Dobro jutro poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici. Prema jučerašnjem dogovoru da počnemo rad u plenarnoj situaciji zasjedanja Hrvatskoga sabora kako bi klubovi zastupnika mogli svoju potrebu da održe konferenciju za javnost u Hrvatskom saboru sa saborske govornice mogli koristiti to vrijeme pa ćemo tu praksu prepustiti i budućem sazivu Sabora. A danas sam vidio već ruku poštovanog kolege Bore Grubišića.
Gospodine predsjedniče, nije to moja potreba, uopće, niti bi ja dizao ruku zbog mojih potreba, nego zbog potreba istočne Slavonije i Baranje i Srijema koji proživljavaju dramatične trenutke u ovoj izbjegličkoj azilantskoj, migrantskoj krizi, kako god hoćete. Oni od mene traže da Hrvatski sabor i hrvatsku javnost upoznam sa dramatičnom situacijom upravo u tim krajevima. Pa vas molim zbog toga stanku … [[Govornik se ne razumije.]]
Razumijem, razumijem. Boro Grubišić u ime kluba, tema je humanitarna situacija. Dalje, kolega Damir Kajin, vidio sam ruku.
Gospodine predsjedniče, svjedočimo raspadu hrvatskog sigurnosnog sustava, granice se zatvaraju kada je zemlja ugrožena. Je li tako gospodo zastupnici? To je na dijelu u Hrvatskoj. Jučer je u Hrvatsku ušlo preko 11 tisuća migranata, ulaze i dalje preko zatvorenih graničnih prijelaza. Kako je to moguće?
Kolega Kajin, tražite [[Upadica Kajin: Stanku da.]] Da, tako je, pa ćete to izložiti iza saborske govornice. Pustite kolegama da također se prijave kako bi mogli svi imati priliku reći. Zlatko Tušak, kolega.
U ime kluba ORaH-a isto tražim stanku od 5 min vezano za izbjeglice u Hrvatskoj.
Istu temu?
Ista tema.
Kolega Šandor Juhas.
Pa nije to moja potreba kao što je rekao gospodin Grubišić, to je potreba grada Belog Manastira u kojem vlada kaos i o tome bih htio nešto reći.
Razumijem, razumijem. Kolega Davorin Mlakar.
Uz vaš uvod gospodine predsjedniče, ne radi se o našim konferencijama za medije koje bi mogli i na drugi način organizirati zbog iste situacije tražimo stanku u ime kluba.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjednik Doma, Nenad Stazić.
I SDP će iskoristiti priliku da zatraži stanku iz istog razloga.
Isto. Hvala lijepa. Odlično, ne treba nam stanka, dogovorili smo se. Treba stanka? O.K. ja imam, … … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne nema kaosa kolega, nemojte, nema kaosa, vidi se da nema kaosa, da smo se organizirali. Nema kaosa, nema potrebe. Želite stanku, dobiti ćete stanku. U, dosta vam je danas 5 minuta. 9 i… … [[Upadica se ne čuje.]] Ne ovo sve nije, ovo je po dogovoru. Ovo je po dogovoru. … [[Upadica se ne čuje.]] Svi mi. Vidite da smo se dogovorili. U 9,10 kratka stanka. Hvala. STANKA U 9,05 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,10 SATI]] Racionalno s vremenom, istekla je stanka na traženje klubova zastupnika. Molim poštovanog zastupnika Boru Grubišića da iznese stajalište svojeg kluba o temi humanitarna situacija u istočnoj Slavoniji.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Naše je pravo prema Poslovniku da tražimo stanku, prema tome nema potreba za opaskama koje to derogiraju. Htio sam govoriti o tome ponukan situacijom u istočnoj Slavoniji, u Srijemu, dakle Tovarnik pripada Srijemu, u Baranji, u Belom Manastiru gdje se veliki broj neočekivani priljev, dakle kako god hoćete izbjeglica, azilanata ili kako god hoćete, ljudi, migranata slio u vrlo kratkom vremenu. Kapaciteti koje imaju općine i gradovi u tom dijelu Hrvatske su premaleni da prime sve te azilante. Radi se o pogoršanoj ili dramatičnoj i sigurnosnoj i humanitarnoj krizi koja je pogodila ovaj kraj. U Belom Manastiru je rečeno, Vlada ili netko od Vlade, ministar Ostojić ili tko, da postoji 1200 mjesta, sad trenutno već ima preko 6, to se čak ne može ni pobrojiti. Evo kolega Juhas govori da je jutros već 8000 izbjeglica. Ljudi spadaju po ulicama. Evo imate slike iz Tovarnika, imate slike iz Ilače, iz Belog Manastira, iz drugih sela, krajeva koji o tome govore. Autobusi koji dolaze na granicu Hrvatske se da kažem ljudi izlaze iz tih autobusa, odmah prelaze granicu i to bez ikakve mogućnosti nekakve detaljne kontrole u Hrvatsku i to u one općine koje su da kažem pogranične. I evo iz Ilače se kaže razvoze dakle Tovarnik, Ilača razvoze se prema Belom Manastiru. Pitam se zašto ti autobusi odlukom Vlade, odlukom ministara ili ministra se ne prevezu u druge krajeve Hrvatske kako bi se rasteretila istočna Slavonija ako već je tako humana politika ove Vlade. Naš premijer je govorio da će Hrvatska samo biti jedna trasa i nakon toga će se usmjeriti koridori prema ostalim zemljama zapadne Europe, Sloveniji, Austriji, Njemačkoj, Mađarskoj itd. Kako je on to mislio ako zna i Slovenija je najavila dakle bez ikakvog dogovora i razgovora sa ovim zemljama i sa njihovim kancelarima ili premijerima, da se ti migranti usmjere. Ako nema koridora prema, evo šta se dogodilo u Sloveniji to vam je očiti primjer, Austrija je također najavila zatvaranje i provela, Njemačka također. O kojim mi koridorima pričamo? Što će se dogoditi ako je Hrvatska posljednja stanica tih migranata na putu prema Europi? A i dalje pristižu u zaista velikom broju, iz sata u sat slika postaje sve dramatičnija. Iz Osječko-baranjske županije od strane župana i civilne zaštite upućen je dopis i predsjednici Kolindi Grabar-Kitarović i Vladi i predsjedniku Vlade i ministru Ostojiću u kojemu govore da je pitanje trenutka kada se može dogodit da se izbjeglice sukobe s policijom. Vidjeli ste te slike dramatične. Među tim izbjeglicama je 85% zdravih i muškaraca u mlađoj dobi. Vrlo je mali broj onih koji idu sa djecom preko našeg teritorija. Međutim, mediji su također cenzurirani i vidite i u pisanim i u ostalim medijima što se to prikazuje i kako se obrazlaže sve ovo skupa. Netko tko nikada nije bio u doticaju sa ratom, sa izbjeglicama, sa prognanicima, dakle taj kroji politiku Vlade i kaže mi ćemo to sve mirno smjestiti, proslijediti ih koridorima prema zapadnoj Europi, ali nikada nije imao iskustva s ratnim događanjima u kojima je do ovakvih situacija dolazilo. Dakle čovjek koji bez iskustva daje obećanja koja e stoje, a pri tome ne pripremi ni teren da bi izvršio ta obećanja. I ovako je sad na siromašne općine i tako i tako osiromašene politikama svih Vlada Republike Hrvatske, dakle općine u istočnoj Slavoniji, u Baranji pao teret, prije svega ljudski teret da zbrinu a i materijalni da zbrinu te ljude koji kažem dolaze zaista u brojevima, netko to zna reći u količinama iako je to smiješno, ali u brojevima koji su zaista nepodnošljivi. Zbog čega ne intervenira Hrvatska Vlada ako već misli zbrinuti pristigle izbjeglice na humani način, zatvori granice pa sredi stanje onoga što je sada se zateklo unutar Hrvatske, da kažem ako hoće i privremeno, da razmjestite, ima načina kako da se taj broj i pritisak na općine u istočnoj Slavoniji, u Baranji, Srijemu, preraspodijeli na ostatak Hrvatske. Ima načina tome, o tome se može razgovarati i dogovarati. Međutim nema nikakve, evo slušao sam i dramatičnu izjavu ministra Ostojića koji je najavio takve stvari … ali od toga za sada nema ništa. Zbog toga smo i tražili ovu stanku upozoravajući da je situacija u istočnoj Slavoniji dramatična i da treba drugačije reagirati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Damir Kajin, ista tema.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo zastupnici. Kao što sam jučer počeo tako ću i danas zahvaliti svima koji su na terenu, od Policije, Crvenog križa, humanitarnim organizacijama, građanima, vjerskim institucijama itd. I slažem se sa gospodinom Grubišićem da treba pomoći Slavoniji, teret mora biti ravnopravno podijeljen na sve u Republici Hrvatskoj. Jučer smo isto tako gospodo svjedočili usuđujem se reći jednom totalnom raspadu policijskog obavještajnog sigurnosnog sustava u RH. Ali to nije ništa što će biti. U Hrvatskoj kao što govorim već danima će zimovati 50, 60, 70000 ljudi, možda 100000 ljudi, ne jednu zimu, nego puno više zima. U ni jednoj državi se sigurnosni sustav nije brže raspao. Momentalna smjena šefova obavještajnih službi koji umjesto da se bave poslom bave se tričarijama. Kada sam jučer za ovom govornicom negdje oko 9,40 rekao da se odmah do utorka treba zatvoriti granica samo što me se nije pljuvalo kad sam se vraćao na mjesto. Rekao sam tada za 7 do 15 dana mi ćemo zatvoriti granicu. Nije prošlo 15 sati granica je zatvorena, ali na žalost propusna. Pripremite se isto tako na val ulazaka u Hrvatsku kroz Bosnu i Hercegovinu gore na Slavonski Brod. Odmah otići u Beograd, Sarajevo, Banja Luku, dole u Mostar, dogovoriti zajedničku politiku, zajednički nastup. Pomoći Srbiji, Bosni i Hercegovini, Makedoniji ako želimo pomoći sebi. Na Bruxelles vidimo da nemamo što računati. Bosna i Hercegovina se priprema da u Bosni boravi više od 30, možda 40000 ljudi. To će biti potpuna destabilizacija ovih prostora. Bit je poslati jasnu poruku Bruxellesu dok ovi ljudi ne izađu iz Hrvatske, a ovdje ne žele biti u Hrvatsku isto tako drugi ne mogu ući. Koliko ih ulazi toliko ih mora izići. Oni ne žele biti u Hrvatskoj u to nas uvjeravaju oni sami premijer, ministar unutrašnjih poslova o.k. To treba ispoštovati. Ali ja sam siguran da će većina od tih ljudi koja je danas ovdje i koja će dolaziti zaglaviti u Hrvatskoj i neće moći iz Hrvatske. Kako se vodi politika to pokazuje najbolje Slovenija. Ja živim uz granicu, imam tamo puno rodbine, pratim vijesti, pitam ljude, prijatelje. Dok su naše novine bile pune dođite ovo je vaš dom pitajte sada Slavonce, pitajte Zagrepčane šta misle o ovome šta danas imamo. Oni su jednostavno šutjeli, šutjeli su, nisu dali naslutiti što će učiniti ali su bili spremni. Istog trena zatvorili su granicu, a ovdje u Hrvatskoj imam dojam da sam bio glavna meta. Ja je zovem od moralne policije nekih novina, medija. Nazivalo me se fašistom, ajhmanom, ksenofobom, Putinom, Orbanom itd. I jasno je da tim ljudima koji uđu treba pomoći, treba ih zbrinuti, treba ih utopliti, treba ih napojiti, nahraniti. Ali ja ću isto tako reći da su pokazali samo 10% agresivnosti koju su pokazali prema hrvatskoj policiji u 10 dana je ISIL dole mogao biti svladan. I oni koji uđu ima da poštuju hrvatsku zastavu, ima da poštuju hrvatskog policajca, ima da poštuju hrvatskog vojnika, ima da poštuju hrvatski zakon i imaju da se ravnaju po našim običajima. I to im mora biti jasno. I ne manje bitno. Neka prvi ljudi Vlade, ja ću i to reći smanje svoj ego, neka ne etiketiraju sve oko sebe, pogotovo ne one koji žele pomoći, koji upozoravaju, koji za ovaj kaos nisu odgovorni. Sve procjene, a mogli smo se pripremiti od onog izrugivanja koje smo doživjeli Boro Grubišić i ja pred 3 mjeseca za ovom govornicom sve procjene su im bile pogrešne. Odmah progovoriti i o odljevu 100 tisuća mladih građana Hrvatske iz Hrvatske koji su naprosto postali zaboravljene. Suosjećam s tom tragedijom, ali nešto gospodo treba učiniti, a imam dojam da je netko za izbore htio iskoristiti ovu humanitarnu katastrofu. I samo još dvije rečenice. Ide zima, ulazaka će biti sa svih strana u Hrvatsku, možda i 100 tisuća. Ljudi će obolijevati, ljudi neće moći ići van. hvala još jedanput ljudima koji im daju hranu. Bolje da im da hranu nego da im ulaze u kuće jer naprosto ljudi trebaju jesti. Pripremimo se za ono što nas slijedi.
Hvala lijepa kolegi Damiru Kajinu. Poštovani zastupnik Zlatko Tušak u ime kluba.
Hvala predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Jasno da tema i situacija koja je u Slavoniji ili u cijeloj Hrvatskoj vezano za izbjeglice postaje sve više alarmantnija. Moram upozoriti na nešto da je predsjednica ORAH-a pred negdje mjesec dana upozorila na problem koji bi se mogao desiti u Hrvatskoj. Tada se to vrlo neozbiljno prihvaćalo i govorilo se ne Hrvatska je pripremljena za sve. Nešto malo ako i dođe u Hrvatsku Hrvatska će se sa time itekako uspjeti nositi. Sada vidimo da i pred negdje dva, tri dana su bile potpuno drugačije informacije. Govorilo se da Hrvatska je pripremljena i da Hrvatska može sve napraviti. Što imamo situaciju u roku dva dana? Da nam se dešava da moramo zatvoriti granicu sa Srbijom. Imamo situaciju Mađari da razmještaju vojsku na granici između Hrvatske i Mađarske, da meču žicu. Slovenija je zatvorila svoje granice i gdje smo sad mi kao Hrvatska? Da li je postojala tada alternativa što će se dešavati ako ostale zemlje ne puste da kroz koridor se prođe. EU oko toga ne može se dogovoriti oko izbjeglica i na kraju Hrvatska koliko god ima veliko srce, koliko god je sentimentalna prema izbjeglicama jer tu havariju je prošla susreće se sa velikim problemom. Taj problem se itekako mogao potpuno drugačije rješavati da su postojali strateški planovi, da su postojale određene pripreme, a ne samo izjave koje su išle u tom dijelu, ne, ne trebate se ništa brinuti jer Hrvatska je pripremljena za to. Mi znademo da izbjeglice ne žele ovdje u Hrvatskoj ostati, oni žele otići u Austriji, žele otići u Njemačku i što, kako ćemo ih zbrinuti? Slažem se ovo sa kolegom Kajinom koji kaže najavljuje se sad polako i loše vrijeme, najavljuje se hladnije vrijeme, kako ćemo se osigurati da adekvatno te izbjeglice i zbrinemo ovdje? U nekim trenucima je bilo da je ponestajalo i hrane, ponestale su određene stvari koje su potrebne za izbjeglice, jasno da uskače stanovništvo, jasno da uskaču građani koji itekako pokazuju svoj dio osjećaja prema tim ljudima. Jer jasno u pitanju su njihove sudbine, njihova opredijeljena koja su dali gdje ne mogu živjeti na svojem teritoriju i odlučili su da odu. Mi polako kao Hrvatska postat ćemo žrtva nečega s čime se nećemo moći nositi i polako ovi nas, ministar vanjskih poslova iz Mađarske nas proziva na način da je predsjednik Milanović potrošio toliko vremena za pripreme Hrvatske za zbrinjavanje izbjeglica koliko je prozivao Mađare kada su krenuli sa gradnjom zida da bi bila potpuno drugačija situacija u Hrvatskoj. Jasno, ovo je situacija koja je i vrlo ozbiljna. Iz ovoga treba tražiti izlaz. O ovim ljudima treba itekako se voditi računa ali i odavde moramo jasno progovoriti da i pitanje EU i nesolidarnost zemalja u EU nije dobra, pogotovo nije dobra kada jedna članica EU kao Mađarska razmješta vojsku, stavlja žicu na granice što jasno da nije dobro i da su to problemi s kojima će se itekako susresti i EU. I pitanje je kakvog će odraza imati na ukupno stanje i odnosa zemalja u EU. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani kolega Tušak. Poštovani zastupnik HDZ-a Gordan Jandroković u ime kluba [[Upadica: Šandor Juhas.]] A ispričavam se, Šandor Juhas.
Poštovani predsjedniče, dame i gospodo. Pitaju me kolege kakav je tvoj stav? Pa nema stava ljudi moji. Dok god budemo raspravljali o tome kakav je stav dotle ćemo se baviti nekakvim politikantstvom i pokušati iskoristiti i ovu situaciju koja se sada stvara i koja se stvorila za pridobivanje političkih poena, što je po mom mišljenju nedopustivo. Prvo bih se htio zahvaliti svim građanima Belog Manastira, svim Baranjcima i svim Slavoncima koji su široka srca prihvatili tisuće i tisuće izbjeglica koji tumaraju gradom Belim Manastirom i Baranjom. Oni su prošli gungulu Domovinskog rata i razumiju kako je biti izbjeglica i kako je biti prognanik. Jučer smo isto govorili malo nešto o toj krizi pa su bili različiti ovako tonovi. Ja kao Belomanastirac nakon onoga što se dešava sad u Belom Manastiru i nakon onoga što se dešavalo noćas u Belom Manastiru odgovorno tvrdim da je Hrvatska nespremna bila za ovu krizu. Premijer Milanović i sigurnosne službe ili nisu bili upoznati ili nisu bili informirani ili su pogrešno shvatili sve ono što se dešava u našem okruženju. Prije tri dana slušali smo ovdje još bajke da ćemo zbrinuti 1100, 1200 izbjeglih a danas imamo situaciju da u Belom Manastiru trenutno boravi 8000 ljudi, da su ujutro još 4 autobusa došla, dovezena a da gradonačelnik grada Belog Manastira jučer u 12,00 sati prvu informaciju dobiva da osigura prihvat 600 izbjeglica. Pa koje su to onda pripreme? O čemu mi pričamo? Pa nisu ti ljudi jučer krenuli, ti ljudi su krenuli prije 2 mjeseca, 3 mjeseca. Što se dešava na Preševu? Što se dešava na mađarskoj granici? Iz svega ovoga ja molim premijera da ispita situaciju, da pozove odgovorne i tražim njihovu ostavku. Ne može se to dozvoliti! Ne može se to dozvoliti u jednoj uređenoj zemlji da u jedan grad od 10 000 stanovnika bane u roku od nekoliko sati 8000 ljudi koje ne možemo nahraniti jer je putem Crvenog Križa zatraženo da se osigura 1000 obroka, ljudi nisu dobili jesti, voda je na jedvite jade osigurana. Gledam slike svojih kolega, ljudi spavaju na ulicama, smješteni su u vojarnu gdje je prije rata bio Centar za obuku pasa, ne znaju gdje su, bauljaju bukvalno. Mi moramo odlučiti što ćemo raditi s tim ljudima, kuda će oni ići. Oni su dovezeni, mi ne pričamo o tome sada da su ljudi prešli preko granice. Oni su dovezeni, netko ih je utovario u Tovarniku, utovario ih je u Ilači i poslao sve za Beli Manastir. U isto vrijeme imamo niz izjava gradonačelnika Zagreba, svih gradova da su spremni za prihvat. Pa koja je to organizacija? Zašto ih nismo poslali za Zagreb? Zašto onaj skretničar nije u Osijeku povukao skretnicu i usmjerio vlak prema Zagrebu? Netko je za to odgovoran i trebamo tražiti odgovornost i tih ljudi prije nego što ćemo još ući u dublji problem. A u dublji problem ćemo ući jer ne znamo što želimo. Ako želimo napraviti koridor kroz Hrvatsku onda taj vlak nije trebao stati u Belom Manastiru nego je trebao otići 2 km dalje i istovariti ih na mađarskoj granici. Ako je htio napraviti koridor onda autobus nije trebalo zaustaviti u Belom Manastiru nego ih odvesti u Branje vrh kilometar i po i istovariti ih tamo i nek idu onda, onda smo napravili koridor. Ako ćemo ih smjestiti, ako ćemo ih zbrinuti, ako ćemo o svemu onome pričati i djelovati onako kako je premijer Milanović neki dan izjavio s čim se ja apsolutno slažem i potpuno podražavam ono što je rekao onda ih trebamo registrirati i onda ih trebamo zbrinuti jer će nam ostati kao što kaže Kajin slijedeći 5, 6 mjeseci jer ih Mađarska neće primiti, Slovenija ih neće primiti itd. Mađari su obustavili nastavu, Mađari su ispraznili svoja sela u prigraničnome tome pojasu. A mi gdje smo u svemu tome? Hvala.
Hvala kolega Juhas. Hvala. Poštovani zastupnik Gordan Jandroković u ime kluba HDZ-a.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege pa dijelimo stavove koje smo već dosada čuli i volio bih da ovo ne bude sad političko prepucavanje jer zaista postoji problem i ono što zaista brine možda i više od samog stanja na terenu koje je zaista izvan kontrole jest negiranje predstavnika Vlade da problemi postoje. Jučer sam gledao ministra unutarnjih poslova koji nas želi uvjeriti da kontroliraju situaciju, da je sve u redu, istovremeno imamo slike sa terena koje su zaista alarmantne gdje i oni koji žele pomoći ne mogu pomoći jer se ljudi smještaju u neadekvatne prostore. Jedan značajan dio tih ljudi je potpuno izvan nadzora i državnih institucija i bojim se da stvarno su stvari otišle potpuno u smjeru stihije, kaosa, konfuzije. Danas što da ponovno ponavljam da je odgovorna Vlada, odgovorna je Vlada to je sasvim sigurno. Tri su po meni glavna razloga. Prva stvar je Vlada i predstavnici Vlade pozivali su ljude da dođu kroz Hrvatsku i da će im biti osiguran koridor do Slovenije. To se nije dogodilo i nije postojao dogovor o tome da izbjeglice mogu proći kroz Hrvatsku. To vam sada jasno i glasno govore predstavnici Slovenije. Isto tako potpuno krivo je procijenjen broj ljudi koji će uči u zemlju. Govorilo se o 1500 dnevno mi imamo u dva dana preko 11 000. Nije pripremljena logistika. I treća stvar, nije napravljen dogovor sa lokalnom zajednicom. U istočnoj Slavoniji, Baranji potpuno bez ikakve koordinacije evo to govore predstavnici koji ne dolaze iz oporbe, koji dolaze iz vlasti govore da nisu bili informirani i da potpuno nisu znali što će se dogoditi i što ih čeka. Nitko iz državne vlasti s njima nije razgovarao i koordinirao. I što će biti dalje? Da li ostale lokalne zajednice znaju što im se sprema? Da li su točne glasine, informacije da će se jedan dio izbjeglica usmjeriti prema Dalmaciji i Istri? Svašta sada priča se, nemamo, ne znamo što je točno jer nemamo kvalitetnih informacija koje dolaze od predstavnika Vlade. I to je ono što brine. Stanje je alarmantno, stanje je na rubu katastrofe a mi imamo Vladu koja negira problem i koja se pravi da taj problem ne postoji. I molim vas da ovdje zajednički, ne samo mi iz oporbe nego i vi iz vlasti postanete svjesni toga što se u zemlji događa i da ne kažete da samo kritiziramo, reći ću vam što smatramo da treba učiniti. Zatvoreni su granični prijelazi, jučer smo na to ukazivali i tražili da se to napravi kao prvi korak, sada treba onemogućiti ilegalan ulazak ljudi u Hrvatsku. Samo primjenjivati zakone RH kao što rade ostale zemlje članice EU i one koje su dio Schengena. Mi bismo trebali vrlo skoro postati dio Schengena, imao mehanizme, imamo obučene ljude, imamo aparaturu koja je za to potrebna. I molim vas da idući korak zaista nakon zatvaranja graničnih prijelaza bude taj da se onemogući ilegalan ulazak ljudi na teritorij RH. Isto tako treba one koji su ušli u Hrvatsku smjestiti na odgovarajući način. Da li postoji dovoljan broj kreveta, imamo li dovoljno hrane, imamo li dovoljno higijenskih potrepština? Ako ih nema treba u suradnji sa svim nadležnim institucijama pronaći to da se ljudi u ovih nekoliko nadam se tjedana koliko će provesti u Hrvatskoj jer ne mogu zamisliti da će svi ovi koji su sada ovdje zauvijek i ostati, tim ljudima omogući dostojanstven smještaj. Treće, postoji veliki broj ljudi koji ilegalno trenutno hodaju Hrvatskom, treba ih registrirati i usmjeriti isto tako prema prihvatnim centrima. Što je s njima, da li imamo nadzor nad tom situacijom, da li netko o tome nešto zna? I četvrta isto tako stvar koja je iznimno važna. Nastaviti ili započeti nisam siguran više što bih rekao razgovore sa susjednim zemljama. Vjerojatno ste pratili tijekom noći i tijekom jutra reakcije susjednih zemalja. Srpskim ministar pravosuđa se ruga Hrvatskoj, kaže vaša humanost trajala je dva dana. Mađari govore umjesto da ste nam prigovarali trebali ste se pripremati sve ovo vrijeme. Slovenci govore, premijer slovenski govori da je ministar unutarnjih poslova RH lagao i obmanjivao javnost da ne može se koristiti nikakav koridor i da Slovenija na to ne pristaje. Što ćemo sad? Znači imamo više od 11000 ljudi sa svim susjednim zemljama ušli smo u sukob i konflikt. Ko je odgovoran za to postavljam isto tako pitanje? Dakle bitno je sada, imamo što imamo, znamo tko je odgovoran ali to nam neće pomoći da riješimo probleme. Predlažem da dođe ovdje u Hrvatski sabor ministar unutarnjih poslova i izloži nam jasnu strategiju, jasan plan za iduće razdoblje što će činiti Hrvatska vlada. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjednik doma Nenad Stazić u ime kluba SDP-a.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Problem postoji i problem nije mali i ne može biti mali kad tako veliki broj ljudi ulazi u zemlju bježeći od rata. Nije ga jednostavni ni rješavati kad susjedne zemlje zapadno od Hrvatske zatvaraju svoje granice i ne dopuštaju ulazak tih nesretnih ljudi. Ali stanje je pod kontrolom. Hrvatska vlada obavlja svoj posao. Sinoć su nažalost morali biti privremeno zatvoreni granični prijelazi prema Srbiji, privremeno dok se ne popišu i ne zbrinu ljudi koji su masovnu ušli unutra i mimo graničnih prijelaza dok se ne zbrinu, pa bude li potrebe ti će prelazi opet biti otvoreni da pomognemo ljudima. Hrvatski građani, Slavonci, Baranjci prije svega, ali onda i svi drugi pokazuju izuzetnu humanost. Pružaju ruku nesretnicima koji bježe od rata od pogibelji, dijele humanitarnu pomoć. Sramotno se jedino ponašaju neki političari koji nastoje steći jeftine političke poene na tuđoj nesreći pa i ovdje u Hrvatskom saboru. To je sramota ovoga Sabora, sramota prije svega za takve koji to ovdje rade. Grubišić govori o raspadu policijskog sustava u trenutku kada gledam policajce koji drže malu djecu na rukama i nose ih. Kakva uvreda za naše policajce kolega Grubišiću, kakva strašna uvreda. Bandić nudi svoju vikendicu za smještaj obitelji ne bi li dospio u naslovnice. Kajin bi ljude napojio, Juhas bi ih istovario iz vagona. Ovdje se radi o ljudima kolege drage, o nesretnicima koji se ne napajaju Kajin i koji se ne istovarlja iz vagona. Juhas točno zna i koji bi vagon i koji bi kamion trebalo gdje postaviti, skretničar. I HDZ širi paniku ovdje i HDZ širi ovdje paniku već drugi dan nepotrebno. Proziva Hrvatsku da nije diplomatski dovoljno djelovala. Pa zašto predsjednica nije održala sastanke sa svojim kolegama iz europskih zemalja, ako bi se netko htio možda s njom sastati, pa zašto svoj ured nije preselila iz Visoke u Tovarnik privremeno. To bi bilo djelovanje. To kako se na ovaj besraman način ovdje na nesreći ljudi pokušaju dobiti poeni, oprostite to je nešto što zaslužuje ali svaku osudu, ali svaku osudu. Hvala lijepo. Ja slušam jutros izvještaj novinski izvještaj na radiju iz Tovarnika, slušam izvještaj. Situacija je potpuno mirna tamo, situacija je potpuno mirna kažu novinski izvještaji. Ljude se smješta u autobuse, odvozi ih se u privremene centra, tamo ih se zaprima, tamo ih se registrira. Nigdje panike nema, nigdje panike nema osim u Hrvatskom saboru.
Hvala lijepa. Ja ću skoro ponoviti jučerašnju ocjenu, moram jer je ovo bez rekao bih bez rasprave iznošenje stavova, stajališta vlastitih i politika, zato jesmo u Hrvatskom saboru i to je dobro. Ali zaključak je radi javnosti da nema jedinstvenog pogleda na probleme koji evidentno postoje. Dakle čini mi se da je opći konsenzus ovdje u Saboru da istodobno današnju situaciju treba rješavati na humanitarnim principima uz sigurnosne elemente i uz socijalne uvjete. Drugo što želim reći, da nitko u Europi nijedna zemlja, nijedna institucija, čitao sam izvještaj iz Europske komisije jutros, nema u rukavu rješenje za seobu izbjeglica, tako je prijevod koji sam ja dobio, dakle seobu izbjeglica. To ne znači da Hrvatska nema i da ne mora raditi na usklađivanju svojeg plana sa stvarnom situacijom. Svi se slažemo da je broj dakle elemenat koji utječe jeli to samo humanitarni problem, socijalni problem i sigurnosni problem. Kada prođe stavku koja je za naše uvjete prihvatljiva onda to postaje problem sigurnosni i socijalni. Ali kolegice i kolege, ne pomaže niti predizborna retorika, a niti strahovi da mudro i odgovorno definiramo politiku. To zaista radi Vlada RH. Koliko uspješno? To nije moguće reći jer ne znamo niti ona, niti u Europi znaju koliki val seobe izbjeglica još prijeti EU. Ali dajmo joj šansu bez predizborne retorike. Hvala lijepa. Idemo na Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o potrošačkom kreditiranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 899. Imamo tablicu, počinjeno sa amandmanom Kluba zastupnika HDZ-a br. 1. … [[Upadica se ne čuje.]] Nemamo. Molim polako. Ima li primjedbi na nešto? O.K., dignite ruku, zatražite da se čuje.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora ovaj amandman Vlade koji smo dobili jučer, mi o njemu nismo imali priliku raspravljati. Jer ako pogledate replike zastupnika u jučerašnjim raspravama onda ćete vidjeti da je gro zastupnika govorio o problemima ljudi koji imaju kredite kod Raiffeisen štedionica. Da je Vlada predložila ovakav amandman onda se na takav način ne bi raspravljalo u Saboru. Dakle ovaj amandman Vlade je došao kasno i ja sam po toj temi replicirao jedno 4, 5 puta i sigurno da je ovaj amandman bio ovakav da ne bi raspravljali o njemu na način na koji smo raspravili. Prema tome ovaj amandman je po meni došao izvan roka i ne vidim razloga kako može ako 60 ili 70 ili 80% rasprave čak i da je došlo u neko vrijeme prođe dođe amandman Vlade na ovakav način, mislim da je krajnje neprimjereno tim više što ovaj amandman rješava jednu sramotu ovog Visokog doma. Prije 6 mjeseci klub HDZ-a je dva puta predložio zaključak za rješavanje ovog problema na identičan način. I bilo bi dobro da danas pročitate obrazloženje Vlade zašto se tada taj zaključak nije mogao donijeti. I odgovor na pisano pitanje Vlade kolegi Boriću. Dakle to je sramota u odnosu na to zašto 6 mjeseci prije nisu … [[Govornik se ne razumije.]] onda je ovo čisti predizborni štos. Jer ako se nije moglo napraviti prije 6 mjeseci a sada se može napraviti onda ne znam što govorimo o tome. I još na kraju, ovaj amandman ako je i došao tijekom rasprave, došao je na kraju. Dakle zastupnici o njemu nisu mogli raspravljati jer Vlada želi prikriti svoju sramotu jer nije imala osjećaje za pomoć hrvatskim građanima. A ima i tu jedna odredba ali kažem ne mogu raspravljati ali ja tražim da vi ovaj amandman stavite na raspravu da možemo o njemu raspravljati.
Hvala lijepa. Poštovana potpredsjednica Doma, Dragica Zgrebec.
Kolega Šuker, nekorektan je ovaj vaš istup, vi to možete reći na konferenciji za tisak vašega kluba. A u uvodnom izlaganju ministar financija obrazložio je taj amandman, najavio ga je i on je došao u tijeku zasjedanja, mi smo to raspravljali jučer gotovo do 18 sati.
Nema replike, molim lijepo. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim, pa tražite, pa naravno, služite se Poslovnikom, O.K., stanka za … [[Govornik se ne razumije.]] kluba. Upadica se ne razumije./ … Pa da, stanka 10 minuta. U redu, tražite stanku. … /Buka u dvorani./… Molim polako. Za sve ima vremena. Tko želi stanku? … [[Upadica se ne razumije.]] Kajin želi stanku. Nenad Stazić. Srđan Gjurković. Hvala lijepa. Određujem stanku. U 10,45. STANKA U 10,30 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,45 SATI]] Kolegice i kolege, nastavljamo nakon stanke za klubove. Najprije Ivan Šuker u ime kluba HDZ-a će iznijeti stav kluba HDZ-a.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, žao mi je što mnogi kolege nisu prisutni u sabornici da čuju za još jednu manipulaciju Hrvatske Vlade. Dakle po Poslovniku našeg Sabora u članku 196. stavku 3. se kaže ako se konačnim prijedlogom zakona mijenjaju i dopunjuju zakoni amandmani se mogu podnositi samo na članke obuhvaćene predloženim izmjenama i dopunama. I sad gledajte, Vlada Republike Hrvatske predlaže izmjenu Zakona o potrošačkom kreditiranju i predlaže članak 19., a Vlada na taj članak 19. daje amandman i ne bi ništa bilo sporno da u ovim predloženim izmjenama i dopunama zakona ne stoji glava 4.a koja kaže konverzija kredita denominiranih u švicarske franke i denominiranih u kunama i valutnim klauzulama. I onda kompletan članak 19. govori o predmetu konverzije, a Vlada daje amandman na taj članak 1. i kaže dodaju se članak 19.i i 19.j koji uopće ne govore o konverziji. I sad neka pravni stručnjaci i stručnjaci za pisanje zakona kažu kako u članku i u glavi koja nosi naziv da je konverzija kredita i u članku u kojem piše da je predmet konverzije može stajat nešto što uopće nije to. Kako se može zakon nadopunit tu? I kolegice i kolege, to je bila namjera moje intervencije, to je bila namjera, da javno kažemo što Vlada radi od ovog Hrvatskog sabora. I možemo se mi sad prepucavat, iščitat iz fonograma što je ministar rekao, ali ministar je rekao nešto prije nego što je Vlada donijela, a po Poslovniku o radu Vlade ministar to nije smio reći prije nego što je Vlada donijela odluku. Ali kolegice i kolege, ovaj corpus delicti, dakle nama je ponuđen amandman koji je gurnut na mjesto gdje mu nije mjesto. Dakle Vlada je mogla ako je htjela ići sa amandmanom o kojem bi mi danas raspravili i stavit ga recimo da to bude članak 20., 21., ali ne može ga nikako staviti pod predmet konverzije. Jer kolegice i kolege, ne može reći da ništetnosti sudski postupci i veli ništetnost ugovora i posljedica ništetnosti, mislim to je smiješno. To se sve stavlja pod konverziju pa se onda dodaje glava 4.b itd. A zašto se to sve skupa radi? Zato što kolegi Boriću u travnju, 7. travnja je Vlada Republike Hrvatske odgovorila da se praktički ovaj problem ne može riješiti. Pa ako se nije mogao riješiti u 4. mjesecu, ali znate što se dogodilo u međuvremenu i zato i jesmo tražili stanku da to javno kažemo, u Opatiji je na sudu 19 hrvatskih građana ostalo bez svojih nekretnina. A znate zašto, zato što Vlada nije reagirala na zaključak koji je bio predložen u ovom Visokom domu. Da l netko vodi brigu o tih 19 ljudi? Tih 19 ljudi je ostalo bez svoje nekretnine zato što je Vlada u 4. mjesecu rekla da se nešto može napraviti, a sad najedanputa kad se želi riješiti problem ljudi koji imaju problema sa kreditima u švicarskom franku, ajmo progurati ovo. I ponavljam, kolegice i kolege, ministar Lalovac je u svom uvodnom dijelu spomenuo ovaj dio, da ne bi ispalo da ja govorim ovako ili onako, ali je to spomenuo prije nego što je Vlada donijela odluku, a Vlada je donijela sama Poslovnik u kojem kaže da o prihvaćanju amandmana itd. vlada mora donest odluku i ovaj amandman Vlade je došao u popodnevnim satima na klupe. Došao je. Ali kolegice i kolege, bar na kraju ovog zasjedanja smo si mogli barem malo dati dostojanstva i mogli smo bar dat malo dostojanstva ovih 19 građana koji su ostali bez nekretnina i mogli smo bar malo dat dostojanstva onim ljudima kojima su nekakvi agenti, odvjetnici, javni bilježnici tijekom ljeta upadali u dvorište i slikali njihove nekretnine. Ali kažem, valjda politika i politikanstvo je važnije od svega i bez obzira što tko tvrdio ja tvrdim da ovo ne može ići u glavu 4 pa možete dodati a, b, c, d, a nikako ne može biti članak 19.i jer ako dodajete glavu 4.a, 4.b iza glave 4.a onda ne možete nikako nastaviti da članak 19. bude dalje jer članak 19. je završio sa glavom 4.a. Prema tome, ako ste dodali glavu 4.b onda ste mogli stavit članak 20. i nabrajati dokle god hoćete. Ali kažem, car je gol.
U ime Kluba nezavisnih zastupnika Damir Kajin.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodo zastupnici ovaj amandman, ovaj zakon apsolutno valja usvojiti i tu nema nikakve dileme. Točno je ovo što gospodin Šuker radi, da je 19 ljudi sa Raba zbog promjene nadležnosti, sudske nadležnosti suda u Rabu, u Opatiji ostalo bez svoje, sve svoje imovine. Međutim, ima tu još nekoliko momenata. Malo prije sam dobio jednu sms poruku gospođe Borke Vojnović iz Velike Gorice koja kaže da upravo sada je na djelu sprovedba ovrhe nad njenim nekretninama. Mi usvajamo ovaj zakon za kojega ćemo svi dignuti ruku, jer je ovo potreban zakon, a eto u isto vrijeme tijekom istog dana sudovi jasno ništa ne uvažavaju. Policija umjesto da čuva granicu ima vremena da se bavi ovrhama koje se neće moći sprovoditi za nekoliko dana. Slažem se, Sabor će tek sada usvojiti zakon. Do sada su sudovi mogli raditi i postupati kako su htjeli. Ali mislim da su mogli kad je riječ o ovrsi ljudi iz policije postupati po stavu premijera odnosno Vlade. Ono što je isto tako potrebno učiniti, da sve ove ljude koji su deložirani treba što je moguće prije vratiti u njihove stanove. Drugo što želim reći da Raiffeisen zadruge ili bolje rečeno posujilnice na tlu Republike Hrvatske poslovale su bez odobrenja za rad kako se kaže i u ovom amandmanu. Spominje ministar 43. Nisu poslovale, one su lešinarile. Oni koji su uzeli novac, koji su dobili novac pardon od Raiffeisen zadruga u Austriji, zapravo dobili su taj novac ovdje trebaju novac vratiti, ali trebaju novac vratiti po kondicijama Raiffeisen banke u Hrvatskoj. Oni koji su preplatili njima treba biti vraćeno kao što bi to trebalo biti i vraćeno onima koji su preplatili ne znam švicarce. Do tada, do stupanja zakona na snagu obustaviti ovrhe. Ponavljam, spominjem slučaj gospođe Borke Vojnović. Ovaj amandman ispravlja jednu dugogodišnju nepravdu. Za neke je na žalost kasno, no bolje ikada nego nikada. Imao sam dojam da sudovi u Hrvatskoj su uvijek bili na strani Austrijanaca, a ne hrvatskog zakona, ne naroda. Pustimo naroda i našega morala. Ono što isto tako treba znati dok su Austrijanci poduzimali kaznene postupke protiv prvih ljudi tih zadruga u Hrvatskoj su ih primali i u Hrvatskoj narodnoj banci i gore na Pantovčaku, ured bivšeg predsjednika. Isto se radilo i u slučaju HIPO banke. Netko naše štiti, a u Austriji ih se proganja. Oštetili su Austriju kroz sanaciju recimo kada je riječ o Hypo banci ali Hrvatska kroz svoje sudove da kazni takvo ponašanje ništa ne čini. Jučer sam rekao da su Raiffeisen zadruge htjele zaraditi 7, 8, 9% nikome ništa. Ali one su htjele domoći se kuća, zemlje, imovine naših ljudi isto kao i za švicarce. Jučer mi je rekla isto jedna žena uzela sam 100 tisuća eura kredita, banka me zvala, tražila da učinim konverziju u švicarce. Kaže poslušala sam. U međuvremenu morala sam sve rasprodati, takoreći bila sam gladna. Za 100 tisuća tih eura zapravo već sam vratila 50 tisuća ili švicaraca. Htjeli su mi prodati kuću. Ovo što rade ili što su radile Raiffeisen štedionice pod dirigentskom kapom gospodina Macana iz PR-a … [[Govornik se ne razumije.]] to je naprosto strašno, to je za svaku osudu i valjda će netko o ovome i progovoriti. Ovo za kraj je dobar zakon, ovo je pošten zakon, ali ono što je najbitnije ovo je moralan, pravičan zakon i ispravlja jednu višegodišnju nepravdu zbog koje su mnogi ostali ne samo bez kuća i imovine [[Upadica Zgrebec: Vrijeme.]] nego bez brakova, a neki su na žalost sami na sebe i digli ruku.
U ime Kluba zastupnika SDP-a Nenad Stazić.
Zahvaljujem potpredsjednice. Ja ću početi rečenicom s kojom je završio kolega Šuker izlažući u ime kluba HDZ-a car je gol. Ovdje se sada prigovara da je amandman Vlade došao prekasno, da je stigao na neposlovnički način, da je poslan prije sjednice Vlade, da je Vlada o njemu tek naknadno odlučivala slušali smo svašta. Jučer je sjednica ovdje počela u 9,30. Zatražena je stanka da bi se širila panika o izbjeglicama. O tome se govorilo sat vremena. U 10,30 smo počeli raspravu o ova dva zakona, objedinjenu raspravu. Sjednica Vlade je održana u 10,00. Ministar je ovdje govoreći u Saboru rekao, čitam iz fonograma: "Ovdje ću još samo kratko. Danas je bilo na sjednici Vlade, a jučer je i ministar pravosuđa na aktualnom prijepodnevu najavio i rješavanje određenih problema koje ste ovdje više puta vi u Hrvatskom saboru naglašavali problem kreditiranja zadruga i njihovog prisustva na hrvatskom tržištu, te se kroz taj amandman dodaje da se uvodi ništavost ugovora o kreditu koji su sklopili vjerovnici i kreditni posrednici u Republici Hrvatskoj koji za to nisu imali odobrenje, da se odgađa ovrha, odnosno svi ovršni postupci do pravomoćnog okončanja postupka te da se nadležnost suda sukladno potrebama potrošača definira mogućnost da se izabere sud za rješavanje spora iz ovakvih pitanja. Rekao je ministar ovdje za ovom govornicom i svi smo to čuli. Svi izgleda osim kluba HDZ-a koji sada nalazi potrebu da prigovara. Izgleda, ja sam jučer govorio, izgleda da stvarno u ovoj zemlji postoje dvije velike stranke od kojih jedna za predsjednika ima agenta banaka, a druga SDP agenta građana. Jer sada kada predlažemo i usvajamo, trebamo usvojiti zakon koji treba spasiti tisuće ljudi od propasti, od deložacija sada najednom klub HDZ-a tu izlazi i proba nam podmetnuti da griješimo u proceduri ne bi li eventualno sutra ili prekosutra osporio taj zakon i ne bi li upropastio te ljude do kraja, a sve u interesu tih banaka i austrijskih štedionica čije interese zastupate umjesto da zastupate interese građana. Pa predložili smo ovaj zakon … [[Upadica se ne razumije.]] Nemojte dobacivati Šuker, nemojte biti nervozni! Ne budite nervozni, saslušajte što vam se ima reći. Uostalom ja ne govorim vama, ja govorim građanima Hrvatske jer to oni moraju znati. Sad smo ovdje, sada za koju minutu trebamo izglasati zakon koji će pomoći tim ljudima, koji će ih spasiti ali HDZ se tome protivi, on pronalazi tu nekakve probleme, on izmišlja da je prije sjednice Vlade ministar ovdje nešto govorio, nešto najvljivao, a sve netočno. Pazite, sve je netočno. Tu u ovom Saboru čovjek uvijek mora biti na oprezu, nikad se ne smijete opustiti ako je HDZ unutra jer ne znate kad će s čim podvaliti. Ovo je pokušaj podvale, pokušaj podvale ovom Saboru da će izglasati nešto protu poslovnički, a neće. Bit ćemo u skladu sa Poslovnikom, pomoći ćemo građanima Šuker, pomoći ćemo građanima HDZ-ovci, pomoći ćemo im, nećemo im dopustiti da vi kao agenti banaka pobijedite. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Molim vas, molim vas malo smirenosti. Molim zastupnice i zastupnike da uđu u dvoranu jer ćemo uskoro nastaviti sa glasanjem. U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Srđan Gjurković.
Hvala lijepa potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Pauza je tražena u biti da tako kažem radi vjerodostojnosti činjenica i amandmana na Zakon o kreditnim institucijama. Pa smo otišli malo daleko. Kolega Stazić je jasno iz fonograma iščitao i vrijeme kad se održavala sjednica i Vlada, kad je započela plenarna sjednica na temu Zakona o potrošačkom kreditiranju i kreditnim institucijama koje je spojeno u jednu raspravu i iščitao je ono što je ministar jasno rekao i najavio da je Vlada raspravljala da je ministar najavio dan prije i da je Vlada dala amandman. Ono što kolega Stazić nije iznio a to je da je poštovani kolega Šuker u svojoj replici ministru financija gospodinu Lalovcu koji je jasno rekao i potvrdio da se u ovom Hrvatskom saboru o tome raspravljalo i tražilo da se donesu odluke, dakle nije negirano ovo što vi govorite, a vi ste isto tako ovo što ste govorili danas govorili i jučer, citiram fonogram, "međutim vrlo je interesantno prije 6 mjeseci oko Raiffeisen zadruga se nije moglo donijeti zakonsko rješenje oko odgoda ovrha jer je to bilo protuzakonito", citiram vas kolega Šuker, "međutim ja sam predložio da takav zaključak koji je ta Vlada odbila i većinom u Saboru odbila. Međutim sad najedanput to može, čekajte malo o čemu pričamo?" Dakle, apsolutno je jasno razvidno da je amandman i najavljen i raspravljen i da ste vi stekli znanja i saznanja o tome da će to biti unutra jer ste o tome raspravljali i nije onda dvojbeno da isto ne može biti, a došao je dovoljno na vrijeme u Hrvatski sabor. Naravno ja ne radim na protokolu pa možete se dolje raspitati ali koliko su mi rekli došlo je vrlo brzo nakon što je Vlada donijela odluku. Isto tako kad govorimo o samom tekstu i da li ovo ulazi ili ne ulazi u Zakon o potrošačkom kreditiranju pa u prvoj rečenici samog obrazloženja jasno se kaže i u cilju zaštite potrošača i tržišnih konkurenata od nesavjesnog poslovanja itd., itd. Prema tome, mislim da je krajnje vrijeme da izglasamo i jedan i drugi zakon poštovane kolegice i kolege.
Pa rasprava je tekla i popodne. Samo kratko, pitate kada je amandman došao? Amandman je došao oko podneva, kada se umnožio, pogledajte po brojevima iza amandmana Vlade došli su još amandmani kolegice Nansi Tireli. Prema tome, došli su na vrijeme, bili su najavljeni, o njima se repliciralo. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa rasprava je tekla i popodne. Sad ćemo prijeći na glasanje o amandmanima.
Sada ćemo odlučivati o obrađenim, raspravljenim točkama dnevnog reda u ovom tjednu, ali prije toga Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva pa molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva poštovanu kolegicu Gordanu Sobol da podnese izvješće povjerenstva.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na svojoj 54. sjednici održanoj 17. rujna ove godine pisanu izjavu o ostavci na zastupničku dužnost Ante Jerolimova upućenu 26. kolovoza ove godine predsjedniku Hrvatskog sabora. Člankom 10. stavkom 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor propisano je da zastupniku prestaje mandat prije isteka vremena na koje je izabran ako podnese ostavku. Zastupnik Ante Jerolimov započeo je obnašati zastupničku dužnost 24. rujna 2013. godine kao zamjenik zastupnika Božidara Kalmete iz IX. izborne jedinice kao kandidat HDZ-a i HGS-a. Podnošenjem ostavke Ante Jerolimova ispunjeni su zakonom utvrđeni uvjeti za prestanak njegovog zastupničkog mandata, te ispunjeni uvjeti za određivanje novog zamjenika zastupnika. Hrvatska demokratska zajednica i Hrvatska građanska stranka su u skladu sa odredbom članka 25. stavka 2. Zakona o izborima zastupnika odredile da izabranog zastupnika Božidara Kalmetu zamijeni Josipa Rimac. Mandatno-imunitetno povjerenstvo utvrdilo je da su ispunjeni uvjeti za prestanak zastupničkog mandata zastupnika Ante Jerolimova i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Josipe Rimac, te predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku o prestanku zastupničkog mandata zastupnika Ante Jerolimova na dan kada donese odluku o njegovom prestanku što znači danas 18. rujna, te da zastupničku dužnost započne obnašati zamjenica zastupnika Josipa Rimac, također sa danom 18. rujna ove godine. Hvala.
Hvala i vama poštovana predsjednice Povjerenstva. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Ocjenjujem da nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 103 glasa za, ništa suzdržanih i ništa protiv donešena predložena odluka u tekstu kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Sada ćemo prijeći na davanje prisege. Prisega se daje na način da predsjednik ili predsjedavajući pročita tekst prisege, a nakon toga zastupnik kada je prozvan ustaje i izgovara riječ "prisežem". Tekst prisege glasi. Molim kolege malo kolegijalnosti. Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak, te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Zastupnica Josipa Rimac.
Prisežem. [[Pljesak.]]
Čestitam bez obzira što smo na kraju mandata. Želim da u ovom preostalom dijelu uspješno obavljate dužnost u interesu Republike Hrvatske, građana i pravnih osoba. Svako dobro! Prelazimo na - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva kolegicu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 55. sjednici održanoj 24. rujna ove godine zahtjev Državnog odvjetništva, USKOK-a od 21. rujna ove godine upućen putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske 22. rujna ove godine predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Josipe Rimac, zastupnice u Hrvatskom saboru, zbog osnovane sumnje da je počinila kazneno djelo protiv službene dužnosti poticanjem na zlouporabu položaja i ovlasti iz članka 337. stavka 1. i 4. u svezi članka 37. Kaznenog zakona. Josipa Rimac zastupnica je 7. saziva Hrvatskog sabora te na temelju članka 76. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv iste ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo na temelju članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke: daje se odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv zastupnice Josipe Rimac po zahtjevu Državnog odvjetništva, USKOK-a od 21. rujna 2015. upućen putem Državnog odvjetništva od 22. rujna 2015. zbog osnovane sumnje da je počinila kazneno djelo protiv službene dužnosti poticanjem na zlouporabu položaja i ovlasti iz članka 337. stavka 1. i 4. u svezi članka 37. Kaznenog zakona. Mandatno-imunitetno povjerenstvo odlučilo je dati odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv zastupnice u Hrvatskom saboru Josipe Rimac po zahtjevu Državnog odvjetništva kao samostalnog i neovisnog pravosudnog tijela koje je ovlašteno i dužno postupati protiv počinitelja kaznenih djela i drugih kažnjivih djela kako bi mogla nesmetano obavljati svoju dužnost koja mu je temeljem Ustava Republike Hrvatske dana u nadležnost.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o izvješću. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim uključite se da utvrdimo najprije kvorum. Hvala lijepa. Da vidimo koliko je prisutno zastupnika. 121 zastupnik je u dvorani, imamo dovoljno zastupnika da možemo odlučivat o svim predviđenim točkama. Molim sada glasujmo o izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 124 glasa za, ništa suzdržanih, ništa protiv, donesena predložena odluka.
Time smo zaključili glasanje i prijeći ćemo na raspravu po dnevnom redu. 10. Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2015. godinu: 1.1.Prijedlog izmjena i dopuna Financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2015. godinu za: A) Hrvatske vode B) Hrvatske ceste C) Centar za restrukturiranje i prodaju D) Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost E) Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka F) Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje 1.2.Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2015. godinu (konsolidirano) Predlagateljica je Vlada RH. Kod donošenja izmjena i dopuna državnog proračuna primjenjuju se odredbe članaka 211., 212., 213. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun i Odbor za ratne veterane. Izvješća ste primili na sjednici. Podsjećam na članak 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predložene izmjene i dopune državnog proračuna ne smiju prijeći utvrđenu svotu dopuštenog manjka državnog proračuna. U tijeku rasprave o izmjenama i dopunama državnog proračuna podneseni se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom izmjena i dopuna državnog proračuna mogu prihvatiti pod uvjetom da su istodobno predložena smanjenja drugih rashoda izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u svezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su podneseni u skladu sa Zakonom o proračunu. Rok za podnošenje amandmana je do okončanja rasprave. Članak 212. Poslovnika određuje da se ne može glasati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije proteka tri dana od dana rasprave. Sada molim zamjenika ministra financija gospodina, odnosno, ispričavam se, ministar je prisutan, Borisa Lalovca da obrazloži Izmjene i dopune prorčana.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, dame i gospodo zastupnici. Danas se pred nama nalaze Izmjene i dopune proračuna za 2015. godinu. Početi ćemo sa makroekonomskim projekcijama koje su puno bolje nego što su bile kada smo sastavljali proračun za 2015. godinu tako da su i u tom dijelu izvršene određene korekcije. Znači bolji makroekonomski uvjeti od očekivanih što se prvenstveno ogleda u rastu BDP od 0,8% u prvom polugodištu 2015. godine. Do sada objavljeni visokofrekventni pokazatelji za 3.-tromjesečje ukazuju za nastavak pozitivnog kretanja gospodarske aktivnosti. S time da je uzimajući i jedno i drugo u obzir izvršena korekcija projiciranog rasta BDP-a sa 0,5% koliko je bilo u planu na 1,1%. Najveće razlike u projekcijama proizlaze iz povoljnijeg kretanja izvoza roba i usluga od ranije očekivanih a znatno odstupanje bilježi se i kod projekcija uvoza roba i usluga. Projekcija potrošnje kućanska i državne potrošnje korigirani su najviše dok su bruto investicije u fiksni kapital ispravljene na niže. Pozitivan doprinos gospodarskom rastu očekuje se od svih komponenti sa rashodovne strane BDP-a pri čemu se doprinos domaće potražnje ipak blago je izrazit u odnosu na neto inozemnu potražnju. Ja bih samo kratko ove pozitivne makroekonomske pokazatelje probao argumentirati sa prvih 6 mjeseci što se događalo u hrvatskoj ekonomiji prvih 6 mjeseci. U prvoj polovici 2015. godine BDP zabilježio je rast od 0,8% u usporedbi sa istim razdobljem 2014. godine. Inflacija se stabilizirala oko nule te je prosječna stopa inflacije iznosila -0,2% u prvoj polovici ove godine. Industrijska proizvodnja na međugodišnjoj razini rasta 1,4% prema kalendarski prilagođenim indeksima. Također promet u trgovini na malo zabilježio je realni rast od 2,1%. Dobra turistička sezona, najavljena predsezona, također prvo polugodište rast noćenja od 6,2% na međugodišnjoj razini. Također prosječna administrativna stopa nezaposlenosti iznosila je 18,7 te je na međugodišnjoj razini smanjena za 2,3%-tna boda. Prvih 6 mjeseci 2015. godine robni izvoz izražen u kunama je zabilježio međugodišnje povećanje od 11,5% dok je istodobno i povećan robni uvoz za 5%. Svi ovi makroekonomski pokazatelji ukazuju da će realno BDP u 2015. biti negdje 1, 1,1, Vlada je odlučila za 1,1 i znači vrlo konzervativno i već sada na pola godine imamo 0,8%. Znamo da je 3. kvartal također bio dobar i 7. i 8. i 9. mjesec tako da realno očekujemo da će se to i ostvariti. To se vidi zapravo i ogleda se i u prihodima državnog proračuna za 2015. godinu, znači novim planom za 2015. planira se povećanje ukupnih prihoda državnog proračuna sa 106,4 milijarde kuna na 108,2 milijarde kuna, odnosno 1,8 milijardi kuna. Bitno je reći da ovo povećanje ovih prihoda ne proizlazi samo iz povećanja poreznih prihoda nego jednim dijelom oko 600, 700 milijuna kuna polazi i zbog evidencije. Znamo da smo prošle godine uvodili mnoge korisnike državnog proračuna pogotovo iz područja znanosti, zdravlja i proširili smo obuhvat državnog proračuna i evidencijski tako da se evidentiraju sada u tom dijelu i njihovi vlastiti prihodi. Negdje oko milijardu kuna, milijardu i 100 milijuna kuna se odnosi na povećanje onih proračunskih prihoda koje dolaze iz sfere poreza. Pa bih kratko obrazložio i njihova povećanja. Znači porezni prihodi prvenstveno zbog PDV-a, povećanje od 750 milijuna kuna izraženije zbog povećane potrošnje od očekivanog. PDV je realno procijenjen. Mi sada već imamo bolja ostvarenja na razini 31.8.. Također puno značajnija ostvarenja nego što smo imali 2014. godine tako da sve mjere koje smo zapravo poduzimali zadnje tri godine ogledaju se u povećanoj i potrošnji ne samo kroz bolju turističku sezonu nego i kroz povećani izvoz, kroz rast industrijske proizvodnje, kroz rast prometa na malo. Također se očekuje, pokazalo je znatno povećanje poreza na dodanu vrijednost. Također poreza na dobit u iznosu od 440 milijuna kuna što se također već ogleda na 31.8. u boljem punjenu poreza na dobit iako smo znate mjeru o reinvestiranoj dobiti donijeli prije 3 godine pokazala se kao pun pogodak za poduzeća jer su ostavljali svoju dobit, investirali su, ostvarivali su pozitivne rezultate tako da se oporavak ekonomije ogleda i u povećanom udjelu uplata poreza na dobit. Također posebni porezi i trošarine povećavaju se za 653 milijuna kuna. One su dijelom i rezultat povećanja koje smo u travnju izvršili korekcijom trošarina na naftne derivate i duhan a drugi dio se ogleda i kroz njihovu povećanu potrošnju. Što se tiče doprinosa smanjuju se za 156 milijuna kuna, prvenstveno najveći dio se, smanjenje od 400 milijuna kuna je zbog manjeg prijenosa iz drugog mirovinskog stupa osiguranja gdje smo projicirali da će biti oko negdje 2,2 milijarde kuna. Čini mi se da samo, ili danas smo usvojili taj Zakon o mirovinskom osiguranju gdje se prebacuje iz drugog u prvi stup tako da još ćemo vidjeti kakav će biti pravi efekt ali negdje očekujemo oko milijardu i 800 milijuna kuna. Međutim, to će jednim dijelom kompenzirati zbog povoljnijih kretanja na tržištu rada tako da ukupnog smanjenja tog dijela doprinosa neće biti u punom iznosu zbog manjeg prebacivanja drugog u prvi stup. I to očekujemo, taj dio priljeva negdje oko 11, u 11. mjesecu. I znamo da se taj dio priljeva neće utjecati na deficit mjeren Eurostatom nego isključivo prema cash metodologiji koja je trenutno na primjeni. Također prihodi od imovine povećavaju se radi boljeg ostvarivanja prihoda od koncesija, a to uglavnom bile uplate od koncesija u telekomunikacijskom tržištu. Što se tiče rashoda, znači novim planom za 2015. godinu planira se povećanje ukupnih rashoda državnog proračuna sa 119 milijardi kuna na 120,7 milijardi kuna. Također promjena … ne utječe, cjelokupna je 1,7 milijardi kuna, odnosi se i na onaj dio koji se odnosi na vlastite izvore i odnosno ovaj dio evidencijski, a drugi dio i onaj koji utječe na sami deficit. Oni koji utječu na deficit to su prvenstveno povećavanje rashoda za zaposlene, kod Ministarstva unutarnjih poslova za 111 milijuna kuna te Ministarstva znanosti kod njih je također 131 milijun kuna, znači dok su sva ostala ministarstva unutar njihovih planiranih iznosa rashoda za zaposlene. Znamo da su to dva još velika sustava koja su i zadnja ušla zapravo u centralni obračun plaća i zbog svoje kompleksnosti samog tog obračuna, ali efekti se centralnog obračuna plaća vide i u sada realnijim projekcijama odnosno i uštedama, rashodima za zaposlene, a ova dva ministarstva vjerojatno će sljedećih godina upravo doći na onu razinu koju su i trebali raditi kada su bili planirani. Također, kod Ministarstva znanosti su osigurane, ne samo kod Ministarstva znanosti ali najvećim dijelom su osigurani razlika za jubilarne nagrade u Ministarstvu znanosti je to najveći iznos pa samo njega spominjemo od 82 milijuna kuna te 70 milijuna kuna je osigurano za međumjesni prijevoz te 17 milijuna kuna za kapitalne investicije u osnovnim školama. Što se tiče materijalnih rashoda, oni su jesu evidencijski ponovo kažem u ovom dijelu povećani u iznosu od 564 milijuna kuna, međutim to je isključivo, još jednom ponavljam, evidencija rashoda koji se financiraju iz ostalih izvora i ne utječu na visinu manjka proračuna opće države jer će vjerojatno trebati još koju godinu da se svi ti i ministarstva odnosno cjelokupna komponenta i znanosti i iz drugih ministarstava kada se uključivaju. Vjerojatno će još trebat vremena da se evidentiraju svi ti njihovi rashodi. Vrlo veliki dio smo ih već evidentirali tako da u tom dijelu neće to utjecati na deficit. Također u ovom dijelu se povećavaju još financijski rashodi u iznosu od 178 milijuna kuna. Povećanje su u odnosu subvencija, rast od 540 milijuna kuna, povećanje je posljedica povećanja izvora financiranja koji utječe na visinu manjka proračuna opće države. Konkretno to su izvori od Europskog poljoprivrednog jamstvenog fonda za subvencije u poljoprivredi tako da će se sad i u ovom dijelu proračuna osigurati sredstva za poljoprivrednike koja bi trebala isplaćena u 2016. godini već u 2015. godini, ali to je zapravo odluka Europska komisije i Europska komisija je svim zemljama zapravo dala mogućnost da se ta sva sredstva umjesto u 2016. već koristi u 2015. godini i to je isključivi transfer novaca iz Europske unije. Također, osigurana su sredstva na stavci Ministarstva financija 210 milijuna za dodatna sredstva za izravnanja za decentralizirane funkcije. Također 65 milijuna za pomoći lokalnim jedinicama te 16 milijuna kuna naknade za štete uzrokovana elementarnim nepogodama. Što se tiče naknade građanima i kućanstvima, tu je najznačajniji rast. Osigurano je 150 milijuna kuna u osiguranju dodatnih sredstava za socijalne naknade ali najveći dio 100 milijuna kuna odnose se za uplate porodiljama u drugi mirovinski stup koji jednostavno nisu bile izvršene u 2014. i 2015. godini i upravo zbog tih evidencijskih nedostataka koji su pronašli se u sustavu bit će uplaćena ta sredstva. Također, povećavanje rashoda za mirovine zbog izvršene indeksacije u iznosu od 133 milijuna kuna sukladno rastu cijena i rastu plaća. Znači taj dio se izvršava te izvoz doplatka za djecu od 90 milijuna kuna koji je taj dio prvobitno bio prebačen iz Ministarstva socijalne politike na Ministarstvo rada. Također bilo je značajnijih smanjenja, međutim ta najveća smanjenja ću biti kod onih dijela kapitalnih rashoda, a vezana su za određena povećanja i povlačenja sredstava iz Europske unije. Budući da znate da smo tu vrlo ambiciozno planirali skoro preko 7 milijardi kuna, ostvarenja iz EU fondova puno bolje se povlače nego što je to bilo prošle godine, međutim i u tom jednom dijelu će se izvršiti korekcija. Kada se zapravo pogledaju konačni konsolidirani podaci dobiva se da cjelokupni manjak proračuna opće države iznosit će 3,8% BDP-a što je 0,1% manje u odnosu na prethodno planirani, odnosno deficit državnog proračuna će ostati na razini kao što je u tom dijelu bio i planiran negdje oko 12,5 milijardi kuna. Bitno je ovdje reći da će se ova metodologija ono kao što jesmo i radili, da će se razlikovati od ESA metodologije 2010. Mi smo u završnim pripremama i kod svih sljedećih budućih izvještaja ćemo nastojati jer je to dosta težak i kompliciran proces dok ga se uspostavi, da i prema toj metodologiji se izvještava Hrvatski sabor. Tako da će postojati određene razlike prilikom utvrđivanja deficita kada on bude krajnji u odnosu na EUROSTAT, pogotovo zbog uključivanja brojnih transakcija i šireg obuhvata nego što ga to pokrivamo preko trenutne metodologije. Zahvaljujem.
Replika Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, naime vi ste govorili o pozitivnim proračunskim rezultatima. Na njih je utjecao sigurno bruto društveni proizvod. No, evidentno je da imamo milijardu i 800 milijuna kuna viška. No, mi iz oporbe očekivali smo da ćete ih kvalitetnije rasporediti, da ćete voditi brigu o prekomjernom deficitu i o proceduri prekomjernog deficita. Zašto vam to govorim? Postoje u bruto društvenom proizvodu i neki koji su imali i negativne pokazatelje, a mislim na poljoprivredu. Treći kvartal prošle godine bio je -4%. Ove godine prvi kvartal -2,8, drugi kvartal -3. A ono što tek dolazi to će bit u trećem kvartalu to je suša. No, evidentno je kad govorimo o ostalim rashodima, ostali rashodi smanjuju se za 682 milijuna kuna. Najveće smanjenje od 377,8 milijuna kuna odnosi se na Ministarstvo poljoprivrede i to prvenstveno zbog smanjivanja kapitalnih pomoći. Prema tome, mišljenja smo ipak da je ove kapitalne pomoći trebalo ostaviti. Znamo pojedine stavke u Ministarstvu poljoprivrede koje su se mijenjale, ali vodeći brigu upravo o onome što se događa u hrvatskoj poljoprivredi i onome što će se dogoditi u trećem kvartalu, a to je ogromna suša trebalo je voditi brigu da se ovdje sredstva ne diraju, a isto tako je trebalo voditi brigu o prekomjernom deficitu koji će se morati podvući crta na kraju godine. A upravo smo imali to šansu jer smo imali viška prihoda.
Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem. Gospodine ministre, nije jasno zašto već sada se ne pristupa deficitu na način kako se to radi u EU. Već za prošlu godinu imali smo situaciju vrlo jasnu koju smo morali slušati od EU da nam je deficit 5,7%. To smo znali i u Hrvatskoj. Međutim, vi ste nas uvjeravali da je 3,8 oko 4% prošle godine. Sada već najavljujete kao deficit će biti 12 milijardi. Pa to nije točno. Deficit će biti 5,6% bit će znači opet iznad 18 milijardi kuna. Nema razloga da već danas ne kažete istinu u kakvoj se situaciji nalazimo. To što vi govorite za hrvatsku javnost to jednostavno nije točno, to je jedan način obrade ili metodologije koji nije točan, koji nije jednostavno u skladu sa onim što imamo kao obveznica, kao članica EU. Prema tome, jasno recite deficit će biti 5,6% odnosno preko 18 milijardi kuna. Nema razloga da danas obmanjujemo javnost, da se ponavlja situacija od prošle godine.
Ministar Boris Lalovac, odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa barem ste od mene svaki put čuli i sad u ovome uvodu da kad govorimo o tim metodologijama vrlo jasno govorim da će i prošle godine kada je taj deficit bio govorili smo da se ovo radi o metodologiji koja je tu prisutna, znači po cash metodologiji i da će vjerojatno, odnosno da će deficit biti veći prema ESA metodologiji. Međutim, kada govorimo o toj ESA metodologiji tada znamo da nam se prošle godine također na što nismo mogli utjecati, ali vjerojatno će se u budućnosti više brinuti o javnim poduzećima ili kada HŽ Cargo ne plati tri rate onda svih njegovih milijardu i nešto milijuna kuna kredita padne odmah u taj dio deficita. I ono što je govorio i kada smo jasno govorili kada je bilo, kada je evidentirana i sama brodogradnja koja je evidentirana u 2011. godini cjelokupni iznos brodogradnje. I kada se govorilo o njihovom putničkom prijevozu, a znate da imamo određena jamstva i prema HŽ Putničkom prijevozu također ukoliko ne plate. Pa onda bilo je spominjanja kako su se evidentirale određene transakcije kod Zračne luke Zagreb, kako su evidentirane tako da to je jedan proces koji jednostavno će se sada, ne samo prilikom izračuna proračuna nego i prilikom donošenja nekakvih odluka oko jamstava, oko cjelokupnog restrukturiranja javnih poduzeća koji je u ovom dijelu najveći dio deficita upravo snose oni. Radimo u Ministarstvu financija, ne samo u Ministarstvu financija, nego kroz cjelokupnu metodologiju da prilikom odobravanja takvih procesa odmah znamo da li je to, da li oni to mogu držati, da li to ne mogu i da li će to biti evidentirano u samom proračunu. Vrlo jasno govorim i nikad nisam obmanjivao javnost. Znači ovo je jedna metodologija po cash principu, a druga metodologija prema ESA metodologiji. Jer u razgovoru i sa brojnim zemljama u EU i kolegama u Sloveniji i kolegama kad sam bio i u Litvi, oni također imaju problem svojih javnih poduzeća kako ih evidentiraju. To su pojedine članke sad ugovora, čak i kada se evidentira sami ugovor, na primjer koncesija BINA Istra da li ona je dio javnog duga i deficita ili nije. Znači to su toliko sitne stvari da će vjerojatno, svakako će se u budućnosti paziti na sve te detalje. Hvala lijepo.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba nezavisnih ljevičara kolega Slavko Linić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Hajmo probat vidjet realnost očekivanih makro ekonomskih kretanja i procjeni da će bruto društveni proizvod do kraja godine biti oko 1,1% a samim tim i veći prihodi. Mislim da se dobrim dijelom može prihvatiti da će rasti i potrošnja države, jer eto vidimo da dižemo skoro 2 milijarde, 1,8 milijardi rashoda. Znači, rast će potrošnja. Možemo očekivati s obzirom da još uvijek je dobra post sezona bit će i rast osobne potrošnje građana. Vjerojatno ćemo održati i razinu izvoza. Ali ono što zaista je upitno da li će se dogoditi to je rast bruto investicija u fiksni kapital od 0,7%. Zašto smatram da je to upitno? Jer je u prvih 6 mjeseci ostvareno skromnih 0,2%. A dozvolit ćete najveći rast je ostvaren upravo u prvom polugodištu kad govorim o investicijama, jer u toku ljeta investicije se dobrim dijelom ne obavljaju, a znamo da su najveća ulaganja bila u ugostiteljstvo i hotele. A krajem godine ja ne bih bog zna što naglasio da će bit prisutne investicije. Prema tome, jedna dosta optimistična procjena pogotovo što udio države u tom rastu je negativan. Prema tome, ajde ja bih rekao da li će biti 1,1 ili 0,9 i nije toliko bitno ali moramo zaista ocijeniti da nema najvažnijeg rasta ni u 2015. godini a to je investicijski rast, to su ulaganja, to su radovi koji u biti znače veći broj zaposlenih i koji znače stabilnu gospodarsku projekciju rasta a ne živjeti samo na rastu potrošnje. I to je možda nešto što onda upućuje i na glavne probleme u državnom proračunu koje imamo. Kao što vidimo rast prihoda bilježimo oko 1,8 milijardi kuna i to je razlog da idemo u rebalans. Ali najveći dio tog rasta imamo iz kojeg dijela? Imamo iz dijela mjera za suzbijanje prekomjernog deficita jer smo digli posebno cijeli sustav trošarinski. Prema tome, lako ulazimo na maksimalna opterećenja građana i gospodarstva jer smo jednostavno sav sustav trošarinskih mjera povećali i on nosi ja bih rekao osim PDV-a koji je procijenjen na ovom rastu i najveći … [[Govornik se ne razumije.]] Drugo, na povlačenju sredstava koja vjerojatno bi trebala služiti za investicije u javnim poduzećima, prema tome njima smanjujemo mogućnosti ulaganja i razvoja jer za potrebe državnog proračuna povlačimo sredstva u državni proračun. Opet znači umanjujemo investicijski ciklus a vidimo koliko nam je on itekako potreban. I naravno ono treće to su napokon, napokon nakon 4 godine ono usklađenje propisa da i stvarne prihode koje ostvaruju korisnici državnog proračuna a koje smo dosada zahvaljujući pojedinim ministrima uspijevali izvlačiti iz proračuna, skrivati, ne kontrolirati što jednostavno jedna ozbiljna Vlada ne može dozvoliti pa mi je drago da napokon imamo i ta povećanja prihoda neovisno što su ona neutralna jer imamo i rashode. Ali barem ćemo moći polako staviti pod kontrolu sve što možemo. Prema tome, ta bitka za smanjenje prekomjernog deficita je prisutna na prihodovnoj strani jer jednostavno sve što smo mogli smo i ostvarili. Nažalost, bitka za smanjenje prekomjernog deficita nije na rashodovnoj strani. Zašto? Jer taj efekat povećanja prihoda od 1,8 milijardi sav odlazi u rashode i mi u biti imamo trajni problem rashoda koji nisu usklađeni sa gospodarstvom, mogućnostima gospodarstva i poreznih obveznika i ti prihodi jednostavno nisu dovoljni za pokriće rashoda. Što znači da zaista je trebalo provesti niz reformi. I sad polako dolazimo do one ocijene da li su potrebne reforme u ovom 4-godišnjem periodu odrađene i gdje te reforme su izostavljene? Onda ćemo vidjeti da Ministarstvo unutarnjih poslova neprekidno ima konstantno rast izdataka za plaće, u isto vrijeme prosječne plaće su vrlo niske pa su policajci slabo plaćeni, pojedini stručnjaci u policiji slabo plaćeni ali nismo imali potrebne reforme u punih 4 godine. Dapače, sramotno je da jedno Ministarstvo obrane koje ima puno više ja bih rekao potreba za tajnošću je znalo kontrolirati, provodilo reforme i ušlo u sustav u koji je Vlada odmah krenula a to je središnji centralni obračun plaća a policija tek ovu godinu i pitanje je da li će ući. To samo pokazuje sposobnost pojedinih ministara, odgovornost pojedinih ministara za prekomjerni deficit i gdje ga možemo naći. Ali još veća sramota Ministarstvo obrazovanja. 4 godine sustav koji educira nikakvih promjena, nikakvih reformi i još nisu ušli u sustav obračuna plaća. Još nisu ušli, a gdje je trebalo biti najjednostavnije jer su to školovani ljudi koji educiraju druge. Ne, ni taj dio nema reformi, nema ničega. Ne, obrnuto, efekte povećanja prihoda koji su opteretili građana idu u rashodovnu stranu zbog toga što ne znaju kontrolirati rashode. Neovisno iz kojeg razloga. Ali da su 4 godine itekako ubrzano bili u sustavu centralnog obračuna potpuno podesili ja bih rekao potrebe za reorganizacijama i drukčijim sustavom obrazovanja vjerovatno bi imale efekte. Ali nije to jedina tragedija, vi imate najavu štrajka i to zbog niskih plaća učitelja i profesora u školama. I realno daleko nižih nego ostali dijelovi državne uprave ili javnih službi koji imaju veće prosjeke, pa je to i povod za ovakav štrajk. A upravo centralni obračun plaća je taj koji je trebao izjednačiti primanja u RH za sve korisnike državnog proračuna. Tu vidimo koliko nije bilo odgovornog ponašanja, nije bilo reformskog ponašanja. Naravno ono što također treba reći da je ogroman problem u ovom proračunu i prihodi koje ostvarujemo po osnovu povlačenja sredstava iz drugog mirovinskog stupa. Od iduće godine toga više nema, toga više nema. Pa prema tome i po keš metodi falit će enormni novac za deficite koje imao prisutne u državnom proračunu. Prema tome, odgovornost Vlade se vidi ne samo na dizanju obaveza prema građanima i privrednicima nego i na tome kako se kontrolira novac i upravo ovaj rebalans pokazuje da Vlada završava mandat bez želje da nosi odgovornost ili da nosi rezultat iz četverogodišnjeg mandata za pojedine reforme koje su morali kontrolirati i rashodovnu stranu. I to koje su morali kontrolirati rashodovnu stranu zbog niskih plaća u prosvjeti i zbog ogromnih problema koje imamo u mirovinskom sustavu sa deficitom iz godine u godinu sa preko 17 milijardi, a u isto vrijeme imamo niski prosjek prosječne mirovine ili nisi iznos prosječne mirovine umirovljenika. To su problemi koji će čekati svaku buduću Vladu ali tu istu vladu će čekati problemi koji su prisutni sa rashodima koje jednostavno nakon četverogodišnjeg mandata ova Vlada nije uspjela iskontrolirati. Što reći o sustavu zdravstva? Ovdje ga nemamo, oni su se izdvojili, ali pokušajmo odgovoriti da li imamo povećane rashode u 2015.za sustav zdravstva? Da, po podacima koje vidimo 4,5 do 5% povećani troškovi u sustavu zdravstva a rečeno je izdvajanje iz riznice jer će biti manje. I probajmo dati odgovor koji je najvažniji, proveli smo sanaciju zdravstvenih ustanova, da li smo na kraju mandata donijeli odluke da prekidamo sanacije jer su uspješno završene i ponovno vraćamo bolnice županijama, ponovno vraćamo bolnice redovnim upravljanjima jer nakon pune 3,5 godine mislim da više nije potrebno provoditi sanacije, ali evidentno da nismo dovršili niti te najvažnije procese sanacija i ozdravljenje bolnica i prepustiti ih jednostavno njihovim osnivačima na redovno upravljanje i to nakon potrošenih enormnih 5 do 7 milijardi kuna. Za sanaciju je potrošeno 5 do 7, nismo završili te postupke i još uvijek ne kontroliramo rashode. Rashodi su veći nego što imamo prihode pa je potrebno i dodatna sredstava u državnom proračunu. To su otprilike ajde rak rane državnog proračuna, to su stvari koje nema dvojbe čekaju i nove nosioce vlasti i odgovornost iz razloga što deficiti su preveliki. I sad dvije riječi oko deficita. Nema sutra više prihoda po osnovu povlačenja iz drugo stupa pa samim tim i po keš metodologiji deficit će bit iznad 5%. Ali nije to problem, oćemo govoriti o Hrvatskim željeznicama koliko puta smo govorili o Hrvatskim željeznicama? 2003.godine, izvinjavam se 2013.godine trebalo je završiti privatizaciju HŽ Cargo-a, nije završeno, nije restrukturiranje završeno, sva izdana jamstva padaju na teret državnog proračuna. Oćemo govoriti o HŽ Infrastrukturi? I onda terete HŽ Cargo-a preuzima na sebe i obustavlja investicije. Investicije su vrlo skromne, nema ih, nema razvoja, luke gradimo, ne znam za koga kad nemao prugu da ih povezuje sa tržištima, nema. Ulažemo u Riječku luku ne znam zašto. Pruga je iz francioze vremena. Potpuno uništen željeznički sustav. Jedino što nešto vrijedi ulažemo u HŽ putnički što je opravdano jer trebamo držati prijevoz putnika željeznicom, ali budimo iskreni to bez subvencija, bez stalnih opterećenja proračuna sa jamstvima neće biti. Oćemo govoriti o autocestama? Oteli smo ih 40 lipa, ubacili u HŽ Infrastrukturu kojoj ne idu investicije, ubacili u Hrvatske ceste za održavanje i dizanje standarda održavanja cesta ali deficiti koji će stravično opteretiti svaki državni proračun koji će i rasti deficite, rasti će deficiti. Zašto? Pa zato, dospijevaju otplate, zarada na autocestama nije takva da bi se otplate servisirale a restrukturiranje nije provedeno, samo su spojene bez ijednog racionalnog poteza oko upravljanja i načina potrošnje sredstava autocestama. Kad se usporedimo sa konkurentima u Europi to je neodrživo, to je neodrživo, to … autocesta, nema potrebe da dalje nastavim jer mi ističe vrijeme. Prema tome, neće biti dobiti, ali neće biti ni ulaganja u tim trgovačkim društvima. Prema tome, državni proračun koji rebalans ima zahvaljujući što smo opteretili porezne obveznike, a rashodovnu stranu krpamo jel imamo neodgovorne ministre i minuse koje prenosimo nekom drugom. Loš primjer.
Frano Matušić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa evo kolega Linić, slažem se s vama da je teško očekivati da će rast BDP-a u ovoj godini doista biti 1,1%. Prema svim predviđanjima on će biti sigurno ispod 1%, a bio bih sretan da je i znatno veći, vjerujem i vi, i ja i svi ostali u Hrvatskoj. Ali da jasnu poruku pošaljemo hrvatskoj javnosti, značajnijeg rasta zaposlenosti nema bez rasta od najmanje 3% Minimalno 3% može jamčiti veće zapošljavanje u Hrvatskoj. Citirat ću jednog makroekonomista koji je rekao "da događa nam se rast, ali zahvaljujući čemu", ne zahvaljujući Vladi i mjerama Vlade jer one ne postoje, nego zahvaljujući ISIL-u, nafti, suncu i žilavosti privatnih poduzetnika koji uspijevaju usprkos Vladi svoje proizvode plasirati i izvoziti. Spomenuli ste činjenicu da se nažalost izvlačila dobit iz javnih poduzeća i ruke su se stavile iza leđa svima onima u javnim poduzećima koji su htjeli investirati, jednostavno im se nova za investicije oduzeo kako bi se smanjio deficit državnog proračuna. I kada govorimo o ESO metodologiji, vi ste ju spominjali malo prije, čak ni po njoj se ne evidentiraju svi dugovi. Konkretno, za prošlu godinu gdje je bilo evidentirano 18,8 milijardi kuna zbog faktoringa koji neke stvari nije uključio u javni dug, recimo dugove u zdravstvu jer naš javni dug godišnje raste 23 milijarde kuna i to je činjenica što znači da će u mandatu ove Vlade porasti na 100 milijardi kuna i to su činjenice o kojima trebamo jasno i nedvosmisleno govoriti. Što se tiče štrajka prosvjetara, ja mislim da njih doista možemo podržati … koja je izuzetno bitna djelatnost bez koje nam nema budućnosti i nema nam boljeg poduzetništva i nema nam bolje države i u tom smislu oni imaju svoj opravdan zahtjev, tim više jer im je premijer obećao da će oni biti prioritet kod povećavanja plaća, da će biti prvi na redu. A kako vidimo nisu.
Slavko Linić, odgovor na repliku.
Ja moram reći da uvijek treba gledati naprijed pa sam ipak optimista. Zašto? pa iz jednostavnog razloga što državne investicije mogu povećati gospodarski rast, a povećanjem državnih investicija vi otvarate tržište privatnom sektoru i tada je to jednostavno multicipliranje gospodarskog rasta. A zašto to smatram da je moguće? Pa vrlo jednostavno, Plomin nije ni dotaknut, mogao je biti itekako u ogromnoj fazi izgradnje. Hoćemo govorit o hidroelektranama koje je trebalo obnoviti koje treba graditi, hoćemo li govoriti o dvije rafinerije Sisačkoj, Riječkoj, hoćemo zaista govoriti o istraživanjima i eksploataciji nafte i plina? To su sve investicije u kojima država ima ili monopol ili je skoro 50%-ni vlasnik. I da ima odgovornosti jel tamo ima novaca, tamo su ipak dobrim dijelom i profiti i za državne su dobiti, neracionalno se troše, neracionalno se loše upravlja i to je ono što itekako može pokrenuti cijeli građevinski sektor, cijelu elektroindustriju, a da ne govorimo motornu i proizvodnju oprema. Sve je to itekakav mehanizam da se ozbiljno bori. Sve su to bili programi ove iste Vlade, cijeli rast je rađen na energetici. A budimo iskreni, uvozimo derivate nafte što je apsurd, uvozimo plin što je apsurd umjesto da ga izvozimo. Nećemo govoriti o tome da smo imali sreću sa kišnim godinama, ali znate kako je nakon kišnih dolaze suše. Šta ćemo opet 60% struje uvoziti? Pa ništa nismo učinili da ne uvozimo tu struju. A o željeznici neću govoriti.
Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Linić, slažem se s vama da je problem državnog proračuna u rashodovnoj, a ne u prihodovnoj strani. I sami ste rekli da nisu provedene reforme koje su mogle dovesti do smanjenja rashodovne strane. Vlada nije to napravila iz oportunih razloga, to nije opravdano ali Vlada je politički ocijenila da neće ići u reforme koje bi možda bile i bolne i situacija je takva je sa državnim proračunom. S druge strane ako Vlada nije ušla u te reforme onda nije trebala zaustaviti investicije ili kako ste sami u svom završnom dijelu rekli, Vlada nije provela investicije koje su mogle potaknuti gospodarski rast. Spomenuli ste sada pitanje ulaganja u energetski sektor, ja sam i tijekom aktualnog prijepodneva postavio pitanje ministru gospodarstva da sve one investicije koje su najavljene da je bar dio njih trebao biti realiziran. Sada ste spomenuli Plomin 3, obnovu hidroelektrana znam problem sa MOL-om svezano za obnovu odnosno rekonstrukciju rafinerija, ali niti jedna od investicija nije se dogodila. S druge strane zaustavljene su investicije u javnom sektoru u dijelu koji se odnosi na cestogradnju, nije ništa uloženo u željezničku infrastrukturu. sjetimo se samo da je Vlada doživjela svojevrsnu blamažu u Ministarstvu pomorstva odnosno hrvatska HŽ Infrastruktura sa sredstvima koja su mogla biti uložena u obnovu pruge Križevci-Koprivnica gdje je dva puta padao natječaj i praktično ne znam u kojoj je to sada fazi. Dakle želim reći da nisu reforme napravljene, a s druge strane su zaustavljene investicije i epilog je ovo što imamo.
Slavko Linić, odgovor na repliku.
Ako govorim o svojim opredjeljenjima onda smatram da je reforme daleko lakše provoditi kada imate jaki investicijski zamah. Hrvatska koja ima energiju vlastitu, ali nažalost ju ne eksploatira, nažalost visoku proizvodnju koja znači i visoko plaćena radna mjesta, mi u biti u to ne ulažemo, a imamo kapitala sasvim dovoljno. To nisu bilo kakva zaduženja koja opterećuju državni proračun jer su to trgovačka društva sa vlastitim profitima i nisu rizik za državni proračun ni po jednoj metodologiji. I kod takvog jednog ciklusa vjerujte lakše je provoditi bilo koju reformu. Zašto? Jel mi imamo niske plaće u policiji, imamo niske plaće u obrazovanju i svaka reforma koja se provodi, a nema gospodarskog rasta znači ugrožavanje i tih niskih plaća. I zato je reforme daleko lakše provoditi ako imate gospodarski rad ali ih morate provesti jer je neprihvatljivo da imate potpuno neorganizirane sustava i u Ministarstvu unutarnjih poslova i u obrazovanju jer nisu proveli potrebne reforme. A o zdravstvu teško da možemo više ozbiljno razgovarati s obzirom da rješenje je da se to potpuno izvuče iz državnog proračuna, potpuno van ikakve kontrole i nadzora. I tog trenutka vi se pitate što se događa u tom sustavu. I opet ćete imati rast dugova, neplaćene račune za lijekove i uvijek upitno kako su pojedine bolnice organizirane. Dozvoliti ćete bili su i sustavi za pripremu reforma koje ne funkcioniraju. To je osnovni problem.
Ivan Šuker replika.
Hvala lijepo. Kolega Linić, javio sam se za repliku da sa vama prokomentiram dvije stvari koje ste istaknuli. Jedan je centralni obračun plaća, dakle sustav koji je započet davno. Međutim kao što je i u nekim Vlada prije tako i u ovoj Vladi su neki stalno povlačili ručnu. Nije sustav centralni obračuna plaća jer se sve obračunava na jednom mjestu i s time smo gotovi. Taj sustav je trebao pokazati raznolikost načina na koji se određuju plaće a nekim je iz tog sustava trebao izići sustav platnih razreda gdje se plaća posao a ne stolica. I dok god mi to ne napravimo mi možemo pričati što god hoćemo mi ćemo imati ovakvu situaciju da će svake godine jedan ministar reći meni u 12. mjesecu fali za plaće i to se mora osigurati. Dakle toliko oko centralnog obračuna plaća. Međutim, ono što je vrlo bitno, nekada davno 2002. je zdravstvo i mirovinski sustav ubačen u proračun zbog racionalnijeg korištenja sredstava. I kako se razvijala državna riznica logična je stvar bila da svi novci države budu na jednom mjestu, da se racionalno koriste jer se država ne zadužuje za neke potrebe a nekome istovremeno ima nešto drugo. Međutim, kada vama netko kaže da će spasiti zdravstvo i dovesti zdravstvo u red samo zbog toga što se neće plaćati iz riznice nego iz nečeg drugog onda je to smiješno. Međutim, ja bih kolega Liniću i vama a i ostalim zastupnicima uputio i da pogledaju financijski plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Dakle s njime se dijeli 21 milijarda a vi unutra imate 3,5 stavke dok recimo drugi izvanproračunski korisnici imaju svoje financijske planove razrađene u detalje na nekoliko stranica. Međutim, najveća tragedija je da u zbirnom planu izvanproračunskih korisnika se kaže da je HZZO u minusu 2 milijarde i 400 ali u financijskom planu HZZO-a njima su prihodi i rashodi identični. Toliko o transparentnosti i toliko o uspješnosti izdvajanja iz riznice.
Odgovor na repliku Slavko Linić.
Uvijek na primjerima pokušavam pokazati a onda moramo reći tko je kriv za to. Ako treba u centralnom obračunu plaća štiti neke kategorije onda je to sigurno Ministarstvo obrane. Jer obrana je jedan dio vojne tajne. Tragedija je da je taj ministar među prvima, ili ajde ako ne među ali od velikih sustava bez problema ušao u centralni obračun, proveo određene forme, nikad u zadnje 2 ili 3 godine nije prekoračio stavku plaća. Ministar obrane. Ne unutarnjih poslova, ministar obrazovanja dan danas nisu ušli i svaku godinu imaju prekoračenje, svaku godinu. Prema tome, nije problem sustava, sustav sve može progutati, sustav sve može obraditi, to je problem samovolje pojedinaca. A čujte za to je uvijek kriv premijer. Prema tome taj je sustav mogao biti davno ranije već u funkciji. I ono što je najvažnije ne može se dogoditi da se u jednom sustavu plaća više ili manje. Ali onda ćete i doći do toga da u sustavu policije imate ogroman broj rukovodnih mjesta koji sami sebe rukovode. To je taj sustav centralnog obračuna koji je ukazivao na slabosti organizacije. A zašto je imao ogroman broj? Pa jer su niske plaće. Pa kada su niske plaće ako niste rukovodilac onda i odgovorne ljude imate tako. Ali netko mora sjesti, napraviti organizaciju da se to ne događa. Ali to 4 godine nije načinjeno zbog toga što ministar nema vremena za takve poslove. Kada govorimo o zdravstvu, kada zaista govorimo o zdravstvu, odvajanje sustava iz riznice u vrijeme kada imamo sanaciju, ne samo državnih bolnica nego i županijskog i kada znamo da je problem upravljanja sustavom i to zato što želimo odvojiti ministra zdravlja od ja bih rekao od tog Zavoda za zaštitu zdravlja ili Zavoda za zdravstveni sustav to samo ukazuje da su to samovolje da to nisu politike. Pa dobro znamo da niti jedan nije ministar financija bio za to.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine ministre sa suradnicima, mnogobrojne kolegice i kolege. Pa ja mislim da ovakav rebalans proračuna je nešto najgore što ministri financija i Ministarstvo financija voli raditi. Naprosto mora pokriti nečiji nerad, nečiju nespremnost za provođenje reformi i neimanje političke volje da se zavede reda u državu. I bez obzira koliko netko pričao da je država, zaveden red itd., ovaj proračun govori da to naprosto nije tako. I uz … [[Govornik se ne razumije.]] makroekonomske pokazatelje koji su hvala Bogu konačno malo pozitivniji dva ključna pokazatelja fale a fale nam zbog proračuna za 2016. jer 2015. je tako i tako iza nas. Dakle koliki je stvarni deficit državnog proračuna? On će ove godine po metodologiji ESA 2010. biti 18 milijardi kuna. I mogu se ja složit s ministrom da po nekakvom gotovinskom i ovakvom načelu je on takav kakav je, međutim sljedeće godine mi definitivno ostajemo bez ovih milijardu 800 ili 2 milijarde drugog stupa mirovinskog i sljedeće godine u prihodima nema. Rast prihoda bez povećanja poreza u sljedećoj godini neće bit takav da može to pokrit. Druga stvar, od prvih izdanih jamstava 2012. prošlo je tri godine, dakle HŽ-u se kontinuirano sve ove godine davalo negdje oko 3-3,5 milijarde jamstava koje će pasti na teret državnog proračuna jer ih HŽ neće moći vratit jer nije proveo nikakve reforme. Dakle to je definitivno proračun sljedeće godine u deficitu od nekakvih 18 milijardi kuna. Koliki je udio javnog duga u BDP-u? On je 90% i sljedeće godine će bit 95% i naprosto ne možete promijenit ništa jer struktura državnog proračuna je naprosto takva. Međutim, svima nama koji ajde uzimamo si za pravo da kažemo nešto i da znamo nešto o ovoj hrpi papira koja je ovdje napisana, ovaj proračun ipak nudi određene odgovore. Jedan je spomenuo kolega Linić, a o drugima ću u jednom dijelu govorit i ja. Zašto? Zato što ove brojke i ove pozicije iščitavamo na drugačiji način nego što ih iščitavaju mnogi. Dakle kao prvo, rashodovna strana proračuna je ovakova i sad se višak prihoda koristi za pokriće isključivo potrošnje, a smanjuje se kapitalne investicije isključivo iz jednog razloga, jer nisu provedene strukturne reforme. Jer kolegice i kolege, mi ne samo da smo višak prihoda nego smo smanjili investicije u gospodarstvu i nekakve kapitalne investicije da bi zakrpali rupe za potrošnju i ovo je definitivno proračun koji povećava potrošnju, opću potrošnju u Republici Hrvatskoj za preko 2 milijarde kuna, a krpa se s onim s čim se ne bi trebao krpat, smanjuju se sredstva za kapitalne investicije i smanjuju se sredstva poticajima u gospodarstvu. Dakle isključivo posljedica neprovođenja strukturnih reformi. Da li je prihodovna strana kvalitetnija zbog pozitivnih makroekonomskih pokazatelja ili je ona pozitivna ovako isključivo zbog toga što su povećani neki porezi i što su izvršeni određeni zahvati u sredstva onih koji su trebali bit nosioci investicija. Kad malo bolje pogledate onda ćete vidjeti da je isključivo posljedica ovoga drugog, a ne onoga prvog. Jedino koje je možda malo naraslo je PDV, međutim zaboravljamo svi da smo se po prilici prije godinu i pol dana u ovom Visokom domu prepucavali oko toga koliko će Hrvatska država izgubiti s onom zakašnjelom naplatom PDV-a s obzirom na ulazak u Europsku uniju i drugačijeg načina obračuna. E sad se ta dinamika malo povećava pa između ostaloga jedan od razloga za ovakvo punjenje PDV-a je i to što ta dinamika i taj rok se skraćuje i jedan dio tih novaca je došao unutra. Dakle toliko o tome dijelu. Dakle, povećanje prihoda ne zbog toga što ste nešto dobro napravili nego isključivo zbog povećanja poreza. EU fondovi. Mi ih imamo uredno proknjižene na troškovima. Da li su sredstva koja mi možemo povući iz EU fondova utjecala na smanjenje rashodovne strane državnog proračuna i proračuna jedinica lokalne samouprave? Nisu. Nisu. Možda malo u poljoprivredi. I nemate puno toga, a ona su itekako trebala utjecati na to da se smanje rashodovne pozicije u državnom proračunu, međutim nisu. I kao što vidite, kao što smo prošle godine smanjili za 50% i ovako planirana sredstva opet smanjujemo jer ih mnogi neće povući pa na kraju krajeva kad vidite samo na poziciji Ministarstva obrta i poduzetništva da se iznos smanjuje za nekakvih 300 i još nešto milijuna isključivo zbog sredstava iz EU fondova onda mislim da više ne trebamo govorit o ničemu. Dakle imamo novce iz Europske unije, treba ih preusmjerit, ali vjerojatno treba ugovarat filmske nekakve tamo koprodukcije, treba orat, treba jahat, šta ja znam šta sve ne treba, pa se ne stigne pripremiti ovo što se pripremi. Privatizacija. Gledajte kolegice i kolege, sjetite se prilikom najave ovog proračuna što je govorio predsjednik Vlade. Privatizacija, mi ćemo napravit, mi smo zaveli reda, mi imamo registar nekretnina, mi ćemo to prodat, mi ćemo s tim napravit proračun. Pogledajte koja je od najznačajnijih stavki smanjenja državnog proračuna, prihod od privatizacija. Zašto? Pa zato što ono što se pričalo da se napravilo se nije napravilo jer ukucat u kompjuter nekakve podatke, ako to nije povezano sa zemljišnom knjigama i ako nisu riješeni vlasnički odnosi vi ne možete radit ništa s tim. Druga stvar, na ovakav način ako se odnosite prema poduzetnicima vrlo teško će se netko odlučiti investirati i to pokazuje da još jedan pravac u kojem Hrvatska itekako ima prostora kad se jasno politički odluči što želi zadržati, a što želi privatizirati, nažalost nije ispunjen praktički ili nimalo ili malo ili nimalo. Dakle kad ovo sve skupa zaokružimo onda možemo reći da ovaj proračun nažalost umjesto da ide ka fiskalnoj konsolidaciji, da ide ka smanjenju deficita, mi nažalost to pretvaramo u potrošnju. Što je najgore, jedan dio ovih stavki kolegice i kolege to vam je ono pravilo kvadrata ili pravokutnika, kako god hoćete. Onda imate trokut i taj rashod vam je ove godine relativno mali jer se odnosi samo na ¼ godine. Međutim, rashod za sljedeću godinu više neće biti taj trokut nego će biti jedan veliki kvadrat tako da u planu za sljedeći proračun određena socijalna davanja koja su dana sada zbog kupovine nekakvih glasova pred izbore će sljedeće godine itekako biti opterećujući na rashodovnoj strani državnog proračuna. Ono što svakako ovdje želim reći jer naprosto Riznica je nešto što su svi ministri financija čuvali, njegovali jer to je nešto što oni koji skrbe o državnim financijama, nešto što naprosto se ne smije dirati. To mora biti državni novac, mora biti na jednom mjestu i mora se vidjet kako se on troši. Nemate izmjena u Planu Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, ali na Ministarstvu zdravlja imate povećanje od 338 milijuna kuna. To znači da sve one priče ministra o konsolidaciji itd. su najobičnija neistina, neću koristiti neku težu riječ jer on u svom planu ne mijenja ništa, ali istovremeno na poziciji Ministarstva zdravlja se iznos povećava za 338 milijuna koji se uzima iz poreznih prihoda. Ali on je rekao da on neće više uzimati, da je njemu dovoljno ono što mu pripada prema Zakonu o zdravstvenom osiguranju, ono što mu pripada prema Zakonu o zdravstvenom osiguranju mu je navodno osigurano u trenutku kada je to donošeno. Međutim, to pokazuje koliko i sadašnji ministar financija i bivši ministri financija bili u pravu kad su tvrdili da problem zdravstva nije državna riznica, nego problem zdravstva je onoga koji je na čelu Ministarstva zdravlja i predsjednika Vlade da ima hrabrosti da provede strukturne reforme u zdravstvenom sustavu. I to je stvarni problem zdravstva. A ovo drugo je nešto. Vidjeli ste neki dan kako je ministar odgovarao. On je rekao da on nema pojma o tome, da to trebaju pitati ministra financija, jer ministar financija donosi Zakon o zdravstvenim doprinosima. E sad, kad pogledate prihode jedan dio poreza na dohodak je naprosto uzet jedinicama lokalne samouprave i nemamo tu šta filozofirati. Međutim, u obrazloženju proračuna toga nemate. Ali sad kad sve zbrojite jedinice lokalne samouprave su ostale bez milijardu i pol kuna, ostale su. I to je činjenica. Porez na dobit. Koliku dobit ima HEP? 2 i pol milijarde. Zašto? Pa to je državno poduzeće. Ono treba pružat usluge po najnižim mogućim cijenama hrvatskim građanima koji ima monopol, a ne mi smo HEP-u dali povećanje cijena da investira i sad od tih 2 i pol milijarde njegovih potencijalnih investicija mi mu uzimamo 20% poreza na dobit. To je 500 milijuna. Znači, od ovoga povećanja poreza na dobit najveći dio se odnosi na HEP. Trošarine 652 milijuna najveći dio zbog povećanja stope trošarina, ništa drugo. Doprinosi o tome je govorio i ministar. Međutim, ono što sam i ja govorio, a to je prihod od privatizacije je manji za 117 milijuna kuna. I sad samo preslikajte na to što je predsjednik Vlade ovdje govorio kada je predstavljao proračun i ništa više ne treba. Slika i prilika kako ova Vlada radi i kako predsjednik Vlade drži do svoje riječi i kako je to uređena država. S obzirom da mi vrijeme polako curi. Kad pogledate rashode, pogledajte rashodi za zaposlene 453 milijuna. Kako se može dogoditi ako ne primate nove ljude? Ako i primate nove ljude morali ste nekome reći kad ste radili proračun da ćete primiti te ljude, ne možete raspisati natječaj ako vam nisu odobrena sredstva. Znači to onda nije uređeno stanje u državi ako vam hvali 453 milijuna za plaće. Materijalni rashodi 564 milijuna. E sad se postavlja pitanje koji su to materijalni rashodi i kako materijalni rashodi mogu porasti za 564 milijuna. Kako? Rashodi za kamate 178 milijuna. Vrlo čudno. Na kraju godine smo donosili proračun. Vrijeme povijesno niskih kamatnih stopa, ali dobro. Naknade građanima 402 milijuna. Međutim, ono što mene posebno brine, a to gdje su izvršena smanjenja. Smanjenja kod Ministarstva gospodarstva 89, smanjenje Ministarstva poduzetništva i obrta nešto manje od 400 milijuna. Onda veli, to me posebno zabolila CEB-ova sredstva za obranu od poplave 76 i pol milijuna smanjenje. Jačaju kiše, svi ćemo kukati zašto i kako. Međutim, ministar poljoprivrede je tu poziciju smanjio za 76 i pol milijuna. CEB vam je inače europska banka koja je dala povoljne kredite da se riješi taj problem u Hrvatskoj tek toliko radi ostalih kolega. Ministarstvo regionalnog razvoja 42 milijuna i 800 smanjenje, Ministarstvo prometa 123. Ali vrlo interesantno monetizacija autocesta 11 milijuna i 400, stavka ostala takva. Od monetizacije ništa. Netko je spiskao 50, 60 milijuna naših novaca i nikom ništa. Nitko od nas pojma nema u kojoj je to fazi. Ministarstvo prosvjete povećanje 851 milijun, od toga 447 milijuna sveučilište, ostatak prosvjeta. Međutim, ono što sam si ostavio za kraj su fondovi i izvanproračunski korisnici. Kolegice i kolege, ja bih vam stvarno savjetovao da pogledate malo te planove. Zašto? Zato jer je vrlo interesantno, meni nije jasno zašto se iz DAB-a isplaćuje 400 milijuna i kome. Zašto i kome? Navodno osigurana štednja. Fond za zaštitu okoliša 125 milijuna povećanja. Pa di će oni tih 125 milijuna utrošiti u sljedeća dva, tri mjeseca kad je građevinska sezona pri kraju ali tako je. Za HZZO sam već rekao. Gledajte u Planu HZZO-a to vam je tu ovako na stranici piše. Veli davanje suglasnosti za dopune financijskog plana. Veli ukupni prihodi u iznosu 21 milijardu 968, rashodi isto 21 milijardu 968 jer to je genijalno kad možete potrošiti u lipu i onda imate ovdje par stranica dalje prijedlog konsolidiranih izmjena dopuna državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika. I onda između ostalog ukupni prihodi i potpore, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje 19 milijardi i 640 su prihodi, a rashodi su 21 milijardu 964 i veli ukupni manjak Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje 2 milijarde i 400. To je u konsolidiranom planu, a u financijskom planu toga nemate. I gledajte, kolegice i kolege, vama je Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, znači on troši 21 milijardu, on vam je to napisao na stranicu i pol. Nekada dok je bio u Državnoj riznici ovi rashodi su vam se knjižili na desetak ili petnaest stranica su bili analitički razdvojeni i svatko je mogao vidjeti svaku stavku unutra. No, s obzirom da nisam stigao sve, to ću u pojedinačnoj raspravi. Dakle, samo da zaključim. Ova Vlada nažalost nije provela strukturne reforme i danas govorimo o istim strukturnim reformama o kojima se govorilo prije 4, 5 godina. Posljedica toga je deficit od 18 milijardi, posljedica toga je kad sve skupa zbrojite cijelu državu rast javnog duga za skoro 100 milijardi kuna i posljedica toga je udio javnog duga u BDP-u 90% i zato ne možemo podržati ovo sve skupa. Hvala lijepo.
Hvala. Ivo Jelušić, replika.
Kolega Šuker rekli ste puno toga na što bih trebao replicirati ili s čim se ne slažem ali odmah na početku rekli ste da povećanje proračuna je, povećanje prihoda je ali da to nije zbog toga što je ova Vlada uvela reda ili što je nešto dobro napravila nego zbog drugih razloga. E pa nije baš tako. Upravo zbog toga što se nešto napravilo i što je Vlada uvela reda upravo je zbog toga i došlo do rasta ovog prihoda, upravo zbog toga jer prije svega sami ste rekli dakle a i vidi se da imamo porast dakle prihoda po osnovi poreza, a nismo povećavali porezne stope. Dakle, nije se povećala stopa PDV-a a prihod od PDV-a je veći. Nije se povećao porez na dobit, a prihod od poreza na dobit očekuje se puno veći nego što je. Dakle, ipak se nešto promijenilo, ipak je nešto dobro. Vi to naravno ne želite i ne morate priznati i ne očekujem to, ali da je došlo do uvođenja reda, da sada se porez discipliniranije ili bolje plaća i to mora se reći. Dakle, ima i reda, ima i rasta, ne morate to kažem priznati ali to je naprosto nešto je točno, što treba reći i što javnost zna ali ne škodi još jednom ponoviti. Dakle, vama to sigurno ne paše ali Hrvatskoj paše da Hrvatska raste, paše hrvatskim građanima. Red je naprosto kad se tako nešto kaže reagirati ne zato da bi se repliciralo nego da se kaže istina jer građanima Hrvatske treba reći istinu, a istina je da je Hrvatska krenula na bolje, da su u Hrvatskoj prisuti svi pokazatelji rasta što je dobro. Pa i vi kao pripadnik najjače, kao stranka koja pripada domoljubnoj koaliciji u kojoj ste najjači trebali bi kao domoljubi kako sebe nazivate biti radosni kada Hrvatska raste i kada je bolje.
Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Kolega Jelušić ja bih vrlo rado da vi malo pažljivije slušate kad ja govorim onda ja ne bih naprosto morao ponavljati neke stvari. Međutim, onaj tko dođe poslije vas ima deficit državnog proračuna od 18 milijardi kuna ako ne promijeni neke stvari u prvoj godini svog mandata. To je činjenica. Ima javni dug 90% i sljedeće godine će on porasti na 93%, 94% BDP-a. Posljedica ovoga svega skupa rekao sam vam porez na dobit je isključivo zbog toga što HEP ima veću dobit nego prošle godine i kad na to obračunate 20% pa ćete vidjeti da vam je to najvećim dijelom. A ovo što je privatni sektor narastao pa to nije vaša zasluga. Ali ja sam rekao da mi je drago zbog određenih pozitivnih pokazatelja, međutim ti pozitivni pokazatelji ne mogu promijeniti značajnije sliku proračuna. Slika proračuna se može promijeniti ako provedete strukturne reforme na rashodovnoj strani, a posljedica toga mogu biti veći prihodi na prihodovnoj strani bez povećanja poreza. A vi si samo pogledajte koliko poreza je povećano u protekle 3,5 godine, protekle 4 godine. I ponavljam, nažalost, ovaj proračun zorno oslikava rezultate rada ove Vlade. I najteže je ministru financija kad mora ovakve stvari ukalupiti u nešto i braniti to kao takvo. A uvođenje reda nije ako vama fali za materijalne troškove 540 milijuna i ako vam fali 450 milijuna za plaće. Pa kakav je to red? To je nered. Pa zato i jesmo donijeli Zakon o fiskalnom bonusu, ali o tome ću kad budem govorio o Zakonu o izvršenju proračuna, da onaj tko prekorači poziciju koju im odobri ovaj Visoki dom mora ponuditi mandat na raspolaganje. Ali nažalost valjda će doći i vrijeme to u Hrvatskoj da ministri ne mogu trošiti koliko hoće nego onoliko koliko im odobri ovaj Visoki dom.
Krešimir Bubalo, replika.
Hvala lijepo. Ma kolega Šuker bitna je istina, a ne bih se složio s vama da su jedinice lokalne uprave, općine i gradovi da su im smanjeni proračuni za milijardu i 500 milijuna. Smanjeno je i više, za milijardu i 800 milijuna. A jednadžba je vrlo jednostavna, nastupila je centralizacija i kad vidite da je u državnoj kasi ostalo milijardu i 800 milijuna kuna više i to se troši a deficit se ne smanjuje a općinama i gradovima je uzeto milijardu i 800 milijuna jednadžba je upravo takva da pokazuje tu jednakost. Uzeli smo općinama i gradovima, dali smo državi, nismo smanjili deficit, deficit ostaje na istoj razini. Ali ono što će općine i gradovi itekako osjetiti na kapitalnim investicijama neće moći isfinancirati svoje projekte koje imaju a upravo je nastupila konsternacija u općinama, gradovima zbog povrata poreza. To je ono što osjećamo na terenu i to je tek udar koji će se osjetiti u 3. i 4. kvartalu. Prema tome, nastupila je centralizacija, mjere koje su donijete jesu išle ka potrošnji i vidi se to po PDV-u ali upravo se ono iz općina i gradova prelilo na državu, a država to nije iskoristila, nije smanjivala deficit, dapače deficit nam ostaje isti i problemi će nam se veliki pojaviti u idućoj fiskalnoj godini.
Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Tako je kolega Bubalo. Ovdje u obrazloženju proračuna kod povećanja prihoda od poreza na dodanu vrijednost se kaže da je to rezultat onih Vladinih mjera povećanja neoporezivog djela itd. Ali onda su zaboravili povući crticu i reći to su sredstva jedinice lokalne samouprave. Jer oni su od sredstava jedinica lokalne samouprave povukli određen potez. Međutim, jedinice lokalne samouprave za to nisu dobile nikakav supstitut. Ja sam rekao milijardu i 600, zašto? Zato što smo u raspravi o zakonu govorili milijardu i 800, a u ovom rebalansu proračuna se daje kao jedinicama lokalne samouprave 200 milijuna pa da budemo koncizni u odnosu na ono što smo pričali ali konačna računica kad se izračuna koliko je sad jedinica lokalne samouprave praktično blokirano jer povrat poreza na dohodak ide sa njihovog računa, ne ide sa računa državnog proračuna kao što je to nekad bilo, onda će ovih milijardu i 600 vjerojatno otići preko 2 milijarde. Međutim, kad pogledate određene poteze koje je ova Vlada poduzela i hvali se kao svojim djelom ona nijedan od tih poteza nije napravila da to bude trošak državnog proračuna. Uzmite sad ovo oko električne energije tu u proračunu imate četrdesetak milijuna što se kao iz državnog proračuna isplati, a ovo je sve preliveno na HEP, na HEP koji u protekle 3,5 godine sa povećanjem struje 25% dalek više uzeo ovim siromašnim građanima nego što će im se vratiti na ovakav način. Pa kad uzmete samo jednu prosječnu hrvatsku obitelj, njima se mjesečno uzima 80 kuna više za struju nego što bi trebali plaćati, pa si računajte 12 mjeseci, to je 960 kuna pa puta toliko i toliko domaćinstava. Evo vam 2 milijarde godišnje pa puta 3,5 godine to je negdje 7 milijardi kuna, a di je tih 7 milijardi kuna? Od toga je plaćen jedan dio poreza do dobit Republici Hrvatskoj a ostatak je u HEP-u i pitaj Boga šta će biti s tim a HEP nije restrukturiran i nije priveden da može voditi velike investicije.
Ante Babić replika.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Pa kolega Šuker rekli ste da su se prihodi dogodili isključivo povećanjem poreza a ne nikakvim uvođenjem reda ove Vlade. I upravu ste u ovih dva dana se zapravo moglo vidjeti kakva kaotična situacija vlada u RH zbog ove Vlade. I na vertikalnoj i na jednoj horizontalnoj koordinaciji kod imigranata u istočnom djelu RH. I slažem se sa vama. Rekli ste također da je za ministra financija najgore kada mora raditi rebalans jer time zapravo krpa odnosno nerad ministara u ovoj Vladi. I kada se pogleda ovaj rebalans proračuna onda je vrlo malo ministara koji uredno i savjesno obavljaju svoj posao. Isto tako ste govorili da stalno govorimo o investicijama i to je točno, ali kada se pogleda kroz ovaj rebalans ovaj višak prihoda se ne usmjerava prema gospodarstvu, odnosno jednoj društvenoj reprodukciji već se zapravo i isključivo jedino koristi kao trošak. Ono što sam posebno htio apostrofirati u ovoj replici a o tome je govorio i kolega Bubalo i ovim sredstvima koji su uzeti jedinicama lokalne uprave i samouprave ne samo da su im uzeta ta sredstva 1,8 milijardi kuna već su tim jedinicama nametnute nove obaveze. I kroz vraćanje sredstava po godišnjoj prijavi, a poglavito zbog izostanka kapitalnih investicija jedinice lokalne samouprave su u jednoj iznimno teškoj situaciji. E sad, na samom kraju možda još da spomenem o strukturnim reformama koje ste vi govorili. Sjetite se dobro da su oni u zdravstvu u kojem se kriju veliki minusi govorili o tome da se nama izdvajanje HZZO iz riznice željelo prikazati kao velika strukturna reforma što je zapravo bila blamaža i jedna velika [[Upadica Zgrebec: Vrijeme]] Hvala.
Hvala. Ivan Šuker odgovor na repliku.
Hvala gospođo potpredsjednice. Da kolega Babić, raditi ovakve rebalanse proračuna je muka za svakog ministra financija jer ovaj rebalans u principu prikriva rad, nerad i nedisciplinu, tj. disciplinu pojedinih sudionika koji troše proračun. I vi onda morate to prikazat da je to sve lijepo, divno i krasno zato i je donesen Zakon o fiskalnoj odgovornosti tamo 2010.da se određeni sudionici u procesu prisile drže određenih pravila igre. Međutim to je isto jedan od onih zakona od kojega svi bježe kao vrag od tamjana. A to je zakon za čiju provedbu bi se prije svega morao boriti predsjednik Vlade. Jer rashodovnu stranu proračuna ne kreira ministar financija, on da okvire za rashodovnu stranu proračuna a koliko će dio ti rashodovne strane proračuna dobit neko se definira sa posebnim propisima i zakonima koliko nekome pripada. A tu onda glavnu ulogu vodi predsjednik Vlade i pojedini ministri. I kad vi pogledate ovdje kako se može dogoditi da ako je sve dovedeno pod kontrolu fali za materijalne troškove 500 i još nešto milijuna kuna, a jedinice lokalne samouprave su posebna priča. Ja mislim definitivno sa ovim odlukama da je proces decentralizacije u RH završen ali sa centralizacijom jer praktički jedinice lokalne samouprave, a praktički više ni jedna osim možda Grada Zagreba bez značajnijih sredstava iz državnog proračuna ne može odvijati one osnovne aktivnosti a to su sredstva za osnovno školstvo. I na kraju nisam stigao o tome govoriti, ali ono što je vrlo bitno gdje su ta silna sredstva od legalizacije i stvarno bih htio vidjeti na kojim pozicijama se to vidi troškovi obnove kuća u Gunji pa da možemo i to prokomentirati.
Branko Bačić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Šuker, s pravom ste u svojem izlaganju rekli da je činjenica da u godini u kojoj Vlada predviđa rast BDP-a 1,1% da se ne smanjuje državni deficit što ukazuje da Vlada rashode apsolutno ne drži pod kontrolom. Jer za očekivati bi bilo ako je doista, će biti rast kako Vlada planira 1,1 da će se onda to jasno osjetiti na način da će se povećati prihodi a ako Vlada drži rashode pod kontrolom trebao bi se smanjiti deficit. Iako je deficit značajno veći to ste i vi sami spomenuli a poglavito će se to pokazati u drugoj godini jer su fiktivno povećani prihodi prenošenjem sredstava iz drugom mirovinskog stupa u iznosu od oko 2 milijarde kuna što je onda jasno na taj način povećava prihode i smanjuje deficit. Ja bih se također, i zbog toga sam se i javio za repliku, ustvari osvrnuo na činjenicu da je Vlada 2012.godine povećala cijenu električne energije i tim povećanjem dala je HEP-u 2 milijarde, sad epilog je dala je HEP-u godišnje 2 milijarde više a sebi kroz porez na dobit 500 milijuna više. Prema tome, mi bi tu i prihvatili to povećanje iako ono nije bilo pravdano, to je više nego očito jer HEP nije bio spreman ući u taj investicijski ciklus koji mu je Vlada omogućila da uđe s povećanjem cijene električne struje od 25%. Pa prema tome, ako HEP nije bio spreman ući u taj investicijski ciklus a da je Vlada bila doista socijalna onda je trebala smanjiti cijenu struje, pomoći domaćinstvima i to u prosjeku na godišnjoj razini od preko 900 kuna godišnje i na taj način doista pokazati da brine o hrvatskim građanima. A što se tiče legalizacije, ja ću to spomenuti, doista ti prihodi od legalizacije nisu predviđeni i ne vide se u državnom proračunu u mjeri u kojoj se oni spominju i iz razloga jer su doista smanjeni su bile obveze koje su građani koji su trebali legalizirati objekte bili dužni platiti u državni proračun s osnova naknade za održavanje objekata u prostoru.
Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Kolega Bačiću, ja stalno mislim kada se netko hvali da je uveo reda u državu da onda mi možemo neke stvari iščitati. Ja sam se stvarno trudio čitajući ovaj rebalans proračuna da na jednu hrpu stavim troškove obnove kuća u Gunji. Vi se sjećate kolike su rasprave oko zakona posebnog zakona bile donošene, tada je bilo rečeno da sredstva od legalizacije će se sva iskoristiti za to. tada smo u ime kluba HDZ-a tvrdili da je to nemoguće da se to neće vidjeti, međutim zakon je donesen takav kakav je. I kada bi se mi držali Zakona o fiskalnoj odgovornosti, kada bi sada temeljem tog zakona pokušali vidjeti koji je njegov fiskalni efekat prije svega na rashodovnu stranu, izvore sredstava za te rashode praktički ne bi mogli vidjeti. Svakog interesira koliki su ti troškovi obnove pa na kraju krajeva evo pogledajte mi sada ovaj val izbjeglica, iz kojih će se to sredstava financirati? Ja očekujem s obzirom da je pozicija tekuće pričuve znatno smanjena i vjerojatno je ministar napravio procjenu i logičnu procjenu da ne treba 200 i još nešto milijuna držati u zalihi itd., a može ih bolje iskoristiti za nešto drugo, ali moramo valjda nekakvim amandmanom predvidjeti troškove ovih vala izbjeglica. Mi ne znamo koliko će to trajati. Pa vidjeli ste što se jučer dogodilo, Crveni križ je ostao bez hrane, uskoro će Ministarstva gospodarstva i robne rezerve imati problema. Prema tome, amandmanom na rebalans proračuna se to mora predvidjeti. Još jedna stvar o kojoj nažalost ne govorimo jer se previše fokusiramo na ovaj dio proračuna, a premalo izvanproračunskim korisnicima, a to je onih 800 milijuna kuna koje je uzeto HAC-u. 400 milijuna ide HŽ-u, a 400 milijuna Hrvatskim cestama. Pa vidite da se svake godine kontinuirano plan Hrvatskih cesta smanjuje, a kontinuirano se svake godine povećavaju jamstva HŽ-u. dakle HAC je već ostao po prilici preko dvije milijarde kuna je izgubio, a ovi nisu ništa napravili to je onda dupli trošak, to je onda trošak od preko 4 milijarde kuna.
Branko Hrg, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Šuker morat ćete malo očito još zbrajati ovaj dio vezano za lokalnu samoupravu jer kada bi samo zbrojili da se ovim izmjenama financijskog plana Hrvatskih cesta planira 102 milijuna kuna maknuti ŽUC-evima onda bi došli na još povećanja cifre za smanjenje lokalnoj samoupravi. Ovdje je zanimljivo da je ministar resorni već pred dva mjeseca izmijenio pravilnik i ukinuo novce prije nego što su donijete izmjene plana. Ali javio sam se ustvari za repliku zbog vašeg navoda da se rashodi za zaposlene povećavaju. I sada ima jedna vrlo zanimljiva stvar, ima pozicija recimo u Hrvatskim vodama gdje se rashodi za zaposlene smanjuju za milijun kuna i oni tako smanjeni su još uvijek 22 milijuna 657 tisuća 750 kuna veći nego što su bili rashodi za zaposlene 2011.godine. I sada kada to malo gledamo stvarno si postavim ono pitanje koje ste vi rekli, gdje je kvaka. A s jedne strane se priča da se smanjuje broj zaposlenih s druge strane mi znamo da se prostori čak i oni arhivski prostori gdje je bila arhive u Hrvatskim vodama pretvaraju u kancelarijske prostore i sada dobijemo podatak da se taj iznos za plaće u Hrvatskim vodama ovako drastično povećava. Dakle očito je da se na papiru ipak neke stvari ne mogu skrivati koje se dnevno puštaju van u javnost očito izokrenute, očito ne odgovaraju činjenicama i istini. Pa evo zanimljiva stvar znači tamo gdje se smanjuje i tamo se je drastično povećalo.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Da kolega Hrg, ja mislim da svima nama fali još 15 minuta da raspravljamo o financijskim planovima izvanproračunskih korisnika. Zašto? zato što oni raspolažu sa preko 8 milijardi kuna, a 8 milijardi kuna koje mnogim jedinicama lokalne samouprave život znače i 8 milijardi kuna koji itekako utječu na životni standard hrvatskih građana. Međutim da možda ja u svojoj raspravi nisam se dotaknuo tih fondova možda bi netko spomenuo ili ne bi spomenuo, ali ja ću u svojoj pojedinačnoj raspravi pokušati isprovocirati raspravu oko nekih stvari. jel kažem meni je nelogično da vi ste spomenuli plan Hrvatskih cesta da se on smanjuje 152 milijarde kuna. Pa zar su stvarno one ceste koje su sa razine županije i države prešle gradovima na obavezu održavanja, to su one bivše državne ceste, zar stvarno gradovi kojima su uzeti tako i tako novci ne trebaju dio ovih sredstava od 152 milijarde da pokrpaju te ceste. Ista priča je i sa Hrvatskim vodama. Ali kažem, najveća enigma mi je financijski plan HZZO-a da praktički na stranicu i pol netko potroši 21 milijardu i onda tu napiše da mu tu fali 2 milijarde i 400, a istovremeno u onome zbirnom planu kaže da su mu prihodi i rashodi identični u lipu. Možda i mi ubuduće da tražimo kada se raspravlja o državnom proračunu da ova rasprava bar u ime klubova traje malo duže da možemo obuhvatiti sve jer ponavljam, ovih pet izvanproračunskih korisnika ako im dodamo još Hrvatske autoceste itekako utječu na životni standard naših građana, itekako pokazuju kako se koja politička opcija odnosi prema pojedinim gradovima i općinama, tj. koja je politička opcija na državnoj razini, a koja na lokalnoj razini takva je i podjela para.
I Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Evo kolega Šuker ja ću nešto reći također o decentralizaciji odnosno činjenici da je decentralizacija mrtva za vrijeme ove Vlade i da se zapravo nije dogodila decentralizacija nego se dogodila centralizacija kao što su to rekli neki moji prethodnici. Činjenica jest da je oduzeto najmanje milijardu 800 milijuna kuna jedinicama lokalne samouprave i da za taj iznos zapravo danas imamo povećanje prihoda državnog proračuna. I to jest činjenica ali ostaje konkretan i jasan pokazatelj da su jedinice lokalne samouprave danas u puno goroj situaciji nego što su ikad bile. Ne mogu investirati. Umjesto da su te jedinice lokalne samouprave investirale u nove vrtiće, u nove škole, u nove domove umirovljenika, u nove športske dvorane za djecu, danas imamo povećanje državnog proračuna, ta sredstva idu za povećanje materijalnih troškova. Postavlja se onda pitanje da vas zanima gdje je, gdje se taj novac, gdje će se novac potrošiti u fondove za zaštitu okoliša, zašto mu se povećavaju sredstva za 70-ak milijuna kuna. Pa ja mislim da je vrlo jasno. Fond za zaštitu okoliša zajedno sa ministarstvom je uselio u novu zgradu. Troškovi te zgrade iznose 30% više nego što su do sada iznosili troškovi usprkos svim obećanjima da će to biti manje. Imamo činjenicu da je državna revizija ustvrdila da su troškovi najma povećani za 30% a to je jedan od primjera. Ostale primjere ja mislim da ne trebamo previše tražiti da je vrlo jasno. Ali generalno jasno je, intencija Vlade zapravo da zagluši jedinice lokalne samouprave. To je najgore od svega i da se standard građana na taj način urušio.
Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Kolega Matušić, u onom trenutku kada je gro odluka i zakona o financiranju i funkcioniranju jedinica lokalne samouprave otišlo ispod okrilja ministra financija i otišlo po okrilje ministra regionalnog razvoja tada je potpisana smrtna presuda decentralizaciji funkcioniranju jedinica lokalne samouprave u Hrvatskoj. Jer vidjeli ste neki dan je ministar regionalnog razvoja branio Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave, to je uvijek radio Ministar financija. Ministar financija određuje i donosi, zapravo predlaže Vladi smjernice fiskalne i ekonomske politike temeljem kojih jedinice lokalne samouprave rade proračun. Ono što je vrlo bitno i što je Ministarstvo regionalnog razvoja trebalo napraviti a nije napravilo a to je da u sklopu regionalne politike Europske unije pripremi jedinice lokalne samouprave i praktički vodi kompletnu politiku oko povlačenja sredstava za ravnomjerni regionalni razvoj u Republici Hrvatskoj, toga se Ministarstvo regionalnog razvoja nije prihvatilo nego se prihvatilo kolača koji je bez obzira što možda ja malo sentimentalno, ne malo nego puno gledam na Ministarstvo financija ipak pravičnije i po nekakvim kriterijima dohodovnog kapaciteta jedinica lokalne samouprave dijelilo. A kako to izgleda pogledajte sada koliko je novaca uzeto, pa nadoknaditi ćemo onako, pa nadoknaditi ćemo onako, jedinici lokalne samouprave će ostati preko 2 milijarde kuna. I kada pogledate financijske planove izvanproračunskih korisnika onda je taj iznos daleko veći. I to je onaj bućkuriš koji se radi koji se naprosto nije smio napraviti.
Kolegice i kolege, s obzirom da mnogi od vas pitate o nastavku zasjedanja. Nastaviti ćemo u ponedjeljak 21. rujna u 14. sati sa objedinjenom raspravom o Konačnim prijedlozima zakona, izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti potrošača. … [[Upadica: A hoćemo danas raditi sa pauzom ili bez pauze.]] S pauzom ćemo raditi. A zašto ne bi radili bez pauze? Nema potrebe. U ime Kluba nezavisnih zastupnika kolega Damir Kajin.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine ministre, uvažena gospodo zastupnici. Dobro, svi mi znamo da je ključ ovoga zakona ili bolje rečeno ključ ovoga rebalansa, to su ovi zakoni koje smo usvojili prošli petak, znači bolje rečeno ovaj set socijalnih mjera o kojima je bilo riječi. 127 tisuća socijalno ugroženih dobiti će ove vaučere od 200 kuna za struju, 23 tisuće osoba dobiti će veću osobnu invalidninu, za 103 tisuće 800 radno nesposobnih samaca i djece samohranih roditelja povećana je zajamčena minimalna naknada, znači tu se preraspoređuje onih 26 milijuna kuna, 73 tisuće zaposlenih u zdravstvu i zdravstvenom osiguranju dobilo je dodatak na plaću, to je negdje 190 milijuna kuna iz proračuna, to treba naglasiti bolnica. Tamo je onda još ovih 1300 znanstvenih novaka dobiva posao, to je sve skupa negdje sa svima ostalima u školstvu 200 do 400 milijuna kuna. 60 tisuća građana ispunjava uvjete iz budućeg Zakona o osobnom stečaj. Za troškove iz sudskih postupka, iz proračuna bi trebalo izdvojiti nekih 10,5 milijuna kuna, 63 tisuće ljudi s kreditima vezanih uz švicarac mogu računati, znači može se računati na one manje rate i u samome proračunu jer će banke plaćati manji porez i to bi moglo biti negdje oko 300 milijuna kuna godišnje. Sve ove mjere a i niz drugih razumljivo da iziskuju rebalans proračuna. Ima tu ja se usuđujem kazati jedna nelogičnost. 73 tisuće djelatnika u zdravstvu dobiti će ovaj dodatak na plaće i to je pohvalno i ja to apsolutno pozdravljam ali me čudi što učitelji neće i to jednostavno nije fer. 5801 kuna to je prosječna plaća u Republici Hrvatskoj. 4931, to je prosječna plaća u osnovnim školama u Hrvatskoj a 5274 kune je prosječna plaća u srednjim školama. Znači i jedna i druga prosječna plaća recimo profesora u srednjoj školi ili učitelja je manja od prosječne plaće Republike Hrvatske. Rekoh to nije fer. I zato učitelji najavljuju štrajk. Mislim da bi trebalo štrajk izbjeći i da bi na neki način trebalo pronaći modus da se osigura tih 4% povećanja tih plaća. Je, tih 4% to bi bio ako se ne varam ekvivalent negdje od 150 milijuna kuna. Ministarstvo obrazovanja iz ovog rebalansa vidimo da će dobiti dodatnih 280 milijuna kuna, al to ide uglavnom za nove škole, to ide za jubilarne nagrade koje se moraju isplatiti jer su sindikati uspjeli u sudskim sporovima. Jasno je ovo o čemu govori kolega Šuker što će se dogoditi, da će na neki svojevrstan način i dio jedinica lokalnih samouprava biti zakinuti. Vlada se pohvalila da je u prvih 8 mjeseci naplatila 3,2 milijarde kuna više poreza no što je to uspjelo lani i time se pokriva ovaj spomenuti socijalni paket, ali ponavljam želim vjerovati da je moguće pronaći i tih 4% za naše učitelje odnosno nastavnike ili profesore. Točno je, u Hrvatskoj pada broj zaposlenih, pada i broj nezaposlenih i sada si stvarno čovjek postavlja sebi pitanje i u ovoj migrantskoj krizi koje će mjere, između ostalog proračunske, Hrvatska poduzeti da mladi ljudi se ne iseljavaju a vidimo da nema takvih stavki u ovom proračunu. Ja ne mislim da naše mlade ljude treba nadomjestiti ovim migrantima, migrantima valja pomoći ali jasno apsolutno zaustaviti taj nekontrolirani ulazak. Koliko će nas ta migrantska kriza koštati? Ona bi trebala na neki način biti iskazana i u proračunskim stavkama. Što ako ove godine ovdje ″zimuje″ 50, 60, 70 ili više tisuća ljudi. Danas čitam u nekim medijima da Europa u Azilantskom i migrantskom fondu, zamislite, ima velikih basnoslovnih 71 milijun eura, ali za period 2014.-2020., znači godišnje negdje oko 12 milijuna eura. Pa toliko nas je koštalo tako reći ovaj stampedo, ova invazija, ovaj desant na Hrvatsku koji se dogodio u ovih zadnjih 24 sata i još kažu da su pripremljeni. Ali onda nam ovi iz Europe dodaju da bi problem u Hrvatskoj mogao biti puno veći nego u Mađarskoj, Italiji ili Grčkoj. Da li postoje određena sredstva da to jednostavno funkcionira? I sad još jednu stvar, ja vas uvjeravam, nitko od nas u bilo kojoj drugoj zemlji, da nemamo auto, ne može s jednog kraja te neke zemlje na onaj drugi doći u roku od 8 sati, a da nas netko ne bi recimo navodio. Ja tvrdim da to što se dogodilo tijekom jučerašnjeg dana kad je u 8 sati jedan dobar dio ljudi prebačen ili se prebacio sam s istoka na zapad Hrvatske to mogu samo odraditi vojno obučene osobe. Pa zar nije sve bilo jasno kada je najprije stiglo 60-ak žena, djece sa par, ja kažem logističara, muškaraca, pa kad su shvatili kako sustav ne funkcionira onda je nastao stampedo. Ali pustimo sada te moje ocjene. Ide zima, ulazaka u Hrvatsku će biti možda na desetine tisuća ljudi i biti će sa zimom i bolesti. O tim ljudima treba voditi računa koji su ovdje zatečeni, treba im pomoći. Sada čitam, dio izbjeglica koji je jučer stigao u Beli Manastir tijekom noći i jutra zaputio se prema Osijeku odakle s autobusnog i željezničkog kolodvora pokušava doći do Zagreba. Nitko ne zna koliko zapravo migranata ulazi u Hrvatsku. Registrirano je 13200, ali je broj premašio 20000. U Belom Manastiru i Tovarniku je više migranata nego stanovnika i da ne citiram dalje. Tko će pomoći lokalnoj samoupravi u istočnoj Slavoniji? Pa mislim o tome mi trebamo danas razgovarati, pa ako je potrebno ostati ovdje i subotu i nedjelju i na jedan adekvatan način pripremiti rebalans ovoga proračuna. Javljaju mi sada ljudi, nisam to pratio uživo, da je premijer govorio i kažu otprilike je počeo govoriti kao i ti pred tri još mjeseca, dobro jutro predsjedniče i to govori da smo jednostavno podcijenili ovaj humanitarni problem, ali još uvijek ima prostora, ne znam da li ima vremena ali barem financijskog svakako da, da se jednostavno sa tim problemom počnemo ozbiljno baviti. Ono što je isto tako zanimljivo to je broj nezaposlenih. Broj nezaposlenih u kolovozu je pao za 1,2 tisuće na ukupno 256748 osoba što je najniža razina nezaposlenosti u kolovozu od 2009. godine. Međutim, isto tako kako pada broj nezaposlenih rapidno pada i broj zaposlenih. To je još ja bih rekao veći problem i o tome svakako treba naprosto progovoriti. Od ožujka do kolovoza broj nezaposlenih pao je za 73000, dok je u istom razdoblju lani pazite smanjen za 94500 i to je smatraju neki neočekivan podatak u kontekstu nešto povoljnijih pokazatelja gospodarske aktivnosti i ajde recimo dobrih pokazatelja turističke sezone, te jednog snažnijeg zapošljavanja u ne znam prošloj godini. Jasno je da ima dobrih podataka. Njih treba apostrofirati, ali neki podaci upozoravaju. Mi u zemlji imamo negdje oko 20% siromašnih, a javni dug sa 38,9% bruto društvenog proizvoda 2008. ili 63,7% 2011. narastao je na gotovo 90% ili narast će na 90% koncem ove godine. To je jedan problem koji isto tako upozorava i koji naprosto ja bih rekao nadilazi volju, sposobnost jedne ili ne znam bilo koje Vlade. Kreditni rejting pada i da s ne dogodi da i ove mjere oko švicarca koje hvala bogu smo svi jednoglasno prihvatili, odnosno zajmova Raiffeisen banaka da to ne bi slučajno dovelo do, raiffeisen krediti sigurno neće do pada vrijednosti kune. Nisam mogao vjerovati da na primjer jedna bankrotirana Grčka koja je na bankomatima dopustila da se ljudi koriste sa 60 eura dnevno ima bruto društven proizvod na godišnjoj razini od 1,4%. Naš je bio u drugom kvartalu 1,2%. Daj Bože da bude ovaj predviđeni od 1,1% na godišnjoj razini. Želim vjerovati da on može rasti i u ovom trećem kvartalu. Drugo što je isto tako zanimljivo, a o čemu je govorio i ministar financija pred neko vrijeme kad je i sam spomenuo da su poduzeća i građani u Hrvatskoj čak zaduženiji od onih u Grčkoj. Prema podacima EUROSTAT-a 2013. godine dugovi, znači privatnog sektora su iznosili 143,7% bruto društvenog proizvoda, a u Grčkoj 135,6%. Jasno zaduženost Grčke je veća jer privatnom dugu treba pridodati i onaj grčki javni dug od 177% bruto društvenog proizvoda, a naš dug je negdje oko 88%. I doslovce citiram ministra Lalovca kada je rekao da su naše kompanije građani zaduženije od Grčke i onda navodio podatak da dug hrvatskog privatnog sektora iznosi više od 420 milijardi kuna. Znači, ako tom dugu pribrojimo i ovaj javni dug od brat bratu 300 milijardi kuna na današnji dan to je negdje oko znači 710, 720 milijardi kuna do kraja ove godine. Znači imamo po tom pitanju ozbiljan, ozbiljan prlbem. Jasno trud vlasti treba na neki način i nagraditi, ali istina nije uvijek crno bijela. Raduju podaci oko većega izvoza. Čini mi se izvoz je veći u usporedbi s lani negdje 4,6 milijardi kuna. Ali je istina je isto tako da na brodove u tom periodu što samo govori da je dio brodogradilišta mjerama vlasti saniran otpada, znači kad govorim o izvozu oko milijardu kuna. I za kraj još jedan možda samo podatak. Koliko god da imamo dobrih rezultata imam dojam da nas neke zemlje po svojim financijskim podacima koje su bile daleko, daleko iza Republike Hrvatske naprosto prestižu što nije dobro. Prije pet godina Hrvatska je bila nešto malo siromašnija recimo od Litve koja nas je pretekla 2007. godine, ali je bila bogatija od Letonije, Turske, Rumunjske. Tada smo pripadali onom konvergencijskom klubu u kojem je bila Poljska, Mađarska, Litva, Letonija, Estonija s time da je Hrvatska 2000. godine bila bogatija od svih tih zemalja osim od Mađarske. 2015. godine Hrvatska je siromašnija od svih navedenih zemalja koje su očito promijenile svoj konvergencijski klub i sad konvergiraju relativno bogatoj Sloveniji i Češkoj. Letonija je Hrvatsku prestigla 2011. godine, a Rumunjska će nas prestići iduće 2016. godine, a za desetak godina to će učiniti i Bugarska. Gospodo imamo problema, zato glavu skupa. Ali prije svega moramo pronaći kapacitet da možemo pratiti ovu migrantsku krizu na tlu Republike Hrvatske.
Dražen Đurović, replika.
Hvala. Kolega Kajin, vi ste reflektirali dijelom na tu migrantsku krizu. Šteta je što niste gledali tiskovno našeg premijera. Dogodio se da, da. Ponovno se, još jedna slika i prilika potpune dezorijentacije hrvatske Vlade koja je u ove 4 godine manje-više bila prisutna u svemu. U ovom slučaju prisutna je u toj imigrantskoj krizi, ponovno salto mortale. Pa premijer sada nudi da će sve te imigrante otputiti slobodno prema Mađarskoj. Naravno Mađarska koja je puno bolja od Hrvatske prati tu situaciju, već rasteže žicu na onih 41 km kopnene granice sa Republikom Hrvatskom. Već su je počeli, tako da ni taj plan praktički neće uspjeti. Hrvatska skoro pa se našla u klopci nesposobnosti i potpunog nepraćenja vanjsko-političkog konteksta u kojem se ove stvari događaju. Danas je premijer i otkrio politiku Grčke i ostalih država. Mislim gdje su mu službe? Da li ova država ima svoju vanjsku politiku uopće? Da li prati procese na Bliskom istoku? A da ne govorimo da se to u konačnici i reflektira i reflektirat će se ne samo na ugrozbu hrvatskih nacionalnih interesa, već zapravo i na ugrožavanje hrvatskog državnog proračuna to je sigurno. I dobro ste primijetili da ni na koji način Vlada na to nije anticipirala ni u državnom proračunu, ali naravno kao što nije u nijednoj svojoj politici tako nije ni u Hrvatskom državnom proračunu. Dakle, Hrvatska debelo kaska, nema nikakvog odgovora a sav teret se zapravo konačno sveo praktički na one jedinice lokalne samouprave u Slavoniji koje poharane ratom i gospodarski uz propalu poljoprivredu najviše, vlastite migracije vlastitog stanovništva, sad konačno trpe teret i ovih imigranata. Jedna je vijest da je od svih tih 20-ak tisuća ljudi ukupno 1 osoba zatražila azil u RH, vjerojatno će to Zavod za statistiku bilježiti kao pozitivan saldo migracije.
Damir Kajin, odgovor na repliku.
Ne znam što reći ali jedno je sigurno, Slavonija zaslužuje pomoć. Slavonija se sama sa ovom migracijskom krizom, ostavljena sama sebi bez pomoći Vlade jednostavno ne može nositi. U to se trebamo uključiti svi kao što se uključuje Bandić odnosno Grad Zagreb. Znači i Istra i Primorsko-goranska županija i Šibenska i Splitska i dole Dubrovačka i da ne nabrajam sve ostale. Točno ste primijetili, svi to danas jednostavno pratimo iz sata u sat, Mađarska je počela rastezati žicu prema Hrvatskoj. To što premijer misli da može usmjeriti migrante prema Mađarskoj neka okači mački o rep. Tri mjeseca je ova zemlja vodila kampanju, ili vlast pardon, na izbjeglicama, pozivala izbjeglice i ovi novinarski pendreci nisu udarali pendrecima nego kemijskama ili ne znam računalima po svima onima koji su se usudili glasno upozoravati na ove probleme. Neću vam reći i neću vam spominjati što sam ja kroz sve to prolazio, od uplašenog fašista pa sve tamo do Eichmanna. No, ja se najviše plašim nečega drugoga, ako migranti dođu do BiH i ako tamo zimuje nekoliko desetina tisuća ljudi tek to će postati klopka za RH. I ova Vlada nema prostora nego što je moguće prije stupiti u kontakt s Beogradom, Sarajevom, Skopljem, ne znam sa ovim zemljama i jednostavno pokušati iznaći neki modus kako taj problem naprosto razriješiti. Problem je ozbiljan, mi ćemo ove zime ovdje imati 50, 60, 70 tisuća ljudi. Slovenci su rekli nećemo primiti nitijednog migranta, oni su vaš problem. A Hrvatska kako je organizirana pokazala je da se s tim problemom ne može nositi.
Krešimir Bubalo, replika.
Naime, politika se najbolje vidi kroz proračun ali gledajući ovaj rebalans vidimo da rebalans ne vidi što se događa u Slavoniji i Baranji, ne vidi što se događa u Belom Manastiru na prostorima Osijeka i cijele Slavonije i Baranje. Sigurnost građana je itekako važna. No, kada vidite poziciju Ministarstva unutarnjih poslova koja se reže za 78 jer je ona 329 418, a posebice nas u HDSSB-u zabrinjava pozicija K553026 izgradnje kapaciteta u području azila, viznog sustava i ilegalnih migracija koja se reže za 20%. Prema tome, ovaj rebalans ne vidi što se događa na terenu i zato im moramo otvoriti oči upravo kroz ovu raspravu.
Damir Kajin, odgovor na repliku.
Apsolutno ako je nešto politika to je proračun. Sve politike se mogu iskazati kroz ovih tisuću i tisuću stavaka. Iz Hrvatske je u zadnjih 4, 5 godina otišlo gotovo 100 tisuća ljudi. Najbolnije u svemu tome je prošla ili najveći teret opet podnosi Slavonija. I to je činjenica. Čini mi se u godinu i pol dana negdje preko 30 tisuća ljudi. Sela, gradovi gotovo da ostaju prazni. Tko u ovoj zemlji u zadnjih tri mjeseca osim što je pozivao izbjeglice je jednu riječ rekao o problemu tih naših ljudi koji bježe trbuhom za kruhom u Njemačku, Kanadu, Australiju i tome slično? Ma ne odlaze samo iz Slavonije, odlaze i iz Istre. Ali najviše apsolutno iz Slavonije. I o tome treba isto tako progovoriti. Danas sam naišao na podatak da Europa u azilantskom imigrantskom fondu, ma gledajte cinizma, a milijuni ljudi su pomjereni, ima 71 milijun eura za period 2012-2014, 12 milijuna eura godišnje. I oni kažu pa moći će, ne oni nego naši eurozastupnici govore o tome kako ćemo se mi od tih 12 milijuna eura godišnje moći namiriti. Pa u kakvom oni to svijetu žive za svojih 8, 9 ili 10 tisuća eura? Da li su oni naprosto svjesni što se zbiva u ovoj zemlji ili naprosto se prave kao neki koji sjede samo preko puta i kažu problem u Hrvatskoj, to je jedino što vjerujem Bruxellesu, može biti daleko veći, ozbiljniji nego u Mađarskoj, Italiji ili Grčkoj. Imamo problem i sa tim problemom očigledno zakazali smo. Htjeli su pojedinci voditi predizbornu kampanju i sad im se sve to naprosto srušilo na njihova leđa.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Kajin i vi i ja smo upozoravali na ovo što govorite. Vi ste rekli da ste bili optuženi raznim imenima i nazivani pogrdnim od fašista pa ne znam ni ja do kuda. Ali nažalost situacija je takva i vidimo upornost evo i danas, možda vi niste gledali možda ste bili negdje vani, konferenciju za tisak hrvatskog premijera koji govori da će Hrvatska da kažem ekspedirati izbjeglice koridorima prema drugim zemljama. Kao da je gluh i slijep na odluke Slovenije, Mađarske, Austrije, Njemačke koji su zatvorili svoje granice. A kud će ih ekspedirati? I doći ćemo do te situacije o kojoj vi govorite da će za zimu ostati u Hrvatskoj kako vi kažete 60 ili 70 i ne znam ni ja koliko tisuća migranata koji će se kaotično vrtjeti po Hrvatskoj i Hrvatska će biti naravno zbog humanosti i zbog svega onoga što gospodin premijer obećava jel' dužna zapravo brinuti o tim ljudima. To sasvim sigurno ima veze sa proračunom RH koji je na ovoj poziciji koju je kolega Bubalo rekao smanjuje kaže, izgradnja kapaciteta u području azila viznog sustava ilegalnih migracija sa 10 milijuna sredstava na 8 milijuna. A potpuno podržavam i onaj drugi dio kada je bilo govora, kada ste govorili o plaćama u osnovnim i srednjim školama. Zaista je sramotno i nije ni čudno da ljudi odlaze upravo, i naravno ako je prosječna plaća u osnovnim školama 4200, a u srednjim 5200, a 95% zaposlenika je sa visokom školskom spremom, dakle nastavnika, profesora, magistara struke da ljudi odlaze van. U Brodsko-posavskoj županiji je ispisano, da vam kažem taj podatak, dakle ispisano je 245 djece iz škola osnovnih škola, 245 djece. Oni su sa roditeljima otišli u inozemstvo, nigdje drugdje. Hvala lijepa.
Vrijeme. Damir Kajin odgovor na repliku.
Ma jasno je da te ljudi mi nećemo nigdje transferirati, jedino ako se provuku kao 41.kroz granicu sami. Mi ćemo te ljude morati zbrinuti i to je valjda svakome danas jasno. Pa jučer je slovenski premijer otvoreno rekao da naši dužnosnici ne govore istinu i da oni neće primiti nikoga. Ako se ja ne varam od riječi do riječi parafrazirao sam ministra Ostojića. Slovenski ministar odnosno ministrica unutrašnjih poslova rekla je mi nećemo primiti nikoga. Mi se s vama nismo oko ničega dogovorili a koliko će ih primiti Mađarska to najrječitije svjedoči činjenica da su počeli graditi zid prema Hrvatskoj dužine 70 ili 41 kilometar, nije bitno. Bit će brzo i 70 kilometara. Jasno je da nema nikoga od nas koji ne suosjeća sa tragedijom tog narod i nije bitno da li je riječ o Pakistancima, Alžircima, Sirijcima, Irancima, ne znam ni sam Eritrejcima jer smo i sami nešto slično prolazili. Ali problem je u tome kada u Hrvatskoj ne smijete izgovoriti istinu. Ja tvrdim da smo imali vremena i da se ovo nije smjelo dogoditi. Dogodilo se između ostalog jer se ovo pitanje željelo iskoristiti za izbore. I nije to pitanje podizala opozicija nego su to pitanje otvarali ljudi u vlasti. I prije sam se isto tako upitao pa tu se vidi da je sve to projekt, kako ljudi u 8 sati iz jednog kraja Hrvatske istoka mogu doći do zapada? Pa ko to njih navodi? Dajte, da mi nemamo automobile, pa ko bi u tih 8 sati mogao doći s jednog na drug kraj? A država ih nije prevozila odnosno organizirala. Pogledajte u onih prvih dva autobusa žene i djece zajedno sa nekoliko logističara koji su došli. Mi smo se normalno opet počeli svi plakati itd. i suosjećati s djecom jer treba ali zapravo samo se pripremio teren za ovo što se više ne da kontrolirati. Ja ne mogu shvatiti da obavještajna službe su tako naivne. To treba sve raspustiti.
Pa da se vratimo sada na rebalans proračuna. U ime Kluba zastupnika SDSS-a kolega Milorad Pupovac.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici Hrvatskog sabora. Bez obzira na sporenja koja su razumljiva kad je posrijedi donošenje proračuna i rebalansa proračuna u ovom domu. Ovaj rebalans proračuna je očito indikator popravljanja ekonomske situacije u našoj zemlji. Ovaj rebalans proračuna je također indikator činjenice da su neke ekonomske mjere, neke financijske mjere, fiskalne mjere bolje je reći koje je Vlada donosila u proteklo vrijeme počele davati rezultate. U sinergiji sa povoljnim okolnostima u našem okruženju, mislim na okruženje EU posebno zemalja s kojima Hrvatska najaviše posluje, s kojima ima najintenzivniju i najveću ekonomsku, materijalnu, robnu i financijsku razmjenu. Očito su stvorile se mogućnosti da bi Vlada izašla sa rebalansom koji s jedne strane donosi povećanje rashoda za 1 milijardu i 800 milijuna kuna a s druge strane istovremeno jamči zaštitu od daljnjega povećanja deficita RH. To je dobro, dobro je zbog toga što pozicija RH, zbog toga što neće biti povećanja deficita nije ugrožena i njome se ne riskira, a s druge strane povećanjem određenih rashoda sigurno će biti od koristi ne samo za one koji će od tih rashoda imati korist nego i za daljnji ekonomski oporavak RH posebno za povećanje potrošnje. Dakle, prihodi od PDV-a za 750 milijuna kuna, prihodi od dobiti za 440 milijuna kuna time što je ona reinvestirana, prohodi od posebnih poreza i trošarina 650 milijuna kuna, opravdavaju ovo povećanje kao što naravno i opravdavaju odluku Vlade da jedinicama lokalne i regionalne samouprave od kojih velik broj zapravo bio teško pogođen restrikcijama koje su bile uvedene omogući da imaju koliko toliko povoljnije okolnosti za svoje djelovanje posebno mislim na općinske jedinice, jer mislim na lokalne jedinice samouprave, prije svega mislim na općine. I 210 milijuna kuna nema nikakve sumnje da će biti značajna injekcija općinama od kojih velik broj trpi već godinama ozbiljne, recesijska, ali istovremeno i restriktivne mjere koje je Vlada uvela kada su posrijedi rashodovne strane i kada je posrijedi fiskalna politika na tom području. S druge strane indeksacija odnosno usklađivanje mirovina je nesumnjivo nešto što je neophodno za naše građane s obzirom na činjenicu da imamo velik postotak građana koji imaju vrlo niske i vrlo male mirovine, a s obzirom na stopu porasta cijena, stopu životnih troškova, ukupnih životnih troškova bilo je vrijeme da se izvrši ova indeksacija i ovo povećanje od 133 milijuna predstavlja sasvim sigurno značajnu mjeru kako za povećanje njihovih životnih uvjeta tako istovremeno i za povećanje njihovih mogućnosti i participacije u ukupnoj potrošnji. I s te strane pozdravljamo također i mjeru da se poveća izdvajanje za dječji doplatak za 90 milijuna kuna, kao i povećanje koje je predviđeno za zaposlene u posebno dva osjetljiva ministarstva kao što je MUP i Ministarstvo obrazovanja. Mi jako dobro znamo da ta ministarstva rade u okolnostima, posebno djelatnici MUP-a, posebno učitelji i nastavnici u školama, okolnostima koje su posebno otežani i to ne od jučer nego, ne u posljednje 4 godine nego rade u posljednjih 25 godina. Rizici rada predstavnika MUP-a se ne smanjuju oni i dalje opstaju, nešto je manje nego u vrijeme ratnih okolnosti, ali i dalje rizici rada predstavnika MUP-a su ozbiljni. Njihovi prihodi nažalost ne prate te rizike. Isto vrijedi za nastavnike i za učitelje po školama. Njihov rad je nažalost obezvrijeđen kao i njihova uloga u odgojnom i obrazovnom procesu i društvu općenito i to ne samo u društvu općenito nego nažalost jako često i kod roditelja, a nerijetko i kod djece. I iz tog razloga mi se čini da je opravdano da je ministarstvo odnosno država posegla za ovom mjerom kao što je posegla za mjerom da osigura Ministarstvu obrazovanja dodatne mogućnosti i dodatna sredstva za nagrađivanje onih koji su svojim radom posebno ističu, bilo tokom svojeg životnog vijeka, bilo u svojim postignućima koje su osigurali inovacijama u radu sa djecom i doprinosima ostvarivanju nastavnih programa. I u tom smislu Klub zastupnika SDSS-a pozdravlja te mjere. Ono što želim ovdje istaći još jedanputa kao što smo to isticali prilikom ranijih proračuna i rebalansa proračuna jesu sljedeće dvije stvari koje nas brinu i koje nažalost ni ovim proračunom nisu obuhvaćene na adekvatan način niti riješene na adekvatan način. Od 20 jedinica lokalne samouprave na području RH 15 jedinica je bilo, nadam se da tako nije ostalo u ovoj godini i u prošloj godini, 15 jedinica lokalne samouprave među 20 najnerazvijenijih jedinica, 15 jedinica lokalne samouprave su one u kojima je srpsko povratničko stanovništvo većinsko. I kada mi tražimo da se područja povratka tretiraju posebnim razvojnim mjerama, imamo na pameti tu činjenicu da je riječ o povratničkim područjima i za pripadnike hrvatskoga i za pripadnike srpskog naroda. Mi znamo da je djelomično riječ o povijesnim razlozima, djelomično o ratnim razlozima, ali ne možemo dopustiti da se takva situacija prolongira i ne možemo razumjeti zašto Vlada i zašto pojedina ministarstva, posebno Ministarstvo regionalnog razvoja ne osigura potrebne mjere simboličke. Riječ je o 6, 7, 8 ili 10 milijuna kuna za infrastrukturne potrebe bez kojih te jedinice lokalne samouprave a) nemaju pretpostavke za normalan život ljudi, a b) nemaju nikakvih pretpostavki za ekonomski razvoj, ukoliko neće imati vodu, ukoliko neće imati ceste, ukoliko neće imati struju na koju ću doći kasnije, ukoliko neće imati druge socijalne i infrastrukturne mjere onda toga razvoja nažalost neće moći biti. I onda se nemojmo čuditi što ljudi odlazi ni iz Gračaca, ni iz Lapca i nemojmo se čuditi što odlaze i jedni i drugi i doseljenici i povratnici i Hrvati i Srbi ako takvih mjera nema. A zašto ih nema? Pa zato što postoji pa tamo nema baš nekih glasova, pa tamo vaših nema nekakvih mogućnosti. Pa neće ih ni biti ako ih nećemo stvarati. Ovdje trošimo toliko vremena na raspravu o migracijskim okolnostima u kojima smo se našli koja će trajati mjesec, dva dana, a ovo traje godinama i tome ne posvećujemo pažnju. I ja molim gospodine ministre da se učini što je moguće da se taj problem riješi, sistemskim rješenjem jer je sada za njega kasno, ali rješenjem koje će ovaj rebalans osigurati. Drugu stvar koju želim reći, već 10 godina većina od 260 i nešto ljudi koji čekaju priključke na struju u posljednje 4 godine nisu dobili lipe da bi se njihovi domovi priključili na struju, iako zakon kaže da u roku od 30 dana nakon završene obnove te kuće trebaju biti priključene, iako zakon kaže da onaj korisnik koji je prije rata imao pretplatu na struju i čiji stambeni objekti su bili priključeni na struju ne moraju plaćati naknadu. U međuvremenu je netko u HEP-u ili gdje smislio inačicu da sve što prelazi cijenu izgradnje mreže od 50 tisuća kuna da HEP to ne može raditi to će raditi država. Pa što je HEP? Privatna firma. Država bi trebala graditi priključke za nekoga tko bi trebao osiguravati sam te iste priključke. Ili s druge strane da ako netko 3 godine nije koristio električnu energiju i nije plaćao račune da taj onda mora ponovno to plaćati. Pa kako ako je bio u izbjeglištu? Pa kako ako mu je kuća bila razorena i obnovljena tek nakon tolikih godina? Pa gdje ti ljudi žive? U kojoj i u čijoj državi? Ili oni možda imaju neke posebne mjere i posebno razumijevanje za to ljude? Ako imaju to je diskriminacija. Ako nemaju onda nemaju nikakvog obzira za to što su potrebe građana potrošača električne energije. Mi molimo kao što sam molio ovdje dok je ministar bio gospodin Linić da se to pitanje riješi. Ukoliko se to pitanje riješi mi nemamo moralne osnove za participaciju u daljnjoj raspravi i odlučivanju o ovome rebalansu. Nemoralno je da se ljude drži 10 godina bez priključaka, protivno zakonu, protivno propisima. A i nemoralno je da ova Vlada 4 godine to ne uspijeva riješiti. Ne govorim vama gospodine ministre jer s vama sam proveo najviše sati razgovarajući o toj stvari. Ali oni koji su obećali da će to riješiti a riječ je o ministru Vrdoljaku prije 2 godine i riječ je o ministru Grčiću također prije 2 godine. Oni to nisu riješili. E sada ako oni ne vode računa o svojoj moralnoj obavezi ja i moj klub smo to dužni voditi. I ovdje vam kažem da mi iz moralnog odnosa prema potrebama tih ljudi ako se to pitanje ne riješi na adekvatan način mi nećemo moći sudjelovati u ovome. Zahvaljujem.
Replika Dražen Đurović.
Hvala. Replicirao bih se na ovaj prvi dio što ste govorili o porastu za plaće MUP-a i Ministarstva prosvjete. Prema nekim podacima u MUP-u Republike Hrvatske danas radi, ukupno je zaposleno 3 puta više ljudi nego što je bilo u … [[Govornik se ne razumije.]] RH prije nastanka Hrvatske države. Također prema tim podacima najveći dio tih ljudi koji danas rade nije se povećao broj onih djelatnika MUP-a koji rade na poslovima sa građanima iz vama već se zapravo znatno podebljalo ukupna administracija MUP-a, gotovo je nevjerojatno da mi danas kao demokratska Hrvatska država trebamo nekoliko puta više ukupno zaposlenih u tom sustavu nego što ih je bilo prije nego što je nastala Hrvatska država u komunističkom sustavu. To je jedno. Pa i taj rast plaća mislim da je u većoj mjeri zapravo kumuliran stalnim povećanjem broja zaposlenih nad tim poslovima nadogradnje a zapravo da budem posve jasan mislim da sve političke strukture samo pune i krcaju i uhljebljuju pa tako i u MUP-u. I zato nisam tako optimističan ni ne bi tako blagonaklono gledao na taj rast mase za plaće u MUP-u. I druga stvar kada je riječ o prosvjeti, činjenica je da su naši razredi u odnosu na prije 10, 15 ili 20 godina znatno manji. Dakle kvaliteta može biti bolja a da mi, naši nastavnici više nemaju što ni kako raditi jer djece nema. Dakle nama se svugdje smanjuje broj djece i mi ćemo uskoro pretvoriti naš razred u osnovnim škola da u svakom ima po 8 učenika da bi uopće zadržali broj zaposlenih u tom sustavu. Prema tome i vraća se na onaj bazični problem a to je broj djece. I vi možete u naseljima gdje se vraćaju, poratne srpske nacionalnosti, većinom umirovljenici poploči zlatnim stazama svi putevi i struja ali nema djece. Nema mladosti, nema života i mislim da je to bazični problem s kojim se svi susrećemo neovisno o tome tko je kojoj nacionalnosti u ovoj državi pripadao.
Milorad Pupovac, odgovor na repliku.
Potpuno se slažem sa vašim zadnjim riječima kolega. Već odavno zapravo problemi više nisu hrvatski ili srpski nego su zajednički kada je posrijedi nerazvijenost, kada je posrijedi demografska politika, kada su po srijedi neke vrste zajedničkih politika. Tu ste u pravu. Slažem se s vama i da nesumnjivo i u MUP-u i u dakle u policiji i u obrazovnom sustavu ima ljudi koji predstavljaju neku vrstu viška. Dio toga je posljedica ovoga što vi govorite, vjerojatno. Ali dio toga je i posljedica preuzetih novih obaveza. Prije rata u Srbu nije bilo ni 7 policajaca sada ih imate 70 koji čuvaju granicu sa Bosnom i Hercegovinom. Prije rata u Donjem Lapcu nije bilo, bilo je dovoljno 2, 3 policajca, sada ih imate također skoro 70. Prema tome, slažem se s vama ali s druge strane očito je da su ljudi koji rade u tom poslu potplaćeni i u školama i u policiji. I ja bih te dvije stvari razdvojio. Dakle za to da im se osigura pošten život i dobro plaćen posao. Ali istovremeno da se vidi što je potrebno a što nije potrebno i da se te dvije stvari razluče. To naravno jeste djelomično i stvar Ministarstva financija ali prije svega je stvar same države da to ocijeni. I nas ovdje u Saboru. Mi nemamo nažalost, vratiti ću se na pravosuđe, na državno odvjetništvo, tamo su ljudi potplaćeni, tamo ih nema dovoljno, tamo nemaju svoju opremu. Prema tome, o tome da trebamo voditi brigu o tome kakvo nam je stanje u državnim institucijama apsolutno da. I kada bismo to više radili a manje pjevali ili izvikivali bilo bi puno bolje državi i bilo bi bolje nama.
Nastaviti ćemo u 15 sati, prvi kolega Ivo Jelušić. STANKA U 13,30 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Poštovani kolega Gjurkoviću, poštovani kolega Kovačiću, poštovani zamjeniče ministra, nastavljamo s radom. U ime kluba HNS-a kolega Gjurković, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče, poštovani kolega. Evo puno nas je očito u sabornici, a tema je rebalans državnog proračuna. Ipak ću iskoristit da u ime kluba HNS-a još jedanput naglasim i istaknem one bitne stvari, sastojke ovoga rebalansa državnog proračuna i u biti dajem onaj naglasak zbog čega se u biti dogodio ovaj pozitivan pomak u prihodima, a da s druge strane nismo imali nikakva nova porezna opterećenja, nego dapače rasterećenja koja su učinjena, posebno u pitanju građana, Zakona o porezu na dohodak i sve one mjere koje smo poticali ovih godina gospodarstvo dovele su do rasta bruto proizvoda odnosno povećanja prihodovne strane što je najvažnije. Znači provedene mjere ekonomske, u prvom redu fiskalne politike i povećanje raspoloživog dohotka stanovništva, gospodarska kretanja tijekom 2015. bila su daleko povoljnija od očekivanih. Odstupanja od prvotno usvojenog proračuna se odnosi na bolje ostvarenje proračunskih prihoda uslijed povoljnijih gospodarskih kretanja u odnosu na prethodno planiranje na bolje ostvarene prihode. Dobar dan, poštovanje. Na proračun utjecao je stalni napor Ministarstva financija u suzbijanju i poreznih prijava, naplati starih dugova. Na rashodovnoj strani proračuna zbog provedenih mjera prvenstveno socijalne politike postojala je potreba za izdavanje dodatnih proračunskih sredstava, a predlažu se i određene preraspodjele na pojedinim kategorijama rashoda na kojima planirana sredstva nisu dostatna. Znači u prijedlogu samoga dopuna državnog proračuna ugrađene su i dodatne mjere fiskalne konsolidacije koje su određene odlukama Vlade Republike Hrvatske iz travnja 2015., s obzirom da se od siječnja 2014. godine nalazimo u proceduri prekomjernog deficita. Sukladno navedenom, očekuje se prema ovom prijedlogu da će BDP u 2015. godini porasti 1,1%, a ja ću bit slobodan u ime kluba HNS-a reći da prema svim gospodarskim očekivanjima taj rezultat bi na kraju godine ja vjerujem mogao biti i prema 1,5 pa ćemo naravno to i provjeriti kad nam dođu rezultati krajem veljače sljedeće godine. Ostvarenje proračunskih prihoda je bolje od očekivanog i oni se povećavaju za 1,8 milijardi kuna u odnosu na planirane tako da ukupni prihodi bi trebali iznositi 108,2 milijarde kuna, dok se rashodi povećavaju za 1,7 milijardi kuna i iznose 120,7 milijardi kuna. Ponavljam još jednom, u najvećoj mjeri odnose se na mjere socijalne politike i provedeno usklađenje mirovina. Ono što je bitno i ključno i najvažnije, što proizlazi iz ovih izmjena i dopuna državnog proračuna Republike Hrvatske za 2015. godinu, a to je svi temeljni segmenti nacionalnog gospodarstva važni za rast u ovoj godini pokazuju rast što se u biti odražava na rast BDP-a, veći nego je bilo planirano. Rezultati ostvareni u drugom polugodištu dodatno pokazuju da se Hrvatska ne samo izvlači iz recesije nego da je izašla definitivno iz recesije. Uz značajni porast izvoza, industrijske proizvodnje, ostvarenih rezultata u turizmu i drugi dijelovi gospodarstva što je najvažnije pokažu pozitivne rezultate. Najveći doprinos rastu BDP-a daje izvoz roba i usluga, rast industrijske proizvodnje, bruto dodana vrijednost prema proizvodnoj metodi jače raste u industriji, posebno prerađivačkoj sa 2,9%, a u trgovini, prijevozu i skladištenju te smještaju, pripreme i usluživanju hrane sa čak 4,4%. Ukupno bruto investicije u prvom polugodištu 2015. ostvarene su sa 37 milijardi kuna. U prvom polugodištu 2015., iako neznatno manje, bruto investicije u fiksni kapital u odnosu na isto razdoblje 2014. pokazuju porast odnosa investicija u fiksni kapital u odnosu na ukupne investicije pa se prema tome 93,4% svih investicija odnosi na investicije u fiksni kapital. Treba očekivat da će se trend nastaviti i da će nove investicije i ulaganja u razvoj pridonijeti pozitivnoj promjeni i ove strukture. Industrijska proizvodnja, iako je ušlo dobro u ljetno razdoblje, u srpnju 2015. godine porasla je za lipanj, u odnosu na lipanj čak 3,5% U svibnju ove godine Republika Hrvatska je imala najvišu stopu rasta industrijske proizvodnje u EU sa 4,4% na mjesečnoj razini, a istovremeno na razini EU 28 članica ostvaren je minus od 0,1%. Najveći porast u industriji odnosi se na kapitalne sa 10,2% proizvoda i trajne proizvode za široku potrošnju sa 4%. U prerađivačkoj industriji u snažan porast proizvodnje električne opreme po stopi rasta od 19,4% i proizvodnje strojeva i uređaja od 16,7 najveći je porast proizvodnje u srpnju ostvaren u 2015. godini. Prema podacima Državnog zavoda za statistiku za prvo polugodište 2015. godine porasla je proizvodnost rada za 1,8%. U odnosu na prosjek EU, europskih 28 članica Hrvatska pokazuje snažniji rast ukupnog prihoda u industriji za lipanj na mjesečnoj razini s indeksom 105 i prema ovom rezultatu nalazi se na 4 mjestu, znači u vrhu zemalja EU. Očekuje se nastavak pozitivnog trenda u poslovanju industrijskog sektora s obzirom da volumen industrijske proizvodnje u srpnju raste po stopi od 3,6% u odnosu na prethodni mjesec. 2014. godine na međunarodnom tržištu roba ostvario se izvoz u iznosu od 10,36 milijardi eura što je 79 milijardi više u usporedbi sa 2013. godinom, odnosno porast od 8,13%. Ovakvi izvorni rezultati apsolutno pokazuju najveći ostvareni rezultat od 2009. godine što je povećanje od 31,89% u odnosu na baznu 2009. Prema Državnom zavodu za statistiku u prvom polugodištu 2015. ostvareno je u robnom izvozu 41,96 milijardi kuna što je povećanje od 11,26% na isto promatrano razdoblje u 2014. godini. Naravno jako puno imamo i podataka vezano za turizam, ali samo ovako jedna zanimljiva, a to je da je u razdoblju od, u zadnjih 10 godina porast dolaska turista u mjesecu lipnju iznosi 50,3%, a u kolovozu 50% gledajući zadnjih 10 godina. Prema pokazateljima HNB-a u Republici Hrvatskoj u 2014. ostvarena su izravna ulaganja u iznosu od 2,89 milijardi eura, odnosno povećanje uz indeks od 378,4% što je približno vrijedno ukupnim stranim investicijama za razdoblje 2011./2013. Ukupni promet trgovine na malo realno raste po stopi od 3,9%. U prvom polugodištu 2015. bilježi se i snažan pomak pozitivnih gospodarskih kretanja posebno na području industrije i turizma što dodatno ulijeva vjeru … [[Govornik se ne razumije.]] prema povećanju gospodarskih aktivnosti uz jačanje zaposlenosti, oporavku pojedinih gospodarskih industrijskih proizvodnih sektora, te pozitivne trendove za gospodarstvo u cjelini. Procijenjeni i ostvareni pokazatelji pojedinih gospodarskih segmenata u prvom polugodištu, a posebno pojedini pokazatelji u industriji, turizmu i trgovini u srpnju mjesecu dodatno ulijevaju povjerenje da će rezultati i za treći kvartal, ali i za četvrti kvartal biti izraženiji iznad postavljenih procjena za ovu godinu. Tako da mi u klubu Hrvatske narodne stranke da će i porast bruto proizvoda u ovoj godini biti veći od očekivanih, veći od ovih 1,1. Vjerujemo negdje 1,5% čime ne samo da smo izašli iz krize bi pokazalo, nego da zaista taj gospodarski rast ima dobre elemente, jedan veliki uspon. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime kluba ORAH-a govorit će poštovani Mladen Novak.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zamjeniče ministra, poštovani brojni kolege. Inače bi u Hrvatskom saboru rasprava o proračunu ili rebalansu proračuna trebala biti jedna od najzanimljivijih rasprava, ali s obzirom da je praktički ovo zadnji, odnosno predzadnji tjedan rada najvjerojatnije, te da je petak popodne sabornica je ovakva kakva je. Koliko nas ima? Jedno osam možda. Na žalost to je prilika da spomenemo sve ono što nije urađeno. Vlada je kada je izašla sa ovim prijedlogom iznesla sve ono što je po svom mišljenju smatrala da je potrebno istaknuti kao nešto pozitivno. Ali s obzirom da je sad kraj mandata, onda možemo malo jedan podsjetnik. Jel' se sjećate Plana 21? Probajte gledat što je od onoga što je tamo zacrtano, što je obećano, što je od onoga uopće ostvareno? Kad okrenete, sjećam se to točno imam sliku tu pred sobom, s lijeve strane gore vam piše 4 one točke koje će bit motor napretka Hrvatske izlaska iz krize i takve stvari. Jedna od tih četiri stavke je investicije u željeznice. Mislim da je kolega Linić danas govorio nešto u tom smislu. Pa gdje su te investicije u željeznice? Ako ćemo iskreno željeznice su ne potpuno napuštene, nego potpuno devastirane. Efekat na žalost nije da likujem nad tim, nego govorim onako iskreno. Efekat rada ovog ministarstva, ne ovog pardon, nego resornog ministarstva na željeznice koje su spomenute kao jedan od motora pokretača RH su u nikad gorem stanju. Nažalost, infrastruktura je u totalno lošem stanju, održavanje ne postoji, sustav je sustavno uništavan. Pa imamo nekakve najave prvi puta ćemo graditi nekakvu prugu nakon 50 godina. To me podsjeća na ono imamo most koji vodi, ispred mosta ništa i iza mosta ništa. Što znači napraviti jednu dionicu pruge, iza te dionice nemate, nije napravljena rekonstrukcija remont kolosijeka upravo toliko 50 godina. Ista je stvar na X. koridoru. Ista je stvar ma na svim prugama na kojima god hoćete. Jedanput sam to spominjao u raspravi, možete kupiti novi Mercedes ali ako ga ne održavate s vremenom nećete ga moći koristiti. Nažalost, mi upravo to na takav način radimo. Ali da se vratim još malo na same ove podatke koji su u ovom prijedlogu ovdje prezentirani. Vlada se hvali, uvijek se svatko od nas hvali kad ima s čim se hvaliti, ali ću ja sad vratiti malo priču unazad par mjeseci. Sjetite se Zakona o dječjem doplatku. Sad puni se proračun bolje neko ikad a da je onda bilo malo sluha za 1100 obitelji se moglo tri mjeseca više isplaćivati. Na godišnjoj razini je to 11 milijuna kuna, na godišnjoj, znači za ta tri mjeseca ajmo reći 3 milijuna kuna. To nismo mogli donirati, tu Vlada nije pokazala nimalo sluha a to su oni koji su najpotrebitiji. Sjetite se rasprave te iste o tom istom zakonu ali i o još nekim zakonima koji su iz te domene. Onda je između ostalog bilo govora pripremamo cjelovit zakon o inkluzivnom dodatku koji jako puno košta i za što ćemo pripremiti sredstva. Ja ne vidim da su sredstva, s obzirom da prijedlog zakona uopće ne postoji. Koliko znam radno tijelo se sastalo svega jedanput. Ali ne vidim ni da su ta sredstva namijenjena tome bilo gdje u bilo kojem od ovih elemenata. Sjetite se preraspodijele, bilo je rasprava, čak mi se čini da je i kolega Šuker danas spominjao, oko cesta i prenamjene onog dijela. Pa je jedan dio dat za željezničku infrastrukturu koja čuli smo kako sad izgleda. Ali recimo Županijske ceste, nema dugo sam slušao doduše u nekakvom neformalnom razgovoru Županijske ceste u Sisku su trebale imati ako se ne varam nešto blizu 11 milijuna kuna predviđenih sredstava. Realizirano, odnosno ostvareno, doznačeno ispod milijun kuna. Pa imamo apsurdnu situaciju da se zatvaraju županijska cesta jedna zatvorena, 5 sela odsječeno, hitna pomoć u slučaju da treba doći mora dodatno 55 km raditi. I to je isto uspjeh koji proizlazi iz ovoga. Ali da ne bi sve ja onako, da ne bi ispalo sve negativistički klub ORaH-a je predložio jedan amandman. Znam da ga je zamjenik ministra vidio, nadam se da će Vlada to razmotriti. A o čemu je riječ? Centar za mirovne studije je predložio, u suštini oni su predlagatelji mi smo to samo stavili u formu, službenu formu amandmana, da se temeljem njihovih dogovora udruge okupljene u … platforma za međunarodnu građansku solidarnost Hrvatske predlažu da se 4 milijuna kuna u proračunu Ministarstva vanjskih i europskih poslova namijenjenih natječajima za udruge koje pružaju razvojnu pomoć prenamjeni za pomoć izbjeglicama na predloženoj stavci. U obrazloženju ovog amandmana ja mislim da je sve dovoljno jasno i mislim da je fer i korektno pohvaliti Centar za mirovne studije na ovoj inicijativi. Ja vjerujem, pogotovo s obzirom na ovo stanje koje se trenutno događa na istočnim granicama da se ta sredstva imaju gdje utrošiti i da će biti sluha od strane naše Vlade. Evo, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. U ime kluba HDSSB-a govorit će poštovani Krešimir Bubalo. Oprostite, evo sad mi javljaju da se Krešimir Bubalo javio i za repliku.
Hvala lijepo. Naime, kolega Novak morao sam replicirati jer upravo ste govorili o problemima HŽ-a. Ne da nema investicija nego ja bih rekao da je na djelu sustavno uništavanje HŽ-a, a na koji način? Reći ću vam primjer Osječko-baranjske županije. Od 84 linije u voznom redu na 39 je izvršena supstitucija. Onda uvedu autobuse. Točno se rade mjerenja na kojoj liniji ima putnika. I onda se promjeni to u voznom redu i stavlja se neki lošiji vozni red koji ne odgovara ni radnicima ni učenicima itd. a radi se supstitucija. Ja bih rekao da to nije supstitucija nego prostitucija Uprave HŽ-a koja sustavno uništava željeznički prijevoz, prebacuje se na autobusni prijevoz, a najbolji pokazatelj upravo ne ulaganja u HŽ je prostor infrastrukture, pružni prijelazi i ono o čemu ste maloprije govorili. No, skoro pa sam vam dvaput podigao pločicu za repliku jer govorili ste o mostovima koji nemaju ceste ispred ni iza mosta. Pa ja ću vam reći da postoji jedna skromna investicija u Slavoniji i Baranji koja se zove Most na koridoru 5C koji ova Vlada nije uspjela zaustaviti ali nema ceste ni ispred mosta, ni brze ceste iza mosta. A ne vidim ni u rebalansu proračuna osiguravaju se sredstva za tu namjenu. Mi smo kao klub HDSSB-a na to upozoravali ministra Hajdaša Dončića da milijardu kuna se ulaže upravo u taj most, a prije tog mosta nemamo ceste ni iza tog mosta nemamo ceste. A posebice želim naglasiti da smo usporili sve odnose sa Mađarskom i jednostavno dijelimo zabrinutost zbog prostora Baranje i Sproja upravo na koridoru 5C. To je ono što je loše, to je ono što se ne vidi u rebalansu ovog proračuna.
Na repliku odgovara Mladen Novak.
Kolega Bubalo, djelomično ću se složiti s vama. Jednim djelom neću, a neću u onom djelu u kojem ste na neki način govorili dosta onako da ne kažem negativno ili sa pretpostavkom da u HŽ-u ljudi ne znaju šta rade. Gledajte ako vama vaš pretpostavljeni negdje gdje radi dođe i kaže radit ćeš to i to, onda to moraš raditi a tako je i sa zračnim prometom, tako i sa cestovnim prometom, tako je i sa željezničkim prometom. Iako ga ne poznam dovoljno ali ne sumnjam da slična situacija i u pomorskom dobru, pomorskom prometu. I tako vam je sve ono što je u resoru Siniše Hajdaša Dončića. I iako imam debelih propusta kod uprava HŽ-a s tim što vi govorite kako jedinstvenom poduzeću to su tri različite uprave s tim šta ne znam HŽ Cargo više, uprava je valjda sama sebi svrha jer firma ko firma skoro da i ne postoji zahvaljujući upravo resornom ministru. HŽ putnički prijevoz pruža grčevit otpor da bi preživio. A HŽ Infrastruktura, e to je priča za sebe, to je stvarno priča za sebe. Već sam jedanputa to argumentirao. Osoba koja je dobila tako skupu i veliku igračku je dosad imala dva radna mjesta, bila je financijski direktor ili osoba zadužena za financije u dvije firme. Nećete vjerovati ali oba dvije te firme su završile u likvidaciji. E sad, s obzirom da treća sreća onda smo dali nešto što stvarno vrijedi, pa kad je osobu krenulo nek ide do kraja.
U ime kluba HDSSB-a govorit će poštovani Krešimir Bubalo.
Poštovani zamjeniče predsjednika, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege pred nama je rebalans ali u odnosu na ono što smo pričali kad se donosio proračun nije se nešto puno promijenilo kad govorimo o prostorima Slavonije i Baranje jel upravo u tom proračunu ne nađemo baš stavki koje se odnose na kapitalne investicije za Slavoniju i Baranju. Tu i tamo se nađe na pojedinim pozicijama tekućih pomoći, no Slavoniji i Baranji trebaju kapitalne investicije, treba sustavna briga. I zato mogu reći u ime kluba HDSSB-a da nećemo prihvatiti rebalans, ali ćemo prokomentirati određene stvari koje su sadržajno u samom rebalansu. Prije svega želim se osvrnuti na Povjerenstvo za fiskalnu politiku koje je napisalo da povjerenstvo smatra kako je bolje ostvarivanje proračunskih prihoda iz općih izvora prije svega ono bi trebalo biti iskorišteno za smanjivanje proračunskog manjka a ne za povećanje rashoda. S time se itekako slažemo jel dolazi teška 2016.godina, znamo da će ona biti postizborna ali ko god bio ministar financija, ko god vodio Vladu imat će dosta težak posao. Umjesto toga manjak je ostao na istoj razini kao što je prvotno planirano čime su zapravo poništeni i učinci dodatnih mjera fiskalne konsolidacije. Svi se mi sjećamo da je ministar financija kojeg mogu reći da i respektiram rekao da će u 12.mjesecu dobro našiljiti olovku prije donošenja proračuna. Sjećamo se da je našiljio olovku, pokušao ući u određenu rashodovnu stranu ali vidljivo je i na ovom rebalansu da se olovka otopila i da se ponovno vraćaju određene stvari koje su se možda i onda kad se olovka zašiljila jednostavno vratile ponovno u proračun. Prema tome, imat ćemo mi iduće godine problema i sa Europskom komisijom, imat ćemo problema i sami sa sobom jel ono što nam dolazi neće biti sjajno. O tome su govorili i moji prethodnici. Iako možemo reći da potez koji se ove godine povukao išao je na teret jedinica lokalne uprave, tu mislim na općine, gradove gdje je sa porezom na dohodak došlo do umanjenja njihovih prohoda za gotovo 1 milijardu i 800 milijuna kuna. Procjenjujemo zbog pada fiskalne mogućnosti da će to možda biti i 2 milijarde kuna u ovoj fiskalnoj godini u odnosu na prošlu i to će se itekako reflektirati na općine, gradove, županije koje neće moći sufinancirati projekte koji su njima važni i koji služe za financiranje posebice projekata EU. Ja želim reći da sam u 3.mjesecu uputio Ministarstvu financija jedan dopis gdje sam tražio da mi se povade svi kreditni aranžmani sa iznosima, valutama i rokovima dospijeća i Ministarstvo financija mi evo nakon 6 mjeseci nije odgovorilo jer očekivao sam makar da povuku određen potez kad ima na tržištu jeftinog novca da se napravi refinanciranje, da se napravi jedan potez gdje bi Hrvatska došla do jeftinijih sredstava. No, vidljivo je da Hrvatska gotovo 11 milijardi plaća godišnje kamata, a ako su na tržištu nešto poremeti i na postojeće aranžmane plaćat ćemo u idućoj godini više. Često se ovdje u Saboru sluša da se HDZ i SDP prepucava tko je napravio veći deficit, tko je više zadužio RH za nas u HDSSB-u gotovo slične su brojke kada govorimo o deficitima, kada govorimo o zaduženjima, o mandatima. Prema tome, mi moramo gledati kako staviti taj dug pod kontrolu da sami kontroliramo postupak, a ne da nam dođe netko sa strane i onda dijeli packe. To samo jasno ukazuje na neodgovornost i ne poštivanje onoga što se stavi pred nas. Evo gledajući proračun, ali gledajući i ono što se događa na terenu investicija baš nema puno, gledajući i proračun gledajući pojedine pozicije onda možemo reći da se PDV punio nešto bolje, ali kada gledamo i BDP onda u strukturi, o tome sam i malo prije kroz repliku rekao, upravo poljoprivreda bilježi pad. No kada govorimo i ostalim kapitalnim investicijama onda je vidljivo da tu dolazi do smanjenja. To je ono što nas posebno brine u Slavoniji i Baranji jer kada govorimo o ostalim rashodima, ostali rashodi smanjuju se za 682 milijuna kuna. najveće smanjenje 377,8 milijuna kuna odnosi se na Ministarstvo poljoprivrede i to prvenstveno zbog smanjivanja kapitalnih pomoć. To je ono što nije dobro jel mi moramo gledati kako vršiti u Hrvatskoj decentralizaciju, regionalizaciju i kako plaćati što više sredstava.tim privučenim sredstvima, no vidljivo je da neće biti dovoljno fiskalnog kapaciteta, da se sredstva multipliciraju u idućem vremenu. Evo možda da o pojedinim pozicijama koje se odnose na rashodovnu stranu prokomentiramo, pa krenimo od Sabora koji mislim da nije dovoljno informatiziran skida se 140 tisuća kuna. Ali želim ukazati na Agenciju za tržišno natjecanje. Previše imamo agencija i logično je da se smanjuju određena sredstva, ali znamo mi na tržištu da nam tržište nije baš najbolje regulirano, znamo koji su monopolisti i upravo Agencija za tržišno natjecanje nije odradila svoj posao dobro. No evo vidljivo je kada je u pitanju suzbijanje zlouporaba droga upravo se na toj poziciji skida milijun 510 tisuća kuna, to mi u HDSSB-u mislimo da nije tabalo raditi u ovom trenutku kada vidimo da su nam granice šuplje ko sir. Kada govorimo o javnom dugu, a to sam malo prije govorio onda ova Vlada je planirala uvesti projekat sustava javnog duga. Sada vidimo da se skida pet milijuna 400, vjerojatno se ova Vlada predomislila pa veli da ne treba projekat sustava javnog duga učiniti i skida se pet milijuna i 400 tisuća kuna, gotovo cijela pozicija. Gledajući ono što je kreativno vidimo da je to gospodarstvo, krediti i jamstveni programi 228 milijuna se skida, a znamo da je to utjecalo itekako na gospodarstvo. Znamo i kakvo je stanje u HBOR-u bilo prošle godine 35% manje plasmana nego u prethodnoj godini, a vidljivo je i u ovoj godini da ćemo imati manje plasmana. Državni ured za upravljanje državnom imovinom,njih bi mogli hvaliti itekako dugo, bojim se da je to jedan od sustava uz HŽ koji je najtromiji, najsporiji i koji nije napravio ništa pa sada im se još skida tri milijuna kuna, a upravo od njih se očekivalo da počnu nešto raditi, da počnu upravljati državnom imovinom kako bi upravljali i svojom jer upravo to se očekuje od Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom da se stavi imovina u funkciju, da ne govorim o mnogobrojnim zemljištima, objektima, a isto i dionicama. Prodavalo se ono što je perspektivno, a ne perspektivno se nije ni oglašavalo. Ja ću vam reći da ima u Osijeku 30-ak poslovnik prostora u centru grada, ma ne udostoje se nijedan natječaj objaviti, a ne da stave tu imovinu u funkciju. Isto tako kada govorimo o azilantima o tome smo već nešto rekli u ime kluba, mislimo da se tu nije trebalo rezati ta sredstva. Ono što pohvaljujemo to je da je HCR-u povećan iznos za 31 milijun 510 tisuća kuna, to je dobro jer trebamo razminirati prostore. Jučer popodne i danas ljudi me s terena zovu, posebno iz Baranje pa i lovci koji kažu da ljudi šetaju po poljima, samo mi znamo da ima dosta i minskih polja i ja se bojim da neko ne bi od tih azilanata itekako ušao u taj minski prostor i nastradao. Prema tome, te kontrole moraju biti jače i bolje. Oni koji rastu, a to je Ministarstvo vanjskih poslova 82 milijuna kuna i to izgleda da smo članarine loše projicirali, mislim da to nije dobro, mislim da se trebalo kvalitetnije pripremati proračun. Raste Ministarstvo kulture 56 milijuna 410 no ponovo ne vidimo u tome rastu, a često se govorilo bit će novaca za Hrvatsko narodno kazalište u Osijeku, čak se i zakon mijenjao. No bilo je lakše promijeniti zakon nego uputiti jednu kunu, a to se zove Hrvatsko narodno kazalište u Osijeku. Prema tome to je ono što je loše i kada raste Ministarstvo kulture da HNK u Osijeku ne raste. Vidljivo je i na poziciji u Ministarstvu poljoprivrede obrana od poplava i CEB-a 76 milijuna i 500 se skida, to je ono što je loše jel tu smo često puta zatajili, a vidjeli smo posljedice štete koje su nastale u prošloj godini. Ono što također pada to je Ministarstvo regionalnog razvoja koje potiče razvoj 42milijuna, Ministarstvo prometa i infrastrukture o kojem bi mogli dosta dugo pričati, o koridoru sam nešto rekao 123 milijuna pada, to je ono što je loše. Tu su kapitalne investicije i tu bi se potaklo itekako investicijski ciklus, no to se ne čini. Ono što je evidentno da smo loše planirali i kada govorimo o Ministarstvu znanosti, ali isto i o mirovinama, kada govorimo o zdravstvu da smo loše procjenjivali. No ono što nas posebno brine u klubu HDSSB-a kada govorimo da nam Hrvatska stari, da govori nam demografija da ćemo u idućih nekoliko godina imati puno više umirovljenika nego zaposlenih, da nam gotovo 100 tisuća ljudi otišlo posebice iz Slavonije i Baranje. Prvo ode nosioc obitelji onda povuče i djecu. Ja ću vam reći podatak … Osječko-baranjskoj županiji, prije 10 godina imali smo 33 tisuće djece u osnovnom školstvu, danas imamo 22 tisuće. Nije samo razlog demografija, razlog je i masovno iseljavanje ljudi s prostora Slavonije i Baranje, posebice naglašavam Baranje. Želim reći da smo očekivali i od ovih poduzeća koja su dobro poslovala kao što je HEP da će pokrenuti projekat vodne stepenice ili hidroelektrane na prostorima Drave jer ne samo da je značajna radi proizvodnje struje nego i navodnjavanja i to je projekat od kojeg HDSSB neće odustati, dapače, sigurni smo da ćemo ubrzavati korak jer upravo ta investicija je potrebna, ta investicija je opravdana za prostore Slavonije i Baranje. Gledajući pojedine prihode koji su rasli vidljivo je šta se događa u Republici Hrvatskoj no trebamo kontrolirati deficit i ovih milijardu i 800 milijuna kuna nije trebalo potrošiti nego dapače trebalo je voditi brigu da se manje zadužujemo, da Hrvatsku discipliniramo i da generacijama koje dolaze iza nas a to su naša djeca ne ostavljamo tolike dugove jer neće nitko dugove otpisivati, mi ćemo ih ili naša djeca vraćati. Gledajući na ono što pada od poreza a to je porez na imovinu vezano za promet nekretnina 35,6 milijuna s rebalansom skida, jasno da ukazuje da nam tržište nekretnina stagnira ali šta će tek biti kada se uvede porez na nekretnine. Od ostalih poreza na robe i usluge, vidimo da je osiguranje od … [[Govornik se ne razumije.]] odgovornosti i kasko osiguranje da pada za 84 milijuna. A ljudi se izgleda manje kockaju pa porez na dobitke od igara na sreću našem nesretnom narodu 31,4 milijuna također pada. Kada govorimo o porezima na međunarodnu trgovinu i transakcije čak mi je i drago da pada 55,2 jer nadam se da ćemo više izvoziti a manje uvoziti. Kada govorimo o doprinosima vidim također korekciju 23,2, 156 milijuna. Također kada vidimo pomoći. No kada govorimo o rashodima poslovanja vidimo da rashodi za zaposlene rastu a to je ono što nije obećavala ova Vlada u Planu 21. Vidimo da rashodi materijalni također rastu. Kada govorimo o … [[Govornik se ne razumije.]] 453 milijuna, materijalni rashodi 140, na Ministarstvu zdravlja, Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta 162. Kada govorimo o financijskim rashodima, financijski rashodi povećavaju se za 1,6% na ime kamata za primljene kredite i zajmove iznose 11,2 milijarde kuna. To je novac koji će se itekako povećavati u idućem vremenu jer vodili smo neodgovornu politiku, nismo dovoljno posvetili brige i kada smo evo u ovom trenutku imali suficit da pokušamo kontrolirati svoje troškove da onu olovku koju je ministar Lalovac bio zašiljio, koja je otupila nažalost i mi u Hrvatskom saboru možemo samo gledati kako se ruke dižu i kako se Hrvatska zadužuje i nažalost ne radi se ono što bi bilo potrebno. Prema tome, kada govorimo o tim općim rashodima o kojima sam rekao i još o nekim stvarima, nama ovaj rebalans izgleda kao da ga nije ni trebalo raditi i bolje da ga se nije radilo, bolje da je ostavljena situacija kakva je. No ono što zazivamo to je fiskalna odgovornost od načelnika, gradonačelnika, župana, ministara do premijera. A prisjetimo se svih oni negativnih ocjena na revizije, negativnih revizija za prošlu godinu koje su nabujale i koje … [[Govornik se ne razumije.]] za prošlu godinu. No krajem ove godine mnogi načelnici, gradonačelnici … [[Govornik se ne razumije.]] da popisuju izgovor o fiskalnoj odgovornosti. To će biti jako teško potpisati jer nažalost porez na dohodak bio je donesen već kada su proračuni doneseni, raditi će se rebalansi ali ne možete proračun prepoloviti tijekom godine kada znate da imate fiksnijih troškova, troškova na koje ne možete utjecati a vidimo da državni proračun je rastao a volumen proračuna općina i gradova da je padao. Prema tome, taj potez nije trebalo raditi, trebalo je raditi na decentralizaciji i regionalizaciji a to je ono što očekujemo nakon ovih izbora. Mi u Osječko-baranjskoj županiji, ali i Slavoniji i Baranji prednjačili smo po
Zahvaljujem. Imamo dvije replike. Prvo Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Bubalo, dobro ste na početku rekli da se treba prisjetiti izjava prilikom pripreme proračuna za 2015. godinu. Tada su se formirale razno razne skupine, kresali se materijalni rahodi, kresalo se ovo, kresalo se ono a ovaj rebalans upravo te navodno skresane materijalne rashode i pravo zaposlenih koja nisu bila predmet dogovora i pregovora i potpisivanje novih kolektivnih ugovora nego naprasno prekinutih isplata. Međutim, kada su se počeli gubiti sudski sporovi, kada je trebalo početi plaćati te jubilarne nagrade 2 ili 3 puta više nego što one stvarno jesu jer treba platiti sudske troškove sada se najedanput odlučilo to napraviti. Međutim, najveći problem je što definitivno kada se pogleda nakon 4 godine mandata ove Vlade rashodovna strana proračuna je narasla, ona je narasla. Dakle rashodovna strana proračuna to je sada valjda svima jasno se ne može smanjiti bez strukturne reforme. One moraju biti posljedica reformi, ako se provedu reforme onda će se potpisati i neki drugi sporazumi. I na kraju krajeva pokazalo se da i projekat koji je preuzet od bivše Vlade a to je jedinstveni obračun plaća ili centralni obračun plaća ako se ne provede onako kako ga je netko zamislio, to vam je ista priča kao i sa OIB-om, vi možete nešto prepisati ali ne znate šta je pisac htio reći, taj centralni obračun plaća je trebao izjednačiti plaće za posao koji se radi u svoj državnoj i javnoj upravi a ne da ostanu i dalje plaće po starome. Jedino što se na jednom mjestu obračunava. I dalje imate u Ministarstvu prosvjete 30 i još nešto dodataka na plaću. I dalje u zdravstvu i policiji ljudi dobivaju dodatak na plaću samo što se formacijski nalaze u nekakvom odjelu.
Odgovor na repliku Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, jest se šiljila olovka ali vidimo da je ona otupjela i vidimo da se vraća ponovno u proračun nešto što je kao bilo skinuto. No kada govorimo o pravima zaposlenih ona se šiljila napamet, ja bih rekao i neodgovorno. No evidentno je i krajem prošle godine, ali ono što osjećamo na terenu, da će bit ponovo kostura iz ormara nakon izvršenja ovog proračuna, posebice u zdravstvu gdje nisu povučene strukturne reforme, gdje se nije napravilo ono što se obećavalo, pa ja bih rekao možda i što se želilo, ali dubioze su ogromne i dugovi u zdravstvu, a da ne govorimo o rokovima plaćanja. Kad govorimo o rashodovnoj strani u pravu ste, ona je narasla, izostale su reforme, no ono što možemo pohvalit, ne samo OIB, ne samo fiskalnu kasu, ne samo neke druge stvari, COP je dobar, no centralni obračun plaća upravo je ukazao, primjerice evo kolega Novak je govorio o HŽ-u, da imate ljudi u HŽ-u koji mlate nogama, koji su nekad bili u nekim upravama, a danas nisu, ništa ne rade i imaju veće plaće nego što je premijer. Prema tome, tu vidite da sustav godinama nije funkcionirao, a ja bih rekao ne od jučer, ne od prekjučer nego godinama.
Iduća replika, poštovani Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bubalo, govorili ste o milijardu kuna suficita koji se pojavio zahvaljujući dobrom punjenju proračuna putem PDV-a, pa i onog poreza na dohodak koji je oduzet zapravo jedinicama lokalne samouprave. I što se dogodilo s tih milijardu kuna? Odmah je ušao u rashodovnu stranu i evo pred izbore vidite kakve sve imamo situacije i na kojim se sve mjestima, počevši, glasali smo za to da se dadne i umirovljenicima i dakle svim drugim kategorijama, ali čini se da je upotrijebljen pomalo i u predizborne svrhe umjesto da se upotrijebi možda u ono što ste vi rekli da je to toliki dug za kamate godišnje po 11 milijardi kuna kako bismo možda sklopili određene promjene u smislu aranžmana sa bankarskim ustanovama kako bi se smanjile te kamate jer danas je relativno jeftino tržište kapitala. Osim toga, kada govorite o fiskalnoj odgovornosti, vi znate da a spomenuli ste i Državnu reviziju, da je ona ustanovila da je nekoliko puta premašen opseg davanja za konzultantske usluge i ugovore o djelu upravo državnih institucija i agencija. Kako je to moguće ako postoji Državna revizija, ako postoji zakon koji kaže da se ima pravo, mislim da je 5% u odnosu na bruto ili pak na neto plaće, da postoje plaćanja konzultantskih usluga i ugovora na osnovu ugovora o djelu tzv., da se potroši nekoliko puta više i da nitko za to ne odgovara. Zato je dobro što ste spomenuli fiskalnu neodgovornost. Vi ste govorili o fiskalnoj odgovornosti, ali meni se čini da se radi o fiskalnoj neodgovornosti. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Kolega Grubišiću, je u pitanju je fiskalna neodgovornost, no ja sam govorio i da će biti teško gradonačelnicima, načelnicima i županima potpisati krajem godine jer očekuju veliki udar, a posebice ono što nam često govore, to je nakon povrata poreza da su im blagajne prazne i blokirane. No gledajući ovaj suficit koji smo imali, milijardu i 800 milijuna, ne milijardu nego milijardu i 800, sigurno je trebalo manje se zaduživati, voditi brigu da dovedemo financije, no to se nije učinilo. Gledajući da je upravo predizborno sad vrijeme, ovaj rebalans se radi, pa nije ga trebalo ni radit, no ono što nas posebno brine to je da nema kapitalnih investicija za Slavoniju i Baranju i kad se povećava proračun, a kad se pada na prvima se šilji olovka. Ovih dana se ljudi malo i našale po Slavoniji i Baranji, kaže prije su nam jedni i drugi znali obećavat, a sad i Milanović i Karamarko … pa više ni obećavat nam neće.
Treća replika, poštovana Nadica Jelaš.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Bubalo, govorili ste o jedinicama lokalne samouprave i o tome da im je mini poreznom reformom odnosno promjenama u porezu na dohodak da su im bitno smanjeni prihodi, ali da jedinice lokalne samouprave nisu mogle u toku godine mijenjati proračune iz prostog razloga, što su im rashodi zadani. Dakle činjenica je da su jedinice lokalne samouprave mogle raditi rebalanse ako su im toliko smanjeni prihodi. Dakle s druge strane kad govorite o državnom proračunu i o ovom rebalansu državnog proračuna onda zapravo taj kriterij kojega ste primijenili na jedinice lokalne samouprave više ne vrijedi. A isto tako jako dobro znate da je najveći dio i državnog proračuna također zadan, dakle i mirovine se moraju isplaćivati i socijala se mora podmirivati i sve drugo, a što su zapravo u državnom proračunu i najveće stavke. Dalje, spominjete kamate od 11 milijardi kuna koje će biti veliki problem kažete u sljedećoj godini i sljedećim godinama. Da, kamate jesu ogroman problem zbog zaduživanja, ali kako podmirivati sve ove zadane rashode koje sam maloprije spominjala kad nemate gospodarskog rasta, a činjenica je da nam je država bila 6 godina u recesiji. Evo ja vas podsjećam da je bilo zaduživanja, ono nije sada se dogodilo preko i samo za mandata ove Vlade, dakle zaduživanja je bilo i prije kod prijašnjih Vlada jednako tako, ali i u situaciji kada je bilo gospodarskog rasta.
Odgovor na repliku, Krešimir Bubalo.
Evo uvažena kolegice, u pitanju je bila mini porezna reforma nakon što je proračun donesen. Vi u proračunu uvijek možete naći 10% na kapitalnim investicijama, na određenim materijalnim troškovima, ali 40-50% ne možete naći i ne možete toliko došiljit olovku. I sam sam vodio u dva mandata Osječko-baranjsku županiju, Grad Osijek evo prošlih 10-11 godina i znam da je teško toliku količinu smanjit ili odrezat. Pa reći ću vam primjer, Grad Osijek ne tako davno imao je proračun 600 milijuna, a danas dolazimo na situaciju da ima 350, a u tom vremenu državni proračun je narastao za preko 20%. Prema tome, gledajući kako se općinama, gradovima i županijama režu prihodi, kako im se prebacuju obveze i kako državni proračun buja, onda se vidi da ipak nismo na najbolji način odgovorili ni vremenu krize, a 2009. je itekako kriza … Republiku Hrvatsku. Bilo je logično da državni proračun bar 10% srežemo u prošlim godinama. Da li je to moglo 1 do 2% godišnje, sigurno da je moglo. Znam da su određene stvari zadane, znam da je trebalo pregovarat, no trebalo je raditi i sustavne reforme u prošlim godinama. Bojim se kako nam se piše da iduće godine neće biti kamata 11,2 milijarde, da će biti puno veća, a nedo bog da odemo u problem i zbog ovih odluka koje smo imali i ovih dana. Prema tome, Hrvatska može vrlo brzo doći sa kamatom i obvezama godišnjima na 14, 15 milijardi a onda znamo da nećemo imati kreativnog proračuna, nećemo imati snage napraviti zaokret koji je Hrvatskoj itekako potreban.
U ime kluba SDP-a govorit će poštovani Ivo Jelušić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege rijetki al' nas ima. Ovo je jedan od gotovo bih rekao redovitih godišnjih rebalansa, ali se ipak razlikuje od svih drugih u zadnjih par godina po jednoj bitnoj stvari. Naime, do sada smo uvijek radili rebalanse zbog toga što se u pravilu planirane projekcije prihoda nisu ostvarivale, pa se onda moralo ići u smanjenje određenih proračunskih stavki. Ovaj puta je situacija hvala Bogu sasvim obrnuta. Dakle, ovaj puta je ono što se događa u stvarnosti, u životu bolje nego što je planirano i zbog toga radimo proračun, rebalans proračuna. Dakle, u Hrvatskoj raste izvoz, raste potrošnja, raste industrijska proizvodnja, raste zaposlenost, raste BDP. Dakle, svi važni parametri rastu ili ono kako mi volimo reći u Hrvatskoj, u zadnje vrijeme Hrvatska raste. Dakle, poznato je da kada nema, da nema dobrog, da nema stabilnog dobrog proračuna i stabilnih državnih financija bez dobrog i stabilnog gospodarstva, bez njegovog rasta. Mi sada evo konačno nakon par godina pada, stagnacije i pada, a više pada nego stagnacije imamo rast hrvatskog gospodarstva što se odmah izravno odražava na proračun. Dakle i ima za posljedicu da raste proračun. U ovoj godini planirani rast bruto domaćeg proizvoda je bio 0,5% i dobro se prognoziralo za prvi kvartal zaista je i bilo tako. Međutim, u drugom kvartalu imamo povećanje na 1,2 što je za prvo polugodište dalo, dakle rast ukupni od 0,8%. Dakle, bolje nego što smo planirali. I zato sada, ja bih se usudio reći realno planiramo da će na godišnjoj razini to biti 1,1% rasta i na bazi toga je rađena i ovaj, projekcija ovog rebalansa. Rekao sam već, dakle izvoz raste više nego što smo planirali. Planirali smo da će on rasti 3,6. On raste 6,8%. Industrijska proizvodnja rekao sam da raste, investicije rastu. Čak i osobna potrošnja koja nam je bila problem mi smo je planirali sa skromnim rastom od 0,2% tek toliko da se da, dakle malo više nego u prošloj, tada u pretprošloj godini. Međutim, ona raste ipak više 0,5%. A neki pokazatelji od ovih kao što su dakle industrijska proizvodnja, izvoz već rastu dakle iz mjeseca u mjesec, iz tromjesečja u tromjesečje i to je definitivno nezaustavljiv trend i tako će se i nastaviti. Dakle, ako pogledamo što čini bruto domaći proizvod, da su njegove četiri komponente, dakle izvoz, investicije, osobna potrošnja i javna potrošnja. I ako one sve rastu onda logično da raste i BDP. I mi imamo sada dakle situaciju da zaista ove komponente sve rastu, neke više, neke manje i zato imamo rast BDP-a. Naravno bruto društveni, bruto domaći proizvod može rasti i na bazi vrlo visokih investicija koje često puta mogu biti i neproduktivne i koje mogu biti financirane iz zaduženja, pa onda se stvara prividan rast ja bih tako rekao. Dakle, statistički da je rast BDP-a, ali se to dugoročno ima za posljedicu dakle investicije koje neće donijeti, neće imati povrat u ekonomskom smislu gledajući i što će doprinijeti zaduženju. Ovaj puta dakle, prije svega dakle naš rast BDP-a zahvaljujemo izvozu i to izvozu dakle hrvatske industrije, robne proizvodnje i to je ono što nas veseli i to je najzdravija ako mogu tako reći komponenta rasta BDP-a. Raste dakle i osobna potrošnja stanovništva jer i to iz dva razloga. Prvo iz ekonomskih, ja bih rekao i psiholoških razloga. Iz ekonomskih, jer naprosto našom odlukom, našom promjenom Zakona o porezu na dohodak mi smo naprosto određena sredstva prelili u, građanima u njihove džepove na veće plaće i vidimo da se to izravno odrazilo, dakle povećanje potrošnje. I kada smo to govorili da će se to dogoditi mnogi nisu vjerovali, dapače su se mnogi i ismijavali s tim. Međutim, eto nemam, nije nam to neka velika satisfakcija ali naprosto stvari ipak idu onako kao što smo planirali. I drugi razlog je psihološki. Ljudi ako hoćete više malo troše nego prije, jer vjeruju da je bolje danas nego jučer. Vjeruju da će sutra bolje biti nego danas. Ja bih rekao vjeruju ovo što mi radimo, vjeruju ovoj Vladi i ne boje se za sutra. I zato, a to je vrlo bitna komponenta jer dok god ljudi su stisnuti, dok god se boje što će biti sutra nema napretka bilo gdje u ni jednoj zemlji, pa ni u Hrvatskoj. Naravno rebalans sam po sebi uvijek može izgledati ono da nije dobro kad se radi, jer eto nije dobro planirano. Međutim, ovaj puta s punim plućima možemo reći da nismo dobro planirali jer smo bili preskromni. Planirali smo da će ovi gospodarski pokazatelji o kojima sam govorio biti nešto skromniji, ali oni su na našu sreću i na sreću cijele Hrvatske, svih naših građana zaista puno bolji. No pogledajmo sad nešto oko prihoda. Dakle, prihodi su veći za 1,8 milijardi i to ne zato, nema sad kolege Bore Grubišića koji reče znate ovih 1,8 milijardi koje ste uzeli jedinicama lokalne samouprave šta sad smo ugradili u proračun što apsolutno nije točno, niti je moguće da se to napravi. Porast ovaj nije od toga nego je porast od prije svega povećanih prihoda od poreza a da pri tome porezne stope nisu mijenjane. Dakle, nešto se događa pozitivno, dakle stope se ne povećavaju a povećava se porezna osnovica. To je rezultat dakle i maloprije što sam rekao izmjene zakona koja je naprosto građanima ostavila veći raspoloživi dio dohotka za potrošnju i zbog toga imamo najveći porast prihoda od poreza na PDV negdje oko 750 milijuna kuna. Tu je i porast od poreza na dobit, dakle očito da je u trgovačkim društvima i poduzećima bolje nego što smo očekivali. A kakva bi tek bila i kolika bi dobit bila da nismo prije tri i pol godine kad smo došli na vlast donijeli odluku da se reinvestirana dobit ne oporezuje. Bilo bi sigurno još više sad poreza na dobit, ali bi sigurno u razvojnom smislu u Hrvatskoj bilo lošije. Međutim, to je bila jedna dugoročna mjera koja sigurno već sad daje rezultate, a ubuduće će davati i još veće i još bolje rezultate. Naravno osim dakle dobrih zakona sigurno da je na djelu i dobra porezna kontrola. Da ne spominjem već famoznu ja bih rekao fiskalizaciju koja je sigurno doprinijela prije svega da se naplata poreza a prije svega PDV-a bude što bolja. Što se tiče rashoda oni su istina Bog veći nego što su bili u prvotnom planu proračuna, veći su u apsolutnom ali ne i u relativnom odnosu. Dakle, udio rashoda u BDP-u se nije povećao. Dakle, u relativnom smislu dakle nije došlo do povećanja rashoda ali u apsolutnom kad gledamo u milijunima odnosno u milijardama je. I to je uglavnom išlo na stavke dakle prije svega prema zaposlenima, prema građanima u smislu socijalne naknade, povećanih mirovina, doplatke itd. I to će opet dakle završiti u džepovima građana što će siguran sam kao što sam i ono prije kada smo promijenili Zakon o porezu na dohodak odrazilo već na povećanu potrošnju i ovo će garantirano odrazit se na veću potrošnju, a time i na veći BDP. Dobar dio ovih povećanih rashoda ni na koji način nisu dakle utjecali na deficit jer je preko 700, 770 milijuna nešto što ne utječe na deficit, to su naprosto prihodi neki prije svega iz EU za subvencije za poljoprivredu. Dakle, deficit je ostao gotovo isti u apsolutnom iznosu, ali što je bitnije i u relativnom u odnosu na BDP, dakle on je 3,8% BDP-a kao što je bio i prije planiran i naravno manji je nego što je bio u 2014. godini. Ja odmah moram reći kod toga da iz ovoga proizlazi prije svega iz brojke koja govori o tome koliki su rashodi kad sam govorio u relativnom smislu da rashodi nisu porasli i time smo zadržali dakle ispoštovali fiskalno pravilo koje je tražilo naprosto da rashodi se ne povećavaju, da se ne poveća udio rashoda u BDP-u što se i odrazilo. Dakle, mi imamo udio rashoda u BDP-u negdje na razini 43 i nešto posto što je dakle ostalo isto nepromijenjeno. Dakle, nije više i ispoštovali smo fiskalno pravilo koje nam je bilo zadano ili koje smo si sami zadali. Ono što je bitno također, ne znam da li je netko spomenuo, ali po prvi put ili dugo se nije to događalo da je u Hrvatskoj kad je riječ o proračunu i dobra likvidnost. Dakle da je Riznica po prvi puta imala priliku da se na tržištu kapitala pojavljuje kao ona koja pozajmljuje novac a ne ona koja traži novac i to se zaista dugo nije u Hrvatskoj događalo. Iako mi je ostalo još vremena, ali s obzirom da je poodmaklo vrijeme dana ja ću polako privoditi kraju na način da kažem da ovaj rebalans je bio potreban, prije svega iz formalnog razloga da uskladi planirane projekcije proračuna sa stvarnim brojkama u životu i to se dogodilo. Dobro je da te brojke idu u korist rasta, da se vidi da prihodi Hrvatskom proračunu rastu jer rastu sve komponente koje su bitne za takvo jedno stanje. Dakle, raste BDP, raste izvoz, investicije, potrošnja i to je ono što smo dugo, dugo čekali i konačno smo dočekali i sada je to definitivno trend i definitivno se neće zaustaviti. Sve se to naravno onda odražava na proračun. Mene raduje da je to tako, da Hrvatska ide naprijed, da je u Hrvatskoj bolje i ja mislim da to raduje sve one koji su dobronamjerni i koji žele dobro ovoj državi i ovim građanima. I neka se to tako nastavi pa će nam biti svima bolje igospodarstvo i građanima i nama ovdje uključujući i opoziciju. Hvala lijepa.
Krešimir Bubalo, replika.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Jelušiću pa nije baš da sve raste u Hrvatskoj. Maloprije ste govorili da Hrvatska raste, možda Hrvatska raste ali Slavonija i Baranja pada. A kad gledate u strukturi BDP-a treći kvartal prošle godine u poljoprivredi -4, ove godine prvi kvartal -2,8, drugi kvartal -3 i sad kad vidim da još tekući sa ostalih pomoći se skida 377 milijuna onda ne možemo biti zadovoljni. A znamo svi da je bila suša u Slavoniji upravo u trećem kvartalu i da je trebalo pomoći i za suše, da je trebala pomoć i za kapitalne investicije jer Hrvatska to je i Slavonija i Baranja i prostor iz kojeg dolazim. A kad vidite da ljudi se masovno sele, da nema obitelji iz koje netko nije otišao, da se gase obiteljska poljoprivredna gospodarstva, da ljudi ne samo da odlaze sa sela nego odlaze i iz gradova onda ne možemo biti tako sretni. Vi ste u svom dijelu dok ste govorili rekli jedan točan podatak a to je da građanima jesu veće plaće. Jesu, ali veći su i troškovi i kad napravite analizu zadnjih 4 godine onda vam možemo reći da su više cijene rasle nego što su rasle plaće.
Ivo Jelušić, odgovor na repliku.
Pa poštovani kolega Bubalo rekli ste ako sam dobro zapamtio da točno da Hrvatska raste ali Slavonija i Baranja ne, ona pada. Pa ja da sam na vašem mjestu ja se s tim ne bi baš previše hvalio ili o tome govorio. Isti su zakoni u cijeloj Hrvatskoj, i u Međimurju, i u Istri, i u Slavoniji i u Dalmaciji i svagdje raste a u Slavoniji i Baranji ne. A ko za vraga tamo je vaša stranka u većem djelu na vlasti. Pa ja se ne bi da sam na vašem mjesto to hvalio jer to govori možda i o vašem doprinosu kako vi na lokalnoj razini radite u tom kraju. Što se tiče građana rekli ste da jesu građanima porasle plaće, je imaju više novaca ali i porasle su cijene, porasli su im troškovi. To naprosto nije istina. Mi imamo u ovom, dakle u ovih prvih pola godine ove godine ne rast troškova, ne rast cijena, ne inflaciju nego deflaciju pad cijena od 0,3%. Prema tome, cijene nisu porasle, cijene su ostale u pravilu dakle statistički gledano u pravilu iste ili nešto malo niže a građani imaju više novaca i zato troše.
Branka Juričev-Martinčev replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Jelušiću, jednostavno morala sam vam replicirati na vaš dio izlaganja koji se odnosio da sve raste kao što kaže kolega Bubalo. Rastu investicije, rastu investiranje u EU projekte a onda mi se čini da vi i ja kao da nismo imali u rukama isti rebalans proračuna. Ja npr. iščitavam da za jačanje konkurentnosti gospodarstva poticanjem investicija i učinkovitom korištenju EU sredstava kad su u pitanju pomoći temeljem prijenosa EU sredstava imamo smanjenje od 70%. Ministarstvo poduzetništva i obrta imamo smanjenje od 32%. Smanjenje kod provedbe mjera za poticanje konkurentnosti poduzetništva i obrta. Čak više od 75% imat ćemo smanjenje kod operativnog programa konkurentnosti i kohezije od 2014.do 2020. Smanjenje od 43% kad su u pitanju provedbe mjera za poticanje investicija malim i srednjim poduzetnicima i obrtnicima. Čak 80% smanjenje kod mreža poduzetničkih i potpornih institucija, dok kod pripreme i provedbe projekata sufinanciranim sredstvima fondova EU imamo smanjenje za 22%. Kako se onda pripremati, kako pripremiti kvalitetno projekte kad sad planirate 125 milijuna kuna od uzeti sredstava.
Ivo Jelušić odgovor na repliku.
Poštovana kolegice Juričev normalno da ne mogu nikada sve stavke rasti, ali ja sam govorio o onim bitnim komponentama koje čine BDP, one sve rastu i zato BDP raste. Što se tiče smanjenja … [[Upadica se ne čuje.]] dakle sve komponente koje čine BDP četiri su investicije, izvoz, osobna potrošnja, javna potrošnja, sve rastu i zato BDP raste. I to je ono što nas raduje. Što se tiče poticaja … točno je da je nešto smanjeno, međutim zaboravljate pri tome da je ova Vlada prije 2,5 godine donijela Zakon o poticaju poduzetništva i da je krenula sa tim mjerama i da su već te neke mjere dale neke rezultate. Na koncu ima jedna koja nije izravno poticajne i zovu se poticaj, ali je itekakav poticaj gospodarstvu, a to je kada smo odmah na početku mandata ove Vlade ukinuli kada je riječ o porezu na dobit i rekli da sva ona dobit koja se reinvestira neće biti oporezovana. Rekli smo dakle, stimulirali smo gospodarstvo i gospodarstvenike da ako zarade, a fala Bogu zbog toga rade da zarade, da ono što stavljaju sebi u džep i ono što investiraju da nema isti porezni tretman da se jednako ne oporezuje, nego ono što stavlja u džep da se oporezuje, a ono što se reinvestira da se ne oporezuje. I to je itekakav poticaj gospodarstvo i to smo radili sve ove 3 godine i zato imamo rezultate. Dakle na taj način radimo poticaje. Naravno očekujemo da će iz EU doći još sredstava a da kad govorimo o poticaju znate kako su izgledali poticaji u doba prethodnih Vlada, vaših Vlada itd. da spomenem samo poljoprivredu. Od 2004.do 2012., 2011.do kad ste za vrijeme dvije Vlade HDZ-a, poticaji u poljoprivredi su se uduplali a poljoprivredna proizvodnja ostala ista u nekim segmentima i manja. Dakle poticaji ali oni moraju rezultirati dakle većom proizvodnjom, većim fizičkim pokazateljima. U to vrijeme je to bilo manje, pa se sad pitamo šta ste vi, koga ste i kako poticali.
Boro Grubišić replika.
Hvala lijepo. Gospodine Jelušić, jedanput je gospodin predsjednik Sabora Leko rekao za mene da sam sveprisutan. Pa pošto sam bio u uredu HDSSB-a dolje u prizemlju čuo sam vašu opasku i moje osobno prozivanje. E pa sad da vam kažem da ja nisam rekao u svojoj replici Bubalu da je prihodovna strana proračuna da se bolje puni samo zbog naplate, promjene Zakona o porezu na dohodak. Nego prije svega sam rekao s boljom naplatom PDV-a i prihoda od poreza i PDV-a. To je bilo prvo što sam rekao. Dakle vi ste neću reći lagali, ali ste govorili neistinu. E drugo, kada govorite o rastu kojega vi već upotrebljavate u smislu predizbornog slogana Hrvatska raste onda pohvalite se sa brojem mjesta zaposlenih, sa brojem zaposlenih. Jel on raste ili pada? To mi sad recite u replici. Koliko je mjesta, koliko je dakle mjesta zaposlenih bilo prije 2 godine a kolik sada, a koliko prije 5 godina, koliko sada? U Irskoj sigurno raste broj zaposlenih zahvaljujući Slavoncima. Drugo, kada govorite o Slavoniji onda nemojte govoriti da HDZSSB vlada Slavonijom, možda vlada onom Posavskom županijom u sjevernoj Bosni gdje ste vi, odakle ste vi rodom ali u Slavoniji postoji pet županija i pet župana od kojih su četiri iz HDZ-a. A u glavnom gradu i najvećem gradu Slavonije vladate vi i HDZ zajedno. U Osijeku SDP i HDZ zajedno, u Osijeku SDP i HDZ, pa je valjda zbog toga tako loše u Slavoniji što je upravo takva upravljačka struktura u našim županijama i u našim gradovima. Nadalje, morate znati da je u Slavoniji prosječna plaća 4,5 tisuće kuna, u RH 5,5 tisuća kuna. Dakle 1000 kuna manje. I još mi recite raste li broj djece u slavonskim školama iz koje je ove godine ispisano 1000, u pet županija ispisano ne da je manje upisano, nego je ispisano 1000 djece. To je taj rast ja ne znam. Vi mi recite.
Odgovor na repliku Jelušić.
Kolega Grubišić vi ste dobar i čest govornik pa puno toga kažete u dvije minute ne znam hoću ja uspjeti na sve to u dvije minute odgovoriti. Sada ste rekli da sam ja pogrješno rekao da je u Slavoniji loše stanje jer ste vi na vlasti i HDSSB, da vi ustvari niste tamo na vlasti, … vas nema nigdje. A to vama opet ide u prilog ako svi sami za sebe kažete da vas nigdje nema onda to je vaša stvar, ali ja sam mislio da vas ipak barem u Slavoniji i Baranji negdje ima. Ali dobro to je vaša stvar. Što se tiče prozivanja, ne ja vas ne prozivam ne dao Bog niko od nas ovdje ne treba nikoga prozivati. Sve će nas građani prozvati za koji tjedan pa ćemo vidjeti ko kako stoji. Što se tiče neistine, ja i dalje tvrdim mislim da nisam rekao neistinu, vi ste otprilike rekli ovo uzeli ste jedinicama lokalne samouprave 1,8 milijardi kuna i sada je to u proračunu se pojavljuje u rebalansu itd. Ja sam rekao da to nije istina, naprosto ti novci nisu u proračunu niti mogu biti. Ako niste tako rekli ja se ispričavam ja sam to tako razumio, molim lijepo ja sam tako razumio i tako sam to interpretirao, ako nije bilo tako ja se ispričavam. Što se tiče zaposlenih, da kažem jednu stvar koju možda ne znate ili ovdje se rijetko spominje. Ova Vlada je u okviru svog jedne zadaće koju si je sama dala, a to je da uvede reda u ovoj državi, uvela i tu reda. Preko 50 tisuća smo imali fiktivno zaposlenih u firmama koje nisu egzistirale, nisu se plaćali doprinosi, nisu se isplaćivale plaće ljudi su bili fiktivno prijavljeni. I ova Vlada je uzela i to riješiti i to je riješeno krajem prošle početkom ove godine dakle sukcesivno rješava i … 50 tisuća takvih. I sada ispada da se smanjio broj zaposlenih … 50 tisuća, točno, ali ne zato što su dobili otkaz kao što su prethodnih godina nego zato što smo uveli reda i rekli onaj tko radi neka radi, a onaj ko ne radi neka ne bude fiktivno prijavljen i samo nam puni statistike i pravi zbrku u poreznoj …
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva se javila poštovana Nadica Jelaš.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ono što je po mom mišljenju najvažnije reći uz ovaj rebalans za razliku od rebalansa prijašnjih godina da je on rezultat rasta hrvatskog gospodarstva, dakle pozitivnih kretanja u gospodarstvu. A ta pozitivna kretanja nisu se dogodila sama po sebi, ona su rezultat politike ove vlade, politike sređivanja naslijeđenog kaosa, politike uspostavljanja reda i uvjeta za napredak. Nakon 6 godina obilježenih recesijom proračunski prihodi konačno rastu, a istovremeno se nastavlja i fiskalna konsolidacija iako moramo priznati ne onim tempom kako bi to trebalo. Po prvi puta nakon 2008.godine Hrvatska više zarađuje nego što troši. Najbolji pokazatelj rasta gospodarstva jesu prihodi od dobiti. Naime, dobit hrvatskih poduzetnika je udvostručena u odnosu na prethodnu godinu. To znači da se gospodarstvo pokrenulo, da su vladine mjere vezane uz neoporezivanje reinvestirane dobiti uz smanjivanje parafiskalnih nameta, uz odobravanje niza financijskih potpora bile poticajne, da su polučile određene rezultate. Naravno, ne smiju se pri tom zaboraviti ni sredstva europskih fondova za čije je povlačenje u proračunu redovno osiguravana nacionalna komponenta. Dalje, rastu prihodi od PDV-a, kao najvažnijeg izvornog prihoda državnog proračuna. to znači da je vladinim projektom fiskalizacije povećana dakle osjetno povećana porezna disciplina poreznih obveznika odnosno da je smanjena porezna evazija. Rast PDV-a, a znamo da je PDV potrošni porez potvrđuje i da raste potrošnja hrvatskih građana da im je povećana kupovna moć. Naravno ni povećanje kupovne moći nije palo s neba i ono je rezultat odgovarajućih vladinih mjera, prije svega porezne reforme kojom je povećan osobni odbitak i kojom su promijenjeni porezni razredi što se pozitivno odrazilo na rast neto plaća. Dalje, rast potrošnje rezultat je i usklađivanja mirovina. Dakle rastu mirovine, skromno ali rastu. Sjedimo se HDZ-ova vlada ih je zamrznula, u ovom rebalansu predviđena su za usklađenje mirovina sredstva u iznosu od 133 milijuna kuna. Po prvi puta umirovljenici će u prosincu ove godine dobiti i božićnicu kako to volimo reći, a riječ je o zaostalim sredstvima iz Umirovljeničkog fonda. Konačno, rastu osobne potrošnje, doprinosi i smanjivanje broja nezaposlenih. Ovoga trenutka imamo 256 tisuća nezaposlenih što je najniža razina od 2009.godine. Dalje, rastu i prihodi od imovine, kroz povećanu naplatu koncesija. Zašto i kako? Tako što je ova Vlada identificirala svu državnu imovinu od zemljišta, preko zgrada, javnih zgrada, stanova, garaža itd. uvela je tu imovinu u registar državne imovine i gospodari njome u maniri dobrog gospodara. Dakle i ti prihodi su rezultat uvođenja reda i boljeg gospodarenja državnom imovinom odnosno raspoloživim nacionalnim resursima. Ni odlični rezultati turističke sezone nisu slučajni, iako ovdje ne mogu negirati da djelomično jesu pali s neba, da tako kaže. Dakle dugo toplo ljeto nesporno je imalo veliki utjecaj da ti rezultati budu odlični, ali da Vlada nije odradila dobru pripremu i predsezone i turističke sezone i podsezone ni pomoć s neba ne bi mogla donijeti 8 odnosno i nešto više milijardi kuna prihoda. I da zaključim svoju raspravu, rebalans se temelji na povećanom gospodarskom rastu i to je ono apsolutno ono najvažnije. Dakle Vlada je promijenila negativne trendove u pozitivne trendove i ti pozitivni trendovi što je također jako važno se iz razdoblja u razdoblje intenziviraju. Ovaj rebalans je možemo reći rebalans optimizma ili kako bi rekao Galileo Galilei "Ipak se kreće".
Zahvaljujem. Posljednja pojedinačna rasprava Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa slušam stalno taj kaos, međutim ako se ne varam prilikom primopredaje vlasti dobila je nova Vlada ovakvu knjigu. Pa bilo bi dobro da iz te knjige sve neistine koje su bile napisane unutra da ih je popisalo i da se reklo da taj i taj ministar je slagao to, to i to pa bi onda mogli govoriti o nekim stvarima. Ali moja pojedinačna rasprava ide u jednom sasvim drugom smjeru. I želio bih samo naglasiti dvije stvari. Jedna je odnos prema Hrvatima izvan Hrvatske a druga su financijski planovi izvanproračunskih korisnika koje nažalost nikada ne stignemo obraditi. Međutim, ja sam si dao malo sada truda da po njima prokopam pa mi mnoge stvari nisu jasne ali tu smo gdje jesmo. Dakle pompozno najavljivani ured za Hrvate izvan Hrvatske, Zakon o odnosu prema Hrvatima izvan Hrvatske, međutim ništa se dogodilo u principu nije osim što su novci iz svih ministarstva pobrani na jedno mjesto. I sada sam ostao silno iznenađen kada sam vidio da ionako mala sredstva u uredu za Hrvate izvan Hrvatske smanjuju se za milijun kuna. Možda na ove stotine milijuna kuna tih milijun kuna se čini malo međutim kada pogledate da za stipendije studenata učenika pripadnika hrvatskog naroda izvan Republike Hrvatske se potroši 281 tisuću kuna a stipendije za učenike pripadnike hrvatskog naroda izvan RH, međunarodna razvojna suradnja 2 milijuna i 200 tisuća kuna onda vidite da se praktički 40% mogle povećati te stipendije na ime toga. Zašto? Zato što netko već 4 godine uporno planira silna sredstva za zaposlene i nikada se ne ostvare i ta sredstva propadnu. Međutim ovdje želim još nešto progovoriti, žao mi je što nitko nije reagirao na to da je Ured za Hrvate izvan Hrvatske financirao prijevod knjiga sa ćirilice na latinicu, sa srpskog na hrvatski jezik u kojima je totalno iskrivljena hrvatska povijest. I to je financirano sa sredstvima koja se nalaze na ovoj poziciji, to je tragedija. I žalosno je da na to nitko iz Hrvatske nije reagirao. Pa zar smo na to spali da sa novcima hrvatskih poreznih obveznika plaćamo u Srbiji iskrivljenu hrvatsku povijest? I da završim ovaj dio a to je Matica hrvatskih iseljenika smanjuje se za 350 tisuća kuna. Opet je netko preplanirao plaće i još neke druge stvari a sa time se itekako moglo pozabaviti neke programske aktivnosti. No idemo na ovaj dio izvanproračunskih fondova. Iskreno govoreći i gledajući prijedlog izmjena i dopuna financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banka nije mi jasno otkuda su se sada najedanput pojavili izdaci za financijsku imovinu i otplatu zajmova. Zašto se koristi tih 400 milijuna tim više ako u odluci o davanju suglasnosti se tih 400 milijuna ne spominje. Ali u rashodovnoj strani itekako se vidi tih 400 milijuna kuna jer veli Fond za osiguranje depozita, izdati za financijsku imovinu i otplatu zajmova, povećanje za 400 milijuna kuna i veli izdaci za obveznice. Koje je to obveznice kupovao DAB mimo financijskog plana? Kako ih je netko mogao kupiti mimo financijskog plana? Kako ih je netko mogao kupiti mimo financijskog plana? Koje financijske mučke i transakcije su financirane s ovim sredstvima? Koje? To me zanima. Idemo sjajna priča, prijedlog Izmjena i dopuna financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša. Vrlo interesantno da se rashodi povećavaju za 286 milijuna ili dvadeset jedan zarez posto, ali isto tako prihodi po posebnim propisima. Nigdje nisam mogao naći obrazloženje koji povećavaju se sa 5 milijuna na 628 milijuna kuna. Ali je vrlo interesantno da na rashodovnoj strani ono klasično ostali nespomenuti rashodi rastu sa 545 na 689 ili za 143 milijuna ili ukupno za 26%. Sve se to događa praktički na kraju 9 mjeseca kada završavaju i građevinske sezone i sve skupa i postavlja se pitanje tko je u stanju do kraja godine potrošiti tih skoro 150, nešto manje od 150 milijuna kuna. Ali vrlo interesantno da u navodno uređenoj situaciji u državi nema pozicije na Fondu za zaštitu okoliša koja nije promijenjena. Nema pozicije. Kolegice i kolege pogledajte, sve pozicije su promijenjene. Sve. Ovo je očigledno peglanje onoga što je unaprijed potrošeno vjerojatno iz one, tamo nekakav tower ili šta ja znam šta. Hrvatske autoceste uzeli smo 20 lipa, zapravo Hrvatske ceste, uzeli smo 20 lipa Hrvatskim autocestama, dali smo ih Hrvatskim cestama. To vam je na razini po prilici nešto manje od 500, zapravo to je negdje kada uzmete 60, milijardu 400, znači to vam je negdje oko 500 milijuna kuna godišnje, 400, 500 milijuna godišnje. Ali vrlo interesantno da se plan Hrvatskih cesta smanjuje kontinuirano svake godine ne znam zašto. Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, e ovo je priča za sebe. Veli odluka o davanju suglasnosti i kaže ovdje da su ukupni prihodi 21 milijardu 968 milijuna, ukupni rashodi 21 milijardu 968 milijuna. I onda kasnije imate tamo na nekoj stranici prijedlog konsolidiranih izmjena i dopuna državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika. I onda vam uredno piše da na poziciji Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje su prihodi 19 milijardi i 568, rashodi 21 milijardu 968 i manjak od 2 milijarde i 400. Sad meni stvarno više nije jasno s tim HZZO-om je l u manjku, nije u manjku, što se s njim događa. I druga stvar, kolegice i kolege saborski zastupnici, pogledajte, ovo vam je Financijski plan HZZO-a, dvije stranice. Dok je bio u proračunu u sklopu Riznice imao je 30 stranica. I sad me zanima s obzirom da nakon moje rasprave u ime klube nisam dobio odgovor na to pitanje, iz kojih sredstava s obzirom da u planu HZZO-a to nije navedeno, iz kojih sredstava se i temeljem koje zakonske odredbe se povećava pozicija Ministarstva zdravlja za nekakvih 350 i još nešto milijuna i to su pretežno sredstva za financiranje kliničkih bolničkih centara. Da li je to sukladno onom članku 80 i kojem Zakona o zdravstvu, ako je to tako onda u obrazloženju državnog proračuna je moralo bit navedeno da sukladno članku 84. Zakona o zdravstvu se povećavaju prihodi na poziciji Ministarstva zdravlja. To nije tako, prema tome toliko o transparentnosti, toliko o tome kako će bit bolje i kako će se sve jasnije vidjeti kad se HZZO izdvoji iz Riznice. Ja i dan danas tvrdim da je pet puta bilo bolje dok je bio u riznici jer smo imali sva sredstva na jednoj hrpi. Ovaj dio koji ne stignem, a tiče se HBOR-a i još nekih drugih stvari ću govoriti kad budem govorio o Zakonu o izvršenju državnog proračuna. Dakle ovakav šlamperaj u financijskim planovima izvanproračunskih korisnika za to smo krivi mi saborski zastupnici zato što uvijek se skoncentriramo na državni proračun i nikad nitko ne raspravlja o financijskim planovima izvanproračunskih korisnika. Ali kolegice i kolege, zdravstvo, vodoprivreda, DAB, Fond za zaštitu okoliša i još tamo koji jesu vam ukupno raspolažu sa 27 milijardi kuna, a tih 27 milijardi kuna su vam obrazložili na 10 stranica teksta. O petoj razini, o trećoj razini možemo samo sanjati, a nikad ih vidjet nećemo ali nije ni čudo, zato imamo deficit 18 milijardi kuna i zato imamo porast javnog duga na 90% BDP-a.
Završne minute pripadaju zamjeniku ministra financija, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. Evo u najkraćim crtama da se pokušam osvrnuti na rasprave. U svim parlamentima svijeta manje-više se rebalansi u svim državama svijeta i u ovim nižim parlamentima rebalansi dešavaju u toku godine je naprosto vrlo teško predvidjeti što i kako će se događati i sa prihodne strane, pa i sa rashodne strane vrlo često se neki rashodi pokažu manje potrebitima ili više potrebitima ili raznoraznih viših sila se stvari mogu preraspodijeliti i onda je uvijek najtransparentniji način da to realizirate i u samome Saboru tj. parlamentu kroz rebalans. Naravno da postoje odredbe proračuna oko tekućih raspodjela koje također činimo i koje nisu rijetke pa usuđujem se reći možda bi i ta jedna informacija bila dobra za podizanje općeg standarda informiranja zastupnika, ali kažem temelj rasprava da li su u plusu ili minusu su dali proračun rasta ili pada. Ovaj proračun raste što nije bio česti slučaj u Hrvatskoj, obično su proračuni više puta padali i više puta je predsjedniku Vlade bilo puno teže nego meni danas obraniti rebalans proračuna pred kraj godine jer ipak on raste. Slažem se s nekim diskutantima, osobito sa bivšim visokim dužnosnicima iz Ministarstva financija da ministar financija i nije najsretnija osoba, barem u ovim razgovorima prije u Vladi i da je uvijek sretniji kad se i ostvari određeni suficit i da želi i hoće da se dakako rashodna strana što je moguće više smanji, da bi se osobito u zemlji kakva je Hrvatska i deficit i posljedično javni dug i svi drugi troškovi sveli na mjeru koju ocjenjujemo sa financijskog aspekta s našeg konzervativnog pogleda na svijet rekli bi neke druge znanosti i štednje, da se ostvari ali što je tu je. Obično je predstavnik Ministarstva financija osobito u ovako kasni sat ovdje pa onda brani proračun cijele Vlade pa i ja kažem sa zadovoljstvom moram reći da smo mnoge stvari zahvaljujući uspjehu, zahvaljujući gospodarskom rastu i zahvaljujući boljem radu tijela pa i tijela Ministarstva financija i Porezne i Carinske uprave, zahvaljujući boljim prihodima i sa rashodne strane uspjeli povećati one troškove koji su važni i koji su nužni. Neću ih sad nabrajati, ne bih vam odnosio sa te strane vrijeme, ali nesretan sam evo osobno priznao sam i na Odboru za financije, nesretan sam kada krajem godine shvatimo da nam u određenim resorima fali za plaće, da, fali nam u Ministarstvu znanosti, fali nam u Ministarstvu unutarnjih poslova, fali nam puno manje nego prethodne ili prethodnih godina, ali to nije sretna varijanta i ako uz pomoć svih vas koji odgovorno tražimo priču uz pomoć fiskalnog odbora koji vodi kolega Gjurković, ako počnemo podizati standarde na tom polju, osobno neovisno o poziciji i opoziciji ću biti sretan. Možda dobar znak, možda i nije da je ovaj rebalans dobar je i mali broj amandmana barem dosad, dobili smo a vrijeme ističe, s ovom mojom raspravom ću završiti ako ne bude vaših replika, svega dva amandmana od kojih mislim da jedan čak ćemo iz tehničkih razloga odbaciti, da neće moći biti raspravljani. Prema tome, ako je to znak da je ovaj proračun dobar evo stojimo pri tome. Znamo zapravo očekujemo kako će se glasati, pozicija uvijek glasa za proračune, opozicija glasa protiv proračuna i protiv rebalansa. Sve u svemu završno, zahvaljujem svim klubovima koji su prepoznali napore i ove Vlade dakle na kompletnom svom radu, na svim poljima u kojima se život ove zemlje unaprijedio, pa onda to ima i svoju financijsku posljedicu na same financije, porast od 2 milijarde. Jednako tako i svim onim kolegama koje su našli pravu konstruktivnu kritiku i rekli koje stvari treba unaprijediti. Evo u ovoj svojoj završnoj riječi sam ja neke od njih spomenuo. Nije lako kažem i odgovoriti na ova sva pitanja, jer evo sve što se spomenulo, a da nije najbolje vođeno i ovoj zadnjoj diskusiji kolege Šukera i prijašnjim diskusijama u ime klubova gospodina Novaka i evo da nekoga ne zaboravim. Dakle, HŽ, HZZO nakon što je izašao iz riznice svi drugi izvanproračunski fondovi, vode itd. sve je to u nadležnosti nekih drugih kolega, pa možda ne mogu najbolje dati odgovor, možda mogu. DAB je koliko toliko pod kontrolom i mog ministra koji je u upravnom vijeću, ali i dvoje vas, predsjednika Odbora za financije, predsjednika za gospodarstvo, pa tamo isto možemo ako je što potrebno stisnuti iako mislim da za ovu priču koju je zadnje postavio kolega Šuker imamo odgovor. Evo da se ne bih rasplinuo hvala svima koji su kažem pohvalili promjene u ovom rebalansu, hvala svima koji su ukazali na, konstruktivno ukazali na kritike. Puno njih nije novo, svake godine sve više napredujemo i nalaz Državne revizije nam govori da neke stvari u tome moramo promijeniti u ovih mjesec, dva dana koje nam preostaje. Potrudit ćemo se da to popravimo, a nakon nas će neki drugi ljudi ja vjerujem nastaviti u tom smjeru. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem zamjeniče Rađenović. Vi imate jednu repliku, poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Rađenoviću, ja sam očekivao s obzirom da sam to kad sam govorio, ne znam da li ste vi bili u dvorani u ime kluba, s obzirom na ovu situaciju izvanrednu koja trenutno vlada u Hrvatskoj i s obzirom da svi smo mi svjesni sad, pustimo politiku. Ovo stvarno ne govorim iz političkih razloga, nego čisto iz pragmatičnih kakva je situacija i u Crvenom križu i robnim zalihama naročito nakon onih elementarnih nepogoda koje su Hrvatsku pogodile prošle godine. Možda bi bilo pametno da prije glasovanja o proračunu Vlada svojim amandmanom neke pozicije pojača na pozicijama robnih zaliha ili negdje drugdje. Ne znam koliko vam je ostalo tekuće pričuve, pa kažem to je bio moj prijedlog da Vlada možda razmisli o tome. A što se tiče amandmana i s tim ću završiti, mislim da je svima jasno zašto je ovaj rebalans proračuna napravljen. I sad ići zbog ovog ili onog razloga pisati amandmane koji naprosto ne mogu biti prihvaćeni, jer ovaj proračun krpa ono što se mora naprosto platiti do kraja godine mislim da nema smisla. Mislim da nepisanje amandmana više pokazuje odgovornost i svjesnost onih iz vladajućih, zapravo iz oporbe nego to što netko ne želi sudjelovati u tome da neke stvari promjene, jer ovdje se naprosto ništa više ne može promijeniti.
Na repliku odgovara zamjenik Rađenović.
… [[Govornik se ne razumije.]] da mijenjamo, mijenjamo na gore 2 milijarde … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, dobro je ono što mijenjamo ovim balansom … [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] uspio me Miljenko i uključiti bravo. Mijenjamo na gore. Prema tome, 2 milijarde na gore. Ovo oko amandmana sam spomenuo uvjetno, dakako bilo je tu i u povijesti političkih opcija kada se predavalo jako puno amandmana, pa je trajalo do dugo u noć ili do dugo u jutro, a bilo je opcija kad sam rekao ne, nema smisla ovo što ste vi sada rekli da se amandmani uopće predaju jer vladajući ionako ništa ne slušaju. I jedno i drugo je u svakom slučaju legitiman način. Ovo što ste spomenuli zadnje da, između ostalog što nisam bio na jednom dijelu baš za vrijeme vaše rasprave sam izišao, jer sam baš i razgovarao sa čelnikom Državnog ureda za zaštitu i spašavanje. … [[Govornik se ne razumije.]] odluke Vlade i radnog tima ili ubite me sad da ne kažem krivo povjerenstva, osnovano je Povjerenstvo za ovu krizu. Upravo smo razgovarali o ovim financijskim aspektima i ne mogućim nego sigurnim troškovima, ali još uvijek danas ne znamo … [[Govornik se ne razumije.]] koji mogu proizići iz ove izbjegličke krize koja se trenutno događa u Hrvatskoj. Mi na i evo sa kolegama koji sjede pokraj mene, mi na tekućoj rezervi imamo još relativno značajan iznos sredstava, između 10 i 20 milijuna kuna koji je upitno da li će biti dosta. Za sad mi je još teško procjenjivati. Ovaj amandman koji smo primili ide u smjeru upravo da se jedna od kluba ORAH-a, da se jedna od stavki iz Ministarstva vanjskih poslova 4 milijuna i 800, ako se ne varam prebaci upravo za ovu svrhu. Dakle, odluka je bila za sad i prerano je s obzirom da smo rebalans na Vladi usvojili, dakle prije tri, četiri dana. Još uvijek tada je bila procjena da su ova sredstva iz tekuće pričuve dovoljna. Ukoliko neće biti, Vlada još uvijek može sa svojim prijedlogom amandmana to učiniti. Ne bih ja sad prejudicirao. Vi znate da zamjenik ministra nema tako široku zonu odgovornosti, sad prejudicira kako. Ali u svakom slučaju je moguće. Hvala bogu moguće je 2 milijarde više pa ćemo još malo negdje stisnuti, ako treba još pet, deset, petnaest milijuna. Ali u svakom slučaju osigurati sredstva i za ovu priču.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu i prelazimo na iduću točku dnevnog reda.
Prelazimo na odlučivanje o odrađenim, raspravljenim točkama dnevnog reda. Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2015. godinu, rasprava o tekstu izmjena i dopuna državnog proračuna je završena. Vlada Republike Hrvatske podnijela je amandman nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu s člankom 199. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za, 1 suzdržani i 36 glasova protiv, prihvaćen prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Molim predstavnika Vlade poštovanog zamjenika ministra financija Igora Rađenovića da nas uvede u amandman.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. Dozvolite da obrazložim razloge za donošenje ovog amandmana i da ukratko obrazložim o čemu se tu zapravo radi. Dakle na temelju rasprava iznesenih u saborskim odborima te zaprimljenih zahtjeva proračunskih korisnika za podnošenje amandmana Vlade Republike Hrvatske potrebnih radi osiguranja dodatnih sredstava za pojedine aktivnosti, preraspodjelom sredstava u prijedlogu izmjena i dopuna proračuna Vlada Republike Hrvatske je jučer usvojila ovaj amandman. Dakle predlažemo vam ovim amandmanom da se izvrši preraspodjela u iznosu od 15 milijuna 137 tisuća 558 kuna i to unutar financijskih planova proračunskih korisnika za ovu godinu. Dva su dijela tog amandmana. Prvi dio se odnosi na financijsko povećanje plana Ministarstva financija i to u iznosu od 11 milijuna 677 tisuća 866 kuna i to za pomoć lokalnoj i područnoj regionalnoj samoupravi, a radi izmjene Zakona o izvršavanju državnog proračuna, znači jednom cijelom nizu jedinica, kojom se jedinicama daje mogućnost ostvarivanja pomoći do visine stvarno utvrđenog povrata poreza na dohodak u '15., a kako bi mogle izvršavati svoje obveze propisane putem zakona te sve zakonske funkcije koje su dužne. Sredstva za ovaj iznos, dakle nešto više od 11,5 milijuna pronašli smo na razdjelima Ministarstva poljoprivrede te Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture. Drugi dio amandmana odnosi se na preraspodjelu unutar Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta. Predlaže se preraspodjela u ukupnom iznosu od 3 milijuna 459692 kune i to na način da se 320549 kuna preraspodjeli sa aktivnosti osiguranje učenika i studenata na praktičnoj nastavi i stručnoj praksi, na aktivnost odgoj i obrazovanje djece pripadnika nacionalnih manjina, a iznos od 3 milijuna 139143 kune se preraspodijeli sa projekta konkurentnost i kohezija četrnaesta do dvadeseta prioritet jedan i deset na projekt razvoj ljudskih potencijala, prioritet dva, tri i četiri. Ovim predloženim amandmanom dakako ne mijenja se ukupan iznos sredstava planiran u prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna za 2015. godinu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa poštovani zamjeniče ministra. Otvaram raspravu. Poštovani zastupnik Ivan Šuker u ime kluba.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Kako počeli, tako i završili. Ovi amandmani na rebalans proračuna su lice i naličje rada ove Vlade. Dakle, već 10 mjeseci u ovom Visokom domu upozoravamo da izmjena Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave i brisanje odredbe iz Zakona o izvršenju Državnog proračuna da se povrat poreza na dohodak na područjima od posebne državne skrbi vrši iz državnog proračuna je dovela do toga da je preko 200 jedinica lokalne samouprave bilo u kolapsu protekla 4 mjeseca. U kolapsu su mnogi i sada i pitanje je što će biti s njima. O tome ću nešto više govoriti kad budem govorio o amandmanima na Zakon o izvršenju državnog proračuna. Dakle, ovim amandmanom je Vlada nakon tjedan dana postala svjesna da jedinicama lokalne samouprave fali 11 milijuna kuna. Kolegice i kolege, na 100 i 20 toliko milijardi kuna možete misliti kako je 11 milijuna kuna jedan mizeran iznos, ali to je ono hajmo i zadnji čas kupit koji glas ako možemo. To je činjenica. Međutim, od kud se ta sredstva skidaju i to je lice i naličje ove Vlade. Veli skidaju se sa Ministarstva poljoprivrede, pomoć unutar općeg proračuna a to je operativni program okoliši i prioriteti na Ministarstvu poljoprivrede. I sad gledajte, ta pozicija je u rebalansu proračuna smanjena na 24 milijuna i sad je smanjena za još 5 milijuna i 877 tisuća. To su isto novci koji su trebali završiti na jednom od projekata jedinica lokalne samouprave, dakle novci koji su trebali biti transferirani prema jedinicama lokalne samouprave. Dakle, ovdje su im uzeli da bi im na jedan drugi način vratili. I kad sve skupa zbrojite jedinice lokalne samouprave su ostale oštećene. Sljedeći iznos koji se smanjuje Ministarstvo regionalnog razvitka, gdje se uzima 5 milijuna i 800 tisuća kuna od kapitalnih pomoći. A znate kome idu kapitalne pomoći sa Ministarstva regionalnog razvoja? Idu isključivo jedinicama lokalne samouprave slabije proračunske ili dohodovne moći. Dakle, ovdje ste im uzeli 5 milijuna i 800. Ali gledajte, Ali je vrlo interesantno da se taj iznos povećao za 57 milijuna rebalansom proračuna. Pa vjerojatno je netko prije tjedan dana procijenio da na toj poziciji treba do kraja godine 70 milijuna, pa su ga povećali sa nekakvih 12 za 57 milijuna. Međutim, sad je najedanput netko se sjetio u ova četiri, pet dana između rasprave o proračunu i glasovanja da tu ipak ne treba toliko novaca. Treba uzeti da se zakrpi rupa i 5 milijuna i 800 tisuća kuna. Ali posebno je interesantan ovaj treći iznos, a to je kod Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa gdje očigledno ljudi nisu znali u ministarstvu da im fali novaca za osiguranje učinaka i studenata na praktičnoj nastavi i stručnoj praksi jer očigledno srednjoškolci to po njihovom mišljenju ne rade, pa su počele raditi, pa se sada osiguravaju novci. I sad ne bih želio da me kolege i kolegice zastupnici nacionalnih manjina krivo razumiju, ali ovo je ponižavajuće što su vam napravili ovim amandmanom na rebalans državnog proračuna. Jer ako vam pripadaju ta sredstva za obrazovanje djece nacionalnih manjina, onda je to netko trebao znati prije početka ove školske godine. I ne možete ući u školsku godinu sa određenim programima ako nemate osiguranih sredstava za to. I to je stvarno krajnje ponižavajuće da se na ovakav način dodvorava i jedinicama lokalne samouprave i da se skrbi o obrazovanju djece pripadnika jedinica lokalne samouprave. Dakle ponavljam, kako počeli, tako i završili. Nesvjesni situacije u kojoj se Hrvatska nalazi, prelijevanjem iz šupljeg u prazno, kupovanjem glasova misle da će dobiti izbore, ali ni to im neće pomoći. Hvala.
Hvala i vama kolega Šuker. Ima li još zainteresiranih za raspravu? Ocjenjujem da nema. Zaključujem raspravu. Molim glasujmo o amandmanu Vlade RH. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za, ništa suzdržanih i 32 glasa protiv prihvaćen amandman Vlade RH i postao sastavnim dijelom Konačnog prijedloga zakona. Prelazimo na amandmane Kluba zastupnika ORAH-a. Jedan amandman poštovani zamjeniče ministra.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dakle, amandmanom Kluba zastupnika ORAH-a predlaže se povećanje na razdjelu 040 Ministarstva unutarnjih poslova za projekat izgradnja kapaciteta u području azila, viznog sustava, ilegalnih migracija i to u iznosu od nešto više od 4 milijuna kuna, a za isti iznos predlaže se smanjenje na razdjelu Ministarstva vanjskih i europskih poslova na aktivnosti i pomoći organizacijama koje se bave humanitarnom djelatnošću u inozemstvu. Amandman djelomično prihvaćamo iz razloga što u Financijskom planu Ministarstva vanjskih poslova na toj, dakle stavci trenutno raspoloživo svega 2 milijuna i 179 tisuća 339 kuna budući da je dio sredstava već izvršen od gotovo 2 milijuna kuna. Procjena je da bi milijun kuna bilo dovoljno, stoga djelomično prihvaćamo amandman na način da se ovaj iznos mijenja u milijun kuna. Hvala lijepa.
Podnositelji amandmana? Poštovana zastupnica Mirela Holy.
Poštovani zamjeniče ministra, pa evo ga mi smo podnijeli ovaj amandman na inicijativu Centra za mirovne studije. Smatramo da je kriza sa kojom se Hrvatska, ali i cijela Europa, u ovom trenutku susreće jedan od najozbiljnijih problema sa kojima se susreće EU općenito i da je potrebno iznaći sredstva kako bi se Hrvatska što je moguće uspješnije nosila sa ovom krizom. Naravno da je tu jako važna logistika, naravno da je jako važno sigurnosno pitanje ali važno je i financijsko pitanje. Mi smo svjesni toga da je Hrvatska dobila određena sredstva koja se tek trebaju realizirati iz fondova EU ali smatramo da bi ovaj rebalans proračuna ipak trebalo iskoristiti da se nađu ozbiljnija sredstva kako bi se uspješno nosili sa ovom krizom. Procjene koje je napravio Centar za mirovne studije govore da ukoliko bi se na taj način rješavala kriza u Hrvatskoj ustvari trebalo izdvojiti oko 30-ak milijuna kuna tako da smatram da je ovaj iznos koji predlažete ustvari nedostatan za ove potrebe te vas molim da ipak pokušate pronaći na neki drugi način sredstva u proračunu. Tražim glasanje.
Glasovat ćemo o preostalom … [[Upadica se ne razumije.]] Da, za preostali dio amandmana ćemo glasovati. Vlada ne prihvaća preostali dio amandmana Kluba zastupnika ORaH-a. Molim glasujte o preostalom dijelu. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da preostali dio amandmana nije dobio potrebnu većinu. Hvala vam lijepa. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2015. godinu. Molim glasujte. Pardon, upozorenje, za donošenje izmjena i dopuna proračuna potrebna je većina glasova svih zastupnika tj. 76 glasova za najmanje, u skladu sa člankom 91. Ustava RH. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da većinom glasova, 82 glasa za, ništa suzdržanih i 33 glasa protiv donesene su izmjene i dopune Državnog proračuna RH za 2015. godinu u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske zajedno sa prihvaćenim amandmanom i dijelom amandmana. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih voda za 2015. godinu. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za, ništa suzdržanih i 32 glasa protiv donesena Odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih voda za 2015. godinu u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske. Prelazimo na odlučivanje o Odluci o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih cesta za 2015. godinu. Amandman je podnio poštovani zastupnik Branko Hrg ali nije podnesen u skladu sa Zakonom o proračunu pa nećemo ni odlučivati. Molim glasujte o suglasnosti. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za, ništa suzdržanih i 31 glas protiv donesena odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih cesta za 2015. godinu. Molim odlučujmo, glasujte o Odluci o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju za 2015. godinu. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 glasova za, 1 suzdržan i 35 glasova protiv donesena Odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju za 2015. godinu u tekstu kako je predložila Vlada. 5., dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2015. godinu. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova donesena Odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2015. godinu u tekstu kako ga je predložila Vlada i to 82 glasa za, ništa suzdržanih i 33 glasa protiv. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2015. godinu. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 84 glasa za, ništa suzdržanih i 31 glas protiv donesena Odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2015. godinu u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske. 6., dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2015. godinu. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 81 glas za, ništa suzdržanih i 34 glasa protiv donesena odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2015.godinu u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske. U skladu s prijedlogom Odbora za zakonodavstvo dajem na glasovanje slijedeći zaključak, ovlašćuje se stručna služba Hrvatskog sabora da zajedno sa predstavnicima predlagatelja obave redakciju teksta izmjena i dopuna državnog proračuna RH za 2015.godinu i izmjena i dopuna financijskih planova prije njihove objave u narodnim novinama. Molim glasujte o ovom zaključku. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 115 glasova za, ništa suzdržanih i ništa protiv prihvaćen i donesen predloženi zaključak.
Prelazimo na iduću točku dnevnog reda 11. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2015. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 908. Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Ovaj zakon raspravit ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun i Odbor za ratne veterane. Izvješća ste primili. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog. Zamjenik ministra financija Igor Ređenović, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo vrlo kratko. Uzevši u obzir sve okolnosti, dakle uz državni proračun pa tako i svaku njegovu izmjenu i dopunu Hrvatski sabor dakako mora donijeti i zakon sa ovim imenom, dakle Zakon o izvršavanju državnog proračuna sukladno članku 14. Zakona o proračunu. I tako kažem sa ovim izmjenama i dopunama samoga zakona predlažemo vam i najznačajnije izmjene i dopune Zakona o izvršavanju državnog proračuna. I najznačajnije izmjene dozvolite da ih taksativno navedem jesu sljedeće: da se smanjio iznos zaduživanja na inozemnom i domaćem tržištu novca i kapitala, a što je iskazano u računu financiranja, dakle smanjuje se za 36,3 milijarde na 28,9 milijardi. O tome smo imali jučer kraću raspravu na Odboru za financije. Najavio je gospodin Šuker da će ponovno pitati. Jedan značajan dio depozita očigledno smo prošle godine krivo, nedovoljno točno, procijenili oko toga prijenosa. Dakle prilikom što se donosio proračun procjena je bila 6 milijardi 200 da je prijenos depozita iz prethodne godine. Uvećavamo ga ovom promjenom u rebalansu smo ga uvećali još za 5 milijardi, dakle na 11 i 200. Prema tome sa te strane to je … [[Govornik se ne razumije.]] Druga promijenjena cifra je smanjenje iznosa jamstvene zalihe sa 548 na 268 milijuna kuna. Treća je smanjenje na iznos sredstava za HBOR dakle sa 552 na 52 milijuna, drastično na jednu desetinu. Neki od vas jesu tamo članovi Upravnog vijeća, znate da HBOR nažalost da sad ne idem u neke dublje eksplikacije ima dovoljno sredstava i da ih nije dovoljno kvalitetno plasirao u odnosu na ono što je imao pa smo procijenili da u ovom času ta cifra nije nužna za dokapitalizaciju tamo sa jedne strane, a sa druge strane znate da smo sredstva morali prenamijeniti na neke druge pozicije. Dodatno se ovim izmjenama i dopunama utvrđuju dodatna pravila za izvršavanje projekata koji se sufinanciraju iz sredstava EU a koje računamo da će omogućiti efikasnije korištenje te se jedinicama lokalne samouprave daje nešto veća fleksibilnost prilikom korištenja sredstava pomoći, a koje su u državnom proračunu osigurana na poziciji Ministarstva financija. Evo to bi otprilike bile najznačajnije izmjene ovoga dokumenta koji dakle prati dokument izmjena i dopuna Hrvatskog državnog proračuna. Hvala.
Na uvodno izlaganje repliku ima Krešimir Bubalo.
Vrlo kratka jedna replika. Ajde da se promaši za 100 milijuna, 200 ali 5 milijardi malo je previše. Tko će odgovarati za to i tko je to kriv što se promašilo? A i plaćali smo neku kamatu u međuvremenu kad se to promašilo.
Želite li zamjeniče odgovoriti? Odgovor na repliku.
Da, ne znam možda su nam planovi nešto lošiji ali je vijest zapravo dobra. Depoziti su bili znatno bolji od onih što smo planirali. Znači bili smo skromni u svojim procjenama, a ta skromnost se odrazila dakle u 6 200 milijardi da ćemo uspjeti na kraju godine imati na računu i prenijeti u sljedeće. Dapače, prenijeli smo 11 milijardi. Ja se s tim nisam hvalio ali evo kad ste već omogućili mogućnost možda je i to posljedica onoga što je gospodin Lalovac glasno govorio prethodnih godina nemojte trošiti, nemojte trošiti sačuvajte svaku kunicu. Prema tome, sa te strane to je pozitivan efekt. Evo sad sa kolegama malo razgovaram, ove godine smo dosta konzervativni i opet za sljedeću godinu oko toga prijenosa ali to je sad već jedna preduga tema, a u minuti je teže objasniti. U svakom slučaju u pravu ste gospodine Bubalo da kad ima tako indeksno velikih razlika između procjene i izvršenja da moramo razmisliti o metodologiji po kojoj procjenjujemo što će se stvarno dogoditi i da tu vršimo određene popravke. Hvala na opasci.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba SDSS-a javio se Milorad Pupovac. Nema ga, gubi pravo na raspravu klub. U ime kluba HDZ-a govorit će Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Naočigled tehnički zakon međutim zadnji put kad sam raspravljao o ovom zakonu onda sam pitao što je sa odredbom o visini javnog duga koja je bila uvijek definirana Zakonom o izvršenju državnog proračuna. Tada mi je rečeno da se to miče iz Zakona o izvršenju državnog proračuna i da će to biti definirano Zakonom o fiskalnoj odgovornosti. Nažalost, ja u Zakonu o fiskalnoj odgovornosti to vidio nisam. I mi više od trenutka kad smo maknuli tu odredbu tada je visina javnog duga bila negdje oko 68 iako je u ovom zakonu pisalo da visina javnog duga ne može biti viša od 62%, jednostavno pa bar administrativno bez obzira što se nitko nije držao odredbu smo maknuli iz zakona koji definira kako se troši proračun. Iskreno govoreći gospodine zamjeniče ministra ja sam negativno fasciniran lakoćom s kojom ste vi objašnjavali zašto i kako se smanjuje ova pozicija za mogućnost zaduživanja. Pa gledajte, mi smo proračun donijeli praktički pod kraj 12. mjeseca, ajde početkom 12. mjeseca i tada je rečeno da će Ministarstvo financija se zadužiti na međunarodnom i na domaćem financijskom tržištu za jedan iznos da bi pokrilo potrebe za vraćanje starih kredita koji dolaze krajem 1. početkom 2. mjeseca. Međutim, pogledajmo sva izvješća pa ćete vidjeti da je poprilično na jedan čudan i tajnovit način Hrvatska vlada na američkom tržištu digla kredit od skoro 5 milijardi kuna. I nije ovo nikakvo ni gospodarsko ni ne gospodarsko ponašanje nego naprosto činjenica da smo mi ušli u 2015. godinu sa 11 milijardi i nešto više kuna za koje smo se zadužili i za koje plaćamo kamate, a koje nam u tom trenutku nisu trebale. Taj iznos nam u tom trenutku nije trebao. I ova famozna priča oko viška prihoda itd. pa mi smo prije mjesec i pol dana se zadužili, ili dva mjeseca, kod kluba domaćih banaka za nekakvih 6 milijardi uz kamatnu stopu od 4,6%. Pa zašto smo to radili ako imamo ovakve dobre prihode? Zašto plaćamo kamatu 4,6%? Tim više što s obzirom na raspoloživa sredstva i na domaćem i na međunarodnom financijskom tržištu i s obzirom na dinamiku otplate kredita koji dolaze na naplatu a to Ministarstvo financija ima itekako dobro posloženo nije mi jasno zašto smo onda to radili? Ali dobro to je tako ali kažem nije to baš tako kao što se želi prikazati. Ono slijedeće o čemu želim govoriti je članak 4. Jedan od, to možete pogledati, i vi gospodine zamjeniče dok ste bili saborski zastupnik, a i kasnije kao zamjenik ministra i kompletna Kukuriku koalicija jedan od najbitnijih, najvažnijih projekata pokazujući kako želi nešto osnažiti je bila priča oko HBOR-a i oko temeljnog kapitala HBOR-a. Međutim, iskreno govoreći odlaskom gospodina Kovačeva aktivnosti HBOR-a su zamrle. Ja ću to ovdje javno reći. Zašto? Zato što su neki ministri radili poprilično nečasne radnje iako na to nemaju pravo. Oni ne mogu kao ministri tražiti određene podatke, oni to mogu tražiti kao članovi nadzornog odbora i na to imaju pravo, ali kao ministri na to nemaju pravo. Međutim odlaskom gospodina Kovačeva mnoge aktivnosti su zamrle, tu je kolega Gjurković, tu je kolegica Zgrebec, zajedno smo u nadzornom odboru i nažalost tamo je bilo na nadzornom odboru određenih stvari koje se nikada nisu prije događale, ali otom potom. I mislim da ova posljedica ovog smanjenja ove stavke je isključivo posljedica što novi ljudi čelni HBOR-a se nisu snašli u cijeloj priči. To je jedina istina. Novi čelni ljudi HBOR-a naprosto nisu ispoštivali politiku Vlade. Ja to možda ne bi trebao reći kao oporbeni zastupnik ali ja to želim ovdje javno reći, želim reći zbog kolegice Zgrebec i želim reći zbog kolege Gjurkovića i zbog sebe zato što smo nas troje vaši predstavnici u nadzornom odboru, predstavnici ovog visokog doma. I mislim da, s obzirom da je njima nezgodno jer su iz vladajuće koalicije ja to naprosto moram reći. Dakle ovo nije posljedica ovoga ili onoga, to je posljedica što HBOR nije izvršio hrpu stvari, naprosto je obustavio kreditiranje. Na njega je doslovno vršeno silovanje da se isfinanciraju određeni projekti koje je netko u Vladi obećao ali ti projekti se po nikakvom kriteriju ne mogu financirati iz HBOR-a, po nikakvom kriteriju, ali je vršen pritisak na ljude iz uprave da se to napravi i zato se smanjuje ova pozicija, ne zbog toga što HBOR ima novac ili bilo čega, nego se smanjuje pozicija zbog nesposobnosti i straha članova uprave. Ali ja bih prije rekao nesposobnosti jer naprosto tamo je smijenjeno puno ljudi koji su u proteklim godinama ispekli svoj zanat i dobro su radili svoj posao. I nažalost meni je osobno žao, ja sam i na određen način sentimentalno vezan za taj HBOR. Žao mi je što HBOR na kraju, dakle i to ću isto otvoreno i pošteno reći, dobre želje bivšeg ministra financija i kolega zastupnika i kolege Gjurković i kolegice Zgrebec i njihovog zalaganja da se ojača i da HBOR postane jedan čvrsti oslonac hrvatskog gospodarstva osobito kad HBOR možda jedini bez obzira što se to nekome sviđalo ili ne bi sviđao je napravio analizu temeljem onih modela A, B i C koji su bili kao modeli za pomoć hrvatskom gospodarstvu u jeku najveće krize. I možda HBOR ima najjasniju sliku kakva je struktura, kakva je kreditna sposobnost i rađe bi rekao nesposobnost hrvatskog gospodarstva i njima je u ovoj cijeloj situaciji HBOR, HAMAG, i sve te državne poluge koje je Hrvatska država napravila i u nekim bivšim vremenima i sada trebala biti pomoć da se pokrenu. I budite sigurni da se to radilo na takav način i da se forsiralo da bi možda i gospodarski rast možda malo drugačije izgledao ali na kvalitetnijim osnovama nego što to je. Ali kažem, ja sam osjećao potrebu to reći. Druga stvar, za ocjene i izvore provedbe ovih, ovog zakona, znate šta najgore kad Ministarstvo financija napiše osigurat će se sredstava iz izvornih prihoda primitaka proračuna. Pa bar bi Ministarstvo financija trebalo naznačiti ako se u pojedinim ovim točkama stvaraju određene obveze od kuda će se to namaknuti. I nešto, da je kolega Mršić tu sad bi se nas dvojica izreplicirali do besvijesti kao što smo to radili godinama. Mislim da nije dobro namjenska sredstva koje jedinice samouprave dati im da koriste za razno razne druge rashode jel dogodit će se da će se ta sredstva potrošiti a da se neće izvršiti ono što treba. Možda se nekoj jedinici lokalne samouprave baš dogodi da ne može neke stvari isfinancirati, ovo je isfinanciralo ali kažem niti preveliki liberalizam nekada nije dobar. Dakle, žao mi je što nema odredbe o visini javnog duga, žao mi je što se događa ovo što se događa sa HBOR-om, žao mi je što dalje nije odluka o povratu poreza na dohodak sa jedinice sa područja od posebne državne skrbi u Zakonu o izvršenju državnog proračuna da se to vraća iz državnog proračuna. I opet jedan savjet gospodine zamjeniče, ne znam da li ćete ga prihvatiti ja mislim da bi si Vlada zbog složenosti situacije, zbog toga što je evidentno da će se Sabor raspustiti u slijedećih 3, 4, 5, 6 ili 7 dana mislim da bi bilo dobro da si Vlada u Zakonu o izvršenju proračuna ugradi mogućnost da može izvršiti ili preraspodjelu ili nešto za potrebna sredstva zbog situacije za koju mi naprosto ne znamo kakva će biti. Ovo mi je dobronamjeran savjet i ako to napravite imat ćete podršku kluba HDZ-a jel nama nije u interesu da u Hrvatskoj bude kaos. A ako ne budete mogli dati hranu, ako ne budete mogli riješit hrpu stvari, ako ne budete to mogli isfinancirati možda bi bilo dobro kolega Rajić i kolega Pičur imaju tu iskustva da jednim člankom ugradite ili preraspodjelom ili na bilo koji drugi način da se mogu financirati troškovi koji nastanu naprosto ne znamo kako će biti. To vam je dobronamjeran savjet, to možete napraviti do glasovanja. S tim ćete skinut sebi veliki problem a i svima nama s vrata jer kažem mi ćemo se vjerojatno slijedeći tjedan raspustiti a vi onda više takve odluke ne možete donositi, dakle vi niste definirali temeljnim dokumentom o izvršenju proračuna Hvala lijepo.
Ivo Jelušić replika.
Hvala lijepa. Kolega Šuker, zaista pohvale i zadovoljstvo što imate ovako nekada zaista dobronamjerne prijedloge. Zaista je to dobro i tako treba jer neke stvari moraju biti iznad stranačkog života, iznad toga da smo pozicija opoziciju … smo svi skupa u pitanju cijeli ovaj brod na kojem smo i jesmo. No htio sam reći oko stvari o kojoj ste vi govorili, a i prethodna replika prije toga je tematizirala, riječ je o zaduženju. Vi ste otprilike ovako zašto smo se više zadužili nego što treba plaćali kamate, a nije nam trebalo, prošle godine preneseno je 11 milijardi. Dva su razloga za to pa ću probati iznijeti svoj pogled na to. Prvo, točno je da nije dobro planirano što je kolega Rađenović rekao,međutim nije se ni moglo u jednom dijelu dobro planirati jer da se podsjetimo, prošlu godinu smo završili sa tri milijarde manjim deficitom nego što smo planirali, planirali 15, a bio je 12 i nešto, dakle tri milijarde smo imali manje rashoda nego što smo planirali jer se racionalnije trošilo, manje se trošilo i bili smo sretni prošle godine kada se to dogodilo. prema tome, tri milijarde smo planirali da će biti potrošeni, nisu, dobro nismo dobro planirali ali na sreću jer smo bili racionalniji i tu su tri milijarde. I drugi razlog zašto je došlo do toga, ja ću upotrijebiti jednu vašu gospodine Šuker sintagmu koju često ovdje upotrebljavate, dobra ja povijesno niske kamate. Prošlu jesen su bile povijesno niske kamate na tržištu hrvatskog kapitala i išlo se zadužiti jer nikad se ne zna do kada će to trajati, pa bolje se malo zadužiti više jer to je logika bila dok je ovako niska kamata pa i plaćati dva mjeseca dulju kamatu, ali puno nižu nego sačekati dva, tri mjeseca kada ti bude trebalo. Tko zna kakva će kamata biti kada ti je nož pod grlom onda se drugačije ponašaju i oni koji imaju novce. Prema tome, to su bila dva glavna razloga zašto je došlo do ovako većeg prijenosa sredstava nego što je planirano.
Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Kolega Jelušić dozvolit ćete mi da znam nešto o financijama i ovaj nijedan od vaših razloga nije točan. Dakle, dobro se zna zašto se išlo u zadnju tranšu zaduženja nakon onog … u Americi i uopće to nije sporno. Ja nisam ni u jednom trenutku dovodio u pitanje, ja sam samo rekao ako je to sramežljivo naznačeno u rebalansu državnog proračuna onda je to trebalo bar sa dvije rečenice obrazložiti, pa sam rekao jučer kolega Rajić je o tome govorio dok je došao kolega Rađenović, dakle čisto dobronamjerno jer preveliki je iznos i ako ga ne obrazložiti on hoćete nećete otvara niz pitanja. I ja si mogu misliti da sam ja na poziciji kolege Rađenovića jer vi govorite što bi vi meni izgovorili za ovakav iznos. Ja nikada tako niti ću raspravljati niti sam raspravljao. Dakle ja sam dobronamjerno rekao neke stvari pazeći i birajući svaku riječ, prije svega zato što taj posao rade ljude s kojima sam ja godinama surađivao. I druga stvar, ja na kuću u kojoj sam godinama nikada neću bacati blatom tako neću ni sada, ali sam smatrao da zbog onih koji čitaju ovaj proračun i koji gledaju možda je trebalo malo to drugačije objasniti. A ovo što ste vi rekli naprosto nije istina jer sjetimo se događaja terminski koji su se događali prošle godine i na kraju krajeva jedan dio rebalansa ovog proračuna govori jasno da su prošle godine rashodi bili daleko veći nego što su prikazani, ali kažem ne bih o tome jer dobro je samo reći neke stvari da ostanu zapisane zbog nekih budućih vremena. Ali kažem, ne daj Bože da se ovo dogodilo meni ili da je tu kolega Marić sada da obrazlaže ovo što bi čuo sve s druge strane. Meni uopće ne pada na pamet, niti sam rekao ni u jednom trenutku da je ministar naplatio, naprosto je imao takvu ponudu investitora, njemu se to učinilo dobro, u drugom mjesecu je dolazila velika tranša na naplatu, nije se znalo što će biti Hrvatska je u mjerama prekomjernog deficita, milijun i jednu stvar, nemojte me sada tjerati da govorim. Dakle njegova ocjena i procjena je bila da je to dobro napravi i ja sam samo rekao možda je trebalo tehnički s obzirom da se radi o velikom iznosu to pojasniti, ništa drugo.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Krešimir Bubalo. Izvolite. Replika, Krešimir Bubalo.
Ja se ispričavam ali imao sam repliku. Kolega Šuker je rekao da je gospodin Kovačev izvrsno radio i ja bih se složio da je izvrsno radio, ali isto tako je rekao da se novi predsjednik uprave nije snašao. Pa ako netko plasira tijekom 2014. 35% manje plasmana nego godinu prije, ja ne da bih rekao da se nije dobro snašao nego bi rekao da je itekako loše radio svoj posao, tj. da nije ništa radio. Prema tome, takvi moraju letiti iz HBOR-a. Ali žalosno je kada se u Hrvatskoj događa da se smjenjuju oni koji dobro rade posao s onima koji ne znaju raditi uopće posao.
Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Da, kolega Bubalo i nakon tog rezultata od 35% najedanput pressica u HBOR-u i silne pohvale koliko su planirali sredstava. I onda malo prokopate po papirima i onda vidite da se radi o HŽ-u, o Hrvatskim cestama i o sličnim državnim tvrtkama, a HBOR nije za financiranje ni HŽ-a, ni Hrvatskih cesta, ni Hrvatskih autocesta. HBOR je tvrtka za financiranje poduzetništva i da zajedno sa poslovnim bankama stvori preduvjete jer Hrvatska još uvijek zbog svog kreditnog rejtinga, zbog ovoga, zbog onoga ima koeficijent rizika ili sigurnosti kako god hoćete između 2,75 i 3,20 kako nam kada zaračunaju, dok recimo Nijemci imaju taj koeficijent negativan, Slovencima je 0,85. To znači u startu kod obračuna kamata kada tome dodate još EURIBOR pa pogledajte koliko je hrvatskim poduzetnicima skuplje. I onda je logično da su sve vlade i ona prije i ova tražile mogućnost kako da HBOR, a da ne krši međunarodne propise financira određene projekte i programe koji idu preko resornih ministarstava da naši poduzetnici dobiju nižu kamatnu stopu i na takav način da raste i da jednog dana postane nešto slično kao što je njemački KFE. Ali isto tako svi mi bez obzira kojoj političkoj opciji pripadamo, bez obzira koliko se prepucavamo se moramo boriti da nam se HBOR ne smije zaračunavati u javni dug države, ne smije bez obzira kojoj političkoj opciji pripadali jer ako se to ne radi u KFE-u, ako se to ne radi ni u jednoj banci koja je slična onda kako EUROSTAT ima pravo raditi to prema HBOR-u koji u ovom trenutku ima plasmane, praktički naplatu plasmana na vrlo visokoj postotnoj razini. Ali to je politički zadatak svih nas. Ja sam o tome govorio kada sam bio u posjetu u njemačkom parlamentu. Koledži kako su različiti odnosi prema nekim stvarima. Ali kažem o ovom Zakonu o izvršenju proračuna mi nažalost ne raspravljamo ali o njemu ovdje su 3 stvari promijenjene o kojima je trebalo govoriti. I kažem što znači loša kadrovska politika HBOR je najbolji primjer.
A sada u ime kluba HDSSB-a kolega Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo poštovana zamjenice predsjednika, poštovani pomoćniče ministra sa svojim suradnicima. Naime, evo drago mi je da ste mi malo prije odgovorili jer kada smo analizirali malo izvršenje prošlogodišnje ali i naše zaduženje moramo biti oprezni kada se zadužujemo neovisno koliko imali mogućnost zaduženja. Ovdje kada govorimo o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2015. godinu on je tehničke prirode ali sadržajno je itekako važan. Kada se zadužujemo trebamo voditi brigu, ja bih rekao ne o svakoj kuni, o svakom milijunu kuna, stotinama milijuna a ovdje su u pitanju milijarde. Promašili jesmo prošle godine, drago mi je što je deficit bio manji nego što smo procjenjivali u prošloj godini ali trebamo na tome raditi da bude i ove godine manji i da se što manje zadužujemo zbog generacija koje dolaze. Kadrovska politika je važna i zato i mi u HDSSB-u tražimo odgovornost ako je netko promašio nešto, ako netko nije zadovoljio pravila fiskalne odgovornosti pa bio on načelnik, gradonačelnik, župan, ministar pa čak i premijer. Jer upravljanje javnim dugom itekako je važno, upravljanje sustavom, procjena rizika pa i ono što je gospodin Jelušić govorio malo prije kako i na koji način se možemo zadužiti na tržištu i u koje vrijeme. Ja ću ponovo ponoviti, nadam se do kraja ovoga mandata da ću dobiti odgovor na pitanje koje sam postavio u trećem mjesecu da dobijem popis obveza Republike Hrvatske sa proračunskim korisnicima, sa valutom, rokovima i kamatom koju imamo. I onda bih ja bio nekako sigurniji da se tim javnim dugom i obvezama u Ministarstvu financija na kvalitetan način upravlja. Ako ja ne mogu dobiti taj podatak u roku 6 mjeseci od ožujka evo do rujna, onda sam ja zabrinut da li se tim javnim dugom, da li se državnim financijama vodi i upravlja na jedan kvalitetan način. Govorio sam maloprije o poziciji kada je u pitanju javni dug da se reže ta pozicija gdje ste ga vjerojatno htjeli uvesti neke nove softvere da bi na jedan kvalitetniji način upravljali javnim dugom. Ali moramo upravljati s njim kao u svojoj obitelji vodeći brigu oko svake kune, oko svake lipe, oko svake kamate i svakog roka. Prema tome, kada vidite da ste toliko promašili a u pitanju su veliki novci, velika kamata je plaćena, onda očekujemo isto tako odgovornost ljudi na nižoj razini koji su radili na tom poslu. Maloprije kada sam replicirao rekao sam da je HBOR kada govorimo o pojedinim člancima i članak 4., u članku 33. iznos 552892,800 zamjenjuje se iznosom 52 milijuna. Znači smanjujemo za 500 milijuna a u pitanju je HBOR, HBOR koji je prošle godine, tj. 2014. 35% manje plasirao nego što je to bilo godinu ranije. I onda se ne čudim zašto točka HBOR koja je trebala biti u 6 mjesecu samo se spuštala, spuštala, spuštala i do dan danas nismo raspravljali o HBOR-u. Znači skrivaju se određeni podaci i tek će se imati mogućnost raspravljati vjerojatno iza nove godine o HBOR-u. To smo trebali učiniti ranije, možda bi i HBOR bio svrsishodniji, možda bi ljudi koji upravljaju HBOR-om, Hrvatskom bankom za obnovu i razvoj, znači obnovu i razvoj onda usmjerili te novce, našli neke nove projekte i programe. Ako nam je država u grču, ako su nam poduzetnici u grču, ako nam je HBOR u grču onda ne možemo očekivati jedan snažniji investicijski ciklus u idućem vremenu. No, gledajući podatke i lakoću zaduživanja kada govorimo o milijardama onda moramo tu biti puno oprezniji, puno osjetljiviji na ono što radimo u našoj domovini. Gledajući ovo izvršenje državnog proračuna mi možemo biti zadovoljni da se u iznos u članku 2. tj. članku 27. stavku 1. smanjuje sa 36 milijardi na 28 milijardi. To nas veseli, nadamo se da ćemo tim putem nastaviti u idućem vremenu, da ćemo se nešto manje zaduživati u idućem vremenu, da će Ministarstvo financija i ljudi koji tamo rade biti još bolji i još odgovorniji. Kolega Šuker je spomenuo PPDS, imamo velikih problema sa povratom poreza. No, spomenuo je isto tako i nenamjenski dio, tj. namjenska sredstva da se mogu trošiti na namjenski pa kada udarite po proračunima i kada oni moraju smanjiti 50-ak% onda mislim da je ta mjera za prijelazno razdoblje dobra da se može nenamjenski trošiti novac, jer kada tako značajno morate srezati proračun onda sigurno da imate problema. Prema tome, ovo izvršenje pomalo me čak i raduje ali očekujem u idućem vremenu da ćemo se manje zaduživati.
Završna riječ predstavnika Vlade, zamjenik ministra financija Igor Rađenović.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa evo najkraće da se pokušam osvrnuti na ono što zapravo smo se složili pa i ja sam u svom uvodnom slovu ili završnom, više za prošlu točku nisam siguran da će se ljudi, ekonomisti na odvojenim pozicijama … [[Govornik se ne razumije.]] manje-više ovako lišeni političkih rasprava više ni prisustva velikog interesa javnosti i galerije uz 5, 6 kolega puno lakše složiti i dogovoriti što bi bilo dobro kada bi bilo dobro, kada bi se moglo napraviti. Preko noći ne ali da idemo koracima naprijed i da sa te strane čujemo jedni druge, bilo bi problem. S te strane i taj fiskalni odbor. Zaduženje prošle godine da, ne, procjena ministra, da, turbulentna tržišta, ono što je bilo, bilo bi nam dobro da imamo tu administrativno-tehničke kapacitete bolje, to zna i gospodin Bubalo a puno bolje i od mene jer je i puno duže sjedio u Katančićevoj 5, zna gospodin Šuker. I bilo bi dobro da možemo i motivirati ljude u krajnju liniju jer vi znate da je to uska znanost, specijalnost koja se prilično dobro plaća u nekim, evo da spomenem sad recimo banke. Recimo … su na vrlo dobroj cijeni je na boljoj plaći od vas i od mene, naša otprilike slična i od mnogih drugih ljudi. Znači običan …, običan hm, za kojeg nitko ne zna osim njegove supruge i njegovog šefa koji upravo to planira za najmanju banku od 50-ak u Hrvatskoj i ima bolju plaću od svih nas koji ovdje sjedimo. Bilo bi dobro da država osmisli model i sa te strane smo mi u ovom mandatu Ministarstva financija, vjerujem da je tako bilo i prije gospodine Šuker, potvrdite ili demantirajte klimanjem glave. U razgovorima sa HNB-om upravo da vidimo kako možemo bolje, kako bi ona bila i hrvatska i narodna da parafraziram sve nas u onoj raspravi od jučer, pomogla na tom polju. I oni takvih slučaja imaju, imaju daleko veći prostor za znanstveniji, stručniji i vremenski pristup upravo takvim temama i mislim da bi na tom polju mogli dosta toga osmisliti. A mislim da sam i o tome govorio jučer u završnom slovu da neki budući zastupnici nakon sve te priče sa švicarcom koju smo evo danas uspješno okončali na kraju sa jednoglasnom podršku i Zakonu o potrošačkom kreditiranju i Zakona o kreditnim institucijama, da u ovaj Sabor, da u ovu sobu vratimo raspravu lišenu dnevno političke nervoze o Zakonu o HNB-u i mogućnostima koje ona na ovom polju u svakom slučaju može pružiti. Zakon o fiskalnoj odgovornosti još uvijek je u proceduri donošenja, da, uz sve poteškoće oko toga i tamo moramo prepisat ovo fiskalno pravilo, on je u sad u proceduri, završio je sa javnom raspravom ako mi gospodin Fičor točno reče, nije još u vladinoj proceduri. … [[Upadica se ne razumije.]] Nikad nije gotovo. Bit će novih Vlada, kao što ja volim ovdje reći druga Vlada Zorana Milanovića na početku svog mandata će očigledno morati to predložiti novom, kojem gospođo potpredsjednice, 9. sazivu Sabora pa ćemo onda donijeti ja vjerujem i takav zakon. Što se tiče vezano za ovu prvu temu i tekuća likvidnost proračuna je dobra, evo da malo pohvalim gospodina Fičora, kad je ovdje dosta nam sa te strane dobro ide zadnjih mjeseci. Nekad se zaduživalo i za mirovine i za sve, znate kako je to išlo, sad smo i posudili malo novca na tržištu novca iako ja isto interno nisam bio presretan, reko nemojmo se previše s tim reklamirati jer nam onda taman pred rebalans, taman nam rastu apetiti ovih drugih 19 kolega iz drugih ministarstava, da pričekamo ovaj rebalans pa da onda to malo i politički iskoristimo ali dobro. Shvatite ovo kao poluozbiljnu opasku. Istina je da nam je tekuća likvidnost proračuna dobra, ali istina je i vraćam se na prvu točku, da bi nam bilo dobro da upravljanje i tekućom likvidnošću i javnim dugom stavimo na koliko je god to moguće više na još višu razinu. Neću reći da ljudi koji to sad rade da to ne rade dobro, dapače rade to vrlo dobro, trude se, ali objektivno se tu može napraviti puno više i moramo naći načina da ih pa u krajnjoj liniji i bolje za to platimo. Što se tiče HBOR-a, dosta je tu kritika bilo, da. Meni je jedino zasmetala opaska gospodina Šukera kada je rekao nečasne radnje nekih ministara. Raspravite to na Upravnom vijeću, ako je bilo nekih kriminalnih radnji znamo šta to znači… … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da, ok, ja sam u tom času shvatio pa sam stavio opasku. Nisu ni nečasne dobre ni sa političke strane dobre da onda to kažemo konkretnije o čemu se radi pa i za ovom govornicom ili dapače recite na presici, recite svagdje pa i da mi sami shvatimo unutar svojih kadrovskih politika da se opet vratim u političke boje pa u krajnjoj liniji cijela javnost ako je bilo nečega oko toga da stvari promijenimo. Da, promijenjen gospodin Kovačev sa čela HBOR-a od strane Upravnog vijeća HBOR-a u kojem sjede 7-8 ministara i 2-3 vas, zapravo točno 3 vas, nisam siguran za broj ministara, bio je 20-ak godina tamo i postavljena nova uprava. Nisu se snašli netko je rekao, da, ali je i ona promijenjena. Znači velika razlika između toga, barem ja to tako vidim i u kadrovskoj politici ako donesete neku pogrešnu kadrovsku politiku, ne bih sad htio vagati jesu li od kolega tražene stvari koje nisu bile moguće ili oni nisu u svakom slučaju odgovorili kvalitetno izazovu, ali istina da je ta kadrovska politika dodatno izvršena i da je novi predsjednik uprave tamo koliko mjesec-dva dana i da sad, ono što ja čujem, ne sjedim tamo, stvari ipak idu na bolje od ove međuuprave koja je bila 3-4 mjeseca prije. I zadnje i ne najmanje važno, prijedlog dobronamjerni kako rekoste, tako je doživljen, oko ove izbjegličke krize i stavki koje trebaju biti u proračunu. Da, razmislit ćemo još uvijek, procjena je evo ono što se mi sad konzultiramo, da ona tekuća pričuva koja je zasad tu bi u jednom dijelu mogla držati vodu, imamo još mogućnost ove preraspodjele 5% sa svake stavke i to može držati vodu. Ostavljamo to procjenom kao što je rekao dobronamjerno prihvaćeno procijenit ćemo u puno širem krugu glava i uostalom za 2-3 dana do kada to i moramo odlučiti, da ćemo vjerojatno biti pametniji oko same izbjegličke krize pa ćemo u svakom slučaju probati naći financijsku pozadinu za ovu krizu koja nas okupira, koja vjerujem da neće tako dugo trajati i da sa jedne strane samo u Hrvatskoj, a da ćemo i podijeliti i rizike i odgovornosti sa svim drugim zemljama u Europskoj uniji, sa svih drugih 27 zemalja koje tamo imamo. Ali sad već izlazim iz sfere zamjenika ministra financija, ulazim u političku pa tu ipak stavljam točku. Hvala svima.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo. Kolega Rađenović, spomenuli ste jednu temu o kojoj se već dugo govori, međutim pitanje je da li je Hrvatska zrela za nju, a to je Strategija upravljanja javnim dugom. Dakle s tim poslom se mogu bavit ljudi koji su vrhunski majstori u svom poslu, koji znaju to radit ali to sigurno neće radit za činovničku plaću koja je ovdje. Međutim, mi smo ovdje imali raspravu oko švicaraca, oko Raiffeisena. Ja ću vam samo reći jedan primjer, Hrvatska je 2009. u 10. mjesecu po prvi puta u jeku najveće financijske krize prva od svih europskih zemalja uspjela izdati obveznice na američkom tržištu. Izdali smo ih u dolarima, međutim ono što smo odmah sa agentima, dakle bankama koje su nam napravile sve te pripreme dogovorili kad bude prilika da ćemo izvršiti konverziju. Dakle da ćemo heđirati taj kredit i da ga nismo konvertirali iz dolara u euro tada je tečaj bio negdje oko, ja mislim da je bio negdje oko šest možda. Nešto malo više, nešto malo manje, a danas je oko 7. Sad si uzmite na milijardu i pol je bilo izdanje obveznica u Americi koliko bi Hrvatska država danas imala dug samo po tom jednome da nije izvršeno to. Dakle, i oni skromni kapaciteti i ljudi koji imaju ogromno znanje u Ministarstvu financija zajedno sa bankama s kojima smo radili taj posao, a to samo znači da u ovakvim turbulentnim vremenima i na dugu se može zaraditi. Bilo je jedno izdanje obveznica u jenu. To je bio kolega Crkvenac. Mogli smo tu isto tako izgubiti oho, ho. Međutim, kad je došao na naplatu taj kredit jen je strašno pao i mi smo tu zaradili nekoliko milijuna, nekoliko desetaka milijuna. Prema tome, to je tako kao što je i naprosto to je nešto o čemu kad govorimo trebamo politiku maknuti van, tu onda moramo bit svi suglasni oko toga da je to nešto što u Ministarstvu financija se mora uvesti i to mora biti maknuto od politike i od nekih koji bi se bavili nekakvim progonima, a o tome ne znaju ništa.
Igor Rađenović, odgovor na repliku.
Vašu zadnju rečenicu nisam razumio, ali s onim prije se u potpunosti slažem i zato sam se javio na repliku. Korak naprijed je fiskalni odbor oko neke kako bih rekao stručne rasprave oko katedre i slično. Operativno bi trebalo tako nešto izraditi, dapače i nadam se da ćemo tu postići zajedničko rješenje. Ja osobno mislim da u suradnji sa Hrvatskom narodnom bankom u jednoj puno smjernijoj atmosferi je to lakše moguće napraviti, jer kao što i vi rekoste, a i ja nešto prije te ljude u krajnjoj liniji treba motivirati za taj posao, a motivira se između ostalog i plaćom mjesečnom. Hvala.
Prije nego zaključim raspravu bilo bi dobro da više puta u komornijoj atmosferi raspravljamo, dolazimo do više istovjetnih zaključaka. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo slijedeći petak pretpostavljam.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2015. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 908. Rasprava o tekstu zakona je završena. Vlada Republike Hrvatske podnijela je amandman nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu s člankom 199. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade Republike Hrvatske. Molim glasujte o prijedlogu Vlade. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za, ništa suzdržani i 30 glasova protiv prihvaćeno da raspravljamo i odlučujemo amandmanima Vlade Republike Hrvatske. Molim predstavnika Vlade poštovanog zamjenika ministra financija Igora Rađenovića da obrazloži. Prvi amandman poštovani ministre.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Zamjenik ministra još uvijek. Dakle predloženi prvi amandman podnosi se iz razloga što CRP Centar za restrukturiranje i prodaju nije korisnik državnog proračuna niti je vlasnik imovine kojom upravlja sukladno Zakonu o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu RH, te po toj osnovi ne ostvaruje prihode dostatne za podmirenje zakonom preuzetih obaveza kao i obveza preuzetih temeljem odluka Vlade Republike Hrvatske. Stoga se predloženom odredbom osiguravaju sredstva za podmirenje djela preuzeti obaveza. Naime, ovakvo rješenje stajalo je i u prijašnjim Zakonima o izvršavanju državnog proračuna. Bila je ideja i želja da se promijeni ovaj Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom, no budući da to nije provedeno bili smo prisiljeni vratiti ovakvu odrednicu u Zakon o izvršavanju državnog proračuna.
Hvala lijepa zamjeniče ministra. Otvaram raspravu o amandmanu broj 1 Vlade Republike Hrvatske. Poštovani zastupnik Ivan Šuker u ime kluba HDZ-a.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče, kolegice i kolege. Ako amandman kolege Hrga na financijski plan Hrvatskih cesta nije podnesen sukladno Poslovniku i nije mogao biti razmatran, onda niti ovaj amandman Vlade nije podnesen sukladno Poslovniku Hrvatskog sabora jer članak 196.stavak 3. kaže "Ako se konačnim prijedlogom zakona mijenja i dopunjava zakona amandmani se mogu podnositi samo na članke obuhvaćene predloženim izmjenama." Dakle kolegice i kolege u predloženim izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju državnog proračuna mijenja se članak 4.koji govori isključivo o financiranju projekata koji se sufinanciraju iz sredstava EU uz suglasnost ministarstva financija. Dakle o tome govori članak 4. Zakona o izvršenju državnog proračuna. I taj članak je izmijenjen malo metodološki itd. međutim šta Vlada sad predlaže? Vlada predlaže da na taj članak 4.i na članak 1.ovih izmjena koji govori o sredstvima europskih fondova da se dodat potpuno novi članak koji regulira potpuno jednu sasvim drugu materiju, potpuno drugu materiju. Dakle normativno gledajući totalno neprihvatljivo ali idemo redom. Koja će se to privatizacija u RH dogoditi u zadnja tri mjeseca, koja? Da li je prijedlogom izmjena i dopuna proračuna RH prihod državnog proračuna s osnova privatizacijskih sredstava smanjen za 760 i još nešto milijuna uz obrazloženje da se nisu dogodili određeni privatizacijski procesi koje je Vlada planirana. Dakle to je jedna stvar, tko je corpus delict. Dakle Vlada je nešto napisala, Vlada nešto smanjila i Vlada nešto rekla, e sad Vlada govori drugo. Međutim, kolegice i kolege prije raspuštanja onog prošlog saziva donesen je jedna zakon koji govori o postupanju Vlade od trenutka raspuštanja Sabora do imenovanja nove Vlade i ta Vlada može izvršavati samo tehničke stvari, ne može niti prodavati, niti stvarati obveze budućoj Vladi. E pa ako smo u rebalansu proračuna rekli da se neće dogoditi određeni privatizacijski procesi i da stoga planiramo 760 milijuna manje u državnom proračunu, koje će se to privatizacija dogoditi u trenutku kada ovaj visoki dom ne zasjeda, koja? Da li Vlada ima na to pravo? Nema. Druga stvar, kolegice i kolege rekao je zamjenik ministra da CRP nije sastavni dio proračuna, nije sastavni dio proračuna ali je sastavni dio konsolidirane bilance opće države kad govorimo o deficitu i o svemu skupa. CRP onako kako je osnovan i kako je zakonom definirano može se isključivo financirati iz državnog proračuna i to na poziciji Ministarstva gospodarstva moraju biti predviđena sredstva jer to je tijelo koje je osnovalo Ministarstvo gospodarstva sa jasnim ciljevima da upravlja državnom imovinom itd. ali nije vlasnik te državne imovine. I jeste vi svjesni kolegice i kolege što se s ovim amandmanom predlaže? Ni praktički Sabor prenosi ovlasti na CRP da može raspolagati sa državnom imovinom. Dakle oni sve što prodaju u prihodovat će i ostat će na njihovom žiro računu. Ali sad gledajte, mi smo maloprije izglasali financijski plan CRP-a. U financijskom planu CRP-a nemate ove odredbe koje se traže ovim amandmanom na Zakon o izvršenju državnog proračuna. Onda se postavlja pitanje a zašto se ovaj amandman donosi? Da li to znači da će financijski plan CRP-a biti prekršaj? Gledajte financije imaju svoju zakonitost, vi kada s novcima krenete točno se mora znati od kuda idu i gdje trebaju završiti. Mi smo sada nešto izglasali i iz ovoga što smo izglasali je evidentno da novci od prodaje na jedan totalno netransparentan način neće završiti u državnom proračunu na još netransparentniji način će doći u CERP i neko će ih još tamo na super netransparentniji način potrošiti. Dakle sve je rečeno da se u privatizaciji neće ništa dogoditi,međutim ovim amandmanom Vlada ruši prijedlog svog proračuna, Vlada ruši prijedlog proračuna Ministarstva gospodarstva i Vlada ruši financijski plan za koji ste vi tako svesrdno glasali CERP-a. jer gledajte da je tomu tako onda u obrazloženju Financijskog plana CERP-a je trebalo stajati da će Vlada s obzirom da će se neki procesi završiti i s obzirom da neće moći donositi nekakve odluke, dakle u financijskom planu u Hrvatskom saboru ponuditi mogućnost da izglasa da CERP ima više sredstava. Međutim to se nije dogodilo. Toliko o silnoj transparentnosti, toliko o silnoj uređenosti javnih financija i toliko o silnom redu o kojem se priča. Kolegice i kolege, ovo je jedan užasni nered. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Ima li zainteresiranih za raspravu drugih klubova zastupnika? Ocjenjujem da nema. Zaključujem raspravu. Molim glasujte o amandmanu broj 1 Vlade RH. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za, ništa suzdržanih i 36 protiv prihvaćen amandman broj 1 Vlade RH i postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 2 Vlade RH, poštovani zamjeniče ministra.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Amandman broj 2 je posljedično vezan uz amandman vezan uz sam proračun. Odnosi se na pomoći koje sukladno članku 35.se isplaćuju iz državnog proračuna jedinica lokalne i područne samouprave. Dakle navedene pomoći su se tijekom 2015.isplaćivale u vidu pomoći iz razreda Ministarstva financija ali u visini izvršenog povrata poreza na dohodak po godišnjoj prijavi i obveznicima na njihovom području u godini koja prethodi godini izrade proračuna. Dakle kod planiranja baza je bila da tako kažem 2013. Budući da nam je poznato izvršenje 2014.ovim amandmanom navedenim jedinicama daje se mogućnost ostvarivanja pomoći do stvarno utvrđenog povrata poreza na dohodak u 2015.godini dakle na bazi 2014., a kako bi mogli … svoje posebnim zakonom propisane funkcije. Dakle radi se o jednom nizu općina, sve su vam navedene nekome 5, nekome 10, nekome 20-ak posto proračuna, ali u svakom slučaju omogućuje im lakše funkcioniranje do kraja godine i stoga u Zakonu o izvršenju, a time je obrazložen malo bolje i onaj prvi amandman je to nužno i potrebno donijeti. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Otvaram raspravu o amandmanu broj 2. Poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra. Najgore je kada Vlada s ovim amandmanima mijenja totalno ono što je predložila. Dakle ponavljam, Vlada nije slušala upozorenja da će se dogoditi kaos jedinice lokalne samouprave s područja posebne državne skrbi s osnova povrata poreza na dohodak, dakle to je bilo govoreno. I svi koji se bave tim poslom točno znaju koji je to iznos sredstava koji će se dogoditi. I sada gledajte, nije da je Vlada najedanput postala svjesna da to nije bilo dovoljno nego ako pročitate odredbu koja je bila u originalu i ovo što predlažu ovdje onda ćete vidjeti da je to dijametralno suprotno jedno od drugoga jer možete korigirati za dvije ili tri riječi, ali bitno je da smisao onoga što ste željeli postići tim člankom je jasan. Međutim gledajte u izvornom članku kaže u skladu sa posebnim zakonom nisu imali pravo na uvećani osobni odbitak, isplatit će se razlika do visine stvarno utvrđenog povrata poreza na dohodak u 2015. E sada se taj kompletan članak mijenja i kaže, po godišnjoj prijavi za godinu koja prethodi godini izrade proračuna isplatit će se razlika do visine stvarno utvrđenog poreza na dohodak u 2015. Dakle ovdje govori se koji nisu imali pravo, a ovdje se govori svima. Inače kolegice i kolege, sada se može vršiti jedino povrat poreza na dohodak prema prijavama iz 2014., ne može se prema ničemu. Prema tome, povrat poreza na dohodak je definiran Općim poreznim zakonom i porezom na dohodak i govoriti da se radi o povratu poreza na dohodak za godinu koja je prethodila izradi proračuna je naprosto smiješan i mislim da takva konstatacija i tako nešto što se tiče Ministarstva financija ne bi smjelo stajati. I da ovu svoju raspravu što se tiče ovog amandmana javit ću se i po trećem amandmanu završim. Dakle ovo je sada definitivna potvrda da je Vlada izvršila masakr nad financijama jedinica lokalne samouprave. Po svim osnovama je uzeto preko 2 milijarde kune, želi se nešto zakrpati. Međutim, kolegice i kolege, s obzirom na zaposlenost, s obzirom na visinu plaće jedinice lokalne samouprave s ovakvim načinom i Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave sa područja od posebne državne skrbi sljedećih nažalost 7, 8 godina neće moći vraćati porezna dohodak. I bilo bi pet puta jednostavnije, bezbolnije i lakše s obzirom samo da vam kažem tehniku, dakle porez na dohodak se uplaćuje na jedan zbirni prolazni račun i od tuda se prema onim postupcima koje smo mi ovdje utvrdili upućuje tamo gdje treba ići. I sa tog zbirnog i prolaznog računa su se praktički ono što ide prema riznici taj iznos se umanjivao i vraćao se porez na dohodak. Sada se to ne radi nego se to radi s onog dijela koje ide prema jedinicama lokalne samouprave. I jedino odredba koja je stajala od 2004.do 2011.u zakonu o izvršenju državnog proračuna da država vrši povrat poreza na dohodak umjesto jedinica lokalne samouprave je nešto što je pošteno i što je ispravno. Međutim ovo je nešto što ne rješava, tim više što se po provi puta dogodilo da Porezna uprava do 9.mjeseca nije izvršila 90% povrata poreza na dohodak. Dakle, mnogim jedinicama nije izvršen povrat poreza na dohodak i ne zna se koliko će još biti. Dakle nažalost još jedan amandman kojim Vlada želi prikriti nešto. I kada vi pogledate da samo ovim izmjenama i dopunama proračuna to tangira 67 ili 68 jedinica lokalne samouprave, zapravo sa ovim amandmanom a da u izmjenama i dopunama proračuna to tangira još jedno 70-ak jedinica lokalne samouprave onda smo si mi uzeli za pravo, zapravo oni koji su glasali za takav zakon i za takav prijedlog proračuna da jedan veliki dio naših sugrađana dovedemo u jednu tešku situaciju da njihove jedinice lokalne samouprave nisu mogle izvršavati svoje obveze. Ali kažem još jedanput lice i naličje kako počeli, tako završili.
Hvala lijepa. Ima li zainteresiranih za raspravu još? Ocjenjujem da nema. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman br. 2 Vlade Republike Hrvatske. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za, ništa suzdržanih i 30 glasova protiv prihvaćen amandman 2. Vlade Republike Hrvatske postao sastavnim dijelom konačnog prijedloga zakona. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za i 1 glasom suzdržanim, 29 glasova protiv donesen Zakon P.Z. br. 908 u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
I još ćemo raspraviti 12. Prijedlog odluke o privremenom financiranju poslova, funkcija i programa državnih tijela i drugih proračunskih korisnika Državnog proračuna Republike Hrvatske u prvom tromjesečju 2016. godine: 1.1. Prijedlozi odluka o davanju suglasnosti na privremene financijske planove izvanproračunskih korisnika za prvo tromjesečje 2016. godine: a) Hrvatskih voda b) Hrvatskih cesta c) Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka d) Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje e) Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost f) Centra za restrukturiranje i prodaju Predlagateljica odluke je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Ovu odluku raspravljat ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun i Odbor za ratne veterane. Izvješća ste primili na sjednici. Zamjenik ministra financija Igor Rađenović će nam obrazložiti uvodno.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Čitajući signale medijske najave iz saborskih krugova, jer Sabor odlučuje o tome kada i kako će završiti sa ovim mandatom. Mi, predlagateljica i ja kao njen predstavnik ovdje smo procijenili prije nekih mjesec dana da umjesto novog prijedloga proračuna za sljedeću godinu, a znate da je i to bila jedna od varijanti se odlučimo ipak za Odluku o privremenom financiranju znajući i vidjeti da će izbori biti u ovoj godini, da će biti kako sada stvari stoje, a sami ste rekli gospođo potpredsjednice, da sa dvadeset i petim stvari završavaju. Znači vjerojatno najkasnije do 25.11. i stoga smo procijenili da je bolje i kvalitetnije rješenje da postojeća Vlada, prva Vlada Zorana Milanovića predloži ipak odluku o privremenom financiranju, a da onda građani odluče kome i kako će dati povjerenje, da nova Vlada ima čišći račun za sljedeću godinu. A da se maknem sa te političke sfere, dakle sve ovo što sam govorio je sukladno članku 42. Zakona o proračunu, da u razdoblju privremenog financiranja se nastavlja financiranje poslova, funkcija i programa državnih tijela i drugih proračunskih korisnika državnoga proračuna, a u visini koja je neophodna za njihovo obavljanje i izvršavanje, te prava primatelja sredstava proračuna utvrđena zakonima i drugim propisima. Nakon proteka razdoblja tog privremenog financiranja, dakle pri donošenju proračuna svi ostvareni prihodi i primici, dakako uključuju se u novo donešeni proračun za 2016. godinu koji će biti donesen u ovom Domu. Ono što smo mi koristili da bi ove brojke stavili u ovaj dokument je, osnovna podloga je dakako makroekonomske projekcije gdje očekujemo dakle nastavak gospodarskog rasta koji je u zadnja tri tromjesečja iza nas u ritmu koji je procijenjen. Dakle, daljnji oporavak gospodarske aktivnosti je procijenjen primarno iz rasta domaće potražnje kroz pozitivan doprinos potrošnje kućanstava, te bruto investicije u fiksni kapital. Naši makro ekonomisti ocijenili su da je neznatan doprinos rastu, statistički neznatan dolazi i od neto inozemne potražnje, a pod utjecajem pozitivnih gospodarskih kretanja u našem međunarodnom okruženju kod naših partnera. Očekujemo i nadalje, dakle stabilnost, očekujemo stabilnu i nisku inflaciju, tj. praktički status quo u pogledu inflacije za naredno razdoblje. Kada govorim o prihodima ono što vam predlažemo je dakle da se za privremeno izvršenje proračuna predvide prihodi u iznosu od 26,6 milijardi kuna. Pritom kao što rekoh zbog osnovnih kretanja osnovnih makroekonomskih pokazatelja, zbog cjelogodišnjih učinaka poreznih propisa koji su stupili tijekom 2015. godine primarno trošarine na energente i trošarine na duhanske proizvode taj porast prihoda je nešto veći od realizacije od prva tri mjeseca prošle godine, ali je točno na 25% godišnje projekcije postojećeg proračuna. Dakle prije nego što je ovaj donesen. Prema tome, očekujem da će se takvi prihodi, pa čak se usuđujem reći relativno konzervativne procjene i ostvariti. Uzevši u obzir relativno mali broj vas neću sad dalje opisivati o čemu se nadalje radi. Znatan porast, ponajveći porast je vidjeli ste to u brojkama iz prihoda od pomoći, tu su indeksi najveći. Očekujemo tu pojačanju dinamika povlačenja EU sredstava primarno za poljoprivredu, primarno za regionalni razvoj pa sa te strane će prihodi državnog proračuna biti kao što rekoh izdašniji nego u prva tri mjeseca prošle godine. što se tiče rashoda zakon kaže da se … financiranje za narednu godinu obavlja razmjerno rashodima izvršenim u prva tri mjeseca prethodne godine, a najviše do jedne četvrtine ukupno izvršenih rashoda bez izdataka u 2014. godini u prethodnoj godini. Ne mogu se otvarati nove aktivnosti i projekti za izvore financiranja, opći prihodi i primici, doprinosi i namjenski primici već se isključivo financiraju oni koji su obuhvaćeni Državnim proračunom za 2015. godinu. Nešto konkretnije o brojkama, dakle rashodi za zaposlene planirani su u potrebnom iznosu i vjerujemo da će omogućiti, ne vjerujemo nego smo sigurni da ćemo imati redovitu isplatu plaća u prvom tromjesečju i u nešto kraćem razdoblju za sljedeću godinu. Materijalni rashodi planirani su isključivo za neophodno i nesmetano funkcioniranje korisnika državnog proračuna. Subvencije, a to je sad ona protustavka se također koriste nešto značajnije. … [[Govornik se ne razumije.]] i ruralnog razvoja, dakle iz Europskog poljoprivrednog jamstvenog fonda te Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj … [[Govornik se ne razumije.]] Ono što je značajnija stavka je doprinos proračuna EU, 1,6 milijardi. Dodatna sredstva … [[Govornik se ne razumije.]] 439 i 600 milijuna kuna transfer proračunskih sredstava HZZO. Isplata dakako mirovina, naknada zaposlenima, socijalnih pomoći, doplata za djecu, porodiljne naknade sve te brojke imate u materijalima. Ukupno i završno projicirani manjak državnog proračuna za prvo tromjesečje sljedeće godine do donošenja proračuna najdalje bi bio 4,9 milijardi kuna ili točnije 4 milijarde 863 milijuna kuna. Evo toliko, ne bih previše dužio. Hvala vam lijepa.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra. O ovom dijelu odluke o privremenom financiranju državnog proračuna neću puno govoriti jer to je praktički definirano sve Zakonom o proračunu i u principu tu se nema što dodati. Ja se iskreno nadam da jedino tamo gdje, ali iako teško je za vjerovati da bi netko baš iskoristio sva tri mjeseca pa da bi došlo do problema, no to je konačna potvrda da su izbori blizu i da naše zasjedanje se bliži kraju. Međutim, imam nešto što naprosto moram progovoriti jer ne mogu prijeći preko toga. Ne mogu prijeći preko toga da netko ponižava ovaj Visoki dom. A to je opet Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje. Toj gospodi treba reći da oni nisu ni nekakva kasica prasica ni ništa nego da naprosto imaju rashode i nema šanse da im se dogodi da imaju identične prihode i rashode. Nema šanse! I ovo što oni nama rade sa svojim financijskim planovima ispada smiješno. I oni stvarno ja mislim da će svatko tko dođe razmišljati o tome da ih vrati natrag u Riznicu da ih disciplinira. Jer ovo je dano da se troši kako tko hoće. Jer vi imate hrpu projekata koji su sad se odvijaju u ovom trenutku. Ja sam ih pokušao naći u nekakvim financijskim planovima, u nečemu, nije mi jasno otkud se to financira? Jer ako svi proračunski korisnici moraju navesti projekte, programe, koliko će to koštati onda to mora biti i u Ministarstvu zdravlja. Jer gledajte ne može se dogoditi da vi na televiziji čujete u što ja znam bolnicama se vrše takvi i takvi pregledi, a da nisu predviđeni novci unutra. Tko to financira? Dakle, oni su nama opet servirali po svom običaju financijski plan i odluku o privremenom financiranju. Pogledajte, ukupne prihode u iznosu od 5 milijardi, a istovremeno smo zaključili da u ovom rebalansiranom proračunu maloprije jedan iznos je u odluci, a drugi je iznos u konsolidiranoj bilanci izvanproračunskih fondova. I ono što bih još želio pitati, stvarno mi nije jasno, možda sam ja tu pobrkao neke pojmove, a to je ovih milijardu i 600 milijuna kod DAB-a (Državne agencije za osiguranje štednih uloga). Dakle, imate izvršenje 2014. i imate plan za 2015. E sad da li je tu došlo do određene štamparske greške? Nije mi jasno? I onda imate plan od 1., to je posebni dio, od 1. do 3.2016. koji je veći 6800 puta. Da li se taj iznos mora događati? Gledajte, imate iznos od 174 milijuna pa onda plan za 2015. 23 milijuna i onda plan od 1. do 3.2016. milijardu i 600 milijuna. Dakle, to je nešto što mi stvarno nije jasno što se događa s tim? Tim više što se to ponavlja. Dakle, gledao sam odluku o davanju suglasnosti na privremeno financiranje i veli ukupni prihodi u iznosu od 252 milijuna i ukupne rashode od milijardu i 600 milijuna. Ako je to prijenos depozita a onda ne može biti rashod. I onda … [[Govornik se ne razumije.]] izvanproračunski korisnik za njih odluka o privremenom financiranju vrijedi na identičan način kao što to vrijedi i za ostale proračunske korisnike. To se onda rješava na drugačiji način, ali ne ovako. Jel gledajte, mislim da, kažem ovo su sve dobronamjerne rasprave, tu su manje-više svi koji znamo nešto o financijama da tako kažem i prema tome nema potrebe da sad tu neko nešto glumata. Ovo je dobronamjerno. Jer ovakva odluka ne može proći jer ona je u suprotnosti sa zakonskim propisima. Dakle vi kad pogledate ovdje dakle imate u fondu osiguranja depozita imate jedan iznos i to je sve ok i onda imate rashodi poslovanja i sad pogledate veli, naknada građanima i kućanstvima na temelju osigurane i druge naknade i tu kaže sad 1 milijardu i 600 milijuna. Koja naknada građana? Ja koliko znam ni jedna banka hrvatska nije u problemima. Tim više što smo na kraju prošle godine imali 900 milijuna razliku između prihoda i rashoda, rečeno je da se sa 400 milijuna kupuju obveznice iako mi nije jasno koje i čije ali nema veze neka budu, i sad mi nije jasno po ovom planu o privremenom financiranju ovih 1 milijardu i 600 milijuna, kud to ide? A gledajte onda vam odluka o privremenom financiranju dakle o davanju suglasnosti i o privremenom financiranju državne agencije i dakle mi njima dajemo pravo, ja govorim kako piše, dakle čitam kako piše, dajemo im pravo na manjak do 1 milijardu i 350 milijuna u prava tri mjeseca. Temeljem čega? Jer ako se dogodi ne daj Bože s nekom bankom, ako se dogodi isplata osigurane štednje onda se to rješava na drugačiji način, ali na ovakav način se ne može riješiti. Postavlja se pitanje koji su to novci? Jer kad pogledate prijedloge privremenog financijskog plana onda ćete vidjeti da neto financiranje, dakle imate iz prethodne dvije godine i onda imate plan za 2016.prijenos depozita iz slijedeće godine 1 milijardu 354 milijuna kuna a to je upravo taj manjak. Prema tome, netko se tu malo zaigrao sa financijskim planom. Dobro bi bilo da se iskonzultirate pa do glasovanja ako treba da se neke stvari promijene. Ali kažem ovo je tehnička odluka i treba je podržati ali bi svakako trebalo upozoriti gospodu iz HZZO i ovo sa DAB-om vidjeti što se događa. Hvala lijepo.
Kolege Milorad Pupovac i Krešimir Bubalo nisu prisutni. Njihovi klubovi gube pravo rasprave po ovoj točci. I završno zamjenik ministra financija Igor Rađenović.
Hvala lijepa. Evo brzo sam se vratio. Konzultacije su već u tijeku. Moram provjeriti, evo sad sam ja sa gospodinom Rajićem vidio i meni je to nelogično. On mi kaže da su bile rasprave i da je u rukovodstvo današnjega DAB-a, a znate da ono ide prema odmicanju od državne priče, rekao ovako i evo moja znanja su evo priznajem za ovom govornicom nedovoljna. Provjerit ćemo. Bitno je da nije u suprotnosti sa državnim proračunom, sa bilo kojim zakonskim propisom pa ćemo onda vidjeti. Kao što sam vam šapnuo to je svojevrsna rezervacija da bi se nešto eventualno moglo dogoditi pa se ne isplatiti. Očigledno su neki argumenti bili, ali vidjet ćemo sa te strane. Što se tiče HZZO-a također dokument koji je došao iz HZZO-a Ministarstvo zdravlja je priklaman Ministarstvu financija. Ono što smo mi mogli napraviti je da to na nekom zajedničkom nazivniku ovdje prenesemo vama. Je li izlazak bio najsretnije rješenje, možda je ovo jedan od argumenata da i nije, ima i nekih argumenata zašto to je ali budući da ovo nije tema ove sada rasprave vidjet ćemo. Ne bi to dalje širio. Ali u svakom slučaju smanjenje razine transparentnosti nije nešto što je dobro i u tom djelu se sa vama slažem. Hvala lijepa.
Zaključujem raspravu. … [[Upadica se ne čuje.]] Repliku? Ivan Šuker replika.
Kolega Rađenović ja dok budem bio, imao mogućnosti govoriti u ovom Saboru ja ću tražiti da HZZO napravi financijski plan sukladno svim elementarnim financijskim načelima. Je ovo je sramotno, oni raspravljaju sa 21 milijardom koju obrazlažu na stranicu i pol. Druga stvar, oko ovoga DAB-a oni mogu napraviti al ine može odluka biti da mi njima dajemo odluku da stvaraju minus od 1 milijardu i 300 milijuna. Dakle o tome se radi. Jel oni … odluke, druga je onaj dio gdje oni to raščlanjuju. Vidi se depozit iz prethodnih godina itd. Ali ovdje se radi odluka o prihodima, o rashodima i manjak od 1 milijardu 354 milijuna. Dakle to je ono sporno što naprosto ovaj dom si ne može dat takav luksuz da da nekome da može ostvariti minus od 1 milijardu 354 milijuna. Dakle, neka samo promjene odluku. Ovaj bilančni dio im može ostati ovakav kakav je.
Nema odgovora. Onda sada zaključujem raspravu. O prijedlogu odluke ćemo glasati također vjerojatno u petak. Time smo današnji dnevni red iscrpili. Najavljujem sjednicu kao što sam već rekla u ponedjeljak 21.rujna u 14,00 sati sa objedinjenom raspravom prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti potrošača s konačnim prijedlogom zakona, jedan predlaže Vlada a drugi naš kolega zastupnik Josip Kregar. Vidimo se u ponedjeljak u 14,00. Doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA U 17,35 SATI.
Prijedlog odluke o privremenom financiranju poslova funkcija i programa državnih tijela i drugih proračunskih korisnika državnog proračuna Republike Hrvatske u prvom tromjesečju 2016. godine. Rasprava o tekstu je završena. Vlada Republike Hrvatske podnijela je amandman nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu sa člankom 199. tog Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 82 glasa za, ništa suzdržanih i 28 glasova protiv prihvaćen prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Molim predstavnika Vlade poštovanog zamjenika ministra financija Igora Rađenovića da nas uvede u amandman.
Hvala gospodine predsjedniče. Dakle ovim amandmanom predlaže se raspodjela u iznosu od 500 tisuća kuna unutar financijskog plana Ministarstva kulture. Naime, predlažemo povećanje za potporu u izdavačkoj kući Edit u iznosu od 500 tisuća kuna a smanjenje na projektu izgradnja, održavanja i opremanje ustanove kulture. Naime, kroz privremeno dakle financiranje omaškom, pogreškom događa se na više tisuća stavki, kolege u Ministarstvu kulture i mi u Ministarstvu financija jednostavno nismo primijetili da je na toj stavci ostala 0 a radi se o stalnoj stavci o 2 milijuna kuna za izdavačku kuću Edit. Svi znate o čemu se radi tako da evo hrabro priznajemo pogrešku jer na više tisuća stavki dogodila nam se i ova i stoga vraćamo na ono što je četvrtina realizacije ove godine a to je 500 tisuća kuna. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Otvaram raspravu. Poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra niste vi primijetili ovo nego je primijećeno na nekoj drugi strani i onda je kolegi sugerirano što treba napraviti da se ovo ispravi. Vi ste zaboravili na jednu izdavačku kuću, … [[Govornik se ne razumije.]] Izdavačku kuću koja uredno, radi se o izdavačkoj kući jedne nacionalne manjine koju su uredno sve Vlade, ovih svih proteklih godina, nikada nisu preskočile u planu privremenog financiranja. Međutim kada već govorimo o planu privremenog financiranja onda mi nije jasno kako niste primijetili, ja sam to jučer zamjeniku ministra znanosti rekao da je jedna pozicija itekoliko planirana i u suprotnosti sa Zakonom o privremenom financiranju a to je onaj famozni tehnološki centar Zapadni Balkan ili kako se već zove gdje su njemu sredstva rebalansom proračuna smanjena sa 307 na 58 tisuća a onda u prijedlogu Odluke o privremenom financiranju vraćeno mu je 307 tisuća kuna. Pa ste mogli smanjiti tih 307 tisuća kuna na zakonsku razinu i staviti ovdje ovaj iznos a ne uzimati nekome drugu kapitalnu pomoć. Dakle mi kao klub smo u jednoj nedoumici. Podržavamo da se ova sredstva daju onima koji pripadaju zato što im to pripada po zakonu. A s druge strane u jednoj moralnoj nedoumici smo da li podržati vašu aljkavost i neznanje. Prema tome još nismo odlučili hoćemo li biti suzdržani ili za. Hvala lijepo, ali kažem još jedanput liče i naličje. Još jedanput o redu i neredu.
Hvala lijepa. Da li predstavnici drugih klubova žele? Da. Poštovani zastupnik Furio Radin u ime kluba Nacionalnih manjina ili kluba IDS-a? Kluba IDS-a? Niste se konzultirali. … [[Upadica se ne čuje.]] [[Govornik se ne razumije.]]
A konzultirao sam se.
Ne, ne rasprava je po klubovima, rasprava je po klubovima pa moram znati koji je klub.
Konzultirao sam se i donio sam odluku da govorim u ime Kluba Nacionalnih manjina.
Uvažavam.
Naravno, radi se o, radi se o grešci, pogrešci ali međutim ja se zahvaljujem Ministarstvu financija i klubu SDP-a što su odmah promptno reagirali kada su vidjeli da se radi o grešci. Jer tko bolje od Nacionalnih manjina zna da male izdavačke kuće koje izdaju dnevni list, nemojte to zaboraviti, dnevni list i to je samo jedna Nacionalnih manjina Edit imaju još više, puno više problema od velikih kuća koje izdaju dnevne novine. Izdavati dnevne novine za potencijalne, za mali broj potencijalnih korisnika naravno zahtjeva velike zahtjeva velike, velike napore. Ali međutim s druge strane trebamo biti ponosni da imamo izdavačku kuću jedne nacionalne manjine koja uspijeva izdavati dnevni list, u ovom trenutku od 40 stranica. Hvala što ste nam došli u susret i kako se kaže unaprijed se preporučujem. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Ovo se nije čulo, ja ću ponovit. Unaprijed se preporučuje Klub nacionalnih manjina. Da li još netko želi uzeti učešće u raspravi? Zaključujem raspravu o amandman Vlade Republike Hrvatske. Dajem na glasovanje amandman Vlade Republike Hrvatske. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 84 glasa za, 21 glas suzdržanih i 7 protiv, prihvaćen amandman Vlade Republike Hrvatske i postao sastavnim dijelom konačnog prijedloga zakona. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke zapravo. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za, 1 glas suzdržanih i 31 glas protiv, donesena Odluka o privremenom financiranju poslova, funkcija i programa državnih tijela i drugih proračunskih korisnika Državnog proračuna Republike Hrvatske u prvom tromjesečju 2016. godine, u tekstu kako je predložila Vlada Republike Hrvatske, zajedno sa prihvaćenim amandmanom. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Privremeni financijski plan Hrvatskih voda za prvo tromjesečje 2016. godine. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za, ništa suzdržanih i 29 glasova protiv, donesena Odluka o davanju suglasnosti na Privremeni financijski plan Hrvatskih voda za prvo tromjesečje 2016. godine. 2, Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Privremeni financijski plan Hrvatskih cesta za prvo tromjesečje 2016. godine. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za, ništa suzdržanih i 29 glasova protiv, donesena Odluka o davanju suglasnosti na Privremeni financijski plan Hrvatskih cesta za prvo tromjesečje 2016. godine, u tekstu kako je predložila Vlada Republike Hrvatske. 3, Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Privremeni financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za prvo tromjesečje 2016. godine. … [[Upadica se ne razumije.]] Recite.
Dakle u svojoj raspravi sam iznio da je taj Financijski plan u suprotnosti sa Zakonom o privremenom financiranju. On je nekoliko puta veći od godišnjeg plana, dakle tamo se planira milijardu i 600 milijuna kuna [[Upadica predsjednik: To smo čuli kolega Šuker.]] Za ovaj financijski plan ja upozoravam kolegice i kolege da je taj financijski plan [[Upadica predsjednik: To smo sve čuli.]] U suprotnostima sa zakonskim propisima Republike Hrvatske.
Hvala lijepa. Molim, dajem na glasovanje, već sam rekao Odluku o davanju suglasnosti na Privremeni financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za prvo tromjesečje 2016. godine. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 glasova za, 2 glasa suzdržanih i 31 glas protiv, donesena Odluka o davanju suglasnosti na Privremeni financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za prvo tromjesečje 2016. godine, u tekst kako je predložila Vlada Republike Hrvatske. 4, Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Privremeni financijski plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za prvo tromjesečje 2016. godine. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za, ništa suzdržanih i 33 glasa protiv, donesena Odluka o davanju suglasnosti na Privremeni financijski plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za prvo tromjesečje 2016. godine, u tekstu kako je predložila Vlada Republike Hrvatske. 5, Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Privremeni financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za prvo tromjesečje 2016. godine. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 83 glasa za, ništa suzdržanih i 33 glasa protiv, donesena Odluka o davanju suglasnosti na Privremeni financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za prvo tromjesečje 2016. godine, u tekstu kako je predložila Vlada Republike Hrvatske. 6, Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Privremeni financijski plan Centra za restrukturiranje i prodaju za prvo tromjesečje 2016. godine. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za, 2 glasa suzdržanih i 32 glasa protiv, donesena Odluka o davanju suglasnosti na Privremeni financijski plan Centra za restrukturiranje i prodaju za prvo tromjesečje 2016. godine, u tekstu kako je predložila Vlada Republike Hrvatske. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici nastavljamo plenarno zasjedanje Hrvatskog sabora u skladu sa dogovorom od petka. Prelazimo na dnevni red, na dnevnom redu je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakon o zaštiti potrošača, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.br.891. Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog zakona ste primili. U skladu s člankom 204. Poslovnika Hrvatskog sabora hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmane možemo podnositi do kraja rasprave u skladu s člankom 197. Poslovnika. Raspravu o konačnom prijedlogu zakona proveli su Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo. Izvješće ovih radnih tijela Hrvatskog sabora ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice Vlade dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani Alen Leverić zamjenik ministar gospodarstva. Izvolite poštovani zamjeniče.