji, a mogla je donositi itekako dobre prihode Gradu Zagrebu. Što se tiče ostalog vjerujem da će s obzirom da su zaposlili ovdje u Zagrebu nekadašnju direktoricu europske prijestolnice kulture koju je Obersnel smijenio polučit značajan rezultat ovdje i da će pozornice nabavljat u Zagrebu, a ne u Novom Sadu kao u Rijeci.
Dobro, ja bih zamolio da i u replikama se držimo poticanja ulaganja, a manje košenja trave i tako i takvih stvari i malo, malo … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] da, malo više na ulaganje nego ono uzdržavanje. Gđa. Maksimčuk, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Klariću, Hrvatska je posljednjih godina bilježila gospodarski rast, makroekonomski pokazatelji do izbijanja pandemije bili su 65,2% prosjeka EU, nažalost zbog pandemije su ti trendovi prekinuti, tu su bila i dva snažna potresa, ali unatoč tome Hrvatska je u ovu krizu ušla zasigurno spremnija. Paketom mjera vlada je uspjela očuvati i radna mjesta i zdravstveni sustav i svima nama naravno je cilj povećati konkurentnost hrvatskog gospodarstva, ali uz sve mjere i poticaje koji čini ova vlada ako izostane zainteresiranost lokalnih čelnika uzalud je to sve. Vi ste uspješan lokalni čelnik i recite mi koliko je bitna uloga za poticanje gospodarstva, župana, gradonačelnika i načelnika?
Hvala lijepa. Prije nego, čekajte, prije nego što odgovorite, ipak moramo pozdravit našu budućnost gore, učenice i učenici OŠ „Matija Gupca“ iz Zagreba. To jedan lijepi pljesak za … [[Pljesak]] , dugo nismo, dugo nismo imali goste, a takvi gosti su nam najmiliji, ovi najmlađi. Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Gradovi i općine su nužni i županije, naprosto bez njih takvog razvoja nema. Prvi i osnovni uvjet i preduvjet svega su prostorni planovi. Ko ih radi? JLS, gradovi, općine i županija. Što je u tim prostornim planovima? Ucrtan razvoj, ucrtane poduzetničke zone, industrijske zone, urisani prometni koridori, sva infrastruktura koju treba gradit. Ko je priprema, ko je gradi? JLS. U simbiozi i ministarstva, Vlade RH, gradova, općina i županija mislim da Hrvatskoj ne predstoji nikakva bojazan da će se razvijat sve više, a ove investicije koje su trenutno u tijeku od tunela Učka pitajmo kolege iz IDS-a odnosno iz Istre koliko će im samo on značit, pitajmo kolege iz Dubrovnika kolko će značit Pelješki most, pitajmo sve [[Upadica: Hvala, hvala]] kojima će značiti … [[Govornik se ne razumije]] pruga, što to Hrvatska [[Upadica: Gospodin Klarić]] Da? [[Upadica: Hvala]]
Imao sam jednu kritiku opravdano jel da da nisam pozdravio profesorice i profesore, ovdje ne pišu imena, ali ja ih pozdravljam bez obzira što ne pišu imena jel i oni, jel i njih treba pozdravit. Hvala lijepa. Itekako treba. Gđa. Vesna Vučemilović replika.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Klariću, kao čelnik koji dolazi, jedne JLS otvorili ste jednu temu koja je vrlo interesantna, a odnosi se na to što rade u stvari JLS kako bi potaknuli ulaganja na području pod svojom ingerencijom. No koliko su te mjere učinkovite, a koliko su po onoj vidila žaba da se konj potkiva, pa i ona digla nogu? Ilustrirat ću vam na jednom primjeru jedne općine u neposrednoj blizini grada Osijeka gdje imate jednu poduzetničku zonu koja je jedna prekrasno osvjetljena livada, nema na njoj ništa, nijednog objekta, nijednog skladišta, tvornice, ali zato su kandelaberi prekrasni, ceste prekrasne i ona je, to je jedna prekrasno osvijetljena livada na kojoj nema ništa i evo tako vam izgleda jako velik broj tih poduzetničkih zona po Slavoniji. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Ja uvijek govorim jedan čovjek nije ništa, jedan čovjek je sve, dakle uvijek postoji taj neko jedan koji okupi ljude, ima ideju, viziju, pa nešto pokrene. Ja nisam vidio tu vašu lijepo osvjetljenu livadu, ali sam vidio ovog vašeg novog gradonačelnika i našeg kolegu i u ovih prvih godinu njegovog mandata vidio sam veliku razliku u odnosu na ono što je bilo prije i vidio sam entuzijazam, vidio sam ideje i vidio sam da se nešto u vašem gradu pokrenulo i ja vjerujem da će ta osvjetljena livada sa takvim modelom promišljanja konačno imat stanovnike kojima će ta svjetla svjetlit.
Gđa. Marina Opačak Bilić.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani kolega Klarić, dakle sam Zakon o poticanju ulaganja aktualan je od 2015.g. i naravno da je donesen u cilju poticanja investicije ulaganja, no sama svrha bi mu osim toga trebala biti i stvaranje samog investicijskog okruženja, a koliko smo zapravo u tome napredovali od 2015. mislim da smo ipak mogli malo i bolje. Čuli smo danas evo i kroz ostale rasprave dakle probleme od birokracije, od ovog lošeg upravljanja državnim zemljištem, neriješenih imovinskopravnih odnosa, a vi ste sami u svojoj replici zapravo spomenuli ulogu JLS, vi ste vrlo dobar primjer upravo u tome kako to treba izgledati i na koji način treba se vodit. Smatram da ovaj zakon sam po sebi od 2015. do danas nije učinio puno i da zapravo puno više čine jedinice lokalne samouprave, dakle on sam po sebi nije odradio neku svrhu. Da li mislite da će s ovim promjenama ipak biti nešto bolja situacija i da će zapravo investicijsko okruženje ipak biti ojačano [[Upadica: Hvala.]] s ovim izmjenama zakona?
Izvolite odgovor.
U jednom se mogu složiti s vama. Uvijek može bolje i nitko od nas nije idealan i svatko od nas, uvjeren sam, može i puno više. Isto tako sam uvjeren da i ovaj Zakon i bilo koji drugi zakon je samo alat u rukama nas koji ga na neki način koristimo i provodimo, isto tako, alat u rukama gospodarstvenika koji će prići prema ministarstvu ili prema fondovima sa određenim projektima pa izvući što više sredstava. Kad govorimo o modelu kome, što i kako, meni, ja sam često bio kritiziran jer sam u prvoj fazi kad smo pokrenuli našu tu poslovnu zonu uz glavne prometne pravce smo smještavali trgovačke centre, u drugoj zoni tog obuhvata smještali smo uslužne djelatnosti, a u trećoj zoni čisto proizvodne djelatnosti kojima smo davali brojne pogodnosti da bi došli tu, puno manje komunalne naknade, manje komunalne doprinose, oslobađali ih i sa manjom cijenom zemljišta. Na kraju se pokazalo kao idealna varijanta jer onaj tko proizvodi mora negdje uskladištiti [[Upadica: Vrijeme. Hvala. Hvala. Hvala.]] carinit, a onda mora negdje i prodati i kad tako [[Upadica: Hvala. Nemate više…]] smisliš paket onda …
Nemate više replika [[Upadica: Nema više?]] Ne, ne, [[Upadica: A taman sam se …]] Nema, gotovo sa replikama. Gđa. Vesna Vučemilović, završno, sad već krećemo, ima, prema završnim razmatranjima oko ovog Zakona, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i suverenistica. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana državna tajnice sa suradnikom, evo na kraju, ova rasprava ipak dobila i jedan malo žustriji ton, što mene osobno veseli jer mislim da je ovo izuzetno važan zakon i činjenica je da o tom Zakonu ovisi jako puno, a to je konkurentnost našeg gospodarstva, produktivnost naših tvrtki, radna mjesta, sve ono što je po meni izuzetno važno, pogotovo u ovom trenutku u kojem se nalazi, ne samo RH, nego isto tako i cijeli svijet. Ali, ono što ću istaknuti evo, završno, to je da ovaj Zakon i ima neke dobre stvari, da ne ispadne da samo kritiziramo mi iz oporbe, znači ova nova podjela gdje se Panonska Hrvatska izdvaja, vidim da Slavonci klimaju glavom, bez obzira iz koje opcije dolaze, mi smo bili u grupi koja baš im statistički koja nije bila dobra za nas, to bi trebalo potaknuti investicije zbog većeg udjela i tih bespovratnih sredstava i svega i našim poduzetnicima omogućiti da uđu u neke projekte, ali isto tako i da postajemo poželjnija investicijska točka, koliko god sama Hrvatska nije pretjerano atraktivna za privlačenje, poglavito greenfield investicija, a nama Slavoncima, evo tu su i čelnici nekakvih jedinica lokalne samouprave iz Slavonije, jako dobro znaju koliko je teško privući investitore kod nas u Slavoniju. Inače, kada sam govorila o toj dobro osvjetljenoj ledini, nije u Osijeku, ja ne volim nikada prozivati imenom i prezimenom, radi se o jednom manjoj lokalnoj jedinici gdje je nezavisni inače načelnik, nije iz HDZ-a, evo, ne prozivam ja uvijek HDZ-ove načelnike, ali imamo mi tih dobro osvjetljenih ledina previše jer je bilo pomodarski, idemo u poduzetničke zone pa onda svi su vidjeli, pa hajdemo mi to raditi. Ono što smatram da ovim Zakonom će se, ja se toplo nadam da će se ispraviti, to su te nekakve regionalne nejednakosti koje dosadašnjim zakonom očigledno nisu riješene jer kad imate situaciju da je najveći broj korisnika potpora temeljem ovog Zakona bio u Gradu Zagrebu, ja ne mogu vjerovati da je Grad Zagreb naš najnerazvijeniji dio RH jer ovdje je i kupovna moć na razini prosjeka EU pa i malo veća, dok je prosjek Hrvatske 65% kupovne moći, a kad gledamo Slavoniju, onda je to i manje. Zatim je to Splitsko-dalmatinska županija, Zagrebačka županija, Varaždinska županija, nema nas Slavonaca nigdje i nadam se da će se sada sa ovom novom podjelom, gdje je Panonska Hrvatska izdvojena, konačno to promijeniti. Ono što ću još evo istaknuti na kraju, to je ta naša opsjednutost turizmom i mislim da je to već postao problem mentalnog sklopa koja nas vodi u rentijersku ekonomiju koja dugoročno nije dobra. Mi imamo veliki broj mladih ljudi u, dolje, u Dalmaciji, u dalmatinskim županijama koje više ne idu studirati. Ostavit će mu baba neku ledinu, tu će dobit neki stan, on će malo iznajmljivati, što bi on sad patio se 5 godina na FER-u, učio ne znam što kad on može i od ovoga dobro živjeti. To nije dobro, to je problem koji mi moramo prepoznati i u konačnici, čuli smo tu hvalospjeve turizmu, ali ja ću vas pitati. Svaki dan trebate jesti i treba vam električna energija. Je l' morate putovati? Pa ne morate. Koji su troškovi koji će se najprije rezati kad dođu krizne godine, a ovo su sada krizne godine. Ovo je kriza koja neće tako lako otići i nestati. Na more se ne mora ići, ali jesti se mora i struja ti treba i svaka pametna država će upravo poljoprivredu, prehrambeno-prerađivačku industriju i energetiku staviti kao 3 ključna sektora o kojima ovisi ne samo gospodarstvo, nego i život građana te države. Opsjednutost turizmom u ovoj državi treba staviti u razumne okvire i to je činjenica, a svi ti hvalospjevi idu u onome easy money, laka lova, 2 mjeseca radi, ostalo vrijeme prst u uho i gledamo more [[Upadica: Hvala.]] O toga sreće nema. Hvala.
Sada će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Nadica Dreven Budinski.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege, kao što smo imali priliku čuti iz današnjeg izlaganja državne tajnice, a također i kroz ostale rasprave novim Zakonom o poticanju i ulaganju i dalje se radi na ublažavanju negativnih posljedica Covida te se želi unaprijediti pozitivna poduzetnička klima koja će dovesti do povećanja broja projekata ulaganja i ojačati produktivnost gospodarstva. Tu se prvenstveno misli na ekološki i sigurne i održive projekte ulaganja koji imaju za cilj doprinos zelenoj i digitalnoj tranziciji, inovacijama, zaposlenost i izobrazba zaposlenika, međunarodnu konkurentnost, regionalni razvoj, ali i aktiviranje gospodarski neaktivne imovine u vlasništvu RH. U usklađenju sa relevantnom pravnom stečevinom EU u području državnih, regionalnih potpora za ulaganje kao što sam već spomenula ovim se zakonskim prijedlogom nastavlja sa uklanjanjem negativnih posljedica Covid pandemije na način da se omogući realizacija započetih projekata ulaganjima u tom razdoblju. Tako su uvedene odredbe kojima će se korisnicima potpore za ulaganje omogući još jedna dodatna godina za otvaranje planiranih novih radnih mjesta povezanih sa projektnom ulaganja. Za one korisnike potpora ulaganja koji su za vrijeme pandemije otpustili zaposlenike smanjen je broj novootvorenih radih mjesta neće se smatrati kršenjem obveze očuvanje novootvorenih radnih mjesta. Snižen je i kriterij visine registrirane stope nezaposlenosti kao preduvjeta za korištenje bespovratne novčane potpore za opravdane troškove otvaranja novih radnih mjesta kao i za kapitalne troškove projekta ulaganja. Za napomenuti je da zakonski tekst usklađen s kartom regionalnih potpora RH odnosno novom regionalnom podjelom Hrvatske na 4 područja koja su na snazi od 1. siječnja 2022. godine. Riječ je o 4 regije, Panonska Hrvatska, Sjeverna Hrvatska, Jadranska Hrvatska i Grad Zagreb. A radi se razlika u smislu veličine poduzetnika i prava na dodjelu potpore za početno ulaganja. U regijama Panonske Hrvatske, Sjeverne Hrvatske i Jadranske Hrvatske mogu se dodijeliti te potpore svim poduzetnicima za bilo koju vrstu početnog ulaganja, dok se u regiji Grad Zagreb velikim poduzetnicima mogu dodijeliti potpore isključivo za početno ulaganje u novu ekonomsku djelatnost u dotičnom području. Također, ovim zakonom postiže se usklađenje postojećeg programa potpora za ulaganje sa strateškim ciljem Nacionalne razvojne strategije do 2030. godine. Potrebno je još jednom naglasiti da ukupna vrijednost 672 je dosada odrađena projekata ulaganja iznosi približno 30 milijardi kuna uz otvaranje gotovo 23.500 novih radnih mjesta. Planirana visina ulaganja za 1.323 prijavljena projekta ulaganja, odobreni projekti i projekti u obradi, iznosi preko 55,8 milijardi kuna uz planirano ostvarenje od 33.981 novog radnog mjesta. Potvrdu o statusu korisnika potpore za ulaganje do kraja 2021. godine dobilo je 706 poduzetnika, 679 trgovačkih društava i 27 obrta odnosno 336 malih, 206 srednjih i 164 velika poduzetnika, ali moramo naglasiti da dinamika realizacije projekta i dobivanje statusa korisnika ovisi prvenstveno o samim korisnicima budući da im na raspolaganju mogućosti da maksimalno iskoriste sve pogodnosti zakona. Projekt bi mogli reći je živi organizam i tek kad ga je korisnik siguran kakav će mu biti projekt uklanja ulaganja podnosi prijavu. Još malo statistike, rekli smo da se ulaže 14,7% u turizam, 14,4 u metaloprerađivačku, u IT sektor 12%, drvnoprerađivačku industriju 10%, proizvodnja strojeva i oprema 7,1% i prehrambeno procesnu industriju 6,2%. U ovim doista kompleksnim gospodarskim vremenima mišljenja sam da će ovaj zakon itekako doprinijeti novim ulaganjima i novim projektima. Klub zastupnika HDZ-a podržat će donašanje ovog zakona. Hvala.
Sada će završno u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Ovaj zakon je naravno potreban i naravno potrebno je propisati kriterije. Možemo dovoditi u pitanje te kriterije, pitanje raspodjele EU sredstava ali neću se sada time baviti jer se želim baviti suštinom. Dakle, ovaj zakon i ulaganja koja će se vršiti prema njemu imat će ozbiljan impakt na gospodarsku aktivnost i smjer u kojem se gospodarstvo Hrvatske razvija jer to mu je i namjera nadam se jel. Tim zakonom odnosno u uvodu definira se već unaprijed i kaže se da će se najveći dio sredstava, više od 14% biti ulaganja u turizam. Neće. Kaže se da je planirano, planirano. Ok, čak i da nije, evo čak i da nije. Mi imamo ozbiljan problem sa time da se javna sredstva daju za ulaganja u turizmu koja su greenfield ulaganja. I to je problem jer već sada imamo ozbiljne probleme na obali preizgrađenosti pojedinih dijelova obale. Reći ćete e pa to je pitanje možda GUP-a, planiranja itd., ali nije samo toga nego i one gospodarske aktivnosti koju potičemo. Pa ne možemo planirati da ćemo manje novaca dati za recimo proizvodnju građevinskog materijala u situaciji u kojoj jesmo nego za turizma koji je već razvijen. Jel se mi pitamo koja to radna mjesta, a radna mjesta su indikator, koja to radna mjesta mi potičemo ulaganjem u hotele, aparthotele i kampove? Kakva su to radna mjesta? Sezonska radna mjesta. Nisko plaćena radna mjesta. Radna mjesta koja su tzv. prekarna ili nesigurna radna mjesta. Dakle, mi iz javnih novaca potičemo gospodarsku aktivnost koja generira nesigurna radna mjesta. I to je vama dobra politika. Pored toga ulagat ćemo i u golf terene, javne novce u golf terene, u nautičke luke, nautički turizam itd., javne novce ponavljam. Dakle, mi u gospodarsku aktivnost koja ima dobar povrat, koja je privatna ulažemo javna sredstva umjesto da ih ulažemo u one industrije i aktivnosti koje možda imaju kraći povrat investicije, duži povrat investicije pa se mnogi, mnogi nisu motivirani da u njih ulažu, a bitne su nam za opstanak države. I ono što mi je zapravo kod toga nevjerojatno jest da ne možemo barem zakonom definirati šta je to ak već idemo u investicije u turizmu, šta je to prioritet. Mi imamo situaciju na obali da istovremeno, istovremeno imamo propadanje ogromnog dijela postojeće infrastrukture, starih zgrada, hotela, vojarni, građevina bilo koje vrste, koje propadaju, nemaju svoj sadržaj. A s druge strane potičemo greenfield investicije jer se one naravno investitoru više isplate. Ja znam da je njemu ljepše dobit novi komad zemlje i gradit na njemu nego obnavljati staro, ali naš interes, naš javni interes je da kroz privatne investicije obnovimo tu staru infrastrukturu, stavimo ju u funkciju i da ne zauzimamo svaki komad obale za turističku djelatnost. I reći ću vam evo ponovno šta vam mladi ljudi u Dubrovniku i Splitu pričaju. Da neće ići na faks jer će afitavat i da šta će im faks afitavat će, već su dobili od dede, bake pa ne trebaju na faks. A oni koji idu na faks i koji uspješno završe neke tehničke fakultete koje kao hoćemo poticat, mi ih hoćemo poticati, oni se ne vraćaju u te sredine jer tamo nema tih radnih mjesta, a nema tih radnih mjesta jer je prevalentna gospodarstva aktivnost turizam. I vama je to možda smješno ono kolega vidim da, da se smijete, ali to postaje ozbiljan problem Hrvatske koji ne uviđamo samo mi. Uviđaju ga ljudi na obali, uviđaju ga stručnjaci EU, uviđaju ga stručnjaci Svjetske banke. I imamo ozbiljan problem i ovim zakonom i ovakvim načinom planiranih ulaganja samo ćemo ga produbiti. Hvala.
Sada će završno u ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte govorit poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Da, čini se kada se govori o gospodarstvu da se desna strana uglavnom smije danas. Počela sam svoju raspravu jutros slobodnim govorom o Brodosplitu, o Uljaniku, Brodotrogiru, znači ovdje imamo jedan zakon koji će uistinu ostaviti traga, koji uistinu postavlja temelje za financiranje i poticanje ulaganja i ostavlja znači trag na našoj privredi, koji definira doslovno kao investiciju i ulaganje turizam. Znači u zemlji koja je to su svi ustvrdili, znači problem upravo zbog toga što je postala monokultura, znači turistička zemlje mi imamo poticanje ulaganja koje uglavnom i u velikoj mjeri smatra ne samo da je to ulaganje nego da je to investicija i da je to razvojna politika uložiti u izgradnju novog hotela, ali nema riječi o brodogradnji. Ovdje se spominje visoka dodana vrijednost znači da ti sektori u koje treba ulagati trebaju imati visoku dodanu vrijednost. Jednom riječju se ne spominje brodogradnja, jednom riječju se ne spominje razvoj industrije, jednom riječju se ne spominje Brodarski institut kojeg gasimo kao instituciju koja je u mogućosti proizvesti znanstvenu, znanstveni temelj i bila je to u prošlosti pokazala, bila u mogućosti proizvesti znanstveni temelj za jedan od najsofisticiranijih proizvoda koji imaju najvišu dodanu vrijednost jer se na njega vežu druge industrije. Jutros sam iznijela podatak da je oko 100.000 ljudi u Hrvatskoj živjelo od brodogradnje. Znači 11.000 ljudi je bilo direktno zaposleno, 20.000 ljudi je bilo povezano znači sa brodogradnjom. Mi imamo 100.000 ljudi znači koji nisu više u onoj grani industrije koja je zapošljavala, koja je imala mogućnosti proizvesti dodanu vrijednost, ali naravno HDZ-u se to ne isplati. To je rupa bez dna ne, e ovo nije rupa dna. Znači turistički novi hoteli, akvaparkovi itd., znači mi doslovno ovdje imamo potpore za razvojno inovacijske djelatnosti i aktivnosti u Članku 16. koji kaže da treba ulagati u nove hotele. Uzevši u obzir da razvijene zemlje imaju samo negdje 5% znači turizma u BDP-u, a kod nas po nekim procjenama 20% to bi trebalo svakako dovesti u pitanje. Druga stvar koju ćemo amandmanom pokušati promijeniti je ono što sam postavila jutros pitanje državnoj tajnici, vezano je znači uz korisnike potpora koji su davali otkaze u periodu koji je ovdje definiran kao period Covid krize, znači od siječnja '20. godine do lipnja '21. godine mislim i da je opravdano postaviti pitanje što je korona radila kod nas u siječnju '20. godine nije bilo korone tek u ožujku, ali mi je državna tajnica odgovorila da se usklađujemo europskom, europskim dokumentom koji je to isto tako postavio mislim kao da se moramo usklađivati bez obzira na potpuno evidentno paradoksalno postavljeno vremensko razdoblje, no dobro. Druga stvar koja je još problematičnija i koju ćemo amandmanom zapravo probati revidirati jer što da se znači ako je došlo do otpuštanja radnika u tom periodu po ovom zakonu ne smatra da je korisnik potpore oštetio državni proračun odnosno da je on napravio nekakav prekršaj, mi ćemo tražiti da se makar, znači makar iako bi trebalo u potpunosti to dovesti u pitanje, ali makar ćemo staviti znači ako su ta radna mjesta izgubljena trajno, znači ostavljamo mogućnost da su ta radna mjesta izgubljena privremeno, ali ne bi bilo dobro da se ostavi ova mogućnost znači da je poslodavac trajno mogao ugasiti ta radna mjesta iako je bio korisnik potpore. Istovremeno se uopće u zakonu ne postavlja kao okvir dobit koju je ta firma mogla imati i koja je davala otkaze, a primala potpore, znači nije stvar u tome da li ste primali potporu i sad je bila korona, nekima je u koroni išlo jako dobro, mislim i mi smo financirali lance kladionica kojima možda nije recimo baš išlo u koroni jako dobro, ali mi smo ih financirali i održavali radna mjesta jel i imali smo znači tvrtke kojima je jako dobro išlo u koroni i nema nikakvog opravdanja da oni su otpuštali radnike što su pravdali koronom, a zapravo su imali veliku dobit. Trebalo je u zakon, u samom zakonu to staviti kao naglasak, ako je bilo dobiti onda ne možemo opravdati tog poslodavca koji je otpuštao radnike, al ovdje stavljamo samo naj, ono najblaži okvir da se stavi pod pitanje ako je trajno došlo do otkaza.
Hvala. Sad će završno u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući zahvaljujem, poštovana tajnice sa suradnikom, kolegice i kolege. Evo samo bi htio još nekoliko stvari naglasiti. Prvo moramo znati da ovaj zakon nakon što stupi na snagu će privući određene projekte, međutim te projekte će raditi investitori i to zavisi od investitora što će se raditi, kad će se raditi i kako će se raditi. Da li je država mogla reagirati na način da stimulira pojedina područja odnosno pojedine, pojedine djelatnosti, sigurno je mogla. Ja sam o tome govorio u svojoj raspravi u ime kluba i mislim da smo trebali na početku definirati što nam je u interesu, pogotovo zbog toga što znamo da je došao rat u Ukrajini, znamo koje su krize izazvane, znamo što nam je potrebno, da nam je potrebna energetika, da nam je potrebna hrana, da nam je potrebna prerađivačka industrija, ali ne možemo i ne smijemo zaboraviti da moramo biti konkurentni i u svim ostalim granama koje su trenutno kod nas aktivne. Ukoliko se trenutno oslanjamo na turizam, turizam mora biti konkurentan jer ukoliko nemamo prihoda od onih grana na koje smo se naslonili nećemo moći funkcionirati. Ako se na nivou godine radi o prihodima od 10 milijardi eura onda te stvari moramo poticati. Da smo mogli napraviti drugačije, mogli smo, kako smo to mogli napraviti predložili smo tajnici, rekli smo, pardon državnoj tajnici, rekli smo da bi bilo dobro, da bi bilo kvalitetno da smo pristupili tome sustavno, da su se i ostala ministarstva uključila u izradu tog zakona i da se nakon toga sa stimuliranjem pojedinih djelatnosti zapravo usmjerilo kasnije i u ulaganje. Činjenica je da nećemo moći razviti nerazvijena područja ukoliko nemamo drugačije stimulativne mjere. Činjenica je da nećemo moći razviti područja koja su pogođena potresom ukoliko nećemo imati drugačije stimulativne mjere. Činjenica je da nećemo moći razvijati područja gdje imamo demografsku devastaciju jer jednostavno nema se tko zapošljavati. Ukoliko čak i zaposlimo odnosno napravimo tamo nova radna mjesta, a imat ćemo dnevnu migraciju pojedinci će odlaziti u druge JLS i JLS u kojima će biti izgrađeni novi pogoni neće od toga imati neku veliku korist. Nama je u interesu da se Hrvatska razvija ravnomjerno i trebao bi biti cilj ovog zakona da to zapravo i realiziramo. Ukoliko to nije moguće na ovaj način da to bude dobrovoljno trebala bi država intervenirati da su stimulativne mjere drugačije tako da se onda zapravo poduzetnici na neki način privole da investiraju tamo gdje je bolje odnosno tamo gdje državi treba. Ukoliko to ne postignemo sa ovim zakonom trebamo se primiti posla i napraviti još druge zakone koji će to malo pogurati, potpomognuti da napravimo stvarno ono što smo zapravo sa tim zakonom htjeli napraviti, a htjeli smo napraviti da imamo ravnomjerni razvoj cijele Hrvatske tako da sve JLS mogu normalno funkcionirati, a ne da nam je jedna JLS u dugovima otkad je nastala, pa slijedećih još 20 ili 50.g., a jedna uživa u blagodatima svih onih poduzetnika koji su kod njih otvorili svoja radna mjesta, koji su otvorili pogone i na taj način zapravo doprinose toj JLS i radnici koji tamo rade i koji su se tamo nastanili i naravno da imaju onda i viši standard i sve ono što pripada takvoj JLS. Na tome trebamo raditi. Da li je zakon dobar za ovo što trenutno trebamo napraviti, mislim da je dobar, da smo mogli napraviti drugačije stimulativne mjere i definirati drugačije u zakonu mogli smo, to nismo napravili, za to ne možemo napisati amandmane jer je za to potrebna analiza, znači ne možemo ono iz neba, pa u rebra, evo mi bi to predložili ovako bez analize, to ne bi bilo fer, ne bi bilo korektno prema ministarstvu i tajnici koji su na tome radili vjerojatno mjesecima. Prema tome, mi amandmane nismo napisali, ali smatramo da bi to trebalo biti drugačije definirano. Bez obzira na to sve skupa Klub Socijaldemokrata će podržati ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti. Poštovane kolegice zastupnice i zastupnici, kao što smo jutros odlučili sada prelazimo na objedinjenu raspravu o slijedeće dvije točke: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću, prvo čitanje, P.Z. broj 279 i - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću, prvo čitanje, P.Z. broj 280 Predlagatelj je Vlada RH temeljem Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Prije nego što predstavnik predlagatelja da dodatno obrazloženje vidim da postoji zahtjev za stanku, poštovana zastupnica Vesna Nađ u ime kluba. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora tražim stanku u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom ukazali na nedopustivu lakoću kojom vlada šalje u saborsku raspravu, raspravu prijedloge zakona iz područja pravosuđa koji svojim normativnim rješenjima ničim neće doprinijeti da konačno državno odvjetništvo i sudovi budu neovisni od izvršne vlasti, da se adekvatno kažnjavaju neradnici i zabušanti u pravosuđu, a svi oni vrijedni suci i državni odvjetnici koji predano i profesionalno rade svoj posao da budu adekvatno nagrađeni te da im se pruži sve mogući uvjeti za normalan rad. Vrijeme je da se glavna državna odvjetnica Zlata Hrvoj Šipek jasno očituje u vezi medijskih natpisa o pritiscima iz vlade na DORH kada su u pitanju optužnice protiv dužnosnika u Vladi RH. Ako je DORH zaista samostalno i neovisno pravosudno tijelo onda glavna državna odvjetnica ne smije informirati predsjednika vlade o eventualnim postupcima koji se vode protiv vladinih dužnosnika ma koliko njezin mandat ovisi o glasovima vladajuće većine i javnost mora uvjeriti da nikakvi pritisci u tom smislu ne mogu utjecati na rad DORH-a. Iz svog živog, iz ovog živog blata u koji tone DORH zajedno sa glavnom državnom odvjetnicom jedino je transparentnost i zakonitost postupanja spas, a ne ova normativna sveta vodica koju nam nudi vlada. Hvala lijepa.
Hvala vam, naravno stanka će biti odobrena i sukladno 293b. mi ćemo nastaviti s radom pa će sada u ime predlagatelja dodatno obrazloženje dati poštovani ministar pravosuđa i uprave Ivan Malenica. Izvolite.
Uvaženi poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnice pred vama su izmjene i dopuna Zakona o Državnom sudbenom vijeću i Državnom odvjetničkom vijeću kojima se želi osigurati učinkovitiji rad oba vijeća, unaprijediti postupci imenovanja pravosudnih dužnosnika te povećati njihovu odgovornost i transparentnost u radu. Kako bi se administrativno rasteretila oba vijeća izostavlja se obveza vođenja očevidnika sudaca odnosno državnoodvjetničkih dužnosnika kao i pružanje tehničke potpore radu povjerenstva za izbor članova vijeća koji djeluju pri Vrhovnom sudu odnosno Državnom odvjetništvu. Od sada će administrativnu potporu u radu povjerenstva pružati ta tijela. Postupak planiranja, popunjavanja sudačkih mjesta vremenski se skraćuje s 2 godine na 1 godinu kako bi se što realnije utvrđivale potrebe popunjavanja. Radi veće transparentnosti i dostupnosti javnosti ovim prijedlozima zakona propisuje se i obveza objave plana slobodnih sudačkih i zamjeničkih mjesta te njihova izmjena i objava na mrežnim stranicama ministarstva i vijeća. U postupcima imenovanja pravosudnih dužnosnika u prvostupanjska pravosudna tijela odredbe ovih zakona usklađuju su se sa predloženim izmjenama zakona u Pravosudnoj akademiji odnosno na rad Državne škole za rad, za pravosudne dužnosnike. Stoga će ulazak u pravosudne dužnosnika za kandidate koji se u trenutku prijave kada se, riječ je o savjetnicima koji se prijavljuju na te pravosudne dužnosti drugačije se vrednovati. Zatim se dorađuju odredbe o institutu imenovanja i premještaja. Preciznije se uređuje, uređuju uvjeti za imenovanje osoba u sudove i državna odvjetništva prvo stupnja i to samo iz reda onih koji već ne obnašaju pravosudnu dužnost. Institut premještaja dodatno se uređuje na način da u drugo pravosudno tijelo istog stupnja može biti premješten samo pravosudni dužnosnik koji tu dužnost obavlja najmanje 3 godine. S ciljem postizanja veće objektivnosti i transparentnosti postupka trajnog premještaja propisuju se i posebni postupci koji se sastoje od utvrđenja ispunjenja sudačke dužnosti odnosno ocjene obnašanja državnoodvjetničke dužnosti i razgovora pred vijećem. Postupak imenovanja dužnosnika u viša pravosudna tijela uređuje se na način da se imenovanje omogućuje i osobama koje su ranije obnašale pravosudne dužnosti, međutim uz posebnu pisanu provjeru znanja. Dodatno se uređuje i postupci imenovanja pravosudnih dužnosnika. Propisuje se da vijeća nemaju obvezu na razgovor pozivati kandidate koji ni uz najviši mogući broj bodova na razgovoru ne mogu biti imenovani na dužnost. Izostavlja se ograničenje vijećima da na razgovor ne zovu kandidate koji ocjenom obnašanja dužnosti ostvaruju manje od 130 bodova. Najveći mogući broj bodova koji se može ostvariti na razgovoru pred vijećima povećava se s 15 na 20 kako bi se ojačala uloga vijeća u postupku imenovanja. Izmjena i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću u katalogu stegovnih dijela uvodi se novo stegovno djelo. To je nedavanje suglasnosti za provođenje sigurnosne provjere. Zatim se redefinira stegovno djelo neuredno obnašanje dužnosti na način da se dužnost ispunjenja okvirnih mjerila povećava na 100%, a sada su okvirna mjerila smatrala se ispunjenim kada je sudac ostvario 80%. Uz to nastup zastare zbog nepoduzimanja radnji u postupku bez opravdanog razloga jasno se utvrđuje kao stegovno djelo neurednog obnašanja dužnosti. Kada je riječ o postupcima imenovanja zamjenika glavnog državnog odvjetnika iz reda kandidata koji ne obnašaju pravosudnu dužnost uvodi se element pisane provjere znanja. Time će se objektivnije vrednovati kandidati. Predloženim izmjenama Zakona o Državnom odvjetništvu, Državnom odvjetničkom vijeću uvodi se više različitih novčanih kazni u stegovnim postupcima koji se vode protiv zamjenika državnih odvjetnika te se uvodi mogućnost uvjetne osude te njezinog opoziva. Propisuje se da je nedavanje suglasnosti za provedbu sigurnosne provjere osnova za razrješenje dužnosti zamjenika državnog odvjetnika na zahtjeva Državnog odvjetništva RH. Također radi uklanjanja nejasnoća dodatno se uređuje postupak utvrđenja okolnosti prestanka dužnosti i razrješenja državnog odvjetnika. Plan popunjavanja slobodnih mjesta zamjenika državnih odvjetnika i njegove izmjene objavljivat će se na stranicama DOV-a i Ministarstva pravosuđa i uprave. Smatramo da su DOV i DSV važna tijela koja odlučuju o imenovanju i razrješenju pravosudnih dužnosnika. Zakonskim promjenama koje se nalaze ovdje pred vama dodatno će se povećati kvaliteta rada tih vijeća i osigurati kvalitetniji mehanizmi koji će osigurati da pravosudni sustav bude efikasniji, kvalitetniji i odgovorniji. Hvala.
Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, prvo pohvala što ste ovdje s nama na raspravi vezano za ova dva prijedloga zakona bez obzira jesu li tehničke naravi ili mijenjamo nešto više. Mene zanima kroz izvješća i DORH-a, ali i rasprave vezano i za vrhovni sud često spominjemo statistiku samog, samih godina zaposlenika u pravosudnom sustavu i to zna biti često porazno preko 60.g., oni većinom bilo kakvu problematiku kadrove uvođenja novih pravnika u sustav prebacuju na ministarstvo kao glavnoga financijera pravosudnog sustava. Vi ste i sami profesor na pravnom fakultetu, pa me zanima je li vrijeme upravo za pomlađivanje kadra i uvođenje novih mladih pravnika u sustav jel ovo jednostavno sada je neodrživo, nećemo imati kome ostaviti naše pravosuđe, a budemo li ovako zatvoreni novi studenti prava neće uopće moći ni pomisliti zaposliti se u našem pravosudnom sustavu. Zahvaljujem.
Poštovani ministar.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle ova dva zakona, dakle Zakon o DSV-u i Zakon o DOV-u je zapravo dio paketa koji još uključuje i Zakon o pravosudnoj akademiji i Zakon o vježbenicima u pravosudnim tijelima jer zapravo izmjenom ovoga paketa mijenjamo koncept imenovanja, imenovanja pravosudnih dužnosnika. Naravno, dakle uočili smo određene nedostatke u dosadašnjem sustavu imenovanja dužnosnika, ali isto tako i napredovanja samih dužnosnika. Mogu istaknut evo da smo prošle godine i raspisali natječaj i realizirali natječaj za vježbenike u pravosudnim tijelima i smatramo da je taj put kroz vježbeništvo i daljnje napredovanje pravi put kako bi trebali stasati novi dužnosnici u pravosudnim tijelima i to ćemo činiti i u narednom razdoblju. Dakle samo kroz izmjene ovoga paketa zakona idemo u tom smjeru da i postupak imenovanja, ali i napredovanja pravosudnih dužnosnika bude što transparentniji i dostupan svima. Hvala.
Poštovani zastupnik Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, ovim izmjenama i dopunama dakle Zakona o DOV u principu se usklađuje s odredbama Zakona o državnom odvjetništvu koje smo nedavno usvojili, poglavito u ovom dijelu za zamjenika državnih odvjetnika odnosno sigurnosnu provjeru, dakle ovdje je sada jedan od razloga za razrješenje ukoliko ne bi dao svoju suglasnost da se provede ta sigurnosna provjera. Obzirom da je bilo od strane oporbe, dijela oporbe dakle ovdje je opet protegnuto pitanje na neki način utjecaj izvršne vlasti na pravosudne dužnosnike ja bi vas molio ako možete samo ukratko još jedanput naglasiti zapravo na koji način će se ta sigurnosna provjera provoditi odnosno zapravo nema nikakvog upliva dakle bilo izvršne vlasti odnosno vlade na upravo te postupke i na pravosudne dužnosnike. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra.
Hvala lijepa na pitanju. Dakle kao što sam i istaknuo kada smo mijenjali Zakon o sudovima i Zakon o državnom odvjetništvu, dakle nema nikakvog utjecaja niti upliva izvršne vlasti niti u imenovanje niti razrješenje niti sudaca niti državnih odvjetnika. Kada govorimo o sigurnosnim provjerama dakle jasno smo tada komunicirali da sigurnosne provjere provodi SOA koji izrađuje određeno izvješće o provedenoj sigurnosnoj provjeri, ono to izvješće dostavlja vrhovnom sudu i glavnoj državnoj odvjetnici i tada povjerenstvo koje je sastavljeno od 3 ili 5 sudaca ili državnih odvjetnika razmatra da li u tom izvješću postoje određeni rizici koji onemogućavaju objektivnost, samostalnost i transparentnost rada suca ili državnog odvjetnika i onda odlučuju da li postoje elementi za pokretanje stegovnog postupka i ako postoje dakle tada to povjerenstvo može pokrenuti stegovni postupak pred DSV-om i DOV-om, dakle nemamo nikakvog utjecaja politike, imamo SOA-u, instituciju u koju vjerujemo i koja dosad radi sigurnosne provjere za pravosudne dužnosnike. Hvala.
Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Poštovani ministre, nakon niza zakona vezano za digitalizaciju pravosuđa, zatim niza zakona vezano za kaznenu ili građanskopravnu sferu, evo i danas su pred nama dvije izmjene i dopune zakona koje su vezane i za državno odvjetništvo i za sudbenu vlast odnosno za taj dio, time nastavljamo dakle dalje sve ono što ste rekli i mjerila kroz Nacionalni plan programa otpornosti i oporavka vezano za reformu pravosuđa i kroz ovaj dio današnjih izmjena jedno pitanje se malo na neki način u medijima diglo iznad drugih, a to je vezano za proširenje kataloga stegovnih dijela sudaca odnosno da će se stegovno djelo vezano za ispunjenje dakle norme dužnosti povećava sa 80% na 100%, pa možete li malo objasniti što to konkretno znači u samom primjeru rada sudaca.
Hvala. Poštovani ministar.
Hvala lijepa. Pa svima su puna usta učinkovitog i efikasnog pravosuđa. Zapravo kroz okvirna mjerila i tzv. normu koja je propisana za pravosudne dužnosnike ili ako ćemo specificirati za suce kada govorimo o sudačkoj dužnosti dakle se točno utvrđuje koliko aktivnosti odluka sudac mora poduzeti u određenoj godini da bi ispunio tu normu, dakle dosad je bilo propisano da se ispunjenje mora, da se ispunjenje, da se norma smatra ispunjenom ako je ispunjeno 80% norme. Moram istaknuti da smo početkom ove godine i promijenili okvirna mjerila, podigli smo sudačku normu, to nismo napravili ovako preko noći, nego smo proveli određenu analizu i utvrdili da postoji prostor da povećamo efikasnost rada sudaca, a da ne utječe to na kvalitetu njihovoga rada i sad smo zapravo kroz ova stegovna djela propisali da se norma smatra ispunjenom ako je ispunjeno 100% norme. Vjerujem da ćemo time povećati učinkovitost rada sudova i da će kvaliteta također biti dobra. Hvala.
Poštovana zastupnica Vidović Krišto.
Prije neki dan Andrej Plenković javno se hvalio kako je nazivao glavnu državnu odvjetnicu Hrvoj-Šipek, te joj sugerirao odnosno davao joj upute što ona treba raditi. Jučer pak tjednik Nacional objavljuje kako glavna državna odvjetnica redovito posjećuje predsjednika vlade, te ga izvještava o kaznenim predmetima od njegovog interesa. Ovo je otvoreno kršenje ustava i zakona od strane glavne državne odvjetnice i predsjednika vlade. Izravna posljedica toga jest korupcija, a ona je pak glavni uzročnik za siromaštvo hrvatskih građana. Mislim da je dovoljno spomenuti samo ministricu Žalac i njezino 4-struko plaćanje softvera. Recite mi g. ministre što poduzimate da spriječite glavnu državnu odvjetnicu i predsjednika vlade u kršenju ustava i zakona?
Poštovani ministar.
Hvala lijepa. Dakle predsjednik vlade, ni predsjednik vlade, ni glavna državna odvjetnica ne krše ni ustav ni zakon i nema nikakvog pritiska ni utjecaja predsjednika vlade niti bilo kojeg drugog člana izvršne vlasti na rad državnog odvjetništva, ni na rad glavne državne odvjetnice ni na rad pojedinog državnog odvjetnika. Dakle, u to sam 100% uvjeren i siguran da državno odvjetništvo radi neovisno, samostalno i da se niko ne miješa u njihov rad, pa to i vidimo i sa ovim izmjenama Zakona o državnom odvjetništvu, DOV-u, DSV-u gdje su utvrđene određene procedure gdje nema nikakvog utjecaja izvršne vlasti. Hvala.
Poštovana zastupnica Vidović Krišto digla je povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Čl. 238., ovo nije samo vrijeđanje zastupnika i hrvatske javnosti, ovo je vrijeđanje zdravog razuma. Čovjek ne može vjerovati svojim ušima što vi govorite, vi ste ministar ove vlade i govorite da vjerujete u to da nema utjecaja na pravosuđe, a predsjednik vlade se otvoreno hvali time da ju naziva, da naziva glavnu državnu odvjetnicu, da joj daje upute i da ona njega posjećuje i redovito izvještava o kaznenim predmetima, pa ko je ovdje lud, do kad mislite štititi korupciju i kriminal na štetu hrvatskih građana, odgovarat ćete zbog ovoga.
Poštovana zastupnice Vidović Krišto ovaj ovo je bila replika, pa vam dajem opomenu. Poštovana zastupnica Orešković ima, a prvo poštovani zastupnik Grmoja, vjerojatno stanku traži ako sam dobro … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Tražim stanku u ime Kluba Mosta, ne možemo uopće raspravljati o bilo kakvim zakonima kada imamo situaciju da predsjednik vlade priznaje kako zove glavnu državnu odvjetnicu i zapravo je uvjerava kako ne treba pokretati progon protiv jednog njegovog ministra. Isto tako imamo informacije koje govore o tome da na mjesečnoj razini državna odvjetnica informira predsjednika vlade o istragama koji se vode protiv vladinih dužnosnika i zapravo bilo kakav zakon koji god mi donesemo ovdje u sabornici neće riješiti ključni hrvatski problem, a to je ovisnost institucija o ovoj vladi, činjenica da je Plenkovićeva koruptivna klika stavila svoje ruke na sve važne institucije u ovoj zemlji i jednostavno nema bilo kakvog govora o obračunu s korupcijom dok god je to tako. Nužno nam je potrebno micanje ove koruptivne klike s vlasti i davanje potpune slobode i neovisnosti našim institucijama, a kada se to dogodi mnogi koji sjede u ovoj vladi, mnogi koji sjede ovdje u ovoj sabornici će doći na udar tih neovisnih institucija. Tražim stanku u ime Kluba Mosta kako bismo raspravili je li uopće potrebno raspravljati o bilo kakvim zakonskim izmjenama dok imamo ovo izvanredno stanje u zemlji. Hvala.
Naravno da će stanka bit odobrena. Stanku je zatražila u ime Kluba HDZ-a i poštovana zastupnica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa. Tražim stanku u ime Kluba HDZ-a kako bi još jednom ukazali na to da se ova vladajuća većina ozbiljno želi obračunati sa korupcijom u društvu, a isto tako to je vidljivo kroz sve izmjene zakona koje smo dosad činili, pogotovo u resoru pravosuđa. Ove dvije izmjene zakona koje su danas na dnevnom redu, a to su izmjena i dopuna Zakona o DOV-u i DSV-u kao samostalnim i neovisnim pravosudnim tijelima govore također, sadržaj tih izmjena govori također u prilog što veće transparentnosti rada tih tijela i njihove neovisnosti. Odbacujemo sve ove optužbe o korupciji i isto tako o suradnji između izvršne i sudske vlasti na način kako ovdje se imputira jer je to prije svega neopravdano i neozbiljno, blati se i pojedince i predsjednika vlade i izvršnu vlast u cjelini neosnovano. Ovdje se govori stalno o percepciji kakvo je stanje u pravosuđu, a svi mi koji sudjelujemo u radu institucija države ne doprinosimo tome da ta percepcija bude drugačija. Kada pogledamo izvješće i rada državnog odvjetništva i rada sudbene vlasti koje dolaze ovdje pred HS možemo vidjeti da pokazatelji rada tih institucija nisu baš takvi da bismo mogli govoriti o apsolutnoj neučinkovitosti pravosuđa. Mislim da svi moramo biti ako želimo promijenit percepciju da moramo prije svega biti realni i govoriti o zaista onim stvarnim problemima i načinu kako ih rješavati, a ne ovako paušalno ispaljivati procjene i ocjene o korupciji, o tome tko ih čini, a isto tako postupamo različitim … [[Govornik se ne razumije]] prema određenim čimbenicima u društvu. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Grmoja je dignuo povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je čl. 238., kolegica kaže da su ovo bile paušalne optužbe, ne nisu. Ministri vaše vlade su na udaru tih institucija i to kada vas je nemoguće zaštititi. Da su institucije neovisne davno biste prije odgovarali mnogi od vas, dakle ne radi se ovdje o paušalnim optužbama nego o činjenicama, a sam premijer je priznao da je zvao glavnu državnu odvjetnicu. To je njegovo priznanje i sam je priznao da je napravio nešto što je u demokratskom društvu nedopušteno.
Kolega Grmoja, ovo je replika, a ne ovaj povreda Poslovnika, pa dobijate opomenu. Povredu Poslovnika digla je i poštovana zastupnica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Grmoja je povrijedio čl. 238. Poslovnika jer vrijeđa ovdje iznoseći neistine, dakle da nismo, da nisu institucije samostalne onda se ne bi provodili određeni postupci protiv tih istih ministara, dakle nitko nije zaštićen i kad god sam govorila i sa one tamo govornice govorila sam da svi mi smo podložni istim zakonima na isti način i svi smo dostupni za ono što činimo odgovarati i trebamo odgovarat na isti način, a vi paušalno procjenjujete i ovdje donosite i osuđujete one bez, bez ikakvih činjeničnih dokaza.
Hvala i to je bila replika, pa dobijate opomenu. Poštovani zastupnik Habijan isto ima povredu Poslovnika.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238., kolega Grmoja očito zaboravlja da njegov mentor s Pantovčaka je javno priznao da je bilo normalno dok je bio predsjednik vlade da je znao o svim izvidima i istragama koje se provode, dakle izravno je to rekao, pa niste imali takve stavove, imali ste neke drugačije kriterije nego što imate sad, a vi bi trebali znat pošto se često bavite pravosuđem i stručnjak ste u pravosuđu da izvršna vlast i glavno državno odvjetništvo surađuju jel po pitanjima arbitraže, po pitanju zastupanja države pred nekim postupcima, ali to nažalost zaboravljate, to vam ne odgovara jel.
Kolega Habijan i to je bila replika, pa dobijate opomenu. Poštovani zastupnik Zekanović je isto digao povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen?
Poštovani potpredsjedniče sabora, ja zapravo nije povreda Poslovnika nego ja bi htio pitat ima li neko broj od državne odvjetnice ja bi je isto rado nazvao, možda kolega Grmoja ima, pa da vidim…
Ne možete kolega Zekanović ovako, ajde ne…
Ne mogu?
Malo, malo ste pretjerali, ne, ne, naravno da ne možete.
Dobro, ajde poslije ću.
Naravno da ne možete. Ovaj ajmo, hajdemo se, hajdemo se uozbiljiti malo, hajdemo se malo uozbiljiti. Stanku je zatražio u ime kluba poštovani zastupnik Željko Sačić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući, poštovani kolegice i kolege i hrvatska javnosti. Upravo u ime Kluba Hrvatskih suverenista smatramo da je danas primjereno zatražiti stavku, stanku jer je pred nama ministar pravosuđa kao najodgovornija osoba koja danas brani određene zakone o DOV-u i DSV-u, a istodobno smatramo da nije poduzeo dovoljno učinkovitih mjera da nas zaštiti od pravnog šikaniranja i mirnodopske agresije Republike Srbije koja podiže pravno šikanirajuće optužnice prema našim hrvatskim velikanima, hrvatskim braniteljima temeljem nepostojeće i osporavane međunarodne univerzalne nadležnosti tzv. jurisdikcije i vi kao ministar ste i kao član međuresorne grupe trebali poduzeti davno sve da se to spriječi i da se zapravo Republiku Srbiju dovede u red da se suoči sa svojom krvavom ratno zločinačkom prošlošću i da prvo učini sve da vrati ratnu štetu hrvatskom narodu, da riješi granice sa Hrvatskom, da riješi slučaj nestalih, arhiva i sve ono da procesuira sve zločince koji su počinili zlo na području RH.
Naravno stanka će biti odobrena s time da ćemo sukladno čl. 293.b. nastaviti sa radom, pa će sada repliku imat poštovana zastupnica Orešković, izvolite.
Hvala. Ministre, ja nemam za vas pitanje, obraćam se zapravo oporbi koje ovog trena ima hvala Bogu nešto više nego obično kad raspravljamo o pravosudnim zakonima. Dakle činjenica je da HDZ ima šapu nad svim institucijama, ali kolega Grmoja nije dovoljno HDZ smijeniti s vlasti, to ćemo učiniti, al to se već u povijesti dogodilo dvaput, pa za Hrvatsku nije bilo dugoročnog boljitka, a ako želimo nešto bolje evo što treba napraviti. Prvo promijeniti ustav, odredbu koja kaže da glavni državni odvjetnik ima mandat na 4.g. koji se može produžiti, kad to jednom napravimo na način da ima jedan jedinstveni mandat primjerice od 8.g. bez mogućnosti produžetka moći će biti neovisniji, pa nećemo postavljati pitanje jel ga telefonom premijer zove da se ne hapse i ne diraju njegovi ministri. Drugo, DSV i DOV treba restrukturirati, tamo nemaju što tražiti saborski zastupnici, a oni koji rade u tim tijelima taj posao trebaju obavljati profesionalno u stalnom radnom vremenu, a ne na kvote. I treća stvar, uspostaviti sustav kontrole imovinskih kartica, a ne da nam u izvješćima piše da će se ona obavljati kad se za to steknu uvjeti i tako do sudnjeg dana. Hvala.
Hvala vam lijepo, hvala vam lijepa, evo ne znam nije bilo pitanje, ali. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, u ovom prijedlogu izmjena propisuje se da vijeća neće nužno morati pozivati na razgovor sve kandidate, osobito onda kada oni ni uz dobivanje maksimalnog broja bodova na razgovoru ne bi mogli doći u priliku da budu izabrani, smatram da će to sigurno utjecati na učinkovitost rada vijeća. Međutim da ne bi došlo do zabune i do nekakve netransparentnosti odnosno da sami kandidati ne budu zbunjeni mislim da bi svakako trebalo rezultate i ukupan broj bodova svih kandidata objaviti. Čini mi se da iz čl. 56. proizlazi da će se objaviti konačna lista samo onih koji sudjeluju na razgovorima jel tako je konstruirano da će ukupan zbroj bodova bit i na temelju razgovora, pa molim da o tome razmislite i da vidite što je najbolje.
Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepa. Pa evo svakako vašu primjedbu, vaš prijedlog ćemo razmotriti između dva čitanja, ali zaista ovaj prijedlog izmjena Zakona o DSV-u i Zakona o DOV-u sadrži dobre stvari, stvari koje će povećati transparentnost, prije svega imenovanja pravosudnih dužnosnika, dakle proširili smo ovaj kriterije za imenovanje pravosudnih dužnosnika, dakle do sada su to bili samo bodovi iz državne škole za pravosudne dužnosnike odnosno sa tog završnog ispita, a sad će se uzeti u obzir i kvaliteta njihovoga rada dakle sukladno pravilniku koji će donijeti Ministarstvo pravosuđa, a uz to i DSV i DOV trebat će obrazložiti odluke koje donose o imenovanju pojedinih kandidata za pravosudne dužnosnike, tako da uvjeren sam da ćemo imati jedan kvalitetniji i transparentniji sustav izbora pravosudnih dužnosnika. Hvala.
Repliku ima poštovani zastupnik Sačić.
Poštovani ministre, evo vidio sam tu jednu inovaciju ste stavili u čl. 56.a. kojim kažete u jednom stavku da bi za zamjenike državnih odvjetnika, da je potrebno i da će ubuduće bit provedeno prije imenovanja psihološko testiranje. E sad me interesira kada ste došli na tu ideju, zašto i da li se to psihološko testiranje ograničava samo na najnižu kategoriju zamjenika državnih odvjetnika ili vidim u drugim dijelovima niste to dirali na razinu županijski državni odjel, visoko itd., glavno državno odvjetništvo, kako to smatrate da će odjeknut, funkcionirat, šta to znači oni su već svi u radno pravnom odnosu, da li je to u međuvremenu, šta se dogodilo da bi sad trebalo po tome, inače ja, ja podržavam svaki kontrolni sustav za psihofizičko kontrolu zdravlja.
Poštovani ministar.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče, dakle psiho, psihološko testiranje već sada postoji kod izbora za članove državnog sudbenog odnosno ne za članove nego kod izbora sudaca pri DSV-u i DOV-u, tako da smo mi samo razradili još dodatno ove odredbe Zakona o DOV-u i DSV-u, dakle imamo, ono što sam maloprije spomenuo sada ćemo imati više kriterija za imenovanje pravosudnih dužnosnika, dakle do sada smo imali samo broj bodova koje su pravosudni dužnosnici odnosno kandidati stekli pri završnom ispitu na državnoj školi, a sad će se uzeti u obzir njihov rad koji su do tada obavljali, tako da ćemo imati jedan transparentniji i jasniji sustav i vjerujem da će to rezultirati kvalitetnijim kandidatima koji će biti izabrani za pravosudne dužnosnike. Hvala.
Poštovana zastupnica Nađ ima repliku.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani g. ministre, meni nije jasno vaša upornost kojom zapravo gurate ovo novo stegovno djelo nedavanja suglasnosti za provođenje sigurnosne provjere kod sudaca svakih 5.g.. S obzirom da vas je upozorio na to i predsjednik vrhovnog suda i u e-savjetovanju je prigovarala to ova Udruga hrvatskih sudaca i Europska udruga sudaca smatra da nije u skladu sa europskim standardima. Koji je zapravo razlog kad možemo to rješavati putem imovinskim kartica, zapravo isti je efekt? Hvala lijepa.
Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepa. Pa imovinske odnosno sigurnosne provjere su postojale i prije recentnih izmjena Zakona o sudovima i Zakona o državnom odvjetništvu, one su bile, bile su rezervirane samo za jedan uži krug pravosudnih dužnosnika, prije svega suce koje se i državne odvjetnike koje se imenuje prvi put na sudačku dužnost odnosno za vrhovni sud dok je u državnom odvjetništvu to su bili zamjenici znači ravnateljica USKOK-a i zamjenici ravnatelja USKOK-a, tako da smo sada to proširili i uveli smo periodične sigurnosne provjere, glavna kritika je bila miješanje izvršne vlasti na pravosudna, na pravosudne, na pravosudnu vlast, dakle tu nema nikakvog utjecaja, ni kontakta izvršne vlasti sa imenovanjem i razrješenjem samih pravosudnih dužnosnika, dakle SOA izrađuje izvješće, to izvješće je dostupno isključivo pravosudnim tijelima, dakle državnom odvjetništvu i vrhovnom sudu i ono odlučuje da li postoje prepreke za obavljanje sudačke odnosno državno odvjetničke dužnosti i ako postoji dakle može pokrenuti stegovni postupak, dakle tu nema nikakvog utjecaja izvršne vlasti na sudbenu vlast.
Hvala. Replika poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovani, niste poštovani potpredsjedniče, ma samo jedna mala prodigresija neovisno o ovome, slobodno mi uzmite vrijeme. Ima stakla tu po podu, kolegice su u ljetnim cipelama, neko će se porezati, a ima jedna golema dosadna muha, evo i skače po ministru, remeti mu pažnju, ako se to može riješiti i jedno i drugo da možemo lakše raditi. Dakle, ja sam pitao broj državne odvjetnice, ja bi je nazvao i pitanje koje bi ja njoj postavio, poštovana državna odvjetnice, ovo je kolega Grmoja i vama upućeno, napravite svoj posao više, predsjednik Milanović je optužio i mene za kriminal, mene i predsjednika Plenkovića da on meni u torbi nosi novce ili neka pokrene proces protiv nas, neka ispita predsjednika Milanovića o tome što on zna i ako je on lagao neka ga smjesti u ludnicu, neka kaže čovjek je lud, čovjek je neozbiljan. Kratko pitanje, komentar na bivšeg državnog odvjetnika Jelenića koji je bio, koji je bivši, znači bivši znamo zbog čega, u čemu je bio problem?
Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče, dakle kao što sam i odgovorio zastupnici Karolini Vidović Krišto da nema nikakvog utjecaja izvršne vlasti na, na sudbenu vlast, dakle pravosuđe i pravosudna tijela su i dalje neovisna i nepristrana, dakle rade bez ikakvoga pritiska izvršne vlasti, a isto tako bez ikakvog pritiska i utjecaja predsjednika vlade na rad glavne državne odvjetnice odnosno državnog odvjetništva u pojedinim predmetima. Postoje određene dodirne točke poput arbitraža, zastupanja interesa imovinskopravnih zahtjeva RH, dakle tu potrebna je suradnja između izvršne vlasti i državnog odvjetništva, ali je ta suradnja u interesu RH. Ono što ste postavili pitanje za bivšeg glavnog državnog odvjetnika, dakle kroz izmjene Zakona o DOV-u svakako se redefiniraju i stegovna djela i sam postupak pred DOV-om što se tiče stegovnih postupaka tako da vjerujem da će, s ovim izmjenama će se ukloniti pravne praznine koje su dosad bile u postupanju stegovnih postupaka pred DOV-om. Hvala.
Hvala. Replika poštovane zastupnice Nemet.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, moje pitanje se odnosi na ova mjerila za rad sudaca koja su sa 80 izmijenjena na 100%, zanima me konkretni razlozi zbog čega je to i zanima me da li je ovo stav ministarstva koji je iznesen u e-savjetovanju koji je pokazao gdje kažete da se pokazalo da je 63% sudaca već u rujnu dostiglo razinu od 80% ispunjenja sudačke obveze nakon čega se dinamika rada usporava, da li ovo ministarstvo smatra da 63% sudaca zadnja tri mjeseca ne rade dovoljno svoj posao i zbog toga je ovo razlog povećanja? Hvala.
Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepa. Dakle, ako govorimo o sustavu okvirnih mjerila tzv. normi dakle imamo normu koja je utvrđena za rad svih pravosudnih dužnosnika i naravno ispunjenje te norme smatramo 100%-tnim ispunjenjem dakle a ne 80%, dakle dosad smo, dosad se norma smatrala ispunjenom kada se, kada je sudac ispunio samo 80% norme. Mi smo sad zapravo to povećali na 100%, dakle ako je već norma koja je utvrđena u nekom iznosu, u broju aktivnosti, broju odluka, presuda koje suci donose onda smatramo da ih treba ispunit u 100%-tnom iznosu, a ne u 80%-tnom iznosu, dakle tome je prethodila svakako analiza rada sudaca, kroz sustav e-spisa jasno se može utvrditi koliko suci rade, kada donose određene odluke i naravno to je bila podloga da donesemo odluku da se poveća okvirna mjerila, a isto tako da povećamo ispunjenje norme sa 80 na 100% i vjerujem da ćemo, da će to rezultirati i povećanjem broja riješenih predmeta na godišnjoj razini na hrvatskim sudovima.
Hvala vam lijepo poštovani ministre. Sad ćemo napraviti jednu kratku stanku od jedno 5 minuta, kao što je poštovani zastupnik Zekanović rekao ovaj kolegica je nehotice razbila staklo, pa, pa ovaj treba počistiti to malo, a problem sa muhom bojim se teško ću riješiti. STANKA U 15,03 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,04 SATI]] Evo poštovani kolege i kolegice, možemo se opet malo umiriti i nastaviti sa radom, evo staklo je uklonjeno, s muhom je malo teže bilo ovaj, ali idemo na naš posao. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, pa onda otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Željko Sačić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući, g. ministre, državni tajnice, kolegice i kolege i hrvatska javnosti. Ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona o DOV-u i DSV-u nosi određene promjene u odnosu na postojeće stanje koje bi trebale nas približit svakako neovisnijem i stručnijem obavljanju teških ustavom propisanih zadaća naših pravosudnih dužnosnika. Svakako da je, da su određeni, određene nakane vaše koje, koje osiguravaju, koje je trebalo, koje trebaju dovest do toga da se podigne razina stručnosti i objektivizira provjera sposobnosti kandidata za pravosudne dužnosti dobro došla, dapače. Imamo tu određenih inovacija, već sam i u replici rekao ovaj iza nas je prošlu, prošlu godinu smo govorili o tome da se uvedu ovaj i sigurnosne provjere pravosudnih dužnosnika, zatim imovinske kartice da se objavljuju, oko toga smo imali velike polemike u hrvatskoj javnosti, pa evo vidite i ta sad psihološka testiranja koja predlažete čl. 56.a. kompletno. Ta psihološka testiranja sama po sebi nakon što je već taj kandidat duboko ušao u pravosudni sustav, obavljao određene savjetničke dužnosti itd., malo mi zvone u, u, u ovaj glavi, ovaj u biti to je očito test inteligencije ili nešto slično šta li i sad ovaj pored svih objektiviziranih parametara čovjek je odradio test znanja, državno stručnu ovaj poduku u pravosudnoj akademiji prošao, obavio razgovor sa državnom, državnom ovaj odvjetničkim vijećem kojem smo podigli veću, veću mogućnost ocjene davanje bodova sa 15 na 20 sad mora, sad mora otići osim na sigurnosnu provjeru i na taj test inteligencije, u redu nadam se da će imat sreće i da ćemo doć do najpametnijih i najboljih ovaj kandidata što hrvatski ljudi zaslužuju, hrvatski narod, ali onda budimo dosljedni i provodimo to i na svim ostalim razinama, nemojmo samo na najnižima u tom sustavu pravosuđa stati. Možda se ne bi dogodio slučaj ovaj glavnog državnog odvjetnika koji je bio član masonske organizacije i praktično niko na to nije reagirao dok hrvatska javnost i mi Hrvatski suverenisti nismo na to ukazali i zatresli i tražili određene postupke. Epilog naravno još nije ni blizu kraja, vidim da su žalbe u tijeku. Sve je to dobro, sve to itekako objektivizira, omogućava našim pravosudnim dužnosnicima da obavljaju svoje teške zadaće, a osobito članovima DOV-a jel ih oslobađamo dio poslova svakodnevnih predsjednika čak 75% onog što mora obavljat u svakodnevnom radu u državnom …, a članove 20%. U svakom slučaju mi kao Hrvatski suverenisti ćemo dati svoj glas, svoju ruku za izmjenu toga jel bolje to nego ništa. ovo što je kolegica Orešković rekla da trebaju radikalne promjene sigurno možemo raspravit, stavite taj prijedlog da se glavnoj državnoj, glavnom državnom odvjetniku ili glavnoj državnoj odvjetnici zapravo produži mandat pa da ona bude neovisnija, da ne mora strepit kad ju nazove premijer odnosno predsjednik vlade. Dal ju zove da joj kaže evo dat ćemo 50, 100, 200 milijuna kuna da poboljšaš rad svojim državnim odvjetnicima ili e zašto jesi ili zašto nisi podigla optužni akt ili provodiš tajne izvide protiv mojih ministara. Sve u svemu što se tiče tog dijela Zakona o državnom odvjetništvu da, međutim jako ste pogriješili g. ministre, državni tajniče u dijelu kada ste rekli da možemo privremeno udaljiti s dužnosti državnog odvjetnika ukoliko on, pazite sad dragi prijatelji, ukoliko on počini kazneno djelo koje ukoliko se protiv njega pokreće kazneni postupak ili se vodi kazneni postupak za kazneno djelo za koje je propisana kazna duža od pete godina ili se nalazi u pritvoru naravno. Ali pazite duža od pet godina, pa znate šta to znači? Znači ako je državni odvjetnik takav suspektan ili se protiv njega vodi kazneni postupak za kaznena djela od šest za koja može završiti u zatvoru od šest mjeseci do pet godina u redu. Čemu to, zašto uopće sumnjat jel neko od vas može zamisliti od vas u saborskim klupama ili u policiji ili u sudstvu da neko uopće može bit u funkciji državnog odvjetnika, a da ima na teretu ne privatnu tužbu, ne nehatno kazneno djelo iz prometa nego kazneno djelo za koje se može propisat kazna zatvora do pet godina robijice? Prema tome, mijenjajte to ne može to bit. Maksimalno stavite eventualno privatna tužba, kleveta, uvreda, prometni deliktni, nehatno sve ostalo je jedan državni odvjetnika pa on mora biti čist kao kristal, kao dijamant isto kao i policajac, isto kao i sudac. Ma kakvi repovi, molim vas lijepo, kakvi repovi za njega o kaznenopravnom, prekršaj je problem. Ne govorim uopće o onim nasilnim, obiteljskim to nema govora, ali neki prekršaj, ne znam ako se napije pa negdje nešto već je to problem na javnom mjestu. Dakle, to što se toga tiče. Što se tiče Državnog sudbenog vijeća, isto nemamo tu šta oni su i uznapredovali, tamo vidim da ste suci su uvijek bili tu agilniji i oni su se izborili za svoje pozicije puno prije i puno nekako elastičnije. Valjda su nekako dalje su oni od dohvata ruke izvršene vlasti u RH i u medijima su se puno bolje postavili u zadnjih 10, 15 godina. Sjetimo se samo suca Mrčele kada je u ime Udruga sudaca često puta nastupo i oni su sebi stvorili jedan doista prostor nedodirljivosti u smislu pozitivnom, ne pežorativnom govorim i to ste im stavili određene stegovne mjere, napravili distinkciju za blaže stegovne mjere, teže, ali isto tako ste sucu ostavili problem da ga nećete dirati i nećete suspendirat ako on počini kazneno djelo za koje u postupku u kaznenom postupku za koje može bit izrečena kazna od pet godina zatvora i više. Mislim to je naprosto, nemojte te kompromise radit, pa ne može to niko opravdat. Mijenjajte to, nemojte dolazit s tim u drugo čitanje jer neće proći i bit ćemo vam protiv toga, pa svi razumni ljudi i hrvatska javnost si ne može zamislit da mu sudi sudac iza kojeg stoji kazneni postupak za kazneno djelo do pet godina robije. Bježmo od toga, nema potrebe, to je čak g. Bošnjaković kao ministar davno trebao riješiti, a ne da sad vi ministre s tim posla imate. Hvala vam lijepo …/Govornik isključen./…
Sada će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovani zastupnik Zlatko Hasanbegović. Izvolite.
Poštovani ministre, državni tajniče. Kao što je svima poznato opće mjesto u javnoj predodžbi je problem nefunkcioniranja hrvatskog pravosuđa svih oblika sudbene vlasti što uključuje pojmove poput pravna nesigurnost, neprovođenje zakona, arbitrarnost, nesankcioniranje različitih kaznenih djela, sudbena i državno odvjetnička nekompetentnost, korumpiranost, klike, koterije, slično zaključno s pojmom pravomoćne i izvršne presude donesene u razumnom roku kao misaone imenice. Što su stvarni dosezi tzv. reformskih zahvata u pravosudni sustav i sudbenu vlast provođenih od 2000. do danas nesukladno hrvatskoj pravnoj predaji i potrebama već briselskim i venecijanskim eksperimentalnim direktivama za zemlje u postupku pridruživanja EU a koje se naravno u pravilu nisu primjenjivale i ne primjenjuju u tzv. starim članicama Unije koje doživljujemo kao stanoviti obrazac. Naime, o čemu je riječ? Riječ je o fiksaciji na pojam neovisnosti i samostalnosti sudbene vlasti koje se u zakonodavnoj praksi pretvara u travestiju njegovog izvornog značenja koje se odnosi na neovisnost i samostalnost u djelovanju i odlučivanju sve tri grane vlasti, mogućnost njihova međusobnog nadzora, a ne pretvaranja bilo koje od te tri vlasti u samodostatnu koteriju posvećenih koju sama sebe bira, sama sebe ocjenjuje i razrješuje putem tijela lišenog izvornog ustavnog imperativna, demografskog i narodnog legitimiteta koji čini zaglavni kamen hrvatskog ustava koji je u slučaju zakonima propisanim načinom izbora i djelovanja i DOV-a i DSV-a zanijekan. Taj ustavni imperativ nalazi se u temeljnim odredbama hrvatskog ustava čl. 1. st. 2. koji glasi: „U RH vlast“, dakle sve tri grane vlasti „proizlaze iz naroda i pripadaju narodu kao zajednici slobodnih i ravnopravnih državljana“ te st. 3. koji glasi: „Narod ostvaruje vlast izborom svojih predstavnika i neposrednim odlučivanjem“. Što kažu ustavne odredbe o DOV-u, a što se odnosi na DSV tijelu kojem je u zadaću stavljeno imenovanje zamjenika državnih odvjetnika, njihovo razrješenje i odlučivanje o stegovnoj odgovornosti. Tko u ovoj zemlji ima demokratski narodni legitimitet sukladno ovoj temeljnoj ustavnoj odredbi? Izvorno dakle HS kojeg narod bira na izborima posredno vlada koju bira HS te predsjednik Republike neposredno od naroda. S druge strane ustavotvorac je odredio sastav DOV-a koji ima 11 članova, a čine ga sedam zamjenika državnog odvjetnika, dva sveučilišna profesora pravnih znanosti i dva saborska zastupnika od kojih je jedan iz redova oporbe. To znači da su od tri čimbenika zakonodavne izvršne vlasti s demokratskim narodnim legitimitetom, dva a prirori isključena iz utjecaja na njegov sastav, a jedan sveden na puki dekor putem dva saborska zastupnika koji ni na koji način ne mogu utjecati na kvorum i donošenje odluka o predstavljaju … nagrađeni fikus te imaju privilegiju osobno površno upoznati kandidate za sudbene i državno odvjetničke dužnosti koje u svakodnevnom životu ne bi mogli upoznati osim kao potencijalni počinitelji kaznenih djela. Motiv za ovu dvojbenu i nedorečenu odredbu, ali još uvijek u okviru temeljne ustavne vrjednote o narodnom legitimitetu svih grana vlasti bio je u naglašavanju načela samostalnosti i neovisnosti sudbene vlasti, budući da je način izbora članova ovih tijela prepušten zakonodavcu koji je u kasnijem zakonskom rješenju pogazio ustavni imperativ iz temeljnih načela ustavni čl. 1. Naime, broj zastupnika u DOV-u kao i u DSV-u bio bi irelevantan uključujući i rješenje da uopće nisu članovi da je zakonodavac propisao da sve članove temeljem odgovarajućih kandidacijskih procedura i putem kvalificirane većine bira upravo HS o kojem možemo kao i o njegovu sastavu misliti što hoćemo, ali koji je prema ustavnom čl. 71. citiram „predstavničko tijelo građana i nositelj zakonodavne vlasti“. To je i odgovor na pitanje prominentne hrvatske tviterašice, naravno uz gospođu Kosor, pravne stručnjakinje čija je para političke odluke s dalekosežnim fatalnim posljedicama oborio ustavni upravni sud poštovane zastupnice Dalije Orešković što ja radim u DOV-u. U tom tijelu sam odlukom HS-a, a ne lutrijskog ždrijeba ili diskrecijskom odlukom državne tvrtke Janaf d.d. o odabiru odvjetničkih usluga bez natječaja neposrednom pogodbom metodom društvenih veza te klečanja i povlačenja za rukav. Kao takav i kao dekor član toga tijela s legitimitetom narodnoga zastupnika bez bilo kakvog stvarnog utjecaja na donošenje odluka iz prve ruke mogu posvjedočiti da je svaka zakonska novela Zakona o DOV-u i o DSV-u kao i floskula o reformi pravosuđa bespredmetna ukoliko ne podrazumijeva korjenitu promjenu ustavnih odredbi o njihovu sastavu kao i zakonskih odredbi o načinu izbora njihovih članova. Temeljna ustavna odredba o narodnom predstavništvu svih grana vlasti nije i ne može biti u protimbi s načelom neovisnosti i samostalnosti djelovanja, ukoliko ne želimo sve nedostatke zakonodavne izvršne vlasti prenijeti na sudbenu i pretvoriti je u izdvojeno središte moći bez demokratskog legitimiteta koje samo sebi bira, samome sebi odgovara i na koje u konačnici veći utjecaj od hrvatskog naroda imaju seminari Soroševih i ostalih zaklada nevidljive ruke i strana veleposlanstva. Što ovdje danas imamo? Kamilica kozmetičku novelu koja ni u primisli ne preispituje ključnu odredbu o načinu izbora članova obaju vijeća već je zaokupljena perifernim pitanjem od kojih se dio može riješiti poslovnicima i pravilnicima primjerice treba li članovima iz reda zamjenika državnih odvjetnika umanjit obveze iz njihove temeljne dužnosti sa 75 ili 20% pod izlikom izjednačavanja sa sucima pretvarajući ih u poluprofesionalne članove toga tijela. Nadalje, problemom bodovanja besmislenih desetominutnih razgovora kandidata, s kandidatima sadržaj kojih što mogu posvjedočiti iz osobnog iskustva zastupničke ikebane u vijeću svojom banalnošću neobično podsjećaju na razgovor članova žirija na izboru za županijsku miss i mistera turizma ili športa. Nadalje, novela se bavi rasponima novčanih kazni u stegovnim postupcima iz kojih se dodatno uklanja utjecaj članova koji nisu zamjenici državnog odvjetnika, dakle sveučilišni profesori i saborski zastupnici uvjetnim kaznama koji nisu kazne i tako dalje i tako bliže. Zaključno, kao kuriozum tek primjećujem da tijekom svojih saborskih mandata nisam vidio zakonski prijedlog potencijalno takve težine i važnosti s manje primjedbi na provedenom tzv. savjetovanju sa zainteresiranom javnošću koji gotovo i nema uz iznimku načelno utemeljenih primjedbi dviju članica vijeća iz reda sveučilišnih profesora koji su naravno odbijene. Zaključno, svaka rasprava o ovakvom kamilica zakonskom prijedlogu je bespredmetna i lišena merituma koji se zove tzv. reforma pravosuđa što je eufemizam [[Upadica: Hvala.]] za korijenite ustavnopravne zahvate. Hvala.
U ime Kluba zastupnika MOST-a sad će govoriti poštovani zastupnici Grmoja i Bulj. Prvo poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala. Nastavno na rasprave koje su prethodile ovoj mojoj raspravi jasno je da neovisnost pravosuđa, neovisnost državnog odvjetništva ne znači da ne postoji nikakva kontrola izabranih političkih predstavnika. Oni koji to traže ne znam kakvu kontrolu zagovaraju i ta kontrola je i sada ionako slaba. Dakle, sasvim je jasno da u Državnom sudbenom vijeću ta zatvorena sudačka kasta ima puno veći utjecaj nego naše kolege zastupnici koji tamo sjede i uistinu ne smijemo doći u poziciju da dopustimo ga ta kasta sama sebe bira i sama o sebi odlučuje. To bi bilo pogubno. I isto tako istina je da eksperimente koje ovdje u hrvatskom pravosuđu, u hrvatskom pravosudnom sustavu žele iz EU primijeniti u svojim zemljama ne primjenjuju. I isto tako istina da je veliko pitanje jesmo li trebali ukinuti institut reizbora sudaca. To je veliko pitanje koje ovdje pred vas sve i pred hrvatsku javnost stavljam. Što ne znači da možda prijedlozi koje je iznio kolega poštovani general Sačić i neki drugi u raspravi o tome da se produlji mandat glavne državne odvjetnice nisu dobri prijedlozi, ali to ne znači da treba maknuti kontrolu politike izabranih predstavnika građana iz pravosuđa, iz ovaj državnog odvjetništva. Koju drugu kontrolu imamo i koja nam druga kontrola preostaje, ali generalno mi imamo problem da se utjecaj građana i odlučivanje građana i da se bitne odluke predaju sudovima i tehnokratskim tijelima. I mi smo to iznijeli, dakle MOST sada priprema jedan važan politički dokument, znači deklaraciju i mi smo to naveli da podupiremo članstvo Hrvatske u EU i NATO-u, ali da se važne odluke ne mogu prenijeti na sudove i tehnokratska tijela koje hrvatski narod ne bira. Imali smo sad primjer ovog našeg referenduma gdje Ustavni sud donosi jednu političku odluku, ali ok, taj Ustavni sud je izabran ovdje takav kakav jest u Hrvatskom saboru i zbog tih takvih svojih odluka će polagati račun. I oni koji su donijeli te takve odluke, mislim na ustavne suce, ali i na one koji su takve ustavne suce birali. Mi ih nismo birali. Iako neki mediji poput 24 sata i gospodina Klauškog laže da smo mi sudjelovati i takvoj političkoj trgovini. Sudjelovali su neki koje je gospodin Hasanbegović spominjao u svom govoru. Dakle, zajedno SDP i HDZ, Karamarko i Milanović su izbrali taj Ustavni sud i onda je ustavni, takav Ustavni sud srušio ove, ove ovaj odluke povjerenstva. Tako da sve su to pitanja o kojima treba ovdje raspravljati. Ono što ja želim poručiti, vrijeme je za micanje ove koruptivne klike s vlasti. To nije recept za rješenje svih naših problema, ali recept za rješenje svih naših problema i u pravosuđu i u svim drugim sferama našeg društva je biranje nacionalno svjesne, suverene hrvatske vlasti koja neće drhtati pred pozivima iz stranih ambasada, koja neće se povinuti pred pritiscima korporacija i banaka i koja će voditi isključivo interesa o onome što je dobro za hrvatski narod i za hrvatske građane. Hvala.
Nastavit će u ime istoga kluba poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Državno sudbeno vijeće i sudbeno vijeće kao kompletno pravosuđe u biti je najveći uzrok nepovjerenja ljudi u državu u aparat, tj. u sustav u sistem koji bi morao biti garant sigurnost. Ja bi ovdje samo nekoliko stvari spomenuo, nije mi jasno uvaženi ministre zbog čega vi sada dajete ove zakone u biti kada je u trenutku kada u biti ljudi imaju opet ponavljam najmanje povjerenje? Ja sam imao slučaj suđenja sa Stipom Mesićom čeka se presuda o sutkinjama je dopala, ne mogu se sad sitit imena uopće nije bitno ne spominjem imena, ali sutkinja je bila u biti kćer od čovjeka koji je u vrhovnome sudu kojega je Stipe Mesić gurao za predsjednika vrhovnog suda i sada je on u vrhovnom sudu član. I naravno da sam tražio izuzeće, nije uvažilo moje al ona je odustala jel je vidjela da je to namješteno i tako funkcionira to parapolitičko tijelo i zato je najveće nepovjerenje ljudi baš u pravosuđe u pravosuđe. Koliki utjecaj ima izravno izabrana narodna vlast tj. vlas u Parlamentu ili izravni izbor oni predsjednika Republike i ostalih tijela koliko ima unutar DSV-a i DOV-a nema nikakvu. Ima eto čisto protokolarnu, imaju eto te dvije osobe koje su jedna iz oporbe jedna iz vlasti, oni su tu, međutim to je sad jedan zatvoren krug tako da utjecaj saborskih zastupnika tj. onih koji su izabrani voljom naroda ili izravno ili u predstavnička tijela nemaju nikakav utjecaj tako da je nepovjerenje sve veće i veće. Ja bi ovdje govorio da vi kad izađete za ovu govornicu da kažete što poduzimate vi sa državnim odvjetništvom po pitanju četnika Aleksandra Vučića, često prijeti našim građanima. Vi ste također član međuresornoga povjerenstva koje treba pratiti ulazak Srbije tj. pred pristupanje Srbije EU, to povjerenstvo je osnovano 2016. od kada vlada Andreja Plenkovića i prethodna i ova sada niti jednom se nije sastalo, za vrijeme Mire Kovača osnovano tako da bi trebalo pod hitno. Tu je i predstavnik predsjednika Republike tj. njegov savjetnik za vanjsku politiku da vidimo da je sa 23. i 24. poglavljem i da vidimo dal ste podigli optužnicu protiv tog četnika početnika Šešeljovog Vučića koji konstantno prijeti Hrvatima tj. građanima RH … imamo problem te pravne jurisdikcije na cijelom teritoriju ex teritoriju bivše države Jugoslavije tako da tribate pratit 23. i 24. poglavlje, a ne šutit i otvarat mu poglavlje. Nama da bi ušli u EU su pohapsili sve generale, čak je Šeks morao izaći ispred Sanadera i Mesića i u ime njih tada ko predsjednik sabora reći uhititi, locirati, uhitit, transferirat i procesuirat najmorbidnije riči. Proganjalo se sve. Vi pod četnika tim u prošlom sazivu Kolinda Grabar Kitarović prostrla tapet, crveni i postrojila pobjedničku hrvatsku vojsku. I drugu je pismu piva i Branko Bačić i svi vi kad je bila Kolinda ovdje, kada je bio kod Kolinde taj čovjek. To je jedna stvar. Druga stvar, nepovjerenje u državno odvjetništvo i govorim o vijeću, ali nepovjerenje u pravosudna tijela uzrokuje velike gospodarske gubitke zbog toga što pravna nesigurnost nije garant investicijama i investitorima i to znamo da imamo ogromne probleme. Ogromne probleme, ja sam spominjao ljude iz PPD-a u Baškoj Vodi što su napravili, oni su to demantirali u javnosti nakon moga istupa ovdje, 33.000 m2 su u Baškoj Vodi na jedan strašno čudan način uzurpirali i na taj način su u biti ne PPD firma nego Josip Jurčević, ne znam sva ta Gobac, kako Gotovac kakoli se zovu nemam pojma, nije uopće bitno, ta klika iz PPD-a je preuzela to. Sad se samo prominilo s ruskim kapitalom. Nemam ništa protiv ruskog kapitala nikog brige mene, ali ruski kapital koji vjerojatno financira te strukture koje su sada na vlasti. I nitko to ne smije spomenuti, međutim po tom pitanju neće državno odvjetništvo ništa raditi, ono će raditi na ovoj babi što prodaje luk ovdje, ako nije prodaje baš na tržnici nego prodaje van tržnice svoj onda će državno odvjetništvo podigniti prijavu, onda će se osuditi te bakice naše da će biti u zatvoru naše bakice. Međutim, PPD-ovci i ostali neće ne boj se, paraobavještajne strukture koje su nekad bile obavještajne strukture, evo spomenuo sam Josipa Jurčevića opet ću ga spomenut koji je vrlo blizak bio i sa bivšim predsjednikom HDZ-a Karamarkom i Vrdoljakom i sve je to, nije tu bitna ova politička opcija, pa čak i političke opcije unutar HS-a su pod utjecajem tih PPD-ovaca. Tako kao što je prije bio nekad Agrokor i veliki sistemi. Tako da uglavnom se udara na male ribe, ali vrijeme je da se male ribe ujedinu pa će progutat oni tu veliku ribu, inače od hrvatskog naroda nema ništa.
A sada će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovana zastupnica Vesna Nađ. Izvolite. Možemo ne iz klupe molim vas.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. DOV ima 11 članova, sedam su zamjenika državnih odvjetnika, dva zastupnika HS-a od kojih jedan iz redova oporbe, dva sveučilišna profesora pravnih znanosti. Očito se uočila nedovoljna učinkovitost DOV-a budući da se o predloženim izmjenama i dopunama zakona poziva na potrebu propisivanja umanjenja obveza u obavljanju državno odvjetničke dužnosti za zamjenike državnih odvjetnika koji su članovi vijeća i to za predsjednika 75%, a članove za 20%. Hoće li ove izmjene pomoći da se ostvare ciljevi iz čl. 3. Zakona o DOV-u kojim se propisuje da je vijeće samostalno i neovisno tijelo koje osigurava samostalnost i neovisnost državnog odvjetništva u RH? U situaciji kada 80% građana u RH misli da pravosuđe radi loše, a tek 17 misli da radi dobro i jako dobro i to iz statusnih razloga nepotističkih klijentelističkih razloga i utjecaja politike 68% vi nam nudite ovakvu mlaku svetu vodicu kao dio reformskih, reforme pravosuđa. U situaciji kad imamo odljev kadrova iz pravosuđa jer nemaju adekvatnih uvjeta za rad, zamjenicima državnih odvjetnika se onemogućava da se zaposle kao suci. U situaciji kada glavna državna odvjetnica priznaje da je prije kandidiranja za tu funkciju otišla na razgovor kod ministra pravosuđa, a predsjednik Vlade RH priznaje da je nazvao glavnu državnu odvjetnicu Zlatu Hrvoj Šipek, a poanta ovih poziva je bila da kod nekih slučaja DORH reagira odmah, a kod nekih šuti. Predsjednik vlade kaže da to nije pritisak na DORH nego jasan i argumentiran stav i da je to neobično. Kad znamo da imenovanje glavne državne odvjetnice odnosno odvjetnika ovisi o vladajućoj većini u Hrvatskom saboru onda je nedopustivo da predsjednik vlade naziva glavnu državnu odvjetnicu da joj iznese svoj stav kako bi DORH trebao reagirati ma koliko taj stav bio jasan i argumentiran. Državnoodvjetničko vijeće pored ostalog zaduženo je i za provjeru imovinskih kartica državnih odvjetnika i zamjenika državnih odvjetnika i za pokretanje provođenja stegovnih postupaka. Za provođenje takvih postupaka saborski zastupnici koji su članovi Državnoodvjetničkog vijeća nema baš potrebnih stručnih i profesionalnih znanja. Isto možemo reći i za Državno sudbeno vijeće. To bi trebalo mijenjati kod prve promjene Ustava i osigurati transparentnost, stručne i tehničke uvjete za rad Državnoodvjetničkog vijeća i Državnog sudbenog vijeća. Ustav propisuje da je Državno sudbeno vijeće samostalno i neovisno tijelo koje osigurava samostalnost i neovisnost sudbene vlasti u RH, ali s obzirom na svoj sastav ono nema te kapacitete i kao što smo vidjeli ne osigurava neovisnost. Predlagatelj navodi kao razloge donošenja ovih izmjena i dopuna o Državnom sudbenom vijeću veću transparentnost i dostupnost javnosti pa se ovim prijedlogom zakona propisuje obveza objave plana popunjavanja slobodnih sudačkih mjesta što pohvaljujemo. S ciljem postizavanja veće objektivnosti i transparentnosti postupka trajnog premještaja sudaca propisuje i poseban, propisuje se i poseban postupak koji se sastoji od utvrđivanja ispunjenja sudačke dužnosti i razgovora pred vijećem. Bilo bi dobro kad bi ti razgovori bili javno dostupni što nije problem s obzirom na dostupnost video streaminga. Javnost bi bila svakako zainteresirana vidjeti putem video streaminga iz razgovora za suca što ih motivira za sudačku dužnost, njihov osjećaj za pravdu i odgovornost u obavljanju dužnosti. Nema objektivnih kriterija za vrednovanje odgovora na tim razgovorima što omogućava nepotizam i klijentelizam i negativnu selekciju. Najveći mogući broj bodova koji se može ostvariti na razgovoru pred vijećem povećava se sa 15 na 20 kako bi se ojačala uloga vijeća u postupku imenovanja. U uvjetima kada javnost ima slabo ili nikakvo povjerenje u pravosuđe povećanje diskrecijske uloge Državnog sudbenog vijeća povećat će se to nepovjerenje zbog nejasnog i netransparentnog načina vrednovanja usmenih odgovora kandidata koji su kao što smo čuli u trajanju od 10 minuta. U prijedlogu se navodi da kako bi se ojačala stegovna odgovornost sudaca katalog stegovnih dijela dopunjuje se stegovnim dijelom nedavanja suglasnosti za provođenje sigurnosnih provjera u skladu s posljednjim izmjenama Zakona o sudovima koje propisuje periodičnu sigurnosnu provjeru sudaca svakih 5 godina te se pod neurednim obnašanjem dužnosti povećava dužnost, dužnost ispunjenja okvirnih mjerila za rad sudaca sa 70 na 100%, a ujedno se neurednim obnašanjem dužnosti utvrđuje i nastup zastare zbog nepoduzimanja postupovnih radnji bez opravdanog razloga. Kod e-savjetovanje Udruga hrvatski sudaca protivi se ovom prijedlogu i naglašava da je Vrhovni sud RH u povodu izmjena Zakona o sudovima i uvođenju sigurnosnih provjera u vremenskim razmacima za sve suce na općoj sjednici 25. studenog 2021. izrazio jednoglasno neslaganje s takvom, takvim izmjenama zakona. Na traženje Udruga hrvatskih sudaca Europska udruga sudaca također u svom mišljenju smatra da provjera svih sudaca u vremenskim razmacima u RH nije u skladu sa međunarodnim niti europskim standardima. Sigurnosne provjere sudaca svakih 5 godina mogu dovesti suce i sudbenu vlast u poziciju ovisnosti o političarima izvršne vlasti i takva rješenja nema ni jedna europska, zemlja EU rekao je Radovan Dobronić predsjednik Vrhovnog suda RH, a takav je stav i Vrhovnog suda. Predlaže se da se to radi onako to rade u Njemačkoj i Francuskoj kao i u ostalim zemljama EU. U tim državama provjeravanje imovine sudaca standardno obavlja porezna uprava u okviru svoje redovne nadležnosti, a ne sigurnosne službe. Kaže da se zalaže za takve sigurnosne mjere, da takve sigurnosne mjere provedbu jednokratno s obzirom na činjenicu da Hrvatskoj, da u Hrvatskoj ugled sudbene vlasti je znatno niži nego u Njemačkoj i Francuskoj, a poslije se tim poslom neka bave porezna uprava kao i u ostalim europskim zemljama. Jasno je sa SOA je uvijek pod nadzorom izvršne vlasti. Stoga je predložena odredba diskriminatorna u odnosu na suce kao i dužnosnike sudbene vlasti jer u sklopu ravnopravnosti tri državne vlasti takve periodične provjere se predviđaju niti se propisuju za nositelje izvršne i zakonodavne vlasti. Na način kako je to predloženo u ovim prijedlozima suci u Hrvatskoj bili bi jedini u nekoj zemlji članici EU koji bi bili podvrgnuti takvim provjerama. Vrhovni sud navodi u priopćenju da postoje drugi zakonom propisani postupci porezni, stegovni, kazneni putem kojih bi se moglo provjeriti imovina sudaca odnosno utvrditi jesu li pojedini suci počinili djela koja bi ukazala na njihovu nepodobnost ili sigurnosnu ugrozu. Pod neurednim obnašanjem dužnosti povećava se i dužnost ispunjenja okvirnih mjerila sa 80 na 100%, a ujedno se neurednim obnašanjem dužnosti utvrđuje i nastup zastare zbog nepoduzimanja postupovnih radnji bez opravdanog razloga. U biti ova predložena izmjena znači da ako sudac bez opravdanog razloga ne donese 100% odluka predviđenih okvirnim mjerilima za rad suda protiv njega će se pokrenuti stegovni postupak. Resorno ministarstvo navodi da su važećim okvirnim mjerilima za rad sudaca u 2021. pokazalo se da 63% sudaca već u rujnu dosiže razinu od 80% ispunjenja sudačke obveze, a nakon toga da se njihov rad usporava. Iz navedenog je vidljivo da je trebalo izmijeniti okvirna mjerila jer ispada da ako sudac donese čak 99% odluka predviđenih okvirnim mjerilima on će svejedno biti stegovno podvrgnut kazni. Trebalo bi rad sudova više otvoriti prema javnosti i pokazati da se nagrađuju oni najkvalitetniji, a disciplinski sankcioniraju oni koji, oni kojima nije mjestu u sustavu. Klub zastupnika Socijaldemokrata smatra da bi sucima i državnim odvjetnicima trebalo omogućiti da biraju članove DSV-a i DOV-a iz redova sudaca i državnih odvjetnika na transparentan način, da imaju sve moguće dostupne informacije o samim kandidatima, njihovim životopisima, motivacijama za isticanje kandidature, kao i o drugim bitnim okolnostima kao npr. uspjehu na fakultetu koji mogu biti bitni za donošenje odluka za davanje glasa određenom sucu i državnom odvjetniku. U situaciji kad nemamo Zakon o lobiranju ne smijemo dozvoliti da na izborima za suca ili državnog odvjetnika pobijedi onaj kandidat koji iza sebe ima jaču stranačku mašineriju i jače igrače bilo financijski, bilo povezani rodbinskim, kumskim ili prijateljskim vezama. Zalažemo se za reformu DSV-a i DOV-a i transparentan način izbora sudaca unutar samog pravosuđa, a demokratsku kontrolu treba osigurati većom transparentnošću rada sudaca i sudačkih vijeća objavom i sistematizacijom sudske prakse i izgradnjom sustava unutarnje kontrole. Smatramo da prijedlog ovog zakona nije u cilju reforme pravosuđa, stoga će Klub zastupnika, stoga Klub zastupnika Socijaldemokrata neće podržati ova dva prijedloga zakona. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a sada će govorit poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Poštovani zastupnici, ja ću govoriti o razlozima iseljavanja. Glavni razlog iseljavanja su slabe disfunkcionalne, zapravo loše osmišljene loše dizajnirane institucije jer takve institucije ne mogu provoditi kontrolu različitih grana državne vlasti i to je ono što je u RH korupciju pustilo s lanca. DOV i DSV u tome imaju značaju ulogu, a kako cijeli proces izgleda počinje zapravo od samog studiranja. Zamislite sada jednu marljivu studenticu prava ili marljivog studenta koji po cijele dane i noći uči zakonske definicije, pokušava povezati pojmove, nakon toga ulazi u sustav vježbeništva bilo na sudu, bilo u državnom odvjetništvu i svjestan je očekivanja građana da takve poslove obavljaju najbolji među nama i onda se suoči sa činjenicom da o njegovom izboru ili imenovanju, primjerice u DSV-u, o njegovoj stegovnoj odgovornosti, o prigovoru na ocjenu koju je dobio za svoj rad, pa čak i o tome može li obavljati neke dodatne poslove i na kraju šlag na tortu o provjeri njegove imovinske kartice odlučuje primjerice Zlatko Hasanbegović. Evo ja sam radila na predmetima i postupcima provjere imovinskih kartica i doista si ne mogu niti zamisliti kako to izgleda kada to radi netko iz ovih saborski klupa. I sve dok je tome tako mi o ovakvim zakonskim prijedlozima, ovakvim kvazi reformama nemamo što niti raspravljati. Ovako konstruirano, dizajniramo DOV ne može obavljati svoju temeljnu ulogu, a to je provjera čestitosti integriteta profesionalnosti državnih odvjetništava i državnih odvjetnika koji u njemu rade. Davnih dana rekla sam da prije svega treba promijeniti ustav i ako raspravljamo o promjeni ustava u nekim drugim segmentima onda se trebamo primiti i te odredbe koja dopušta da imamo mogućnost reizbora, jedan mandat koji duže traje bez mogućnosti ponavljanja bila je i jedna od preporuka GRECO-a, ali sve te dobre preporuke ova vlast ne čuje i zato imamo situaciju da kada bi državno odvjetništvo trebalo ispitivati i istraživati i procesuirati ministre poput Ćorića, poput Banožića, Beroša, imamo državno odvjetništvo koje to ne može i ne smije jer se ne usudi jer strepi za onaj drugi mandat i onda takvi najgori u ovoj vladi bivaju dodatno nagrađeni, primjerice Ćorić imenovanjem za viceguvernera u HNB. Što se tiče same konstrukcije DOV-a i DSV-a umjesto ovih 11 članova o kojima je govorila Vesna Nađ možemo to smanjiti, bitno je da se iz članstva maknu oni koji taj posao ne obavljaju u svom profesionalnom kapacitetu, sasvim sigurno tamo nije mjesto saborskim zastupnicima koji po profesiji čak i nisu pravnici. Po meni u DOV-u trebaju biti državni odvjetnici, a u DSV-u isključivo suci, čak niti za pravnu profesiju odnosno članove koji dolaze iz redova akademske zajednice tamo nema mjesta, to bi trebale biti profesionalizirane funkcije koje imaju i nekakvo specifično znanje baš za obavljanje onih poslova koje su im i stavljene u zadatak. Kada bismo imali ta tijela dobro ustrojena, sa dobrim rezultatima onda ne bismo pribjegavali ovakvim nakaradnim situacijama koje nigdje u Europi ne postoje, a to je da nam suce i državne odvjetnike provjeravaju tajne službe. To što smo napravili sa SOA-om koja će zapravo služiti samo koruptivnim ministrima u vladi, možda danas sutra i nekom koruptivnom predsjedniku jedan je od najtežih, najbrutalnijih i najopasnijih političkih udara na neovisnost pravosuđa i uopće me ne treba čuditi, niti mene, niti bilo koga od vas da je takav udar napravila jedna HDZ-ova vlada. Što se tiče prijedloga nekih oporbenih zastupnika da bi suci i državni odvjetnici trebali imati ne trajan mandat nego rotirajući onaj na 4.g. pa će onda sami provoditi neke svoje kampanje kao što to primjerice rade političari također smatram da je to jedna monstruozna zamisao, možda tako nešto može dobro funkcionirati u SAD-u, ali sasvim sigurno ne u društvu kao što je ovo naše, ne u društvu u kojem 16,4% hrvatskih građana bira koruptivno, koruptivno presuđeno dokazanu političku stranku. Zamislite da tako nešto imamo i prilikom izbora sudaca i glavnih državnih odvjetnika pa gdje bi tada korupciji u ovoj zemlji bio kraj? Dakle, s takvim se prijedlozima nemojte, nemojte niti poigravati. A što se tiče samih rezultata rada neka malo možda manje vidljive stvari odnosno manje eksponirane u javnosti, mogao bi svaki saborski zastupnik utvrditi samo kad bi se dao malo truda da pogleda što se nalazi na web stranici i DOV-a i DSV-a i to novoj, redizajniranoj, digitaliziranoj. Sadržajno nema tamo ništa. Imovinske kartice trebale su barem prema objavljenim izvješćima davnih dana biti javno dostupne i za suce i za glavne državne odvjetnike. A evo ja vas pozivam otvorite web stranicu pa pogledajte koliko je to jedan user friendly format i koliko bilo koji građanin može ući u imovinsku karticu bilo kojeg suca ili državnog odvjetnika, kroz koliko klikova i koliko zahtjeva i usporedite to primjerice sa imovinskim karticama nas dužnosnika, dakle jedno veliko ništa. A što se same provjere tiče opetovano se u tim izvješćima navodi da će se provjera uspostaviti kada se za to steknu uvjeti. Trenutno je već duuugi niz godina u fazi umrežavanje baze podataka primjerice DOV-a i DSV-a sa drugim državnim tijelima. Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa je takvo umrežavanje provelo 2015.g., 2015., ja ne znam što se s DOV-om i DSV-om čeka. Dakle čeka se, čekalo se do sada to da se proglasi takav sustav sporim, neučinkovitim, onim koji ne daje rezultate da bi se mogla SOA u takve provjere infiltrirati, a zna se zašto i kome to ide u prilog neovisnom pravosuđu u svakom slučaju ne. A ono treće u čemu i saborski zastupnici imaju svoju suodgovornost su konkretni predmeti stegovne odgovornosti pa i samih provjera imovinskih kartica. Dakle, ako pogledate koliko takvih predmeta uopće u čitavom državnom odvjetništvu ili sudstvu ima vidjet ćete vrlo, vrlo, vrlo malo, a i to malo što ima nije transparentno objavljeno da svaki državni odvjetnik može utvrditi što se to smatra neprimjerenim i ne etičnim za njegovu struku. Ništa bolje nije niti za same suce. I sve dok pravosuđe unutar sebe ne shvati da se mora rješavati svog kukolja, da ga mora čistiti van iz žita, sve dok ne shvati da se neprimjereni postupci moraju ne samo javno objavljivati i učiniti svima vidljivim i dostupnim nego da se takve odluke ne smiju niti anonimizirati, također ne možemo naprijed. U 2021.g. donijete su samo dvije odluke koje su se ticale stegovne odgovornosti državnih odvjetnika. Ko za vraga to se odnosilo baš na onog glavnog na Dražena Jelenića čini mi se. A koliko su bile valjano obrazložene te odluke vidimo iz činjenice da su se opetovano vraćale, da ih je sud poništavao zato što eto nije nalazio da je dobro argumentirano zašto glavni državni odvjetnik ne može ujedno biti i mason i to je sve što u hrvatskom pravosuđu treba znati. Ali nisu za to krivi odnosno nisu samo krivi niti suci, niti glavni državni odvjetnici, krivi smo mi saborski zastupnici koji ili nemamo volje ili nemamo znanja da naše institucije dovedemo u red, da ih uspostavimo barem približno slično onome kako takve institucije izgledaju u susjednim, dobro funkcionalnim državama. I samo za kraj da ne ispadne da sam sve izrazito oštro iskritizirala, činjenica je da primjerice u DOV-u ima članove koje izrazito respektiram i cijenim i mislim da su kvalitetni, nisu onako kvarni kao što to za sve njih misli šira javnost. I znam i s obzirom da sam se i sama nalazila u takvoj životnoj ulozi i u takvim okolnostima nema veće frustracije, ali doista nema veće frustracije nego biti u instituciji u kojoj želiš svoj posao raditi onako kako treba, ali ti to granice tvojih ovlasti i nadležnosti ne dopuštaju. Evo upravo takav problem bi imali svi oni pošteni i hrabri koji trenutno rade u DSV-u i DOV-u, nažalost takvi su teška manjina. Hvala.
Sada će u ime kluba HDZ-a govoriti poštovani zastupnici Bošnjaković i Jelkovac. Najprije poštovani zastupnik Bošnjaković. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pred nama su dva iznimno važna zakona, Zakon o DSV-u i Zakon o DOV-u i vidimo da i DOV i DSV-e su definirani Ustavom RH kao neovisna i samostalna tijela koja osiguravaju samostalnost i neovisnost pravosudnog sustava u RH. To su ona tijela koja se bave i provede imenovanja pravosudnih dužnosnika, njihova razrješenja, donose odluke vezano za napredovanja i iz toga vidimo da se tu radi zaista o iznimno važnim tijelima. Ako bismo malo pogledali povijest osnivanja i definiranja ovakvih tijela onda bismo vidjeli da je zapravo bilo iznimno važno u pregovorima za ulazak i … članstva članica EU u poglavlju 23 tada se zapravo pred RH postavilo mjerilo gdje se tražilo da se potpuno promjeni sustav imenovanja i sudaca i državnih odvjetnika i da se politika iz tog procesa izbaci što je moguće više van. Ako se malo vratimo u vrijeme prije toga možemo vidjet u principu da su u vrijeme prije toga članovi DSV-a nerijetko zapravo odlazili kao članovi DSV u procesu na više i na značajnije funkcije ili prelazili na stupnje više. To je bilo neprihvatljivo. Također ono što je bilo sugerirano kao neprihvatljivo je da je politika upravo saborski Odbor za pravosuđe davao mišljenje o kandidatima, svim kandidatima koji su se javljali na određene sudove. Iako moram reći u to vrijeme nisam vidio u čemu je tu greška jer tome se pristupalo tada na jedan vrlo tako jedan način koji ja nisam vidio da politika ima utjecaj nego je saborski odbor uvijek donosio i davao mišljenje da svi kandidati koji su se javili ispunjavaju formalne uvjete i tada je ostavljeno zapravo DSV-u da ono donosi odluku o tome ko je. Dakle, nakon toga prišlo se upravo ovakvom dizajniranju DSV-a kao neovisnog tijela sa sastavom koji je na koji neko ima primjedbe, neko bi ga ovako sastavio ili onako, ali ono je zapravo posljedica i pregovora i ustavnih promjena koje jesu. Ja bih i kao evo i član DSV-a izabran od ovog sabora rekao najkraće da mislim da DSV dobro obavlja svoju dužnost jer kad bi ovu raspravu neko slušao on bi mogao pomisliti da se tu stalno radi o nekakvim kuhinjama, namještanjima po političkoj liniji i svemu tome, a ja kako doživljavam taj rad vidim zapravo da su tu najodlučniji bodovi koje neko ostvari i DSV iz tog nekakvog okvira ne izlazi i to mislim da je najpošteniji i najbolji pristup koji može bit. I ono što želim reć da je tu jako puno sjajnih kandidata, dakle nema tu vađenja iz nekakvog političkog šešira kandidata pa se sad to pa se to sad neko po političkoj liniji imenuje nego naprosto mislim da se radi o jednom fer postupku gdje se vrednuju kvalitete i gdje se vrednuju rezultati koje je neko u svom radu ostvario. Ovim zakonom nedvojbeno se rade iskoraci naprijed i ove izmjene u svakom slučaju će doprinest ja mislim boljem radu DSV-a pa i boljoj kadrovskoj politici. Dobro je ovo da se taj rok objavljivanja plana popunjavanja smanjuje, mislim da je dobro i ova da zapravo DSV ima ne na raspolaganju više 15 bodova nego 20 bodova, time će moći bolje ispuniti onu svoju ulogu koju ima, znači ne da bude samo statističar nego i da zapravo nekome da bodove za koga smatra da to treba bit. Također jako je dobro da za savjetnike se uvodi posebna metodologija i da će savjetnici dobiti ocjenu temeljem svog rada, ne temeljem položenog pravosudnog ispita ili ispita za državnu školu jer ova ocjena će zapravo omogućit da se zaista vrednuje ono što su oni radili, a najveći broj kandidata dolazi upravo iz reda savjetnika. I mogu reći da dosta kandidata se javlja i ne mogu bit svi naprosto imenovani i tu treba promislit možda i o jačanju savjetničke funkcije. Ono što bi jedino ja izrazio nekakvu dvojbu ili rekao da razmislite do drugog čitanja to je ova suglasnost za sigurnosne provjere koju definirate, njenu uskratu kao stegovno djelo, malo promislite o tome jer suglasnost zapravo polazi se od činjenice da je to moj izbor dal ću je dat ili ne. Ako ja stegovno odgovaram, ako uskratim suglasnost onda je to već na neki način prisila. Promislite o tome za drugo čitanje i što se mene tiče ovaj zakon jest iskorak svakako naprijed. Hvala.
Slijedi rasprava poštovane zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa državnim tajnikom, poštovane kolegice i kolege. Evo ja ću nastaviti na ovo što je rekao kolega Bošnjaković, dakle iako su oba ova zakonska prijedloga dobra jer u pojedinim segmentima ujednačavaju rad ova dva vijeća, isto tako i propisuje neke bitne posebnosti koje su važne za učinkovit rad svakog od njih. Osim toga što se tiču obveze vođenja očevidnika jer to vodi i ministarstvo i državno odvjetništvo i sudovi na taj način se olakšava samim vijećima, isto tako se i njima omogućuje tehnička podrška, što mislim da je dobro. Što se tiče uvođenja i utvrđivanja potrebe stanja popunjenosti mjesta zamjenika državnih odvjetnika za potrebe trajnog premještaja zamjenika uvodi se obveza nadležnih državnih odvjetnika za dostavu relevantnih podataka za to, a isto tako uvjet je i da taj premještaj u drugo državno odvjetništvo istog stupnja može zatražiti samo onaj zamjenik koji obnaša dužnost tri godine, što do sad nije bio slučaj i smatram da je to dobra novina zato što se u biti na natječaje često puta javljalo radi imenovanja oni koji su htjeli da budu imenovani, ali im nije samo mjesto obavljanja dužnosti odgovaralo pa su već nakon sljedeće objave natječaja koja je odgovarala im više po mjestu obnašanja dužnosti javljali se ponovno na natječaj za imenovanje i to je dodatno opterećivalo rad i DOV-a i DSV-a, tako da mislim da je ova novina vrlo značajna. U postupcima imenovanja odredbe ovog zakon usklađuje se također sa odredbama o Državnoj školi za pravosudne dužnosnike što također smatram da je dobro. Postupak imenovanja zamjenika županijskih državnih odvjetnika usklađuje se s odredbama ovog zakona i omogućuje se i osobama koje su ranije obnašale pravosudne dužnosti uz kriterij posebne pismene provjere znanja da budu imenovane. Radi veće učinkovitosti vijeća propisuje se također da vijeće ne mora zvati na razgovor kandidate koji niti sa dodjelom najvećeg broja bodova na razgovoru ne bi mogli biti imenovani odnosno ne bi mogli prestići ostale kandidate koji bi dobili recimo minimalan broj bodova i mislim da će to ubrzati rad vijeća, pogotovo kad se na natječaj javi velik broj kandidata. Ja se sjećam budući sam također bila članica DOV-a da se zna javiti i po 50-ak kandidata po jednom natječaju, tako da smatram da je ovo dobra novina, s time da sam već ukazala na to da samo kod objave konačnog redoslijeda i konačnog broja bodova treba vodit računa da to bude transparentno i da ne dovodi u sumnju nešto kod samih kandidata. Najveći broj bodova koji vijeće može dati na razgovoru kako je rekao i kolega Bošnjaković povećava se s 15 na 20 i ja smatram da je to dobro iz razloga što je što su oba vijeća po ustavu samostalna i neovisna i njihova je nadležnost imenovanje sudaca odnosno zamjenika državnih odvjetnika. Ako ih svedemo samo na to da oni zbrajaju koje kandidati sobom donesu i da svojim davanjem bodova ne mogu nimalo utjecati na izbor kandidata onda mislim da smo derogirali tu njihovu nadležnost. Stoga smatram da ovo, ovakvo povećanje bodova će doprinijeti njihovoj samostalnosti u imenovanju, ali isto tako neće umanjiti niti one druge objektivne kriterije koji, koje oni, koji se trebaju uvažiti. Što se tiče ostalih izmjena smatram također da su dobre i novine koje se unose u stegovni postupak, u samo utvrđivanje kazni. Ovdje se povećava u stvari način određivanja novčanih kazni uvođenjem nove, ali isto tako mislim da je dobro što se još neke, neki detalji propisuju kao i to da se početak mandata članova vijeća računa od polaganja prisege jer je dosada pisalo od izbora što je onda dovodilo do neujednačenosti, nejasnoća i neujednačenosti u primjeni. Što se tiče obveze podnošenja izvješća o imovini po prestanku dužnosti za zamjenike se sada uvodi ono što za suce već postoji, a to je da po prestanku dužnosti ta obveza za njih [[Upadica: Vrijeme.]] ne postoji. Evo, ukratko Klub HDZ-a će podržati oba ova zakona. Zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba SDP-a poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege, ajde da ja malo rukavicu bacim svojim kolegama iz oporbe. Možete li mi se sjetiti jedne skandalozne odluke Državnog sudbenog vijeća u zadnje 2 godine od kad sam ja član, a da sam ja propustio vidjeti pa da onda ispada da sam vas loše zastupao. Što se tiče Državnog sudbenog vijeća, o Državnoodvjetničkom vijeću nešto manje znam jer nisam član, ali ono što znam je da je bitna razlika između DSV-a i DOV-a zbog odnosa unutar strukture. U Državnom odvjetništvu je to malo jača hijerarhija pa je svih 7 koji su tamo imenovani u stvari dio iste hijerarhije i moraju slušati istog šefa, a 7 su, izabrani, a 7 sudaca koji su izabrani u DSV ipak ne moraju slušati istog šefa, a i oni se, ima ih više. S druge strane smatram da bi trebalo uvesti jednu izmjenu u odredbu zakona gospodine ministre koji govori o načinu odlučivanja ova dva tijela. A to je da se propiše da odluka ne može, da odluka nije donijeta ako za nju nije glasao barem jedan član DVS-a ili DOV-a koji nije sudac ili državni odvjetnik ili da to preformuliram da kažem jasno treba dati pravo veta ne sudačkom i ne državnoodvjetničkom dijelu u donošenju odluka. Dakle, suci i državni odvjetnici tamo jesu većina, ali treba spriječiti mogućnost da ta većina donosi odluke protiv svih drugih. I to bi bila jedna ravnoteža koja bi bila poželjna. Možete li zamisliti situaciju odluke u kojoj su svi suci na jednoj strani, a svi zastupnici i svi profesori na drugoj strani. To pokazuje značajnu otuđenost, to bi pokazalo ako bi se dogodilo značajnu otuđenost tog dijela struke od ostatka javnosti. I to treba propisati tim mehanizmom, to su, vjerojatno se to vrlo rijetko ili skoro nikad ne bi dogodilo ali treba staviti da znaju da pazimo na njih kad su već ustavu dali priliku da imaju većinu i na taj način. Tu naravno govorim u jednoj distanci od struke koja je tamo zato što se može dogoditi da se ona otuđi od naroda, ima sve mehanizme, može samostalno odlučivati, poziva se na samostalnost i neovisnost, pa valjda treba imati u jednom trenutku crveno dugme da se kaže ne može, ne baš da se nazove sad glavna državna odvjetnica. Mada ja moram stati u obranu glavne državne odvjetnice. Šta nije ona tu za ovom govornicom priznala da je ona zvala ministra prije imenovanja od sebe, kolega Bošnjaković to je ona priznala, dakle samo su ovi uzvratili poziv, nije to nije nelegitimno. Šalim se. Sada malo o samom zakonskom tekstu. Predlažem gospodine ministre da Članak 30. malo, Članak 30. malo ovoga liberalizirate da ne ispadne da se on piše samo zbog jednog kandidata koji će se kandidirat na, na izborima za članka DSV-a iz Visokog kaznenog suda. Onda je bolje da za ove izbore kad imamo novi sud svi predstavnici visokih sudova mogu biti oni koji su friško imenovani, neće se puno promijeniti, a neće imati lex sa slikom možda. Drugo, ovoga čuo sam danas od profesorice Đurđević na odboru da je problematizirala činjenicu da se recimo netko tko je zamjenik glavnog, zamjenik državnog, općinskog državnog odvjetnika ne može kandidirati za suca. To ja nisam uspio naći u zakonu, ali ovoga ako to, to, to bi bila nerazmjerna, nerazmjerno ograničenje. E sad, došao sam nekoliko puta u situaciju da na razgovorima za kandidate za prijam u službu odnosno za imenovanje za suce najnižih sudova doista djeluje puno bolje kandidat koji ima manje bodova nego kandidat koji ima više bodova. I onda dolazim ko u onome vicu kome da više vjerujem, ispitnoj komisiji pravosudne škole ili svojim očima. To je doista jedna situacija koja se zna ponekad dogoditi i koja u stvari dolazi do ovoga dosta velikog pitanja je li ispitna komisija Državne škole za pravosudne dužnosnike iznad ustavom propisanog tijela koje bi trebalo imenovati suce. Ova izmjena koja se predlaže da se poveća broj bodova umanjuje tu diskrecijsku ocjenu komisije u odnosu DSV ali u javnosti ne izgleda dobro. Mislim da bi trebalo izjednačavanje kriterija za ove početne bodove napraviti tako, nešto ko u skijaškim skokovima za zaletište i vjetar tko prati skijaške skokove, da se jednostavno prosječna ocjena u pojedinoj generaciji koja je polagala dakle pred istom komisijom u isto vrijeme da to bude nekakva bazična, osnovna vrijednost i da se onda u odnosu na taj prosjek, da se u odnosu na taj prosjek ocjenjuje učinkovitost pojedine generacije. Naime, naime stariji, stariji ovaj polaznici te škole su polagali ispit kada je bilo bitno samo jesi li položio ili nisi položio, kad nisu bili bitni bodovi. To vam je otprilike kao na fakultetu kad odbijete ocjenu 2, pa dođete ponovo da dobijete 4. Ovi nisu imali priliku odbit ocjenu 2 i nisu mogli polagat ponovo da dobiju ocjenu 4, a onda ovi mlađi koji su došli kasnije kad su to skužili jednostavno ako vide da nisu baš u formi namjerno padnu i onda dođu slijedeći put i budu u prednosti i to je dosta veliki problem kojega bi trebalo riješiti. Sad nešto o transparentnosti. Smatram g. ministre iz iskustva dvogodišnjeg rada u DSV-u da bi trebalo formirati jedinstvenu rang listu za pojedinu kalendarsku godinu za imenovanje na najniže sudove, dakle da se razgovor sa kandidatima koji dolaze se prijavit na najniže sudove obavlja jednom godišnje i da se napravi jedinstvena rang lista za cijelu godinu i kada dođe prvi oglas za slobodni sud prvoga na listi se pozove i kaže dobar dan, imamo slobodno mjesto tu, želite li tu radit, da, ne i ide slijedeći. To je puno učinkovitije, racionalnije, evo kolegica Jelkovac će se složit, vidim da me ne pazi, nego da 5 puta sa istim razgovaramo. Ako bi od tih koji se javljaju za prvi prijem odnosno za prvo imenovanje vijeće odlučilo da nekoga neće imenovati i skinut ga sa liste to bi bilo podložno kontroli ustavnog suda i to bi bilo korektno. Ovako imamo, imamo ovaj+, za neke kandidate sam ja zapamtio sve njihove biografske podatke, ono gdje su radili do, do šta, šta su radili jer dolaze 6., 7. ili 10. put na razgovor, to nema nekog smisla. Prema tome, to bi, to bi bilo značajno povećanje u stvari transparentnosti da se na početku kalendarske godine napravi jedinstvena rang lista od mjesta jedan do koliko ih se javi i da oni imaju pravo izabrati na koji se sud žele prvo da budu imenovani temeljem oglasa, temeljem plana koji ide, ide unaprijed i onda se ne bi javljali za sud u mjestu A budu imenovani, a onda se jave za sud u mjestu B jer im je to bliže i to im više odgovora, onda bi odma rekli ja sam prva ili prvi na listi i želim u sud u mjesto B, skine se s liste, ide 2., 3., 5. i 7., to bi samo značilo da bi DSV imao udarni, udarni prosinac i to je to, dakle obavio bi razgovore sa svima zainteresiranima, ali ne bi obavio razgovore 5 puta sa istim. Što se tiče javnosti rada ja moram prigovoriti i medijima. Sjednice DSV-a su otvorene za javnost, a bili su samo kad se imenovao predsjednik visokog kaznenog suda i predsjednik Županijskog suda u Zagrebu. Mislim da bi bilo dobro u stvari da DSV zasjeda u HS odnosno u jednoj od ovih dvorana, dakle da mu logističku potporu daje izvršna vlast, a da mu da prema javnosti bude izložen u HS. To bi recimo, to ću dat amandman na, na ovaj, na, na, na drugo čitanje kad bude, a to je da DSV na svojim redovnim sjednicama ima u HS. Tu su i novinari i onda bi bilo malo više, malo više javnosti u radu DSV-a. Ja se nadam da je moj, moja ovaj rečenica s početka da se pokušate sjetiti jel bilo neke skandalozne odluke DSV-a u zadnje 2.g. između ostalog i posljedica toga da u stvari javnost ili mediji nedovoljno prate rad DSV i DOV-a. Ovo sa DOV-om da Jelenića 4 puta im vraća vrhovni ili koji već sud to im je, to im je jedan minus, al, al o tom potom. Prema tome, poštovani g. ministre u dilemi koji ćemo dio zakona bolje ocijeniti ovaj s kojim se slažemo ili s kojim se ne slažemo tu smo malo opušteniji kod prvog čitanja. Predlažem da ovih nekoliko prijedloga koje sam iznio u raspravi ozbiljno razmotrite. U tom smislu do glasanja Klub SDP-a će odlučiti kako će glasovat o ova dva zakona. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovane zastupnice Sandre Benčić.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Evo pogledala sam danas i raspravu koja je bila na Odboru za pravosuđe i vidim da su istaknute ponovno sve one primjedbe koje su bile istaknute zapravo i u samom procesu javnog savjetovanja o ova dva prijedloga, zakonska prijedloga. Prvo, ponovno to moramo govorit da je zapravo nevjerojatno da nakon svih Justice Scoreboard nakon svih loših rezultata koje, koje imamo po principu pravosuđa i percepcije neovisnosti pravosuđa i dalje ne idemo u smjeru i to nekim jednostavnim promjenama i unutar DSV-a i unutar DOV-a, a koje bi poboljšale percepciju pravosuđa u tom dijelu. Porazno je da u Justice Scoreboardu za ovu godinu odnosno na temelju istraživanja do sada dakle zadnji rezultati pokazuju da je nepovjerenje javnosti u neovisnost pravosuđa poraslo na čak 80%. Kada pogledate onaj graf, nećete ga vidjet, da vam ga okrenem, al kad pogledate komparativno sa drugim zemljama to su nevjerojatne razlike, to su nevjerojatne razlike, dakle ljudi koji nemaju povjerenje u pravosuđe, dakle misle da rade loše ili vrlo loše odnosno da nisu neovisno je toliko velik udio spram drugih zemalja da to zaista govori da nešto fundamentalno ne štima. Sad mi možemo govoriti ovdje da se stvorila određena percepcija u javnosti, da su mediji krivi itd. šta smo već sve čuli od bivšeg, bivšeg naglašavam predsjednika vrhovnog suda, međutim činjenica je da kad 80% ljudi ima tu percepciju da nešto u sustavu truli. Jedan od ključnih razloga i tu smo najgori na razini EU je pitanje percepcije utjecaja politike na suce, pitanje utjecaja interesnih grupa na suce, ali isto tako pitanje i načina izbora tih sudaca. I sad upravo se ovime ovaj dio reforme bavi, pitanje izbora sudaca i državnih odvjetnika dakle ključnog elementa zapravo svakog pravosudnog sustava. Dakle, danas je profesorica Đurđević, ali istaknuto je i u samom e-Savjetovanju jasno pokazala da se umjesto u smjeru jačanja objektivnih kriterija izbora sudaca i državnih odvjetnika da je veća diskrecija i težina diskrecijskoj ocjeni članova DSV-a ili kod izbora državnih odvjetnika DOV-u. Konkretno dakle, intervju odnosno kako je to ona rekla desetominutni razgovor jel otprilike se na to može svesti, nosi 20 bodova što radi apsolutnu prevagu u odnosu na ostale kriterije, a najgori dio je da u kriterijima ni nema onoga što bi trebali biti objektivni, što su objektivno provjerljivi ono kriteriji, primjerice uspjeh na Pravnom fakultetu, usavršavanja, uspjeh na pravosudnom ispitu itd., itd. dakle one stvari koje možemo mjeriti. Ne, desetominutni intervju u kojem se mjeri osjećaj za pravdu, osjećaj je važniji i imat će veću prevagu od cjelokupnog nečijeg rada tokom školovanja i do izbora. Mi smo ovdje već predlagali i ja ću sad ponovno to reći i nismo to samo mi predlagali, najveći stručnjaci Pravnog fakulteta u Zagrebu, ali i drugih sveučilišta u pravnim znanostima govore da nam je potreban propuh unutar sudstva. Kad kažemo propuh da trebamo pustiti i one koji nisu … suci u sustav sudovanja i da nemamo dovoljno i ne događa se to da se kao suci biraju ljudi koji su se bavili do tada nekom drugom drugim dijelom pravne profesije, istaknuti ugledni odvjetnici sa dugo puno prakse, profesori Pravnog fakulteta, ljudi koji se na drugim razinama bave pravnom znanošću, znanošću. A zašto nam je to nužno? Jer kad imate sustav koji sam sebe bira, a mi mu omogućujemo da sam sebe bira i da sam sebe reproducira, on je hermetični zatvoren od javnosti, ali i od ostalih dijelova struke i kako možemo ona očekivati da taj sustav na bilo koji način sam sebe transformira. Znači to je nemoguće, mislim pogledajte sistemsku teoriju, mislim to ne ide tak, on sam sebe neće pokrenut u drugom smjeru. I to su neke osnovne primjedbe ovdje dakle ponovno ne omogućujemo i ponovno dajemo većini u DSV-u i DOV-u da sama sebe reproducira prema interesima koje ima ne ta struka nego taj jedan mali zatvoreni dio te struke i ne otvaramo ju dalje struci. Dakle, isto smo govorili kada se radilo i o drugim dijelovima pravosudne reforme, ponovit ćemo ponovno znači ne možemo mjeriti sud, uspjehe sudaca pa time onda i uvjetovati njihovo napredovanje ispunjavanjem kvota jer to nije takav posao. To nije posao u kojem ćete vi točno nekome propisati koliko će on slučajeva riješiti, ono što možemo propisati nismo jest kako se vodi i u kojem roku glavne rasprave, bilo u parničnom postupku, bilo u kaznenom postupku i zašto primjerice bi one trebale biti spojene vremenski, ročišta unutar njih. To recimo možemo napraviti, ali nemremo ljudima reći riješit ćeš toliko slučajeva godišnje to ti je norma jer slučaj do slučaja su različiti. Kad se provodila reforma pravosuđa uz pomoć i Europske komisije i konzultanata iz različitih zemalja, članica EU, tada još je i Velika Britanija bila članica u Srbiji jedan od ključnih problema na koje su naišli je upravo taj kako vagati, kako vagati težinu određenog predmeta u odnosu na to da postavite određenu normu i ne postoji savršen sustav. Amerikanci su došli sa svojim, ovi su došli sa svojim i svi su priznali da zapravo ne postoji sustav koji bi postavio objektivne kriterije na temelju toga jer je nemoguće to izvagat unaprijed, jest i ako idemo u tom smjeru moramo znat da su iskustva drugih zemalja puno većih, puno razvijenijih u tom smislu, a koje su savjetovali nama susjednu zemlju isto u tom pogledu zaključili da zapravo takav model možda nije najbolji model i ne trebamo onda ić tim putem i ponavljati tuđe greške. Osim što se suce dakle prisiljava da rade u uvjetima koji su, a o državnim odvjetnicima da ne govorimo o uvjetima rada, ne znam da li je iko ikad bio tamo i to vidio, dakle ljudi odlaze iz državnog odvjetništva i to sjajni ljudi koji su ono bili jedni od top studenata i studentica kasnije se zaposlili u državnom odvjetništvu, napredovali itd., odlaze jer rade po 11, 12 sati dnevno jer ih nema dovoljno jer rade vikendima, a rade u uvjetima koji si mi ovdje ne možemo zamisliti, gdje nemaju mjesta za arhivu, a kamoli za bilo što drugo, gdje nemaju svoj stol nego ga dijele s kolegama. To su uvjeti u kojima rade suci i sl. I u svemu tome dakle mi njih ocjenjujemo ne po uspješnosti u smislu sudovanja nego po statistici, a onda im još i to vam je to Udruga hrvatskih sudaca ovdje stavila u e-Savjetovanju i sigurnosno provjeravamo, ali ne samo što ih sigurnosno provjeravamo nego će se protiv njih pokrenuti stegovni postupak ako ne daju pristanak na sigurnosnu provjeru. Pa ljudi pa to je ono, pa mislim to je zbilja na tragu ono nekih sistema valjda na koje se ne bi htjeli vraćat. Kao sigurnosna provjera u tim može radit ako na nju pristaneš ali kvaka 22 ako ne pristaneš onda ćemo te stegovno goniti. Dakle potpuno nevjerojatno i to ljudi morate brisati, to vam neće proći nigdje. Mislim na Ustavnom sudu ja sam sigurna da će ovo pasti, ja se nadam da će to pasti ako se zaista to do kraja provede. Dakle, činjenica je da su suci stavljeni u poziciju da moraju pristati na sigurnosnu provjeru SOA-e koja je dio izvršne vlasti gdje se tim nalazima uvijek može manipulirati, gdje oni nemaju mogućnost žalbe. Kak' ćeš se ti žaliti na taj nalaz i kak' ćeš to osporavati? A ako na to ne pristaneš e onda si stegovno gonjen. Što se stegovnog tiče Državno sudbeno vijeće bi trebalo stegovne postupke koje provodi provoditi javno, javno. Trebaju biti otvoreni javnosti i isto tako smatramo da treba [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] uspostaviti stegovni sud unutar Državnog sudbenog vijeća. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku poštovane zastupnice Ružice Vukovac.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, državni tajniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dakle, Zakonom o Državnom sudbenom vijeću uređuje se postupak i uvjeti za izbor članova i predsjednika Državnog sudbenog vijeća, prestanak njihove dužnosti, postupak i uvjeti za imenovanje, napredovanje, premještaj, razrješenje sudaca, postupak za utvrđivanje njihove stegovne odgovornosti, postupak za imenovanje i razrješenje predsjednika sudova kao i druga pitanja vezana za rad Državnog sudbenog vijeća. Kako je iznio sam predlagatelj izradi ovog zakonskog prijedloga pristupilo se radi ujednačavanja kriterija za kandidiranje članova vijeća iz reda sudaca svih sudova, a i kako bi se u odnosu na suce Visokog kaznenog suda Republike Hrvatske otklonila postojeća diskriminacija koja proizlazi iz propisanog uvjeta obnašanja sudačke dužnosti u sudu određene vrste od najmanje pet godina uzimajući u obzir vrijeme početka rada samog suda. Iz navedenog se razloga neovisno o propisanom uvjetu sucima suda imenovanim odlukom od 8. studenoga 2019. izrijekom daje pravo da budu kandidati na prvim izborima za članove Vijeća iz reda sudaca koji će provesti nakon stupanja na snagu ovog zakona. Također se radi veće učinkovitosti u radu vijeća prema riječima predlagatelja u postupcima imenovanja sudaca propisuje da vijeće nema obvezu na razgovor pozivati kandidate koji niti uz najviši mogući broj bodova na razgovoru s brojem bodova ostvarenim prema drugim propisanim kriterijima ne mogu biti imenovani, te se izostavlja ograničenje vijeću da na razgovor ne zove kandidate koji su ocjenom obnašanja dužnosti ostvarili manje od 130 bodova. Najveći mogući broj bodova koji se može ostvariti na razgovoru pred vijećem povećava se s 15 na 20 kako bi se ojačala uloga vijeća u postupku imenovanja, a iz istog se razloga povećanjem kruga najboljih kandidata između kojih se može izvršiti izbor i povećanjem moguće razlike u bodovima između najboljeg i izabranog kandidata vijeću kao samostalnom i neovisnom tijelu sustavno utvrđenom ovlasti odlučivanje o imenovanju sudaca proširuje pravo diskrecijskog odlučivanja o najboljim kandidatima. E pa kolege zastupnici ja ovdje vidim ozbiljan problem i to upravo s pravom na diskrecijsko odlučivanje. Podsjetit ću vas na ne tako davno svojevrsnu aferu ili bolje reći blamažu DSV-a, tijela koje je trebalo osiguravati neovisnost sudaca, a koje je napravilo spektakularnu pogrešku u odabiru sudaca. DSV koje čine i iskusni suci, profesori prava i dva političara ipak je povrijedilo ustavna prava dvjema sutkinjama. To je bila suština nedavne odluke Ustavnog suda koja otkriva sramotu Državnog sudbenog vijeća u postupku imenovanja novog suca Županijskog suda u Sisku provedenom u prvoj polovici prošle godine. DSV-ova je odluka u tom imenovanju ukinuta nakon tužbi sutkinje koje su, odnosno sutkinja koje su se natjecale za tu poziciju. Naime, DSV je odabrao kandidata koji nije ostvario najveći broj bodova, a pritom se nisu potrudili niti detaljno i jasno objasniti takvu odluku što bi po zakonu ipak morali. K tomu u postupku su iz nepoznatog razloga praktički ignorirali suce koji su ukazivali na pogrešne ocjene obnašanja sudačke dužnosti što je utjecalo u konačnici na rangiranje. Stoga je Ustavni sud zaključio kako su sutkinjama povrijeđena ustavna prava i poslao DSV na popravni. Spomenut ću i primjer ustavne tužbe koju je protiv odluke DSV-a podnijela i sudska savjetnica na Općinskom državnom odvjetništvu u Splitu. Državno sudbeno vijeće i tu je dobilo jezikovu juhu od Ustavnog suda i ponovilo zbog istog razloga kršenje ustavnih prava kandidata za sudačka mjesta pri imenovanju sudaca. Ustavni je sud ukinuo odluku DSV-a kojom su za suca Općinskog suda u Splitu imenovali kandidata sa manje bodova na rang listi, a preskočili kandidatkinju koja je imala čak 7,44 bodova više od njega. Kandidatkinji koja je bolje plasirana na rang listi, a preskočena je kod imenovanja DSV je povrijedio ustavno pravo na dostupnost radnog mjesta pod jednakim uvjetima, pa se postupak odlučivanja o imenovanju dvoje sudaca Splitskog općinskog suda mora ponoviti. Natječaj je bio raspisan za dva mjesta na tome sudu, a na njega se javilo desetero kandidata mahom sudskih savjetnika. Kako je riječ o kandidatima koji po prvi put ulaze u sudačku profesiju njihovo stručno pravno znanje testira se na pravnoj akademiji na prilično zahtjevnom završnom ispitu, a na tome ispitu podnositeljica tužbe je bila uvjerljivo najbolja. Prva na rang listi sa 276 bodova. Dobila je 3 boda više od drugoplasirane također savjetnice na Općinskom državnom odvjetništvu u Splitu, te čak 18 bodova više od prvenstveno izabranog savjetnika splitskog Trgovačkog suda. Međutim, bodovi na završnom ispitu nisu konačni. Njima se pribrajaju i bodovi koje kandidat dobije na intervjuu sa članovim DSV-a, a DSV je onoj koja je najbolje riješila završni ispit bio prilično nesklon. U rasponu od nula do 15 bodova s a koliko mogu vrednovati intervju sa kandidatom dodijelili su joj tek skromna 4,22 boda. Prema drugoplasiranoj na završnom ispitu bili su puno benevolentniji, intervjuu su joj vrednovali sa 13,78 bodova, dok ih je prethodno izabrani kandidat koji nije briljirao na završnom ispitu naprosto očarao od maksimalno mogućih 15 bodova za intervjuu su mu dali čak 14,78 bodova. Tako je na konačnoj bodovnoj listi drugoplasirana na testu znanja izbila na prvo mjesto s 286,78 bodova. Podnositeljica tužbe ustavnom sudu je završila kao drugoplasirana s 280,22 boda, a prvotno izabrani je zahvaljujući gotovo maksimalnim bodovima na intervjuu u ukupnom poretku skočio na 3. mjesto s 272,78 bodova. DSV je prema svom izabraniku pokazao dodatnu velikodušnost u konačnoj odluci za suce Općinskog suda u Splitu na sjednici održanoj u siječnju 2021. imenovali su prvoplasiranu s konačne liste i trećeplasiranog preskočivši drugoplasiranu podnositeljicu tužbe iako je gledajući ukupne bodove imala čak 7,44 bodova više od izabranika DSV-a. Zakon o DSV-u naleže da u onim slučajevima kad se to tijelo pri imenovanju sudaca odluči dati prednost kandidatu s manje bodova ni u kojem slučaju to ne smije biti imenovan kandidat koji ima preko 10 bodova manje od preskočenoga u obrazloženju mora precizno navesti koji su to posebni razlozi koji su ga naveli na takvu odluku. U ovoj odluci međutim DSV nije naveo nikakve posebne razloge zbog kojih su imenovali kandidata koji je imao 7,44 boda manje na konačnoj listi od tužiteljice, a na ispitu pravnog znanja čak 18 bodova manje od nje. Konačno ustavni je sud na održanoj sjednici ukinuo odluku DSV-a o imenovanju dvoje sudaca Splitskog općinskog suda i naložio DSV-u da ponovi postupak odlučivanja. U najkraćim crtama ustavni sud podsjeća da odluke koje DSV donosi koristeći ovlasti povjerene mu ustavom i zakonom ne smiju biti nepravične, nerazumne, iracionalne ili samovoljne tj. u nesuglasju s vladavinom prava. DSV je tužiteljici navodi dalje ustavni sud povrijedio ustavom zajamčeno pravo na dostupnost radnog mjesta pod jednakim uvjetima jer je u odluci o imenovanju dvoje sudaca Općinskog suda u Splitu nije iznio nikakve posebne razloge iz kojih bi bilo jasno zbog čega je dao prednost kandidatu sa manje bodova. Zato se ističe ustavni sud ne može otkloniti sumnja u proizvoljnost odluke DSV-a. Sudeći prema dosadašnjem radu DSV-a čini mi se kako je vrlo opasna situacija u kojoj se u predloženoj odredbi izmjena ovog zakona omogućava veća diskrecijska ocjena članovima DSV-a. Čini se kako se predloženim izmjenama pokušava izigrati i sam ustavni sud. Zahvaljujem.
Slijedi pojedinačna rasprava i prva je poštovani Arsen Bauk.
Sada malo Lifestyle rubrike iz, iz serije „neka institucije rade svoj posao“. Dakle u jednom pitoresknom gradiću na obali jedna hrvatska institucija provela je privatizaciju livade na kojoj se igra nogomet i njenog okoliša i cijele seoske ceste do groblja. Onda druga hrvatska institucija ocijenila je da prva hrvatska institucija to nije smjela napraviti. Treća hrvatska institucija tvrdi da je ocjena druge hrvatske institucije u kojoj je rekao, rekla da prva hrvatska institucija to nije smjela napraviti, neprovediva i nezakonita. Četvrta hrvatska institucija pak kaže da oni koji napucavaju loptu po livadi to i dalje mogu raditi po livadi, ali ih peta hrvatska institucija kaže da to ne mogu više radit pored livade, dok šesta hrvatska institucija kaže da oni koji su sad ovoga dobili ulaznicu za tribinu pored livade na kojoj se igra nogomet nisu ničim dokazali da imaju ulaznicu za tu tribinu na livadu na kojoj se igra nogomet. Sedma hrvatska institucija je predložila osmoj hrvatskoj instituciji da donese zakon po kojem površina po kojoj se voze automobili predstavlja cestu, a deveta hrvatska institucija ocijenila je da je taj zakon ustavan, a onda oni čija su prava ugrožena traže međunarodnu pomoć, pa se onda uključuje jedanaesta hrvatska institucija, dvanaesta hrvatska institucija i u stvari ona rečenica „neka institucije rade svoj posao“ dobivaju svoje zlokobne, svoje zlokobne ove nazive u smislu da bi bilo bolje da samo jedna institucija radi svoj posao, a da ova druga kontrolira, a da se ne uključuje dvanaest institucija. Naravno govorim o ovome predmetu za koji smatram da naravno tvrtka o kojoj se radi ima potpuno legitimna prava tražiti svoja prava, da se svi imaju pravo boriti za svoja prava, ali na kraju je država ta koja treba taj gordijski čvor presjeći i ona će ga presjeći bilo u arbitraži, bilo u suradnji, bolje bi bilo u suradnji za sve. O tome su, dakle o jednoj livadi, njenom okolišu i seoskoj cesti do groblja govorili su predsjednik Vlade RH, glavna državna odvjetnica, predsjednik RH, supruga bivšeg predsjednika Ujedinjenog Kraljevstva, da li je to baš trebalo toliko daleko doći, sve zbog rada institucija koje imenuju one institucije o kojima danas raspravljamo. Zato kad slijedeći put budemo ovaj govorili o povjerenju u institucije neka ta slika na kraju, na kraju ostane jasna. Sva sreća da crkva nije u tom dijelu mjesta ne bi je ni Bog spasio od privatizacije kako su, kako su bili krenuli. A sada, a sada još riječ dvije o ovome što je kolegica Vukovac govorila. Mene živo zanima kako objasniti odluku kolegijalnog kolektivnog tijela koja je donesena sa 12 glasova, sa 8 glasova za i 4 protiv. Znači da je, koji su bili razlozi nekom da da toliko i toliko bodova jednom kandidatu. Znači netko je dao 12, netko je dao 6, netko je dao 4 i onda se našla aritmetička sredina. Koji bi to genijalac mogao objasniti zašto sam ja dao 12, a zašto netko dao 6, a neki 3 dao 4. Dakle, u okvirima onoga što je zakonodavac dao diskrecijsko pravo DSV-u oni su postupali. Ja se ne sjećam jesam li ja bio među onima koji su glasali za ove kandidate ili ne. U pravilu se trudim da uglavnom glasam za one koji imaju više bodova, ali dopuštam si pravo da ponekad s njima nisam zadovoljan jer ponovo kažem hoću li više vjerovati svojim očima ili pravosudnoj ovaj ispitnoj komisiji koja isto ima nekakva svoja, nekakva svoja ovaj diskrecijske ovlasti ocjenjivanja. Evo, mislim svi smo bili u školi pa ocijenili da nam je možda profesor pred nama bio prestrog i dao nisku ocjenu, a zaslužili smo više ili obratno. Ono što možda nije dobro u ovome što je dobro uočeno, ne treba povećavati taj diskrecijski prostor DSV-u i DOV-u, nije potrebno. Ako bi se provela neka druga, drugi način standardizacije ocjena donesenih u različitim godinama onda taj prostor se može i dodatno smanjiti. Dakle, ovo je više matematičko pitanje i pitanje ustvari dokle sežu diskrecijske ovlasti. One su sad ograničene na maksimalno 24 boda, neka se to smanji na 15 ali onda u okviru tih 15 nema više obrazloženja to je, to je odluka temeljem ono prava vlasti, prava koji vam je dao Ustav za imenovanje i ne treba je posebno obrazlagat po mom stavu [[Upadica: Vrijeme.]] po mom mišljenju.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovana Karolina Vidović Krišto.
Kolega Bauk hrvatsko pravosuđe kao što znate od Europske komisije ocijenjeno kao najgore u EU. Vlada u kojoj ste vi sjedili inicirala je Zakon o predstečajnoj nagodbi gdje su sudovi potvrđivali predstečajne planove kao primjerice kada je Porezna uprava za zemljište u Vinkovcima prihvatila procjenu da zemljište vrijedi 100 eura po kvadratu, a to je zemljište bila obična njiva i peterostruko je precijenjena. DORH je za tu skandaloznu činjenicu rekao da vaš bivši ministar Linić apsolutno nema nikakvih odgovornosti. Ono što je jasno i hrvatskoj i međunarodnoj javnosti formulirao je doktor Dauster iz Munchena, inače sudac koji je osudio vaše udbaške djelatnike Mustača i Perkovića. Na pitanje novinara o izjavama tzv. odvjetnika Nobila, rekao je Nobilo fantazira. Slažete li se s ocjenom da u Hrvatskoj nisu problem zakoni već pravosudni dužnosnici s komunističkim repovima i korupcionaškim metodama?
Zahvaljujem, prvo mislim da je za Zakon o predstečajnoj nagodbi na kraju opozicija glasa zbog toga što je on imamo i nekih dobrih ovaj stvari, a imao je naravno i ove probleme. I čini mi se ako se sjećam, to je bilo prije 8 godina, da je između ostalog i ta livada u Vinkovcima bila jedan od razloga zbog čega je tadašnji premijer smijenio tadašnjeg ministra financija. Sad ne znam, ne znam dalje za postupanja DORH-a. Što se tiče ovog drugog što ste govorili, ja koliko sam pratio Narodne novine Perković je 2 puta imenovan u HDZ-ovu vladu ne u našu, tako da ne bih, ne bih se u tom dijelu u potpunosti s vama mogao složiti. E, što se tiče dakle zakoni su manji problem jer se zakoni mogu promijeniti ako se uoči da nisu dobri, a što se tiče pravosudnih dužnosnika ima dobrih pravosudnih dužnosnika i onih loših. Jesu li baš ovi razlozi koje ste vi rekli, ne znam što bi bili nečiji komunistički repovi, da je protiv privatnog, da je protiv privatnog [[Upadica: Vrijeme.]] vlasništva i višestranačkog sustava ti jesu problem … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Slijedi replika poštovane Ružice Vukovac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo kolega Bauk, moram reći da ne slažem sa vašom opservacijom ja mislim da je to itekako klizak teren kada proširujemo pravo na diskrecijsku ocjenu, ali sam nešto drugo htjela replicirati. Mene interesira kako vi gledate na provjeravanje imovinskih kartica. Primjerice evo predsjednik Općinskog suda u Slavonskom Brodu prije 2 godine je podnio svoju imovinsku karticu u kojoj stoji da je dobio odnosno kupio za svega 8.000 kuna penthouse veličine blizu 100 m2, dakle po cijeni 80-ak kuna za kvadrat. Dvije godine je prošlo od kako je spomenuti sudac pozvan da dokaže odnosno DSV je u obvezi dokazati je li taj postupak bio zakonit u skladu sa propisima, međutim odgovora nema. U nekom članku sam pročitala da ih u tome sprječava samo Ministarstvo pravosuđa i da istinu očito nikada nećemo saznati. Što mislite o tome? Zahvaljujem.
Što se tiče ovog prvom, nismo se mi tu ne složili. Ja isto smatram da treba suziti diskrecijski prostor, ali onda u okviru toga suženog diskrecijskog prostora nema više prostora objašnjavanja. Dakle, kaže da to je moja odluka i stojim iza nje ili ne stojim iza nje. Kao što mi u saboru kad izglasamo zakon to je to, dao nam je Ustav pravo da donosimo zakone, ako je neki zakon neustavan onda ga Ustavni sud ukine, ali ne mora se dodatno obrazlagati zašto smo glasali za ili protiv. Što se tiče imovinskih kartica sudaca moram reći da se u 2 godine, 1,5 rada u DSV-u nisam susretao sa pitanjima imovinskih kartica i mislim da je to i dobro i loše. Loše je zato što to nitko ne radi, a dobro je zato što to ne rade zastupnici za suce. Međutim, ono što mislim da bi trebalo da se za suce po pitanju imovinskih kartica primjenjuje isti zakon kao i dužnosnike i da to radi Povjerenstvo za sukob interesa koje tu ipak malo učinkovitije i lišeno ovih okova o kojima govori DSV za Ministarstvo pravosuđa.
Slijedeća replika poštovana Marija Jelkovac.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani kolega, drago mi je da ste se vi kao matematičar dotakli ovog broja bodova i računice, a isto tako da ste istaknuli da i kao član DSV-a niste svaki put onom kandidatu koji je došao s najvećim brojem bodova dali maksimalan broj bodova jer nije on na vas ostavio najbolji dojam. I to je zaista ta situacija koju treba uvažiti jer netko možda ne mora sa ispita pred državnom školom dobiti najveći broj bodova, možda mu nije bio dan, možda je imao neki drugi obiteljski ili svoj životni problem pa nije ostvario najbolji rezultat, ali do sad smo imali situaciju da je taj rezultat ustvari ga znao zacementirati što se tiče njegovog daljnjeg napredovanja. Ja smatram da ovo povećanje broja bodova ne može pretegnuti u odnosu na ovaj broj bodova s kojim oni dolaze da samo ostavlja prostor da u situaciji kad ima više kandidata da se može zaista pravedno njih ocijeniti i da oni koji su stvarno ostavili najbolji dojam dobiju najveći broj bodova i da se na taj način i DOV i DSV koji imaju po ustavu kao samostalno i neovisno tijelo ovlasti imenovanja da zaista na to imenovanje mogu utjecati. Što mislite o tome?
Kako je rekla kolegica Vukovac, sklizak je to teren ali ja imam dosta velike krampone na kopačkama tako da mi nije, meni nije problem o tome govoriti. Da, dakle nekad se znalo dogodit da osoba koja je dobila manje bodova na ispitu doista ostvari ostavi puno bolji dojam ili obrnuto, da onaj koji je pokazao iznimno znanje na ispitu malo mu ima problem sa socijalnim i drugim vještinama da to tako kažem. Možda je taj imao loš dan na razgovoru, ali u konačnici temeljem svih tih kriterija se donosi odluka u okvirima zakonskih okvira doslovno. Dakle, ako za nekoga imam pravo glasat, glasat ću ako mi je taj najbolji i ne smatram da to trebam posebno obrazlagati ako ne trebam posebno obrazlagati. Ono što mislim da bi bilo dobro g. državni tajniče da se propiše da za svaki put kada je sudski savjetnik dobio najvišu ocjenu kao službenik da mu se doda kao jedan bod onda ćemo na taj način još dodatno ove sa iskustvom koji su bili dobri u službi približiti mogućnost da bude imenovan.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane Karoline Vidović Krišto.
Dame i gospodo. Predložene izmjene Zakona o DOV-u i DSV-u u potpunosti su promašene i ne rješavaju nijedan problem u djelovanju ni državnog odvjetništva ni sudstva jer DOV i DSV spadaju pod glavne uzročnike blokiranog pravosudnog poretka u Hrvatskoj. Uzmimo DOV ono je u samoj svojoj strukturi i sastavu problematično i u svojoj naravi sprječava bilo kakvu pozitivnu promjenu u radu DORH-a. Naime, DOV čine ljudi iz DORH-a i ljudi ključnih političkih stranaka i oni bi trebali kontrolirati rad DROH-a i sankcionirati zlouporabe u radu odvjetništva. Pa to znači da nalogodavci trebaju kažnjavati svoje izvršitelje. U tom je vijeću primjerice sjedio Peđa Grbin vjerojatno kako bi zaštitio svoje prijatelje iz Uljanika da ne bi bili kažnjeni za milijardske pronevjere koje su upriličili hrvatskim građanima. No DOHR-ova zadaća nije samo progon kršenja zakona i korupcionaškog djelovanja već je i dužan proaktivnim djelovanjem hrvatskim građanima vratiti ukradenu hrvatsku imovinu. DROH-u su na raspolaganju različiti instrumenti u međunarodnom pravnom poretku kojima bi mogao osigurati da se ukradeni i izneseni novac iz Hrvatske vrati u Hrvatsku. Međutim, naš DORH je, narodski rečeno, oličenje institucije koja ničemu ne koristi. Istrage DORH-a predmet su ismijavanja hrvatskih pučkoškolaca, USKOK primjerice kojem je već u nazivu suzbijanje organiziranog kriminala bavi se pitanjima tko je koga zaposlio u državnoj službi ili državnoj tvrtki, a slučajeve kao što je Agrokor gdje je riječ o milijardama i to milijardama koje su iznesene iz Hrvatske znači ukradene, ne bavi se USKOK već redovno županijsko odvjetništvo. Kojekakve isprike koje slušamo kroz medijske konstrukcije o tobožnjim kompliciranim koruptivnim radnjama, npr. u slučaju Agrokor, priče su za malu djecu. Evo pokazujem vam dopis Ureda za sprečavanje pranja novca iz 2014.g. koji je tada istraživao isplatu od 25 milijuna eura Agrokora na Britanske djevičanske otoke, kao što je poznato riječ je o poreznoj oazi, to je bila metoda kako su se utajivali porezi i iznosili novci iz Hrvatske jer razina korupcije tj. njezina visina u Hrvatskoj je toliko ogromna da ju je nemoguće sakriti, tu nema potrebe za nekim posebnim pravnim znanjima i finesama međunarodnih koruptivnih trendova jer Hrvatska je suočena s najprimitivnijim oblikom korupcije. Kao što Todorić nije odgovarao za ovih 25 milijuna eura koje je protupravno otuđio u poreznu oazu isto tako nije ni Emil TEdeschi odgovarao jer je isplaćivao novce svoje tvrtke na privatni račun u Austriji što su potvrdila austrijska financijska nadzorna tijela. I upravo u tome jest problem kad DORH nešto istražuje onda u principu nije riječ o istraživanju već o skrivanju dokaza, to smo mogli vidjeti u slučaju Gabrijele Žalac. Softver čija je vrijednost procijenjena na 2,9 milijuna kuna plaćena je 13 milijuna kuna, znači ukrade se 10 milijuna kuna na poslu vrijednom 3 milijuna kuna. I taj lopovluk DORH-u nije sporan, DORH zaključi i kaže da nema nikakvog kriminala. Tada nastupa europsko tužiteljstvo koje reagira kao svaki razuman čovjek. Danas doznajemo da je europsko tužiteljstvo podiglo optužnice protiv desetorice hrvatskih građana zbog korupcije među kojima su i SDP-ov i HDZ-ov Vinko Grgić i Dražen Barišić, tereti ih se za nanošenje proračunske štete visine više od 165 milijuna kuna. Da je DORH ovo istraživao nikada istraga ne bi bila dovršena odnosno kao i u slučaju Žalac ili u slučaju Croatia Osiguranja zaključio bi da je sve u redu. Dame i gospodo, DORH štiti kriminal od slučaja Uljanik, VP Krš-Pađene, Brodotrogira do Croatia osiguranja jer u slučaju Krš-Pađene DORH se bavi s 40.000 eura, a riječ je o milijardama koje će hrvatski građani platiti, a ne bi morali platiti. U Brodotrogiru je u potpunosti jasno da je riječ o ogromnoj korupciji koju je vrlo jednostavno istražiti, država je isplaćivala subvencije i te subvencije su nekome odlazile. Treba utvrditi kamo. Ali DORH je primjer institucije preko koje se Hrvatsku guši te hrvatske građane iseljava iz Hrvatske. Pokušajmo zamisliti kako bi SAD izgledao da u slučaju Watergate tadašnji predsjednik Nixson pod pritiskom istražnih tijela nije bio primoran odstupiti, SAD zasigurno ne bi bio vodeća gospodarska sila već bi bio nestabilna močvara. A upravo tu močvaru stvara DORH ne istražujući korupciju i ne istražujući ratne zločine, pa ni nakon 30 godina DORH nije podigao nijednu optužnicu za srpske koncentracijske logore kao što nije podigao nijednu optužnicu protiv pilota JNA. Doista treba jasno kazati, nulta točka u promjena koje u Hrvatskoj valja provesti jest smjena cjelokupnog vodstva DORH-a i to ne samo smjena već i procesuiranje onih u DORH-u [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] koji skrivaju korupciju i bezvlašće.
Replika poštovana zastupnica Ružica Vukovac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovana kolegice Vidović Krišto, dakle vi ste ovdje često govorili o blokiranom pravosuđu, o dubokoj državi, o primjerima korupcije koja prožima naše društvo upravo iznoseći konkretne primjere, konkretna imena kao što ste to i danas učinili. Ne sumnjam da ste zbog otvorenosti imali problema, no imate li saznanja ikakvih da se upravo nakon vaših prozivki iznesenih imena i primjera nešto pokrenulo, da li imate primjer da je negdje neka institucija od navedenih ipak nešto učinila naravno u okviru svojih ovlasti? Zahvaljujem.
Hvala lijepa na replici. Da, kolegice Vukovac prvo što mi pada na pamet jest slučaj Trgovačkog suda u Osijeku o kojem sam javno progovorila, ali nisam samo ja, dakle ja sam sa saborske govornice i kroz razne druge javne istupe upozorila na tamošnju ja bih isto rekla eklatantnu korupciju i pogodovanje, na kraju je dotična predsjednica trgovačkog suda smijenjena s te pozicije. Taj primjer jest dokaz da se nešto može kroz ovaj javni govor, međutim ni u tom slučaju nije DSV odnosno nadležne institucije nisu adekvatno ovaj odreagirale jer nije došlo do adekvatnog sankcioniranja. Naš je zadatak upozoravati i dijagnosticirati, a u drugom koraku uvest reda u državu.
Slijedeća replika poštovani Miro Bulj.
Kolegice Krišto, nabrojili ste brojne primjere korupcije, evo imamo i svježu korupciju gdje je PPD tj. vlasnici PPD-a od Josipa Jurčevića i svih ovih koji su vlasnici su uzurpirali zemljište državno na jednu besramnu cijenu nisku 30 puta jeftinije u Makarskom primorju tj. u Brelima tako da je nanesena šteta u milijardama RH. Ja sam to i govorio ovdje i mediji to su nešto malo prenijeli, tako je slično i sa dinastijom Mišetić koja vlada operaterima tako da su telekomunikacije u korist i dobit je najveća stranim teleoperaterima na štetu naših građana. Naveli ste primjer Brodotrogira, Uljanika i Škvera splitskoga gdje je dvi milijarde kuna dobio Debeljak koji nije namjenski trošio i to je jasno da je trošio, ko zna gdje je taj novac, možemo nabrajati bezbroj primjera, ali je jedna jedina činjenica da je isključivo, DORH je postao čisto političko tijelo i najveći problem RH je to političko tijelo, a to je pravosuđe kompletno.
Vrijeme. Odgovor.
Hvala kolega Bulj, slažem se s vama, mogli bismo nabrajati unedogled. Do adekvatnog sankcioniranja i promjene u širem razmjeru ne može doći iz jednostavnog razloga što ovdje imamo jasnu spregu političke moći, pravosuđa i medija koji su uvelike korumpirani i pod kontrolom vladajuće političke vrhuške. Vi ste naveli PPD, taj slučaj je jedan od eklatantnijih, mi imamo podatak da je ta tvrtka unutar 10.g. narasla sa 50 milijuna kuna na 20 milijardi i da je tu sve čisto i da su poslovi čisti, naravno da nisu, a imamo također informaciju od naših međunarodnih partnera koji svjedoče o tome da naš predsjednik vlade otvoreno lobira za tu tvrtku. To je vrlo problematično i o tome valja javno govoriti dok ne dođe konačno do onoga što kažemo a to je uređenje države i sankcioniranje svih ovih počinitelja koji rade na štetu hrvatskih poreznih obveznika.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Hrvoja Zekanovića. Nema ga, gubi pravo. Slijedi rasprava Mira Bulja.
Kolegice i kolege, moremo, možemo danima pričati o DOV-u, možemo o, o sudbenom vijeću, međutim je činjenica da hrvatska država je tolko premrežena. Evo spomenuo sam maloprije teleoperatere, u biti dinastiju Mišetić koja izravno ima utjecaj na Andreja Plenkovića tako da su štete ogromne koje on prouzrokuje, ne samo on svojim odlukama i pogodovanjem teleoperaterima, tu se radi o milijardama što se tiče prava puta, pokušaj sada da se smanji i brojne druge stvari i najveću dobit imaju teleoperateri. Ja iza ovoga stojim i ponavljam, evo još jednom javno govorim da najveći utjecaj za najveće dobitaše u EU što se tiče telekomunikacijskih djelatnost Deutsche Telekom imaju u RH i to ću ponavljati dok god budem živ i čak kao gradonačelnik Sinja tužit ću jer je protuzakonito kad teleoperatere il je nezakonito Deutsche Telekom koji je nezakonito upisao našu mrežu koju su naši ljudi davali i koji plaćali naši roditelji i lokalna samouprava i to je korupcija i šta mi sad pričamo o državnim odvjetnicima, o čemu mi pričamo, a milijarde sidaju u džep teleoperaterima, a mi nemamo dječji vrtić. Ja se mislim kako ću upisat svu djecu kao gradonačelnik u dječji vrtić, naravno da je to vječita bitka, poglavito u nerazvijenim područjima i sad su nam tili smanjiti pravo puta najvećem dobitašu. Isto je to i u mome kraju mogu navesti evo što se tiče prometa, autobusa recimo. Mate Jujnović je postao vlasnik Autoprijevoza Sinj, ne ispunjavajući nikakve obaveze postao je i kolodvor u Splitu je tako postao, mislim bez ikakvih obaveza koje je imao nije ispunio prema Ugovoru o konsolidaciji i restrukturiranju tvrtke Autoprijevoz, uništio sve što se da uništiti, uništen je javni prijevoz i brige koga za tim, osobno sam dizao bezbroj kaznenih prijava i ja sam bio suđen, tužen, privođen u bezbroj tih stvari, mogu ih nabrajati na svome području samo cetinskog kraja. Tako da najveći problem trenutno u RH je nepovjerenje u pravosuđe i to triba ponavljati. Ključni problem Hrvatske je pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe i to je onaj uzrok i ključ problema, to je ključ problema i kako to riješiti, očito nemamo dobru volju i očito mi kao narodni zastupnici izabrani u ovaj sabor, u ovo predstavničko tijelo najviše razine nemamo za to snagu. Ustavni sud također je korumpiran, donosi odluke onako kako mu vladajuća stranka kaže, to je poruka strašna, evo vidim ustavni referendum bez obzira slagali se mi sa pitanjem ili ne slagali, on je morao ići na glasanje ljudima. Nije išao, narodu da narod kaže svoje za ili protiv nije bitno, međutim to je uzurpacija prava naroda iz kojega proizlazi vlast, iz kojega proizlazi mi kao predstavnici naroda ili predsjednik Republike koji je izravno izabran, a od nas proizlazi znači kao narodnih zastupnika vlada. Tako da bi vlada trebala odgovarati saboru, u nas je sve to čudna nekakva stvar. Šefa države biramo na način da ga biramo izravno, a u biti smo parlamentarna demokracija, u biti ništa se više ne zna ovdje. Ovdje se izmišljao nekakav ciklus tako da je došlo do nepovjerenja u pravosuđe. Pa što smo mi? Jesmo mi parlamentarna demokracija ili smo, mi evo pravno neka netko sada utvrdi šta smo mi, jel parlamentarna demokracija ili smo predsjednička. Ako predsjednika biramo izravno onda bi trebali biti predsjednička, bar ja mislim tako. Nego parlament bira vladu. Ne znam taj, to je neki hibrid, ne znam koji je to hibrid, tko ga je izmislio i zbog čega je tako izmišljen ali je činjenica da vidimo do čega dolazi u inače kod donošenja bitnih, ključnih stavova tako da bi se još naranio u ovome kupusu svega. Znači u kupusu svega dobili smo neki bosanski lonac, svega. Spomenuta je i malopre evo i optužnica koju najavljena da će dignuti četnik Vučić prema našim pilotima. Mi tu apsolutno ništa ne radimo po pitanju srpskih ratnih zločina. Zbog čega? Jel vjerojatno Milorad Pupovac piše vama točno kako ćete provodit cilu politiku i vi morate na to pristati i to je tako. To je tako, ali pošteniji bi bili izbori nego na taj način funkcionirati. Stoga još jednom i Državnoodvjetničko vijeće DC i sudbeno vijeće u biti je ovdje minorno, sve je to u biti parapolitičko tijelo koje na poziv i … [[Govornik se ne razumije.]] ili uhite ili puste nekoga.
Replika poštovana Ružica Vukovac.
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolega Bulj, evo vi ste hrabro ustali u zaštitu interesa naših općina i gradova odnosno svih jedinica lokalne i regionalne samouprave koji imaju na raspolaganju infrastrukturu koju su zapravo izgradili naši roditelji i koja je prepuštena jednom čudnovatom odlukom Vlade RH Deutsche Telekomu. Nažalost, na tom odboru na kojemu smo ovu temu obrađivali prije par dana, predstavnici i ministarstva, ministarstava i predstavnik HAKOM-a su zvučali kao da su plaćeni zastupnici samog Deutsche Telekoma odnosno Tcom-a. Mislite li da građani RH to prate i da naravno na temelju takvih rasprava i takvih spoznaja moraju sumnjati u rada naših institucija. Zahvaljujem.
Odgovor.
Hvala lijepo. Pa da regulatorno tijelo HAKOM u biti je odvjetnički ured Deutsche Telekoma koji radi isključivo i samo u interesu Deutsche Telekoma, a ne kao regulatorno tijelo na području RH i vidlo se iz onoga izlaganja i predstavnik, tajnik državni Ministarstva prometa je također bio na strani teleoperatera. I još jednom ponavljam da infrastruktura koja je izgrađena i protuzakonito upisana u Deutsche Telekom da su oni vlasnici, po zakonu iz '86. koji se nije mijenjao telekomunikacije to je naša infrastruktura, kad je HPT, kad je se odvojio jedino je moglo tada po zakonu biti u vlasništvu jedinica lokalne samouprave ili onih čije je vlasništvo zemljište. A oni su kompletnu infrastrukturu upisali na sebe plus sad novim zakonom žele da bilo koji … [[Govornik se ne razumije.]] primjer aglomeracija kad se zakopa i ako se prekine kabel da jedinica lokalne samouprave njima mora to popraviti, a ne da oni popravljaju. Tako da smo mi njima samo eksploatacijsko polje, zahvaljujući [[Upadica: Vrijeme.]] dinastiji Mišetić.
Vesna Nađ poštovana zastupnica slijedeća replika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, vi ste kao hrvatski branitelj kad ste se vratili sa bojišta susreli se sa divljačkom privatizacijom, pa sad ova korupcija i onda je to malo frustrirajuće, ne malo nego dosta frustrirajuće za hrvatske branitelje i nije li vrijeme da se ovo sve resetira, da se dovede na vlast jedna, jedna opcija koja će se stvarno obračunati sa korupcijom odnosno izvući korupciju iz ove države s korijenjem, a ne samo šišati brkove.
Hvala lijepo. Ja se sjećam, tvornica Dalmatinka konca u Sinju, mjesecima … [[Govornik se ne razumije.]] ona je bila 3.000 ljudi zapošljavala i vrlo je bitna bila za razvoj cijelog cetinskoga kraja. Doslovno moj čača je radio tu, svi su ljudi radili, poglavito ženska radna snaga je tada poglavito i u biti se urbaniziralo sve skupa i cili taj proces i neshvatljivo mi je bilo kad je došla jedna moja rodica kada je rekla da jon vlasnik ne daje plaću 5-6 mjeseci, da to teror i tada sam krenuo u prosvjede s tim ljudima i ja sam vodio te prosvjede tada i još sam bio djelatni časnik jer mi je bilo neshvatljivo da ljudi, žene koji rade i zarađuju svoju plaću nemaju za marendu, nemaju za putne troškove, nemaju svojoj djeci mogućnosti dati i nije mi bilo uopće jasno o čemu se radi, poslije rata. Tek tada sam shvatio da su sve rasprodali u Domovinskom ratu, dok je bio rat, dok su ljudi ginuli, krvarili za ovu državu, oni su sve rasprodali, a te ljude ostavili na cestu koji su svoje živote ostavili u tim tvornicama. I to je najveća žalost.
Slijedeća replika poštovani Davor Ivo Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj postavili ste pitanje je li smo imamo parlamentarni sustav ili predsjednički. Često čujem to pitanje i od naših građana pa možda jedno pojašnjenje. Mi smo dakle parlamentarni sustav tamo gdje vlada politički odgovara parlamentu, gdje se i bira u parlamentu onda je to parlamentarni sustav. Čak i polupredsjednički sustav je parlamentarni sustav samo jedna posebna podvarijanta. Dakle, i ono što smo imali do 2000. ili što Francuska danas ima polupredsjednički ali i dalje parlamentarni, predsjednički ili čisto predsjednički da budem jasni ima SAD na primjer gdje je šef države ujedno i predsjednik vlade, dakle nisu dvije odvojene funkcije i on ne odgovara politički ovaj parlamentu odnosno kongresu. Evo, jedno malo pojašnjenje ali činilo mi se da je to bitno i zbog naših građana.
Hvala lijepo. Država se određuje, sistem na koji upravlja se temeljem izbora šefa države. U nas se ne bira šef države iz Parlamenta kao Predsjednik Republike, nego se bira izravno voljom naroda. Ima najveći legitimitet onaj tko je izabran voljom naroda, a to je predsjednik Republike. A Vlada … [[Govornik se ne razumije.]] Parlament i odgovara Parlamentu tu ste u pravu. Monarhija, kako se označava monarhija ako je naravno kralj ili kraljica nasljedno. Tako da imamo u ovome trenutku jedan đuveč, bosanski lonac, jedan kuršlus ciljano napravljen pa zato imamo ovu neću reći tvrdu kohabitaciju nego imamo, vidite što imamo u državi da netko tko ima i prejak legitimitet izborni, a to je predsjednik Republike je u sukobu sa onima koji su izabrani iz ovoga Parlamenta. Tako da je neuređen sustav vrlo dobro došao ovako za ovu korupciju i ovo sve skupa što se tiče i DSV-a i Sudskog vijeća, jer ljudi [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] to gledaju.
Sljedeća replika poštovana Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući, poštovani i dragi kolega Bulj. Vi ste naveli da naš sustav bosanski lonac, ja bih rekla i da je ova vaša rasprava pomalo bosanski lonac, svega ste se dotakli. Ali ja ću se sad samo osvrnuti na ovo zadnje što ste rekli. SA nekim stvarima koje ste rekli, osvrnuli a koji nisu dio onog o čem danas raspravljamo se mogu i složiti. Ali ovo što ste zadnje rekli da je DORH i DSV i DORH da je to sve parapolitička institucija ne mogu se složiti. Na taj način obezvrijedili ste, uvrijedili sve vrijedne ljude koji rade u tom sustavu, sve mlade ljude koji se teško školuju da završe pravni studij, da se kasnije usavršavaju i da dalje kroz napredovanje obnašaju sve te dužnosti. Podsjećam vas da su sukladno Zakonu o Ustavu i suci i zamjenici državnih odvjetnika samostalni u odlučivanju, da svaki u svom predmetu samostalno donose odluku. Ovako generalizirajući zaista vrijeđate sve te ljude što mislim da je nedopustivo.
Ja ne znam, vi kad ste se kandidirali za saborskoga zastupnika, zastupnicu pardon da znate što je uloga saborskog zastupnika da sve ono što zna bez dlake na jeziku mora iznijeti, a vi najbolje znate najveći problem pravosuđa u Republici Hrvatskoj. Pa to vam je dokazao Zdravko Mamić, to vam je dokazao šef kriminalne organizacije HNS Hrvatski nogometni savez. Ja vam mogu na primjerima niže razine reći. Znači čovjek koji je utekao iz države zbog optužbi za određena djela kriminalna je dokazao da je pravosuđe korumpirano, da je sustav nedovoljno ne uvažavajući brojne ljude koji vjerojatno rade časno svoj posao. Ali oni u ovome sustavu ne mogu se istaknuti. Vjerujte mi da ti koji časno rade i pošteno rade ne mogu se istaknuti. Ovo je čisto političko para tijelo uvažavajući sve iznimke koje su unutar tog sustava.
Slijedi završna rasprava. Prva je Kluba zastupnika HDZ-a poštovanog zastupnika Krunoslava Katičića.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege pa evo već je više puta kazano, znači pred nama su izmjene i dopune Zakona o Državnom sudbenom vijeću i o Državno-odvjetničkom vijeću. Naravno to je sve, izmjene i dopune u prvom čitanju i mislim da će i nadležno ministarstvo iskoristiti svu ovu raspravu koja je vođena kako i pred ovim plenumom tako i na odgovarajućim odborima. Mislim da je bila, jer sam i sam član barem ovog jednog odbora dosta onako otvoreno. Međutim, neke ideje koje su se tamo provodile mislim da nisu primjerene sadašnjem trenutku, jer kao što je poznato a mogu i kao svjedok samog tog pravosudnog sustava posvjedočiti da neke stvari koje se sada predlažu i žele uvesti u nekim novacijama ili novitetima nisu sigurno na tragu demokratskih promjena, odnosno i pravosudnog sustava kakvo poznaje hrvatsko pravosuđe, odnosno i zapadno europska pravna struka. Konkretno evo pobrojao sam u ova dva predmetna zakonska prijedloga predlaže se ukupno izmjena 37 članaka bez da se ovdje govori o nekim izmjenama koja se tiču umanjenja određenog članka i tako. Znači to znači konkretno 28 u Zakonu o Državnom sudbenom vijeću i 19 u Zakonu o Državno odvjetničkom vijeću. To znači da se kad uzmete u obzir sve, broj članaka koji se nalazi dosta toga mijenja i te sve predložene izmjene treba gledati i kroz prizmu cjelokupnog znači izmjena i dopuna zakona cijelog pravosudnog sustava podsjećam i od Zakona o parničnom postupku, trgovačkom, stečajnom i svih ostalih rješenja koji zasigurno će ići u onome da se pravosudni sustav bude što je moguće efikasniji. Fascinantno dosta toga se govorilo o sigurnosnim promjenama, znači o brojevima i bodovima koji se daju n a temelju diskrecijskih ocjena koje ima odgovarajuće vijeće i Sudbeno vijeće i Državno odvjetničko vijeće. Podsjećam sve ove izmjene se tiču uglavnom apliciraju suci pripravnici koji su se odlučili u tom svom tijelu održati i boriti i ostvarivati svoju radnu karijeru i staž kao pravnik a kroz rad u sudu. Mogu priznati da možda postoji određen nedostatak interakcije svih dionika u pravosuđu. Tu prvenstveno mislim od samih profesora pravnih fakulteta, pa odvjetničke i javnobilježničke, svih drugih dionika koji se nalaze u postupcima. Međutim, mislim da treba naglasiti da upravo činjenica kada se govori o bodovanjima i diskrecijskoj ocjeni bilo kojeg kandidata za jednu od ovih sudačkih funkcija tko može bolje ocijeniti nego ono tijelo koje od samog početka sudskog pripravničkog staža pratio cjelokupni rad i razvoj samog kandidata za dužnost suca. Moram priznati ja imam dosta kolega i kolegica koje se bave tim poslom. Znam da nose poslove doma, da pišu presude i u neradna vremena o financijskim i tehničkim uvjetima na kojima oni rade se može raspravljati, ali ovdje se uglavnom nažalost kroz cijelu raspravu govori da govorimo o sudačkoj profesiji koja je odnosno stavlja ih se u negativni kontekst. Fascinantna lakoća kojom se daju određeni epiteti svim tim sucima, a zaboravljaju se pri tom činjenica da imamo preko milijunskih broja predmeta koji su riješeni i kad god zapne bilo koji od građana RH bez obzira na sustav koji se želi prilijepiti pravosudnom sustavu ostvari svoju i obrati se jednoj takvoj uglednoj instituciji i da pokuša svoj problem riješiti kroz sudački kroz pravosudni sustav i kroz rad samog suca. Za kraj, naravno riječ je o prvom čitanju oba zakonska prijedloga, neke će se sigurno primjedbe koje su istaknute tijekom rasprave uglaviti u drugo čitanje, pa završno za oba zakonska prijedloga sigurno da će klub HDZ-a prihvatiti predloženi tekst u tekstu kakav je to predloženo u ovom sadržaju. Hvala.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika Mosta poštovanog Mire Bulja.
Ključni problem nepovjerenja u DSV, DORH, Sudbeno vijeće, suce je politički poslušnici koji već desetljećima isključivo odrađuju ono što im se upire iz Bruxellesa ili iz nekog drugog centralnog tijela. Ja bi samo kratko kazao što je narod gleda kroz prizmu pravosuđa najbolnije. Kolegica … maloprije Domovinski rat, poslije Domovinskog rata glavni cilj je bio kao ulazak u EU bez bilo kakve cijene, onda je bila ona teza uhititi, locirati, transferirati pa onda je se proganja general Norac, pa je se proganja Gotovina, Markač nemam pojma, brojni su umrli i u zatvorima tako da je se stvorila velika frustracija u samom tom začetku, znači nije bilo cijene da se ne proganja te ljude i da se dugo godina čekalo da bi nekakve međunarodne institucije oslobodite hrvatske generale ili Hrvatsku u tim časnim operacijama, tako je se dogodilo to u slučaju generala Gotovine. Tako da te frustracije i te izjave političkih jakih ključnih ljudi ove Šeksove riječi su zvonile u ušima, poglavito tih ljudi te generacije koji su sudjelovali u Domovinskom ratu, a to je bio cijeli narod hrvatski je bio uključen na bilo koji oblik i tako da je se počelo … sumnjati u hrvatsko pravosuđe odmah. I kasnije kad se pogleda kroz privatizaciju određena uništavanje određenih tvrtki to još veću dodatnu frustraciju ljudima, radničkoj klasi je zadalo još veći udarac, a poglavito onaj ko iz obitelji tih tvrtki koje su nestajale bile doslovno su nestajale mahom i nestala je ta solidarnost prema, primjera reću ako je Autoprijevoz Sinj propadao, Dalmatinka je recimo nije pomagala ili solidarnost ili štrajk, tako da je se izgubilo povjerenje u taj nekakav u tu koruptivnu hobotnicu zbog nje se izgubilo povjerenje. I sad kako to vratiti? Opet isključivo i samo posluhom ne jer ne može se isključivo biti samo poslušnik, ti moraš sačuvati određene stvari koje imaš u svom pravosuđu, međutim toliko je nepovjerenje da ja uvijek kažem pet stvari u Hrvatskoj koje su najveće, ljudi što imaju najveće povjerenje to je pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe. Dal je tu uzrok DOV, odvjetničko ili sudbeničko ja nemam pojma, dal je sudstvo, odvjetništvo ja ne mogu ulazit sada u analizu, ali je činjenica da svi stručnjaci bilo oni pravnici bilo će to kazati, svi će kazati da je najveće nepovjerenje u pravosuđe. Sporost, neujednačena praksa, politički pritisci i brojne druge stvari na koje svi mi možemo utjecati, na koje svi mi možemo utjecati. Evo ovdje je sad kolega on je u Glavaševoj stranci, ja se sićam kad je Šeks proganja, a sad su skupa opet dobro opet kumovi, kad je Glavaša proganjalo onda doli za ratne zločine onda je general Glavaš tražio da se brani sa slobode. I sjećam se zva me Drmić čini mi se da neće niko da kupi potpise za njega, ja sam tada bio u Sinju da se brani sa slobode. Ja sam kupio tada potpise jedini u Dalmaciji, posla sam ih tada žene iz Domovinskog rata sićam se negdi su predale tada tom trenutku velikom protivniku Branimira Glavaša koji je nije mu se dozvolilo da mu se kao branitelju dopusti da se brani sa slobode … Toga se vremena sjećam i sve te stvari su sad posljedično i sad kad se grle Glavaš i Šeks kolega kako mu je nadimak onda se vidi da to nepovjerenje ljudima se vraća. Ja znam da sam danima tada bio kupio potpise za Glavaša sa svojim kolegama i dobro smo skupili potpisa, pa sjećamo se izjava u tom procesu ajmo reć detuđmanizacija, ali ne SDP detuđmanizacije nego HDZ-ove detuđmanizacije odmicanja od Tuđmana, onda ne bi smjela bit slika. Recimo ja znam kad je bilo u Sinju niko nije smio položiti vijenac Tuđmanu na spomenik. Ja sam polagao, šta, nisam bio član stranke polagao sam prvom predsjedniku na trgu kojem je bio. Znači to je se događalo u to vrijeme Sanadera, sanaderizma koji je u biti i dalje [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] njegova klica je ovdje i [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] [[Govornik se ne razumije.]]
Završna rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Želio bih još jednom u završnom izlaganju istaknuti važnost otvaranja rada ova dva istaknuti važnost otvaranja rada ova dva vijeća prema javnosti u onome dijelu u kojem je propisano da je njihov rad javan. To bi trebalo uključivati snimanje sjednica i dostupnost sadržaja sjednica onog dijela koji je otvoren. Mjesto zasjedanja da ne bude u Ministarstvu pravosuđa nego u Hrvatskom saboru i naravno bolji, bolji način objašnjenja rangiranja barem za onaj dio sudskih savjetnika i drugih koji se jave na javni poziv za imenovanje na najniže, na najniže sudove da se pokuša dakle jednim većim zahvatom u zakon definirati jedinstvenu rang listu po bodovima za određenu kalendarsku godinu i temeljem toga i redoslijeda prioriteta vršiti imenovanja. To bi mislim bile 3 stvari koje je relativno lako napraviti koje ne iziskuju ni materijalne, ni druge resurse, a značajno bi podigli i transparentnost i povjerenje građana u ove dvije važne institucije koje vrlo često su i ispod radara, ispod radara javnosti osim u onim tzv. razvikanim slučajevima kad je možda već i kasno. Ja moram reći da bez guglanja ne bi ni znao tko je predsjednik Državnoodvjetničkog vijeća, a da nisam član DSV-a vjerojatno ne bi ni znao tko je predsjednik DSV-a. Radi se dakle o ustavnim, ustavnim tijelima, ustavnim kategorijama sa jako važnom funkcijom i u stvari početkom onoga što može ubiti dobre i loše stvari u hrvatskom pravosuđu. Što se tiče pravosuđa obzirom da u postupku, u pravilu sudjeluju dvije strane i da je odluka će s odlukom jedna uvijek biti nezadovoljna to vam je u startu 50% onih koji su nezadovoljni, ali i to je bolje nego da imamo 70% koji su nezadovoljni. Zahvaljujem.
S ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sjednicu nastavljamo sutra u 9 i 30 izjašnjavanjem o amandmanima. SJEDNICA PREKINUTA U 17,26 SATI.
Poštovane kolegice zastupnice i zastupnici, kao što smo jutros odlučili sada prelazimo na objedinjenu raspravu o slijedeće dvije točke: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću, prvo čitanje, P.Z. broj 279 i - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću, prvo čitanje, P.Z. broj 280 Predlagatelj je Vlada RH temeljem Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Prije nego što predstavnik predlagatelja da dodatno obrazloženje vidim da postoji zahtjev za stanku, poštovana zastupnica Vesna Nađ u ime kluba. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora tražim stanku u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom ukazali na nedopustivu lakoću kojom vlada šalje u saborsku raspravu, raspravu prijedloge zakona iz područja pravosuđa koji svojim normativnim rješenjima ničim neće doprinijeti da konačno državno odvjetništvo i sudovi budu neovisni od izvršne vlasti, da se adekvatno kažnjavaju neradnici i zabušanti u pravosuđu, a svi oni vrijedni suci i državni odvjetnici koji predano i profesionalno rade svoj posao da budu adekvatno nagrađeni te da im se pruži sve mogući uvjeti za normalan rad. Vrijeme je da se glavna državna odvjetnica Zlata Hrvoj Šipek jasno očituje u vezi medijskih natpisa o pritiscima iz vlade na DORH kada su u pitanju optužnice protiv dužnosnika u Vladi RH. Ako je DORH zaista samostalno i neovisno pravosudno tijelo onda glavna državna odvjetnica ne smije informirati predsjednika vlade o eventualnim postupcima koji se vode protiv vladinih dužnosnika ma koliko njezin mandat ovisi o glasovima vladajuće većine i javnost mora uvjeriti da nikakvi pritisci u tom smislu ne mogu utjecati na rad DORH-a. Iz svog živog, iz ovog živog blata u koji tone DORH zajedno sa glavnom državnom odvjetnicom jedino je transparentnost i zakonitost postupanja spas, a ne ova normativna sveta vodica koju nam nudi vlada. Hvala lijepa.
Hvala vam, naravno stanka će biti odobrena i sukladno 293b. mi ćemo nastaviti s radom pa će sada u ime predlagatelja dodatno obrazloženje dati poštovani ministar pravosuđa i uprave Ivan Malenica. Izvolite.
Uvaženi poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnice pred vama su izmjene i dopuna Zakona o Državnom sudbenom vijeću i Državnom odvjetničkom vijeću kojima se želi osigurati učinkovitiji rad oba vijeća, unaprijediti postupci imenovanja pravosudnih dužnosnika te povećati njihovu odgovornost i transparentnost u radu. Kako bi se administrativno rasteretila oba vijeća izostavlja se obveza vođenja očevidnika sudaca odnosno državnoodvjetničkih dužnosnika kao i pružanje tehničke potpore radu povjerenstva za izbor članova vijeća koji djeluju pri Vrhovnom sudu odnosno Državnom odvjetništvu. Od sada će administrativnu potporu u radu povjerenstva pružati ta tijela. Postupak planiranja, popunjavanja sudačkih mjesta vremenski se skraćuje s 2 godine na 1 godinu kako bi se što realnije utvrđivale potrebe popunjavanja. Radi veće transparentnosti i dostupnosti javnosti ovim prijedlozima zakona propisuje se i obveza objave plana slobodnih sudačkih i zamjeničkih mjesta te njihova izmjena i objava na mrežnim stranicama ministarstva i vijeća. U postupcima imenovanja pravosudnih dužnosnika u prvostupanjska pravosudna tijela odredbe ovih zakona usklađuju su se sa predloženim izmjenama zakona u Pravosudnoj akademiji odnosno na rad Državne škole za rad, za pravosudne dužnosnike. Stoga će ulazak u pravosudne dužnosnika za kandidate koji se u trenutku prijave kada se, riječ je o savjetnicima koji se prijavljuju na te pravosudne dužnosti drugačije se vrednovati. Zatim se dorađuju odredbe o institutu imenovanja i premještaja. Preciznije se uređuje, uređuju uvjeti za imenovanje osoba u sudove i državna odvjetništva prvo stupnja i to samo iz reda onih koji već ne obnašaju pravosudnu dužnost. Institut premještaja dodatno se uređuje na način da u drugo pravosudno tijelo istog stupnja može biti premješten samo pravosudni dužnosnik koji tu dužnost obavlja najmanje 3 godine. S ciljem postizanja veće objektivnosti i transparentnosti postupka trajnog premještaja propisuju se i posebni postupci koji se sastoje od utvrđenja ispunjenja sudačke dužnosti odnosno ocjene obnašanja državnoodvjetničke dužnosti i razgovora pred vijećem. Postupak imenovanja dužnosnika u viša pravosudna tijela uređuje se na način da se imenovanje omogućuje i osobama koje su ranije obnašale pravosudne dužnosti, međutim uz posebnu pisanu provjeru znanja. Dodatno se uređuje i postupci imenovanja pravosudnih dužnosnika. Propisuje se da vijeća nemaju obvezu na razgovor pozivati kandidate koji ni uz najviši mogući broj bodova na razgovoru ne mogu biti imenovani na dužnost. Izostavlja se ograničenje vijećima da na razgovor ne zovu kandidate koji ocjenom obnašanja dužnosti ostvaruju manje od 130 bodova. Najveći mogući broj bodova koji se može ostvariti na razgovoru pred vijećima povećava se s 15 na 20 kako bi se ojačala uloga vijeća u postupku imenovanja. Izmjena i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću u katalogu stegovnih dijela uvodi se novo stegovno djelo. To je nedavanje suglasnosti za provođenje sigurnosne provjere. Zatim se redefinira stegovno djelo neuredno obnašanje dužnosti na način da se dužnost ispunjenja okvirnih mjerila povećava na 100%, a sada su okvirna mjerila smatrala se ispunjenim kada je sudac ostvario 80%. Uz to nastup zastare zbog nepoduzimanja radnji u postupku bez opravdanog razloga jasno se utvrđuje kao stegovno djelo neurednog obnašanja dužnosti. Kada je riječ o postupcima imenovanja zamjenika glavnog državnog odvjetnika iz reda kandidata koji ne obnašaju pravosudnu dužnost uvodi se element pisane provjere znanja. Time će se objektivnije vrednovati kandidati. Predloženim izmjenama Zakona o Državnom odvjetništvu, Državnom odvjetničkom vijeću uvodi se više različitih novčanih kazni u stegovnim postupcima koji se vode protiv zamjenika državnih odvjetnika te se uvodi mogućnost uvjetne osude te njezinog opoziva. Propisuje se da je nedavanje suglasnosti za provedbu sigurnosne provjere osnova za razrješenje dužnosti zamjenika državnog odvjetnika na zahtjeva Državnog odvjetništva RH. Također radi uklanjanja nejasnoća dodatno se uređuje postupak utvrđenja okolnosti prestanka dužnosti i razrješenja državnog odvjetnika. Plan popunjavanja slobodnih mjesta zamjenika državnih odvjetnika i njegove izmjene objavljivat će se na stranicama DOV-a i Ministarstva pravosuđa i uprave. Smatramo da su DOV i DSV važna tijela koja odlučuju o imenovanju i razrješenju pravosudnih dužnosnika. Zakonskim promjenama koje se nalaze ovdje pred vama dodatno će se povećati kvaliteta rada tih vijeća i osigurati kvalitetniji mehanizmi koji će osigurati da pravosudni sustav bude efikasniji, kvalitetniji i odgovorniji. Hvala.
Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, prvo pohvala što ste ovdje s nama na raspravi vezano za ova dva prijedloga zakona bez obzira jesu li tehničke naravi ili mijenjamo nešto više. Mene zanima kroz izvješća i DORH-a, ali i rasprave vezano i za vrhovni sud često spominjemo statistiku samog, samih godina zaposlenika u pravosudnom sustavu i to zna biti često porazno preko 60.g., oni većinom bilo kakvu problematiku kadrove uvođenja novih pravnika u sustav prebacuju na ministarstvo kao glavnoga financijera pravosudnog sustava. Vi ste i sami profesor na pravnom fakultetu, pa me zanima je li vrijeme upravo za pomlađivanje kadra i uvođenje novih mladih pravnika u sustav jel ovo jednostavno sada je neodrživo, nećemo imati kome ostaviti naše pravosuđe, a budemo li ovako zatvoreni novi studenti prava neće uopće moći ni pomisliti zaposliti se u našem pravosudnom sustavu. Zahvaljujem.
Poštovani ministar.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle ova dva zakona, dakle Zakon o DSV-u i Zakon o DOV-u je zapravo dio paketa koji još uključuje i Zakon o pravosudnoj akademiji i Zakon o vježbenicima u pravosudnim tijelima jer zapravo izmjenom ovoga paketa mijenjamo koncept imenovanja, imenovanja pravosudnih dužnosnika. Naravno, dakle uočili smo određene nedostatke u dosadašnjem sustavu imenovanja dužnosnika, ali isto tako i napredovanja samih dužnosnika. Mogu istaknut evo da smo prošle godine i raspisali natječaj i realizirali natječaj za vježbenike u pravosudnim tijelima i smatramo da je taj put kroz vježbeništvo i daljnje napredovanje pravi put kako bi trebali stasati novi dužnosnici u pravosudnim tijelima i to ćemo činiti i u narednom razdoblju. Dakle samo kroz izmjene ovoga paketa zakona idemo u tom smjeru da i postupak imenovanja, ali i napredovanja pravosudnih dužnosnika bude što transparentniji i dostupan svima. Hvala.
Poštovani zastupnik Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, ovim izmjenama i dopunama dakle Zakona o DOV u principu se usklađuje s odredbama Zakona o državnom odvjetništvu koje smo nedavno usvojili, poglavito u ovom dijelu za zamjenika državnih odvjetnika odnosno sigurnosnu provjeru, dakle ovdje je sada jedan od razloga za razrješenje ukoliko ne bi dao svoju suglasnost da se provede ta sigurnosna provjera. Obzirom da je bilo od strane oporbe, dijela oporbe dakle ovdje je opet protegnuto pitanje na neki način utjecaj izvršne vlasti na pravosudne dužnosnike ja bi vas molio ako možete samo ukratko još jedanput naglasiti zapravo na koji način će se ta sigurnosna provjera provoditi odnosno zapravo nema nikakvog upliva dakle bilo izvršne vlasti odnosno vlade na upravo te postupke i na pravosudne dužnosnike. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra.
Hvala lijepa na pitanju. Dakle kao što sam i istaknuo kada smo mijenjali Zakon o sudovima i Zakon o državnom odvjetništvu, dakle nema nikakvog utjecaja niti upliva izvršne vlasti niti u imenovanje niti razrješenje niti sudaca niti državnih odvjetnika. Kada govorimo o sigurnosnim provjerama dakle jasno smo tada komunicirali da sigurnosne provjere provodi SOA koji izrađuje određeno izvješće o provedenoj sigurnosnoj provjeri, ono to izvješće dostavlja vrhovnom sudu i glavnoj državnoj odvjetnici i tada povjerenstvo koje je sastavljeno od 3 ili 5 sudaca ili državnih odvjetnika razmatra da li u tom izvješću postoje određeni rizici koji onemogućavaju objektivnost, samostalnost i transparentnost rada suca ili državnog odvjetnika i onda odlučuju da li postoje elementi za pokretanje stegovnog postupka i ako postoje dakle tada to povjerenstvo može pokrenuti stegovni postupak pred DSV-om i DOV-om, dakle nemamo nikakvog utjecaja politike, imamo SOA-u, instituciju u koju vjerujemo i koja dosad radi sigurnosne provjere za pravosudne dužnosnike. Hvala.
Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Poštovani ministre, nakon niza zakona vezano za digitalizaciju pravosuđa, zatim niza zakona vezano za kaznenu ili građanskopravnu sferu, evo i danas su pred nama dvije izmjene i dopune zakona koje su vezane i za državno odvjetništvo i za sudbenu vlast odnosno za taj dio, time nastavljamo dakle dalje sve ono što ste rekli i mjerila kroz Nacionalni plan programa otpornosti i oporavka vezano za reformu pravosuđa i kroz ovaj dio današnjih izmjena jedno pitanje se malo na neki način u medijima diglo iznad drugih, a to je vezano za proširenje kataloga stegovnih dijela sudaca odnosno da će se stegovno djelo vezano za ispunjenje dakle norme dužnosti povećava sa 80% na 100%, pa možete li malo objasniti što to konkretno znači u samom primjeru rada sudaca.
Hvala. Poštovani ministar.
Hvala lijepa. Pa svima su puna usta učinkovitog i efikasnog pravosuđa. Zapravo kroz okvirna mjerila i tzv. normu koja je propisana za pravosudne dužnosnike ili ako ćemo specificirati za suce kada govorimo o sudačkoj dužnosti dakle se točno utvrđuje koliko aktivnosti odluka sudac mora poduzeti u određenoj godini da bi ispunio tu normu, dakle dosad je bilo propisano da se ispunjenje mora, da se ispunjenje, da se norma smatra ispunjenom ako je ispunjeno 80% norme. Moram istaknuti da smo početkom ove godine i promijenili okvirna mjerila, podigli smo sudačku normu, to nismo napravili ovako preko noći, nego smo proveli određenu analizu i utvrdili da postoji prostor da povećamo efikasnost rada sudaca, a da ne utječe to na kvalitetu njihovoga rada i sad smo zapravo kroz ova stegovna djela propisali da se norma smatra ispunjenom ako je ispunjeno 100% norme. Vjerujem da ćemo time povećati učinkovitost rada sudova i da će kvaliteta također biti dobra. Hvala.
Poštovana zastupnica Vidović Krišto.
Prije neki dan Andrej Plenković javno se hvalio kako je nazivao glavnu državnu odvjetnicu Hrvoj-Šipek, te joj sugerirao odnosno davao joj upute što ona treba raditi. Jučer pak tjednik Nacional objavljuje kako glavna državna odvjetnica redovito posjećuje predsjednika vlade, te ga izvještava o kaznenim predmetima od njegovog interesa. Ovo je otvoreno kršenje ustava i zakona od strane glavne državne odvjetnice i predsjednika vlade. Izravna posljedica toga jest korupcija, a ona je pak glavni uzročnik za siromaštvo hrvatskih građana. Mislim da je dovoljno spomenuti samo ministricu Žalac i njezino 4-struko plaćanje softvera. Recite mi g. ministre što poduzimate da spriječite glavnu državnu odvjetnicu i predsjednika vlade u kršenju ustava i zakona?
Poštovani ministar.
Hvala lijepa. Dakle predsjednik vlade, ni predsjednik vlade, ni glavna državna odvjetnica ne krše ni ustav ni zakon i nema nikakvog pritiska ni utjecaja predsjednika vlade niti bilo kojeg drugog člana izvršne vlasti na rad državnog odvjetništva, ni na rad glavne državne odvjetnice ni na rad pojedinog državnog odvjetnika. Dakle, u to sam 100% uvjeren i siguran da državno odvjetništvo radi neovisno, samostalno i da se niko ne miješa u njihov rad, pa to i vidimo i sa ovim izmjenama Zakona o državnom odvjetništvu, DOV-u, DSV-u gdje su utvrđene određene procedure gdje nema nikakvog utjecaja izvršne vlasti. Hvala.
Poštovana zastupnica Vidović Krišto digla je povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Čl. 238., ovo nije samo vrijeđanje zastupnika i hrvatske javnosti, ovo je vrijeđanje zdravog razuma. Čovjek ne može vjerovati svojim ušima što vi govorite, vi ste ministar ove vlade i govorite da vjerujete u to da nema utjecaja na pravosuđe, a predsjednik vlade se otvoreno hvali time da ju naziva, da naziva glavnu državnu odvjetnicu, da joj daje upute i da ona njega posjećuje i redovito izvještava o kaznenim predmetima, pa ko je ovdje lud, do kad mislite štititi korupciju i kriminal na štetu hrvatskih građana, odgovarat ćete zbog ovoga.
Poštovana zastupnice Vidović Krišto ovaj ovo je bila replika, pa vam dajem opomenu. Poštovana zastupnica Orešković ima, a prvo poštovani zastupnik Grmoja, vjerojatno stanku traži ako sam dobro … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Tražim stanku u ime Kluba Mosta, ne možemo uopće raspravljati o bilo kakvim zakonima kada imamo situaciju da predsjednik vlade priznaje kako zove glavnu državnu odvjetnicu i zapravo je uvjerava kako ne treba pokretati progon protiv jednog njegovog ministra. Isto tako imamo informacije koje govore o tome da na mjesečnoj razini državna odvjetnica informira predsjednika vlade o istragama koji se vode protiv vladinih dužnosnika i zapravo bilo kakav zakon koji god mi donesemo ovdje u sabornici neće riješiti ključni hrvatski problem, a to je ovisnost institucija o ovoj vladi, činjenica da je Plenkovićeva koruptivna klika stavila svoje ruke na sve važne institucije u ovoj zemlji i jednostavno nema bilo kakvog govora o obračunu s korupcijom dok god je to tako. Nužno nam je potrebno micanje ove koruptivne klike s vlasti i davanje potpune slobode i neovisnosti našim institucijama, a kada se to dogodi mnogi koji sjede u ovoj vladi, mnogi koji sjede ovdje u ovoj sabornici će doći na udar tih neovisnih institucija. Tražim stanku u ime Kluba Mosta kako bismo raspravili je li uopće potrebno raspravljati o bilo kakvim zakonskim izmjenama dok imamo ovo izvanredno stanje u zemlji. Hvala.
Naravno da će stanka bit odobrena. Stanku je zatražila u ime Kluba HDZ-a i poštovana zastupnica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa. Tražim stanku u ime Kluba HDZ-a kako bi još jednom ukazali na to da se ova vladajuća većina ozbiljno želi obračunati sa korupcijom u društvu, a isto tako to je vidljivo kroz sve izmjene zakona koje smo dosad činili, pogotovo u resoru pravosuđa. Ove dvije izmjene zakona koje su danas na dnevnom redu, a to su izmjena i dopuna Zakona o DOV-u i DSV-u kao samostalnim i neovisnim pravosudnim tijelima govore također, sadržaj tih izmjena govori također u prilog što veće transparentnosti rada tih tijela i njihove neovisnosti. Odbacujemo sve ove optužbe o korupciji i isto tako o suradnji između izvršne i sudske vlasti na način kako ovdje se imputira jer je to prije svega neopravdano i neozbiljno, blati se i pojedince i predsjednika vlade i izvršnu vlast u cjelini neosnovano. Ovdje se govori stalno o percepciji kakvo je stanje u pravosuđu, a svi mi koji sudjelujemo u radu institucija države ne doprinosimo tome da ta percepcija bude drugačija. Kada pogledamo izvješće i rada državnog odvjetništva i rada sudbene vlasti koje dolaze ovdje pred HS možemo vidjeti da pokazatelji rada tih institucija nisu baš takvi da bismo mogli govoriti o apsolutnoj neučinkovitosti pravosuđa. Mislim da svi moramo biti ako želimo promijenit percepciju da moramo prije svega biti realni i govoriti o zaista onim stvarnim problemima i načinu kako ih rješavati, a ne ovako paušalno ispaljivati procjene i ocjene o korupciji, o tome tko ih čini, a isto tako postupamo različitim … [[Govornik se ne razumije]] prema određenim čimbenicima u društvu. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Grmoja je dignuo povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je čl. 238., kolegica kaže da su ovo bile paušalne optužbe, ne nisu. Ministri vaše vlade su na udaru tih institucija i to kada vas je nemoguće zaštititi. Da su institucije neovisne davno biste prije odgovarali mnogi od vas, dakle ne radi se ovdje o paušalnim optužbama nego o činjenicama, a sam premijer je priznao da je zvao glavnu državnu odvjetnicu. To je njegovo priznanje i sam je priznao da je napravio nešto što je u demokratskom društvu nedopušteno.
Kolega Grmoja, ovo je replika, a ne ovaj povreda Poslovnika, pa dobijate opomenu. Povredu Poslovnika digla je i poštovana zastupnica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Grmoja je povrijedio čl. 238. Poslovnika jer vrijeđa ovdje iznoseći neistine, dakle da nismo, da nisu institucije samostalne onda se ne bi provodili određeni postupci protiv tih istih ministara, dakle nitko nije zaštićen i kad god sam govorila i sa one tamo govornice govorila sam da svi mi smo podložni istim zakonima na isti način i svi smo dostupni za ono što činimo odgovarati i trebamo odgovarat na isti način, a vi paušalno procjenjujete i ovdje donosite i osuđujete one bez, bez ikakvih činjeničnih dokaza.
Hvala i to je bila replika, pa dobijate opomenu. Poštovani zastupnik Habijan isto ima povredu Poslovnika.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238., kolega Grmoja očito zaboravlja da njegov mentor s Pantovčaka je javno priznao da je bilo normalno dok je bio predsjednik vlade da je znao o svim izvidima i istragama koje se provode, dakle izravno je to rekao, pa niste imali takve stavove, imali ste neke drugačije kriterije nego što imate sad, a vi bi trebali znat pošto se često bavite pravosuđem i stručnjak ste u pravosuđu da izvršna vlast i glavno državno odvjetništvo surađuju jel po pitanjima arbitraže, po pitanju zastupanja države pred nekim postupcima, ali to nažalost zaboravljate, to vam ne odgovara jel.
Kolega Habijan i to je bila replika, pa dobijate opomenu. Poštovani zastupnik Zekanović je isto digao povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen?
Poštovani potpredsjedniče sabora, ja zapravo nije povreda Poslovnika nego ja bi htio pitat ima li neko broj od državne odvjetnice ja bi je isto rado nazvao, možda kolega Grmoja ima, pa da vidim…
Ne možete kolega Zekanović ovako, ajde ne…
Ne mogu?
Malo, malo ste pretjerali, ne, ne, naravno da ne možete.
Dobro, ajde poslije ću.
Naravno da ne možete. Ovaj ajmo, hajdemo se, hajdemo se uozbiljiti malo, hajdemo se malo uozbiljiti. Stanku je zatražio u ime kluba poštovani zastupnik Željko Sačić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući, poštovani kolegice i kolege i hrvatska javnosti. Upravo u ime Kluba Hrvatskih suverenista smatramo da je danas primjereno zatražiti stavku, stanku jer je pred nama ministar pravosuđa kao najodgovornija osoba koja danas brani određene zakone o DOV-u i DSV-u, a istodobno smatramo da nije poduzeo dovoljno učinkovitih mjera da nas zaštiti od pravnog šikaniranja i mirnodopske agresije Republike Srbije koja podiže pravno šikanirajuće optužnice prema našim hrvatskim velikanima, hrvatskim braniteljima temeljem nepostojeće i osporavane međunarodne univerzalne nadležnosti tzv. jurisdikcije i vi kao ministar ste i kao član međuresorne grupe trebali poduzeti davno sve da se to spriječi i da se zapravo Republiku Srbiju dovede u red da se suoči sa svojom krvavom ratno zločinačkom prošlošću i da prvo učini sve da vrati ratnu štetu hrvatskom narodu, da riješi granice sa Hrvatskom, da riješi slučaj nestalih, arhiva i sve ono da procesuira sve zločince koji su počinili zlo na području RH.
Naravno stanka će biti odobrena s time da ćemo sukladno čl. 293.b. nastaviti sa radom, pa će sada repliku imat poštovana zastupnica Orešković, izvolite.
Hvala. Ministre, ja nemam za vas pitanje, obraćam se zapravo oporbi koje ovog trena ima hvala Bogu nešto više nego obično kad raspravljamo o pravosudnim zakonima. Dakle činjenica je da HDZ ima šapu nad svim institucijama, ali kolega Grmoja nije dovoljno HDZ smijeniti s vlasti, to ćemo učiniti, al to se već u povijesti dogodilo dvaput, pa za Hrvatsku nije bilo dugoročnog boljitka, a ako želimo nešto bolje evo što treba napraviti. Prvo promijeniti ustav, odredbu koja kaže da glavni državni odvjetnik ima mandat na 4.g. koji se može produžiti, kad to jednom napravimo na način da ima jedan jedinstveni mandat primjerice od 8.g. bez mogućnosti produžetka moći će biti neovisniji, pa nećemo postavljati pitanje jel ga telefonom premijer zove da se ne hapse i ne diraju njegovi ministri. Drugo, DSV i DOV treba restrukturirati, tamo nemaju što tražiti saborski zastupnici, a oni koji rade u tim tijelima taj posao trebaju obavljati profesionalno u stalnom radnom vremenu, a ne na kvote. I treća stvar, uspostaviti sustav kontrole imovinskih kartica, a ne da nam u izvješćima piše da će se ona obavljati kad se za to steknu uvjeti i tako do sudnjeg dana. Hvala.
Hvala vam lijepo, hvala vam lijepa, evo ne znam nije bilo pitanje, ali. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, u ovom prijedlogu izmjena propisuje se da vijeća neće nužno morati pozivati na razgovor sve kandidate, osobito onda kada oni ni uz dobivanje maksimalnog broja bodova na razgovoru ne bi mogli doći u priliku da budu izabrani, smatram da će to sigurno utjecati na učinkovitost rada vijeća. Međutim da ne bi došlo do zabune i do nekakve netransparentnosti odnosno da sami kandidati ne budu zbunjeni mislim da bi svakako trebalo rezultate i ukupan broj bodova svih kandidata objaviti. Čini mi se da iz čl. 56. proizlazi da će se objaviti konačna lista samo onih koji sudjeluju na razgovorima jel tako je konstruirano da će ukupan zbroj bodova bit i na temelju razgovora, pa molim da o tome razmislite i da vidite što je najbolje.
Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepa. Pa evo svakako vašu primjedbu, vaš prijedlog ćemo razmotriti između dva čitanja, ali zaista ovaj prijedlog izmjena Zakona o DSV-u i Zakona o DOV-u sadrži dobre stvari, stvari koje će povećati transparentnost, prije svega imenovanja pravosudnih dužnosnika, dakle proširili smo ovaj kriterije za imenovanje pravosudnih dužnosnika, dakle do sada su to bili samo bodovi iz državne škole za pravosudne dužnosnike odnosno sa tog završnog ispita, a sad će se uzeti u obzir i kvaliteta njihovoga rada dakle sukladno pravilniku koji će donijeti Ministarstvo pravosuđa, a uz to i DSV i DOV trebat će obrazložiti odluke koje donose o imenovanju pojedinih kandidata za pravosudne dužnosnike, tako da uvjeren sam da ćemo imati jedan kvalitetniji i transparentniji sustav izbora pravosudnih dužnosnika. Hvala.
Repliku ima poštovani zastupnik Sačić.
Poštovani ministre, evo vidio sam tu jednu inovaciju ste stavili u čl. 56.a. kojim kažete u jednom stavku da bi za zamjenike državnih odvjetnika, da je potrebno i da će ubuduće bit provedeno prije imenovanja psihološko testiranje. E sad me interesira kada ste došli na tu ideju, zašto i da li se to psihološko testiranje ograničava samo na najnižu kategoriju zamjenika državnih odvjetnika ili vidim u drugim dijelovima niste to dirali na razinu županijski državni odjel, visoko itd., glavno državno odvjetništvo, kako to smatrate da će odjeknut, funkcionirat, šta to znači oni su već svi u radno pravnom odnosu, da li je to u međuvremenu, šta se dogodilo da bi sad trebalo po tome, inače ja, ja podržavam svaki kontrolni sustav za psihofizičko kontrolu zdravlja.
Poštovani ministar.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče, dakle psiho, psihološko testiranje već sada postoji kod izbora za članove državnog sudbenog odnosno ne za članove nego kod izbora sudaca pri DSV-u i DOV-u, tako da smo mi samo razradili još dodatno ove odredbe Zakona o DOV-u i DSV-u, dakle imamo, ono što sam maloprije spomenuo sada ćemo imati više kriterija za imenovanje pravosudnih dužnosnika, dakle do sada smo imali samo broj bodova koje su pravosudni dužnosnici odnosno kandidati stekli pri završnom ispitu na državnoj školi, a sad će se uzeti u obzir njihov rad koji su do tada obavljali, tako da ćemo imati jedan transparentniji i jasniji sustav i vjerujem da će to rezultirati kvalitetnijim kandidatima koji će biti izabrani za pravosudne dužnosnike. Hvala.
Poštovana zastupnica Nađ ima repliku.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani g. ministre, meni nije jasno vaša upornost kojom zapravo gurate ovo novo stegovno djelo nedavanja suglasnosti za provođenje sigurnosne provjere kod sudaca svakih 5.g.. S obzirom da vas je upozorio na to i predsjednik vrhovnog suda i u e-savjetovanju je prigovarala to ova Udruga hrvatskih sudaca i Europska udruga sudaca smatra da nije u skladu sa europskim standardima. Koji je zapravo razlog kad možemo to rješavati putem imovinskim kartica, zapravo isti je efekt? Hvala lijepa.
Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepa. Pa imovinske odnosno sigurnosne provjere su postojale i prije recentnih izmjena Zakona o sudovima i Zakona o državnom odvjetništvu, one su bile, bile su rezervirane samo za jedan uži krug pravosudnih dužnosnika, prije svega suce koje se i državne odvjetnike koje se imenuje prvi put na sudačku dužnost odnosno za vrhovni sud dok je u državnom odvjetništvu to su bili zamjenici znači ravnateljica USKOK-a i zamjenici ravnatelja USKOK-a, tako da smo sada to proširili i uveli smo periodične sigurnosne provjere, glavna kritika je bila miješanje izvršne vlasti na pravosudna, na pravosudne, na pravosudnu vlast, dakle tu nema nikakvog utjecaja, ni kontakta izvršne vlasti sa imenovanjem i razrješenjem samih pravosudnih dužnosnika, dakle SOA izrađuje izvješće, to izvješće je dostupno isključivo pravosudnim tijelima, dakle državnom odvjetništvu i vrhovnom sudu i ono odlučuje da li postoje prepreke za obavljanje sudačke odnosno državno odvjetničke dužnosti i ako postoji dakle može pokrenuti stegovni postupak, dakle tu nema nikakvog utjecaja izvršne vlasti na sudbenu vlast.
Hvala. Replika poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovani, niste poštovani potpredsjedniče, ma samo jedna mala prodigresija neovisno o ovome, slobodno mi uzmite vrijeme. Ima stakla tu po podu, kolegice su u ljetnim cipelama, neko će se porezati, a ima jedna golema dosadna muha, evo i skače po ministru, remeti mu pažnju, ako se to može riješiti i jedno i drugo da možemo lakše raditi. Dakle, ja sam pitao broj državne odvjetnice, ja bi je nazvao i pitanje koje bi ja njoj postavio, poštovana državna odvjetnice, ovo je kolega Grmoja i vama upućeno, napravite svoj posao više, predsjednik Milanović je optužio i mene za kriminal, mene i predsjednika Plenkovića da on meni u torbi nosi novce ili neka pokrene proces protiv nas, neka ispita predsjednika Milanovića o tome što on zna i ako je on lagao neka ga smjesti u ludnicu, neka kaže čovjek je lud, čovjek je neozbiljan. Kratko pitanje, komentar na bivšeg državnog odvjetnika Jelenića koji je bio, koji je bivši, znači bivši znamo zbog čega, u čemu je bio problem?
Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče, dakle kao što sam i odgovorio zastupnici Karolini Vidović Krišto da nema nikakvog utjecaja izvršne vlasti na, na sudbenu vlast, dakle pravosuđe i pravosudna tijela su i dalje neovisna i nepristrana, dakle rade bez ikakvoga pritiska izvršne vlasti, a isto tako bez ikakvog pritiska i utjecaja predsjednika vlade na rad glavne državne odvjetnice odnosno državnog odvjetništva u pojedinim predmetima. Postoje određene dodirne točke poput arbitraža, zastupanja interesa imovinskopravnih zahtjeva RH, dakle tu potrebna je suradnja između izvršne vlasti i državnog odvjetništva, ali je ta suradnja u interesu RH. Ono što ste postavili pitanje za bivšeg glavnog državnog odvjetnika, dakle kroz izmjene Zakona o DOV-u svakako se redefiniraju i stegovna djela i sam postupak pred DOV-om što se tiče stegovnih postupaka tako da vjerujem da će, s ovim izmjenama će se ukloniti pravne praznine koje su dosad bile u postupanju stegovnih postupaka pred DOV-om. Hvala.
Hvala. Replika poštovane zastupnice Nemet.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, moje pitanje se odnosi na ova mjerila za rad sudaca koja su sa 80 izmijenjena na 100%, zanima me konkretni razlozi zbog čega je to i zanima me da li je ovo stav ministarstva koji je iznesen u e-savjetovanju koji je pokazao gdje kažete da se pokazalo da je 63% sudaca već u rujnu dostiglo razinu od 80% ispunjenja sudačke obveze nakon čega se dinamika rada usporava, da li ovo ministarstvo smatra da 63% sudaca zadnja tri mjeseca ne rade dovoljno svoj posao i zbog toga je ovo razlog povećanja? Hvala.
Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepa. Dakle, ako govorimo o sustavu okvirnih mjerila tzv. normi dakle imamo normu koja je utvrđena za rad svih pravosudnih dužnosnika i naravno ispunjenje te norme smatramo 100%-tnim ispunjenjem dakle a ne 80%, dakle dosad smo, dosad se norma smatrala ispunjenom kada se, kada je sudac ispunio samo 80% norme. Mi smo sad zapravo to povećali na 100%, dakle ako je već norma koja je utvrđena u nekom iznosu, u broju aktivnosti, broju odluka, presuda koje suci donose onda smatramo da ih treba ispunit u 100%-tnom iznosu, a ne u 80%-tnom iznosu, dakle tome je prethodila svakako analiza rada sudaca, kroz sustav e-spisa jasno se može utvrditi koliko suci rade, kada donose određene odluke i naravno to je bila podloga da donesemo odluku da se poveća okvirna mjerila, a isto tako da povećamo ispunjenje norme sa 80 na 100% i vjerujem da ćemo, da će to rezultirati i povećanjem broja riješenih predmeta na godišnjoj razini na hrvatskim sudovima.
Hvala vam lijepo poštovani ministre. Sad ćemo napraviti jednu kratku stanku od jedno 5 minuta, kao što je poštovani zastupnik Zekanović rekao ovaj kolegica je nehotice razbila staklo, pa, pa ovaj treba počistiti to malo, a problem sa muhom bojim se teško ću riješiti. STANKA U 15,03 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,04 SATI]] Evo poštovani kolege i kolegice, možemo se opet malo umiriti i nastaviti sa radom, evo staklo je uklonjeno, s muhom je malo teže bilo ovaj, ali idemo na naš posao. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, pa onda otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Željko Sačić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući, g. ministre, državni tajnice, kolegice i kolege i hrvatska javnosti. Ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona o DOV-u i DSV-u nosi određene promjene u odnosu na postojeće stanje koje bi trebale nas približit svakako neovisnijem i stručnijem obavljanju teških ustavom propisanih zadaća naših pravosudnih dužnosnika. Svakako da je, da su određeni, određene nakane vaše koje, koje osiguravaju, koje je trebalo, koje trebaju dovest do toga da se podigne razina stručnosti i objektivizira provjera sposobnosti kandidata za pravosudne dužnosti dobro došla, dapače. Imamo tu određenih inovacija, već sam i u replici rekao ovaj iza nas je prošlu, prošlu godinu smo govorili o tome da se uvedu ovaj i sigurnosne provjere pravosudnih dužnosnika, zatim imovinske kartice da se objavljuju, oko toga smo imali velike polemike u hrvatskoj javnosti, pa evo vidite i ta sad psihološka testiranja koja predlažete čl. 56.a. kompletno. Ta psihološka testiranja sama po sebi nakon što je već taj kandidat duboko ušao u pravosudni sustav, obavljao određene savjetničke dužnosti itd., malo mi zvone u, u, u ovaj glavi, ovaj u biti to je očito test inteligencije ili nešto slično šta li i sad ovaj pored svih objektiviziranih parametara čovjek je odradio test znanja, državno stručnu ovaj poduku u pravosudnoj akademiji prošao, obavio razgovor sa državnom, državnom ovaj odvjetničkim vijećem kojem smo podigli veću, veću mogućnost ocjene davanje bodova sa 15 na 20 sad mora, sad mora otići osim na sigurnosnu provjeru i na taj test inteligencije, u redu nadam se da će imat sreće i da ćemo doć do najpametnijih i najboljih ovaj kandidata što hrvatski ljudi zaslužuju, hrvatski narod, ali onda budimo dosljedni i provodimo to i na svim ostalim razinama, nemojmo samo na najnižima u tom sustavu pravosuđa stati. Možda se ne bi dogodio slučaj ovaj glavnog državnog odvjetnika koji je bio član masonske organizacije i praktično niko na to nije reagirao dok hrvatska javnost i mi Hrvatski suverenisti nismo na to ukazali i zatresli i tražili određene postupke. Epilog naravno još nije ni blizu kraja, vidim da su žalbe u tijeku. Sve je to dobro, sve to itekako objektivizira, omogućava našim pravosudnim dužnosnicima da obavljaju svoje teške zadaće, a osobito članovima DOV-a jel ih oslobađamo dio poslova svakodnevnih predsjednika čak 75% onog što mora obavljat u svakodnevnom radu u državnom …, a članove 20%. U svakom slučaju mi kao Hrvatski suverenisti ćemo dati svoj glas, svoju ruku za izmjenu toga jel bolje to nego ništa. ovo što je kolegica Orešković rekla da trebaju radikalne promjene sigurno možemo raspravit, stavite taj prijedlog da se glavnoj državnoj, glavnom državnom odvjetniku ili glavnoj državnoj odvjetnici zapravo produži mandat pa da ona bude neovisnija, da ne mora strepit kad ju nazove premijer odnosno predsjednik vlade. Dal ju zove da joj kaže evo dat ćemo 50, 100, 200 milijuna kuna da poboljšaš rad svojim državnim odvjetnicima ili e zašto jesi ili zašto nisi podigla optužni akt ili provodiš tajne izvide protiv mojih ministara. Sve u svemu što se tiče tog dijela Zakona o državnom odvjetništvu da, međutim jako ste pogriješili g. ministre, državni tajniče u dijelu kada ste rekli da možemo privremeno udaljiti s dužnosti državnog odvjetnika ukoliko on, pazite sad dragi prijatelji, ukoliko on počini kazneno djelo koje ukoliko se protiv njega pokreće kazneni postupak ili se vodi kazneni postupak za kazneno djelo za koje je propisana kazna duža od pete godina ili se nalazi u pritvoru naravno. Ali pazite duža od pet godina, pa znate šta to znači? Znači ako je državni odvjetnik takav suspektan ili se protiv njega vodi kazneni postupak za kaznena djela od šest za koja može završiti u zatvoru od šest mjeseci do pet godina u redu. Čemu to, zašto uopće sumnjat jel neko od vas može zamisliti od vas u saborskim klupama ili u policiji ili u sudstvu da neko uopće može bit u funkciji državnog odvjetnika, a da ima na teretu ne privatnu tužbu, ne nehatno kazneno djelo iz prometa nego kazneno djelo za koje se može propisat kazna zatvora do pet godina robijice? Prema tome, mijenjajte to ne može to bit. Maksimalno stavite eventualno privatna tužba, kleveta, uvreda, prometni deliktni, nehatno sve ostalo je jedan državni odvjetnika pa on mora biti čist kao kristal, kao dijamant isto kao i policajac, isto kao i sudac. Ma kakvi repovi, molim vas lijepo, kakvi repovi za njega o kaznenopravnom, prekršaj je problem. Ne govorim uopće o onim nasilnim, obiteljskim to nema govora, ali neki prekršaj, ne znam ako se napije pa negdje nešto već je to problem na javnom mjestu. Dakle, to što se toga tiče. Što se tiče Državnog sudbenog vijeća, isto nemamo tu šta oni su i uznapredovali, tamo vidim da ste suci su uvijek bili tu agilniji i oni su se izborili za svoje pozicije puno prije i puno nekako elastičnije. Valjda su nekako dalje su oni od dohvata ruke izvršene vlasti u RH i u medijima su se puno bolje postavili u zadnjih 10, 15 godina. Sjetimo se samo suca Mrčele kada je u ime Udruga sudaca često puta nastupo i oni su sebi stvorili jedan doista prostor nedodirljivosti u smislu pozitivnom, ne pežorativnom govorim i to ste im stavili određene stegovne mjere, napravili distinkciju za blaže stegovne mjere, teže, ali isto tako ste sucu ostavili problem da ga nećete dirati i nećete suspendirat ako on počini kazneno djelo za koje u postupku u kaznenom postupku za koje može bit izrečena kazna od pet godina zatvora i više. Mislim to je naprosto, nemojte te kompromise radit, pa ne može to niko opravdat. Mijenjajte to, nemojte dolazit s tim u drugo čitanje jer neće proći i bit ćemo vam protiv toga, pa svi razumni ljudi i hrvatska javnost si ne može zamislit da mu sudi sudac iza kojeg stoji kazneni postupak za kazneno djelo do pet godina robije. Bježmo od toga, nema potrebe, to je čak g. Bošnjaković kao ministar davno trebao riješiti, a ne da sad vi ministre s tim posla imate. Hvala vam lijepo …/Govornik isključen./…
Sada će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovani zastupnik Zlatko Hasanbegović. Izvolite.
Poštovani ministre, državni tajniče. Kao što je svima poznato opće mjesto u javnoj predodžbi je problem nefunkcioniranja hrvatskog pravosuđa svih oblika sudbene vlasti što uključuje pojmove poput pravna nesigurnost, neprovođenje zakona, arbitrarnost, nesankcioniranje različitih kaznenih djela, sudbena i državno odvjetnička nekompetentnost, korumpiranost, klike, koterije, slično zaključno s pojmom pravomoćne i izvršne presude donesene u razumnom roku kao misaone imenice. Što su stvarni dosezi tzv. reformskih zahvata u pravosudni sustav i sudbenu vlast provođenih od 2000. do danas nesukladno hrvatskoj pravnoj predaji i potrebama već briselskim i venecijanskim eksperimentalnim direktivama za zemlje u postupku pridruživanja EU a koje se naravno u pravilu nisu primjenjivale i ne primjenjuju u tzv. starim članicama Unije koje doživljujemo kao stanoviti obrazac. Naime, o čemu je riječ? Riječ je o fiksaciji na pojam neovisnosti i samostalnosti sudbene vlasti koje se u zakonodavnoj praksi pretvara u travestiju njegovog izvornog značenja koje se odnosi na neovisnost i samostalnost u djelovanju i odlučivanju sve tri grane vlasti, mogućnost njihova međusobnog nadzora, a ne pretvaranja bilo koje od te tri vlasti u samodostatnu koteriju posvećenih koju sama sebe bira, sama sebe ocjenjuje i razrješuje putem tijela lišenog izvornog ustavnog imperativna, demografskog i narodnog legitimiteta koji čini zaglavni kamen hrvatskog ustava koji je u slučaju zakonima propisanim načinom izbora i djelovanja i DOV-a i DSV-a zanijekan. Taj ustavni imperativ nalazi se u temeljnim odredbama hrvatskog ustava čl. 1. st. 2. koji glasi: „U RH vlast“, dakle sve tri grane vlasti „proizlaze iz naroda i pripadaju narodu kao zajednici slobodnih i ravnopravnih državljana“ te st. 3. koji glasi: „Narod ostvaruje vlast izborom svojih predstavnika i neposrednim odlučivanjem“. Što kažu ustavne odredbe o DOV-u, a što se odnosi na DSV tijelu kojem je u zadaću stavljeno imenovanje zamjenika državnih odvjetnika, njihovo razrješenje i odlučivanje o stegovnoj odgovornosti. Tko u ovoj zemlji ima demokratski narodni legitimitet sukladno ovoj temeljnoj ustavnoj odredbi? Izvorno dakle HS kojeg narod bira na izborima posredno vlada koju bira HS te predsjednik Republike neposredno od naroda. S druge strane ustavotvorac je odredio sastav DOV-a koji ima 11 članova, a čine ga sedam zamjenika državnog odvjetnika, dva sveučilišna profesora pravnih znanosti i dva saborska zastupnika od kojih je jedan iz redova oporbe. To znači da su od tri čimbenika zakonodavne izvršne vlasti s demokratskim narodnim legitimitetom, dva a prirori isključena iz utjecaja na njegov sastav, a jedan sveden na puki dekor putem dva saborska zastupnika koji ni na koji način ne mogu utjecati na kvorum i donošenje odluka o predstavljaju … nagrađeni fikus te imaju privilegiju osobno površno upoznati kandidate za sudbene i državno odvjetničke dužnosti koje u svakodnevnom životu ne bi mogli upoznati osim kao potencijalni počinitelji kaznenih djela. Motiv za ovu dvojbenu i nedorečenu odredbu, ali još uvijek u okviru temeljne ustavne vrjednote o narodnom legitimitetu svih grana vlasti bio je u naglašavanju načela samostalnosti i neovisnosti sudbene vlasti, budući da je način izbora članova ovih tijela prepušten zakonodavcu koji je u kasnijem zakonskom rješenju pogazio ustavni imperativ iz temeljnih načela ustavni čl. 1. Naime, broj zastupnika u DOV-u kao i u DSV-u bio bi irelevantan uključujući i rješenje da uopće nisu članovi da je zakonodavac propisao da sve članove temeljem odgovarajućih kandidacijskih procedura i putem kvalificirane većine bira upravo HS o kojem možemo kao i o njegovu sastavu misliti što hoćemo, ali koji je prema ustavnom čl. 71. citiram „predstavničko tijelo građana i nositelj zakonodavne vlasti“. To je i odgovor na pitanje prominentne hrvatske tviterašice, naravno uz gospođu Kosor, pravne stručnjakinje čija je para političke odluke s dalekosežnim fatalnim posljedicama oborio ustavni upravni sud poštovane zastupnice Dalije Orešković što ja radim u DOV-u. U tom tijelu sam odlukom HS-a, a ne lutrijskog ždrijeba ili diskrecijskom odlukom državne tvrtke Janaf d.d. o odabiru odvjetničkih usluga bez natječaja neposrednom pogodbom metodom društvenih veza te klečanja i povlačenja za rukav. Kao takav i kao dekor član toga tijela s legitimitetom narodnoga zastupnika bez bilo kakvog stvarnog utjecaja na donošenje odluka iz prve ruke mogu posvjedočiti da je svaka zakonska novela Zakona o DOV-u i o DSV-u kao i floskula o reformi pravosuđa bespredmetna ukoliko ne podrazumijeva korjenitu promjenu ustavnih odredbi o njihovu sastavu kao i zakonskih odredbi o načinu izbora njihovih članova. Temeljna ustavna odredba o narodnom predstavništvu svih grana vlasti nije i ne može biti u protimbi s načelom neovisnosti i samostalnosti djelovanja, ukoliko ne želimo sve nedostatke zakonodavne izvršne vlasti prenijeti na sudbenu i pretvoriti je u izdvojeno središte moći bez demokratskog legitimiteta koje samo sebi bira, samome sebi odgovara i na koje u konačnici veći utjecaj od hrvatskog naroda imaju seminari Soroševih i ostalih zaklada nevidljive ruke i strana veleposlanstva. Što ovdje danas imamo? Kamilica kozmetičku novelu koja ni u primisli ne preispituje ključnu odredbu o načinu izbora članova obaju vijeća već je zaokupljena perifernim pitanjem od kojih se dio može riješiti poslovnicima i pravilnicima primjerice treba li članovima iz reda zamjenika državnih odvjetnika umanjit obveze iz njihove temeljne dužnosti sa 75 ili 20% pod izlikom izjednačavanja sa sucima pretvarajući ih u poluprofesionalne članove toga tijela. Nadalje, problemom bodovanja besmislenih desetominutnih razgovora kandidata, s kandidatima sadržaj kojih što mogu posvjedočiti iz osobnog iskustva zastupničke ikebane u vijeću svojom banalnošću neobično podsjećaju na razgovor članova žirija na izboru za županijsku miss i mistera turizma ili športa. Nadalje, novela se bavi rasponima novčanih kazni u stegovnim postupcima iz kojih se dodatno uklanja utjecaj članova koji nisu zamjenici državnog odvjetnika, dakle sveučilišni profesori i saborski zastupnici uvjetnim kaznama koji nisu kazne i tako dalje i tako bliže. Zaključno, kao kuriozum tek primjećujem da tijekom svojih saborskih mandata nisam vidio zakonski prijedlog potencijalno takve težine i važnosti s manje primjedbi na provedenom tzv. savjetovanju sa zainteresiranom javnošću koji gotovo i nema uz iznimku načelno utemeljenih primjedbi dviju članica vijeća iz reda sveučilišnih profesora koji su naravno odbijene. Zaključno, svaka rasprava o ovakvom kamilica zakonskom prijedlogu je bespredmetna i lišena merituma koji se zove tzv. reforma pravosuđa što je eufemizam [[Upadica: Hvala.]] za korijenite ustavnopravne zahvate. Hvala.
U ime Kluba zastupnika MOST-a sad će govoriti poštovani zastupnici Grmoja i Bulj. Prvo poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala. Nastavno na rasprave koje su prethodile ovoj mojoj raspravi jasno je da neovisnost pravosuđa, neovisnost državnog odvjetništva ne znači da ne postoji nikakva kontrola izabranih političkih predstavnika. Oni koji to traže ne znam kakvu kontrolu zagovaraju i ta kontrola je i sada ionako slaba. Dakle, sasvim je jasno da u Državnom sudbenom vijeću ta zatvorena sudačka kasta ima puno veći utjecaj nego naše kolege zastupnici koji tamo sjede i uistinu ne smijemo doći u poziciju da dopustimo ga ta kasta sama sebe bira i sama o sebi odlučuje. To bi bilo pogubno. I isto tako istina je da eksperimente koje ovdje u hrvatskom pravosuđu, u hrvatskom pravosudnom sustavu žele iz EU primijeniti u svojim zemljama ne primjenjuju. I isto tako istina da je veliko pitanje jesmo li trebali ukinuti institut reizbora sudaca. To je veliko pitanje koje ovdje pred vas sve i pred hrvatsku javnost stavljam. Što ne znači da možda prijedlozi koje je iznio kolega poštovani general Sačić i neki drugi u raspravi o tome da se produlji mandat glavne državne odvjetnice nisu dobri prijedlozi, ali to ne znači da treba maknuti kontrolu politike izabranih predstavnika građana iz pravosuđa, iz ovaj državnog odvjetništva. Koju drugu kontrolu imamo i koja nam druga kontrola preostaje, ali generalno mi imamo problem da se utjecaj građana i odlučivanje građana i da se bitne odluke predaju sudovima i tehnokratskim tijelima. I mi smo to iznijeli, dakle MOST sada priprema jedan važan politički dokument, znači deklaraciju i mi smo to naveli da podupiremo članstvo Hrvatske u EU i NATO-u, ali da se važne odluke ne mogu prenijeti na sudove i tehnokratska tijela koje hrvatski narod ne bira. Imali smo sad primjer ovog našeg referenduma gdje Ustavni sud donosi jednu političku odluku, ali ok, taj Ustavni sud je izabran ovdje takav kakav jest u Hrvatskom saboru i zbog tih takvih svojih odluka će polagati račun. I oni koji su donijeli te takve odluke, mislim na ustavne suce, ali i na one koji su takve ustavne suce birali. Mi ih nismo birali. Iako neki mediji poput 24 sata i gospodina Klauškog laže da smo mi sudjelovati i takvoj političkoj trgovini. Sudjelovali su neki koje je gospodin Hasanbegović spominjao u svom govoru. Dakle, zajedno SDP i HDZ, Karamarko i Milanović su izbrali taj Ustavni sud i onda je ustavni, takav Ustavni sud srušio ove, ove ovaj odluke povjerenstva. Tako da sve su to pitanja o kojima treba ovdje raspravljati. Ono što ja želim poručiti, vrijeme je za micanje ove koruptivne klike s vlasti. To nije recept za rješenje svih naših problema, ali recept za rješenje svih naših problema i u pravosuđu i u svim drugim sferama našeg društva je biranje nacionalno svjesne, suverene hrvatske vlasti koja neće drhtati pred pozivima iz stranih ambasada, koja neće se povinuti pred pritiscima korporacija i banaka i koja će voditi isključivo interesa o onome što je dobro za hrvatski narod i za hrvatske građane. Hvala.
Nastavit će u ime istoga kluba poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Državno sudbeno vijeće i sudbeno vijeće kao kompletno pravosuđe u biti je najveći uzrok nepovjerenja ljudi u državu u aparat, tj. u sustav u sistem koji bi morao biti garant sigurnost. Ja bi ovdje samo nekoliko stvari spomenuo, nije mi jasno uvaženi ministre zbog čega vi sada dajete ove zakone u biti kada je u trenutku kada u biti ljudi imaju opet ponavljam najmanje povjerenje? Ja sam imao slučaj suđenja sa Stipom Mesićom čeka se presuda o sutkinjama je dopala, ne mogu se sad sitit imena uopće nije bitno ne spominjem imena, ali sutkinja je bila u biti kćer od čovjeka koji je u vrhovnome sudu kojega je Stipe Mesić gurao za predsjednika vrhovnog suda i sada je on u vrhovnom sudu član. I naravno da sam tražio izuzeće, nije uvažilo moje al ona je odustala jel je vidjela da je to namješteno i tako funkcionira to parapolitičko tijelo i zato je najveće nepovjerenje ljudi baš u pravosuđe u pravosuđe. Koliki utjecaj ima izravno izabrana narodna vlast tj. vlas u Parlamentu ili izravni izbor oni predsjednika Republike i ostalih tijela koliko ima unutar DSV-a i DOV-a nema nikakvu. Ima eto čisto protokolarnu, imaju eto te dvije osobe koje su jedna iz oporbe jedna iz vlasti, oni su tu, međutim to je sad jedan zatvoren krug tako da utjecaj saborskih zastupnika tj. onih koji su izabrani voljom naroda ili izravno ili u predstavnička tijela nemaju nikakav utjecaj tako da je nepovjerenje sve veće i veće. Ja bi ovdje govorio da vi kad izađete za ovu govornicu da kažete što poduzimate vi sa državnim odvjetništvom po pitanju četnika Aleksandra Vučića, često prijeti našim građanima. Vi ste također član međuresornoga povjerenstva koje treba pratiti ulazak Srbije tj. pred pristupanje Srbije EU, to povjerenstvo je osnovano 2016. od kada vlada Andreja Plenkovića i prethodna i ova sada niti jednom se nije sastalo, za vrijeme Mire Kovača osnovano tako da bi trebalo pod hitno. Tu je i predstavnik predsjednika Republike tj. njegov savjetnik za vanjsku politiku da vidimo da je sa 23. i 24. poglavljem i da vidimo dal ste podigli optužnicu protiv tog četnika početnika Šešeljovog Vučića koji konstantno prijeti Hrvatima tj. građanima RH … imamo problem te pravne jurisdikcije na cijelom teritoriju ex teritoriju bivše države Jugoslavije tako da tribate pratit 23. i 24. poglavlje, a ne šutit i otvarat mu poglavlje. Nama da bi ušli u EU su pohapsili sve generale, čak je Šeks morao izaći ispred Sanadera i Mesića i u ime njih tada ko predsjednik sabora reći uhititi, locirati, uhitit, transferirat i procesuirat najmorbidnije riči. Proganjalo se sve. Vi pod četnika tim u prošlom sazivu Kolinda Grabar Kitarović prostrla tapet, crveni i postrojila pobjedničku hrvatsku vojsku. I drugu je pismu piva i Branko Bačić i svi vi kad je bila Kolinda ovdje, kada je bio kod Kolinde taj čovjek. To je jedna stvar. Druga stvar, nepovjerenje u državno odvjetništvo i govorim o vijeću, ali nepovjerenje u pravosudna tijela uzrokuje velike gospodarske gubitke zbog toga što pravna nesigurnost nije garant investicijama i investitorima i to znamo da imamo ogromne probleme. Ogromne probleme, ja sam spominjao ljude iz PPD-a u Baškoj Vodi što su napravili, oni su to demantirali u javnosti nakon moga istupa ovdje, 33.000 m2 su u Baškoj Vodi na jedan strašno čudan način uzurpirali i na taj način su u biti ne PPD firma nego Josip Jurčević, ne znam sva ta Gobac, kako Gotovac kakoli se zovu nemam pojma, nije uopće bitno, ta klika iz PPD-a je preuzela to. Sad se samo prominilo s ruskim kapitalom. Nemam ništa protiv ruskog kapitala nikog brige mene, ali ruski kapital koji vjerojatno financira te strukture koje su sada na vlasti. I nitko to ne smije spomenuti, međutim po tom pitanju neće državno odvjetništvo ništa raditi, ono će raditi na ovoj babi što prodaje luk ovdje, ako nije prodaje baš na tržnici nego prodaje van tržnice svoj onda će državno odvjetništvo podigniti prijavu, onda će se osuditi te bakice naše da će biti u zatvoru naše bakice. Međutim, PPD-ovci i ostali neće ne boj se, paraobavještajne strukture koje su nekad bile obavještajne strukture, evo spomenuo sam Josipa Jurčevića opet ću ga spomenut koji je vrlo blizak bio i sa bivšim predsjednikom HDZ-a Karamarkom i Vrdoljakom i sve je to, nije tu bitna ova politička opcija, pa čak i političke opcije unutar HS-a su pod utjecajem tih PPD-ovaca. Tako kao što je prije bio nekad Agrokor i veliki sistemi. Tako da uglavnom se udara na male ribe, ali vrijeme je da se male ribe ujedinu pa će progutat oni tu veliku ribu, inače od hrvatskog naroda nema ništa.
A sada će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovana zastupnica Vesna Nađ. Izvolite. Možemo ne iz klupe molim vas.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. DOV ima 11 članova, sedam su zamjenika državnih odvjetnika, dva zastupnika HS-a od kojih jedan iz redova oporbe, dva sveučilišna profesora pravnih znanosti. Očito se uočila nedovoljna učinkovitost DOV-a budući da se o predloženim izmjenama i dopunama zakona poziva na potrebu propisivanja umanjenja obveza u obavljanju državno odvjetničke dužnosti za zamjenike državnih odvjetnika koji su članovi vijeća i to za predsjednika 75%, a članove za 20%. Hoće li ove izmjene pomoći da se ostvare ciljevi iz čl. 3. Zakona o DOV-u kojim se propisuje da je vijeće samostalno i neovisno tijelo koje osigurava samostalnost i neovisnost državnog odvjetništva u RH? U situaciji kada 80% građana u RH misli da pravosuđe radi loše, a tek 17 misli da radi dobro i jako dobro i to iz statusnih razloga nepotističkih klijentelističkih razloga i utjecaja politike 68% vi nam nudite ovakvu mlaku svetu vodicu kao dio reformskih, reforme pravosuđa. U situaciji kad imamo odljev kadrova iz pravosuđa jer nemaju adekvatnih uvjeta za rad, zamjenicima državnih odvjetnika se onemogućava da se zaposle kao suci. U situaciji kada glavna državna odvjetnica priznaje da je prije kandidiranja za tu funkciju otišla na razgovor kod ministra pravosuđa, a predsjednik Vlade RH priznaje da je nazvao glavnu državnu odvjetnicu Zlatu Hrvoj Šipek, a poanta ovih poziva je bila da kod nekih slučaja DORH reagira odmah, a kod nekih šuti. Predsjednik vlade kaže da to nije pritisak na DORH nego jasan i argumentiran stav i da je to neobično. Kad znamo da imenovanje glavne državne odvjetnice odnosno odvjetnika ovisi o vladajućoj većini u Hrvatskom saboru onda je nedopustivo da predsjednik vlade naziva glavnu državnu odvjetnicu da joj iznese svoj stav kako bi DORH trebao reagirati ma koliko taj stav bio jasan i argumentiran. Državnoodvjetničko vijeće pored ostalog zaduženo je i za provjeru imovinskih kartica državnih odvjetnika i zamjenika državnih odvjetnika i za pokretanje provođenja stegovnih postupaka. Za provođenje takvih postupaka saborski zastupnici koji su članovi Državnoodvjetničkog vijeća nema baš potrebnih stručnih i profesionalnih znanja. Isto možemo reći i za Državno sudbeno vijeće. To bi trebalo mijenjati kod prve promjene Ustava i osigurati transparentnost, stručne i tehničke uvjete za rad Državnoodvjetničkog vijeća i Državnog sudbenog vijeća. Ustav propisuje da je Državno sudbeno vijeće samostalno i neovisno tijelo koje osigurava samostalnost i neovisnost sudbene vlasti u RH, ali s obzirom na svoj sastav ono nema te kapacitete i kao što smo vidjeli ne osigurava neovisnost. Predlagatelj navodi kao razloge donošenja ovih izmjena i dopuna o Državnom sudbenom vijeću veću transparentnost i dostupnost javnosti pa se ovim prijedlogom zakona propisuje obveza objave plana popunjavanja slobodnih sudačkih mjesta što pohvaljujemo. S ciljem postizavanja veće objektivnosti i transparentnosti postupka trajnog premještaja sudaca propisuje i poseban, propisuje se i poseban postupak koji se sastoji od utvrđivanja ispunjenja sudačke dužnosti i razgovora pred vijećem. Bilo bi dobro kad bi ti razgovori bili javno dostupni što nije problem s obzirom na dostupnost video streaminga. Javnost bi bila svakako zainteresirana vidjeti putem video streaminga iz razgovora za suca što ih motivira za sudačku dužnost, njihov osjećaj za pravdu i odgovornost u obavljanju dužnosti. Nema objektivnih kriterija za vrednovanje odgovora na tim razgovorima što omogućava nepotizam i klijentelizam i negativnu selekciju. Najveći mogući broj bodova koji se može ostvariti na razgovoru pred vijećem povećava se sa 15 na 20 kako bi se ojačala uloga vijeća u postupku imenovanja. U uvjetima kada javnost ima slabo ili nikakvo povjerenje u pravosuđe povećanje diskrecijske uloge Državnog sudbenog vijeća povećat će se to nepovjerenje zbog nejasnog i netransparentnog načina vrednovanja usmenih odgovora kandidata koji su kao što smo čuli u trajanju od 10 minuta. U prijedlogu se navodi da kako bi se ojačala stegovna odgovornost sudaca katalog stegovnih dijela dopunjuje se stegovnim dijelom nedavanja suglasnosti za provođenje sigurnosnih provjera u skladu s posljednjim izmjenama Zakona o sudovima koje propisuje periodičnu sigurnosnu provjeru sudaca svakih 5 godina te se pod neurednim obnašanjem dužnosti povećava dužnost, dužnost ispunjenja okvirnih mjerila za rad sudaca sa 70 na 100%, a ujedno se neurednim obnašanjem dužnosti utvrđuje i nastup zastare zbog nepoduzimanja postupovnih radnji bez opravdanog razloga. Kod e-savjetovanje Udruga hrvatski sudaca protivi se ovom prijedlogu i naglašava da je Vrhovni sud RH u povodu izmjena Zakona o sudovima i uvođenju sigurnosnih provjera u vremenskim razmacima za sve suce na općoj sjednici 25. studenog 2021. izrazio jednoglasno neslaganje s takvom, takvim izmjenama zakona. Na traženje Udruga hrvatskih sudaca Europska udruga sudaca također u svom mišljenju smatra da provjera svih sudaca u vremenskim razmacima u RH nije u skladu sa međunarodnim niti europskim standardima. Sigurnosne provjere sudaca svakih 5 godina mogu dovesti suce i sudbenu vlast u poziciju ovisnosti o političarima izvršne vlasti i takva rješenja nema ni jedna europska, zemlja EU rekao je Radovan Dobronić predsjednik Vrhovnog suda RH, a takav je stav i Vrhovnog suda. Predlaže se da se to radi onako to rade u Njemačkoj i Francuskoj kao i u ostalim zemljama EU. U tim državama provjeravanje imovine sudaca standardno obavlja porezna uprava u okviru svoje redovne nadležnosti, a ne sigurnosne službe. Kaže da se zalaže za takve sigurnosne mjere, da takve sigurnosne mjere provedbu jednokratno s obzirom na činjenicu da Hrvatskoj, da u Hrvatskoj ugled sudbene vlasti je znatno niži nego u Njemačkoj i Francuskoj, a poslije se tim poslom neka bave porezna uprava kao i u ostalim europskim zemljama. Jasno je sa SOA je uvijek pod nadzorom izvršne vlasti. Stoga je predložena odredba diskriminatorna u odnosu na suce kao i dužnosnike sudbene vlasti jer u sklopu ravnopravnosti tri državne vlasti takve periodične provjere se predviđaju niti se propisuju za nositelje izvršne i zakonodavne vlasti. Na način kako je to predloženo u ovim prijedlozima suci u Hrvatskoj bili bi jedini u nekoj zemlji članici EU koji bi bili podvrgnuti takvim provjerama. Vrhovni sud navodi u priopćenju da postoje drugi zakonom propisani postupci porezni, stegovni, kazneni putem kojih bi se moglo provjeriti imovina sudaca odnosno utvrditi jesu li pojedini suci počinili djela koja bi ukazala na njihovu nepodobnost ili sigurnosnu ugrozu. Pod neurednim obnašanjem dužnosti povećava se i dužnost ispunjenja okvirnih mjerila sa 80 na 100%, a ujedno se neurednim obnašanjem dužnosti utvrđuje i nastup zastare zbog nepoduzimanja postupovnih radnji bez opravdanog razloga. U biti ova predložena izmjena znači da ako sudac bez opravdanog razloga ne donese 100% odluka predviđenih okvirnim mjerilima za rad suda protiv njega će se pokrenuti stegovni postupak. Resorno ministarstvo navodi da su važećim okvirnim mjerilima za rad sudaca u 2021. pokazalo se da 63% sudaca već u rujnu dosiže razinu od 80% ispunjenja sudačke obveze, a nakon toga da se njihov rad usporava. Iz navedenog je vidljivo da je trebalo izmijeniti okvirna mjerila jer ispada da ako sudac donese čak 99% odluka predviđenih okvirnim mjerilima on će svejedno biti stegovno podvrgnut kazni. Trebalo bi rad sudova više otvoriti prema javnosti i pokazati da se nagrađuju oni najkvalitetniji, a disciplinski sankcioniraju oni koji, oni kojima nije mjestu u sustavu. Klub zastupnika Socijaldemokrata smatra da bi sucima i državnim odvjetnicima trebalo omogućiti da biraju članove DSV-a i DOV-a iz redova sudaca i državnih odvjetnika na transparentan način, da imaju sve moguće dostupne informacije o samim kandidatima, njihovim životopisima, motivacijama za isticanje kandidature, kao i o drugim bitnim okolnostima kao npr. uspjehu na fakultetu koji mogu biti bitni za donošenje odluka za davanje glasa određenom sucu i državnom odvjetniku. U situaciji kad nemamo Zakon o lobiranju ne smijemo dozvoliti da na izborima za suca ili državnog odvjetnika pobijedi onaj kandidat koji iza sebe ima jaču stranačku mašineriju i jače igrače bilo financijski, bilo povezani rodbinskim, kumskim ili prijateljskim vezama. Zalažemo se za reformu DSV-a i DOV-a i transparentan način izbora sudaca unutar samog pravosuđa, a demokratsku kontrolu treba osigurati većom transparentnošću rada sudaca i sudačkih vijeća objavom i sistematizacijom sudske prakse i izgradnjom sustava unutarnje kontrole. Smatramo da prijedlog ovog zakona nije u cilju reforme pravosuđa, stoga će Klub zastupnika, stoga Klub zastupnika Socijaldemokrata neće podržati ova dva prijedloga zakona. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a sada će govorit poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Poštovani zastupnici, ja ću govoriti o razlozima iseljavanja. Glavni razlog iseljavanja su slabe disfunkcionalne, zapravo loše osmišljene loše dizajnirane institucije jer takve institucije ne mogu provoditi kontrolu različitih grana državne vlasti i to je ono što je u RH korupciju pustilo s lanca. DOV i DSV u tome imaju značaju ulogu, a kako cijeli proces izgleda počinje zapravo od samog studiranja. Zamislite sada jednu marljivu studenticu prava ili marljivog studenta koji po cijele dane i noći uči zakonske definicije, pokušava povezati pojmove, nakon toga ulazi u sustav vježbeništva bilo na sudu, bilo u državnom odvjetništvu i svjestan je očekivanja građana da takve poslove obavljaju najbolji među nama i onda se suoči sa činjenicom da o njegovom izboru ili imenovanju, primjerice u DSV-u, o njegovoj stegovnoj odgovornosti, o prigovoru na ocjenu koju je dobio za svoj rad, pa čak i o tome može li obavljati neke dodatne poslove i na kraju šlag na tortu o provjeri njegove imovinske kartice odlučuje primjerice Zlatko Hasanbegović. Evo ja sam radila na predmetima i postupcima provjere imovinskih kartica i doista si ne mogu niti zamisliti kako to izgleda kada to radi netko iz ovih saborski klupa. I sve dok je tome tako mi o ovakvim zakonskim prijedlozima, ovakvim kvazi reformama nemamo što niti raspravljati. Ovako konstruirano, dizajniramo DOV ne može obavljati svoju temeljnu ulogu, a to je provjera čestitosti integriteta profesionalnosti državnih odvjetništava i državnih odvjetnika koji u njemu rade. Davnih dana rekla sam da prije svega treba promijeniti ustav i ako raspravljamo o promjeni ustava u nekim drugim segmentima onda se trebamo primiti i te odredbe koja dopušta da imamo mogućnost reizbora, jedan mandat koji duže traje bez mogućnosti ponavljanja bila je i jedna od preporuka GRECO-a, ali sve te dobre preporuke ova vlast ne čuje i zato imamo situaciju da kada bi državno odvjetništvo trebalo ispitivati i istraživati i procesuirati ministre poput Ćorića, poput Banožića, Beroša, imamo državno odvjetništvo koje to ne može i ne smije jer se ne usudi jer strepi za onaj drugi mandat i onda takvi najgori u ovoj vladi bivaju dodatno nagrađeni, primjerice Ćorić imenovanjem za viceguvernera u HNB. Što se tiče same konstrukcije DOV-a i DSV-a umjesto ovih 11 članova o kojima je govorila Vesna Nađ možemo to smanjiti, bitno je da se iz članstva maknu oni koji taj posao ne obavljaju u svom profesionalnom kapacitetu, sasvim sigurno tamo nije mjesto saborskim zastupnicima koji po profesiji čak i nisu pravnici. Po meni u DOV-u trebaju biti državni odvjetnici, a u DSV-u isključivo suci, čak niti za pravnu profesiju odnosno članove koji dolaze iz redova akademske zajednice tamo nema mjesta, to bi trebale biti profesionalizirane funkcije koje imaju i nekakvo specifično znanje baš za obavljanje onih poslova koje su im i stavljene u zadatak. Kada bismo imali ta tijela dobro ustrojena, sa dobrim rezultatima onda ne bismo pribjegavali ovakvim nakaradnim situacijama koje nigdje u Europi ne postoje, a to je da nam suce i državne odvjetnike provjeravaju tajne službe. To što smo napravili sa SOA-om koja će zapravo služiti samo koruptivnim ministrima u vladi, možda danas sutra i nekom koruptivnom predsjedniku jedan je od najtežih, najbrutalnijih i najopasnijih političkih udara na neovisnost pravosuđa i uopće me ne treba čuditi, niti mene, niti bilo koga od vas da je takav udar napravila jedna HDZ-ova vlada. Što se tiče prijedloga nekih oporbenih zastupnika da bi suci i državni odvjetnici trebali imati ne trajan mandat nego rotirajući onaj na 4.g. pa će onda sami provoditi neke svoje kampanje kao što to primjerice rade političari također smatram da je to jedna monstruozna zamisao, možda tako nešto može dobro funkcionirati u SAD-u, ali sasvim sigurno ne u društvu kao što je ovo naše, ne u društvu u kojem 16,4% hrvatskih građana bira koruptivno, koruptivno presuđeno dokazanu političku stranku. Zamislite da tako nešto imamo i prilikom izbora sudaca i glavnih državnih odvjetnika pa gdje bi tada korupciji u ovoj zemlji bio kraj? Dakle, s takvim se prijedlozima nemojte, nemojte niti poigravati. A što se tiče samih rezultata rada neka malo možda manje vidljive stvari odnosno manje eksponirane u javnosti, mogao bi svaki saborski zastupnik utvrditi samo kad bi se dao malo truda da pogleda što se nalazi na web stranici i DOV-a i DSV-a i to novoj, redizajniranoj, digitaliziranoj. Sadržajno nema tamo ništa. Imovinske kartice trebale su barem prema objavljenim izvješćima davnih dana biti javno dostupne i za suce i za glavne državne odvjetnike. A evo ja vas pozivam otvorite web stranicu pa pogledajte koliko je to jedan user friendly format i koliko bilo koji građanin može ući u imovinsku karticu bilo kojeg suca ili državnog odvjetnika, kroz koliko klikova i koliko zahtjeva i usporedite to primjerice sa imovinskim karticama nas dužnosnika, dakle jedno veliko ništa. A što se same provjere tiče opetovano se u tim izvješćima navodi da će se provjera uspostaviti kada se za to steknu uvjeti. Trenutno je već duuugi niz godina u fazi umrežavanje baze podataka primjerice DOV-a i DSV-a sa drugim državnim tijelima. Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa je takvo umrežavanje provelo 2015.g., 2015., ja ne znam što se s DOV-om i DSV-om čeka. Dakle čeka se, čekalo se do sada to da se proglasi takav sustav sporim, neučinkovitim, onim koji ne daje rezultate da bi se mogla SOA u takve provjere infiltrirati, a zna se zašto i kome to ide u prilog neovisnom pravosuđu u svakom slučaju ne. A ono treće u čemu i saborski zastupnici imaju svoju suodgovornost su konkretni predmeti stegovne odgovornosti pa i samih provjera imovinskih kartica. Dakle, ako pogledate koliko takvih predmeta uopće u čitavom državnom odvjetništvu ili sudstvu ima vidjet ćete vrlo, vrlo, vrlo malo, a i to malo što ima nije transparentno objavljeno da svaki državni odvjetnik može utvrditi što se to smatra neprimjerenim i ne etičnim za njegovu struku. Ništa bolje nije niti za same suce. I sve dok pravosuđe unutar sebe ne shvati da se mora rješavati svog kukolja, da ga mora čistiti van iz žita, sve dok ne shvati da se neprimjereni postupci moraju ne samo javno objavljivati i učiniti svima vidljivim i dostupnim nego da se takve odluke ne smiju niti anonimizirati, također ne možemo naprijed. U 2021.g. donijete su samo dvije odluke koje su se ticale stegovne odgovornosti državnih odvjetnika. Ko za vraga to se odnosilo baš na onog glavnog na Dražena Jelenića čini mi se. A koliko su bile valjano obrazložene te odluke vidimo iz činjenice da su se opetovano vraćale, da ih je sud poništavao zato što eto nije nalazio da je dobro argumentirano zašto glavni državni odvjetnik ne može ujedno biti i mason i to je sve što u hrvatskom pravosuđu treba znati. Ali nisu za to krivi odnosno nisu samo krivi niti suci, niti glavni državni odvjetnici, krivi smo mi saborski zastupnici koji ili nemamo volje ili nemamo znanja da naše institucije dovedemo u red, da ih uspostavimo barem približno slično onome kako takve institucije izgledaju u susjednim, dobro funkcionalnim državama. I samo za kraj da ne ispadne da sam sve izrazito oštro iskritizirala, činjenica je da primjerice u DOV-u ima članove koje izrazito respektiram i cijenim i mislim da su kvalitetni, nisu onako kvarni kao što to za sve njih misli šira javnost. I znam i s obzirom da sam se i sama nalazila u takvoj životnoj ulozi i u takvim okolnostima nema veće frustracije, ali doista nema veće frustracije nego biti u instituciji u kojoj želiš svoj posao raditi onako kako treba, ali ti to granice tvojih ovlasti i nadležnosti ne dopuštaju. Evo upravo takav problem bi imali svi oni pošteni i hrabri koji trenutno rade u DSV-u i DOV-u, nažalost takvi su teška manjina. Hvala.
Sada će u ime kluba HDZ-a govoriti poštovani zastupnici Bošnjaković i Jelkovac. Najprije poštovani zastupnik Bošnjaković. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pred nama su dva iznimno važna zakona, Zakon o DSV-u i Zakon o DOV-u i vidimo da i DOV i DSV-e su definirani Ustavom RH kao neovisna i samostalna tijela koja osiguravaju samostalnost i neovisnost pravosudnog sustava u RH. To su ona tijela koja se bave i provede imenovanja pravosudnih dužnosnika, njihova razrješenja, donose odluke vezano za napredovanja i iz toga vidimo da se tu radi zaista o iznimno važnim tijelima. Ako bismo malo pogledali povijest osnivanja i definiranja ovakvih tijela onda bismo vidjeli da je zapravo bilo iznimno važno u pregovorima za ulazak i … članstva članica EU u poglavlju 23 tada se zapravo pred RH postavilo mjerilo gdje se tražilo da se potpuno promjeni sustav imenovanja i sudaca i državnih odvjetnika i da se politika iz tog procesa izbaci što je moguće više van. Ako se malo vratimo u vrijeme prije toga možemo vidjet u principu da su u vrijeme prije toga članovi DSV-a nerijetko zapravo odlazili kao članovi DSV u procesu na više i na značajnije funkcije ili prelazili na stupnje više. To je bilo neprihvatljivo. Također ono što je bilo sugerirano kao neprihvatljivo je da je politika upravo saborski Odbor za pravosuđe davao mišljenje o kandidatima, svim kandidatima koji su se javljali na određene sudove. Iako moram reći u to vrijeme nisam vidio u čemu je tu greška jer tome se pristupalo tada na jedan vrlo tako jedan način koji ja nisam vidio da politika ima utjecaj nego je saborski odbor uvijek donosio i davao mišljenje da svi kandidati koji su se javili ispunjavaju formalne uvjete i tada je ostavljeno zapravo DSV-u da ono donosi odluku o tome ko je. Dakle, nakon toga prišlo se upravo ovakvom dizajniranju DSV-a kao neovisnog tijela sa sastavom koji je na koji neko ima primjedbe, neko bi ga ovako sastavio ili onako, ali ono je zapravo posljedica i pregovora i ustavnih promjena koje jesu. Ja bih i kao evo i član DSV-a izabran od ovog sabora rekao najkraće da mislim da DSV dobro obavlja svoju dužnost jer kad bi ovu raspravu neko slušao on bi mogao pomisliti da se tu stalno radi o nekakvim kuhinjama, namještanjima po političkoj liniji i svemu tome, a ja kako doživljavam taj rad vidim zapravo da su tu najodlučniji bodovi koje neko ostvari i DSV iz tog nekakvog okvira ne izlazi i to mislim da je najpošteniji i najbolji pristup koji može bit. I ono što želim reć da je tu jako puno sjajnih kandidata, dakle nema tu vađenja iz nekakvog političkog šešira kandidata pa se sad to pa se to sad neko po političkoj liniji imenuje nego naprosto mislim da se radi o jednom fer postupku gdje se vrednuju kvalitete i gdje se vrednuju rezultati koje je neko u svom radu ostvario. Ovim zakonom nedvojbeno se rade iskoraci naprijed i ove izmjene u svakom slučaju će doprinest ja mislim boljem radu DSV-a pa i boljoj kadrovskoj politici. Dobro je ovo da se taj rok objavljivanja plana popunjavanja smanjuje, mislim da je dobro i ova da zapravo DSV ima ne na raspolaganju više 15 bodova nego 20 bodova, time će moći bolje ispuniti onu svoju ulogu koju ima, znači ne da bude samo statističar nego i da zapravo nekome da bodove za koga smatra da to treba bit. Također jako je dobro da za savjetnike se uvodi posebna metodologija i da će savjetnici dobiti ocjenu temeljem svog rada, ne temeljem položenog pravosudnog ispita ili ispita za državnu školu jer ova ocjena će zapravo omogućit da se zaista vrednuje ono što su oni radili, a najveći broj kandidata dolazi upravo iz reda savjetnika. I mogu reći da dosta kandidata se javlja i ne mogu bit svi naprosto imenovani i tu treba promislit možda i o jačanju savjetničke funkcije. Ono što bi jedino ja izrazio nekakvu dvojbu ili rekao da razmislite do drugog čitanja to je ova suglasnost za sigurnosne provjere koju definirate, njenu uskratu kao stegovno djelo, malo promislite o tome jer suglasnost zapravo polazi se od činjenice da je to moj izbor dal ću je dat ili ne. Ako ja stegovno odgovaram, ako uskratim suglasnost onda je to već na neki način prisila. Promislite o tome za drugo čitanje i što se mene tiče ovaj zakon jest iskorak svakako naprijed. Hvala.
Slijedi rasprava poštovane zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa državnim tajnikom, poštovane kolegice i kolege. Evo ja ću nastaviti na ovo što je rekao kolega Bošnjaković, dakle iako su oba ova zakonska prijedloga dobra jer u pojedinim segmentima ujednačavaju rad ova dva vijeća, isto tako i propisuje neke bitne posebnosti koje su važne za učinkovit rad svakog od njih. Osim toga što se tiču obveze vođenja očevidnika jer to vodi i ministarstvo i državno odvjetništvo i sudovi na taj način se olakšava samim vijećima, isto tako se i njima omogućuje tehnička podrška, što mislim da je dobro. Što se tiče uvođenja i utvrđivanja potrebe stanja popunjenosti mjesta zamjenika državnih odvjetnika za potrebe trajnog premještaja zamjenika uvodi se obveza nadležnih državnih odvjetnika za dostavu relevantnih podataka za to, a isto tako uvjet je i da taj premještaj u drugo državno odvjetništvo istog stupnja može zatražiti samo onaj zamjenik koji obnaša dužnost tri godine, što do sad nije bio slučaj i smatram da je to dobra novina zato što se u biti na natječaje često puta javljalo radi imenovanja oni koji su htjeli da budu imenovani, ali im nije samo mjesto obavljanja dužnosti odgovaralo pa su već nakon sljedeće objave natječaja koja je odgovarala im više po mjestu obnašanja dužnosti javljali se ponovno na natječaj za imenovanje i to je dodatno opterećivalo rad i DOV-a i DSV-a, tako da mislim da je ova novina vrlo značajna. U postupcima imenovanja odredbe ovog zakon usklađuje se također sa odredbama o Državnoj školi za pravosudne dužnosnike što također smatram da je dobro. Postupak imenovanja zamjenika županijskih državnih odvjetnika usklađuje se s odredbama ovog zakona i omogućuje se i osobama koje su ranije obnašale pravosudne dužnosti uz kriterij posebne pismene provjere znanja da budu imenovane. Radi veće učinkovitosti vijeća propisuje se također da vijeće ne mora zvati na razgovor kandidate koji niti sa dodjelom najvećeg broja bodova na razgovoru ne bi mogli biti imenovani odnosno ne bi mogli prestići ostale kandidate koji bi dobili recimo minimalan broj bodova i mislim da će to ubrzati rad vijeća, pogotovo kad se na natječaj javi velik broj kandidata. Ja se sjećam budući sam također bila članica DOV-a da se zna javiti i po 50-ak kandidata po jednom natječaju, tako da smatram da je ovo dobra novina, s time da sam već ukazala na to da samo kod objave konačnog redoslijeda i konačnog broja bodova treba vodit računa da to bude transparentno i da ne dovodi u sumnju nešto kod samih kandidata. Najveći broj bodova koji vijeće može dati na razgovoru kako je rekao i kolega Bošnjaković povećava se s 15 na 20 i ja smatram da je to dobro iz razloga što je što su oba vijeća po ustavu samostalna i neovisna i njihova je nadležnost imenovanje sudaca odnosno zamjenika državnih odvjetnika. Ako ih svedemo samo na to da oni zbrajaju koje kandidati sobom donesu i da svojim davanjem bodova ne mogu nimalo utjecati na izbor kandidata onda mislim da smo derogirali tu njihovu nadležnost. Stoga smatram da ovo, ovakvo povećanje bodova će doprinijeti njihovoj samostalnosti u imenovanju, ali isto tako neće umanjiti niti one druge objektivne kriterije koji, koje oni, koji se trebaju uvažiti. Što se tiče ostalih izmjena smatram također da su dobre i novine koje se unose u stegovni postupak, u samo utvrđivanje kazni. Ovdje se povećava u stvari način određivanja novčanih kazni uvođenjem nove, ali isto tako mislim da je dobro što se još neke, neki detalji propisuju kao i to da se početak mandata članova vijeća računa od polaganja prisege jer je dosada pisalo od izbora što je onda dovodilo do neujednačenosti, nejasnoća i neujednačenosti u primjeni. Što se tiče obveze podnošenja izvješća o imovini po prestanku dužnosti za zamjenike se sada uvodi ono što za suce već postoji, a to je da po prestanku dužnosti ta obveza za njih [[Upadica: Vrijeme.]] ne postoji. Evo, ukratko Klub HDZ-a će podržati oba ova zakona. Zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba SDP-a poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege, ajde da ja malo rukavicu bacim svojim kolegama iz oporbe. Možete li mi se sjetiti jedne skandalozne odluke Državnog sudbenog vijeća u zadnje 2 godine od kad sam ja član, a da sam ja propustio vidjeti pa da onda ispada da sam vas loše zastupao. Što se tiče Državnog sudbenog vijeća, o Državnoodvjetničkom vijeću nešto manje znam jer nisam član, ali ono što znam je da je bitna razlika između DSV-a i DOV-a zbog odnosa unutar strukture. U Državnom odvjetništvu je to malo jača hijerarhija pa je svih 7 koji su tamo imenovani u stvari dio iste hijerarhije i moraju slušati istog šefa, a 7 su, izabrani, a 7 sudaca koji su izabrani u DSV ipak ne moraju slušati istog šefa, a i oni se, ima ih više. S druge strane smatram da bi trebalo uvesti jednu izmjenu u odredbu zakona gospodine ministre koji govori o načinu odlučivanja ova dva tijela. A to je da se propiše da odluka ne može, da odluka nije donijeta ako za nju nije glasao barem jedan član DVS-a ili DOV-a koji nije sudac ili državni odvjetnik ili da to preformuliram da kažem jasno treba dati pravo veta ne sudačkom i ne državnoodvjetničkom dijelu u donošenju odluka. Dakle, suci i državni odvjetnici tamo jesu većina, ali treba spriječiti mogućnost da ta većina donosi odluke protiv svih drugih. I to bi bila jedna ravnoteža koja bi bila poželjna. Možete li zamisliti situaciju odluke u kojoj su svi suci na jednoj strani, a svi zastupnici i svi profesori na drugoj strani. To pokazuje značajnu otuđenost, to bi pokazalo ako bi se dogodilo značajnu otuđenost tog dijela struke od ostatka javnosti. I to treba propisati tim mehanizmom, to su, vjerojatno se to vrlo rijetko ili skoro nikad ne bi dogodilo ali treba staviti da znaju da pazimo na njih kad su već ustavu dali priliku da imaju većinu i na taj način. Tu naravno govorim u jednoj distanci od struke koja je tamo zato što se može dogoditi da se ona otuđi od naroda, ima sve mehanizme, može samostalno odlučivati, poziva se na samostalnost i neovisnost, pa valjda treba imati u jednom trenutku crveno dugme da se kaže ne može, ne baš da se nazove sad glavna državna odvjetnica. Mada ja moram stati u obranu glavne državne odvjetnice. Šta nije ona tu za ovom govornicom priznala da je ona zvala ministra prije imenovanja od sebe, kolega Bošnjaković to je ona priznala, dakle samo su ovi uzvratili poziv, nije to nije nelegitimno. Šalim se. Sada malo o samom zakonskom tekstu. Predlažem gospodine ministre da Članak 30. malo, Članak 30. malo ovoga liberalizirate da ne ispadne da se on piše samo zbog jednog kandidata koji će se kandidirat na, na izborima za članka DSV-a iz Visokog kaznenog suda. Onda je bolje da za ove izbore kad imamo novi sud svi predstavnici visokih sudova mogu biti oni koji su friško imenovani, neće se puno promijeniti, a neće imati lex sa slikom možda. Drugo, ovoga čuo sam danas od profesorice Đurđević na odboru da je problematizirala činjenicu da se recimo netko tko je zamjenik glavnog, zamjenik državnog, općinskog državnog odvjetnika ne može kandidirati za suca. To ja nisam uspio naći u zakonu, ali ovoga ako to, to, to bi bila nerazmjerna, nerazmjerno ograničenje. E sad, došao sam nekoliko puta u situaciju da na razgovorima za kandidate za prijam u službu odnosno za imenovanje za suce najnižih sudova doista djeluje puno bolje kandidat koji ima manje bodova nego kandidat koji ima više bodova. I onda dolazim ko u onome vicu kome da više vjerujem, ispitnoj komisiji pravosudne škole ili svojim očima. To je doista jedna situacija koja se zna ponekad dogoditi i koja u stvari dolazi do ovoga dosta velikog pitanja je li ispitna komisija Državne škole za pravosudne dužnosnike iznad ustavom propisanog tijela koje bi trebalo imenovati suce. Ova izmjena koja se predlaže da se poveća broj bodova umanjuje tu diskrecijsku ocjenu komisije u odnosu DSV ali u javnosti ne izgleda dobro. Mislim da bi trebalo izjednačavanje kriterija za ove početne bodove napraviti tako, nešto ko u skijaškim skokovima za zaletište i vjetar tko prati skijaške skokove, da se jednostavno prosječna ocjena u pojedinoj generaciji koja je polagala dakle pred istom komisijom u isto vrijeme da to bude nekakva bazična, osnovna vrijednost i da se onda u odnosu na taj prosjek, da se u odnosu na taj prosjek ocjenjuje učinkovitost pojedine generacije. Naime, naime stariji, stariji ovaj polaznici te škole su polagali ispit kada je bilo bitno samo jesi li položio ili nisi položio, kad nisu bili bitni bodovi. To vam je otprilike kao na fakultetu kad odbijete ocjenu 2, pa dođete ponovo da dobijete 4. Ovi nisu imali priliku odbit ocjenu 2 i nisu mogli polagat ponovo da dobiju ocjenu 4, a onda ovi mlađi koji su došli kasnije kad su to skužili jednostavno ako vide da nisu baš u formi namjerno padnu i onda dođu slijedeći put i budu u prednosti i to je dosta veliki problem kojega bi trebalo riješiti. Sad nešto o transparentnosti. Smatram g. ministre iz iskustva dvogodišnjeg rada u DSV-u da bi trebalo formirati jedinstvenu rang listu za pojedinu kalendarsku godinu za imenovanje na najniže sudove, dakle da se razgovor sa kandidatima koji dolaze se prijavit na najniže sudove obavlja jednom godišnje i da se napravi jedinstvena rang lista za cijelu godinu i kada dođe prvi oglas za slobodni sud prvoga na listi se pozove i kaže dobar dan, imamo slobodno mjesto tu, želite li tu radit, da, ne i ide slijedeći. To je puno učinkovitije, racionalnije, evo kolegica Jelkovac će se složit, vidim da me ne pazi, nego da 5 puta sa istim razgovaramo. Ako bi od tih koji se javljaju za prvi prijem odnosno za prvo imenovanje vijeće odlučilo da nekoga neće imenovati i skinut ga sa liste to bi bilo podložno kontroli ustavnog suda i to bi bilo korektno. Ovako imamo, imamo ovaj+, za neke kandidate sam ja zapamtio sve njihove biografske podatke, ono gdje su radili do, do šta, šta su radili jer dolaze 6., 7. ili 10. put na razgovor, to nema nekog smisla. Prema tome, to bi, to bi bilo značajno povećanje u stvari transparentnosti da se na početku kalendarske godine napravi jedinstvena rang lista od mjesta jedan do koliko ih se javi i da oni imaju pravo izabrati na koji se sud žele prvo da budu imenovani temeljem oglasa, temeljem plana koji ide, ide unaprijed i onda se ne bi javljali za sud u mjestu A budu imenovani, a onda se jave za sud u mjestu B jer im je to bliže i to im više odgovora, onda bi odma rekli ja sam prva ili prvi na listi i želim u sud u mjesto B, skine se s liste, ide 2., 3., 5. i 7., to bi samo značilo da bi DSV imao udarni, udarni prosinac i to je to, dakle obavio bi razgovore sa svima zainteresiranima, ali ne bi obavio razgovore 5 puta sa istim. Što se tiče javnosti rada ja moram prigovoriti i medijima. Sjednice DSV-a su otvorene za javnost, a bili su samo kad se imenovao predsjednik visokog kaznenog suda i predsjednik Županijskog suda u Zagrebu. Mislim da bi bilo dobro u stvari da DSV zasjeda u HS odnosno u jednoj od ovih dvorana, dakle da mu logističku potporu daje izvršna vlast, a da mu da prema javnosti bude izložen u HS. To bi recimo, to ću dat amandman na, na ovaj, na, na, na drugo čitanje kad bude, a to je da DSV na svojim redovnim sjednicama ima u HS. Tu su i novinari i onda bi bilo malo više, malo više javnosti u radu DSV-a. Ja se nadam da je moj, moja ovaj rečenica s početka da se pokušate sjetiti jel bilo neke skandalozne odluke DSV-a u zadnje 2.g. između ostalog i posljedica toga da u stvari javnost ili mediji nedovoljno prate rad DSV i DOV-a. Ovo sa DOV-om da Jelenića 4 puta im vraća vrhovni ili koji već sud to im je, to im je jedan minus, al, al o tom potom. Prema tome, poštovani g. ministre u dilemi koji ćemo dio zakona bolje ocijeniti ovaj s kojim se slažemo ili s kojim se ne slažemo tu smo malo opušteniji kod prvog čitanja. Predlažem da ovih nekoliko prijedloga koje sam iznio u raspravi ozbiljno razmotrite. U tom smislu do glasanja Klub SDP-a će odlučiti kako će glasovat o ova dva zakona. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovane zastupnice Sandre Benčić.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Evo pogledala sam danas i raspravu koja je bila na Odboru za pravosuđe i vidim da su istaknute ponovno sve one primjedbe koje su bile istaknute zapravo i u samom procesu javnog savjetovanja o ova dva prijedloga, zakonska prijedloga. Prvo, ponovno to moramo govorit da je zapravo nevjerojatno da nakon svih Justice Scoreboard nakon svih loših rezultata koje, koje imamo po principu pravosuđa i percepcije neovisnosti pravosuđa i dalje ne idemo u smjeru i to nekim jednostavnim promjenama i unutar DSV-a i unutar DOV-a, a koje bi poboljšale percepciju pravosuđa u tom dijelu. Porazno je da u Justice Scoreboardu za ovu godinu odnosno na temelju istraživanja do sada dakle zadnji rezultati pokazuju da je nepovjerenje javnosti u neovisnost pravosuđa poraslo na čak 80%. Kada pogledate onaj graf, nećete ga vidjet, da vam ga okrenem, al kad pogledate komparativno sa drugim zemljama to su nevjerojatne razlike, to su nevjerojatne razlike, dakle ljudi koji nemaju povjerenje u pravosuđe, dakle misle da rade loše ili vrlo loše odnosno da nisu neovisno je toliko velik udio spram drugih zemalja da to zaista govori da nešto fundamentalno ne štima. Sad mi možemo govoriti ovdje da se stvorila određena percepcija u javnosti, da su mediji krivi itd. šta smo već sve čuli od bivšeg, bivšeg naglašavam predsjednika vrhovnog suda, međutim činjenica je da kad 80% ljudi ima tu percepciju da nešto u sustavu truli. Jedan od ključnih razloga i tu smo najgori na razini EU je pitanje percepcije utjecaja politike na suce, pitanje utjecaja interesnih grupa na suce, ali isto tako pitanje i načina izbora tih sudaca. I sad upravo se ovime ovaj dio reforme bavi, pitanje izbora sudaca i državnih odvjetnika dakle ključnog elementa zapravo svakog pravosudnog sustava. Dakle, danas je profesorica Đurđević, ali istaknuto je i u samom e-Savjetovanju jasno pokazala da se umjesto u smjeru jačanja objektivnih kriterija izbora sudaca i državnih odvjetnika da je veća diskrecija i težina diskrecijskoj ocjeni članova DSV-a ili kod izbora državnih odvjetnika DOV-u. Konkretno dakle, intervju odnosno kako je to ona rekla desetominutni razgovor jel otprilike se na to može svesti, nosi 20 bodova što radi apsolutnu prevagu u odnosu na ostale kriterije, a najgori dio je da u kriterijima ni nema onoga što bi trebali biti objektivni, što su objektivno provjerljivi ono kriteriji, primjerice uspjeh na Pravnom fakultetu, usavršavanja, uspjeh na pravosudnom ispitu itd., itd. dakle one stvari koje možemo mjeriti. Ne, desetominutni intervju u kojem se mjeri osjećaj za pravdu, osjećaj je važniji i imat će veću prevagu od cjelokupnog nečijeg rada tokom školovanja i do izbora. Mi smo ovdje već predlagali i ja ću sad ponovno to reći i nismo to samo mi predlagali, najveći stručnjaci Pravnog fakulteta u Zagrebu, ali i drugih sveučilišta u pravnim znanostima govore da nam je potreban propuh unutar sudstva. Kad kažemo propuh da trebamo pustiti i one koji nisu … suci u sustav sudovanja i da nemamo dovoljno i ne događa se to da se kao suci biraju ljudi koji su se bavili do tada nekom drugom drugim dijelom pravne profesije, istaknuti ugledni odvjetnici sa dugo puno prakse, profesori Pravnog fakulteta, ljudi koji se na drugim razinama bave pravnom znanošću, znanošću. A zašto nam je to nužno? Jer kad imate sustav koji sam sebe bira, a mi mu omogućujemo da sam sebe bira i da sam sebe reproducira, on je hermetični zatvoren od javnosti, ali i od ostalih dijelova struke i kako možemo ona očekivati da taj sustav na bilo koji način sam sebe transformira. Znači to je nemoguće, mislim pogledajte sistemsku teoriju, mislim to ne ide tak, on sam sebe neće pokrenut u drugom smjeru. I to su neke osnovne primjedbe ovdje dakle ponovno ne omogućujemo i ponovno dajemo većini u DSV-u i DOV-u da sama sebe reproducira prema interesima koje ima ne ta struka nego taj jedan mali zatvoreni dio te struke i ne otvaramo ju dalje struci. Dakle, isto smo govorili kada se radilo i o drugim dijelovima pravosudne reforme, ponovit ćemo ponovno znači ne možemo mjeriti sud, uspjehe sudaca pa time onda i uvjetovati njihovo napredovanje ispunjavanjem kvota jer to nije takav posao. To nije posao u kojem ćete vi točno nekome propisati koliko će on slučajeva riješiti, ono što možemo propisati nismo jest kako se vodi i u kojem roku glavne rasprave, bilo u parničnom postupku, bilo u kaznenom postupku i zašto primjerice bi one trebale biti spojene vremenski, ročišta unutar njih. To recimo možemo napraviti, ali nemremo ljudima reći riješit ćeš toliko slučajeva godišnje to ti je norma jer slučaj do slučaja su različiti. Kad se provodila reforma pravosuđa uz pomoć i Europske komisije i konzultanata iz različitih zemalja, članica EU, tada još je i Velika Britanija bila članica u Srbiji jedan od ključnih problema na koje su naišli je upravo taj kako vagati, kako vagati težinu određenog predmeta u odnosu na to da postavite određenu normu i ne postoji savršen sustav. Amerikanci su došli sa svojim, ovi su došli sa svojim i svi su priznali da zapravo ne postoji sustav koji bi postavio objektivne kriterije na temelju toga jer je nemoguće to izvagat unaprijed, jest i ako idemo u tom smjeru moramo znat da su iskustva drugih zemalja puno većih, puno razvijenijih u tom smislu, a koje su savjetovali nama susjednu zemlju isto u tom pogledu zaključili da zapravo takav model možda nije najbolji model i ne trebamo onda ić tim putem i ponavljati tuđe greške. Osim što se suce dakle prisiljava da rade u uvjetima koji su, a o državnim odvjetnicima da ne govorimo o uvjetima rada, ne znam da li je iko ikad bio tamo i to vidio, dakle ljudi odlaze iz državnog odvjetništva i to sjajni ljudi koji su ono bili jedni od top studenata i studentica kasnije se zaposlili u državnom odvjetništvu, napredovali itd., odlaze jer rade po 11, 12 sati dnevno jer ih nema dovoljno jer rade vikendima, a rade u uvjetima koji si mi ovdje ne možemo zamisliti, gdje nemaju mjesta za arhivu, a kamoli za bilo što drugo, gdje nemaju svoj stol nego ga dijele s kolegama. To su uvjeti u kojima rade suci i sl. I u svemu tome dakle mi njih ocjenjujemo ne po uspješnosti u smislu sudovanja nego po statistici, a onda im još i to vam je to Udruga hrvatskih sudaca ovdje stavila u e-Savjetovanju i sigurnosno provjeravamo, ali ne samo što ih sigurnosno provjeravamo nego će se protiv njih pokrenuti stegovni postupak ako ne daju pristanak na sigurnosnu provjeru. Pa ljudi pa to je ono, pa mislim to je zbilja na tragu ono nekih sistema valjda na koje se ne bi htjeli vraćat. Kao sigurnosna provjera u tim može radit ako na nju pristaneš ali kvaka 22 ako ne pristaneš onda ćemo te stegovno goniti. Dakle potpuno nevjerojatno i to ljudi morate brisati, to vam neće proći nigdje. Mislim na Ustavnom sudu ja sam sigurna da će ovo pasti, ja se nadam da će to pasti ako se zaista to do kraja provede. Dakle, činjenica je da su suci stavljeni u poziciju da moraju pristati na sigurnosnu provjeru SOA-e koja je dio izvršne vlasti gdje se tim nalazima uvijek može manipulirati, gdje oni nemaju mogućnost žalbe. Kak' ćeš se ti žaliti na taj nalaz i kak' ćeš to osporavati? A ako na to ne pristaneš e onda si stegovno gonjen. Što se stegovnog tiče Državno sudbeno vijeće bi trebalo stegovne postupke koje provodi provoditi javno, javno. Trebaju biti otvoreni javnosti i isto tako smatramo da treba [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] uspostaviti stegovni sud unutar Državnog sudbenog vijeća. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku poštovane zastupnice Ružice Vukovac.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, državni tajniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dakle, Zakonom o Državnom sudbenom vijeću uređuje se postupak i uvjeti za izbor članova i predsjednika Državnog sudbenog vijeća, prestanak njihove dužnosti, postupak i uvjeti za imenovanje, napredovanje, premještaj, razrješenje sudaca, postupak za utvrđivanje njihove stegovne odgovornosti, postupak za imenovanje i razrješenje predsjednika sudova kao i druga pitanja vezana za rad Državnog sudbenog vijeća. Kako je iznio sam predlagatelj izradi ovog zakonskog prijedloga pristupilo se radi ujednačavanja kriterija za kandidiranje članova vijeća iz reda sudaca svih sudova, a i kako bi se u odnosu na suce Visokog kaznenog suda Republike Hrvatske otklonila postojeća diskriminacija koja proizlazi iz propisanog uvjeta obnašanja sudačke dužnosti u sudu određene vrste od najmanje pet godina uzimajući u obzir vrijeme početka rada samog suda. Iz navedenog se razloga neovisno o propisanom uvjetu sucima suda imenovanim odlukom od 8. studenoga 2019. izrijekom daje pravo da budu kandidati na prvim izborima za članove Vijeća iz reda sudaca koji će provesti nakon stupanja na snagu ovog zakona. Također se radi veće učinkovitosti u radu vijeća prema riječima predlagatelja u postupcima imenovanja sudaca propisuje da vijeće nema obvezu na razgovor pozivati kandidate koji niti uz najviši mogući broj bodova na razgovoru s brojem bodova ostvarenim prema drugim propisanim kriterijima ne mogu biti imenovani, te se izostavlja ograničenje vijeću da na razgovor ne zove kandidate koji su ocjenom obnašanja dužnosti ostvarili manje od 130 bodova. Najveći mogući broj bodova koji se može ostvariti na razgovoru pred vijećem povećava se s 15 na 20 kako bi se ojačala uloga vijeća u postupku imenovanja, a iz istog se razloga povećanjem kruga najboljih kandidata između kojih se može izvršiti izbor i povećanjem moguće razlike u bodovima između najboljeg i izabranog kandidata vijeću kao samostalnom i neovisnom tijelu sustavno utvrđenom ovlasti odlučivanje o imenovanju sudaca proširuje pravo diskrecijskog odlučivanja o najboljim kandidatima. E pa kolege zastupnici ja ovdje vidim ozbiljan problem i to upravo s pravom na diskrecijsko odlučivanje. Podsjetit ću vas na ne tako davno svojevrsnu aferu ili bolje reći blamažu DSV-a, tijela koje je trebalo osiguravati neovisnost sudaca, a koje je napravilo spektakularnu pogrešku u odabiru sudaca. DSV koje čine i iskusni suci, profesori prava i dva političara ipak je povrijedilo ustavna prava dvjema sutkinjama. To je bila suština nedavne odluke Ustavnog suda koja otkriva sramotu Državnog sudbenog vijeća u postupku imenovanja novog suca Županijskog suda u Sisku provedenom u prvoj polovici prošle godine. DSV-ova je odluka u tom imenovanju ukinuta nakon tužbi sutkinje koje su, odnosno sutkinja koje su se natjecale za tu poziciju. Naime, DSV je odabrao kandidata koji nije ostvario najveći broj bodova, a pritom se nisu potrudili niti detaljno i jasno objasniti takvu odluku što bi po zakonu ipak morali. K tomu u postupku su iz nepoznatog razloga praktički ignorirali suce koji su ukazivali na pogrešne ocjene obnašanja sudačke dužnosti što je utjecalo u konačnici na rangiranje. Stoga je Ustavni sud zaključio kako su sutkinjama povrijeđena ustavna prava i poslao DSV na popravni. Spomenut ću i primjer ustavne tužbe koju je protiv odluke DSV-a podnijela i sudska savjetnica na Općinskom državnom odvjetništvu u Splitu. Državno sudbeno vijeće i tu je dobilo jezikovu juhu od Ustavnog suda i ponovilo zbog istog razloga kršenje ustavnih prava kandidata za sudačka mjesta pri imenovanju sudaca. Ustavni je sud ukinuo odluku DSV-a kojom su za suca Općinskog suda u Splitu imenovali kandidata sa manje bodova na rang listi, a preskočili kandidatkinju koja je imala čak 7,44 bodova više od njega. Kandidatkinji koja je bolje plasirana na rang listi, a preskočena je kod imenovanja DSV je povrijedio ustavno pravo na dostupnost radnog mjesta pod jednakim uvjetima, pa se postupak odlučivanja o imenovanju dvoje sudaca Splitskog općinskog suda mora ponoviti. Natječaj je bio raspisan za dva mjesta na tome sudu, a na njega se javilo desetero kandidata mahom sudskih savjetnika. Kako je riječ o kandidatima koji po prvi put ulaze u sudačku profesiju njihovo stručno pravno znanje testira se na pravnoj akademiji na prilično zahtjevnom završnom ispitu, a na tome ispitu podnositeljica tužbe je bila uvjerljivo najbolja. Prva na rang listi sa 276 bodova. Dobila je 3 boda više od drugoplasirane također savjetnice na Općinskom državnom odvjetništvu u Splitu, te čak 18 bodova više od prvenstveno izabranog savjetnika splitskog Trgovačkog suda. Međutim, bodovi na završnom ispitu nisu konačni. Njima se pribrajaju i bodovi koje kandidat dobije na intervjuu sa članovim DSV-a, a DSV je onoj koja je najbolje riješila završni ispit bio prilično nesklon. U rasponu od nula do 15 bodova s a koliko mogu vrednovati intervju sa kandidatom dodijelili su joj tek skromna 4,22 boda. Prema drugoplasiranoj na završnom ispitu bili su puno benevolentniji, intervjuu su joj vrednovali sa 13,78 bodova, dok ih je prethodno izabrani kandidat koji nije briljirao na završnom ispitu naprosto očarao od maksimalno mogućih 15 bodova za intervjuu su mu dali čak 14,78 bodova. Tako je na konačnoj bodovnoj listi drugoplasirana na testu znanja izbila na prvo mjesto s 286,78 bodova. Podnositeljica tužbe ustavnom sudu je završila kao drugoplasirana s 280,22 boda, a prvotno izabrani je zahvaljujući gotovo maksimalnim bodovima na intervjuu u ukupnom poretku skočio na 3. mjesto s 272,78 bodova. DSV je prema svom izabraniku pokazao dodatnu velikodušnost u konačnoj odluci za suce Općinskog suda u Splitu na sjednici održanoj u siječnju 2021. imenovali su prvoplasiranu s konačne liste i trećeplasiranog preskočivši drugoplasiranu podnositeljicu tužbe iako je gledajući ukupne bodove imala čak 7,44 bodova više od izabranika DSV-a. Zakon o DSV-u naleže da u onim slučajevima kad se to tijelo pri imenovanju sudaca odluči dati prednost kandidatu s manje bodova ni u kojem slučaju to ne smije biti imenovan kandidat koji ima preko 10 bodova manje od preskočenoga u obrazloženju mora precizno navesti koji su to posebni razlozi koji su ga naveli na takvu odluku. U ovoj odluci međutim DSV nije naveo nikakve posebne razloge zbog kojih su imenovali kandidata koji je imao 7,44 boda manje na konačnoj listi od tužiteljice, a na ispitu pravnog znanja čak 18 bodova manje od nje. Konačno ustavni je sud na održanoj sjednici ukinuo odluku DSV-a o imenovanju dvoje sudaca Splitskog općinskog suda i naložio DSV-u da ponovi postupak odlučivanja. U najkraćim crtama ustavni sud podsjeća da odluke koje DSV donosi koristeći ovlasti povjerene mu ustavom i zakonom ne smiju biti nepravične, nerazumne, iracionalne ili samovoljne tj. u nesuglasju s vladavinom prava. DSV je tužiteljici navodi dalje ustavni sud povrijedio ustavom zajamčeno pravo na dostupnost radnog mjesta pod jednakim uvjetima jer je u odluci o imenovanju dvoje sudaca Općinskog suda u Splitu nije iznio nikakve posebne razloge iz kojih bi bilo jasno zbog čega je dao prednost kandidatu sa manje bodova. Zato se ističe ustavni sud ne može otkloniti sumnja u proizvoljnost odluke DSV-a. Sudeći prema dosadašnjem radu DSV-a čini mi se kako je vrlo opasna situacija u kojoj se u predloženoj odredbi izmjena ovog zakona omogućava veća diskrecijska ocjena članovima DSV-a. Čini se kako se predloženim izmjenama pokušava izigrati i sam ustavni sud. Zahvaljujem.
Slijedi pojedinačna rasprava i prva je poštovani Arsen Bauk.
Sada malo Lifestyle rubrike iz, iz serije „neka institucije rade svoj posao“. Dakle u jednom pitoresknom gradiću na obali jedna hrvatska institucija provela je privatizaciju livade na kojoj se igra nogomet i njenog okoliša i cijele seoske ceste do groblja. Onda druga hrvatska institucija ocijenila je da prva hrvatska institucija to nije smjela napraviti. Treća hrvatska institucija tvrdi da je ocjena druge hrvatske institucije u kojoj je rekao, rekla da prva hrvatska institucija to nije smjela napraviti, neprovediva i nezakonita. Četvrta hrvatska institucija pak kaže da oni koji napucavaju loptu po livadi to i dalje mogu raditi po livadi, ali ih peta hrvatska institucija kaže da to ne mogu više radit pored livade, dok šesta hrvatska institucija kaže da oni koji su sad ovoga dobili ulaznicu za tribinu pored livade na kojoj se igra nogomet nisu ničim dokazali da imaju ulaznicu za tu tribinu na livadu na kojoj se igra nogomet. Sedma hrvatska institucija je predložila osmoj hrvatskoj instituciji da donese zakon po kojem površina po kojoj se voze automobili predstavlja cestu, a deveta hrvatska institucija ocijenila je da je taj zakon ustavan, a onda oni čija su prava ugrožena traže međunarodnu pomoć, pa se onda uključuje jedanaesta hrvatska institucija, dvanaesta hrvatska institucija i u stvari ona rečenica „neka institucije rade svoj posao“ dobivaju svoje zlokobne, svoje zlokobne ove nazive u smislu da bi bilo bolje da samo jedna institucija radi svoj posao, a da ova druga kontrolira, a da se ne uključuje dvanaest institucija. Naravno govorim o ovome predmetu za koji smatram da naravno tvrtka o kojoj se radi ima potpuno legitimna prava tražiti svoja prava, da se svi imaju pravo boriti za svoja prava, ali na kraju je država ta koja treba taj gordijski čvor presjeći i ona će ga presjeći bilo u arbitraži, bilo u suradnji, bolje bi bilo u suradnji za sve. O tome su, dakle o jednoj livadi, njenom okolišu i seoskoj cesti do groblja govorili su predsjednik Vlade RH, glavna državna odvjetnica, predsjednik RH, supruga bivšeg predsjednika Ujedinjenog Kraljevstva, da li je to baš trebalo toliko daleko doći, sve zbog rada institucija koje imenuju one institucije o kojima danas raspravljamo. Zato kad slijedeći put budemo ovaj govorili o povjerenju u institucije neka ta slika na kraju, na kraju ostane jasna. Sva sreća da crkva nije u tom dijelu mjesta ne bi je ni Bog spasio od privatizacije kako su, kako su bili krenuli. A sada, a sada još riječ dvije o ovome što je kolegica Vukovac govorila. Mene živo zanima kako objasniti odluku kolegijalnog kolektivnog tijela koja je donesena sa 12 glasova, sa 8 glasova za i 4 protiv. Znači da je, koji su bili razlozi nekom da da toliko i toliko bodova jednom kandidatu. Znači netko je dao 12, netko je dao 6, netko je dao 4 i onda se našla aritmetička sredina. Koji bi to genijalac mogao objasniti zašto sam ja dao 12, a zašto netko dao 6, a neki 3 dao 4. Dakle, u okvirima onoga što je zakonodavac dao diskrecijsko pravo DSV-u oni su postupali. Ja se ne sjećam jesam li ja bio među onima koji su glasali za ove kandidate ili ne. U pravilu se trudim da uglavnom glasam za one koji imaju više bodova, ali dopuštam si pravo da ponekad s njima nisam zadovoljan jer ponovo kažem hoću li više vjerovati svojim očima ili pravosudnoj ovaj ispitnoj komisiji koja isto ima nekakva svoja, nekakva svoja ovaj diskrecijske ovlasti ocjenjivanja. Evo, mislim svi smo bili u školi pa ocijenili da nam je možda profesor pred nama bio prestrog i dao nisku ocjenu, a zaslužili smo više ili obratno. Ono što možda nije dobro u ovome što je dobro uočeno, ne treba povećavati taj diskrecijski prostor DSV-u i DOV-u, nije potrebno. Ako bi se provela neka druga, drugi način standardizacije ocjena donesenih u različitim godinama onda taj prostor se može i dodatno smanjiti. Dakle, ovo je više matematičko pitanje i pitanje ustvari dokle sežu diskrecijske ovlasti. One su sad ograničene na maksimalno 24 boda, neka se to smanji na 15 ali onda u okviru tih 15 nema više obrazloženja to je, to je odluka temeljem ono prava vlasti, prava koji vam je dao Ustav za imenovanje i ne treba je posebno obrazlagat po mom stavu [[Upadica: Vrijeme.]] po mom mišljenju.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovana Karolina Vidović Krišto.
Kolega Bauk hrvatsko pravosuđe kao što znate od Europske komisije ocijenjeno kao najgore u EU. Vlada u kojoj ste vi sjedili inicirala je Zakon o predstečajnoj nagodbi gdje su sudovi potvrđivali predstečajne planove kao primjerice kada je Porezna uprava za zemljište u Vinkovcima prihvatila procjenu da zemljište vrijedi 100 eura po kvadratu, a to je zemljište bila obična njiva i peterostruko je precijenjena. DORH je za tu skandaloznu činjenicu rekao da vaš bivši ministar Linić apsolutno nema nikakvih odgovornosti. Ono što je jasno i hrvatskoj i međunarodnoj javnosti formulirao je doktor Dauster iz Munchena, inače sudac koji je osudio vaše udbaške djelatnike Mustača i Perkovića. Na pitanje novinara o izjavama tzv. odvjetnika Nobila, rekao je Nobilo fantazira. Slažete li se s ocjenom da u Hrvatskoj nisu problem zakoni već pravosudni dužnosnici s komunističkim repovima i korupcionaškim metodama?
Zahvaljujem, prvo mislim da je za Zakon o predstečajnoj nagodbi na kraju opozicija glasa zbog toga što je on imamo i nekih dobrih ovaj stvari, a imao je naravno i ove probleme. I čini mi se ako se sjećam, to je bilo prije 8 godina, da je između ostalog i ta livada u Vinkovcima bila jedan od razloga zbog čega je tadašnji premijer smijenio tadašnjeg ministra financija. Sad ne znam, ne znam dalje za postupanja DORH-a. Što se tiče ovog drugog što ste govorili, ja koliko sam pratio Narodne novine Perković je 2 puta imenovan u HDZ-ovu vladu ne u našu, tako da ne bih, ne bih se u tom dijelu u potpunosti s vama mogao složiti. E, što se tiče dakle zakoni su manji problem jer se zakoni mogu promijeniti ako se uoči da nisu dobri, a što se tiče pravosudnih dužnosnika ima dobrih pravosudnih dužnosnika i onih loših. Jesu li baš ovi razlozi koje ste vi rekli, ne znam što bi bili nečiji komunistički repovi, da je protiv privatnog, da je protiv privatnog [[Upadica: Vrijeme.]] vlasništva i višestranačkog sustava ti jesu problem … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Slijedi replika poštovane Ružice Vukovac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo kolega Bauk, moram reći da ne slažem sa vašom opservacijom ja mislim da je to itekako klizak teren kada proširujemo pravo na diskrecijsku ocjenu, ali sam nešto drugo htjela replicirati. Mene interesira kako vi gledate na provjeravanje imovinskih kartica. Primjerice evo predsjednik Općinskog suda u Slavonskom Brodu prije 2 godine je podnio svoju imovinsku karticu u kojoj stoji da je dobio odnosno kupio za svega 8.000 kuna penthouse veličine blizu 100 m2, dakle po cijeni 80-ak kuna za kvadrat. Dvije godine je prošlo od kako je spomenuti sudac pozvan da dokaže odnosno DSV je u obvezi dokazati je li taj postupak bio zakonit u skladu sa propisima, međutim odgovora nema. U nekom članku sam pročitala da ih u tome sprječava samo Ministarstvo pravosuđa i da istinu očito nikada nećemo saznati. Što mislite o tome? Zahvaljujem.
Što se tiče ovog prvom, nismo se mi tu ne složili. Ja isto smatram da treba suziti diskrecijski prostor, ali onda u okviru toga suženog diskrecijskog prostora nema više prostora objašnjavanja. Dakle, kaže da to je moja odluka i stojim iza nje ili ne stojim iza nje. Kao što mi u saboru kad izglasamo zakon to je to, dao nam je Ustav pravo da donosimo zakone, ako je neki zakon neustavan onda ga Ustavni sud ukine, ali ne mora se dodatno obrazlagati zašto smo glasali za ili protiv. Što se tiče imovinskih kartica sudaca moram reći da se u 2 godine, 1,5 rada u DSV-u nisam susretao sa pitanjima imovinskih kartica i mislim da je to i dobro i loše. Loše je zato što to nitko ne radi, a dobro je zato što to ne rade zastupnici za suce. Međutim, ono što mislim da bi trebalo da se za suce po pitanju imovinskih kartica primjenjuje isti zakon kao i dužnosnike i da to radi Povjerenstvo za sukob interesa koje tu ipak malo učinkovitije i lišeno ovih okova o kojima govori DSV za Ministarstvo pravosuđa.
Slijedeća replika poštovana Marija Jelkovac.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani kolega, drago mi je da ste se vi kao matematičar dotakli ovog broja bodova i računice, a isto tako da ste istaknuli da i kao član DSV-a niste svaki put onom kandidatu koji je došao s najvećim brojem bodova dali maksimalan broj bodova jer nije on na vas ostavio najbolji dojam. I to je zaista ta situacija koju treba uvažiti jer netko možda ne mora sa ispita pred državnom školom dobiti najveći broj bodova, možda mu nije bio dan, možda je imao neki drugi obiteljski ili svoj životni problem pa nije ostvario najbolji rezultat, ali do sad smo imali situaciju da je taj rezultat ustvari ga znao zacementirati što se tiče njegovog daljnjeg napredovanja. Ja smatram da ovo povećanje broja bodova ne može pretegnuti u odnosu na ovaj broj bodova s kojim oni dolaze da samo ostavlja prostor da u situaciji kad ima više kandidata da se može zaista pravedno njih ocijeniti i da oni koji su stvarno ostavili najbolji dojam dobiju najveći broj bodova i da se na taj način i DOV i DSV koji imaju po ustavu kao samostalno i neovisno tijelo ovlasti imenovanja da zaista na to imenovanje mogu utjecati. Što mislite o tome?
Kako je rekla kolegica Vukovac, sklizak je to teren ali ja imam dosta velike krampone na kopačkama tako da mi nije, meni nije problem o tome govoriti. Da, dakle nekad se znalo dogodit da osoba koja je dobila manje bodova na ispitu doista ostvari ostavi puno bolji dojam ili obrnuto, da onaj koji je pokazao iznimno znanje na ispitu malo mu ima problem sa socijalnim i drugim vještinama da to tako kažem. Možda je taj imao loš dan na razgovoru, ali u konačnici temeljem svih tih kriterija se donosi odluka u okvirima zakonskih okvira doslovno. Dakle, ako za nekoga imam pravo glasat, glasat ću ako mi je taj najbolji i ne smatram da to trebam posebno obrazlagati ako ne trebam posebno obrazlagati. Ono što mislim da bi bilo dobro g. državni tajniče da se propiše da za svaki put kada je sudski savjetnik dobio najvišu ocjenu kao službenik da mu se doda kao jedan bod onda ćemo na taj način još dodatno ove sa iskustvom koji su bili dobri u službi približiti mogućnost da bude imenovan.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane Karoline Vidović Krišto.
Dame i gospodo. Predložene izmjene Zakona o DOV-u i DSV-u u potpunosti su promašene i ne rješavaju nijedan problem u djelovanju ni državnog odvjetništva ni sudstva jer DOV i DSV spadaju pod glavne uzročnike blokiranog pravosudnog poretka u Hrvatskoj. Uzmimo DOV ono je u samoj svojoj strukturi i sastavu problematično i u svojoj naravi sprječava bilo kakvu pozitivnu promjenu u radu DORH-a. Naime, DOV čine ljudi iz DORH-a i ljudi ključnih političkih stranaka i oni bi trebali kontrolirati rad DROH-a i sankcionirati zlouporabe u radu odvjetništva. Pa to znači da nalogodavci trebaju kažnjavati svoje izvršitelje. U tom je vijeću primjerice sjedio Peđa Grbin vjerojatno kako bi zaštitio svoje prijatelje iz Uljanika da ne bi bili kažnjeni za milijardske pronevjere koje su upriličili hrvatskim građanima. No DOHR-ova zadaća nije samo progon kršenja zakona i korupcionaškog djelovanja već je i dužan proaktivnim djelovanjem hrvatskim građanima vratiti ukradenu hrvatsku imovinu. DROH-u su na raspolaganju različiti instrumenti u međunarodnom pravnom poretku kojima bi mogao osigurati da se ukradeni i izneseni novac iz Hrvatske vrati u Hrvatsku. Međutim, naš DORH je, narodski rečeno, oličenje institucije koja ničemu ne koristi. Istrage DORH-a predmet su ismijavanja hrvatskih pučkoškolaca, USKOK primjerice kojem je već u nazivu suzbijanje organiziranog kriminala bavi se pitanjima tko je koga zaposlio u državnoj službi ili državnoj tvrtki, a slučajeve kao što je Agrokor gdje je riječ o milijardama i to milijardama koje su iznesene iz Hrvatske znači ukradene, ne bavi se USKOK već redovno županijsko odvjetništvo. Kojekakve isprike koje slušamo kroz medijske konstrukcije o tobožnjim kompliciranim koruptivnim radnjama, npr. u slučaju Agrokor, priče su za malu djecu. Evo pokazujem vam dopis Ureda za sprečavanje pranja novca iz 2014.g. koji je tada istraživao isplatu od 25 milijuna eura Agrokora na Britanske djevičanske otoke, kao što je poznato riječ je o poreznoj oazi, to je bila metoda kako su se utajivali porezi i iznosili novci iz Hrvatske jer razina korupcije tj. njezina visina u Hrvatskoj je toliko ogromna da ju je nemoguće sakriti, tu nema potrebe za nekim posebnim pravnim znanjima i finesama međunarodnih koruptivnih trendova jer Hrvatska je suočena s najprimitivnijim oblikom korupcije. Kao što Todorić nije odgovarao za ovih 25 milijuna eura koje je protupravno otuđio u poreznu oazu isto tako nije ni Emil TEdeschi odgovarao jer je isplaćivao novce svoje tvrtke na privatni račun u Austriji što su potvrdila austrijska financijska nadzorna tijela. I upravo u tome jest problem kad DORH nešto istražuje onda u principu nije riječ o istraživanju već o skrivanju dokaza, to smo mogli vidjeti u slučaju Gabrijele Žalac. Softver čija je vrijednost procijenjena na 2,9 milijuna kuna plaćena je 13 milijuna kuna, znači ukrade se 10 milijuna kuna na poslu vrijednom 3 milijuna kuna. I taj lopovluk DORH-u nije sporan, DORH zaključi i kaže da nema nikakvog kriminala. Tada nastupa europsko tužiteljstvo koje reagira kao svaki razuman čovjek. Danas doznajemo da je europsko tužiteljstvo podiglo optužnice protiv desetorice hrvatskih građana zbog korupcije među kojima su i SDP-ov i HDZ-ov Vinko Grgić i Dražen Barišić, tereti ih se za nanošenje proračunske štete visine više od 165 milijuna kuna. Da je DORH ovo istraživao nikada istraga ne bi bila dovršena odnosno kao i u slučaju Žalac ili u slučaju Croatia Osiguranja zaključio bi da je sve u redu. Dame i gospodo, DORH štiti kriminal od slučaja Uljanik, VP Krš-Pađene, Brodotrogira do Croatia osiguranja jer u slučaju Krš-Pađene DORH se bavi s 40.000 eura, a riječ je o milijardama koje će hrvatski građani platiti, a ne bi morali platiti. U Brodotrogiru je u potpunosti jasno da je riječ o ogromnoj korupciji koju je vrlo jednostavno istražiti, država je isplaćivala subvencije i te subvencije su nekome odlazile. Treba utvrditi kamo. Ali DORH je primjer institucije preko koje se Hrvatsku guši te hrvatske građane iseljava iz Hrvatske. Pokušajmo zamisliti kako bi SAD izgledao da u slučaju Watergate tadašnji predsjednik Nixson pod pritiskom istražnih tijela nije bio primoran odstupiti, SAD zasigurno ne bi bio vodeća gospodarska sila već bi bio nestabilna močvara. A upravo tu močvaru stvara DORH ne istražujući korupciju i ne istražujući ratne zločine, pa ni nakon 30 godina DORH nije podigao nijednu optužnicu za srpske koncentracijske logore kao što nije podigao nijednu optužnicu protiv pilota JNA. Doista treba jasno kazati, nulta točka u promjena koje u Hrvatskoj valja provesti jest smjena cjelokupnog vodstva DORH-a i to ne samo smjena već i procesuiranje onih u DORH-u [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] koji skrivaju korupciju i bezvlašće.
Replika poštovana zastupnica Ružica Vukovac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovana kolegice Vidović Krišto, dakle vi ste ovdje često govorili o blokiranom pravosuđu, o dubokoj državi, o primjerima korupcije koja prožima naše društvo upravo iznoseći konkretne primjere, konkretna imena kao što ste to i danas učinili. Ne sumnjam da ste zbog otvorenosti imali problema, no imate li saznanja ikakvih da se upravo nakon vaših prozivki iznesenih imena i primjera nešto pokrenulo, da li imate primjer da je negdje neka institucija od navedenih ipak nešto učinila naravno u okviru svojih ovlasti? Zahvaljujem.
Hvala lijepa na replici. Da, kolegice Vukovac prvo što mi pada na pamet jest slučaj Trgovačkog suda u Osijeku o kojem sam javno progovorila, ali nisam samo ja, dakle ja sam sa saborske govornice i kroz razne druge javne istupe upozorila na tamošnju ja bih isto rekla eklatantnu korupciju i pogodovanje, na kraju je dotična predsjednica trgovačkog suda smijenjena s te pozicije. Taj primjer jest dokaz da se nešto može kroz ovaj javni govor, međutim ni u tom slučaju nije DSV odnosno nadležne institucije nisu adekvatno ovaj odreagirale jer nije došlo do adekvatnog sankcioniranja. Naš je zadatak upozoravati i dijagnosticirati, a u drugom koraku uvest reda u državu.
Slijedeća replika poštovani Miro Bulj.
Kolegice Krišto, nabrojili ste brojne primjere korupcije, evo imamo i svježu korupciju gdje je PPD tj. vlasnici PPD-a od Josipa Jurčevića i svih ovih koji su vlasnici su uzurpirali zemljište državno na jednu besramnu cijenu nisku 30 puta jeftinije u Makarskom primorju tj. u Brelima tako da je nanesena šteta u milijardama RH. Ja sam to i govorio ovdje i mediji to su nešto malo prenijeli, tako je slično i sa dinastijom Mišetić koja vlada operaterima tako da su telekomunikacije u korist i dobit je najveća stranim teleoperaterima na štetu naših građana. Naveli ste primjer Brodotrogira, Uljanika i Škvera splitskoga gdje je dvi milijarde kuna dobio Debeljak koji nije namjenski trošio i to je jasno da je trošio, ko zna gdje je taj novac, možemo nabrajati bezbroj primjera, ali je jedna jedina činjenica da je isključivo, DORH je postao čisto političko tijelo i najveći problem RH je to političko tijelo, a to je pravosuđe kompletno.
Vrijeme. Odgovor.
Hvala kolega Bulj, slažem se s vama, mogli bismo nabrajati unedogled. Do adekvatnog sankcioniranja i promjene u širem razmjeru ne može doći iz jednostavnog razloga što ovdje imamo jasnu spregu političke moći, pravosuđa i medija koji su uvelike korumpirani i pod kontrolom vladajuće političke vrhuške. Vi ste naveli PPD, taj slučaj je jedan od eklatantnijih, mi imamo podatak da je ta tvrtka unutar 10.g. narasla sa 50 milijuna kuna na 20 milijardi i da je tu sve čisto i da su poslovi čisti, naravno da nisu, a imamo također informaciju od naših međunarodnih partnera koji svjedoče o tome da naš predsjednik vlade otvoreno lobira za tu tvrtku. To je vrlo problematično i o tome valja javno govoriti dok ne dođe konačno do onoga što kažemo a to je uređenje države i sankcioniranje svih ovih počinitelja koji rade na štetu hrvatskih poreznih obveznika.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Hrvoja Zekanovića. Nema ga, gubi pravo. Slijedi rasprava Mira Bulja.
Kolegice i kolege, moremo, možemo danima pričati o DOV-u, možemo o, o sudbenom vijeću, međutim je činjenica da hrvatska država je tolko premrežena. Evo spomenuo sam maloprije teleoperatere, u biti dinastiju Mišetić koja izravno ima utjecaj na Andreja Plenkovića tako da su štete ogromne koje on prouzrokuje, ne samo on svojim odlukama i pogodovanjem teleoperaterima, tu se radi o milijardama što se tiče prava puta, pokušaj sada da se smanji i brojne druge stvari i najveću dobit imaju teleoperateri. Ja iza ovoga stojim i ponavljam, evo još jednom javno govorim da najveći utjecaj za najveće dobitaše u EU što se tiče telekomunikacijskih djelatnost Deutsche Telekom imaju u RH i to ću ponavljati dok god budem živ i čak kao gradonačelnik Sinja tužit ću jer je protuzakonito kad teleoperatere il je nezakonito Deutsche Telekom koji je nezakonito upisao našu mrežu koju su naši ljudi davali i koji plaćali naši roditelji i lokalna samouprava i to je korupcija i šta mi sad pričamo o državnim odvjetnicima, o čemu mi pričamo, a milijarde sidaju u džep teleoperaterima, a mi nemamo dječji vrtić. Ja se mislim kako ću upisat svu djecu kao gradonačelnik u dječji vrtić, naravno da je to vječita bitka, poglavito u nerazvijenim područjima i sad su nam tili smanjiti pravo puta najvećem dobitašu. Isto je to i u mome kraju mogu navesti evo što se tiče prometa, autobusa recimo. Mate Jujnović je postao vlasnik Autoprijevoza Sinj, ne ispunjavajući nikakve obaveze postao je i kolodvor u Splitu je tako postao, mislim bez ikakvih obaveza koje je imao nije ispunio prema Ugovoru o konsolidaciji i restrukturiranju tvrtke Autoprijevoz, uništio sve što se da uništiti, uništen je javni prijevoz i brige koga za tim, osobno sam dizao bezbroj kaznenih prijava i ja sam bio suđen, tužen, privođen u bezbroj tih stvari, mogu ih nabrajati na svome području samo cetinskog kraja. Tako da najveći problem trenutno u RH je nepovjerenje u pravosuđe i to triba ponavljati. Ključni problem Hrvatske je pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe i to je onaj uzrok i ključ problema, to je ključ problema i kako to riješiti, očito nemamo dobru volju i očito mi kao narodni zastupnici izabrani u ovaj sabor, u ovo predstavničko tijelo najviše razine nemamo za to snagu. Ustavni sud također je korumpiran, donosi odluke onako kako mu vladajuća stranka kaže, to je poruka strašna, evo vidim ustavni referendum bez obzira slagali se mi sa pitanjem ili ne slagali, on je morao ići na glasanje ljudima. Nije išao, narodu da narod kaže svoje za ili protiv nije bitno, međutim to je uzurpacija prava naroda iz kojega proizlazi vlast, iz kojega proizlazi mi kao predstavnici naroda ili predsjednik Republike koji je izravno izabran, a od nas proizlazi znači kao narodnih zastupnika vlada. Tako da bi vlada trebala odgovarati saboru, u nas je sve to čudna nekakva stvar. Šefa države biramo na način da ga biramo izravno, a u biti smo parlamentarna demokracija, u biti ništa se više ne zna ovdje. Ovdje se izmišljao nekakav ciklus tako da je došlo do nepovjerenja u pravosuđe. Pa što smo mi? Jesmo mi parlamentarna demokracija ili smo, mi evo pravno neka netko sada utvrdi šta smo mi, jel parlamentarna demokracija ili smo predsjednička. Ako predsjednika biramo izravno onda bi trebali biti predsjednička, bar ja mislim tako. Nego parlament bira vladu. Ne znam taj, to je neki hibrid, ne znam koji je to hibrid, tko ga je izmislio i zbog čega je tako izmišljen ali je činjenica da vidimo do čega dolazi u inače kod donošenja bitnih, ključnih stavova tako da bi se još naranio u ovome kupusu svega. Znači u kupusu svega dobili smo neki bosanski lonac, svega. Spomenuta je i malopre evo i optužnica koju najavljena da će dignuti četnik Vučić prema našim pilotima. Mi tu apsolutno ništa ne radimo po pitanju srpskih ratnih zločina. Zbog čega? Jel vjerojatno Milorad Pupovac piše vama točno kako ćete provodit cilu politiku i vi morate na to pristati i to je tako. To je tako, ali pošteniji bi bili izbori nego na taj način funkcionirati. Stoga još jednom i Državnoodvjetničko vijeće DC i sudbeno vijeće u biti je ovdje minorno, sve je to u biti parapolitičko tijelo koje na poziv i … [[Govornik se ne razumije.]] ili uhite ili puste nekoga.
Replika poštovana Ružica Vukovac.
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolega Bulj, evo vi ste hrabro ustali u zaštitu interesa naših općina i gradova odnosno svih jedinica lokalne i regionalne samouprave koji imaju na raspolaganju infrastrukturu koju su zapravo izgradili naši roditelji i koja je prepuštena jednom čudnovatom odlukom Vlade RH Deutsche Telekomu. Nažalost, na tom odboru na kojemu smo ovu temu obrađivali prije par dana, predstavnici i ministarstva, ministarstava i predstavnik HAKOM-a su zvučali kao da su plaćeni zastupnici samog Deutsche Telekoma odnosno Tcom-a. Mislite li da građani RH to prate i da naravno na temelju takvih rasprava i takvih spoznaja moraju sumnjati u rada naših institucija. Zahvaljujem.
Odgovor.
Hvala lijepo. Pa da regulatorno tijelo HAKOM u biti je odvjetnički ured Deutsche Telekoma koji radi isključivo i samo u interesu Deutsche Telekoma, a ne kao regulatorno tijelo na području RH i vidlo se iz onoga izlaganja i predstavnik, tajnik državni Ministarstva prometa je također bio na strani teleoperatera. I još jednom ponavljam da infrastruktura koja je izgrađena i protuzakonito upisana u Deutsche Telekom da su oni vlasnici, po zakonu iz '86. koji se nije mijenjao telekomunikacije to je naša infrastruktura, kad je HPT, kad je se odvojio jedino je moglo tada po zakonu biti u vlasništvu jedinica lokalne samouprave ili onih čije je vlasništvo zemljište. A oni su kompletnu infrastrukturu upisali na sebe plus sad novim zakonom žele da bilo koji … [[Govornik se ne razumije.]] primjer aglomeracija kad se zakopa i ako se prekine kabel da jedinica lokalne samouprave njima mora to popraviti, a ne da oni popravljaju. Tako da smo mi njima samo eksploatacijsko polje, zahvaljujući [[Upadica: Vrijeme.]] dinastiji Mišetić.
Vesna Nađ poštovana zastupnica slijedeća replika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, vi ste kao hrvatski branitelj kad ste se vratili sa bojišta susreli se sa divljačkom privatizacijom, pa sad ova korupcija i onda je to malo frustrirajuće, ne malo nego dosta frustrirajuće za hrvatske branitelje i nije li vrijeme da se ovo sve resetira, da se dovede na vlast jedna, jedna opcija koja će se stvarno obračunati sa korupcijom odnosno izvući korupciju iz ove države s korijenjem, a ne samo šišati brkove.
Hvala lijepo. Ja se sjećam, tvornica Dalmatinka konca u Sinju, mjesecima … [[Govornik se ne razumije.]] ona je bila 3.000 ljudi zapošljavala i vrlo je bitna bila za razvoj cijelog cetinskoga kraja. Doslovno moj čača je radio tu, svi su ljudi radili, poglavito ženska radna snaga je tada poglavito i u biti se urbaniziralo sve skupa i cili taj proces i neshvatljivo mi je bilo kad je došla jedna moja rodica kada je rekla da jon vlasnik ne daje plaću 5-6 mjeseci, da to teror i tada sam krenuo u prosvjede s tim ljudima i ja sam vodio te prosvjede tada i još sam bio djelatni časnik jer mi je bilo neshvatljivo da ljudi, žene koji rade i zarađuju svoju plaću nemaju za marendu, nemaju za putne troškove, nemaju svojoj djeci mogućnosti dati i nije mi bilo uopće jasno o čemu se radi, poslije rata. Tek tada sam shvatio da su sve rasprodali u Domovinskom ratu, dok je bio rat, dok su ljudi ginuli, krvarili za ovu državu, oni su sve rasprodali, a te ljude ostavili na cestu koji su svoje živote ostavili u tim tvornicama. I to je najveća žalost.
Slijedeća replika poštovani Davor Ivo Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj postavili ste pitanje je li smo imamo parlamentarni sustav ili predsjednički. Često čujem to pitanje i od naših građana pa možda jedno pojašnjenje. Mi smo dakle parlamentarni sustav tamo gdje vlada politički odgovara parlamentu, gdje se i bira u parlamentu onda je to parlamentarni sustav. Čak i polupredsjednički sustav je parlamentarni sustav samo jedna posebna podvarijanta. Dakle, i ono što smo imali do 2000. ili što Francuska danas ima polupredsjednički ali i dalje parlamentarni, predsjednički ili čisto predsjednički da budem jasni ima SAD na primjer gdje je šef države ujedno i predsjednik vlade, dakle nisu dvije odvojene funkcije i on ne odgovara politički ovaj parlamentu odnosno kongresu. Evo, jedno malo pojašnjenje ali činilo mi se da je to bitno i zbog naših građana.
Hvala lijepo. Država se određuje, sistem na koji upravlja se temeljem izbora šefa države. U nas se ne bira šef države iz Parlamenta kao Predsjednik Republike, nego se bira izravno voljom naroda. Ima najveći legitimitet onaj tko je izabran voljom naroda, a to je predsjednik Republike. A Vlada … [[Govornik se ne razumije.]] Parlament i odgovara Parlamentu tu ste u pravu. Monarhija, kako se označava monarhija ako je naravno kralj ili kraljica nasljedno. Tako da imamo u ovome trenutku jedan đuveč, bosanski lonac, jedan kuršlus ciljano napravljen pa zato imamo ovu neću reći tvrdu kohabitaciju nego imamo, vidite što imamo u državi da netko tko ima i prejak legitimitet izborni, a to je predsjednik Republike je u sukobu sa onima koji su izabrani iz ovoga Parlamenta. Tako da je neuređen sustav vrlo dobro došao ovako za ovu korupciju i ovo sve skupa što se tiče i DSV-a i Sudskog vijeća, jer ljudi [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] to gledaju.
Sljedeća replika poštovana Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući, poštovani i dragi kolega Bulj. Vi ste naveli da naš sustav bosanski lonac, ja bih rekla i da je ova vaša rasprava pomalo bosanski lonac, svega ste se dotakli. Ali ja ću se sad samo osvrnuti na ovo zadnje što ste rekli. SA nekim stvarima koje ste rekli, osvrnuli a koji nisu dio onog o čem danas raspravljamo se mogu i složiti. Ali ovo što ste zadnje rekli da je DORH i DSV i DORH da je to sve parapolitička institucija ne mogu se složiti. Na taj način obezvrijedili ste, uvrijedili sve vrijedne ljude koji rade u tom sustavu, sve mlade ljude koji se teško školuju da završe pravni studij, da se kasnije usavršavaju i da dalje kroz napredovanje obnašaju sve te dužnosti. Podsjećam vas da su sukladno Zakonu o Ustavu i suci i zamjenici državnih odvjetnika samostalni u odlučivanju, da svaki u svom predmetu samostalno donose odluku. Ovako generalizirajući zaista vrijeđate sve te ljude što mislim da je nedopustivo.
Ja ne znam, vi kad ste se kandidirali za saborskoga zastupnika, zastupnicu pardon da znate što je uloga saborskog zastupnika da sve ono što zna bez dlake na jeziku mora iznijeti, a vi najbolje znate najveći problem pravosuđa u Republici Hrvatskoj. Pa to vam je dokazao Zdravko Mamić, to vam je dokazao šef kriminalne organizacije HNS Hrvatski nogometni savez. Ja vam mogu na primjerima niže razine reći. Znači čovjek koji je utekao iz države zbog optužbi za određena djela kriminalna je dokazao da je pravosuđe korumpirano, da je sustav nedovoljno ne uvažavajući brojne ljude koji vjerojatno rade časno svoj posao. Ali oni u ovome sustavu ne mogu se istaknuti. Vjerujte mi da ti koji časno rade i pošteno rade ne mogu se istaknuti. Ovo je čisto političko para tijelo uvažavajući sve iznimke koje su unutar tog sustava.
Slijedi završna rasprava. Prva je Kluba zastupnika HDZ-a poštovanog zastupnika Krunoslava Katičića.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege pa evo već je više puta kazano, znači pred nama su izmjene i dopune Zakona o Državnom sudbenom vijeću i o Državno-odvjetničkom vijeću. Naravno to je sve, izmjene i dopune u prvom čitanju i mislim da će i nadležno ministarstvo iskoristiti svu ovu raspravu koja je vođena kako i pred ovim plenumom tako i na odgovarajućim odborima. Mislim da je bila, jer sam i sam član barem ovog jednog odbora dosta onako otvoreno. Međutim, neke ideje koje su se tamo provodile mislim da nisu primjerene sadašnjem trenutku, jer kao što je poznato a mogu i kao svjedok samog tog pravosudnog sustava posvjedočiti da neke stvari koje se sada predlažu i žele uvesti u nekim novacijama ili novitetima nisu sigurno na tragu demokratskih promjena, odnosno i pravosudnog sustava kakvo poznaje hrvatsko pravosuđe, odnosno i zapadno europska pravna struka. Konkretno evo pobrojao sam u ova dva predmetna zakonska prijedloga predlaže se ukupno izmjena 37 članaka bez da se ovdje govori o nekim izmjenama koja se tiču umanjenja određenog članka i tako. Znači to znači konkretno 28 u Zakonu o Državnom sudbenom vijeću i 19 u Zakonu o Državno odvjetničkom vijeću. To znači da se kad uzmete u obzir sve, broj članaka koji se nalazi dosta toga mijenja i te sve predložene izmjene treba gledati i kroz prizmu cjelokupnog znači izmjena i dopuna zakona cijelog pravosudnog sustava podsjećam i od Zakona o parničnom postupku, trgovačkom, stečajnom i svih ostalih rješenja koji zasigurno će ići u onome da se pravosudni sustav bude što je moguće efikasniji. Fascinantno dosta toga se govorilo o sigurnosnim promjenama, znači o brojevima i bodovima koji se daju n a temelju diskrecijskih ocjena koje ima odgovarajuće vijeće i Sudbeno vijeće i Državno odvjetničko vijeće. Podsjećam sve ove izmjene se tiču uglavnom apliciraju suci pripravnici koji su se odlučili u tom svom tijelu održati i boriti i ostvarivati svoju radnu karijeru i staž kao pravnik a kroz rad u sudu. Mogu priznati da možda postoji određen nedostatak interakcije svih dionika u pravosuđu. Tu prvenstveno mislim od samih profesora pravnih fakulteta, pa odvjetničke i javnobilježničke, svih drugih dionika koji se nalaze u postupcima. Međutim, mislim da treba naglasiti da upravo činjenica kada se govori o bodovanjima i diskrecijskoj ocjeni bilo kojeg kandidata za jednu od ovih sudačkih funkcija tko može bolje ocijeniti nego ono tijelo koje od samog početka sudskog pripravničkog staža pratio cjelokupni rad i razvoj samog kandidata za dužnost suca. Moram priznati ja imam dosta kolega i kolegica koje se bave tim poslom. Znam da nose poslove doma, da pišu presude i u neradna vremena o financijskim i tehničkim uvjetima na kojima oni rade se može raspravljati, ali ovdje se uglavnom nažalost kroz cijelu raspravu govori da govorimo o sudačkoj profesiji koja je odnosno stavlja ih se u negativni kontekst. Fascinantna lakoća kojom se daju određeni epiteti svim tim sucima, a zaboravljaju se pri tom činjenica da imamo preko milijunskih broja predmeta koji su riješeni i kad god zapne bilo koji od građana RH bez obzira na sustav koji se želi prilijepiti pravosudnom sustavu ostvari svoju i obrati se jednoj takvoj uglednoj instituciji i da pokuša svoj problem riješiti kroz sudački kroz pravosudni sustav i kroz rad samog suca. Za kraj, naravno riječ je o prvom čitanju oba zakonska prijedloga, neke će se sigurno primjedbe koje su istaknute tijekom rasprave uglaviti u drugo čitanje, pa završno za oba zakonska prijedloga sigurno da će klub HDZ-a prihvatiti predloženi tekst u tekstu kakav je to predloženo u ovom sadržaju. Hvala.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika Mosta poštovanog Mire Bulja.
Ključni problem nepovjerenja u DSV, DORH, Sudbeno vijeće, suce je politički poslušnici koji već desetljećima isključivo odrađuju ono što im se upire iz Bruxellesa ili iz nekog drugog centralnog tijela. Ja bi samo kratko kazao što je narod gleda kroz prizmu pravosuđa najbolnije. Kolegica … maloprije Domovinski rat, poslije Domovinskog rata glavni cilj je bio kao ulazak u EU bez bilo kakve cijene, onda je bila ona teza uhititi, locirati, transferirati pa onda je se proganja general Norac, pa je se proganja Gotovina, Markač nemam pojma, brojni su umrli i u zatvorima tako da je se stvorila velika frustracija u samom tom začetku, znači nije bilo cijene da se ne proganja te ljude i da se dugo godina čekalo da bi nekakve međunarodne institucije oslobodite hrvatske generale ili Hrvatsku u tim časnim operacijama, tako je se dogodilo to u slučaju generala Gotovine. Tako da te frustracije i te izjave političkih jakih ključnih ljudi ove Šeksove riječi su zvonile u ušima, poglavito tih ljudi te generacije koji su sudjelovali u Domovinskom ratu, a to je bio cijeli narod hrvatski je bio uključen na bilo koji oblik i tako da je se počelo … sumnjati u hrvatsko pravosuđe odmah. I kasnije kad se pogleda kroz privatizaciju određena uništavanje određenih tvrtki to još veću dodatnu frustraciju ljudima, radničkoj klasi je zadalo još veći udarac, a poglavito onaj ko iz obitelji tih tvrtki koje su nestajale bile doslovno su nestajale mahom i nestala je ta solidarnost prema, primjera reću ako je Autoprijevoz Sinj propadao, Dalmatinka je recimo nije pomagala ili solidarnost ili štrajk, tako da je se izgubilo povjerenje u taj nekakav u tu koruptivnu hobotnicu zbog nje se izgubilo povjerenje. I sad kako to vratiti? Opet isključivo i samo posluhom ne jer ne može se isključivo biti samo poslušnik, ti moraš sačuvati određene stvari koje imaš u svom pravosuđu, međutim toliko je nepovjerenje da ja uvijek kažem pet stvari u Hrvatskoj koje su najveće, ljudi što imaju najveće povjerenje to je pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe. Dal je tu uzrok DOV, odvjetničko ili sudbeničko ja nemam pojma, dal je sudstvo, odvjetništvo ja ne mogu ulazit sada u analizu, ali je činjenica da svi stručnjaci bilo oni pravnici bilo će to kazati, svi će kazati da je najveće nepovjerenje u pravosuđe. Sporost, neujednačena praksa, politički pritisci i brojne druge stvari na koje svi mi možemo utjecati, na koje svi mi možemo utjecati. Evo ovdje je sad kolega on je u Glavaševoj stranci, ja se sićam kad je Šeks proganja, a sad su skupa opet dobro opet kumovi, kad je Glavaša proganjalo onda doli za ratne zločine onda je general Glavaš tražio da se brani sa slobode. I sjećam se zva me Drmić čini mi se da neće niko da kupi potpise za njega, ja sam tada bio u Sinju da se brani sa slobode. Ja sam kupio tada potpise jedini u Dalmaciji, posla sam ih tada žene iz Domovinskog rata sićam se negdi su predale tada tom trenutku velikom protivniku Branimira Glavaša koji je nije mu se dozvolilo da mu se kao branitelju dopusti da se brani sa slobode … Toga se vremena sjećam i sve te stvari su sad posljedično i sad kad se grle Glavaš i Šeks kolega kako mu je nadimak onda se vidi da to nepovjerenje ljudima se vraća. Ja znam da sam danima tada bio kupio potpise za Glavaša sa svojim kolegama i dobro smo skupili potpisa, pa sjećamo se izjava u tom procesu ajmo reć detuđmanizacija, ali ne SDP detuđmanizacije nego HDZ-ove detuđmanizacije odmicanja od Tuđmana, onda ne bi smjela bit slika. Recimo ja znam kad je bilo u Sinju niko nije smio položiti vijenac Tuđmanu na spomenik. Ja sam polagao, šta, nisam bio član stranke polagao sam prvom predsjedniku na trgu kojem je bio. Znači to je se događalo u to vrijeme Sanadera, sanaderizma koji je u biti i dalje [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] njegova klica je ovdje i [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] [[Govornik se ne razumije.]]
Završna rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Želio bih još jednom u završnom izlaganju istaknuti važnost otvaranja rada ova dva istaknuti važnost otvaranja rada ova dva vijeća prema javnosti u onome dijelu u kojem je propisano da je njihov rad javan. To bi trebalo uključivati snimanje sjednica i dostupnost sadržaja sjednica onog dijela koji je otvoren. Mjesto zasjedanja da ne bude u Ministarstvu pravosuđa nego u Hrvatskom saboru i naravno bolji, bolji način objašnjenja rangiranja barem za onaj dio sudskih savjetnika i drugih koji se jave na javni poziv za imenovanje na najniže, na najniže sudove da se pokuša dakle jednim većim zahvatom u zakon definirati jedinstvenu rang listu po bodovima za određenu kalendarsku godinu i temeljem toga i redoslijeda prioriteta vršiti imenovanja. To bi mislim bile 3 stvari koje je relativno lako napraviti koje ne iziskuju ni materijalne, ni druge resurse, a značajno bi podigli i transparentnost i povjerenje građana u ove dvije važne institucije koje vrlo često su i ispod radara, ispod radara javnosti osim u onim tzv. razvikanim slučajevima kad je možda već i kasno. Ja moram reći da bez guglanja ne bi ni znao tko je predsjednik Državnoodvjetničkog vijeća, a da nisam član DSV-a vjerojatno ne bi ni znao tko je predsjednik DSV-a. Radi se dakle o ustavnim, ustavnim tijelima, ustavnim kategorijama sa jako važnom funkcijom i u stvari početkom onoga što može ubiti dobre i loše stvari u hrvatskom pravosuđu. Što se tiče pravosuđa obzirom da u postupku, u pravilu sudjeluju dvije strane i da je odluka će s odlukom jedna uvijek biti nezadovoljna to vam je u startu 50% onih koji su nezadovoljni, ali i to je bolje nego da imamo 70% koji su nezadovoljni. Zahvaljujem.
S ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sjednicu nastavljamo sutra u 9 i 30 izjašnjavanjem o amandmanima. SJEDNICA PREKINUTA U 17,26 SATI.