Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Hrvatski sabor donio je Zakon o pravosudnoj akademiji kojim se ustrojava Pravosudna akademija kao neovisno i samostalno tijelo koje će provoditi trajno stručno usavršavanje pravosudnih dužnosnika, sudskih savjetnika i vježbenika, a posebno u Državnoj školi za pravosudne dužnosnike provoditi pripremu i obuku kandidata za buduće suce, odnosno zamjenike državnih odvjetnika. Ovim Zakonom Pravosudna akademija ustanovljena je kao samostalna ustanova sukladno Zakonu o ustanovama i izdvojena je iz Ministarstva pravosuđa. Izmjenama i dopunama ovog Zakona predlaže se da se u Zakonu o Pravosudnoj akademiji pojedine odredbe izmijene i dopune kako bi se sastav Upravnog vijeća proširio sa 9 članova na 11 članova. Naime, Zakonom o radu propisano je da je najmanje 1 član Upravnog vijeća mora biti predstavnik zaposlenika. Predlaže se stoga da se sastav Vijeća proširi na način da ga čine i dva predstavnika zaposlenika Pravosudne akademije. Kako je u nadležnosti Upravnog vijeća donošenje Pravilnika o načinu provođenja i ocjenjivanja pisanog dijela ispita i usmenog dijela ispita za prijem u Državnu školu za pravosudne dužnosnike iz članka 26. stavka 6. i članka 28. stavka 4. Zakona o Pravosudnoj akademiji predlaže se da Upravno vijeće navedene pravilnike donosi uz prethodno mišljenje Državnog sudbenog vijeća, odnosno Državnog odvjetničkog vijeća. Zakonom o Pravosudnoj akademiji propisano je da se natječaj za prijem u Državnu školu za pravosudne dužnosnike raspisuje na temelju plana, potrebnog broja sudaca i zamjenika državnih odvjetnika koji donosi Ministarstvo pravosuđa za svaku kalendarsku godinu. S obzirom da Državna škola za pravosudne dužnosnike traje dvije godine potrebno je bilo u odredbi članka 23. stavka 3. Zakona izmijeniti i propisati da Ministarstvo pravosuđa donosi plan za dvije kalendarske godine. U članku 23. stavkom 4. Zakona bilo je propisano da će se natječaj za prijem u državnu školu raspisivati prema potrebama broja sudaca i zamjenika državnih odvjetnika za područje jedne ili više županija. Sada se pak predlaže da se natječaj za državnu školu raspisuje za područje cijele Republike Hrvatske, a ne za sudove i državna odvjetništva za područje jedne ili više županije. U članku 25. Zakona o Pravosudnoj akademiji propisano je da postupak odabira kandidata za upis u državnu školu provodi Povjerenstvo za upis u školu i provođenje završnog ispita u sastavu od 5 članova. S obzirom da Državno sudbeno vijeće, odnosno Državno odvjetničko vijeće sudjeluje u provođenju izobrazbe u državnoj školi za pravosudne dužnosnike i donosi odluke o imenovanju kandidata za suce, odnosno zamjenike državnog odvjetnika predlaže se da umjesto dosadašnjeg Povjerenstva postupak odabira kandidata za suce provodi Državno sudbeno vijeća, a za zamjenike državnih odvjetnika Državno odvjetničko vijeće. Također se predlaže da se i završni ispiti ne polažu pred Povjerenstvom već pred Državnim sudbenim vijećem, odnosno Državnim odvjetničkim vijećem. Ovim prijedlogom zakona također se mijenja članak 30. Zakona kojim je bilo propisano da kandidati koji su primljeni u državnu školu postaju zaposlenici sudova ili državnih odvjetništava. Kako bi se pobliže odredio status kandidata koji su primljeni u državnu školu izmijenjenom odredbom članka 30. propisuje se da se kandidati koji su već savjetnici u sudovima i državnim odvjetništvima, a primljeni su u državnu školu imaju status višeg savjetnika. Kandidati koji su primljeni u državnu školu, a nisu savjetnici u pravosudnim tijelima danom prijema u školu zasnivaju radni odnos kao viši savjetnici na sudovima odnosno državnim odvjetništvima gdje ih raspoređuje Državno sudbeno vijeće, odnosno Državno odvjetničko vijeće. I predlagatelj prihvaća amandman Odbora za zakonodavstvo. Hvala vam lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora? Da. U ime Odbora za zakonodavstvo, predsjednik odbora gospodin Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče, uvažena državna tajnice, kolegice i kolege. Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora je na 103. sjednici koja je održana 20. listopada 2010. godine raspravljao o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj akademiji naravno s konačnim prijedlogom zakona. Odbor za zakonodavstvo podupire donošenje ovog zakona i ne protivi se prijedlogu predlagatelja da se ovaj zakon donese po hitnom postupku. Na tekst konačnog prijedloga zakona Odbor podnosi sljedeći amandman. Amandman prvi dakle na članak 4. i to u smislu da se članak 4. mijenja i glasi: "Članak 25. mijenja se i glasi: Postupak upisa kandidata za suce u školu provodi Državno sudbeno vijeće. I postupak upisa kandidata za zamjenika državnog odvjetnika u školu provodi Državno odvjetničko vijeće." Mada su ova rješenja sadržana u prijedlogu zakona na ovaj način mišljenja smo da se na bolji i kvalitetniji način zapravo nomotehnički dorađuje sam izričaj. Hvala lijepo.
Hvala. Otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine predsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Evo prošle godine je donesen Zakon o pravosudnoj akademiji koji sasvim, kojim zakonom na sasvim drugim temeljima ustanovljujemo način odabira sudaca, državnih odvjetnika, odnosno školovanja, njihove edukacije, pripreme, ja bih rekla za najvažnije dužnosti koje im je ovo društvo povjerilo, to je sucima i državnim odvjetnicima, onima koji odlučuju o najvećim ljudskih vrijednostima, o njihovoj slobodi, imovini, časti. Isto tako ustanovili smo ovim zakonom o pravosudnoj akademiji u biti i način promocije, jer vidimo da su angažirano i Državnoodvjetničko vijeće i Državno sudbeno vijeće. Međutim evo taj zakon još nije ni saživio, on tek saživljava, akademija otpočela s radom, ima neke svoje prostorije, bolje bi bilo da ima svoju posebnu nekretninu, svoju posebnu zgradu, prema tome i ministarstvo pomalo razmisli o tome da se na takav adekvatan način dade i uloga i značaj samoj pravosudnoj akademiji, a ne u nečijim iznajmljenim prostorijama. Međutim bitan je i bitniji i najbitniji je sam sadržaj. Dakle ovim prijedlogom zakona mijenja se sastav upravnog vijeća. Da malo podsjetimo se tko uopće čini upravno vijeće, i tko su članovi upravnog vijeća. Upravno vijeće da se podsjetimo ima svoj stalni sastav i one ljude koji se imenuju na mandat od 4 godine. Dakle stalni sastav je predsjednik Vrhovnog suda, glavni državni odvjetnik, ministar pravosuđa, predsjednik Državnog sudbenog vijeća i predsjednik Državnoodvjetničkog vijeća. Četiri člana koji se imenuju na vrijeme od 4 godine, jedan sudac Vrhovnog suda, zamjenik glavnog državnog odvjetnika i dva predstavnika sveučilišnih nastavnika pravnih znanosti. Praktički s obzirom na ovaj stalni sastav, to je petorica ljudi koji odlučuju uopće o tome koga će prepustiti da uopće ima mogućnost da se školuje u državnoj školi, oni i ocjenjuju, verificiraju, a kasnije kroz Državno sudbeno vijeće ili Državnoodvjetničko vijeće odlučuju uopće u stalnu službu, kao suci, odnosno kao državni odvjetnici. Kasnije kad oni to postanu, Državnoodvjetničko vijeće, odnosno Državno sudbeno vijeće odlučuje i o njihovom napredovanju, odnosno stegovnoj odgovornosti. To su naravno dobri modeli, jer apsolutno prepuštaju sve ovlasti samoj sudbenoj vlasti. Zanemariv je broj i oni ne mogu nikada prevagnuti, niti ministar pravosuđa dakle kao politika, niti predstavnici sveučilišnih nastavnika pravnih znanosti. Praktički u rukama same struke je sudaca da odluče tko će doći u njihove redove, koga će oni prije svega educirati, oni ih i ocjenjuju i ovo sve redom što sam naprijed rekla. Ovim prijedlogom zakona mijenja se dakle ovaj sastav i još se dodaju zaposlenici, dva zaposlenika, jer smo na njih zaboravili. I to nije dobro da smo zaboravili na zaposlenike, s obzirom da Zakon o radu izrijekom kaže upravo da i zaposlenici moraju biti članovi upravnog vijeća. To ovako usput govorim jer ovdje ima značajnijih izmjena nego ova, a i ova je također ne samo kao izmjena značajna, ona se trebala naći u osnovnom zakonu, zakonu kad smo donosili, jer na žalost evo zaposlenika samo se sjetimo onda kada treba uvesti harač, kada treba uvesti nove poreze ili povisiti poreze, ili trenirati disciplinu kao poreznih obveznika. To je postala naša navada i to treba mijenjati. Kada im se dade i ona zakonska mogućnost da negdje suodlučuju, onda se to redovito zaboravi. Dakle nije to nikakav specifikum Ministarstva pravosuđa, na njih zaboravi Vlada u cjelini. Eto toliko samo o toj izmjeni. Međutim ono što mi se čini značajnim izmjenama, a to je da sada odjedanput Vlada odustaje od tog da bi natječaj za državnu školu, dakle za kandidate za državnu školu raspisivala po onom programu, dakle to ostaje, po programu potreba sudaca i državnih odvjetnika, ali u zakonu dosadašnjem je stajalo, mislim da je to bilo dobro, po potrebi sudova, državnih odvjetništva za područje jedne ili više županija. To je sasvim normalno, jer ako nedostaje jedan sudac u županijskom sudu u Zadru, zbog čega onda raspisivati i nigdje drugdje ne nedostaje, zašto onda raspisivati za područje čitave Hrvatske? Ne znam što se time htjelo postići. Naravno da uvijek kad se raspisuju natječaji, onda uvijek postoji potreba više sredina, ali ne može samo načelo ekonomičnosti ovdje biti dominantno. Drugo, što mi se čini još važnijim, malo po malo ukidanjem sudova, ukidanjem državnih odvjetništava, i sada ovdje ukidanjem potrebe da se potrebe ocjenjuju s obzirom na potrebe jedne ili više županija mi provodimo apsolutnu centralizaciju svega i svačega u Hrvatskoj. To nije dopustivo. Jer na kraju krajeva sve institucije ne postoje radi države same, nego radi ljudi i njihovih potreba. Potreba za jednim ili više dužnosnika, a u ovom konkretnom slučaju pravosudnih dužnosnika, ili onih koji trebaju tek postati, jer ih nedostaje, pa ih treba educirati, dakle stvoriti sve ove pretpostavke i prethodne radnje, mora se osluškivati područje, teritorij, ondje gdje ljudi žive. Tu treba znati odgovoriti na njihove potrebe. Zato mi se čini da ovo rješenje je korak natrag u odnosu na još nekoliko izmjena koje se predlažu ovim Prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravosudnoj akademiji. Iz obrazloženja prijedloga zakona nije razvidno što je to rukovodilo predlagatelja da prione ovoj izmjeni. Nadalje, ovim izmjenama, prijedlogom izmjena u čl. 25. predlaže se da više odabir kandidata za Državnu školu, nemojmo misliti da su to neki kandidati koji eto se malo još nešto školuju, to su ljudi koji mogu i isključivo oni biti sutra suci i državni odvjetnici. Što smatram da je dobro jer se vodi računa od samog početka. Ali upravo zbog toga što smo već onda u startu odredili onim odabirom, dakle već su to kandidati, to su sutrašnji suci i državni odvjetnici, da taj postupak bude što transparentniji. Takve primjedbe i klub SDP-a je imao izražavajući jednu bojazan da bi povjerenstvo upravo koje je formirano ovim zakonom vršilo adekvatan i pravilan odabir kandidata za suce. Sada se ta uloga daje Državnom sudbenom vijeću, odnosno Državnom odvjetničkom vijeću. Mislim da je to dobar način jer to su inače ljudi koji u kasnijim fazama, dakle na najbolji način mogu ocijeniti te kandidate. Međutim, ovdje se ponovno postavlja ono pitanje, to je jedan jedinstveni sustav koji mi ovdje uvodimo glede pravosudne vlasti, dakle nigdje nemamo takve ovlasti koje država daje jednoj grani vlasti. Dakle, oni upravo će odlučivati koga će odabrati za kandidate, oni će ih educirati, oni će verificirate to znanje, oni će ih odabirati, odnosno imenovati kao suce, odnosno državne odvjetnike s obzirom da imaju dominantnu većinu u Državnom sudbenom vijeću, odnosno u Državnom odvjetničkom vijeću. Oni će i odlučivati i o tome kada ih treba promovirati i da li uopće i koga od njih, isto tako odlučivat će i o njihovoj stegovnoj odgovornosti. To su velike zadaće i velike ovlasti. Mora postojati onda i velika i najveća odgovornost upravo tih ljudi. A kako bi njihova odgovornost zaista bila adekvatna onda moraju postojati i najbolji mogući i najbolji objektivizirani kriteriji. Njih smo već ustanovili u pojedinim izmjenama zakona, onom paketu koji smo donijeli. Međutim, važnije od svega toga je kako to u praksi funkcionira. Koliko ti ljudi, prije svega pravosudni dužnosnici kojima sada dajemo najveće moguće ovlasti, su hrabri oduprijeti se bilo kakvom pritisku. Na papiru i u ovom prijedlogu zakona teško da se može što prigovoriti, međutim praksa je nešto drugo. U Hrvatskoj nažalost postoje savjetnici, čak i 8 godina koji su do dana današnjega savjetnici. I koji imaju sve najbolje preporuke onih koji ih prate. Dakle, sudećeg suca koji praktički radi, savjetnici pripremaju odluke za suca. Imaju sve moguće preporuke sudskog vijeća, sudačkog vijeća u tim sudovima u kojima su zaposleni. I postavlja se pitanje kako to da nisu imenovani do dana današnjega za pravosudne dužnosnike, odnosno za suce? To ne može biti. Ne mogu biti izračuni da je most stabilan, da stoji, a u praksi čim se napravi on propadne. To su velike nepravde o kojima mi nećemo šutjeti. I ja molim, evo ovdje i državnu tajnicu, da se ispitaju svi slučajevi i da se podastru javnosti, to ćemo tražiti i kroz odbor, mislim da Odbor za pravosuđe ima i takvih ingerencija da vidi o čemu se radi jer to nije pojedinačni slučaj. E sad, što se događa ovim izmjenama zakona? I mogli bi reagirati upravo za to. Nije normalno da sudski savjetnik, ovdje je dobro što se njihov status, ali samo onih koji su primljeni u Državnu školu, ali broj onih koji se mogu primiti u Državnu školu je ograničen. Što je s onim ljudima koji su vrijedno radili 7, 8 godina koji nisu suci nego kandidiraju za ulazak u Državnu školu kao najobičniji početnici, a pitanje je li uopće će biti odabrani? Dakle, sve je lijepo transparentno, a najveće nepravde se događaju koje se možda dosada i nisu događale. Dobro je ovo što se ovim izmjenama članka 30. propisuje upravo da savjetnici, da se vodi računa o savjetnicima koji kandidiraju za Državnu školu i da oni imaju status višeg savjetnika, odnosno oni za Državno odvjetništvo da imaju također status višeg savjetnika u Državnom odvjetništvu. Ali nije jednak savjetnik koji je tek primljen, koji radi nekoliko mjeseci i onaj koji radi godinama, koji može već sutra biti sudac Županijskog suda, a mora nazad u školu pod upitnikom da li će uopće biti primljen. Ja molim odgovore na ova pitanja i ove formalno pravne naravi, ali i suštinske. Evo, i o tome svemu ovisi hoće li klub SDP-a podržati ovaj prijedlog zakona. Mi ga u načelu podržavamo međutim ukoliko se unatoč donesenom zakonu pa i u ovim izmjenama događaju ovakve stvari mi tražimo obrazloženje kako bi mogli i onda zauzeti naš stav oko glasovanja. Hvala.
Hvala. U ime kluba HDZ-a gospođa zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Klub HDZ-a podržat će Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravosudnoj akademiji jednako tako kao što je podržao donošenje Zakona o Pravosudnoj akademiji prošle godine koji je stupio na snagu i Pravosudna akademija je počela sa radom 1.1. ove godine. RH je svjesna da je za ostvarivanje načela i vladavine prava i pravnu sigurnost građana važno nezavisno, nepristrano i učinkovito pravosuđe. Također povjerenje u pravosuđe i u cijeli sustav pravosudni ovisi o tome koliko je transparentan i koliko su unaprijed jasno određena pravila za ulaske u pravosudne dužnosti ali i za njihov napredak u karijeri. Upravo prepoznajući to sve ja moram reći da izmjenama zakona mnogim izmjenama zakona, popravcima, poboljšicama već niz godina u ovom dijelu zakona u kojima se dostižu ti kriteriji i ta transparentnost a to je Zakon o sudovima, Zakona o Državnom odvjetništvu, Zakon o Državnom sudbenom vijeću i sada Zakon o Pravosudnoj akademiji sustavno se ti kriteriji ta transparentnost poboljšava da bismo u konačnici dobili ono što zaista želimo, a to su sasvim jasni kriteriji unaprijed određeni i mjerljivi za ulazak u pravosudne dužnosti i za napredovanje u karijeri. U tom smislu je apsolutno nužno odrediti objektivne standarde obuke za pravosudne dužnosnike koji će omogućiti budućim mladim sucima i državnim odvjetnicima da dobiju potrebne stručne vještine i znanja. Naime, svi smo svjedoci i gledamo to kroz dugi niz godina da mladi pravnici koji ulaze kao vježbenici i koji se pripremanju za buduće sudačke i državno odvjetničke dužnosti su prolazili ja bih rekla nepravedno zato što je njihova edukacija pa time i napredovanje zapravo ovisilo o tome u koji su sud, gdje su upali, koliko se za njihovo obrazovanje brinuo pojedini predsjednik suda ili koliko su ih mentori možda iskorištavali da tako kažem za prizemne stvari u ovrhama, lupanja štambilja itd. a zapravo su zanemarili njihovu sustavu edukaciju koju su morali proći za vrijeme vježbeničkog staža. Dakle, mi danas da se vratim na zakon o kojem danas razgovaramo, a razgovaramo o izmjenama i dopunama Zakona o Pravosudna akademiji koju smo netom donijeli ali ministarstvo predlaže sada još neke daljnje poboljšice da bi funkcioniranje Pravosudna akademije bilo zaista besprijekorno. Da podsjetim Pravosudna akademija nije novina koja je nastala ove godine. Dakle, Pravosudna akademija je izrasla iz Centra za obuku sudaca i 2004. godine Pravosudna akademija ustrojena je kao upravu u sustavu Ministarstva pravosuđa. Od te 2004. pete godine do danas dakle do njenog osamostaljenja u potpuno samostalnu ustanovu učinila je velike iskorake i veliki napredak u obrazovanju kako savjetnika tako i već imenovanih sudaca u njihovoj cjeloživotno edukaciji. Evo samo da napomenem da je od samih početaka kada je od 2004. pete prošlo otprilike tisuću polaznika kroz radionice Pravosudna akademije. Imam zadnji podatak za 2006. kada ih je već bilo 2 tisuće 900 gotovo znači više od skoro trostruko broj radionica je udvostručen. Sve to pridonijelo je da Pravosudna akademija zaista osnaži i stasa u samostalnu ustanovu. I taj Zakon o Pravosudna akademiji sve izmjene ovih Zakona o sudovima i Zakona o Državnom sudbenom vijeću na tragu su strateške studije za izradu jedinstvenih, objektivnih i transparentnih kriterija za ulazak u sudačku i državno odvjetničku profesiju i osnivanje Državne škole za pravosudne dužnosnike koju je Vlada Republike Hrvatske donijela u prosincu 2008. a poštujući i preporuke Vijeća Europe i preporuke i sugestije EU. Dakle, ovim današnjim zakonom mi podržavamo promjene koje se predlažu. Neke koje držimo nužnim, neke manje ali svakako promjenama koje će doprinijeti daljnjem poboljšanju rada Pravosudna akademije. Evo i ulaskom u Upravno vijeće zaposlenika sukladno postojećim hrvatskim zakonima. Također smatramo da je dobra izmjena u kojoj se traži suglasnost Državno odvjetničkog vijeća i Državno sudbenog vijeća pri donošenja pravilnika u načinu provođenja i ocjenjivanja ispita, pisanog i usmenog dijela ispita. Iz jednostavnog razloga što su upravo ovim izmjenama ta tijela uvedena kao tijela koja će provoditi i postupak za ulazak u državnu školu, a jednako tako i završne ispite. Bilo je tu govora o tome o ovoj izmjeni da se oglašavanju slobodna mjesta za područje cijele Hrvatske, a najviše za područje za jedne županije ili više županija. To je na tragu europske prakse. Bilo je puno inzistiranja na tome da se raspisuju nacionalni natječaji dakle prigodom jednog raspisanog natječaja ravnopravan ulazak i valorizacija kandidata sa područja cijele Hrvatske i da po tom ide izbor mjesta gdje će oni koji su prošli tu valorizaciju raditi da bude jedini kriterij, kriterij izvrsnosti, znači oni koji su najbolje sa najvećim ocjenama i odlikama završili sudačku školu da budu prvi na listi da biraju mjesto u kojemu će raditi od naravno slobodnih mjesta. Također smatram da je dobro i pozdravljam i mi u klubu HDZ-a ovu izmjenu u članku 25. da postupak upisa, a i završne ispite ne provodi povjerenstvo već da se ono da u nadležnost Državnom sudbenom vijeću odnosno Državno odvjetničkom vijeću iz razloga što smo i zadnjim ustavnim promjenama osigurali da ova dva tijela budu zaista neovisna tijela za odlučivanje u karijeru pravosudnog dužnosnika i za njihovo napredovanje. Prema tome, smatramo da je dobro da to vrše ta tijela, a ne onda neka druga povjerenstva koja će on imenovati, a za koja više nitko neće znati koja su zapravo povjerenstva i kome ona odgovaraju. Dakle, što se tiče zadnje izmjene ovoga zakona, a to je, odnosno ne bih rekla izmjene nego zapravo dopune odnosno pobliže određivanje, da ne bi bilo nedoumica, u koji položaj u radnom odnosu ulaze osobe koje su primljene u državnu školu, dakle da im se garantira status višega savjetnika. Mislim da je to dobro jer u tom statusu će biti zaista oni najbolji dakle koji prođu selekciju, a mislim da gospođa državna tajnica bi mogla reći koliki je velik pritisak bio za upis u državnu školu i koji postotak od toga je primljen ako su prošli. Nisam sigurna je li natječaj taj zaključen, ali svakako višestruko više kandidata je bilo od slobodnih mjesta. Stoga zaista držim da su tu najizvrsniji i da oni zaslužuju status višega savjetnika. Evo, budući da se radi o nekoliko poboljšica u zakonu koji je nedavno stupio na snagu i zakon koji uređuje i Državnu školu za suce kao jedan segment u djelovanju Pravosudne akademije, a ne zaboravimo da Pravosudna akademija zapravo ima tri dijela. To je educiranje vježbenika, državna škola i educiranje već sudaca i državnih odvjetnika koji su već izabrani za suce, naravno u smislu njihove potpune educiranosti, a time nezavisnosti i nepristranosti i profesionalnosti i mogućnosti napredovanja u karijeri. Kroz ovih nekoliko godina kroz zakone je zaista ustanovljen i postavljen jedan sustav da ni to napredovanje se ne može dogoditi bez sustavne edukacije, dakle svaka edukacija, svaka prođena radionica donosi bodove koji su jedan od kriterija za napredovanje u sudačkoj odnosno državno odvjetničkoj karijeri. Evo i zbog svega ovoga klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će ove izmjene, očekujući prve polaznike Državne škole za suce i državne odvjetnika. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba HNS-HSU-a gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Ove izmjene i dopune Zakona o pravosudnoj akademiji dosljedne su i neophodne zbog usklađivanja ovog zakona sa paketom zakona koji smo donijeli vezano na Državno odvjetničko vijeće i Državno sudbeno vijeća i radikalnu izmjenu procedure, kriterija koji će se koristiti za ulazak novih ljudi u državno odvjetničku i sudačku profesiju kao i u napredovanju ljudi unutar profesije. Smatramo da je ovaj zakon kojim zapravo se regulira status originalno taj zakon, ne u ovoj izmjeni, kojim se regulira status Državne škole za pravosudne dužnosnike pokazuje kako katkad s jednim malim i na prvi pogled neuglednim zakonom može početi jedna velika i korjenita promjena. Ovaj zakon je kada je donesen u ovom Parlamentu vezano na Državnu školu za pravosudne dužnosnike zapravo započeo ovu temeljitu promjenu ustrojstva i izgradnje temelja za u budućnosti izgradnju neovisnog pravosuđa u Hrvatskoj. To smo podržali kao klub HNS-a i HSU-a i smatramo da je to zaista pozitivni pomak. I iz perspektive onoga što obično ocjenjujemo kao korist koju Hrvatska može imati od procesa pristupanja Europskoj uniji, ovo je po mišljenju kluba HNS-a i HSU-a do sada apsolutno najveća korist koju smo imali od procesa pristupanja Europskoj uniji, dakle od samog procesa gdje sposobnost koju sumnjamo da bi bez toga imali da se postave temelji drugačijem pravosuđu i drugačijoj selekciji ljudi i koji ulaze u profesiju i koji u profesiji napreduju. Prema tome, to je ja bih rekla pristup cijeloj temi koji klub HNS-a, HSU-a podržava i u skladu s tim i ovo usklađivanje koje je pred nama, dakle usklađivanje Zakona o Pravosudnoj akademiji u ovom dijelu koji se odnosi na Državnu školu za pravosudne dužnosnike sa zakonima krovnima koje smo u ovom Saboru donijeli. Jedna od ključnih stvari koju smo u tim zakonima učinili su objektivni kriteriji, dakle definiranje, pa ako hoćete možda u nekim idealnim okolnostima i pre precizno za zakon definiranje kriterija, ali očito po mišljenju svih nas, obzirom da smo to zajednički donijeli, neophodnom preciznom definiranju kriterija za selekciju i napredovanje ljudi u profesiji, kao i novom potpuno modelu temeljem kojeg će se birati Državno sudbeno vijeće i Državno odvjetničko vijeća. Dakle, ne kao ono koje je sada na snazi, koje je izabrala politika odnosno parlamentarna većina, dakle politika nego tijelo koje neće birati politika nego će birati profesija kojoj se time daje šansa i prostor da stane na noge. U tom kontekstu logično je da Državno sudbeno vijeće i Državno odvjetničko vijeće selekcioniraju i ljude koji su kandidati da tako kažem za ulazak u profesiju, a prolaze kroz Državnu školu za pravosudne dužnosnike da bi uopće mogli doći u profesiju. Logično je da to budu institucije koje selekcioniraju te ljude, a ne više neko posebno povjerenstvo jer će sada i Državno sudbeno vijeće i Državno odvjetničko vijeće biti izabrano po ovim drugačijim kriterijima i po drugačijem modelu nego do sada, pa onda nema niti tu te opasnosti od političkog utjecaja i političkih kriterija. Vi se sjećate da smo u zakonima koje smo donijeli, ovim krovnima, a s kojima sada usklađujemo i ovaj zakon koji je danas pred nama između ostaloga unijeli i neke izmjene koje idu u pravcu umanjivanja utjecaja arbitrarnih kriterija. A svatko tko je ikad bio u toj situaciji zna da je usmeni dio ispita uvijek podliježe osobnoj prosudbi ispitivača više nego pismeni dio ispita. Dakle, pismeni dio ispita je taj koji se može dobiti na uvid, gdje se može nedvojbeno provjeravati i utvrđivati znanje ili kvaliteta odgovora. Usmeni dio ispita kako god bio savršen ispitivač uvijek nosi sa sobom i tu osobnu formulu, pa smo tako ako se sjećate u onim krovnim zakonima o državnom, Državnom sudbenom, Državnom odvjetničkom vijeću unijeli i izmjenu u kojoj se smanjuje broj bodova na usmenom ispitu kako bi se pojačao utjecaj bodova na pismenom ispitu i onih bodova koji se dobivaju iz prosjeka ocjena koje je kandidat postigao ili kandidatkinja postigla na studiju prava. U tom smislu kao klub HNS-a, HSU-a predlažemo ovdje i jednu izmjenu i taj amandman možda se našao, a ako nije će se naći na vašim klupama a odnosi se na članak 7. u ovim izmjenama, odnosno na članak 28. u temeljnom tekstu zakona. Dakle, u članku 28. temeljnog teksta zakona kaže se na usmeni dio ispita poziva se dvostruko više kandidata od broja kandidata koji se primaju u Državnu školu za pravosudne dužnosnike i to kandidati koji su postigli najviše bodova na pravosudnom ispitu ili pisanom dijelu ispita. Naš amandman ide u sljedećem pravcu. Mi smatramo da ako se poziva dvostruko više kandidata, onda pismeni dio ispita gubi na utjecaju, odnosno na izlučnosti. Vi se sjećate da smo u Zakonu o Državnom sudbenom vijeću napisali da na usmeni ispit idu samo kandidati koji su postigli najbolje, dakle najviše rezultate u zbroju bodova pismenog ispita i prosjeka ocjena na studiju. Dakle, da bi smanjili mogućnost arbitrarnog utjecaja koji je po logici stvari takav, usmenog dijela ispita smatramo da u ovom članku 28. treba stajati na usmeni dio ispita poziva se 50% više kandidata od broja kandidata koji se primaju u Državnu školu za pravosudne dužnosnike. Jer ako ih se poziva dvostruko više to su gotovo svi i u tom slučaju se onda ostavlja puno veći prostor za utjecaj usmenog dijela ispita na selekciju ljudi koji ulaze u Državnu školu za pravosudne dužnosnike. Dakle, kako bi uskladili duh ovog zakona i logiku ove procedure sa logikom procedure koju smo već definirali i oko koje smo se složili u Zakonu o Državnom sudbenom vijeću predlažemo da se na usmeni dio ispita ne poziva dvostruko više kandidata, nego da se poziva 50% više kandidata. To još uvijek otvara dosta veliki prostor, ali po našem mišljenju doprinosi egzaktnosti kriterija u selekciji ljudi koji će ući u tu Državnu školu za pravosudne dužnosnike, a to naravno nije samo tako jedna formalna stvar. To su zapravo ljudi kojima se daje šansa da uđu u tu profesiju, odnosno u te profesije. Jer ljudi koji neće proći kroz Državnu pravosudnu školu de facto neće moći ući u te profesije. Dakle, smatramo da je to vrlo značajno da kriteriji budu transparentniji i da se stavi naglasak na ono što je provjerivo, a to su rezultati pisanog dijela testa. Obzirom da se taj članak dira u ovim izmjenama i dopunama, onda na taj članak predlažemo amandman. Imamo kao Klub HNS-a i HSU-a još jednu primjedbu. Nju ću ovdje iznijeti iako formalno ne mogu ništa u vezi s tim zato što je to članak koji se ne dira u ovim izmjenama i dopunama. Ali predlažem ministarstvu da razmotri tu mogućnost obzirom da se radi defacto samo o usklađivanju sa onim što smo već odlučili i donijeli u Zakonu o Državnom sudbenom vijeću i Državnom odvjetničkom vijeću. Naime, radi se o članku 29. originalnog zakona koji ovdje ne podliježe ovim prijedlogom promjenama. Dakle, nemamo amandman, jer ne možemo. Ali vam ga preporučamo vašoj pažnji. Ako se sjećate u Zakonu o Državnom sudbenom vijeću mi smo definirali da se ona rang lista koja se objavljuje na Internetu kandidata sa rezultatima koje su postigli temeljem tri kriterija. Dakle, pisanog ispita, prosjeka ocjena i usmenog ispita sto trideset, dvadeset bodova da se rang lista objavljuje na Internetu sa ukupnim brojem bodova i sa brojem bodova po svakoj od ovih kategorija. Dakle, sa brojem bodova koliko kandidat dakle ima ukupni broj bodova i koliko je postigao ili postigla bodova na pismenom dijelu ispita, koliko je bodova dobio iz prosjeka ocjena i koliko na usmenom dijelu ispita. Ovdje u članku 29. kaže se lista prvenstva objavljuje se na Internetskim stranicama akademije. Mi predlažemo ministarstvu da razmotri mogućnost da se lista prvenstva sa brojem bodova objavljuje na internetskim stranicama akademije, ali da se objavljuje ne samo zbirno ukupni broj bodova, a po ovom zakonu 70% bodova može se dobiti iz pisanog dijela ispita, 30% iz usmenog, nego da se objavi i uz ukupni broj bodova i broj bodova koje je kandidat ili kandidatkinja postigao na pismenom dijelu ispita i broj bodova koji je postigao na usmenom dijelu ispita, to nije nikakvi dodatni posao, a doprinosi transparentnosti cijele procedure i cjelovitosti uvida koji i kandidati i svi ostali koje to zanima imaju u cijeli postupak. Evo ovo jedno u obliku amandmana, na članak 7. izmjena i dopuna, odnosno članak 28. originalnog teksta zakona, jer smatramo da je u skladu i konzistentno sa onim što smo već u drugim zakonima definirali. Ovo drugo klub HNS-a i HSU-a preporučuje na razmatranje ministarstvu, da se vidi da li je moguće to usuglasiti. Hvala vam lijepa na ovom poslu, i klub HNS-a i HSU-a će podržati ovaj zakon.
Zahvaljujem. Završili smo raspravu po klubovima, prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je na redu uvaženi zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Uvodno želim podsjetiti da je Zakon o pravosudnoj akademiji, koji je Hrvatski sabor donio 2009. godine, Pravosudna akademija ustrojena kao samostalno tijelo za provođenje stručnog usavršavanja pravosudnih dužnosnika, sudskih savjetnika i vježbenika. Dok se državna škola za pravosudne dužnosnike osniva radi obuke kandidata za buduće suce i državne odvjetnike. To je jedan od zakona koji je Republika Hrvatska donijela u procesu usklađivanja našeg zakonodavstva sa zakonodavstvom Europske unije. Ovim izmjenama i dopunama Zakona o Pravosudnoj akademiji usklađuje se sa Zakonom o radu, Zakonom o Državnom sudbenom vijeću i Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom odvjetništvu. Usklađivanje se očituje u sljedećem, proširuje se sastav upravnog vijeća sa 9 na 11 članova, jer je Zakon o radu propisuje sudjelovanje predstavnika zaposlenika u radu vijeća. Za donošenje pravilnika o načinu provođenja i ocjenjivanje pisanog dijela ispita i usmenog dijela ispita za prijam u državnu školu za pravosudne dužnosnike, potrebno je pribaviti prethodno mišljenje Državnog sudbenog vijeća i Državnoodvjetničkog vijeća. Također predlaže se plan potrebnog broja sudaca i državnih odvjetnika donijeti za dvije godine, a ne za jednu, koliko je i samo trajanje škole za pravosudne dužnosnike, dok se raspisivanje natječaja propisuje za područje cijele Hrvatske. Prijedlogom se nadalje Državnom sudbenom vijeću i Državnoodvjetničkom vijeću dodjeljuje provođenje upisa kandidata u školu, i pred tim tijelima polažu se završni ispiti. S obzirom na iznijeto podržavam predložene izmjene i dopune Zakona o Pravosudnoj akademiji, kako bi se ostvarile sve pretpostavke za raspisivanje natječaja za prijam prve generacije polaznika državne škole za pravosudne dužnosnike. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Damir Sesvečan. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državna tajnice, kolegice i kolege. Dakle pred nama je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Pravosudnoj akademiji s konačnim prijedlogom zakona, dakle zakon se nalazi u hitnom postupku. Ovim zakonom predlažu se izmjene i dopune pojedinih odredbi, koje su u određenom dijelu posljedica kao što je već i rečeno donošenja novela Zakona o sudovima i Zakona o Državnom odvjetništvu, te donošenja Zakona o Državnom sudbenom vijeću, a koje zakone je Hrvatski sabor donio 1. listopada ove godine, ili su pak povezani dakle sa raspisivanjem natječaja za prijam prve generacije polaznika državne škole za pravosudne dužnosnike, sukladno odredbama opet ovih navedenih zakona. Naime tim zakonima propisano je da se od 1. siječnja 2013. godine za suca, odnosno zamjenika državnog odvjetnika mogu imenovati samo kandidati koji imaju završenu državnu školu za pravosudne dužnosnike. To je dakle ujedno i razlog zašto se predlaže donošenje ovog zakona po hitnom postupku. Zakonom o Pravosudnoj akademiji, koji je stupio na snagu 1. siječnja 2010. godine, u sustav pravnog obrazovanja uvedene su novine koje se odnose na uvođenje jedinstvenih, objektivnih i transparentnih kriterija za ulazak u profesiju sudaca i državnih odvjetnika, i njihovu sustavniju i kvalitetniju izobrazbu. Pravosudna akademija dakle provodi početnu izobrazbu i osposobljavanje kandidata za neovisno i nepristrano obnašanje pravosudnih dužnosti, sudsko obrazovanje vježbenika i sudskih savjetnika, te kontinuirano usavršavanje pravosudnih dužnosnika, dakle ovdje se zapravo radi o cjeloživotnom obrazovanju pravosudnih dužnosnika. Također tim je zakonom Pravosudna akademija izdvojena iz Ministarstva pravosuđa, i osnovana je kao neovisna i samostalna ustanova. Ona sad ima dakle pravnu sposobnost, a način imenovanja, odnosno sastav tijela upravljanja akademije potvrđuje i njezinu stvarnu neovisnost. Što se tiče predloženih izmjena i dopuna ovog zakona, konkretno se dakle predlaže, kao što je već i navedeno i rečeno, da u upravno vijeće uđu i predstavnici zaposlenika akademije, da upravno vijeće donosi pravilnik o načinu provođenja i ocjenjivanja pisanog dijela ispita i usmenog dijela ispita za prijam u državnu školu za pravosudne dužnosnike, uz prethodno mišljenje Državnog sudbenog vijeća i Državnoodvjetničkog vijeća što do sada nije bilo, da se natječaj za državnu školu raspisuje za područje cijele Republike Hrvatske a ne samo za sudove i državna odvjetništva za područja jedne ili više županija, da postupak odabira kandidata za suce provodi Državno sudbeno vijeće, a zamjenike državnih odvjetnika Državnoodvjetničko vijeće, umjesto povjerenstva kako je do sada bilo propisano, da se završni ispit polaže pred Državnim sudbenim vijećem, odnosno Državnoodvjetničkim vijećem, a ne više pred povjerenstvom itd. Dakle ima još odredbi koje se mijenjaju. Dakle s obzirom na sve ovo što sam iznio, s obzirom da se radi o dodatnim poboljšanjima Zakona o Pravosudnoj akademiji, podržat ću donošenje predloženih izmjena i dopuna po hitnom postupku. Hvala.
Zahvaljujem. Nastavlja uvažena zastupnika Ana Lovrin pojedinačnu raspravu. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo ja ću se vrlo kratko uključiti još u pojedinačnoj raspravi, govorila sam u ime kluba HDZ-a o ovome zakonu pa nema smisla to i ponavljati, ali samo o jednom problemu koji osobno kao zastupnica hoću ovdje iznijeti, a to je pitanje koje je otvorila i kolegica Antičević govoreći u ime kluba SDP-a, to je pitanje savjetnika, postojećih savjetnika na sudovima. Naime, ja sam i predlagala jedan amandman na Zakon o sudovima u tom smislu, on nije prihvaćen, ali evo ja bih molila ministarstvo zaista da još jedanputa razmotri taj problem. Naime, radi se o savjetnicima kao što je kolegica govorila koji su sudski savjetnici već po 7, 8 godina i taj problem je isključivo na velikim sudovima. Dakle, na zagrebačkom sudu, splitskom sudu koji ima velik broj savjetnika. Oni su izuzetno korisni u radu suda. To su ljudi koji već gotovo pa da i sude potpuno i praktično educirani. Naime, prema prelaznim odredbama proizlazi da oni nakon 31.12.2012. kada se očekuju prvi kandidati iz Sudačke škole zapravo više nikad neće moći biti imenovani sucima. Naravno ukoliko ne idu ponovno u Sudačku školu. Kako se radi o osobama koje su zaista u svemu već educirane i prolazile edukacije i kroz Pravosudnu akademiju ja zaista mislim da bi valjalo razmisliti o tome da ovaj prelazni rok, imamo vremena još 2 godine, se možda produži i da se jedna kvota tih sudačkih mjesta možda ostavi da bi se omogućilo i tim ljudima da uđu u sudačku profesiju. Naime, manji sudovi s tim nemaju problema jer uglavnom postojeći savjetnici s vremenom i budu imenovani za suce jer je omjer slobodno otvorenih sudačkih mjesta i savjetnika korespondira. Dakle, jedino u slučaju da svojom kvalitetom rada ne zadovoljavaju oni neće biti promovirani, međutim evo sada ovaj novi zakon donijeti predviđa i ta savjetnička mjesta na neodređeno vrijeme. Što znači da ukoliko oni ne prođu Sudačku školu, a već su gotovo 7 ili 8 godina imaju iskustva i znanja neće moći biti suci. Oni nisu ne postali suci zato što su bili loše kvalitete jer to ili da nisu zadovoljavali kriterije neke za izbor jer to ne bih niti spominjala, onda bi s pravom ostali neimenovani. Ali ostali su kao takvi jednostavno zato što je savjetnika puno, a sudačkih mjesta se nije kroz to vrijeme toliko otvaralo. Evo, kako mislim da se radi o jednom broju ljudi koji bi bili i dragocjeni za sudove i za hrvatsko pravosuđe jer već znaju raditi, već su educirani, naravno da će se odgovoriti, ja očekujem da će biti odgovor pa mogu se prijaviti za Sudačku školu, ali možda treba to i psihološki malo razumjeti. To su ljudi koji su prošli i vježbeništvo i pravosudni ispit i sve edukacije kroz radionice Pravosudne akademije 7 ili 8 godina i sada zaista osjećaju tako možda malu povrijeđenost, da tako kažem, da idu ponovno u Sudačku školu sa nekim tko je tek završio i prošao vježbenički staž. Evo, zato molim ministarstvo da uvažavajući i primjedbe kolegice Antičević ne u smislu da treba provoditi neke istrage zašto netko nije uspio biti imenovan, netko je, to niti nije naša ovlast, ali da pokušaju u ministarstvu razmisliti o produženju prelaznog roka možda na neko vrijeme i iza 01.01.2013. godine za možda samo jedan dio slobodnih budućih sudačkih mjesta. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. I imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Pa evo replicirao bih uvaženoj kolegici u onom smislu ili onom dijelu njezine rasprave kada je govorila, a zapravo je govorila o potrebi definiranju statusa savjetnika u odnosu na propise koje donosimo i u tom segmentu bi se složio s njom u smislu da trebamo definirati njihov status, detaljno razraditi upravo njihov status da se njihov višegodišnji trud i rad ne bi pretvorio zapravo u jedan status da u jednom su neravnopravnom položaju u odnosu na druge kandidate ili da se taj neravnopravni položaj uistinu može dogoditi u smislu njihovog budućeg napredovanja. U pravilu su to mladi, vrijedni i stručni i sposobni ljudi i mislim u svakom slučaju da trebamo iznaći sve te mogućnosti pa čak i u smislu prihvaćanja ovih prijedloga kako bismo onemogućili te stvari, te konkretne situacije do kojih u životu može doći, odnosno na sudovima može doći, pogotovo kada se radi o velikim sudovima. I još samo jedno, nisam siguran da bi trebalo prihvatiti prijedlog da se Odbor za pravosuđe kao radno tijelo Hrvatskog sabora temeljem ovoga što smo imali prilike čuti dosada zapravo pretvara pa u jedno tijelo koje bi rješavalo pritužbe ili prijedloge svih onih ljudi koji su u pravosuđu, a nezadovoljni su zbog nekih stvari ili zbog nemogućnosti u ovom slučaju napredovanja ili svoje pozicije u odnosu na neke druge kandidate. Odbor za pravosuđe je radno tijelo Hrvatskog sabora sa svim onim nadležnostima koje su utvrđene Poslovnikom i mislim da u tom smislu ne bi trebalo intervenirati i da on ima poslovničku svoju preciznu poziciju koju u tom segmentu ne bi trebalo dirati, ali svakako treba razmotriti još jedanput status savjetnika pogotovo onih koji to obavljaju na kvalitetan način, dugi niz godina i omogućiti im u tom smislu ravnopravne uvjete za napredovanje u struci. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa kolega Tomljanoviću ja se apsolutno s vama u svemu slažem i po ovim zadnjim opservacijama glede nadležnosti Odbora za pravosuđe. A zaista smatram da treba tim ljudima koji su na kraju krajeva prema pravosudnoj karijeri, karijeri suca i državnog odvjetnika ušli pod jednim kondicijama, u svemu ispunjavali tada važeće, odnosno i sada važeće uvjete za napredovanje u toj karijeri, dakle za imenovanje za suca i državnog odvjetnika, da bi im trebalo još kroz jedan dulji period to i omogućiti. Ne bojeći se pri tome onoga da ćemo dezavuirati. Naime, sustav koji postavljamo o transparentnosti i jasnim kriterijima za izbor iz jednostavnog razloga što već danas sudski savjetnici kada apliciraju na mjesto suca i državnog odvjetništva prolaze ispite. Dakle, oni danas polažu ispite pred Državnim sudbenim i Državnoodvjetničkim vijećem, pismene i usmene razgovore sa kandidatima. Dakle taj izbor je daleko sustavniji i transparentniji nego je bio unazad nekoliko godina. I zato se ne moramo bojati nekakve pristranosti ili netransparentnosti ukoliko bi taj rok produžili. Hvala.
Zahvaljujem. I na redu u pojedinačnoj raspravi uvaženi zastupnik Nenad Stazi. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Javio sam se da bi govorio o ovom zakonskom prijedlogu dok još uopće mogu govoriti u Saboru, dok se ne ostvari prijetnja HDZ-a izrečena kroz Ustav potpredsjednika SAbora Vladimir Šeksa da će se rad SDP-a zakonom zabraniti. Ja ne znam kada će ta prijetnja početi doživljavati svoje ostvarenje, ali eto dok još imam priliku dok rad SDP-a nije zabranjen pa dakle bilo kakav govor u ovom Saboru iskoristio bih jednu možda od posljednjih prilika da nešto kažem o ovom zakonskom prijedlogu. Pravosuđe mora biti ne samo neovisno nego i kvalitetno. Kvalitetnog pravosuđa nema bez kvalitetnih pravosudnih dužnosnika. Osnivanje Pravosudna akademije je bio jedan od najvažnijih događaja na tom putu. Osnivanje Pravosudne akademija nismo se sjetili sami. Pravosudnu akademiju smo osnovali zbog toga što je to zahtjev Vijeća Europe. Ja ne znam što će se sve učiti ili što se uči na kolegijima na Pravosudnoj akademiji da bismo dobili kvalitetne dužnosnike. Ali sam siguran ako taj kolegij ne postoji da ćemo ga morati uvesti tamo. Kolegiji koji će govoriti o Ustavu, o najvećim ustavnim vrednotama zapisanima u članku 3. Ustava, a jedna od tih ustavnih vrednota je i višestranački demokratski sustav. Ti ljudi koji budu polagali ispite i pratili kolegije na Pravosudnoj akademiji morat će se ili već moraju od jučer određivati prema prijetnjama upućenima na rušenje tih ustavnih vrednota, na zabranu jedne političke stranke. Pa preporučujem onima koji tu Pravosudna akademiju vode da pažljivo pročitaju izjavu potpredsjednika Sabora Šeksa, da pažljivo prouče tu prijetnju i da kandidate na svojoj akademiji upoznaju s opasnošću ovakvog djelovanja u Hrvatskom saboru. Kod imenovanja pravosudnih dužnosnika ili kod njihovog prijema na Pravosudnu akademiju moraju postojati objektivni kriteriji. To Zakon o Pravosudnoj akademiji osigurava. Nije to uvijek bilo tako. '90.-ih godina suce se imenovalo u Hrvatskom saboru u Odboru za izbor i imenovanja. I naravno da su tako izabrani suci bili podložni političkom pritisku, jer ih je politika izabrala, politika ih je smjenjivala. Tih '90.-ih godina iz hrvatskog pravosuđa otišao je ogroman broj pravosudnih dužnosnika, kvalitetnih, izvrsno educiranih. Otišli su upravo zbog političkog pritiska. Dobro, zakoni su u međuvremenu izmijenjeni, osigurano je i svaki dan se unaprjeđuje ti objektivni kriteriji za odabir i obrazovanje dužnosnika. Unatoč tom unapređenju mi smo i prije neku godinu ovdje mogli čuti, da je genetska predispozicija pojedinog kandidata važna kod imenovanja na neku pravosudnu dužnost. I takva izjava je izrečena ovdje u Saboru od izabranih zastupnika. Pa bi i taj kolegij možda trebalo uvesti u Pravosudna akademiju o tome da genetski materijal ne mora biti presudan kada se biraju pravosudni dužnosnici. Dakle, podržavam izmjena i dopune ovoga zakona. Glasat ću za ovaj zakon. Izražavam pohvale ministarstvu i Vladi što predlaže ovakav zakon, jer on predstavlja unapređenje. Podržavam ovaj zakon to na kraju želim reći, ne zbog straha, da bi moj drugačiji stav mogao rezultirati ukidanjem SDP-a ili zabranom rada SDP-a nego zbog toga što tako mislim, da je svako unapređenje u pravosuđu dobrodošlo, da nam je potrebno i da nam je korisno. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo tri ispravka netočnih navoda i dvije replike. Prvo je ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa zastupnik Stazić netočno govori kada govori da koristi posljednju priliku ovdje u Saboru govoriti dok ne zabrani netko SDP. Ja upozoravam gospodina zastupnika da će on u ovom Hrvatskom saboru govoriti slobodno dok god traje njegov zastupnički mandat bez obzira na događanja sa SDP-om. A ono što također želim reći da neće SDP nitko zabraniti, a to može samo Ustavni sud dok god program SDP-a bude sukladan Ustavu i dok SDP bude radio sukladno Ustavu i hrvatskim zakonima kako to kaže naš Ustav. A gospodin Stazić može ovdje slobodno govoriti dok god ima mandat zastupnika u Hrvatskom saboru. I još jedan drugi netočan navod, a to je da je rečenica o genetskoj predispoziciji za suca izgovorena ovdje u Hrvatskom saboru. to je netočno i neistinito i to nitko nije izgovorio ovdje od zastupnika, ali se neke zastupnice svojim obiteljskim pedigreom itekako vole hvaliti izvan ovog Sabora.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Niz netočnih navoda kao i obično zastupnika Kima Noblea, pardon ne Noblea ne njega nego gospodina Stazića, on zna tko je gospodin koji glasom depresije i tako tih svjetskih luzera upravo pokušava netočno navoditi evo i navode koje je kolegica Lovrin rekla, a i o tome da netko želi u ovom Saboru ukinuti SDP. To nije točno, to nije nikad izgovoreno, a vi se možete služiti glasom Kima Noble, ako ne znate tko je, pogledajte, provjerite.
Hvala. I ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega, između ostalog je netočno kazao da se na Pravosudnu akademiju tek treba uvesti kolegij ustavnog prava, izučavat ustavno pravo na jedan specifičan i poseban način. To naravno nije točno, jer onaj tko dolazi na Pravosudnu akademiju itekako je prošao kolegij ustavnog prava, dakle i na Pravnom fakultetu, a i kasnije. Dakle, uopće je nemoguće doći u tu poziciju, a da netko nije upoznat sa svim odredbama Ustava Republike Hrvatske. Pa je u tom smislu njegova bojazan za utvrdnuće bilo koje političke stranke ili partije apsolutno nepotrebna, a možda je treba sagledat u svjetlu poštivanja odnosno naše dužnosti poštivanja svih odluka pravosudnih tijela, pogotovo odluka Ustavnog suda.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike. Prvo je uvaženi zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega Staziću, sasvim sigurno da osnivanje ni rad Pravosudne akademije neće riješiti sve probleme u hrvatskom pravosuđu, a vi dobro zaključujete da će najmanje Pravosudna akademija riješiti pitanje demokratičnosti u Hrvatskom saboru. Kad bi akademija mogla uspjeti i eliminirati političke utjecaje to bi bio ogroman napredak, međutim ja u to ne vjerujem. To je još jedno, da tako kažem, osnivanje komisije kad se ne može drugim sredstvima riješiti pitanje političkog utjecaja na sudove. A koliko sam ušao u zakonski prijedlog suci Ustavnog suda i neće ići na Pravosudnu akademiju pa će sudovanje Ustavnog suda ostati kao što je ostalo i kod ocjene o potrebi ili ne potrebi referenduma. U takvoj situaciji ovo je samo još jedno laboratorijsko ispitivanje što se može iz Europske unije preporučiti Hrvatskoj da napravi pa da vide ima li efekta. Nažalost, ne vjerujem u taj efekt.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Poštovani kolega Leko, vidite za razliku od vas ja vjerujem da se može čak i one koji su završili pravo na akademiji ponešto podučiti, jer ovu prijetnju o zabrani jedne političke stranke izrekao je diplomirani pravnik, ne bilo tko. Nije to rekao kolega Kunst ili Matušić, nego je to rekla osoba sa pravnim znanjem i s dugogodišnjim političkim iskustvom, vrlo utjecajna. Prema tome, mislim da bi i za takve vrsne pravnike kao što je gospodin Šeks trebalo uvesti dodatni kolegij na Pravosudnoj akademiji ili negdje drugdje kako bi ih podučili što znače najviše vrednote ustavnoga poretka i što može značiti u društvu prijetnja da će se ukinuti politička stranka. Ovo što vi govorite o Ustavnom sudu da, time je ta prijetnja i ostvarivija, ona je ozbiljnija, ona je životnija, Kad znamo kako je Ustavni sud prešao preko volje 700 tisuća građana u pitanju referenduma, pa što ne bi prešao preko volje 700, 800 tisuća građana koji glasaju za SDP.
Zahvaljujem. Pa ja moram intervenirati zbog toga što je u ovoj sabornici izrečeno puno vrlo teških kvalifikacija, riječi, uvreda pa i prekjučer. Pa u tom kontekstu mislim da ne bi trebalo se osvrtat na tu jednu izjavu jer onda bi trebalo praktički povesti raspravu o raspravi u Hrvatskom saboru. Bilo je iz vaših redova toliko teških uvredljivih riječi na račun Hrvatske demokratske zajednice da je to zastrašujuće. Međutim, mislim da se vraćati natrag i na taj način raspravljati da to ne bi trebalo nego da treba vodit računa da ubuduće ne dođe do takvih i sličnih izjava. I replika, uvažena zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani kolega, vi koliko god se trudili danas ovdje kolege iz HDZ-a ispravljati doista upozoravate na dobru stvar, jer doista jest bizarno da nama potpredsjednik Hrvatskoga sabora ali i potpredsjednik HDZ-a ovdje govori, citiram: "vi bi mogli doći itekako pod udar zakona i zabrana političke stranke SDP-a", da u situaciji kada to govori potpredsjednik Sabora i potpredsjednik HDZ-a dok su u dvorani nazočni i predsjednica Vlade i predsjednica HDZ-a i svi potpredsjednici Sabora i potpredsjednici HDZ-a što govori da se ne radi o izoliranom incidentu nego očito osmišljenoj stranačkoj politici. Od te stranačke politike danas dobivamo prijedloge zakona koji zapravo potpuno negiraju ono pravo stanje stvari koje se iskazalo, gospodine potpredsjedniče, ne u žaru rasprave. Kolegica Lovrin je ovdje rekla vi možete ovdje govoriti, citiram: "bez obzira na događanja s SDP-om" što da naslutiti da će se neka događanja s SDP-om dogoditi. Dakle doista bizarno, a neki bi mogla reći optimističnije, da neki u državi u HDZ-u očito imaju dosta dobar smisao za humor i moram priznati da me to malo podsjeća na ovo da su ljudi zatvoreni, pod njima se provode istrage zato što su promotivne aktivnosti za antikorupcijsku kampanju odradili na koruptivni način. Doista bizarno.
Zahvaljujem. Ja opet… … [[Upadica se ne razumije.]] Odgovor, da, da, ima, ima, samo da kažem. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas, nemojte dobacivati iz klupe. Gledajte, da li je u redu da mi danas raspravljamo samo o jednoj izjavi ili ćemo otvoriti točku dnevnog reda rasprava o raspravama u Hrvatskom saboru. znate, molim, ja samo postavljam kao temu. Da li je nazvati da je vrh HDZ-a ono što je rekao Jovanović da ne ponavljam, da li je to u redu ili nije u redu. Molim vas. Ajmo dalje. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Kolegice Lugarić, toga se ja i bojim. Vi s pravom upozoravate. Ni predsjednica Vlade, ni predsjednik Sabora, nitko iz HDZ-a a puna vijećnica ne reagira na ovakvu opasnu protuustavnu izjavu potpredsjednika Sabora. Danas imamo potvrdu opet dvije izjave. Gospođa Lovrin Kaže bez obzira na događanja sa SDP-om vi ćete Staziću moći govoriti. SDP ne, to ćemo zabraniti, bez obzira na događanja sa Saborom. A potpredsjednik, potpredsjednik Sabora kaže teške uvredljive riječi na račun HDZ-a daju valjda opravdanje za ovakav istup. Pa pazite SDP je rekao vi niste htjeli ponoviti tu rečenicu. SDP je izrekao politički stvar ne samo kroz riječi kolege Jovanovića. To je politički stav SDP-a, ali to je i mišljenje velike većine građana ove zemlje da je vrh HDZ-a kriminalna organizacija. Zbog te izjave potpredsjednik Šeks prijeti zabranom SDP-a. S tom zabranom, za tu zabranu vi nalazite sad opravdanje jer je bilo teških riječi, a gospođa Lovrin kaže bez obzira na događanja sa SDP-om koja slijede. Predsjednica Vlade šuti, predsjednik Sabora šuti, cijeli HDZ šuti, svi se slažete s time. To je očito politika HDZ-a, politika HDZ-a da se zabrani rad SDP-a.
Hvala lijepa. Možda vi to želite, međutim HDZ to ne bu napravil sigurno, niti ova država može to napraviti, niti će napravit. Možda bi vi to htjeli, ali bi bilo dobro da isto tako raspravite i o tim kvalifikacijama koje su ovdje izrečene na račun HDZ-a. Nemojte mi, iz klupe ne možete dobacivati. Imamo povredu Poslovnika uvažena zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Povrijeđen je članak 210. Poslovnika koji kaže ako se govornik i poslije drugog poziva ne drži teme dnevnog reda, ja želim reći da zastupnici SDP-a već u tri replike raspravljaju ne o točci dnevnog reda o Pravosudnoj akademiji, nego o izjavama o danim izjavama, a o nastupu u Hrvatskom saboru samo sam htjela naglasiti da je časna dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru ispred pripadnosti političkoj stranci jer se radi o neposrednim izborima, a o eventualnom zabranjivanju ili ne, ne SDP-a nego bilo koje političke stranke u ovoj državi može isključivo odlučiti Ustavni sud sukladno članku 129. hrvatskog Ustava.
Hvala lijepa. Gledajte, Poslovnik nije povrijeđen u tome držanje teme, jer se u kontekstu teme može govoriti i svi to govorite i koristite. Na žalost. Tako je to, ali time smo mi sada zaključili pojedinačnu raspravu i replike i ispravke. Pa završno tajnica u Ministarstvu pravosuđa, uvažena Tatjana Vučetić. Izvolite, državna tajnica.
Potpredsjedniče, cijenjene zastupnice i zastupnici. Hvala vam lijepo na svim primjedbama i prijedlozima. Ostala sam dužna odgovor i cijenjenoj zastupnici Ingrid Antičević Marinović i cijenjenoj zastupnici Lovrin vezano za sudske savjetnike. Naime, je istina je, sudski savjetnici koji su sada na sudovima u svojstvu sudskih savjetnika natjecat će se za ulazak u Sudačku akademiju kao i svi drugi kandidati, s tim što upravo to dugogodišnje iskustvo koje oni imaju bit će jedan veliki plus u natjecanju i apsolutno rezultat koji će polučiti ako se radi stvarno o kvalitetnim, a radi se o kvalitetnim i stručnim ljudima da i taj prijemni na Sudačkoj akademiji bez problema savladaju i svojim dugogodišnjim iskustvom zapravo pređu one stepenice koje ih očekuju. To naizgled djeluje neću reći nepošteno, ali možda čak i nepošteno prema ljudima koji dugi niz godina rade u sudovima kao savjetnici. Neki od njih možda i neće ni željeti se natjecati za pohađanje u sudačkoj školi jer imamo i takvih primjera koji naprosto žele ostati kao sudski savjetnici na sudovima a svi oni koji žele postati suci imat će možda sada transparentniji put. Jer ulaskom u sudačku školu imaju transparentniji put izbora za suce. Evo toliko o odgovoru na vaše pitanje. I na kraju predlagatelj prihvaća amandman kluba HNS-a, HSU-a. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se za to steknu potrebni uvjeti. Inače, kad sam rekao glasovanje glasovat ćemo u 12,00 sati o prijeđenim točkama dnevnog reda,
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravosudnoj akademiji. Bio je hitni postupak, P.Z. br. 623. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo i klub HNS-a, HSU-a. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane odbora i kluba i o njima se ne glasuje jer oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravosudnoj akademiji zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Izvolimo se uključiti i glasovati. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona prihvaćen je većinom glasova, 105 glasova za, 4 suzdržana i ništa protiv zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
a sad prelazimo na 11. točku dnevnog reda. To je - Prijedlog zakona o područjima i sjedištima Državnih odvjetništava, prvo čitanje, P.Z. br. 626. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona, članak 144. do 150. Raspravu su proveli: Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvažena Tatjana Vučetić, državna tajnica u Ministarstvu pravosuđa. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, cijenjene zastupnice i zastupnici. Prema sada važećem Zakonu o područjima i sjedištima Državnih odvjetništava u Republici Hrvatskoj ustanovljeno je 55 Općinskih državnih odvjetništava i 21 Županijsko državno odvjetništvo. S obzirom da je u tijeku racionalizacija županijskih i trgovačkih sudova i da je pripremljen Prijedlog novog Zakona o područjima i sjedištima sudova i to tako da prema tom prijedlogu ustanovljuje se ukupno 15 županijskih sudova i 7 trgovačkih sudova potrebno je pristupiti detaljnoj racionalizaciji mreže državnih odvjetništava koje bi bile usklađene sa mrežom županijskih sudova u Republici Hrvatskoj. U pripremi ovog prijedloga zakona izrađena je analiza o broju predmeta, godišnjem prilivu predmeta, broju državnih odvjetnika i zamjenika državnih odvjetnika u županijskim državnim odvjetništvima, te su utvrđena područja i sjedišta Županijskih državnih odvjetništava sukladno područjima i sjedištima Županijskih državnih sudova kao i područja i sjedišta Općinskih državnih odvjetništava. Stoga se ovim zakonom ustanovljuje 15 Županijskih državnih odvjetništava i utvrđuju područja nadležnosti, te određuju sjedišta u kojima će djelovati kao i Općinska državna odvjetništva u okviru nadležnosti svakog Županijskog državnog odvjetništva. Predlaže se da se ustanove sljedeća Županijska državna odvjetništva i utvrđuju područja njihove nadležnosti kao i sjedišta: Županijsko državno odvjetništvo u Bjelovaru, Županijsko državno odvjetništvo u Dubrovniku, Županijsko državno odvjetništvo u Osijeku, Županijsko državno odvjetništvo u Puli odnosno Poli, Županijsko državno odvjetništvo u Rijeci, Županijsko državno odvjetništvo u Slavonskom Brodu, Županijsko državno odvjetništvo u Sisku, Županijsko državno odvjetništvo u Splitu, Županijsko državno odvjetništvo u Šibeniku, Županijsko državno odvjetništvo u Varaždinu, županijsko državno odvjetništvo u Velikoj Gorici, županijsko državno odvjetništvo u Vukovaru, županijsko državno odvjetništvo u Zadru, i županijsko državno odvjetništvo u Zagrebu. Prema prijedlogu ovog zakona spajaju se sljedeća županijska državna odvjetništva Županijskom državnom odvjetništvu u Bjelovaru spojit će se Županijsko državno odvjetništvo u Koprivnici i Virovitici, Županijskom državnom odvjetništvu u Karlovcu spaja se Županijsko državno odvjetništvo u Gospiću, Županijskom državnom odvjetništvu u Slavonskom Brodu spaja se Županijsko državno odvjetništvo u Požegi, Županijskom državnom odvjetništvu u Varaždinu spaja se Županijsko državno odvjetništvo u Čakovcu i Zlataru. Racionalizacija mreže županijskih državnih odvjetništava provest će se do 31. prosinca 2019. godine, kao i racionalizacija mreže sudova u Republici Hrvatskoj, a sukladno odluci o dinamici spajanja državnih odvjetništava i osiguranju potrebnih uvjeta za rad, tehničku opremljenost i osiguranja prostornih uvjeta za rad državnih odvjetništava. Hvala lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Odbor za zakonodavstvo, uvaženi zastupnik Emil Tomljanović, predsjednik odbora.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažena državna tajnice, kolegice i kolege. Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora je na 103. sjednici održanoj 20. listopada 2010. godine raspravljao o prijedlogu Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava, dakle koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 30. rujna 2010. godine. Odbor za zakonodavstvo podupire donošenje ovoga zakona, a na tekst prijedloga daje načelnu primjedbu da prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga treba doraditi pravni i nomotehnički izričaj. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. I otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba SDP-a, uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnikom, kolegice i kolege. Klub SDP-a neće podržati ovaj prijedlog Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava. Naime za vrijeme mandata koalicije SDP-a mi smo otvarali, a ne zatvarali pravosudna tijela. Pitanje koje se kad su ovakvi prijedlozi zakona, kao što je sličan bio u pogledu izmjena Zakona o područjima i sjedištima sudova, gdje su brojni sudovi potezom pera ukinuti. Vladajući kažu oni se ne ukidaju, nego se spajaju. Ali molim vas ako se ovdje primjerice ukida Županijsko državno odvjetništvo, odnosno spaja u Čakovcu i Zlataru i pripaja Varaždinu, onda ono više ne postoji. Smatramo da racionalizacija koja je jedino ovdje obrazloženje, dakle pitanje racionalnog postupanja neće dovesti do efikasnosti, a pitanje sada ukidanja mnogobrojnih agencija, mnogobrojnih institucija, istina je da mnoge od njih nisu ni trebale biti osnovane, ali to se ne odnosi ni na sudove, ni na državna odvjetništva. Ovdje mi nismo dobili obrazloženje koja su to sredstva koja će biti ušteđena u državnom proračunu. Dapače, ovdje se uopće ne vodi računa i zanemaruje se glavna činjenica kome služe ti sudovi, ne služe samoj državi kao državi, nego ljudima, nego građanima. Ako se ukidaju pojedina državna odvjetništva kao u Koprivnici, Virovitici, u Gospiću, u Požegi, u Čakovcu, u Zlataru, postavlja se pitanje što će biti s tim ljudima, što će biti ne samo sa zaposlenicima, i državnim odvjetnicima koji rade u tim državnim odvjetništvima, kolike će to troškove izazvati. Dakle ukidanje sudova i ukidanje državnih odvjetništava znači trajni trošak za državni proračun, putnih troškova, i troškova putovanja građana, bilo da su to osumnjičenici, bilo da su okrivljenici, poslije optuženici, odnosno svjedoci. Često ova manja mjesta nisu dobro povezana s ovim drugim mjestima, o tome uopće se ne vodi računa. Prema tome institucije koje su osnivane od 2001. godine, a prije su zakonom ustanovljene bile, dakle mi imamo jedan apsurd 90-ih godina potezom pera bila su osnovani mnogi sudovi koji nisu trebali biti osnovani i državna odvjetništva a nikad nisu radili. Sada kad su saživjeli, kad rade, treba ih ukinuti. To je jedan apsurd. To je apsurd koji dakle priklanja se onom apsurdu koji postoji u Hrvatskoj da radite a ne dobivate plaću, ili ne radite a dobivate plaću. Ova državna odvjetništva su postigla apsolutnu ažurnost i sada kad je nešto dobro, godinama su postigla otkad su otpočela s radom, otkad su im osigurani svi mogući uvjeti za rad, a te uvjete nije bilo lako osigurati, najbolji primjer vam za to govori ogromna zgrada u Zlataru, koja je počela kao velebno znanje graditi se 90-ih godina. I mi nismo imali kud, nego tu zgradu privesti kraju i privesti svrsi. To je ogromna jedna megalomanski bio zahvat. I sada mi ukidamo i sud i državno odvjetništvo u Zlataru. Isto tako u Gospiću. Kada bi Zagreb imao takve uvjete, kad bi državni odvjetnici i suci u Zagrebu, u Rijeci, u Splitu, gdje su spisi na sudskim hodnicima imali takve uvjete, kao što je zgrada u Gospiću i u Zlataru. Dakle država je potrošila ogromna, ogromna sredstva 90-ih godina i sada treba ukinuti državno odvjetništvo u Gospiću, u Zlataru, Koprivnici, Virovitici, Čakovcu. Pa gdje je tu logika? Kažete pripojit će se sudu, odnosno Državnom odvjetništvu u Bjelovaru, u Karlovcu, u Slavonskom Brodu i u Varaždinu. U tim mjestima postoji neažurnost. Još uvijek nije postignuta apsolutna ažurnost. I što će biti onda kada dakle pripojite predmete iz Koprivnice i Virovitice u Bjelovaru, iz Gospića u Karlovac, iz Požege u Slavonskom Brodu, iz Čakovca i Zlatara u Varaždin? Vi ćete multiplicirati probleme, a ono što je bilo dobro zatrnit će i utrnit će. To nije dobar način. Osim toga nemojte i ne smijemo smetnuti s uma da pravosudne institucije osim što imaju svoju osnovnu i jedinu zadaću, dakle da služe, odnosno njihova zadaća je obavljanje pravosudne vlasti, da oni u širem i povijesnom i kulturnom i sociološkom pogledu imaju i drugačije značenje. Oni označavaju dakle i tu jedno povijesno bivstvovanje tih institucija i te sredine. Potrebe građana dakle treba staviti na prvo mjesto. To znači jeftiniji za njih život. Ovo je također udar i na građane i na njihov džep. To su ogromni troškovi. Osim toga to ih sprečava u redovnom radu. Odlazak u drugo mjesto koje nije dobro prometno često i povezano znači čitav dan dangube za te ljude koji se moraju pojaviti pred tim pravosudnim tijelom. Dakle, upravo iz tih razloga klub SDP-a neće podržati ovaj prijedlog Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava nego dapače prosvjeduje da se zatvara nešto što je bilo otvoreno, što je bilo saživljeno, u kojem je država dala ogromna sredstva, gdje rade ljudi koji su pokazali apsolutnu ažurnost u svom radu. Jel to onda ujedno i jedna poruka ljudima i institucijama i u jačanju institucija, dakle ukidamo institucije koje su odlično odradile svoj posao. To je loša poruka. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo 2 ispravka netočnih navoda. Prvo, uvaženi zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče pa ispravit ću jedan netočan navod kolegice Antičević gdje je ustvrdila da će ovakvo spajanje državnih odvjetništava multiplicirati probleme i da će biti šteta za građane. Naime, da ste upoznati najveći dio ovih državnih odvjetništava je samo na papiru jer nikada nisu saživjela i nikada ne rade kao što je to slučaj u Virovitici koje samo na papiru postoji Županijsko Državno odvjetništvo, nikad nije saživjelo nego sve to radi Županijsko Državno odvjetništvo u Bjelovaru. Pa stoga nema nikakve štete i nikakvih mogućnosti multipliciranja problema, nego samo se briše ono što je administrativno bilo ustanovljeno, a nikada saživjelo nije.
Povreda Poslovanika, uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Kolega je povrijedio odredbu članka 209. našeg Poslovnika i govori sasvim pogrešno. Ispravlja me nešto što je točno, što je provjerljivo. Postoje spisi, postoje podaci, a kolega kao da je s Marsa pao.
Molim vas, to nije povreda Poslovnika. Uvažena zastupnice to nije povreda Poslovnika i drugo nemojte ponovno zaoštravati, pao s Marsa. Nije pao s Marsa, od doma je došel. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas. Prije se vaši bune na određene izjave. Vi sada ponovno počinjete zaoštravati raspravu ovdje. Đakić, uvaženi zastupnik Josip Đakić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, naime povrijeđen je članak 209. kao i 214. Poslovnika Hrvatskog sabora. Kolegica je uzela si za pravo da komentira da li sam ja ispravljao … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]]
Zahvaljujem. Pustite marsijance na miru, nemojte marsijance u Sabor još dovoditi. Drugi ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Suzana Bilić Vardić.
Hvala lijepa. Kolegica Antičević je nekoliko puta rekla i ponavlja da nešto ukidamo, pa to je jedan od ispravaka. Ne ukidamo kolegice jako dobro znate da spajamo. A kolega Đakić vam je dijelom odgovorio. I drugi netočan navod je da je ovo spajanje udar na građane i na njihov džep. Pa to naprosto nije točno jer kolegice Marinović-Antičević zbog toga što se u najvećem broju slučajeva radi upravo o onim osobama i onim građanima koji su napravili udar na džep države. One koji moraju doći u državna odvjetništva.
Hvala, hvala lijepa. Idemo dalje s pojedinačnom raspravom. … [[Upadica se ne razumije.]] Bez dobacivanja iz klupa, molim. Klubovi, pardon. Na redu je klub HDZ-a, uvaženi zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažena državna tajnice, kolegice i kolege. Pa naravno uvodno ću istaknuti da Klub zastupnika HDZ-a podupire ovaj prijedlog zakona. Dakle, radi se o prijedlogu Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava. Naime, kad god raspravljamo o Državnom odvjetništvu, o državnim odvjetništvima, o njihovom radu, o njihovom ustrojstvu mislim da je potrebno i da u prvom redu treba istaknuti zapravo njihovu ustavnu poziciju, odnosno da su temeljem odredaba Ustava RH Državno odvjetništvo je samostalno i neovisno pravosudno tijelo koje je ovlašteno i dužno postupati u iduće tri Ustavom propisane situacije. Dakle, prvo protiv počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih djela. Drugo, poduzimati pravne radnje radi zaštite imovine RH i naravno podnositi pravna sredstva za zaštitu Ustava i prava. A ustanovljenje, ustrojstvo, djelokrug i nadležnost Državnog odvjetništva uređuje se zakonom. Taj zakon je upravo danas ovdje pred nama. I u tom smislu on predloženi zakon slijedi logiku racionalizacije županijskih sjedišta odnosno sjedišta Županijskih i trgovačkih sudova, a sve u smislu novopredložene mreže dakle sa 15 županijskih i 7 trgovačkih sudova. Bilo je ovdje spomenuto u dosadašnjim raspravama da je predloženi zakon napravljen bez ikakvih kriterija. Međutim to uistinu nije tako, jer je iz obrazloženja predloženog zakona doslovce slijedi da područje i sjedišta Državnih odvjetništava ustanovljuje se temeljem ujednačenih kriterija. Ponavljam ujednačenih kriterija i bez tih ujednačenih kriterija apsolutno ne bismo mogli niti razgovarati niti raspravljati o nekakvoj racionalizaciji ili racionalnim kriterijima. Pa koji su to kriteriji? Mislim da ih je neophodno sve nabrojiti odnosno spomenuti. Prvo, to je analiza broja predmete, drugo to je godišnji priliv predmeta i naravno da je to i broj državnih odvjetnika i broj zamjenika državnih odvjetnika. A temeljem upravo tih kriterija, kriterija utvrđeni su i sjedišta županijskih državnih odvjetništava. Kada raspravljamo o konkretnim zakonskim odredbama mislim da treba istaknuti ili izdvojiti odredbu članka 6. koji propisuje da će Ministarstvo pravosuđa osigurati za županijska državna odvjetništva ne samo radni prostor, dakle ne samo prostor gdje će oni obavljati svoj rad, već će ih i tehnički opremiti u njihovim sjedištima koja su nastala spajanjem, dakle ne ukidanjem, spajanjem a najkasnije do 31. prosinca 2019. godine. Vezano za ovu zakonsku odredbu mislim da je bitno naglasiti odredbu članka 7. predloženog zakona koja propisuje da će ministar pravosuđa, a nakon prethodnog mišljenja glavnog državnog odvjetnika odlukom odrediti osnivanje stalnih službi i to izvan sjedišta županijskog državnog odvjetništva. Dakle, postoji u ovom smislu zakonska mogućnost da svugdje ondje gdje je potreba a u smislu primjene konkretnog zakona, da se sama djelatnost državnih odvjetništava na ovaj način kako je to propisano člankom 7. može i nadalje odvijati. I zaključno, ovo uistinu predstavlja racionalizaciju. Ne predstavlja ukidanje već spajanje državnih odvjetništava. Da bi se ona na pravilan način izvršila potrebno je prethodno definirati određene kriterije kao jedinstvene kriterije ono što se kaže za sve, ali ne samo to. Ovaj prijedlog zakona u svakom smislu, a u smislu funkcioniranja pravosudnih institucija treba uskladiti sa već donesenim ili raspravljenim svim onim institutima kada smo raspravljali o područjima i sjedištima kako županijskih tako i općinskih sudova. I sva ona rješenja koja bi bila mimo, protiv ili izvan tih kažem raspravljenih zakonskih prijedloga zapravo ne bi bila logična i ovaj propis koji mora slijediti tu logiku on je slijedi, a sve one situacije o kojima smo imali ovdje čuti u ime iznesene u ime kluba SDP-a temeljem odredbi predloženog zakona dakako ajmo to kazati "se mogu korigirati" odnosno neke nepravilnosti ili stvari u smislu nemogućnosti funkcioniranja državnog odvjetništva postoji zakonsko utemeljenje zakonski temelj to su članci 6. i 7. kada se na prijedlog ministra uz suglasnost glavnog državnog odvjetništva mogu ustanovljavati i stalne službe u smislu funkcioniranja i rada državnih odvjetništava. Zaključno. Ne radi se o ukidanju, radi se o spajanju pravosudnih institucija, dakle državnog odvjetništva. Ono se temeljem ovog prijedloga zakona čini temeljem objektivno ustanovljenih kriterija. Ja sam ih sve naveo. I ono što mislim da je vrlo bitno spomenuti, ovaj zakon u smislu funkcioniranja cjelokupnog pravosudnog sustava, nužno mora slijediti logiku već donesenih zakona, već donesenih propisa i njih sam spomenuo. Jer ako bi oni bili sa nekim drugim zakonskim rješenjima zapravo bi odudarali od sustava i zapravo sustav u svojoj cjelini u svojoj puni ne bi mogao funkcionirati. Shodno svemu izloženom Klub zastupnika HDZ-a podupire ovaj prijedlog zakona uz napomenu da je ovaj zakon u prvom čitanju, pa postoji mogućnost da se i do drugog čitanja pogotovo stvari na koje smo upozorili, a radi se i o nomotehničkom usklađivanju i u usklađivanju sa ovim spomenutim drugim propisima, dakle još se mogu i doraditi. A u tom smislu zakonski tekst poboljšati. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege. Predlagatelj zakona kaže da je u pripremi ovoga prijedloga zakona izrađena analiza o broju predmeta, godišnjem prilivu predmeta, broju državnih odvjetnika i zamjenika državnih odvjetnika, u županijskim državnim odvjetništvima, te su utvrđena područja i sjedišta županijskih državnih odvjetništva sukladno područjima i sjedištima županijskih sudova kao i područja i sjedišta općinskih državnih odvjetništava. Za nas u HNS-u i HSU bilo bi dobro ja kažem i nužno, da se analiza o kojoj je riječ prezentirala i nama saborskim zastupnicima. To se nije dogodilo. Pa prema ovom prijedlogu ustanovljuju se 15 županijskih državnih odvjetništava i 55 općinskih državnih odvjetništava. Iz primjera u mojoj Krapinsko-zagorskoj županiji očito je vrlo zoran kada je već bio korišten u prethodnoj raspravi razvidno je da se ne radi o racionalizaciji, a još manje o želi da se tu nešto i uštedi. Naime, po prijedlogu ovog zakona Županijskom državnom odvjetništvu u Varaždinu spaja se Županijsko državništvo u Čakovcu i Zlataru. Prijedlog zakona dalje kaže da će se racionalizacija mreže županijskih državnih odvjetništava provesti do 31. prosinca 2019. i planirano je za to utrošiti nešto više od 42 milijuna kuna. Sve što smo rekli u prvom čitanju Zakona o sjedištima županijskih sudova vrijedi i ovdje za ovaj zakon, ali ja ću neke činjenice ponoviti. Prije svega, moram reći da su građani izuzetno nezadovoljni, naročito s onih područja čija se središta pripajaju, da ne bi bilo ispravaka netočnih navoda, a zapravo se za korisnike oni ukidaju postojeći sudovi jer će zbog reorganizacije morati putovati i prevaliti puno više kilometara u puno dužem vremenu sa puno više potrošenog vlastitog novca. Kad je riječ o nama Zagorcima evo da budem vrlo zorna u ovom primjeru, Varaždin je nekim rubnim naseljima udaljen preko 150 kilometara, primjerice naša zagorska sela 152 kilometra udaljenost od središta Varaždina. Za taj put potrebno je u prijevozu ako se koristi osobni prijevoz potrošiti više od tri sata u jednom smjeru ili dva sata, a ako se ide javnim prijevozom onda je gotovo potrebno potrošiti cijeli dan. Troškovi se penju na par stotina kuna, znači nije zanemarivo. A Zagreb nam je kao središte "sve dalje" zbog prometne zakrčenosti. Bilo je o tome već riječi, ali ja ću ponoviti, u zgradu i opremu zlatarskog suda nedavno je uloženo preko 70 milijuna kuna poreznih obveznika. Zar zaista nije bilo načina da se uloženo koristi na način da sjedište ostane u Zlataru, a da mu se pripoji sud u Zaprešiću koji čini zajedno sa Zlatarom jednu zemljopisnu cjelinu, prvenstveno kad se gleda prometna povezanost. Po prijedlogu ovog zakona, a i ranijih zakona koji tretiraju sudstvo, nemamo valjanu i transparentnu analizu koja će reći prvo, kolika se ušteda očekuje ovakvom racionalizacijom. Takve analize nema nigdje. Drugo i ne manje važno, koliki broj ljudi će ostati bez posla i na koji način će biti zbrinuti. Ja se nadam i vjerujem da suci i odvjetnici neće ostati bez posla, ali u tim ustanovama ne rade samo suci i odvjetnici, te ustanove imaju i osoblje u administraciji, osoblje u održavanju pogona. Šta će biti sa režijskim osobljem, da li će nova sjedišta trebati tri domara i sve one osobe koje rade u održavanju? Ne vjerujem. Dakle, nemamo analizu šta će biti sa eventualnim viškom ljudi koji će na taj način ostati bez posla. Dakle, po već usvojena dva zakona općinski i prekršajni sudovi u prijedlogu ovog četvrtog zakona, jer trećega očekujemo u drugom čitanju, Vlada uštedu prosljeđuje na račun velikog broja, ja bih rekla preko 1 milijun građana, potencijalnih korisnika sudova, prije svega tu mislim na svjedoke. Ovdje je bilo riječ i replika na nešto što ne stoji jer prvenstveno je riječ ovdje o svjedocima koji takvim načinom ulaze u neravnopravan položaj s onima kojima se sjedišta sudova nisu mijenjala, odnosno koji sjedišta sudova imaju u svojim gradovima ili općinama. Eto iz tih razloga mi iz kluba Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika nećemo podržati ovaj prijedlog zakona.
Hvala. Klub zastupnika HDSSB-a, gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodo iz ministarstva, kolegice i kolege zastupnici. Evo mislim da je ovo posljednja da kažem reorganizacija ili racionalizacija sudskih instanci u Republici Hrvatskoj koja je došla na klupe Hrvatskoga sabora pred zastupnike. I prije sam raspravljao o tzv. pomalo neracionalnoj racionalizaciji, a u smislu tzv. dislokacije slučajeva, sudskih slučajeva i predmeta koji su evo samo za primjer kada se radi o općinskim sudovima i županijskim sudovima gdje je npr. Općinski sud u Pakracu pripojen ili spojen, kako kaže gospodin Tomljanović, Općinskom sudu u Daruvaru, a na dalju nadležnost dakle više instance je Županijski sud u Bjelovaru. U ovoj tzv. racionalizaciji državnih odvjetništava u Republici Hrvatskoj i u kojoj je, a i županijskih vezano uz racionalizaciju županijskih i trgovačkih sudova gdje je ustanovljeno 15 županijskih sudova i 7 trgovačkih sudova, se govori o tome da će postojati i 15 županijskih državnih odvjetništava. U svakom slučaju, s obzirom da se radi o nadležnosti u kojima se brišu granice županija onda zapravo to više i nije županijsko državno odvjetništvo, onda je to dvožupanijsko državno odvjetništvo u nekim slučajevima, a u nekima je ostalo samo županijsko državno odvjetništvo na području županije koju i pokriva administrativno-upravni ustroj Republike Hrvatske. Npr. Županijsko državno odvjetništvo u Splitu za Splitsko-dalmatinsku županiju, u Sisku za Sisačko-moslavačku županiju, u Osijeku za Osječko-baranjsku županiju. Ali evo slučajeva u kojima jedan sud pokriva tri županije i jedno državno odvjetništvo, a to je Županijsko državno odvjetništvo u Bjelovaru. Naime, Županijsko državno odvjetništvo u Bjelovaru je nadležno za Koprivničko-križevačku županiju i za Virovitičko-podravsku županiju i za jasno Bjelovarsko-bilogorsku županiju. Tri županije su pokrivene radom Županijskog državnog odvjetništva u Bjelovaru. Pa sad gospodo iz Vlade ili iz ministarstva pitam ja vas koliko je i znate li koliko je daleko od jednog Sopja ili od najistočnijih dijelova Općine Orahovica kojoj pripada na primjer Nova Bukovica. Koliko je točno kilometara do Županijskog državnog odvjetništva u Bjelovaru? Blizu 130 km, ravno. Tu je negdje blizu 130 km. Evo gospodin Đakić, on bolje zna to, sad se radi o njegovoj županiji, da ne kažem doslovno. Kada gledamo raspored ili mrežu županijskih državnih odvjetništava onda vidimo da je evo u našoj regiji Slavoniji i Baranji preostala tri županijska odvjetništva. Jedno je u Osijeku za Osječko-baranjsku županiju i sudove u, dakle državna odvjetništva na području Županije osječko-baranjske. Drugo je Županijsko državno odvjetništvo u Slavonskom Brodu kojemu se pripaja Županijsko državno odvjetništvo iz Požege. I treće je u Vukovaru sa jasno Vinkovcima i Županjom. Kada kažemo broj od 15 onda smo nekakva 3 županijska državna odvjetništva još eto i nekakva kada gledamo u postocima to u odnosu na 15 je točno 20% što je nekako zadovoljavajuće. Ali moram istaći ovdje i problem iako sam osobno iz Slavonskog Broda da je Županijski sud u Požegi pripojen također Županijskom sudu Slavonski Brod, da je Općinski sud Pakrac da kažem odlepršao, otplovio prema Daruvaru iako je to Požeško-slavonska županija, a kasnije je drugostupanjski je nadležan sud u Bjelovaru. Dakle, za slučajeve iz Pakraca i Lipika i njihove okolice. Moram istaći i to da pored onih kriterija koje je naveo gospodin Tomljanović, dakle broj predmeta i broj državnih odvjetnika nije u ovoj racionalizacije mreže sudova uvijek poštovan. Ipak se mora reći da je na djelu jedno određeno politikanstvo dogovorno i uplitanje i politike u racionalizaciju mreže sudova, a osnovna pretpostavka je dostupnost sudova, dakle dostupnost sudova svakom građaninu Republike Hrvatske pa makar on bio i okrivljenik ili u svojstvu okrivljenika. I sada kada se borimo i dokazujemo da ćemo postupati prema poglavlju 23. o pristupanju Europskoj uniji tada se otvaraju tolike afere, korupcije. Neću ulaziti uopće kada gledate to sa stranačkih boja korupcije, kriminala i svega ostaloga evo dakle posla ima a očito će ga biti i sve više onda imamo ovakvu racionalizaciju sa jednim primjerom kojeg sam naveo da to je na primjer da je Nova Bukovica, dakle Orahovičkom, Slatinskom kraju ili nekakvo Sopje, Duzluk itd. udaljeno dakle i do 130 km od nadležnog Županijskog državnog odvjetništva u Bjelovaru. Dakle, zanimljivo je da je u toj raspodjeli i trgovačkih sudova Bjelovar vrlo dobro prošao, gospođo Adlešić je li tako. Dakle, Trgovački sud u Bjelovaru je ostao, u Slavonskom Brodu je ukinut, iako ti kriteriji o kojima je bilo govora od gospodina Tomljanovića i nisu baš takvi da je to trebalo ukidati. Od tih 7 trgovačkih sudova samo je jedan na području pet slavonsko-baranjskih županija. Dakle, samo onaj u Osijeku. Evo kažem u ovom smo slučaju bolje prošli, iako sam kad sam počeo govoriti o Požegi, onda moram nastaviti, da je od turskih vremena u Požegi bio da kažem kadija, da je u Požegi bilo sjedište sandžaka, a onda nakon toga u Austro-ugarskoj jedno vrlo, vrlo poznato da kažem sudsko sjedište i tradicija, jedna tradicija sudstva u gradu Požegi. Sada je Požega izgubila svojstvo i u, govorim i u predmetu u slučaju županijskog suda, a evo i u slučaju županijskog državnog odvjetništva. Nadalje, taj sud prije nego što je dakle pripojen Slavonskom Brodu je bio nadležan i za Pakrac i za Lipi, a oni su da kažem priključeni Daruvaru, odnosno Bjelovaru. Dakle, to se mora istaći i reći jer zaista je to jedan primjer gdje, kada govorimo o racionalizaciji mreže sudova i državnih odvjetništava onda sam postavio prije nekih pola godine ili godinu dana pitanje tadašnjem ministru Šimonoviću koliko Hrvatska država i građani, porezni obveznici izdvajaju sredstava za vođenje disclociranih sudskih slučajeva i sudskih predmeta u drugim gradovima. Dobio sam odgovor pisani da su to višemilijunski iznosi koje, dakle pravosuđe, Ministarstvo pravosuđa, dakle izdvaja za na primjer vođenje sudskog postupka slučajeva hajde recimo iz Slavonskog Broda u Đakovu ili Požegi koji su bili manje opterećeni negoli sud u Slavonskom Brodu. Ali istovremeno mnogi ili neki slučajevi sa Općinskog suda u Zagrebu su završavali na Općinskom sudu u Slavonskom Brodu. Dakle, jedna neću se služiti opet ružnim formulacijama ono lud, zbunjen, normalan. Dakle, preopterećeni sud u Slavonskom Brodu šalje ili dislocira slučaj u Đakovo ili Požegu, a Općinski sud u Zagrebu njemu u Slavonskom Brodu šalje svoje slučajeve zbog preopterećenja suda u Zagrebu. Dakle, kriteriji koji su tada, o kojima je govorio gospodin Tomljanović, dakle broj predmeta, broj državnih odvjetnika u pojedinim sjedištima županijskog državnog odvjetništva, ali ti isti kriteriji su važili i u slučaju trgovačkih sudova, općinskih i županijskih sudova. Očito i dostupnost suda strankama i odvjetnicima i svima onima koji su uključeni u rad sudova i u njihovo djelovanje nisu u korelaciji. Dakle, ti kriteriji i činjenica koja se potražuje i u Direktivama Europske unije, dakle dostupnost sudova nisu u pravoj ili potpunoj korelaciji. Dakle, nepotpuni su kada se radi o sjedištima i županijskih sudova, općinskih sudova, trgovačkih sudova i evo sada i županijskog državnog odvjetništva. Trožupanijskog ili kao što je slučaj u Slavonskom Brodu i Požegi dvožupanijsko državno odvjetništvo za područje Županije požeško-slavonske i brodsko-posavske. A u slučaju u Bjelovaru za tri županije, dakle Koprivničko-križevačku, Virovitičko-podravsku i Bjelovarsko-bilogorsku. Dakle moram istaći, moram reći ovdje, pa tko se ljutio, a tko ne da je u ovoj raspodjeli ili racionalizaciji mreže sudova, ja bih rekao pomalo i neracionalnoj, pa onda i državnih odvjetništava profitirali su određeni da kažem gradovi, ili područja koja su određenim političkim dogovorima između stranaka ili osoba koje su u Vladi i u vladajućoj koaliciji, dakle neki su, nije se poštovalo ono što gospodin Tomljanović tvrdi, a to je broj predmeta i broj dakle državnih odvjetnika u pojedinim sjedištima. Evo još jedan primjer, dakle na potezu od 150 kilometara, govorim o potezu Split-Šibenik-Zadar, dakle koliko ja znam to je 150 kilometara, postoje tri državna odvjetništva je li tako. Dakle i u Šibeniku, i u Splitu i u Zadru. Evo i to je još jedan dakle primjer u kojemu je eto ovaj slučaj takav kakav je, a ovaj navodim zaista jedan primjer gdje je Bjelovar udaljen i do 130 kilometara od određenih područja na području Virovitičko-podravske županije. Dakle kada gledamo ovaj prosjek od 20% i tri državna odvjetništva na području Slavonije i Baranje, u neku ruku bismo mogli biti zadovoljni, ali moram reći da nas žalosti i činjenica da jedno takvo sudsko sjedište, mogu reći sudsko sjedište u svim segmentima kao što je Požega ipak je znatno izgubila, a ima i tradiciju, ima i kvalitetu u sudstvu, pa i po pitanju rada državnih odvjetništva. Znamo da je tamo i zatvor u Požegi itd. Hvala vam lijepo.
Hvala. Jedan ispravak, gospodin zastupnik Josip Đakić.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa ispravit ću netočan navod kolege gdje je ustvrdio da kilometraža od Orahovice ili … [[Ne razumije se.]] ili Nove Bukovice do Bjelovara će bitno utjecati na rad državnog odvjetništva u Bjelovaru, na pristupačnost građanima itd. Naime bjelovarsko državno odvjetništvo i do sada je opserviralo teritorij Županije virovitičko-podravske, i nikakvih problema nije bilo. Kad bi znali, a ne znate, za istini za volju nikada nije saživilo državno odvjetništvo županijsko u Virovitici, za područje Županije virovitičko-podravske, i cijelo vrijeme je nadležnost bila u Bjelovaru. Ovo fiktivno na papiru znači da govorite stalno bez argumenata, i dužan sam bio ispraviti vaš netočan navod, s obzirom da nemate pojma da u Virovitici nikada nije zaživjelo županijsko državno odvjetništvo, nego je nadležnost bila cijelo vrijeme u Bjelovaru i tako će ostati i dalje.
Povreda Poslovnika, zastupnik Boro Grubišić.
Gospodine potpredsjedniče, vi biste trebali ovakvu ispravak netočnog navoda zapravo ispraviti, a ne ja, jer to i nije ispravak netočnog navoda, ovo je replika. A prema tome po članku 209. pa vi ste gospodinu Đakiću samo potvrdili ono što sam ja rekao u raspravi, ništa drugo. To ostaje ista udaljenost, je li tako? Mogli ste u Osijek, a ne u Bjelovar.
Gospodin zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Na samom početku svoga izlaganja želim podsjetiti da je zakonodavnim promjenama Hrvatski sabor proveo racionalizaciju mreže općinskih i prekršajnih sudova, da je u tijeku racionalizacija županijskih i trgovačkih sudova, te da se provodi reforma upravnog sudovanja. Sve te aktivnosti jer su reformski zahvati u području pravosuđa kao uvjet prilagodbe našeg zakonodavstva i ostvarenja cilja prema ulasku u Europsku uniju. Kako bi se prema mreži županijskih sudova u Republici Hrvatskoj uskladila mreža državnih odvjetništava, ovim zakonskim prijedlogom ustanovljuju se županijska i općinska državna odvjetništva, i utvrđuju njihova područja djelovanja i sjedišta, na način da se umjesto dosadašnjih 21 županijskog državnog odvjetništva i 55 općinskih državnih odvjetništava predlaže 15 županijskih državnih odvjetništava i 55 općinskih državnih odvjetništava. Koliko god postupci racionalizacije spadali u nepopularne mjere Vlade Republike Hrvatske, i na pojedinim područjima izazivali reakcije, smatram važnim za istaknuti da je prijedlog ovog zakona izrađen na temelju analiza o broju predmeta i godišnjem prilivu predmeta, analize broja državnih odvjetnika i zamjenika državnih odvjetnika. Racionalizacija državnih odvjetništava predložena ovim zakonom nužno se veže za racionalizaciju mreže sudova, osobito županijskih sudova, pa je logičan prijedlog da će se racionalizacija mreže državnih odvjetništava provesti do 31. prosinca 2019. godine, koji je ujedno i rok za racionalizaciju mreže sudova, a prema odluci o dinamici spajanja državnih odvjetništava, osiguranju potrebnih uvjeta za rad, tehničkoj opremljenosti, kao i osiguranju prostornih uvjeta. S obzirom na iznijeto, mišljenja sam da predloženi zakon treba podržati, kao i sve one kvalitetne primjedbe i prijedloge iznijete u raspravi, a kako bi se provela reforma pravosudnog sustava i u okviru istoga racionalizacija mreže sudova i državnih odvjetništava. Hvala.
Hvala. Replika, gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Pa ovdje bi trebalo odgovoriti na pitanje, a to vi u svojoj raspravi kad govorite i koji su prethodnici rekli dakle ne ukidaju se ipak, nego se pripajaju. Mi ovdje nismo dobili nikad odgovor, a mislim da bi to bilo itekako važno, da li ta državna odvjetništva koja se ukidaju, je li se stavlja ključ u bravu ili se samo mijenja tabla. Poznato je da su sva ova državna odvjetništva otpočela s radom, stvorili su im se materijalni kadrovski i svi drugi uvjeti da bi počeli s radom, da bi se rasteretili veći centri. Da li je zbog toga što je za vrijeme SDP-ove koalicije osnovano, odnosno osnovana ova državna odvjetništva, pa samo zbog toga, jer drugog nikakvog razloga nema, jer su samo veći troškovi i za sudionike, i za one koji rade u Državnom odvjetništvu pa eto upravo zbog toga što je za vrijeme SDP-ove koalicije su osnovana ova državna odvjetništva sada ih treba ukinuti. A kao što je već najavljeno osnivače, to smo čuli jučer, prekjučer, da osnivače također treba ukinuti.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Ivo Grbić.
Poštovana kolegice, cijelo vrijeme baratate s terminom ukidanje, ukidanje. Prvo, nije ukidanje nego je spajanje. Drugo, ne radi se prijedlogom ovih zakona da će od sutra, od 01. siječnja 2011. prestati bilo kakav rad tog odvjetništva nego u pravilu to će se dogoditi do 31. prosinca 2019. godine. I ono što je jako bitno, praktički ovaj prijedlog Zakona o područjima i sjedištima sudova, on je usko vezan sa racionalizacijom mreže sudova. Ja sam i naglasio osobito sa mrežom županijskih sudova.
Gospodin zastupnik Josip Salapić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Ja bih u svojoj raspravi počeo nekako drugačije ovo sve. Ja mislim da smo mi ovih zadnjih mjeseci donijeli niz zakona iz ovlasti pravosuđa koji su prije svega imaju za cilj naše pravosuđe učiniti učinkovitijim, racionalnijim. Držimo rješavanje zaostalih predmeta koje smo godinama vidjeli da je veliki problem u opterećenosti hrvatskog pravosuđa i da ovo sve što smo radili bi bilo uzalud kad bismo mi danas došli u Hrvatski sabor i predlagali kako tamo onom Zakonu o sjedištima sudova tako i danas kada je u pitanju Državno odvjetništvo da mi nešto ukidamo, a sa takvim odlukama usporavamo hrvatsko pravosuđe i dovodimo u pitanje općenito funkcioniranje pravosuđa u RH. Ja mislim da je namjera ovoga prijedloga zakona kao i prijedloga Zakona o sudovima upravo suprotna. Danas smo na tragu završetka pregovora Poglavlja 23., danas nama nedostaje veliki broj stručnih i obrazovanih kadrova koji će uvijek, općenito moći razumjeti politiku EU i sve ono što će od nas EU tražiti kao jedne pravne, moderne države, nove buduće članice EU. Mislim da nikome u ovoj državi ne bi palo napamet da donosi odluke koje će upravo usporiti pravosuđe i naš sustav dovesti u pitanje kada je u pitanju najvažnije područje, a to je zaštita zakona, zaštita prava, a u krajnjoj liniji i zaštita interesa građana RH. Ovdje se ne radi o ukidanju, ne radi se o racionalizaciji da mi skidamo tablu sa zgrade pa da zgrada postaje nešto drugo nego se radi o predmetima, učinkovitosti kada su u pitanju odluke koje se donose u predmetima. Kada se razmatra racionalizacija nitko u ovom slučaju neće izgubiti posao. Dapače, ljudi će zadržati svoja radna mjesta samo će imati drugačije radne obveze i drugačije ovlasti do sada. Upravo onaj stari sustav koji je dosada postojao u RH bio je neučinkovit i velik broj predmeta, nije normalno da u pojedinim područjima bude 100%-na učinkovitost sudova jer imaju 20% opterećenost sudaca, a na drugom području imamo 30% učinkovitosti jer suci jednostavno ne stignu obaviti svoj posao. U ovom slučaju predsjednik suda više neće biti predsjednik suda, ali će i dalje biti sudac. I dalje će raditi predmete, i dalje će donositi presude u interesu RH. Niti jedan zaposlenik pravosuđa neće izgubiti posao, dapače vidjeli smo u Izvješću Državnog odvjetnika za prošlu godinu, a mislim da je tako i u ovoj godini da u Državnom odvjetništvu nedostaje kadrova i da ćemo u Državnom odvjetništvu trebati zaposliti najmanje još 70-ak osoba kako bi Državno odvjetništvo stalo u izazov i vremena i predmeta koji se po njima pojavljuju. Evo, mi smo negdje prije, i gospođa Antičević i ja, na Državnom odvjetničkom vijeću imali priliku upoznati na jednom razgovoru 4 mlade osobe koje govore po nekoliko stranih jezika, koje su prošle određena iskustva u obrazovanju kada je u pitanju pravosuđe, a koje nažalost nemaju posao. A u istom slučaju jedan predmet iz Vukovara, gospodin ima 62, 63 godine i sam ne stigne nositi teret onoga što mu se stavlja, a to je učinkovitost u radu kada je u pitanju istražni postupak u jednom predmetu u Državnom odvjetništvu. Mi smo te 3 mlade osobe saslušali, ispratili doma jer jednostavno za njih u tom trenutku nema posla. Naša zadaća treba biti, i pravosuđa i Hrvatskog sabora i hrvatske Vlade, dati priliku tim mladim ljudima koji su naučili nešto, a ne samo u Hrvatskoj nego i izvan naših granica. Jer kad uđemo u EU više neće biti samo dvorište RH nego će biti dvorište cijela EU. Ako napravimo taj iskorak da ljudi koji su se u ovoj državi školovali i koji su naučili što znači zaštita prava i pravosuđa, koji govore strane jezike, koji trebaju biti ponos RH danas sjede doma, a osobe ne stignu obaviti svoje poslove u predmetima jer su sudovi različito i državna odvjetništva različito opterećeni. Rekao sam, nije normalno da nekoga hvalimo jer je 100%-no učinkovit, a ima 20 predmeta, a netko je loš jer ima trostruko, peterostruko više. Upravo su ovi zakoni cilj ne da se nešto ukida nego da se nešto pripoji, spoji, da se specijaliziramo i da to ne bude samo pitanje zgrada nego i pitanje učinkovitosti, pitanje predmeta i pitanje onoga što se od nas traži, a to je savršenstvo kad je u pitanju zaštita interesa RH. I današnja prva točka na raspravi Pravosudna akademija, upravo je cilj Pravosudne akademije učiniti savršenost kada je u pitanju izobrazba mladih kadrova i dati priliku onim ljudima i onim mladim osobama koje trebaju živjeti za ovu zemlju, a isto tako ako su u tom području svoju specijalizaciju, svoj obrazovni vijek izabrali da to bude pravosuđe pa dajmo im priliku da ono što su naučili pokažu u zaštiti interesa zakona i pravde u RH. Kao i kod ovih sudova tako i kod državnih odvjetništava mi u današnje vrijeme ništa ne ukidamo. Mi želimo učiniti učinkovitijem Državno odvjetništvo, želimo dati priliku onima koji imaju posao da se rasterete, da budu pravičniji u svome radu, a onima koji su imali manje obveza da u svom radu pokažu da mogu doprinijeti onima koji više rade. A sve zajedno to je u interesu RH, u interesu naših građana, a i svih onih koji su dali priliku i nama u Saboru, a i mi kao zastupnici dali smo Državnom odvjetništvu da svoj posao radi u interesu prije svega RH. Vidjeli smo koliki su problemi kadrovski, vidjeli smo i da imamo potencijala u ljudima koji se školuju, dali smo priliku kroz Pravosudnu akademiju, dali smo priliku kroz Državnu školu za pravosudne dužnosnike i ovo je jedan još jedan bitan i veliki iskorak da i državna odvjetništva i sudovi u RH naprave jedan veliki iskorak ka putu naše zemlje u EU, a pravosuđe je jedan od ključnih temelja. Zato ja dajem u potpunosti podršku ovom prijedlogu zakona, a dajem i podršku svim onim mladim ljudima doma koji danas čekaju i svim onim mladim djevojkama koje smo slušali tamo i sve njihove životopise koje smo pročitali, žalosno je da sjede doma. Dajmo im priliku da u interesu naše države daju svoj doprinos razvoju RH u EU. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospođa državna tajnica Tatjana Vučetić će zaključno, kratko se obratiti. Nadam se.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo želim se svim cijenjenim zastupnicama i zastupnicima zahvaliti i onima koji su kritizirali zakon i onima koji su ga pohvalili. Kako se radi o prvom čitanju svakako ostaje još vremena i mogućnosti da sve primjedbe i kvalitetni prijedlozi budu razmatrani u uvršteni u novi tekst zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Prelazimo na Prijedlog zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava. To je bilo prvo čitanje, P.Z. br. 622. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prvo. Prihvaća se Prijedlog zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava. Drugo. Sve primjedbe prijedlozi i mišljenja iznesena u raspravi dostavit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu zaključka. 626 je broj zakona. Prema tome, popravak u tom smislu. Rezultat? Ovaj prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 77 glasova za, ništa suzdržanih i 32 protiv. Ovaj prijedlog zaključka.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 51. sjednici održanoj 29. listopada jednoglasno utvrdio prijedlog odluke kojim se razrješuje potpredsjednica Odbora za obitelj, mladež i šport Željana Podrug i prijedlog je da se za potpredsjednicu Odbora za obitelj, mladež i šport Hrvatskog Sabora bira Sunčana Glavak.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Ili da glasujemo dizanjem ruku. Tko je za ovaj prijedlog odbora nek' digne ruku? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržano? Nema. Jednoglasno sa 116 glasova. Molim dalje.
Prijedlog odbora je da se razriješi članica Odbora za vanjsku politiku Željana Podrug i da se za članicu odbora za vanjsku politiku bira Vesna Buterin.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Nema. Jednoglasno sa 116 glasova. Idemo dalje. Prijedlog odbora je da se razriješi članica Odbora za obitelj, mladež i šport Sunčana Glavak i da se za člana Odbora za obitelj, mladež i šport Hrvatskog sabora bira Ivan Bagarić. Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 116 glasova je prihvaćen ovaj prijedlog. Idemo dalje.
Prijedlog odbora je da se razriješi članica Odbora za ravnopravnost spolova Željana Podrug i da se za članicu Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora bira Đurđica Sumrak.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog molim da digne ruku? Hvala. Ima li protiv? Suzdržan? Nema. Jednoglasno sa 116 glasova je prihvaćen ovaj prijedlog. Idemo dalje.
Prijedlog je odbora da se u Zajedničkom parlamentarnom odboru Republike Hrvatske i europske unije razriješi dužnosti članice Željana Podrug, dužnosti zamjenice člana Karmela Caparin i da se imenuje na dužnost članice Karmela Caparin i na dužnost zamjenika člana Josip Salapić.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Jednoglasno sa 116 glasova. Idemo dalje.
Prijedlog odbora je da se razriješi zamjenica člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Skupštini Zapadnoeuropske unije Željana Podrug i da se za zamjenicu člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Skupštini Zapadnoeuropske unije imenuje Đurđica Sumrak.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Prihvaćen je prijedlog odbora jednoglasno sa 116 glasova i idemo dalje.
Prijedlog je da se razriješi član Nacionalnog odbora Ivan Čehok i da se za članicu Nacionalnog odbora bira Đurđa Adlešić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Hvala lijepa gospođo predsjednice. Suzdržan? Jednoglasno sa 116 glasova. Dame i gospodo kao što sam najavio 3.11. u srijedu u 9,30 sati nastavljamo sjednicu sa točkom dnevnog reda Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja. Hitni je postupak, P.Z. br. 629. Želim vam ugodan odmor i vidimo se u srijedu. Hvala vam lijepa. Prelazimo na prijedloge Odbora za imenovanje, izbor i upravne poslove, pa molim gospođu Nevenku Majdenić da nam predloži to što ima.
Poštovani gospodine predsjedniče HRvatskog sabora, poštovane kolege i kolegice zastupnici. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora na 52. sjednici održanoj 25. studenog 2010. godine jednoglasno utvrdio prijedlog odluke da se u izaslanstvo Hrvatskog sabora u Euromediteransku parlamentarnu skupštinu imenuje Neven Mimica i Frano Matušić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim izjasnimo se o prijedlogu odbora. Uključite se i glasujte. Rezultat? Ovaj prijedlog Odbora za izbor i imenovanje je prihvaćen većinom glasova 93 glas za, 1 suzdržan i ništa protiv. Molim dalje.
Na istoj sjednici utvrđen je prijedlog odluke da se razriješi članice Nacionalno odbora Ana Knežević i da se za članicu Nacionalnog odbora imenuje Dijana Šobota.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Molim uključite se i glasujmo. Hvala. Rezultat? Ovaj prijedlog odbora je prihvaćen jednoglasno sa 88 glasova. Gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici, nastavak sjednice u srijedu 1. prosinca u 9,30 sati sa točkom dnevnog reda, Godišnji izvještaj o poslovanju FINA-e za 2009. godinu. Svima želim ugodan vikend.
Izbori imenovanja i razrješenja. Predsjednicu Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove gospođu Nevenku Majdenić. Molim.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 53 sjednici održanoj 9. prosinca jednoglasno je utvrdio prijedlog Odluke: razrješuje se član Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskoga sabora Antun Kvorušec i za članicu Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskoga sabora bira se Đurđa Adlešić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim glasovati. Rezultat. SA 89 glasova za, 2 suzdržana, 3 protiv donijet predložena odluka. Izvolite dalje.
Na istoj sjednici Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove je utvrdio prijedlog: razrješuje se član Odbora za lokalnu, i područnu regionalnu samoupravu Hrvatskoga sabora Antun KOrušec i za članicu Odbora za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu Hrvatskoga sabora bira se Đurđa Adlešić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Uključimo se glasujmo. Rezultat. SA 93 glasa za, 1 suzdržanim donesena predložena odluka. Dalje.
Na istoj sjednici Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove je na temelju Zakona o Državnoj reviziji, Poslovnika Hrvatskoga sabora utvrdio prijedlog odluke: Prvo, razrješuje se dužnosti glavna državne revizorice Šime Krasić zbog isteka mandata. I drugo, za glavnog državnog revizora imenuje se Ivan Klešić.
Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Klub zastupnika SDP-a protivi se ovom prijedlogu i to iz načelnih razloga. Dopustite mi da obrazložim, Državna revizija je jedan o stupova društva, izgubi li se povjerenje u Državnu reviziju onda nema nikakvog smisla. Imamo jedan trošak a nemamo povjerenje građana u to da ta Državna revizija radi neovisno, da radi nepristrano i da radi kvalitetno. Mi smo u posljednjem dijelu mandata gospođe Šime Krasić se nažalost mogli uvjeriti što se događa kada se izgubi povjerenje. Gospođa Šima Krasić je saborskom istražnom povjerenstvu poslala skraćeni zapisnik svog kompletnog izvješća i na taj način zastupnike stavila u ... [[Govornik se ne razumije.]] Oni nisu imali onu kompletnu informaciju koju su trebali imati od jedne tako važne institucije. Time se poljulalo povjerenje u ovu institucije i u osobu glavne državne revizorice. Za koju napominjem da je prije toga imala povjerenje svih članova Parlamenta. Ona je na ponovljenu dužnost izabrana jednoglasno. Sada se ovdje predlaže imenovanje jedne stranačke osobe. Državni revizor mora revidirati i poslovanje političkih stranaka. Po logici stvari to bi morala biti nestranačka osoba. U slučaju ovoga prijedloga to nije tako. Da je Klub zastupnika HDZ-a predložio nestranačku osobu od ugleda koje možemo vjerovati ne bi se možda ni protivili ovom načinu izbora. Međutim, mi se nalazimo u situaciji kada se u dnevnom redu ovog zasjedanja Sabora nalazi i prijedlog izmjena i dopuna Zakona o državnoj reviziji. I smatramo a je to odlična prilika da se kod izmjena tog zakona unese kod već predloženih izmjena unese još jedna izmjena, a to je način izbora glavnog državnog revizora. Nakon ovog slučaja da klub zastupnika predlaže jednog svog člana, mi mislimo kod izmjena toga zakona inzistirati na tome da se glavni državni revizor bira javnim natječajem, javnim natječajem pa da se uvede eventualno ograničenje da kandidati ne mogu biti pripadnici stranaka. To smatramo nužnim kako bi se vratilo povjerenje u tu prevažnu društvenu instituciju. Mislimo da bi bilo pametno da se danas ne izjašnjavamo o ovome, da se zastane sa ovim postupkom, da najprije raspravimo a to još možemo u ponedjeljak kada navodno nastavljamo ovu sjednicu, da raspravimo taj prijedlog Zakona o državnoj reviziji, da unesemo tu potrebnu izmjenu, pa da kada je revizorica Šima Krasić već 8 mjeseci obavlja tu svoju dužnost nakon isteka mandata da pričekamo još tih par dana do srijede, dok ne raspravimo ovaj zakon ne izglasamo izmjene i ne uputimo javni poziv ili otvorimo javni natječaj za izbor glavnog državnog revizora. To bi dakle bilo razumno. Odlučite li se da ne prihvatite ovaj naš apel koji bi vratio povjerenje društva u institucije sustava, a svi smo svjedoci toga da se to povjerenje nažalost urušava u svim segmentima, izabrat ćete svojom većinom svoga stranačkog čovjeka, a javnost će trebati imati povjerenje da će kada bude revidirao poslovanje HDZ-a i to upravo u vremenu kada se spominju torbe nelegalnog novca, da će u tom pogledu njegov nalaz biti točan i da će mu itko vjerovati. To smatramo opasnim. Znate da situacija nije takva, da nama tih afera, da mi živimo u jednom mirnom vremenu bez torbi stranačkog novca, možda se ovome tako ne bismo ni protivili. Ali mislim da je pitanje zdravoga razuma i pitanja odgovornosti nas kao predstavnika građana izabranih predstavnika građana, da pokušamo vratiti to povjerenje barem tamo gdje možemo. U ovom slučaju možemo. Na vama je, stvar je vaše odgovornosti da li ćete ovaj razumni apel prihvatiti ili ćete nastaviti kao što ste išli i do sada. Hvala.
Kolega Grubišić treba se ne samo dignuti ruku, nego se i prijaviti. Samo dignite ruku i sada je to. Nije gospodin zastupnik Stazić se prijavo uredno sa pisanom prijavnicom. Dobro. Klub HDSSB-a gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Evo moja isprika ajde da kažem nepoznavanja procedure. Ali neću biti dug iako je radni dan i radimo gospodo. Nemojte se srditi zbog toga. Naime, klub HDSSB-a ima dakle primjedbu i sadržajne primjedbe i proceduralne primjedbe. Ajmo početi od ovog drugoga, a to je proceduralna primjedba. Odbor i predstavnica odbora predsjednica je ovdje iznijela da se razrješuje dužnosti glavna državna revizorica Šima Krasić. Proceduralno gledano mandat glavne državne revizorice je istekao silom zakona još prije 7 mjeseci. Kako se može razriješiti nekoga kome je mandat istekao tko nije više državni revizor po sili zakona? Druga stvar je ovo što je govorio kolega Stazić. Uloga državne revizije se upravo drugačijim pristupom, davanjem većega značaja, dakle uloga odnosno aktivnija uloga se upravo mogla postići u vrijeme kada se kunemo u borbu protiv korupcija, kriminala itd., a državna revizija je bila samo izvješće, da ne kažem mrtvo slovo na papiru koje nije nikome ništa značilo. Upravo taj sadržajni dio bi trebalo promijeniti i da uloga državne revizije bude osnažena upravo u borbi protiv korupcije i kriminala za koju se zalaže i pozicija i opozicija. A što se tiče još jedanput ponavljam procedure, zanimljivo je kako se može razriješiti netko tko uopće nije i kome je po sili zakona prestao mandat glavne državne revizorice prije 7, 8 mjeseci. Hvala lijepo.
Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim uključimo se. Molim glasovati. Rezultat. Utvrđujem da je sa 71 glasom za, jednim suzdržanim i 27 protiv donijeta odluka kojom se zbog isteka mandata glavna državna revizorica Šima Krasić razrješava dužnosti, a za glavnog državnog revizora imenuje Ivan Klešić. Hvala lijepa. Predsjednik Sabora je zakazao sjednicu, nastavak sjednice 13. prosinca u 10 sati, ponedjeljak, sa početkom dnevnog reda sa raspravom o Prijedlogu strategije reforme pravosuđa od 2011.-2015. godine.
Molim predsjednicu Odbora za izbor i imenovanje gospođu Nevenku Majdenić da nam obrazloži svoje prijedloge odbora. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 54. sjednici održanoj 15. prosinca 2010. godine jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora. Naime, razrješuje se član Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora Krešimir Ćosić, a za člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora bira se Josip Salapić.
Hvala. Otvaram raspravu o ovom prijedlogu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu odluke. Rezultat? Ovaj prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora prihvaćen je većinom glasova, 106 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv. Dalje molim.
Na istoj sjednici utvrđen je prijedlog kojim se razrješuje člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Krešimir Ćosić, a prijedlog je da se za člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora bira Krunoslav Markovinović.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se o prijedlogu odbora. Rezultat? Ovaj prijedlog Odbora je jednoglasno sa 98 glasova. Molim dalje.
Na istoj sjednici utvrđen je prijedlog kojim se razrješuje voditelj Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO-a Krešimir Ćosić i za voditeljicu Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO-a imenuje se Marija Pejčinović-Burić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu. Rezultat? Ovaj prijedlog odluke je prihvaćen većinom glasova, 97 glasova za, 2 suzdržana i ništa protiv. Molim dalje.
Sljedeći prijedlog je da se razriješi člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Zajedničkom parlamentarnom odboru Republike Hrvatske i Europske unije Krešimir Ćosić i da se za članicu Izaslanstva Hrvatskog sabora u Zajedničkom parlamentarnom odboru Republike Hrvatske i Europske unije imenuje Dubravka Šuica.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu odluke. Rezultat? Ovaj prijedlog odluke je prihvaćen jednoglasno sa 97 glasova. Dame i gospodo, zastupnice i zastupnici, svima želim sretan i čestit Božić po gregorijanskom i julijanskom kalendaru i sretnu i uspješnu za sve Novu 2011. godinu. Želim da se nađemo opušteni i obnovljene energije u sljedećoj godini kada počne proljetno zasjedanje Sabora, a ono će početi u drugoj polovini siječnja mjeseca. Dakle, svima dobar odmor i sve ono što želite sami sebi. Ja vam svima pojedinačno želim. Hvala vam lijepa i sretno. Nastavljamo sa sjednicom i točkom dnevnog reda - Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 629 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? … [[Upadica se ne razumije.]] Molim?