Kolegice i kolege zastupnici molim vas da zauzmete svoja mjesta da možemo početi sa radom ove sjednice, jer koliko vidim u dvorani i prema evidenciji na displeju imamo kvorum. Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti otvaram 46. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redoviti gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovito prate rad našega Doma, predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Odsutnost su opravdali zastupnici: Nermina Ćemalović, Mato Franjičević, Mladen Bosić i Darko Babalj. Prema informaciji službe sjednici je nazočno 34 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena dnevnog reda sjednice želim napomenuti da sljedeće: točka 5. Prijedlog zakona o izbjeglicama iz BiH, raseljenim osobama i povratnicima – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-3/13 od 10.01.2013. je dopunjena s Izvješćem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku, koje je negativno. S ranijeg dnevnog reda skinuta je točka 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku, zakon broj: 01,02-02-1-5/13 od 22.01.2013. (drugo čitanje) na zahtjev nadležnog Ustavnopravnog povjerenstva. Rok za dostavu izvješća produžen je do naredne sjednice Doma. Na dnevni red su dodane: Točka 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-16/13 od 22.03.2013. 2 Točka 22. Razmatranje: a) Prijedloga odluke o imenovanju člana Zajedničkog povjerenstva za europske integracije, b) Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o izboru članova stalnih povjerenstava Zastupničkog doma. Točka 23. Prijedlog odluke o razrješenju člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete BiH. Točka 24. Razmatranje ostavke zastupnika Slavka Jovičić na članstvo u Istražnom povjerenstvu Zastupničkog doma za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava, akt broj: 01-34-1- 224-1/13 od 25.03.2013. Točka 28. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Europske komisije i Zajedničkog upravljačkog tijela, koje se nalazi u Francuskoj, u vezi s integracijom sredstava iz Instrumenta predpristupne pomoći unutar transnacionalnog programa suradnje Mediteran za pomoć iz Europskog regionalnog razvojnog fonda u okviru cilja Europske teritorijalne suradnje (Podijeljeno upravljanje), broj: 01,02-05-2-380/13 od 22.03.2013. Točka 29. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske komisije o programu prekogranične suradnje Hrvatska – Bosna i Hercegovina u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA za 2011. godinu, broj: 01,02-05-2-389/13 od 26.03.2013. Točka 30. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske komisije o programu prekogranične suradnje Bosna i Hercegovina – Crna Gora u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA za 2011. godinu, broj: 01,02-05- 2-390/13 od 26.03.2013. Točka 31. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora o izručenju između Bosne i Hercegovine i Crne Gore, broj: 01,02-05-2-379/13 od 22.03.2013. I točka 32. Davanje suglasnosti za ratificiranje Dopune Ugovora o financiranju između Bosne i Hercegovine i Komisije Europskih zajednica o međugraničnom programu Bosna i Hercegovina – Crna Gora u sklopu IPA-ine komponente međugranične suradnje za 2009. godinu, broj: 01,02-05-2-391/13 od 26.03.2013. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja ne predlažem novu tačku, nemam primjedbi na predloženi dnevni red, ali želim samo da pojasnim zbog čega je, više razloga da iznesem skinuta ova tačka, Vi ste kazali da je skinut sa dnevnog reda – Prijedlog izmjena i dopuna Krivičnog zakona BiH na zahtjev Ustavnopravne komisije. Dakle, nikakvi drugi razlozi nisu osim, dakle, nisu razlozi do Ustavnopravne komisije, 3 mi smo dobili Mišljenje Vijeća ministara u kojem piše da Vijeće ministara priprema sveobuhvatnije izmjene Krivičnog zakona u kojima su sadržane i izmjene koje tretira ovaj Zakon i da će to u toku marta mjeseca biti na Vijeću ministara. Mi smo se odlučili da zatražimo produženje roka, da sačekamo te sveobuhvatnije izmjene, jer ne treba Krivični zakon svako malo pa mijenjati, nego treba napraviti sveobuhvatnije izmjene, ako postoje dakle sveobuhvatnije, ali i ovo je urgentna problematika. I ja koristim priliku, ovdje su prisutni predstavnici Vijeća ministara, da ovu stvar zabilježe, dakle da taj zakon ako je predložen, ako je došao u Vijeće ministara, ako je bio, mart mjesec već ističe, da se što prije dostavi Parlamentarnoj skupštini BiH kako bi smo mogli nastaviti proceduru. Toliko, hvala vam.
Hvala lijepo. Ovdje je generalni tajnik Vijeća ministara, tako da nadam se da će to biti prenešeno članovima Vijeća ministara. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Pa, ja moram reći da sam ja bila protiv skidanja ove tačke s dnevnog reda iz jednog razloga, i evo juče mi je potvrđeno u Ministarstvu pravde, da ovaj Zakon do Parlamenta neće doći prije, u najboljem slučaju sredine maja. U Savjetu ministara će se naći krajem aprila jer još uvijek su u toku javne konsultacije i Zakon se nalazi na sajtu. Nažalost zbog tog BiH očekuje još jedan negativan izvještaj Evropske komisije i ponovo ćemo se naći na onoj lošoj poziciji na kojoj se već nalazimo na listi Američkog Stejt De Partmenta. Druga stvar, ja nisam sigurna da li će ove proširene izmjene i dopune Krivičnog zakona biti prihvatljive nama iz RS-a i bojim se da ćemo onda raditi uzaludan posao. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Ja takođe ne mislim da treba skidati ovaj Zakon sa današnje, s dnevnog reda današnje sjednice iz nekoliko razloga. Dakle, Vijeću ministara se može samo reći dobro jutro i dobro su se ljudi sjetili da ovo treba uraditi. Argumenti za ne skidanje su sljedeći. Dakle, u Mišljenju Vijeća ministara, u Mišljenju o ovom Zakonu precizno je rečeno da su ovim Zakonom, pozitivno je dakle Mišljenje, i da su ovim Zakonom praktično se uskladili, usklađen da je, da je došlo do usklađenja sa konvencijama međunarodnim, Konvencijom UN-a, Konvencijom Vijeća Evrope i usklađivanje sa međunarodnim 4 standardima, kao i da su riješeni postojeći sukobi nadležnosti pravosudnih organa. Dakle, samo Mišljenje Vijeća ministara ide u prilog da ovaj Zakon treba danas da se ostavi, s tim što zaista u Mišljenju Direkcije za evropske integracije ima jedna napomena da nije sveobuhvatno primijenjena ova direktiva Vijeća Evrope, odnosno misli se na ovaj stav 3. člana 4. i to me jedino ovako malo, malo dovodi u dilemu. Ali Mišljenje Vijeća ministara apsolutno ide u prilog da danas treba ovu sjednicu, ovu tačku zadržati na ovoj sjednici i što se mene tiče ja sam za to da ona ostane.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja svakako spadam u red onih koji smatraju da ovaj Zakon treba što prije donijeti, al' treba donijeti zakon koji će biti konzistentan, dakle koji će odražavati sve ono što treba zakon da odražava. U pismu Vijeća ministara piše da će Zakon biti u martu mjesecu na Vijeću ministara i to tako piše, dakle, u njihovom Mišljenju. Naša sjednica naredna je u aprilu mjesecu i ja sam iskoristio priliku da zatražim od Vijeća ministara da ovu uradi do naredne sjednice. Ukoliko to ne urade, naravno ovaj Zakon ide sa svojom procedurom, njega niko ne može zaustaviti, on treba da bude razmatran. Dakle, cilj mog javljanja je samo da animiramo, evo ovako javno, Vijeće ministara da uradi taj dio posla kako bi smo imali što kvalitetnije i tačno je da je gospođa Aleksandra Pandurević bila protiv, svi ostali članovi Komisije su bili za. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Dakle, istina da ova točka nije danas na dnevnom redu, ali isto tako ona nije skinuta sa dnevnoga reda ovoga Doma zato što je rok produžen do naredne sjednice, u skladu s ovim što je kolega Džaferović objasnio. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Savjet ministara je imao dvije godine da uradi ovaj posao, nije uradio. I ja zaista ne vidim zašto mi sami sebe ovdje derogiramo, zašto sami sebe omalovažavamo i kažemo ono što smo mi uradili evo odustaćemo od tog i stavićemo tamo u neku fioku da bi, jer možda će Savjet ministara uraditi posao. Gospodine Džaferoviću žao mi je što Vam moram reći, Savjet ministara Vas je ovaj put, nas je obmanuo, jer na sajtu Ministarstva pravde jasno piše da javne konsultacije traju do 01. aprila o Zakonu. Dakle, ni pod razno se on ne može naći na sjednici Savjeta ministara u martu mjesecu. 5 Ja moram konstatovati i da primjećujem da na Ustavnopravnoj komisiji su redovne opstrukcije koje dolaze i u ostalim komisijama iz SDA koja je odlučila da glumi destruktivnu opoziciju. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi predstavnici Savjeta ministara, kolegice i kolege. Pa, ja ću samo podsjetiti kad je već ovo stavljeno i kad se vodi rasprava o tome da li će doći na dnevni red i kad su ti rokovi, ja ću samo da podsjetim, da sam ja 2009. godine, u prošlom sazivu, dobio podršku od ovog Doma da se uradi sveobuhvatna reforma Krivičnog zakona. Dakle, tačno naglasio, naveo taksativno najteži oblici kriminala – terorizam, dilanje droge, trgovina bijelim robljem, silovanje maloljetne djece, naravno i nošenje nelegalno i posjedovanje oružja. S obzirom na situaciju imam zahtjev od Foruma građana opštine Pale povodom posljednjeg tragičnog sukoba ili tragičnog ubistva, to ljudi ne može čekati. Na svu sreću, na svu sreću, nije ovo izolovani ili na nesreću, nije izolovani proces, to sutra čeka, i desilo se to širom BiH, dakle ono što se tiče Krivičnog zakona BiH to sam tražio i dobio podršku i nije to ostavljeno za mart Savjetu ministara, to je prošlo ljudi četiri godine. I te sveobuhvatne promjene ili izmjena Krivičnog zakona nije bilo, koje je u nadležnosti ovog Doma i Savjeta ministara. Tako da mi se stalno vrtimo u nekom začaranom krugu i nosimo teret napada, odgovornosti, javnosti, reakcije, zašto mi nismo uradili. Pa osnovno pitanje je, zaista, koje se mora postaviti – zašto se mi bojimo da za najteža krivična djela predvidimo kaznu 40 godina zatvora ako SAD, kao kolijevka demokratije navodno, svoje najteže ili najveće kriminalce osuđuju 400 godina, 500 godina, 600 godina, ne znam ni ja koliko. To sam samo tada tražio, i kažem dobio podršku ovog Doma, preventivno, a prevencija je najvažnija u ovakvim stvarima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Dakle, uz sve uvažavanje američke demokracije ipak kolijevka demokracije je u Evropi. Ja bih, evo prije nego dam riječ uvaženom zastupniku Šefiku Džaferoviću za repliku, da kažem. Dakle, Ustavnopravno povjerenstvo ovoga Doma je, dakle, samo s jednim glasom protiv predložilo Domu da se odloži zapravo rasprava o ovom Zakonu uzimajući u obzir, i ja to vjerujem, da će Vijeće ministara u toku ovoga mjeseca dostaviti nam jedan, sveobuhvatnije izmjene. I ne vidim razloga da oko toga vodimo ovoliko veliku raspravu. Ali evo, kolega Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
nije uključen mikrofon 6
Nemamo više prijavljenih za raspravu i konstatiram da 46. sjednica Doma ima sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 44. sjednice Zastupničkog doma; 2. Zastupnička pitanja: a) Komentari na dobijene odgovore, b) Nova zastupnička pitanja; 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopunama Zakona o postupku zaključivanja i izvršenja međunarodnih ugovora po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-16/13 od 22.03.2013.; 4. Prijedlog zakona o parlamentarnom nadzoru u području obrane i sigurnosti Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH, zakon broj: 01,02-02-1-48/12 od 29.11.2012. (drugo čitanje); Molio bih zastupnike da ne razgovaraju na mobitel ili službe da signal onemoguće. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ispričavam se, da damo priliku zastupniku da obavi razgovor, kvorum imamo. 5. Prijedlog zakona o izbjeglicama iz Bosne i Hercegovine, raseljenim osobama i povratnicima – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-3/13 od 10.01.2013., s Izvješćem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku; 6. Izvješće o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, materijal Vijeća ministara BiH, broj: 01,02-50-19-304/13 od 07.03.2013.; 7. Izvješće o radu i financijsko izvješće Agencije za poštanski promet Bosne i Hercegovine za 2012. godinu, materijal broj: 01,02-29-325/13 od 14.03.2013.; 8. Izvješće o radu Ustavnopravnog povjerenstva za 2012. godinu, broj: 01/1-50-1-1-36/13 od 24.01.2013.; 9. Izvješće o radu Povjerenstva za financije i proračun za 2012. godinu, broj: 01/4a-50-3-4-32/13 od 12.02.2013.; 10. Izvješće o radu Povjerenstva za vanjske poslove za 2012. godinu, broj: 01/2-50-3-2-31/13 od 28.02.2013.; 11. Izvješće o radu Povjerenstva za vanjsku trgovinu i carine za 2012. godinu, broj: 01/3-50-3-3-20/13 od 31.01.2013.; 12. Izvješće o radu Povjerenstva za promet i veze za 2012. godinu, broj: 01/5-50-3-5-20/13 od 24.01.2013.; 13. Izvješće o radu Povjerenstva za ostvarivanje ravnopravnosti spolova za 2012. godinu, broj: 01/6a- 50-3-6-10/13 od 24.01.2013.; 7 14. Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH za 2012. godinu, broj: 03/1-50- 14-7-19/13 od 23.01.2013.; 15. Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH za 2012. godinu, broj: 03/2-50-14-8-8/13 od 14.02.2013.; 16. Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za europske integracije za 2012. godinu, broj: 03/4-50- 14-10-12/13 od 16.01.2013.; 17. Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za ekonomske reforme i razvoj za 2012. godinu, broj: 03/3-50-14-9-10/13 od 19.02.2013.; 18. Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku za 2012. godinu, broj: 03/6-50-14-12-21/13 od 19.02.2013.; 19. Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za administrativne poslove za 2012. godinu, broj: 01,02- 50-19-954/12 od 22.03.2013.; 20. Imenovanje Ad hoc povjerenstva za provođenje postupka imenovanja Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH; 21. Informacija o realiziranju Plana mjera koje je iz svoje nadležnosti poduzelo Ministarstvo vanjskih poslova BiH za rješavanje problema građana Bosne i Hercegovine koji su bili zaposleni u Republici Hrvatskoj i otpušteni s posla u razdoblju 1991. – 1995. (realizacija inicijative zastupnice Aleksandre Pandurević upućene na 12. sjednici Zastupničkog doma, održane 27.10.2011., a usvojene na 20. sjednici, održanoj 02.02.2012.), materijal Vijeća ministara BiH, broj: 01-50-19-1107/11 od 04.03.2013.; 22. Razmatranje: a) Prijedloga odluke o imenovanju člana Zajedničkog povjerenstva za europske integracije, b) Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o izboru članova stalnih povjerenstava Zastupničkog doma; 23. Prijedlog odluke o razrješenju člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete BiH; 24. Razmatranje ostavke zastupnika Slavka Jovičić na članstvo u Istražnom povjerenstvu Zastupničkog doma za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava, akt broj: 01-34-1-224- 1/13 od 25.03.2013.; 25. Razmatranje inicijative zastupnika Šemsudina Mehmedovića s 42. sjednice Zastupničkog doma, održane 14.02.2013., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma, upućujem zastupničku inicijativu da Parlamentarna skupština BiH obavi raspravu o preprekama i šansama za ulaganje u Bosnu i Hercegovinu, te da Vijeće ministara BiH pripremi polazni materijal za raspravu”, broj: 01-50-19-222/13 od 14.02.2013.; 26. Razmatranje inicijative zastupnika Zijada Jagodića s 43. sjednice Zastupničkog doma, održane 28.02.2013., koja glasi: “Podnosim inicijativu kojom bi se građanima Bosne i Hercegovine omogućilo da u cijelosti prate sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH putem državnog RTV emitera, počevši od 01. ožujka 2013. godine”, broj: 01-50-19-277/13 od 28.02.2013.; 27. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o grantu u okviru IPA 2010 – Nacionalni program za Bosnu i Hercegovinu, Dio 1 – Vodovod i kanalizacija u RS-u – između Bosne i Hercegovine i Europske investicijske banke, broj: 01,02-05-2-331/13 od 15.03.2013.; 28. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Europske komisije i Zajedničkog upravljačkog tijela, koje se nalazi u Francuskoj, u vezi s integracijom sredstava iz Instrumenta predpristupne pomoći unutar transnacionalnog programa suradnje Mediteran za pomoć iz Europskog regionalnog razvojnog fonda u 8 okviru cilja Europske teritorijalne suradnje (Podijeljeno upravljanje), broj: 01,02-05-2- 380/13 od 22.03.2013.; 29. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske komisije o programu prekogranične suradnje Hrvatska – Bosna i Hercegovina u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA za 2011. godinu, broj: 01,02-05- 2-389/13 od 26.03.2013.; 30. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske komisije o programu prekogranične suradnje Bosna i Hercegovina – Crna Gora u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA za 2011. godinu, broj: 01,02- 05-2-390/13 od 26.03.2013.; 31. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora o izručenju između Bosne i Hercegovine i Crne Gore, broj: 01,02-05-2-379/13 od 22.03.2013.; Molim zastupnike SNSD-a da ne ometaju čitanje dnevnog reda. 32. Davanje suglasnosti za ratificiranje Dopune Ugovora o financiranju između Bosne i Hercegovine i Komisije Europskih zajednica o međugraničnom programu Bosna i Hercegovina – Crna Gora u sklopu IPA-ine komponente međugranične suradnje za 2009. godinu, broj: 01,02-05-2-391/13 od 26.03.2013. I na taj način zaključujemo, dakle, dnevni red sa 32. točkom, sa 32 točke. Prelazim na razmatranje dnevnog reda. Točka jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 44. sjednice Zastupničkog doma
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici, dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno bilo Ustavnom sudu i Tužilaštvu BiH u vezi sa predmetima koji nisu sprovedeni i odluke Ustavnog suda. Od Ustavnog suda je dobijen podatak da je 80 predmeta do sada od 2005. godine ne sprovedeno. Tužilaštvo je sa svoje strane dostavilo tabelaran izvještaj od 155 predmeta koje navode ovdje, ali ne navode kakve su sankcije izrečene i da li su uopšte bilo kakve sankcije izrečene u ovoj državi u kome je očigledno da pravosudni stub u BiH je ozbiljno oštećen. Možemo konstatovati da je veliki broj neizvršenih sudskih odluka Ustavnog suda a da nikakve sankcije ne postoje za to krivično djelo. Da je poruka ovdje u BiH, nakon ovakvog odgovora na moje pitanje, slobodno ne sprovodite odluke Ustavnog suda BiH, ne smijete ih komentarisati, ali ih ne morate ni sprovoditi. I s obzirom da Tužilaštvo je samo tabelarno odgovorilo ovdje, ja tražim od Tužilaštva dopunu odgovora – Koje i kakve mjere i sankcije stoje na raspolaganju Tužilaštvu BiH za krivično djelo ne sprovođenja odluka Ustavnog suda BiH i zašto nisu do sada upotrebljene? Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite. 10
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Evo, ja sam dočekala skoro godinu dana nakon postavljenog pitanja i da dobijem odgovor. Zaista se zahvaljujem Savjetu ministara iako nisam dobila odgovor na pitanje koje sam postavila. Dakle, moje pitanje je glasilo – Kada će Savjet ministara sačiniti analizu efikasnosti rada institucija BiH, naročito s prijedlogom mjera za neefikasne institucije? Dobila sam odgovor od upravnih organizacija u sastavu Savjeta ministara. Pa pošto je neko ko je slao ministarstvima poslao i onim ministarstvima koji u svom sastavu nemaju ni jednu upravnu organizaciju pa se vjerovatno Ministarstvo odbrane čudilo kako to da ja kao predsjedavajuća Komisije ne znam da u sastavu Ministarstva odbrane nema ni jedne upravne organizacije. Dakle, ja molim da Savjet ministara, to sad gledam u gospodina koji predstavlja instituciju Savjeta ministara ovdje, da se ubuduće vodi računa kako glasi poslaničko pitanje. Drugo, znači ne zanimaju me samo upravne organizacije. Ja sam rekla – rada institucija BiH sa prijedlogom i mjerama za neefikasne institucije. Znamo jako dobro, mislim da svaki poslanik ovdje u ovom Predstavničkom domu zna koje su tu neefikasne institucije i kakvi su njihovi rezultati. Dakle, nemam šta da komentarišem, ne mogu biti zadovoljna odgovorom koji nisam dobila. Ali ono što je važno da istaknem, a to je, sad upućujem Sekretarijatu Parlamentarne skupštine, na kraju dopisa koji dostavlja Generalni sekretarijat stoji – Napominjemo da smo u više navrata tražili od sekretarijata domova Parlamentarne skupštine BiH da se zastupnička i izaslanička, odnosno poslanička i delegatska pitanja dostavljaju Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara kako bi iste mogli evidentirati i imati uvid u postupanje ministarstava i drugih institucija u davanju odgovora, te prema potrebi istima upućivati požurnice, odnosno urgencije za postupanje. Dakle, ja vas molim da se držite toga. Dakle, vjerovatno zbog toga ja čekam godinu dana. Ako Generalni sekretarijat nema informaciju da smo mi postavili pitanje, on nema mogućnosti da urgira njegov odgovor. Dakle, sva pitanja Sekretarijat treba da šalje Generalnom sekretarijatu, a on će dalje brinuti o našim pitanjima. Istovremeno hoću da kažem da drugi ...
Vrijeme.
Samo sekundu, da ne mogu davati komentar na drugi dobijeni odgovor sa 40. sjednice zato što, zbog obimnosti materijala nisam uspjela da ga analiziram.
Zahvaljujem. Samo želim podsjetiti kolege zastupnike da komentare na dobijene odgovore, poslovnički je rezervirano 2 minute vremena. Uvaženi zastupnik Adnan Bašić. Izvolite. 11
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja sam onako po običaju inat kakav je u Bosni, a Bogami sam i malo dobro inatan kad je ovo u pitanju, radi se o zdravlju moje djece, ne više mog. Ponovio sam pitanje i opet sam dobio neku vrstu glaziranog odgovora koji svi dobro znamo. Konstatacija, konstatacija da smo zagađeni, da nas truju, i tačno se navodi koliko čega, ali nigdje konkretnog odgovora, ljudi božiji. Ja uporno tražim odgovor – Kakve će se sankcije vršiti prema zagađivačima svega onoga što život znači u našoj BiH? Ko su ti ljudi? Hoćemo li ih staviti na tapet odgovornosti? Kada ćemo spriječiti, hajde da kažemo, početi inflaciju našeg zagađenja, a njegovu popularizaciju kroz sve ovo. Dakle, možete nas trovati, možete nas zagađivati, mi ćemo samo konstatovati da vi to radite, koliko, i čiji. Nisam zadovoljan odgovorom. Ali kakav sam ja ću ga ponovo sastaviti ali na drugi način da bude kao novo pitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Vrlo kratko. Dakle, ja sam dobio odgovor od Centralne izborne komisije koja mi je rekla, odnosno odgovorila da moje pitanje je postavljeno tako da nije moguće na njega dati odgovor. Dakle, očigledna je praksa kad priupitate ko je odgovoran za eventualnu štetu i posljedice pitanje obično ljudima izgleda nije jasno. Međutim, ovdje se radi o takvoj situaciji gdje ćemo mi se ipak suočiti. Ja bih volio da se to ne desi, ali ako sudovi donesu presude u korist onih koji su podnijeli tužbe na izbor članova Centralne izborne komisije, onda će biti potpuno jasno kakve su posljedice, ali će opet ostati pitanje nejasno kad je riječ o odgovornosti. Ali evo, vidjet ćemo šta će se desiti. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, dame i gospodo, sve vas srdačno pozdravljam. Ja bih se, dakle, osvrnula ili možda na ovo što je rekao gospodin Belkić, dobio je odgovor da nije moguće dobiti odgovor na postavljeno pitanje, a sličan nonsens, da ne kaže neadekvatan ili još gori neki izraz da ne upotrijebim, sam odgovor dobila i ja na urgenciju. Naime, u drugom mjesecu sam postavila pitanje Upravi za indirektno oporezivanje. Odgovor sam dobila u smislu – mi smo sami sebi postavili pitanje i nismo u mogućnosti da vam damo odgovor. Kad sam tražila od Generalnog tajništva, dakle Vijeća ministara urgenciju dobila sam odgovor da sam dobila 12 odgovor na koji ustvari nisam dobila, pa vas molim još jedanput, dakle da i vi da se malo uozbiljite i da ovu urgenciju uputite Upravi za indirektno oporezivanje. Druga stvar, niste ni pogledali akt gospodine Kutleša koji ste potpisali tako da sam Danijela Martinović, dakle na pitanje koje zastupnica Danijela Martinović postavio na 37. sjednici. Nisam znala da sam promijenila pol. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja zaista ne znam kako da uopšte prokomentarišem jedan odgovor. Ali evo, da vas samo podsjetim danas je 28. mart 2013. godine, ja sam od Vijeća ministara dobila odgovor na pitanje – šta je sa pripremama materijala u vezi rasprave na ovom Parlamentu o ekonomskoj situaciji u BiH, na inicijativu koja je podnešena u novembru 2011. godine. Dakle, od novembra 2011. godine do danas prošlo najmanej godinu i po dana. Inicijativu je usvojio ovaj Parlament da se raspravlja o ukupnoj ekonomskoj situaciji. Od tog momenta kad je pokrenuta inicijativa koja je u tom periodu bila jako, u ekonomskom smislu jako loša situacija, od tada imamo još veći pad stope ekonomskog rasta, još više nezaposlenih ljudi, još manje investicija, doživljavamo da nam Londonski ekonomist kaže da smo država koja propada, da nam međunarodni zvaničnici kažu da ekonomska slika je sumorna, da je BiH među najjadnijim državama u svijetu i td. I evo, nakon više urgencija da Vijeće ministara, po zaključku ovog Parlamenta, pripremi adekvatne materijale, ja dobivam odgovor. Dakle, odgovor nije utvrdio pojedinac nego je utvrdilo Vijeće ministara – odgovor na osnovu raspoloživih podataka koje smo obradili po važećoj carinskoj tarifi. I onda slijedi analiza vanjskotrgovinske razmjene u 2012. godini. Dakle, apsurd nad apsurdima. Ni fiskalne neravnoteže, ni stand by aranžmana, ni uslova koje ova zemlja treba ispuniti, ni poteza koje treba povući da bi se poboljšala ekonomska situacija da bi se priukle investicije i td. Dakle, ovaj Parlament može samo raspravljati koliko smo izvezli i koliko uvezli u 2012. godini. Ja molim Kolegij da po zaključku, dakle koji je usvojila ova Parlamentarna skupština, uputi dopis Vijeću ministara i traži materijale po inicijativi i po stavkama koje su navedene u inicijativi neophodnim za raspravu. Ukoliko cijenite da ovaj Parlament treba uopšte da raspravlja o ekonomskoj situaciji, ako ne cijenite, ako cijenite da je dobra ekonomska situacija onda je i to nešto. Hvala vam.
Ovo je proslijeđeno nadležnoj komisiji juče sa strane Kolegija, a evo dobro je što je, uglavnom je ekonomist upozorio nas na nešto što mi očito nismo vidjeli jel'. 13 Uvažena zastupnica Vesna Krstović-Spremo.
Hvala predsjedavajući. Kolegice i kolege sve vas srdačno pozdravljam. Ja sam dobila odgovor na svoje poslaničko pitanje koje sam uputili Agenciji za bezbjednost hrane, a odnosilo se na laboratorije koje vrše analize zdravstvene ispravnosti hrane i kvaliteta hrane na tržuištu BiH. Ja sam u suštini zadovoljna jer je dat dosta opširan odgovor, znači iz koga smo saznali da Agencija vodi bazu podataka laboratorija u BiH i čak ima veliki broj tih laboratorija koje su tehnički opremljene i da mogu, da znači rade mikrobiološke analize, analize teških metala, pesticida, mikotoksina, zatim različitih rezidua, lijekova, aditiva i td., i to je sve vrlo dobro. Međutim, odavde saznajemo i ono što sam takođe u okviru ovog pitanja pitala Agenciju za bezbjednost hrane, da znači Agencija za bezbjednost hrane ima dobru saradnju sa akademskom zajednicom u BiH, tj. da ova Agencija traži usluge od praktično 13 visokoškolskih ustanova iz BiH, što je jako dobro u smislu određenih domaćih, iskorištavanja domaćih eksperata. Međutim, na jednoj od sjednica Komisije za evropske integracije u prošlom periodu, znači mi smo imali sastanak sa uvaženim ministrom za ekonomske odnose i spoljnu trgovinu, gospodinom Šarovićem, kao i sa njegovim službenicima, odnosno direktorom Agencije za bezbjednost za hranu i direktorom Agencije za veterinarstvo, na kome smo dobili podatke da se ustvari prema svim relevantnim događajima slijedi da će se na teritoriji BiH odprilike centralizovati, znači ove ustanove, u otprilike četiri centra gdje će se laboratorije biti ovlaštene, i ove sad koje postoje su takođe ovlaštene, ali tada je bio rečen podatak da će to biti na četiri mjesta. Ja sam u svom pitanju pitala da li će, da se kaže otprilike gdje će biti te lokacije, naravno zanimljivo je, znači, zbog raznih situacija u vezi sa tim, gdje će biti lokacije takvih laboratorija? Na to pitanje nisam dobila konkretan odgovor, ali sve ostalo, znači dat je dosta opširan odgovor, ja sam u suštini zadovoljna osim ovog dijela, ali moguće je da i ovi u Agenciji za bezbjednost hrane još ne znaju tačno gdje će biti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Predsjedavajući, dopredsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, mediji, gosti, sve skupa vas pozdravljam. Ja sam dobio odgovore na dva postavljena pitanja. Jedno se odnosi na stanje u zdravstvu, odnosno državne, entitetske i kantonalne institucije koje su iz oblasti zdravstva da li posjeduju informacije o pacijentima, građanima BiH koji čekaju na liječenje u inostranstvu, o kakvim je bolestima riječ, kuda idu, kakvi su to ukupni iznosi i da li mi imamo taj podatak. Međutim iz odgovora većeg broja institucija mogu reći da je vidljivo da niko nema tih podataka, pa se postavlja pitanje ko zapravo te pacijente upućuje, kuda ih upućuje, jer je jasno da ipak imaju određene uputnice jer oni ne mogu tek tako ići. Druga stvar, u ove aktivnosti svjedoci smo svi da se upućuju, odnosno sredstva za tako velike operacije prikupljaju razne humanitarne organizacije, 14 nevladine organizacije, mjesne zajednice, pojedinci putem televizije, na radiju, a da ne kažem na sve moguće oblike, mislim da ovaj Parlament treba i o ovom pitanju da povede računa, odnosno određene korake kako bi se ova stvar stavila pod konrolu da vidimo, na kraju krajeva, obzirom da mi imamo sve institucije i specijaliste za sve moguće bolesti, ali u suštini mi to izgleda ne provodimo. Drugo pitanje se odnosilo, isto tako koje nije iz moje branše nešto specijalno, ali zainteresiran sam za pitanje pokretne vojne imovine i sukcesije koja se odnosi na BiH. Međutim iz odgovora koji sam dobio, pročitat ću samo jednu rečenicu iz čega definitivno ne znam šta bi mogao komentarisati, kaže – uvažavajući našu inicijativu na sastanku koji je održan 17. i 18. septembra 2009. godine u Beogradu zaključeno je da zajednička radna komisija za Aneks A ...
Vrijeme.
Ja se izvinjavam predsjedavajući dobio sam 2 minute od kolege Šepića pa Vas molim.
Nećemo uvoditi nove poslovničke ...
Evo završit ću odmah, molim vasm i javljaju mi, javljaju da definitivno komisija koja bi trebala od 2009. do danas nije odredila delegaciju koja bi ovu proceduru vodila dalje. Pa mislim da i s ovim definitivno trebamo riješiti. Dobro, zahvaljujem.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović, Vaših 2 minute. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja vas isto sve srdačno pozdravljam. Moje pitanje je bilo vezano, odnosno inicijativa na dovršetak procesa za uspostavu elektronskog potpisa. Iz odgovora je očito nemar i neozbiljnost u radu Vijeća ministara kada je u pitanju ova problematika. Zakon o elektronskom potpisu koji je donesen 2006. godine, dakle zbog neizmjene Pravilnika o unutarnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta nije napravljeno i, dakle nije primjena moguća tog zakona. Dakle, nakon 7 godina nije se uspjelo izvršiti izmjena i dopuna Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji, što govori nam o neozbiljnosti rada Vijeća ministara. A kako to uozbiljiti u drugom dijelu ove točke ja ću jednu inicijativu pokrenuti. Hvala lijepo. 15
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici. Moje pitanje se odnosilo, je li, kad je u pitanju, u biti nakon jednog novinskog članka vezano za kontrolu tečnih naftnih goriva u BiH gdje je tada gospodin Tirak, direktor Inspekcijske uprave, znači Uprave za inspekcijske poslove Federacije BiH, rekao da imamo loše gorivo na benzinskim pumpama, ali da Uprava za inspekcijske poslove ne može objaviti imena tih pravnih subjekata iz razloga toga, pozvao se na Zakon o zaštiti ličnih podataka, kako je on to naveo. Pa vidim nakon mog postavljenog pitanja i inzistiranja da se objave te benzinske pumpe koje imaju loše gorivo, to je zatražen i odgovor od Agencije za zaštitu ličnih podataka i gdje je rečeno da nema nikakvih problema da se to javno objavi i ovdje u ovom odgovoru imamo 30, znači pravnih subjekata koje imaju loše gorivo, bolje rečeno nisku točku paljenja. Ja sam se raspitao šta to znači niska točka paljenja, onda su mi ti neki koji se bave time rekli otprilike da je to auto na minus pet stupnjeva, recimo ne može vam upaliti jer tada dolazi do smrzavanja goriva, odnosno staranja vodenih kristala koji onemogućavaju paljenje motora. I zbog ovakvog lošeg goriva i ja sam imao jednu havariju na novom autu koja me koštala 2.000 eura. Ali ovdje je suspektno ili sumnjivo što od ovih 30 subjekata 85% njih je dobilo ovakvu ocjenu od jednog akreditiranog laboratorija, a ne i od nekih drugih koji su radili isto tako kontrolu. Ali nažalost ovi dobavljači i distributeri goriva oni sami odlučuju koja laboratorija će njima kontrolirati gorivo. Pa evo, nakon ovoga pozivam i Dom naroda Federacije BiH da stavi u proceduru donošenje Zakona o nafti. Evo, ova neka nova parlamentarna većina ima mogućnosti vjerujem da nas razriješi ovih problema, jer taj zakon je, je li, upućen iz Vlade Federacije, prošao Zastupnički dom i nalazi se već četiri mjeseca u Domu naroda pa bi bilo potrebno donijeti taj novi zakon da nemamo ovakvih nepravilnosti i ovakvih problema kao što smo imali do sada. Hvala.
Hvala lijepo. Nadam se da će nova vlada predložiti to novoj parlamentarnoj većini. Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja se zahvaljujem Savjetu ministara na odgovoru koji sam dobio od Kancelarije za harmonizaciju i koordinaciju sistema plaćanja u poljoprivredi. Međutim, ovaj odgovor je adekvatan ali nažalost on ništa ne govori u smislu poboljšanja negativnog izvještaja o napretku kada je u pitanju rad ove Kancelarije. On se odnosi, dakle, na niz problema i pitanja iz oblasti poljoprivrede na to, bez obzira na složenost i nadležnosti za poljoprivredu na različitim nivoima u 16 BiH još uvijek nisu postignuti nikakvi značajniji napreci, niti u smislu podsticaja, niti u smislu zaštite izvozno-uvoznog režima i intervencije na tržištu u BiH koja dolazi do ovog narušavanja. U tom smislu postavit ću identično pitanje u septembru mjesecu kako ponovno ne bismo imali negativan odgovor o napretku iz ove oblasti. Hvala vam.
Zahvaljujem. Prelazimo na b) Nova zastupnička pitanja Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepa. Mislim da je krajnje vrijeme da Savjet ministara odgovori na jedno važno pitanje koje je u ovom momentu značajno, posebno s obzirom da očekujemo da ćemo imati popis stanovništva u desetom mjesecu ove godine. Dakle, upućeno Savjetu ministara. S obzirom da je pitanje markiranje međuentitetske linije obaveza iz Aneksa II Dejtonskog mirovnog sporazuma – Šta je do sada urađeno na planu stvarnog i tehničkog utvrđivanja međuentitetske linije razgraničenja u BiH? Evidentno je da bez markiranja međuentitetske linije ostaje problem određenog broja građana i institucija u dijelovima kroz koje prolazi ta linija, a osnovni razlog za markiranje međuentitetske linije je taj što ona cijepa 14.000 parcela bez čega neće biti moguće i kvalitetno provesti popis stanovništva. Kompletna dokumentacija koju je prikupila RS u vezi s markiranjem međuentitetske linije razgraničenja dostavljena je komandantima NATO štaba u Sarajevu i EUFOR-u u BiH koji su prema Aneksu II Dejtonskog mirovnog sporazuma krajnje autoriteti za identifikaciju i utvrđivanje međuentitetske linije. Istovremeno Vlada RS-a pripremila je opis granice između entiteta, potom identifikovala na karti tu liniju sve u cilju uspješnijeg završetka ovog značajnog posla. U nekoliko navrata je pozivala Savjet ministara i Vladu Federacije da imenuju svoje članove u Zajedničku komisiju koja bi radila na tom planu. Pošto nema odgovora ni od Federacije, nema odgovora ni od Savjeta ministara tražim da mi se u najkraćem roku odgovori na ovo pitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, zamjenik predsjedatelja. Izvolite. 17
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja imam nekoliko pitanja ali i njih ću dostaviti u pisanoj formi, ali želim pročitati dvije inicijative koje pokrećem danas na ovoj sjednici. Naime, prva inicijativa – Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH podnosim sljedeću poslaničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da do kraja 2013. godine pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o dijaspori BiH. I druga inicijativa – Takođe zadužuje se Vijeće ministara BiH da do kraja 2013. godine pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o zabrani izazivanja i širenja nacionalne, vjerske, rasne i drugih oblika mržnje u BiH. Smatram izuzetno važnim da mi zakonski regulišemo i na određen način sankcioniramo govor mržnje, ne selektivno na jednom dijelu teritorije već na cijeloj teritoriji BiH. I mislim da je takav zakon zaista u najboljem interesu svih naroda i građana u ovoj zemlji.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja imam tri pitanja. Jedno je za Graničnu policiju BiH koje glasi – Na kojim graničnim prijelazima u BiH u posljednje tri godine je bilo najviše evidentiranih ilegalnih migracija i prekograničnog kriminala, o kakvim je migracijama i kriminalu riječ, te kakvi su rezultati poduzetih radnji od strane Granične policije i BiH u tim predmetima? Za Upravu indirektnog oporezivanja – Na kojim graničnim prijelazima u BiH je najviše evidentirano krijumčarenja robe široke potrošnje, ali akcizne visoko tarifne robe u poslednje tri godine, kolika je vrijednost te robe, koliko je tih predmeta, koliko je do sada riješeno i šta Uprava indirektnog oporezivanja konkretno poduzima u smanjenju i otkrivanja krijumčarenja robe? I treće pitanje se odnosi za Vijeće ministara – Zašto se ne imenuje novi Upravni odbor Agencije za osiguranje BiH, obzirom da je starom Upravnom odboru istekao mandat u junu 2012. godine. Obrazloženje je u prilogu. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite. 18
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Ja imam zapravo jednu poslaničku inicijativu u skladu sa članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma. Inicijativa se odnosi za vraćanje originala Povelje Kulina bana u BiH. Naime, očekujem da ovom inicijativom Vijeće ministara BiH pokrene postupak vraćanja originalnog primjerka Povelje Kulina bana iz Santa Petesburga u Rusiji u BiH. Naime, kao što znate Povelja Kulina bana je napisana 29.08.1189. godine i predstavlja zapravo jednu vrstu trgovačkog ugovora između BiH i Dubrovačke Republike. Povelja Kulina bana je prvi diplomatski dokument pisan na domaćem jeziku i kao takav zaslužuje pažnju, ne samo lingvista i istoričara nego evo i vlasti BiH. S obzirom da je Povelja Kulina bana najstarija do sad pronađen i očuvani bosanski državni dokument smatram da jedan primjerak Povelje Kulina bana treba da nađe svoje mjesto u Arhivu BiH, te iz toga razloga pokrećem ovu inicijativu. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Dva vrlo kratka, nadam se jasna, pitanja i da će biti moguće dat mi i odgovor na njih. Dakle, prvo je za Predsjedništvo BiH, Ministarstvo vanjskih poslova – Je li tačna tvrdnja koju je nedavno iznio Jelko Kalcin, potpredsjednik delegacije Evropskog parlamenta za Jugoistočnu Evropu u intervjuu Dnevnom listu "Oslobođenje" da Srbija dozvoljava ulazak u Srbiju sa kosovskim pasošem, a BiH ne? Drugo pitanje je za Ministarstvo za ljudska prava, raseljena lica i izbjeglice, ono glasi – Imate li namjeru poduzeti aktivnosti na izradi Prijedloga zakona o pravima žrtava torture u BiH? Poznato mi je da Programom rada Vijeća ministara za ovu godinu nije predviđeno predlaganje ovog zakona, ali mi je takođe poznato da postoje vrlo ozbiljni zahtjevi i potreba za ovim zakonom, što se izražava kroz niz inicijativa, dopisa nevladinih organizacija, građana i td. Dakle, bez obzira što ga u Programu nema ja mislim da bi trebalo neke aktivnosti na ovom planu poduzeti, to je na kraju krajeva i naša međunarodna obaveza. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Milica Marković. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovane koleginice i kolege. 19 Moje je pitanje upućeno Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje BiH, a u vezi sa donesenom presudom Suda BiH kojom je naloženo direktoru i Upravi te bh institucije da se vrate na posao svi otpušteni službenici Uprave za indirektno oporezivanje koji su otpušteni u nekom prethodnom periodu. Ta presuda je donesena prije više od tri godine. I dakle ja postavljam pitanje Upravnom odboru – Šta će preduzeti Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje BiH u vezi sa neizvršenjem presude Suda BiH od strane direktora Uprave za indirektno oporezivanje, a koja je donesena i koja nalaže direktoru da vrati i rasporedi na odgovarajuća radna mjesta sve otpuštene službenike ove Uprave? Ova presuda donesena je prije više od tri godine u korist otpuštenih službenika koji imaju prebivalište i u Federaciji BiH i u RS-u. Do danas je vraćeno 95% otpuštenih službenika iz Federacije BiH, dok je iz RS-a vraćen zanemarljivo mali broj, a veći dio njih još uvijek čeka poziv direktora. Upravni odbor je prije nekoliko mjeseci svojom odlukom obavezao direktora da sudsku presudu izvrši do kraja, što direktor nije učinio ni do danas mada je u zadnjih nekoliko mjeseci primao nove uposlenike. Pitanje postavljam zbog otpuštenih službenika Uprave za indirektno oporezivanje iz RS-a i egzistencijalne ugroženosti njihovih porodica zato što nisu vraćeni na posao i ne mogu da rade, a koji beznadežno čekaju da budu vraćeni na posao u skladu sa pravosnažnom sudskom presudom. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Vezano za odgovor koji sam dobio od Vijeća ministara upućujem inicijativu Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH za donošenje Rezolucije o uspostavi E uprave. Polazeći od prava svakog građanina za kvalitetnijom uslugom od strane državne uprave, te poštujući načela racionalnosti i efikasnosti državne uprave, a u pravcu usklađivanja iste sa Direktivom 1999/93/EC za uvođenje E uprave, smatram da Parlamentarna skupština BiH, u cilju kvalitetne usluge i servisiranja prema građanima BiH sa željom za ostvarenje brze i efikasne administracije na teritoriji cijele BiH, obvezuje sve institucije na nivou države BiH da do 01.01.2014. godine ispune sve preduvjete za uspostavu E uprave. Zatim daje preporuke svim zakonodavnim organima na nižim nivoima, entiteti, kantoni, grad, općine, da donesu i usvoje rezolucije o uspostavi E uprave iz njihove nadležnosti. Obavezuje se Skupština da će u kontinuitetu, preko Ureda za reformu javne uprave, nadzirati i pratiti tok uspostave te Uprave kako bi cijeli proces bio završen do 01.01.2015. godine. Podnoseći ovu inicijativu predlažem da se ista dostavi nadležnim parlamentarnim tijelima kako bi se ista raspravila, sačinio tekst Rezolucije koja bi se uputila na nadležni postupak usvajanja u domovima. Hvala. 20
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle imam dva zastupnička pitanja. Prvo zastupničko pitanje glasi – Zašto još nije uspostavljena IPARD implementaciona struktura u BiH sa posebnim akcentom na upravljačko tijelo koje pored donošenja strateških dokumenata predstavlja preduvjet za korištenje financijske pomoći iz IPA fondova namijenjenih poljoprivredi i ruralnom razvoju? Obrazloženje zastupničkog pitanja: Naime IPA 2 za period 2014.-2020. godine po prvi put predviđa pravo na korištenje financijske pomoći iz IPA fondova namijenjenih poljoprivredi i ruralnom razvoju. Dakle, to je projekat IPARD. Naravno to se odnosi na zemlje koje su potencijalni kandidati za članstvo u EU. Međutim, jedan od preduvjeta vezanih za mogućnost korištenja financijske pomoći iz IPA fondova je donošenje strateških dokumenata i uspostavljanje IPARD strukture. To je platna agencija upravljačko tijelo. Platna agencija uspostavljena, dakle nosi naziv Ured za harmonizaciju i koordinaciju sistema plaćanja u poljoprivredi, međutim još nemamo uspostavljeno upravljačko tijelo. Da bi BiH u skorije vrijeme mogla povući IPARD sredstva u iznosu od približno 20 miliona eura na godišnjem nivou, dakle potrebno je što hitno uspostaviti upravljačko tijelo u okviru IPARD modela. Pitanje postavljam Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, Sektoru za poljoprivredu, prehranu, šumarstvo i ruralni razvoj i tražim odgovor u pisanoj formi. I drugo zastupničko pitanje. Molim da odgovorite na pitanje koja je institucija odgovorna i koja preuzima obavezu u usklađivanju sistema plaćanja? Da li je to Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa ili Ured za harmonizaciju i koordinaciju sistema plaćanja u poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju. Obrazloženje pitanja: Zakonom o poljoprivredi, prehrani i ruralnom razvoju BiH članom 13. je propisana odgovornost i obveze u sistemu usklađivanja sistema plaćanja. U stavu 2. istog člana propisano je da Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa obavlja zadatke koji se odnose na tu oblast i oni su taksativno nabrojani. Međutim, Vijeće ministara BiH na svojoj 91. sjednici, održanoj 17.06.2009. godine, donijelo je Odluku o uspostavljanju Ureda za harmonizaciju i koordinaciju sistema plaćanja u poljoprivredi, tako da su zadaci, dakle dodijeljeni su zadaci Uredu koji se u potpunosti podudaraju sa zadacima Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Dakle, pitanje je ko je sad odgovoran, da li je to Ministarstvo vanjske trgovine ili Ured za harmonizaciju? Pitanje postavljam Uredu za zakonodavstvo i Ministarstvu pravde BiH i takođe očekujem odgovor u pisanoj formi. Hvala lijepo. 21
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Prije nego što i pročitam konkretno pitanje koje će biti upućeno Ministarstvu rudarstva i energetike, točnije ministru Trhulju i premijeru Vlade Federacije BiH gospodinu Nikšiću, malo ću samo pojasniti o čemu se radi. Svima nama i cjelokupnoj javnosti u BiH je poznato da institucije BiH, prije svega vlast, ili su na granici ili su u samoj korupciji i kriminalu, a najeklatantniji primjer tome su terminali Ploče koji su, znači odlukom Suda u Parizu, pa i u Zagrebu, dovedeni u jednu poziciju gdje su izgubili jedan sudski spor sa engleskom firmom „Deltagrip“ gdje su ovih dana platili blokadu računa, znači da bi odblokirali račun platili 47.184.000 kuna, što je otprilike nekih 13 miliona maraka. Trebali su nakon podizanja kredita u pet banaka i davanja suglasnosti Vlade i Ministarstva financija za podizanje ovoga kredita, znači zadužila su se moja djeca i djeca ovdje sviju nas za ovo, za propuste nečijih arogantnih članova Uprave, članova Nadzornog odbora koji su, čak i visoko kotiraju u pojedinim političkim strankama. Imam ovdje odluku sa jednog sastanka na kojem su sudjelovali Nadzorni odbor terminala Federacije, Nadzorni odbor Terminala Ploče, Uprava Terminala Federacije, Uprava Nadzornog odbora, Uprava znači Terminala Ploče i gdje je vrlo jasno na ovom sastanku rečeno koji je red i prioritet plaćanja obveza od Terminala Ploče. Na osmom mjestu se nalaze obveze prema Odvjetničkom uredu Grubeša i partneri, to je znači na osmom mjestu u okviru ovih 15 miliona. Čak mislim da se to i nije moglo platiti kada se sabere ovdje obaveze 47 miliona, 2 miliona, plaće radnicima od 3 miliona, neke obveze prema dobavljačima, obveze za doprinose 1.600.000, govorim o kunama. Uprava Terminala Ploče, kada su dobili ove pare, oni su požurili upravo i mimo odluke Nadzornog odbora da plate, znači u roku od 7 dana od zahtjeva Odvjetničkog ureda iz Zagreba, zahtjev za plaćanje 6.332.000 kuna,
Vrijeme, postavite pitanje.
ovi su to požurili da plate, mada Nadzorni odbor smatra da ovako izgubljeni spor i ovako visoka nagrada odvjetničkom uredu je dio dogovora Uprave, odnosno Terminala Ploče, odnosno zelenašenje i kazneno djelo koje su načinili ovi u Nadzornom odboru Ploče. Evo, moje pitanje prema i premijeru i ministru – Šta su poduzeli da je na ovakav način postupila Uprava Naftnih terminala Ploče a suprotno odluci Nadzornog odbora istoga poduzeća, jer cijelo vrijeme pričamo o korupciji, o kriminalu, on je evidentan je li, mi o njemu spominjemo a ljudi i dalje rade svoj posao i to na vrlo, vrlo odgovornim pozicijama. Hvala. 22
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mirsad Đugum. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege. Ja ću skratiti ovo, ali osnovna četiri pitanja koja bih postavio je Ministarstvu zdravstva, odnosno sektoru za zdravstvo, Ministarstvu civilnih poslova, a odnose se na, gdje se traži hitna informacija o ukupnoj zaduženosti javnih ustanova iz oblasti zdravstva na nivou cijele BiH. To su dugovanja prema dobavljačima, dugovanja prema uposlenim i druga dugovanja koja su vezana za sadašnje stanje u zdravstvenim ustanovama. Drugo pitanje je – Molim da se dostavi strategija za sektor zdravstva, zdravstvene zaštite u BiH. Ova strategija je trebala se napraviti zajedno sa entitetskim ministarstvima i Distriktom Brčko. Treće – Molim da se dostavi srednjoročni plan potrošnje za zdravstveni sektor na nivou Bosne i Hercegovine. I četvrto – Okvirni standard koji pokriva zdravstveni sistem u Bosni i Hercegovini. Poznata nam je situacija da su dugovanja, i u oba entiteta, izuzetno visoka, zdravstvenih ustanova prema dobavljačima, pa čak i prema obavezama koje se trebaju izmiriti prema uposlenim radnicima, da je zdravstvo maltene na kolapsu i da funkcioniranje zdravstvenih ustanova je u takvoj situaciji da kada bi se proveli svi standardi koji bi trebali da bi se pola zdravstvenih ustanova moglo zatvoriti jer ne ispunjava sve uslove koji trebaju po zakonima i standardima. I mislim da je zdravstvo jedan od sektora koji su stubovi društva. Moramo omogučiti normalno funkcioniranje zdravstvenih radnika, a isto tako zdravstvenu uslugu pružiti pacijentima prema onim obavezama koje imamo, odnosno za ono što osiguranici plaćaju prema postojećim zakonima. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno Instituciji ombudsmena BiH. Želim da mi se dostavi informacija koliki broj preporuka Institucija ombudsmena BiH iz prethodnih godina nije ispoštovan i koje su institucije koje ne poštuju ove preporuke. Hvala. 23
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici, dame i gospodo. Ja imam jedno veoma kratko pitanje na koje je lako dati odgovor. Dakle – Kkoliko se u BiH uvezlo neprerađene pšenice i kukuruza u 2012.godini? Kolika je vrijednost uvezene robe? Da li je i koliko iste robe izvezeno iz BiH? Koliko je brašna od navedenih žitarica izvezeno i uvezeno u BiH? Kolika je vrijednost istog? Pitanje upućujem Upravi za indirektno oporezivanje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Upućujem poslaničko pitanje Savjetu ministara BiH – dD mi dostavi informaciju o broju službenih lica koja su zaposlena u institucijama BiH kao što su: Carinska služba BiH, Granična policija, te službenici Uprave za indirektno oporezivanje i drugi službenici koji su u sprezi sa kriminalnim uvoznim lobijem oštetili Budžet BiH za više desetina miliona maraka? U istom pitanju je i dodatak koji upućujem Tužilaštvu BiH i Upravi za indirektno oporezivanje – Koliko se ovakvih postupaka vodi prema licima koja su se bavila ovakvim kriminalnim aktivnostima? Obrazloženje: Zaista je frapantno svaku veče slušati kao sinoć, da je Budžet BiH oštećen za 9 miliona maraka, što je u BiH uvezeno preko 130, ne znam ni koliko, šlepera kafe. Pa ljudi, nije to ptica slavuj koja je preletila granicu da je niko ne vidi. To je stvarno neshvatljivo više, kao da tamo niko nema. I naiđe slavuj i preleti i niko ga nije vidio. Kako ga nije vidio? Svako je vidio, ljudi. Daj jednom da riješimo barem ove probleme što možemo da riješimo. I kaže, ne miješam se u rad pravosudnih institucija, normalno sve poštujem proceduru, izađe direktor i kaže mi smo suspendovali radnika. Šta ste ga bolan suspendovali, oduzmi pare što je pokrao tamo i od koga je uzimao, od onog kriminalnog lobija koji uvozi te robe. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić. Izvolite. 24
Hvala lijepo. Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Svi ste svjedoci ovih dana jednog tragičnog ubistva na Palama i potresne situacije koja se sve češće viđa u našim gradovima. Iz tih razloga i kao čovjek i kao roditelj postavljam jedno pitanje koje se nameće, to je Ministarstvu bebjednosti – Kada planira akciju, zajedno sa entitetskim ministarstvima unutrašnjih poslova, na oduzimanju nelegalnog naoružanja koje posjeduju građani? Mislim da bi ovo ne samo kao poslaničko pitanje, nego na neki način i apel da se čini nešto, jer dovodimo se u tako nezgodne pozicije da više niko se ne osjeća sigurnim, bezbjednim na našim ulicama, a to posebno se odnosi na mlade koji u tom vremenskom periodu se nalaze po kafanama i kafićima. Iz tih razloga tražim odgovor. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Podnosim poslaničku inicijativu- Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma upućujem poslaničku inicijativu da Parlamentarna skupština BiH obavi raspravu o zahtjevu predsjednika Gradskog vijeća grada Mostara da Parlamentarna skupština BiH raspravi i zauzme stav u pogledu validnosti mandata gradskih vijećnika i gradonačelnika grada Mostara. Smatram da Predstavnički dom treba zauzeti stav da u gradu Mostaru mora biti kontinuitet vlasti i da Gradsko vijeće i gradonačelnik mogu pravovaljano obavljati svoje dužnosti sve do izbora novog sastava Gradskog vijeća i gradonačelnika grada Mostara. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Vesna Krstović-Spremo. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Moje pitanje upućujem Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice BiH. S obzirom na to da je pravo na rad zagarantovano ljudsko pravo prema univerzalnoj Deklaraciji o ljudskim pravima UN-a moje pitanje se odnosi na ostvarivanje prava invalidnih osoba na rad u BiH, jer je poznato, da je zabrana rada ovim osobama nezakonit i nehuman postupak. Pitanje se odnosi na to – Kakva je saradnja Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH sa Međunarodnom organizacijom rada ili MOR u vezi sa pravima invalidnih lica i da li je takva saradnja uopšte ostvarena? Hvala. 25
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Uvažene koleginice i kolege, gosti. Moje pitanje upućujem Uredu za razmatranje žalbi. Zakon nalaže da se u procesu javnih nabavki žalbe moraju razmatrati i riješavati u roku od 15 maksimalno 30 dana. Pitam Ured za razmatranje žalbi – Šta je dovelo do toga da se žalba u postupku javnih nabavki za potrebe digitalizacije javnih emitera u BiH razmatrala devet mjeseci? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Ja ću svoje pitanje postaviti u pismenom obliku.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja imam tri pitanja Službi zajedničkih poslova i njih ću u pisanoj formi dostaviti a četvrto pitanje ću postaviti entitetskim vladama – Kolika su dugovanja rudnika u BiH pod a) u Federaciji, pod b) u RS-u i navesti pojedinačna dugovanja po svakom rudniku? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 26 Moje pitanje glasi – Kakva je dinamika poslovnih rezultata i tržišnog učešća pojedinih dominantnih operatera u biznisu telekomunikacija u BiH u periodu od 2006. godine do danas? Odgovor tražim od Ministarstva prometa i komunikacija, odnosno RAK-a. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem točku dnevnog reda 2. Prelazimo na treću točku dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopunama Zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika Vijeće ministara je 22.03.2013. dostavilo ovaj Prijedlog zakona sa zahtjevom za razmatranje po žurnom postupku. Otvaram raspravu o zahtjevu i evo napominjem da raspravljamo o zahtjevu za žurni postupak. Izvolite. Nema prijavljenih, uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege. Mi raspravljamo sada o tome hoćemo li razmatrati Zakon po hitnom postupku ili ne. Ali budući da to bi možda trebalo malo poslovnički doraditi, da mi nećemo imati više priliku da govorimo o Zakonu sve do izjašnjavanja o kompletnom dnevnom redu. To je, dakle, na kraju sjednice, onda se otvara rasprava, ako se usvoji, odnosno ako se usvoji ova hitna procedura o samoj suštini Zakona. E sad, pazite, ja mogu pristati da tad govorim na ovu temu, nakon što vidimo koja će biti vrsta procedure usvojena, ali bih zamolio ako je neko ovdje iz Vijeća ministara prisutan da nam se zapravo kaže, pazite ovo je Zakon koji je razmatran na 41. i 42. sjednici Vijeća ministara, dakle 11.12.2012. godine i 13.03.2013. godine. Prema onome što ja imam kao informacije bitno su različiti sadržaji jedne i druge verzije. Ali, to sada nije tema. Radi se o materiji koju zaista treba urediti zakonom kako bi rokovi bili što brži u postupku ratifikacije međunarodnih ugovora vezanih za finansijske obaveze BiH. Ja postavljam pitanje da li sada ili kada se bude odlučivalo, neka se odluči, volio bih da nam predlagač objasni u čemu je suštinska razlika kada je u pitanju član 19. ovoga Zakona u odnosu na postojeća rješenja, imajući u vidu da se poziva na neke zakone ranije, sada se poziva na druge zakone i da li postoje ikakve sankcije, zapravo da li su ovo samo instruktivni rokovi koji se propisuju ili su prekluzivni? Dakle, može se odgovoriti odmah – ne mora, jer ja znam da mi sada govorimo o proceduri, ali, a može i nakon što se izjasnimo o samoj proceduri. Toliko, hvala vam. 27
Zahvaljujem. Nemamo više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu o točki 3. dnevnog reda i prelazimo na ...
nije uključen mikrofon
Ja se ispričavam, dakle Vesna Krstović-Spremo. Ja bih zamolio zbilja zastupnike da se prijavljuju za raspravu na vrijeme. Izvolite, uvažena zastupnica Vesna Krstović-Spremo.
Ovako, ja bih mogla da dam podršku ovom Zakonu, s obzirom da se u ovom Zakonu, u postojećem Zakonu nisu bili definisani rokovi kojima se BiH preuzima kreditne i druge finansijske obaveze, a da se ovim novim Zakonom to otklanja, takva stavka. Mislim da je Zakon prihvatljiv i da možemo glasati čak i o hitnom postupku za ovakav zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Ja sam imao ... uvaženog zastupnika Lazara Prodanovića. Da li ste odustali od rasprave?
nije uključen mikrofon
Zahvaljujem. Dakle, evo zaključujem raspravu po točki 3. Prelazimo na točku četiri dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o parlamentarnom nadzoru u području obrane i sigurnosti Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH (drugo čitanje) Na 44. sjednici Doma, održanoj 14.03.2013. godine, Dom je sukladno članku 111. stavak 6. Poslovnika odredio novi rok za dostavu izvješća o ovom Prijedlogu zakona i to do naredne sjednice Doma. Vijeće ministara BiH je 18.3.2013. dostavilo korigirano Mišljenje na Prijedlog zakona, što je bio razlog zbog kojeg je Zajedničko povjerenstvo tražilo produljenje roka za dostavu 28 izvješća. Nadležno Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost Izvješće je dostavilo 26.03.2013. godine. Usvojena su tri amandmana. Otvaram raspravu i molim predstavnike Vijeća ministara da se suzdrže od razgovora u klupama. Predstavnici Vijeća ministara. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, mislim da nema previše šta da se kaže vezano za ovaj Zakon. Osnovna stvar koju treba istaći je da je Ministarstvo bezbjednosti dostavilo korigovano Mišljenje o Prijedlogu zakona o parlamentarnom nadzoru u sektoru odbrane i bezbjednosti i praktično zamolilo Komisiju da itnerveniše na tri mjesta amandmanski i to samo kada je u pitanju rokovi za dostavljanje izvještaja ministra odbrane, ministra bezbjednosti. Tako da time se ona tri, tri stranice koje je svojevremeno Ministarstvo bezbjednosti dostavilo Savjetu ministara na usvajanje, i koji su na jedan zaista neprimjeren način tretirali jedan veliki posao koji je Parlament završio, time se valjda završila i stavila tačka na to i odatle smo svi izvukli jednu, ja mislim korisnu poruku da ubuduće oko zakona treba da se dogovaramo a ne da držimo lekcije jedni drugima. Dakle, kao što vidite, Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost je jednoglasno usvojila i prijedlog ovih amandmana i sam Zakon u cjelini, pa se nadam da u tom smislu će biti stav i današnjeg Predstavničkog doma. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Dakle, radi se o jednom važnom zakonu na kojem je ova Komisija, kao što je već predsjedavajuća kazala, radila mnogo i ovo je zapravo Zakon kojeg je pripremila Zajednička komisija za odbranu i sigurnost. Zakon kojim se na jednom mjestu propisuje pitanje demokratskog nadzora, demokratskog parlamentarnog nadzora u odbrambeno-sigurnosnom sektoru u BiH. I ja svakako podržavam ovaj Zakona sa amandmanima koji su usvojeni i pozivam Predstavnički dom da to isto uradi. Ali, ja sam ovdje ustao da, možda ne bih ni govorio da nije bilo nekih primjedbi na odnos Vijeća ministara i Parlamenta jutros u uvodu dnevnog reda, pa sam između ostalog i ja i politička stranka kojoj pripadam, proglašeni opstrukcionistima. Ovdje je Vijeće ministara, koliko, šta znači zapravo stav Vijeća ministara evo vidi se iz ovoga slučaja ovdje, ovdje je Vijeće ministara dostavilo prvo negativan izvještaj, pa je onda obavljen razgovor sa predstavnicima Vijeća ministara, sa ministrom, pa je nakon toga stigao novi izvještaj Vijeća ministara i konačno smo dobili Zakon. Tako da bih ja zamolio sve koleginice i kolege, kada govorimo o tome, kada je 29 odnos Vijeća ministara i Parlamenta u pitanju, i kada se neko opredjeli da ide, dakle, tim putem, da imamo što kompletniju sliku oko donošenja zakona, da se ne proglašavamo opstrukcionistima, kao što sam jutros proglašen ja i SDA, kada je u pitanju Krivični zakon, dakle naravno, potpuno neosnovano. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Nemamo više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku pet dnevnog reda, Ad. 5. Prijedlog zakona o izbjeglicama iz Bosne i Hercegovine, raseljenim osobama i povratnicima – predlagatelj Vijeće ministara BiH, sa Izvješćem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku Ovaj Prijedlog zakona u prvom čitanju je usvojen na 42. sjednicu Doma, održanoj 14.02.2013. godine. Nadležno Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku Izvješće je dostavilo 26.03.2013. godine. Izvješće je negativno, Prijedlog zakona odbijen. Otvaram raspravu o Izvješću. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja kao član Povjerenstva bio sam suzdržan na ovaj Zakon iz razloga što u Zakonu je stavljeno, odnosno potrebna financijska, za provođenje ovoga Zakona se kaže da je 1,3 milijarde KM, od čega 900 miliona za obnovu stambenih jedinica i 400 miliona maraka za obnovu prateće komunalne infrastrukture. Dakle, zbog toga što nemamo jasno određena sredstva i otkud ova sredstva i kako ih namaknuti da Zakon opet ne bi bio samo mrtvo slovo na papiru bio sam suzdržan za njegovo donošenje, kao član Povjerenstva. Hvala lijepo.
Riječ ima poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Da vam pravo kažem ja sam jako iznenađen negativnim Izvještajem nadležne komisije. Prisustvovao sam sjednici komisije kao jedan od predlagača jednog broja amandmana. Ovo svoje 30 iznenađenje temeljim na činjenici da je ovaj Zakon ispunio, odnosno prošao ovdje objavljene kvalifikacije za podršku, dakle jednoglasno je usvojen na Vijeću ministara. Nema uspostave novih institucija, obavljene su konsultacije sa svim zainteresiranim, počev od entiteta, Distrikta Brčko itd. Opozicija je ukazala na neke slabosti ovog Zakona. Mi smo istakli prije svega, da tako kažem, jedno indirektno preferiranje izbora novog mjesta življenja u odnosu na povratak. Također smo govorili o finansijskim sredstvima o kojima je gospodin Ivanković govorio. Jedan dio amandmana je prihvaćen. Naravno ovi amandmani koji su išli u pravcu preferiranja povratka i koji su išli u pravcu, da tako kažem, ozbiljnijeg bavljenja osnovnim ciljem Aneksa VII nisu naravno prihvaćeni, ali me evo čudi zaista da ovaj Zakon je dobio negativan Izvještaj. Naravno, ja neću žaliti iz prostog razloga što osnovni i ključni amandmani koje sam podnosio nisu usvojeni. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Samo kao dodatak na ovo što je gospodin Belkić rekao. Činjenica da se je mnogo radilo na Zakonu, da postoji dobra volja da se to riješi, ali ja sam govorila, kada je priča bila o principima ja sam govorila koji je ključni problem – da nije data saglasnost u smislu izdvajanja 2% sa svih nivoa vlasti, dakle od lokalnog, entitetskog i državnog nivoa. Dakle, svi nivoi vlasti treba da izdvoje 2% za rješavanje ovih pitanja. Kada sam provjerila koliko je to moguće izvesti onda su mi opštine rekle da nema šanse da sada u ovom momentu kada ima inače problem s budžetom, da još izdvaja dodatno ... Entiteti su mi takođe rekli. Dakle, to je ustvari moralo se planirati u vrijeme kada se budžeti donose. I to je osnovni razlog za brisanjem tog, i usvajanjem tog amandmana Zakon bi sebi obezbjedio prolaznost. Međutim, očito nije postojala saglasnost na nivou Komisije i to je problem zašto ... Dakle, samo ta stavka koja govori o izdvajanju sa svim nivoa vlasti, određenog procenta koji nije planiran u budžetima. Hvala.
Replika, Beriz Belkić. Izvolite.
Ma ne bi se moglo reći da je replika, ali evo u okviru je poslovničke mogućnosti. Dakle, ja sam maločas rekao i pomislio, odnosno izrazio svoje uvjerenje da je ovaj Zakon ispunio kvalifikacije koje su ovdje obznanjene od strane poslanika iz RS-a. Međutim ima sada i novosti, dakle i novih uslova – na neke zakone trebaju da daju saglasnost i lokalne zajednice. Pa evo, da imamo i to, da imamo i to na umu. Jasno je rečeno, gospođo Pandurević, da nisu konsultirane opštine. Evo sačekat ćemo da se i opštine konsultiraju. 31
Replika, poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Ne da nisu konsultovane opštine, ali ako RS iz svog budžeta mora izdvojiti 2%, onda bez obzira šta ja mislila o ovoj Vladi i njenim stavovima, red je da se ona pita da li može, da li ima mogućnosti da iz svog budžeta izdvoji 2%. Hvala.
Replika, poslanica Milica Marković. Izvolite.
Pa, moja replika je takođe upućena gospodinu Belkiću, otprilike ovo što je rekla koleginica Aleksandra Pandurević. Ja kada sam diskutovala o ovom Zakonu, kada je bio u prvom čitanju, rekla sam još tada da je vrlo problematičan član u Zakonu koji kaže da se izdvaja 2% iz budžeta od opština, gradova do preko entitetskih budžeta, do Budžeta BiH i sada se postavlja pitanje, gospodine Belkiću, da li Vi mislite da treba usvojiti zakon koji će biti mrtvo slovo na papiru, pa ćemo možda jednog dana doći u problem kao što smo došli u problem sa Zakonom o otpuštenim pripadnicima Oružanih snaga BiH, kada smo ga prije dvije godine usvojili, pa smo ga sada morali ukinuti da bismo izbjegli određene tužbe prema BiH, određene komplikacije i probleme. Dakle, ja sam još tada rekla da nisam zagovornik da se donosi zakon samo radi zakona, ako ne postoji realna finansijska podloga za njegovu implementaciju i realizaciju. A očigledno da u ovoj situaciji ne postoji, zato što su i opštinski i entitetski i budžeti gradova, svi su u problemima, svi su zaduženi, svi su u kreditima i sada neko želi samo eto da izađe, da kaže – jeste, mi smo taj zakon donijeli. Nemojte da ovdje pričamo nerealne priče kada ste svjesni ove situacije, finansijske situacije na svim nivoima kroz BiH, nemojte samo nekome pričati lijepu priču. Ja znam da mnoga udruženja izbjeglih i raseljenih lica će negodovati na ovo što nećemo usvojiti, što neće Zakon proći, ali mislim da je gora varijanta od toga da nekome kažemo – evo usvojili smo zakon pa ćete čekati u nedogled hoće li biti ta 2% i hoće li ih ikada iko usvojiti i hoćete li šta imati od toga. Dajte da budemo realni i da se suočimo sa stvarnošću kakva je zaista oko nas i pred nama.
Replika, Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, neću komentarisati ovu kvalifikaciju vezanu za vrste priča itd., ali ću reći dvije stvari. Dakle, kada se zakon donese on se mora poštovati. Dakle, ovdje je problem mnogo ozbiljniji, kada se zakon ne provodi, nego što mi mislimo. Dakle, to je pitanje pravne države. Šta god mi mislili o zakonu, od trenutka kada ga usvojimo on je obavezujući, kada ga usvojimo. Do usvajanja možemo pričati i misliti o njemu šta želimo, ali od trenutka kada ga usvojimo, moramo ga provesti. I postoji odgovornost države za svaki zakon, pa i za ovaj. A na kraju krajeva ja sam predlagao amandman na Komisiji koji bi osiguravao i obavezivao za ova izdvajanja. Hvala. 32
Zahvaljujem poslaniku Belkiću. Riječ ima zastupnik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala predsjedadvajući. Evo, nakon ovih rasprava i rasprava prije i diskusija po Prijedlogu zakona o izbjeglim i raseljenim osobama u BiH i ovo Izvješće Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku, i nakon glasovanja ovog Zajedničkog povjerenstva, otprilike je vidljivo kakvu će sudbinu doživjeti ovaj Zakon, nažalost. Zbog toga sam i tužan i razočaran i mislim da bismo trebali biti svi zbog toga tužni i razočarani. U ovom zakonu, ovo što govore o sredstvima potrebnim za, da se svi mogu u BiH vratiti na svoja ognjišta ako to žele, to treba biti prva tema i stalna priča, znači stalna priča ovog Parlamenta i Ministarskog vijeća, entitetskih vlada i kantonalnih vlada. Koliko se sredstava do sada utrošilo u povratak, trebali bismo i to raspitati. Milijardu i 300 miliona nije rečeno da to treba za godinu, dvije ili tri, nego u neko normalno vrijeme i to BiH, znači sve institucije BiH govorim, tada, i o općinama i gradovima, mogu osigurati, i u proteklo vrijeme se toga ... Danas smo vidjeli u raspravama o komentarima na naše dobivene odgovore na zastupnička pitanja pa i zastupnička pitanja koliko je neko negdje oštetio raznorazne budžete ili proračune institucija BiH. Pa smo ih navodili, ovi tamo ovoliko, oni tamo onoliko, ne znam ni ja, ovi je li prevezli preko granice kave, ne znam ni ja, cigareta i svega, ne znam čega sve ne, a mi ovde govorimo o temi o onim osobama koji su imali najtežu sudbinu u BiH. Veliki dio ovih ljudi je izgubio nekoga od članova obitelji, pa izgubio i kuću ili stan, morao napustiti svoja ognjišta i mi danas na ovakav način, nažalost, o njima raspravljamo, da nemamo u ovakvoj krizi sredstava za ovakav jedan zakon. Pa ministar je, ja sam rekao možda je ovo i najhumaniji zakon koji sam vidio u ovim parlamentarnim klupama u ove, evo dvije godine, i znam da je bila donatorska konferencija i da sada već ima spremno možda petina tog predviđenog novca koja bi se mogla realizirati ove i iduće godine. Jer ne može se milijarda realizirati ni za godinu dana, ni za dvije godine, to je nama jasno. Ali da ljudi nemaju pravo na povratak, pravo na novo prebivalište, pravo na naknadu izgubljene imovine, koju su oni izgubili ne svojom krivnjom, nakon i raznoraznih presuda od sudova BiH, međunarodnih sudova, mislim da je to žalostno, da ovaj Parlament na ovakav način gleda na ovu populaciju. I zbog toga, kažem, sam tužan što ovaj Zakon neće ugledati svjetlo dana, ali naše je da se borimo. Naše je da se borimo da u tom pravcu i govorimo i pozivamo i sve međunarodne institucije i entitetska ministarstva koja izdvajaju jedan dio sredstava i mislim da bi se bolje bilo i zadužiti, jer se zadužujemo za svašto nešto, je li, za ovo, da riješimo jednom ovo pitanje, da ga stavimo ad akta. Očito da nekima u BiH nije u interesu da se ljudi, da vrijeme prođe, da oni koji su iseljeni i izbjegli da nemaju više interesa da se tamo vrate, da se promjene eventualno nekakvi zakoni, pa da im se uzme i ona imovina koju oni ne koriste, ne obrađuju, ne rade. Mislim da to nije ni korektno ni pošteno da se ponašamo tako prema tim ljudima koji su imali najveća stradanja i najveću nesreću prije 15, 16, 17, 18 godina.
Riječ ima zastupnik Niko Lozančić. Izvolite. 33
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. Evo, kao što ste vidjeli nije se dogodilo ništa iznenađujuće. Znači, ja nisam previše razočaran što je negativno Izvješće za ovaj Zakon iako sam bio jedini član Povjerenstva koji je glasao za Zakon uz glasove protiv i suzdržane. Nisam razočaran jer ovo samo potvrđuje ono što sam rekao na prošloj sjednici, kada smo govorili o Zakonu u prvom čitanju. U ovoj zemlji definitivno ne postoji ni minimum političke volje da se pomogne rješavanju najbitnijeg pitanja ove zemlje, a to je pitanje povratka onih koji su silom istjerani sa svoga. I tako zadnjih 15, 16, 17 godina. Imamo Zakon. Znači činom ne usvajanja ovog Zakona mi nećemo ostati bez zakona. Mi imamo Zakon koji daje dovoljno prostora da se i minimalna politička volja realizira, ako bude i minimalne političke volje. Međutim, kako te volje nema, ne treba previše plakati nad ovim Zakonom iako je on bio u nekim elementima iskaz poboljšanja postojećeg Zakona, iako je popravljen jednim dijelom prihvaćenih amandmana, to očigledno nije bilo dovoljno da on dobije prolaz i da ide dalje. Prema tome, mislim da, evo treba vrlo jasno, znači, reći onima na koje se odnosi ovaj Zakon da je stanje takvo kakvo jesti i da nikakve, ne znam ni ja, da ih nazovem suze nad njihovom sudbinom neće pomoći, nego da jednostavno moraju biti i hrabriji i odlučniji i da, kako su to mnogi i do sada činili i bez pomoći i uz opstrukciju vlasti, pokušaju da realiziraju svoje prirodno pravo. A prirodno pravo je biti, živiti tamo gdje si rođen. Hvala lijepo.
Replika, poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Htjela sam rečenicu jednu vezano za manifestaciju političke volje. Vlada Republike Srpske je manifestaciju političke volje za rješavanje problema izbjeglica pokazala time što je uložila 70 miliona za ovu namjenu. Istovremeno manifestacija političke volje iz Federacije je da je Federacija uložila 2 miliona. Ako govorimo o političkoj, manifestaciji političke volje ona je evidentna. I kada govorim o ciframa ona je neumoljiva. Takođe, lako je, i imislim da bi to mogao svako od nas da politički djeluje tako i da pridobije simpatije javnosti ako kaže da je, načelno, ja sam za to, ne razmišljajući o stanju ekonomije u kavoj se zemlja nalazi. Koji to nivo vlasti bi u ovom momentu mogao preuzeti obavezu, jer ovo nije obaveza 2% samo za jednu godinu, to je zauvijek do rješenja pitanja ispunjenja Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma. Dakle, treba biti realan, poći od realnih predpostavki, i odgovornost onih koji predlažu Zakon kada smo došli u ovu poziciju. Da je taj Zakon došao ranije ja mislim da bi situacija bila neuporedivo bolja. Ovaj Zakon je jednostavno zakasnio i došao u loše vrijeme. Toliko samo oko ...
Za repliku se priajvio Niko Lozančić. Izvolite. 34
Pa vidite, nemam ja potrebu ni dokazivati ni demantirati bilo šta što je rečeno. Oni na koje se odnosi ovaj Zakon, vjerujte mi, najbolje znaju koliko postoji političke volje. I šta god ja i Vi ovdje rekli oni znaju, a pokazatelji na terenu još uvijek, bezbrojne srušene kuće uz magistralne ceste, su toliko vidljivi tragovi da ja i Vi ne moramo uopće licitirati ovdje. I činjenica jeste da i 2 i 72 miliona su minimalan pokazatelj političke volje, imajući u vidu potrebe.
Riječ ima poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, kao član nadležne Komisije, evo već su kolege rekle unaprijed nije sporno samo bilo 2% oko izdvajanja opština, entiteta, iz svojih budžeta, mada je potpuno svakome jasno da se ta sredstva ne mogu nigdje obezbjediti. Ali, bilo je tu dosta drugih stvari i da mi ne bi uvijek bili optuživani kao mi nešto iz RS-a protiv smo ovog Zakona. Naprotiv, mi smo bili za ovaj Zakon i kada se je radila Strategija i davali konstruktivne prijedloge. Baš se sjećam da sam uložio amandmane i da se jednom, ne mojom voljom ili odlukom Parlamenta, nego ispoštuje Aneks VII Dejtonskog sporazuma i da se tri ona ravnopravna vida tretiraju dakle ravnopravno, predviđena. Najviše sam insistirao na nadoknadi imovine za izbjeglice koje se ne mogu vratiti u svoja mjesta ranija, tamo gdje su živjeli, zbog već izgrađenih objekata drugih ili otuđene imovine, ma razne su okolnosti bile. Ali ovdje ima jedno neriješeno pitanje koje je trebalo usaglašavanjem riješiti, i ja zahvaljujem nadležnom ministru što su oni uložili napore, ja uvijek nastojim da zakon ostane živ i da se traži mogućnost i sve moguće i ti nesporazumi i eventualne nejasnoće otklone. Ali nadležnost Fonda kao samostalne upravne organizacije sa ciljem finansiranja podrške aktivnostima na trajnom rješavanju pristupa pravima izbjeglica u BiH raseljenih lica i povratnika, Fond kao samostalna upravna organizacija dobiva ogromna ovlaštenja. Ministarstvo je u jednom dijelu izolovano. U drugom se pojavljuje kao vrhovni, što bi se reklo, titular svega i odlučuje, dakle ti odnosi. Drugo, niko nije to razjasnio kojim sredstvima Fond raspolaže, na kojim stavkama. Da li se preferira, a to je uvijek od početka kako je ovaj Zakon bio u proceduri i pitanje problema izbjeglica, sve je fokusirano na povratak, što ja potpuno podržavam. Ali ljudi od tog povratka neće biti velike koristi, dosta je vremena prošlo. Već su neki se nastanili u određena mjesta prebivališta i već danas vidimo u 21 vijeku šta znači povratak. Povratak u neko selo koje nema struje, nema vode, nema ničega, a da ne govorim o drugim infrastukturnim ...
Kolege iz vašeg kluba sugerišu da je drugo čitanje.
Ja govorim kao član Komisije. Dobro sugerišu. Ali da kažem, da upravo pojasnim da nije u pitanju 2% samo, nego su u pitanju mnoge nejasnoće koje treba razriješiti u narednom periodu. I naravno, ja ne branim sebe, ali da ne bude etiketa Srbi su ili ovi predstavnici iz RS-a glasali protiv 35 i zbog toga je negativno mišljenje. Negativno mišljenje Komisije, o tome govorim, malo naravno šire treba obrazloženje da se zna šta je na Komisiji rađeno, je bilo zbog toga što mnoge nejasnoće postoje i što mnogi amandmani nisu prihvačeni koji su mogli poboljšati tekst predloženog zakona. Pa neka se smiju kolege, ali oni nisu članovi bili Komisije, a onda će i moje kolege iz RS-a, koji nisu tamo bili, reći što ste to odbili ili što ste to prihvatili, ako njima ne odgovara. Pa nemojte dobacivati, ja nikome ne dobacujem.
Riječ ima zastupnik Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, da ne trošimo vrijeme oko osnovnih teza, mislim da smo to razgovarali u prvom čitanju o elementarnim ljudskim pravima, povratak, odabir mjesta življenja, pravo na posao, održivi povratak itd. Ja ću samo podsjetiti da sam prilikom prvog čitanja kazao slijedeće, a to je da se ovdje radi o dobroj volji i prioritetima. Ukazao sam na činjenicu da se svake godine usvaja dokument Okvirnog proračuna gdje se planiraju prioriteti i gdje su osnovne poluge donošenja ovog dokumenta faktički Fiskalno vijeće, gdje učestvuju entiteti sa svojom strukturom, premijerima i ministrima i da je to pravo mjesto gdje se može ovo iznivelirati je li mi nešto želimo ili u kojoj mjeri želimo finansirati. Tako da je postojala dobra volja. Mislim da se je ovo trebalo uzeti na razmatranje i na jedan takav način ispeglati ove sve nivoe vlasti koje defakto kroz ovaj dokument Okvirnog proračuna oređuje svoje prioritete politike i na takav način bi se jasno moglo vidjeti je li se to želi ili ne želi isfinansirati, u kojem nivou. I to je za mene jedini način i pravi put financiranja, ukoliko se ima namjera financirati. Hvala.
S obzirom da nema više prijavljenih za raspravu zatvaram raspravu o petoj tački dnevnog reda. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Izvještaj o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, materijal Vijeća minitara BiH Ministarstvo pravde BiH je 07.03.2013. godine dostavilo ovaj Izvještaj u proceduru. U Izvještaju je predloženo i usvajanje zaključaka. Riječ je o osam zaključaka koji su vam dostavljeni na vrijeme. Nema potrebe zbog toga da ih čitamo ponovo. Otvaram raspravu. Prvi za riječ se prijavio poslanik Šefik Džaferović. Izvolite. 36
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Mi svake godine primamo ove izvještaje, rapravljamo ih i ono zbog čega sam ja sada ustao da kažem nekoliko rečenica zapravo se odnosi na jednu primjedbu, odnosno jedan stav kojeg smo dobili od predstavnika Ministarstva pravde na sjednici Ustavnopravne komisije, a to je da iz godine u godinu zaključke usvajamo, ali se ti zaključci ne realiziraju. Ja mislim da, i Ustavnopravna komisija je u tom pravcu predložila u svom Izvještaju i zaključak da treba provoditi monitoring zaključaka koje usvoji Parlament. Zaključci su predloženi od strane Vijeća ministara. Mi smatramo da su oni dobri, da su sveobuhvatni, ali mislim da tokom godine treba naći načina kako da se kontrolira ili sprovodi monitoring onoga što smo mi usvojili kao zaključak. To je ono što sam htio da kažem vezano za ovaj Izvještaj. Zamolio bih gospodina Grubešića, on je ovdje prisutan, pomoćnik ministra pravde, koji prati, dakle, ovu oblast i stalno je na sjednicama Komisije, ja sam mu zahvalan na tome, da nam se kaže nekoliko rečenica. Ja sam dobio informaciju da, kada su Jedinstvena pravila u pitanju, postoji jedan veliki projekat koji je vezan za projekat Evropske komisije prema BiH, prema Parlamentu. Da li se vodi računa, dakle, o tom projektu čiji cilj treba da bude da se svi zakoni u BiH prečišćavaju automatski, dakle kada se usvoje na bilo kom nivou – kantonalnom, entitetskom, državnom. Dakle, da se u taj, kako bih kazao, administrativni sistem koji se tiče zakonodavne djelatnosti uvede maksimalan red i BiH u toj oblasti maksimalno unaprijedi. Ako može da kaže nekoliko rečenica da li se prati ta oblast i od Vijeća ministara i da li se, kada su u pitanju Jedinstvena pravila, jer to je vezano i za Jedinstvena pravila, vodi računa o tome. Toliko, hvala vama.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, ja neću ponavljati ovo o čemu je gospodin Džaferović govorio. Vrlo slično mislim, s tim što ja mislim da ovaj prijedlog Ustavnopravne komisije praktično je na istom fonu, da tako kažem, uvodi se neki monitoring, dakle ponavlja se stvar i očigledno se iskazuje jedna vrsta nemoći i nenalaženja izlaza iz ovoga. Dakle, nakon osam godina primjene pravila imate u konstataciji, ne samo u Izvještaju, nego i u zaključcima, da mi još nismo ovladali nomotehnikom, da još uvijek nemamo principe pravljenja programa rada, nemamo analize efekata donešenih zakona, nemamo ocjene potrebnih finansijskih sredstava, usklađenost sa pravnim sistemom, usklađenost sa sistemom EU itd., itd. Dakle postavlja se pitanje koliko predlagači i obrađivači zakona, uključujući i nas poslanike, uopšte poznaju ova pravila i da li ih koriste prilikom rada i ko je taj ko kontroliše. Kao što dobijemo izvještaj, odnosno mišljenje Ustavnopravne komisije, Direkcije za evropske integracije, da su predloženi zakoni u skladu sa ustavnim sistemom, pravnim sistemom države, odnosno EU, itd., ko ocjenjuje da li su oni urađeni po pravilima za izradu, jer se ovo radi o pravilima za izradu. Dakle, morao bi se svako pridržavati, uključujući znači sve zakonom predviđene predladgače. 37 Ja u tom smislu mislim da bi bilo dobro razmisliti, jer nisam potpuno siguran, nisam poznavalac dovoljno ove materije, nisam pravnik, trebalo razmisliti da li u proceduri obezbijediti provjeru da li neki akt, zakon ispunjava, odnosno da li je urađen po ovim pravilima. Da li to može raditi Ured za zakonodavstvo, je li to njegova funkcija, da li to trebaju i komisije nadležne gledati, kao jednu od tačaka, odnosno Ustavnopravna ili neke druge, ja ne mogu u ovom trenutku reći, ali evo za razmišljanje da to iznesem. Dakle, ja ću naravno prihvatiti ovaj Izvještaj, jer je on takav kakav jeste, ali sam zaista imao potrebu da kažem da je osam godina prošlo od kada je jedna dobra namjera, jedna dobra inicijativa donešena, a nažalost, evo nije donijela očekivane rezultate. Hvala lijepo.
Replika, poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Dakle, jedina je mogućnost da stisnem dugme za repliku da dobijem riječ. Želim zapravo ne da repliciram nego da dopunim ovo o čemu je moj uvaženi kolega Beriz govorio. Dok ne propišemo ...
Nema tog člana Poslovnika koji baš tu gimnastiku dozvoljava.
Dok ne propišemo, ja trošim tu repliku, pa evo sada vi pišite kako, ja sam pošteno kazao, a vi sada kako hoćete. Uzmite mi riječ, nije problem nikakav, ja ću sjesti misli, samo mislim da je korisno ovo što ću kazati, a trošim ono na šta imam pravo. Neću se javiti više za replike. Imam pravo na dvije. Dakle dokle god ne uvedete sankciju u zakonodavnoj proceduri za nepoštivanje ili dokle god ne uvedemo sankcije u zakonodavnoj proceduri za nepoštivanje Jedinstvenih pravila dobijaćemo ovakve izvještaje. Mi smo održali nekoliko savjetovanja na ovu temu. Ustavnopravna komisija uz pomoć OSC-a nekoliko savjetovanja je održano i ono što mi treba da uradimo sada, a komisija za poslovnik već radi, i da napravimo izmjene i dopune u aktuelnim poslovnicima i da propišemo sankciju za nepoštivanje Jedinstvenih pravila. Za sada Ustavnopravna komisija ima neka ovlaštenja iz Poslovnika, da reagira kada nije postupljeno u skladu sa Jedinstvenim pravilima. Mislim da bi to trebalo jasno naglasiti i da naš Izvještaj o usklađenosti sa Ustavom i pravnim sistemom treba jasno kazati da se to odnosi i na Jedinstvena pravila, i da kada nisu ispoštovana Jedinstvena pravila da možemo dati negativan izvještaj, jedino, uz pomoć zakonodavno pravnog sektora, jedino tada ćemo imati potpuno poštivanje ovih pravila. I ja pozivam grupu koja radi poslovnik, imaju izvještaj sa savjetovanja, čak imaju i prijedlozi koje je Ustavnopravna komisija obradila, neka to ugrade u poslovnik koji rade. Imamo trojicu ljudi iz ovog Doma, ima troje ljudi iz Doma naroda i mogu to napraviti. Toliko, hvala vam. 38
Zahvaljujem. Ja se izvinjavam ali radimo na ivici kvoruma, 22 poslanika su trenutno u sali. Bilo bi dobro da se i ostali pridruže, da u ovoj ranoj fazi ne pravimo bezpotrebne pauze. Riječ ima poslanik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja bih želio da prokomentarišem ovaj Izvještaj. I da iskreno kažem da sam razumio tekst u cijelosti, ali na strani 8 gdje ministarstvo u cilju što kvalitetnijeg obavljanja svojih obaveza ističe i potrebe. Međutim, oko tih potreba one se prije svega odnose na popunjavanje pravnih stručnjaka, eksperata, zatim angažovanja vanjskih stručnjaka u cilju određivanja zadataka u Ministarstvu pravde. Da je isto tako, navodi se, da su neophodna finansijska sredstva za realizaciju istog, da im manjka odgovarajući razvoj softvera, da im, da ne kažem, u cilju evropskih integracija da je praktično elektronaska baza propisa takođe da nije odgovarajuća, nije adekvatna. Ali ono što bih želio da kažem, lično u svoje ime, da sve je uredu, ali kada su u pitanju potrebe, mi smo upravo kao poslanici kada se budžet usvajao mi smo vjerovali da će biti nedostataka. Ali tada, upravo iz Ministarstva pravde, obzirom da i sam ministar pripada većini koja čini vlast, su rekli da je to sve u redu i da će to biti dovoljno. Stoga mislim da ministarstvo i sve druge agencije koje budu ovim izvještajima dostavile informacije da nisu mogli to zbog onoga, zbog ne znam čega, smatram da nije pošteno i da bi bilo dobro da svaki puta te potrebe navedete na vrijeme i u obliku kakvom je to potrebno i da kažete, da iznesete svojim predstavnicima koji vas predstavljaju u ovom Parlamentu, da se usvoji budžet koji odgovara instituciji za obavljanje kvalitetnog poslovanja. Toliko.
Zahvaljujem. Nema više prijaljenih u okviru šeste tačke dnevnog reda. Zatvaram raspravu. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad. 7. Izvještaj o radu i finansijski izvještaj Agencije za poštanski promet Bosne i Hercegovine za 2012. godinu Otvaram raspravu. Za riječ se prijavio poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. 39 Evo, ja bih volio da se izvještaji agencija redovno dostavljaju ovdje i da o njima imamo prilike i da raspravljamo. Pa, istina, mi smo obično ljudi škrti kada treba nekoga pohvaliti i nije možda ni mjesto
Ja ću zamoliti poslanike zaista da zauzmu svoja mjesta.
da se hvale ljudi za posao koji treba da obavljaju. To je njihova obaveza i na takav način treba da se i ponašaju. Ali sam se namjerno javio zbog nekih agencija koje ne uzimaju, odnosno uzimaju sebi za pravo da se skoro nikada ne oglase na način kako bi to trebalo, ili kada dođu na komisije uvijek traže izlaze i razloge zbog kojih su nešto, i opravdanje, zbog kojih su nešto napravili. Ovdje se mora reći da je nekoliko stvari pozitivno. To je prije svega što su vlastiti prihodi negdje 82%, što je došlo do smanjenja broja izvršilaca, odnosno i pored sistematizacije imaju 12 zaposlenih, uzmjesto 17 koliko je sistematizacijom predviđeno ... je velika stvar to što su ljudi shvatili ozbiljnost da moraju neke stvari da koriguju. I evo recimo putne troškove su smanjili za 89%, ne znam, izdaci za telefone 14%, zatim kad, bruto plate su im 98%, naknada troškova zaposlenih. Ovo govori da u svim agencijama ima određenih rezervi i da na takav način trega da se ponašaju. Evo, recimo troškovi zakupa su smanjili, zatim izdaci za tekuća održavanja itd. Ja sada neću da govorim o tome da li i ovih 880.000 maraka je trebalo na takav način da bude, ali mislim da se ovdje primjećuje jedan drugačiji odnos i da su određene uštede napravljene. E kada se na ovakvim poslovima, odnosno agencijama naprave ovakve uštede onda je sigurno to rezultat, odnosno to je znak i ostalima, da i ostale agencije moraju da vode računa da smanjuju svoje troškove, a Bogami poneke agencije trebalo bi jednog dana, kada se bude izvještaj Vijeća ministara, za neke agencije bi trebalo vidjeti ili da se ukinu ili da se pripoje, jer nisu opravdale svoje postojanje, što čini mi se da su se ovi veoma korektno ponašali, bar kada je u pitanju ovaj finansijski dio. Evo, hvala, toliko.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Mi smo ovaj Izvještaj razmatrali i na Komisiji za promet i komunikacije i on je dobio podršku, prije svega zbog ovih razloga koje je i gospodin Tomić iznio. Radi se o jednom korektnom finansijskom poslovanju. Radi se o značajnim aktivnostima koje je Agencija imala u skladu sa svojim ovlastima i takav Izvještaj zaslužuje podršku. Ono što smo mi posebno zaključili na Komisiji, što želim i sada da iznesem kao veoma važnu stvar, to je da smo tražili da se sačini analiza tržišta poštanskog prometa, usluga poštanskog prometa, jer izvještaj u formi kakvi nam se do sada dostavljaju, ne iskazuju učinak regulacije ove Agencije. Dakle, u smislu kako se ta regulativa odražava na promjene u strukturi tržišta na poziciju pojedinih operatora i prije svega na udio privatnih operatora koji se kao rezultat liberalizacije 40 uključuju u tržište poštanskih usluga. Svakako imajući u vidu veoma složene probleme kod operatora, prije svega enormnu zaposlenost i latentni višak uposlenih, ovakve promjene na tržištu, zapravo će biti dobar indikator za poduzimanje mjera koje neminovno slijede, a to su mjere restrukturiranja javnih operatora i tu će biti dosta posla i teških i socijalnih posljedica, posljedica restrukturiranja. Dakle, moram reći da nije baš sa nekim posebnim oduševljenjem prihvaćen taj zaključak, zaključak Komisije da se pripremi ta analiza tržišta, ali ja bih podsjetio gospodu iz Agencije da upravo oni navode ovdje jednu od značajnih funkcija koje imaju, odnosno nadležnost koju imaju, njome započinju taj spisak koji kaže – nadgledanje i razvoj tržišta poštanskog prometa. Prema tome, logično bi bilo da u izvještajima imamo i te analize i one bi trebale da budu posebni separati izvještaja i možda da, možda možemo zaključiti da to do kraja, do sredine ove godine se da za period do 2012., a da onda budu praksa koja će se provoditi tako da uz redovne izvještaje imamo i analizu tržišta, dakle kao rezultata ukupnog učinka u regulaciji poštanskog prometa. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih takođe kao član Komisije za saobraćaj i komunikacije, ili promet i komunikacije, prokomentarisao malo Izvještaj Agencije za poštanski promet. Istina je da, što je kolega Domazet iznio, da u ovom Izvještaju nije u detalje pojašnjena slika javnih i privatnih operatora što je moguće vrlo bitno da dođemo do drugih podataka. A riječ je o sljedećem da javni operatori poštanskog prometa u BiH danas su dužni i najmanju pošiljku odnijeti na 10, 20 da ne kažem i više kilometara, dok to privatnim operatorima nije potrebno. Prihod javnih operatora po radniku se odnosi i kreće između 15 i 30 hiljada maraka po radniku bruto godišnje, dok taj prihod kod privatnih operatora se kreće čak i do 200.000 maraka godišnje po jednom zaposlenom. Smatram da u strukturi, što je maloprije iznešeno, bilo dobro da u budućem izvještaju dobijemo malo više tih podataka kako bi uočili na koji način, ko su ti korisnici tih privatnih operatora koji praktično ostvaruju tako enormno visoke prihode po jednom zaposleniku. Ovo govorimo iz razloga što je jasno, da ne kažem, može se čak i reći da određeni privatni operatori uz posebne političke, i ne znam kakve druge veze i vezice, pridobivaju poslove kod javnih institucija umjesto da ta usluga po 10, 20 puta jeftinija bude usmjerena ipak prema javnom operatoru. Tu smo imali i na Komisiji primjedbu. Ja smatram da će Agencija za poštanski promet učiniti što je moguće više. Ali ono što bih posebno želio da im pohvalim da sa 30% manje zaposlenih radnika, koliko je potrebno, oni ostvaruju izuzetno dobre rezultate, ali ipak smatram da u narednom periodu, da ispune sve obaveze koje su pred njima njima su potrebna i materijalna i finansijska sredstva i upravo mi ćemo vjerovatno biti u prilici da, kada budemo raspravljali o budžetu, da ovoj Agenciji treba dati maksimalnu podršku, ukoliko želimo da oni obavljaju svoj posao onako kako treba, a nije to samo zbog njih nego zbog svih nas. Toliko, hvala vam. 41
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Vesna Krstović-Spremo. Izvolite.
Predsjedavajući. Pa evo, ja ću se pridružiti mojim prethodnicima i zaista pohvaliti ovaj Izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj BiH, s obzirom da on predstavlja jedno pravo ovježenje za nas poslanike. Obično imamo izvještaje koji su sa raznim, kako bih rekla, potrošnjom itd. vidimo da su se oni maksimalno racionalno ponašali, da su ostvarili jako dobru koordinaciju sa entitetskim i sa državnim institucijama. Takođe da su imali, znači, smanjenje zaposlenih i zaista ću se pdridružiti mojim prethodnicima i reći da ću podržati ovaj Izvještaj. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, htjela bih da napravim, pošto su kolege govorile sad o odnosu privatnih i javnih preduzeća za poštanski saobraćaj, dovoljno je pogledati ovaj pregled prihoda, na koji način su, na koji način je ova institucija stvarala prihod. Dakle, evidentno je da je 2011. godina bila povoljnija sa aspekta stvaranja prihoda od 2012., da je u minusu i iznos koji je došao od Javnog preduzeća BH pošte iz Sarajeva, u minusu je i Hrvatske pošte Mostar, jedino veći iznos je od strane Pošte Srpske Banja Luka, ali je evidentno da je došlo do pada tog dijela koji se ubire po osnovu licenci. Hoću da vam skrenem pažnju da u posljednje vrijeme postoji problem koji pošte imaju i koji je evidentan, da sve veći broj institucija odlučuju same da se bave onim dijelom koji se zove poštanski saobraćaj. Pa imamo slučajeve da Elektroprivreda sama nosi račune za električnu energiju i kad su, kad je rečeno, kad su pošte rekle da će ih tužiti zbog toga, onda su se dosjetili da ako to nije zapakovano u koverti onda može da se ne tretira kao poštanska pošiljka i može da se dostavi, tad nije, neće biti sankcionisani, a ako se dostavlja u zatvorenoj koverti, što je obaveza u skladu sa Zakonom o zaštiti tajnih podataka, onda je to problem i onda pošta može da tuži. Ja sam sigurna da u ovom momentu sva javna preduzeća izbjegavaju da to čine preko pošta, a to znači da su pošte direktno oštećene, a moraju platiti ovaj iznos ovoj instituciji, tako da će doći uskoro problem, pošte postaju sve veće, sve veća balast na njih stoji i sve teže se ophrvavaju s tim. Kako će to izgledati ove godine, odnosno po završetku ove godine, vidjećemo tačno da li je taj prihod, koji je do sada bio evidentan, da li je on sad na silaznoj putanji, to ćemo vidjeti. Ali sigurno da bi trebalo vidjeti i vaša, vaša je zadaća o tome da ne samo da vodite računa o razvoju tržišta, nego da imate i senzibilitet za probleme koji se dešavaju u poštanskom saobraćaju. Tako da mislim da i na vama ostaje da se tim problemom pozabavite i da pomognete poštama da izađu iz tog kruga. Hvala. 42
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Evo ovdje, znači, razmatrajući i analizirajući Izvješće o radu i financijsko izvješće Agencije za poštanski promet BiH, ja osobno kao parlamentarac čini mi se u nekim prethodnim izvješćima imao sam i određenih rezervi upravo prema izvješću ove Poštanske agencije, mislim prije dvije godine, je li, da sam i negativno reagirao na njihovo izvješće. Ali evo, nakon niza rasprava u Parlamentarnoj skupštini BiH i niza upita i aktivnosti prema Ministarskom vijeću može se vidjeti da ova Agencija je u protekloj godini uspješno radila svoj posao sa puno manje novca nego što je to bilo u 2011. godini, pa da su manje čak i potrošila, uspješno radili i onoliko koliko su imali eventualno na raspolaganju u proračunu 2012. godine. Što je pokazatelj, bez obzira jesu li tu, a jesu, je li, ljudi iz Agencije, što je pokazatelj da mi zastupnici u Parlamentarnoj skupštini BiH najčešće napadani od medija oko naših, ne znam, rastrošnosti, visokih primanja jer smo mi javne osobe, a sve raznorazne agencije u vlasništvu države, entiteta itd. imaju enormno visoka primanja, neću reći plaće, nego primanja, je li, na raznorazne načine ih ostvaruju, a učinci njihova rada su bili vrlo diskutabilni i evo se pokazalo, evo nakon tih, kažem, naših diskusija intervencija Ministarskog vijeća i odgovornosti ljudi u Poštanskoj agenciji da se posao može jednako dobro obaviti sa puno manje troškova nego što je to bilo određena navika. Ovdje vidim, kolega Jagodić je rekao, vidim u svakom izvješću Agencija za poštanski promet je navjestila, odnosno naglasila kako po sistematizaciji ima 17 radnih mjesta, a da je njih uposlenih 12. Ja pitam nekada onoga direktora bilo koje agencije, da je to privatna agencija da li bi ih baš imao 17 ili bi se zadržao na ovih 12, a isto jednako obavljao posao, je li? Jer tu sistematizaciju malo smo mi tu široke ruke, vidimo malo tih nekakvih zapošljavanja po raznoraznim tim linijama, zato mislim da su oni, moraju korigirati taj svoj Pravilnik o sistematizaciji radnih mjesta, pa ga vratiti na 12 ili eventualno 13 kad je očito da s tim brojem djelatnika uspješno obavljaju ovu svoju, ovo svoje poslanje. Agencija treba voditi računa, ovo što je gospođa i kolegica, uvažena kolegica Majkić govorila, da javna poduzeća nose poštu, nose račune, da izbjegavaju evo poštu, ne znam kolika je tu uloga same Agencije, ali ne treba biti uloga Agencije, tu je uloga vladajuće politike. Javna poduzeća su vlasništvo vlada raznoraznih, zavisi kojih i koje razine, vrlo jasno. Ako govorimo, pošto spominjete elektroprivrede, točno se zna kojih vlada su vlasnici i vlade su te koje će odrediti način poslovanja, a nikako pogodovanja određenim strukturama u tim javnim poduzećima. Za mene kao parlamentarca koji su zajedno s vama često puta kritiziran od medija od visokih primanja, je li, pogledajte koliko imaju primanja direktori javnih poduzeća koji žive na osnovu božije i narodne blagodati, koji nizašta ne odgovaraju i kolika imaju primanja u odnosu na nas, a njih niko i ne spominje, bez obzira je li im to javno poduzeće poslovalo sa dobitkom, a najčešće posluje sa gubitkom, pa evo možemo ih na prste izbrojati vrlo brzo, je li, od tih javnih poduzeća kakva su im poslovanja. I zato nemaju nikakve odgovornosti, ni političke, ni kaznene, a imaju jako visoka primanja, nažalost puno veće od premijera, predsjednika, predsjednika parlamenata, je li, a nisu odgovorni. Stoga i poziv svima nama i svim vladama entiteta i kantona da javna poduzeća 43 koja su u vlasništvu određene razine vlasti i njihovi rukovoditelji, članovi uprava, nikada ne mogu imati veću plaću od predsjenika vlada, predsjednika parlamenata. Čini mi se da takva jedna inicijativa ide sada u RS-u, pa vidim da reagiraju iz Elektroprivrede, je li, što će im eventualno te biti korigirane plaće, da nisu samim time zadovoljni. I zato kažem da vlade, kad su u pitanju rad javnih poduzeća, kad je u pitanju dostava pošte, dostava računa, mogu znači imati velikog utjecaja. U biti to je kao vlasnika, kao skupštine društva i njihova obaveza, a ne nekoga tamo da mi molim. I kažem u tom pravcu treba što je u moći i Agencije za poštanski promet, znači da i oni kao takvi djeluju, jer i sami se financiraju iz proračuna, ovdje vidimo, je li, BiH, znači sa 162 tisuće maraka. Prema tome trebaju imati prema tome razumijevanja. Hvala.
Zahvaljujem. Ovu moju intervenciju sljedeću možete tretirati i kao repliku na izlaganje kolege Jurišića. Ja se baš ne slažem da se uvijek zna koje vlade je javno poduzeće vlasništvo, jer danas u Federaciji imamo, kako javnost kaže, dvije vlade pod jednim krovom tako da, da ovaj ... Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović.
Gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege su prethodno iznijele niz pitanja koja su važna, ali htio bih samo preporučiti, dakle da Agencija za poštanski saobraćaj, u skladu sa svojim zakonskim ovlaštenjima treba ukazati na nešto sa čim se suočavaju sva tri javna poštanska emitera u BiH, dakle sa izuzetno teškom finansijskom situacijom, sa neizvjesnom i vrlo sumornom perspektivom, što ovaj vrlo važan segment javne djelatnosti dovodi u pitanje u smislu budućnosti u BiH. Navedeno je to da, nažalost, se ne koriste ni one zakonske odredbe koje su obaveze javna preduzeća, dakle da dio svojih poslova obavljaju putem poštanskih servisa. Nažalost to nije prisutno i smatram da bi trebalo to, na to više i vidljivije ukazivati, kako se ne bi desilo da nam se ugase desetine pošta u malim nerentabilnim sredinama. Pošte se svakako moraju restruktuirati u smislu i prostora, i funkcionalnosti i efektivnosti. I drugo da ovi privlačni poslovi, tzv. brze pošte koji preuzimaju privatni, dakle agencije, uglavnom dobiće ili obavljaće poslove u frekventnim i profitabilnim sredinama, dok će seoski ili manje sredine biti osuđeni na gašenje pošta. To je moguće spriječiti na način kako se prethodno govorilo, dakle da se poštanske usluge daju u nadležnost onima koji bi to trebalo u skladu sa zakonom da obavljaju, a da javna preduzeća, dakle u dogledno vrijeme sukcesivno pristupe smanjenju i broja zaposlenih u segmentima koji se bave djelatnosti za koju uopšte nisu neregistrovani. Mislim da bi nam bilo izuzetno značajno, šta će, to je možda za 5 godina, da li će se desiti za 5 godina ili 10 da će najveći broj računa od javnih preduzeća ili komunalnih usluga dolaziti i plaćati se internetom, kako će to biti, opet do tada treba tražiti odgovor na ovo važno pitanje, jer svuda u svijetu, bez obzira kako su, kakvo je uređenje u nekoj zemlji, pošte funkcionišu kao, dakle javne institucije od izuzetnog značaja. Toliko, mislim da bi mnoga sela i dalje zamrla, uključujući ono što nam se dešava sa školama, sa zdravstvenom zaštitom, pošta je, poštanske usluge su vjesnici i glasnici za te napuštene sredine koje nažalost teško žive. Mislim da je u tom smislu potrebno više učiniti, kao i to da pošte sa svojim enormno prostora, koje su ranije koristile, 44 megalomanskog izgrađenog u prethodnom sistemu treba da se otarase jer im i oni stvaraju dodatne troškove. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ma evo, i ja hoću da kažem par stvari oko ovoga. Nažalost žao mi je što nisam mogao prisustvovati nadležnoj komisiji, a tu sam odlučio da i ja pohvalim ovaj Izvještaj, tako da neću ovdje na Domu, jer dosta je ljudi, dosta kolega je i ovdje to učinilo, ali hoću da kažem par stvari. Evo, dotičemo se javnih komunalnih preduzeća i dijeljenja računa i svega, ja ću gospodi iz Agencije da sugerišem jednu, nadam se, pametnu stvar. Dakle, treba okupiti sve ljude gdje pošte imaju interes za podjelu svojih računa, znači sva javna preduzeća i sva komunalna preduzeća i treba tu iznaći neki kompromis. Kada uzmete sa jedne strane da u elektroprivredama ljudi obilaze redovno teren, znači idu od brojila do brojila i očitavaju, znači, svoja brojila, pri očitanju svog brojila sasvim je prirodno da i ponesu račune za prethodni mjesec i da podijele korisnicima. Tako da ne treba osuđivati javna preduzeća, odnosno elektroprivrede ako oni dijele svoje račune. Ista stvar se dešava i sa vodovodima i komunalnim preduzećima itd. Naravno, nikad nisam bio i nikad neću biti za gašenje pošta, to je jako bitna, to su jako bitna javna preduzeća, znači koja treba da funkcionišu, koja treba da rade, koja definitivno imaju svoje mjesto u ovom društvu. Apsolutno podržavam, znači priču da treba da se nalaze u svim onim seoskim sredinama gdje se nalaze i sada i tamo gdje pošte nisu ekonomski opravdane ali treba da tim ljudima pružaju tu uslugu. Ali definitivno i sa druge strane kada pogledate, kolege u prethodnim diskusijama su govorili, da vlade uređuju poslovanja javnih preduzeća. To je tačno, jeste, ali sa druge strane vi imate situaciju da pozicije uprava javnih preduzeća, odnosno komunalnih preduzeća zavise od pozitivnog poslovanja, bar vam je tako sada trenutno u RS-u. Tako da ljudi se dovijaju na sve moguće način i traže praznine u tim zakonskim odredbama da se može definitivno da, da mogu jednostavno da pozitivno posluju, jer vjerovali ili ne opterećenje im je. Vi istražite pa ćete vidjeti da su to velike cifre koje plaćaju elektroprivrede i javna komunalna preduzeća i, šta ja znam, svi oni koji treba da podijele tu poštu, to je, veliki su, veliki su im to troškovi i to su veoma često troškovi koji ljude dovode do ruba rentabilnosti. Znači, ako podijele te račune sami biće rentabilni, ako ne podijele te račune sami onda dolaze u pitanje. Tako da, ja sugerišem vama iz Agencije, znači da okupite sve te ljude na jedno mjesto i da se tu definitivno traži kompromis. Kompromis je rješenje, jer svaki put će neko, znači da traži te zakonske praznine i da izbjegava podjelu pošte na ovaj ili na onaj način, ovaj da to radi sam, odnosno da preduzeće radi samo. Tako da definitivno predlažem vam sjedite, napravite neki zajednički sastanak i vidite kako će se to prevazići i kako i na koji način pošte da egzistiraju. I ne bi bilo loše da se definiše koji je to minimum, znači gdje pošte pronalaze svoju egzistenciju. Znači, ne treba sad niko pogrešno da me shvati, ali ne treba ni pošte da imaju neke vanredne dobitke iz toga svega, a ovamo da se, hajd da tako kažem, da se zavaljuju javna i komunalna preduzeća itd. 45 Tako da, znači, još jednom apel na vas, skupite ljude, vidite šta je nabolje rješenje. Ovako mi sad prepucavajući se neko ima argumente za ovo, neko ima argumente za ono, vjerovatno i vi imate mišljenja možda i podijeljena, sjedite, napravite, dajte neko rješenje da imamo svi zajedno za opštu dobrobit, prije svega građana i da može, znači, ta poštanska usluga da dođe i do sve i jednog sela u BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. I prije prelaska na točku 8. predlažem da se izjasnimo o prijedlogu da se objedini rasprava o izvješćima stalnih povjerenstava Zastupničkog doma za 2012. godinu, dakle od točke 8. do točke 13. Dakle, pripremite se za izjašnjavanje da objedinimo raspravu o ovim točkama. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 27 glasova za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, izjasnili se da objedinimo raspravu o točkama od 8. do 13. Ad. 8. – 13. Izvješća o radu stalnih povjerenstava Zastupničkog doma za 2012. godinu Otvaram raspravu. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa evo, htjela bih reći nekoliko riječi oko, ovaj Predstavnički dom nikada nije do sada vodio rasprave o izještajima komisije i mislim da to takođe nije dobro i da je to vlastito nepoštovanje ako ne možemo o tome da progovorimo ni jednu riječ. Pregledala sam izvještaje, kad sam pripremajući se za ovu sjednicu, pregledala sam izvještaje i vidjela da su oni veoma neujednačni. Dakle, otprilike su i komisije počele da se ponašaju – to nikog ne zanima, to neće niko gledati i ona možemo da napišemo šta hoćemo. Tolika neujednačenost da od prepisivanja tačaka dnevnog reda, do navođenja sadržaja pojedinih konferencija, u osnovi ni jednog elementa na osnovu kojeg bi se moglo zaključiti kakav je rad parlamentarnih radnih tijela. U tom smislu ja sam mislila da ovo možda bude presedan i da u ovom momentu usvojimo jedan zaključak, a taj zaključak se odnosi na obavezu da Sekretarijat u roku od 90 dana izradi jedinstvenu metodologiju za izradu godišnjih izvještaja o radu radnih tijela Parlametnarne skupštine. Tada ćemo moći, bez obzira da li se radi o stalnim radnim tijelima ili zajedničkim komisijama problem je isti. Dakle, nemoguće bi bilo sada porediti rad u dvije komisije. Zašto nam 46 i treba poređenje? Zato što je evidentno da neke komisije imaju jako malo angažmana, jako malo poslovnih aktivnosti i da bi, možda bi taj broj ljudi koji je angažovan na pojedinim komisijama daleko mogao imati više koristi da je na, da smo drugačije organizovali komisije. Znači, to je sad taman čas kad se radi na Poslovniku, kad bi se mogle promijeniti neke stvari. I ja smatram da zaista nije uredu da, recimo, Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost koja vrši parlamentarni nadzor, znači nad cijelim sektorom odbrane i bezbjednosti, gotovo na 50% Budžeta BiH u odnosu na neke komisije koje, evo gledam Komisija za evropske integracije, zaista sam bila iznenađena, da ima na tri lista Izvještaj o svom radu. Pa recite mi gdje smo mi? Je li to nije čudno, zar to ne bi trebalo da je najveći izvještaj? Dakle, u svakom slučaju to je dovoljan razlog da se na tom planu nešto učini i ja bih zaista molila da se ovaj moj zaključak usvoji. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Pa, najvećim dijelom je neizbježno složit se, da tako kažem, s ovim što je gospođa Majkić govorila. Međutim, meni se postavlja jedno drugo pitanje. Dakle, mi praktično podnosima izvještaj sami sebi, dakle bez obzira što su, naravno nije kompletan sastav, ali svi smo mi u nekoj komisiji i svi, nas 42 koji sjedimo ovdje pričamo o svom radu u komisijama. Tako da cijeli model je po meni prilično problematičan. Ključno je pitanje kako učiniti javnim rad ovih komisija, odnosno cijelog Parlamenta prema građanima, koliko mi tu svoju predstavničku funkciju itd. ispunjavamo i koliko su građani informisani? Biće prilike da govorimo i o ovim inicijativama oko prenosa i inače web stanica naših itd. Tako da ja, ovo što je s pravom gospođa Majkić ustvrdila, da praktično imate jedan stereotip u izvještavanju i da ovaj Predstavnički dom ne iskazuje neki poseban interes, jer jednostavno sami sebi izvještavamo i mi to svi znamo jer u tome učestvujemo. A ako pobledate prisustva sjednicama, problemi s kvorumima, dakle nameće se ključna stvar, mi ne izvršavamo svoje obaveze za koje smo plaćeni i to na naj, da tako kažem, trivijalniji način, ne dolazeći na sjednice komisija. Bilo bi vrlo interesantno napraviti analizu koliko puta sjednice komisije nisu održane zbog kvoruma, koliko puta su te sjednice, da tako kažem, bile na granicama, itd., itd. Tako da jedna izuzetno važna funkcija u pripremi sjednica Parlamenta i naravno obavezne procedure na neki način je ugrožena nerazumijevanjem pojedinaca odgovornosti za učešće u rad komisija. Ja nemam izbora nego jednostavno glasati za ove izvještaje da bi se taj proceduralni aspekt definitivno zadovoljio. Ali otvaram, da tako kažem, pitanje svrsihodnosit i potrebe i trošenja i vremena i papira na ovakav način sami sebe izvještavati. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite. 47
Poštovani kolega Belkiću, ja mislim da treba ovi izvještaji da dođu na Dom, jer mene koja nisam član Komisije za evropske integracije zaista interesuje šta ta Komisija radi. Dakle, trebaju da dođu izvještaji o radu. Ova Parlamentarna skupština ima jedinstven sajt kakav nema ni jedan parlament u našem okruženju i gledala sam kako je to uređeno. Njegovo uređenje isključivo zavisi od sekretara komisije, odnosno od onih koji podržavaju rad komisija. I sad sam vidjela neko ko je savjestan, on to radi tako dobro da pored svih sjednica komisije, sa dnevnim redom i materijalima, dakle to sve stoji tamo, postoji još jedna aktivnost koja se zove ostale aktivnosti. U te ostale aktivnosti gotovo ni jedan sekretar ništa ne upisuje, a sad kad sam pogledala ovdje to je more toga. Dakle, trebamo da natjeramo osoblje u Sekretarijatu da radi svoj posao. I ovo je poruka i sekretaru koji ovo sluša, od savjesnosti sekretara, a vidimo tačno na komisijama kakvi su nam sekretari. Dakle, ovo je zaista problem kojim bismo se trebali pozabaviti i da slušamo jedni druge, da vidimo šta rade jedni i drugi.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, uvažavajući ovo što su moji prethodnici rekli, samo da dodam još nešto, a tiče se rada Komisije za finansije i budžet, jer član sam te Komisije i zadovoljan sam onim što je Komisija u ovom izvještajnom periodu uradila – donijela određeni broj zaključaka, dala određena mišljenja. Međutim, ono čime nisam zadovoljan jeste realizacija tih naših zaključaka i tih naših mišljenja koje smo davali povodom određenih zakonskih akata ili drugih bitnih akata koji su dolazili a nisu, evo da kažem, zakonskog karaktera. Znajući, evo šta smo u Komisiji za finansije i budžet radili ja sad sebi postavljam pitanje, da li treba da, a gledajući realizaciju tih naših aktivnosti, pa i ovdje u Parlamentarnoj skupštini i one koje je zadužila Parlamentarna skupština na prijedlog Komisije za finansije i budžet, da li ova Komisija uopšte treba da postoji. Njena suštinska stvar je budžetska aktivnost i analiza revizorskih izvještaja. Evo, mi smo u Komisiji, čini mi se, da ne bude hvala, dotakli plafon što se tiče unošenja u posao, analize, donošenja određenih zaključaka. Međutim realizacija je nula. Mi te naše zaključke proslijedimo ovdje u Parlamentarnu skupštinu, Parlamentarna skupština u 90% slučajeva zaduži Vijeće ministara i mi više nemamo korespodencije, nemamo odgovora od strane Vijeća ministara šta je uradilo po tim našim zadacima. Evo, ja razmišljam da od naredne sjednice Parlamenta uzmem ovo naše zbirno mišljenje i počnem postavljati pitanja, evo imaću pitanja koliko god hoćete. Vi se sjećate da je Komisija za finansije i budžet kroz analizu revizorskih izvještaja predložila jednu od mjera kaznenih određenim institucijama, međutim mi smo tu stvar uradili u Parlamentu, ustvari usvojili to zbirno mišljenje poslije Budžeta države BiH. Tako da to što smo mi uradili kroz revizorske izvještaje, kaznili instituciju za njen nerad, nismo mogli da realizujemo u procesu izrade budžeta. I niz, evo uzeo sam ovdje ovo zbirno mišljenje, i niz drugih obaveza koje smo kao Parlamentarna skupština već, znači usvajajući taj naš zbirni izvještaj nametnuli Vijeću ministara, nemamo nikakav odgovor. 48 Pa ću ja kad je u pitanju ovo o čemu pričam, do kraja sjednice probati da sročim jedan zaključak i da vidimo na koji način raditi dalje. I ne samo, znači Vijeće ministara, obaveza je bila ili je komisija i Predstavnički dom kasnije tražili smo od Tužilaštva da nas izvijesti po određenim navodima negativnog poslovanja određenih državnih institucija, nikad evo u ovaj Parlament nije došao jedan takav izvještaj itd. Šta hoću da kažem? Da trebamo, evo uvažavajući ovo o čemu su prethodnici govorili, malo i mi u parlamentarnim klupama tragati za tim našim zaključcima, za tim našim obavezama koje smo prenijeli na druge, zbog čega ne realizuju te stvari, zbog čega nas ne izvještavaju i možda da na takav način, evo ne popravimo samo naš rad, već da natjeramo one koji su odgovorni ili ih Parlamentarna skupština svojim zaključcima učini odgovornim da rade svoj posao. Kažem, nešto u tom pravcu do kraja zasjedanja ću osmisliti neki zaključak da, eto probamo da u nekom periodu koji je ispred nas, štono kažu ko bude živ i zdrav može na jedan drugačiji način, kroz rad u ovim komisijama vidjeti na kraju i rezultat nekog tog svog rada. Hvala.
Riječ ima predsjedavajući Božo Ljubić. Izvolite
Kolegice i kolege zastupnici. Mislim da ima i smisla i razloga da raspravljamo o izvješćima naših povjerenstava bez obzira što može izgledati da sami sebe izvješćujemo. Jer zapravo, zašto kažem da ima razloga? Zato što, mi znademo dobro, a i mi u Kolegiju možda ponajbolje, da često naši dnevni redovi zavise od održanih, odnosno neodržanih povjerenstava. S druge strane mi također znademo da pored svih naših povjerenstava koja se bave izravno nekim zakonom, od Ustavnopravnog povjerenstva kad je u pitanju ustavni, pravni, pravna dimenzija naših zakona, pa do stručnih povjerenstava, dešava nam se da prođu zakoni i ovaj Parlament pa i Vijeće ministara i Zakonodavni sektor Parlamenta i da tek onda uvidimo da smo neke nekonzistentnosti. Prema tome i suštinski, dakle, ne samo proceduralno ima razloga da uozbiljimo rad naših povjerenstava. I s druge strane, naravno, podržavam i ovaj zaključak i ovu raspravu kolegice Majkić, koja je govorila o ujednačenoj metodologiji izvješćivanja da bi smo mogli na bolji način uspoređivati ova izvješća. S druge strane ne treba biti suviše ni kritičan, ni prema sebi, jer mi znamo da smo mi Dom sa 42 zastupnika, a da drugi Dom ima 15 zastupnika, da su obadva ravnopravna i da sudjelujemo svi, dakle i u povjerenstvima domova, ali i zajedničkim povjerenstvima i da obavljamo iste funkcije kao što obavljaju parlamenti koji imaju 150 ili više zastupnika. Prema tome, to su takođe naša ograničenja. Prema tome, smatram da u svakom slučaju ima smisla da o ovome raspravljamo i ja sam uvjeren da će ova rasprava i zaključci, koji će se vjerojatno naći u vezi sa ovom točkom dnevnog reda, dovesti do toga da imamo sljedeće godine učinkovitiji rad samih povjerenstava i bolju metodologiju izvješćivanja. A ima smisla, opet kažem, jer mi najučinkovitije možemo mijenjati sebe nabolje. Prema tome i ako raspravljamo o povjerenstvima čiji smo mi dio, ima smisla. Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. Izvolite. 49
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici. Naravno da je dobro da raspravljamo o ovim izvještajima, ali kakv to izvještaj može biti bilo koje komisije, naravno ne praveći ni paralelu, jer ne može se Komisija za odbranu i bezbjednost ili ne znam za obavještajno bezbjednosne poslove porediti sa nekim, ne umanjujući značaj ni tih drugih komisija, problematika je različita. Ali kakv je smisao i značaj bilo kakvog izvještaja ako Parlament nije u stanju da obaveže da sjednicama tih komisija, ne amnestirajući nas članove komisija raznih, ne može da obezbjedi adekvatno lice koje će nama obrazložiti. Pa ljudi ne razumijem se ja u aflatoksin, ali mora doći neko na komisiju da objasni, jer je država u panici, svak priča iz svojih nekih interesa, verzija, neki eksperti, neki stručnjaci, neki ne znam, ja ne umanjujem profesiju, ne umanjujem ja značaj, ali ako mi ne možemo da obezbjedimo prisustvo zamjenika ministra kad se raspravlja o najozbiljnijim temama, o temama o bezbjednosti svih građana ove zemlje. Ako ne, ja ne tražim da bude prisutan predsjedavajući Savjeta ministara, taman posla on odlično radi, ali barem jednom nek se pojavi direktor neke agencije. Ja sam gospodo sedam godina u ovom Parlamentu, ja koji sve me živo interesuje, 90 i nešto posto, ne znam, nikad uživo nisam vidio direktora neke agencije, a on mi treba da objašnjava ovo o čemu komisija treba da se izjasni i da obavijesti Parlament i javnost. Javnost ovo interesuje ne mene. Mene interesuje sve, ali ko sam ja, mene interesuje kako ću odgovoriti onom čovjeku, koji je ili glasao za mene ili protiv mene, kad me pita da mu dam odgovore na suštinske probleme ove zemlje. Da mu dam odgovor je li on bezbjedan, jesam li ja bezbjedan, ili njegovo dijete, ili ne znam dalje da ne širimo. Zato svi ovi izvještaji, kakvi god da su, oni imaju formu, oni imaju i suštinu, ali oni nemaju ono što je najvažnije, nemaju odgovorna lica da prisustvuju kad se raspravljaju mnoge stvari na tim komisijama koje su nama najvažnije u pripremnom tom dijelu, i za zakonske projekte i za sve druge aktivnosti koje se sprovode u ovoj zemlji. I kako da sad ja kažem, evo naš primjer, maloprije gledam prisustvo 36 poslanika, pa valjda bi taj poslanik koji ide malo duže na kafu, ručak ili neće nikako vratiti se, trebao da izvadi karticu. A gospodin predsjedavajući upozorava nemoj da izađe jedan nemamo kvoruma, a pogledajte gore prisutno 36. E to smo mi, ima klub jedan pa će se naljutiti na mene ili ne znam poslanik ili nije bitno, evo moj klub.
... upozoravam na dnevni red.
Ma sve je tema ovdje izvještaja komisija, sve je tema naša, ja neću da sad izađem tamo, a sreća više novinari ne navaljuju na mene, imaju ovi zaduženi za medije, pa da objašnjavam zašto je Obavještajno bezbjednosna agencija uradila to i to, a ja sam član te komisije. Mora me neko pitati i pitaju me svašta, ali ja neću više da odgovaram, a i sreća je oni su se sjetili pa više ne navaljuju na mene. Gospodine predsjedavajući, objedinili smo izvještaje, ali nije Izvještaj Komisije za odbranu i bezbjednost isti što i poštanski saobraćaj, ne umanjujem poštanski saobraćaj, pošta će ići, pismo će doći. Eno onom neki dan stiglo poslije 26 godina pismo. Ali ako se desi ne daj Bože neka nesreća to mora se danas reagovati i to nije isti izvještaj. Smijte se vi koliko hoćete i objedinjujte šta hoćete, pravite razne izvještaje od kojih nema niko koristi, a mi ćemo i dalje svaki dan imati 50 probleme i narod će svaki put govoriti – oni dole samo se uvalili u fotelje, ne rade ništa. Radim ja nešto. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, imali smo priliku da čujemo ...
Samo da sugerišem, u nastavku rasprave da se zaista fokusiramo na tačke dnevnog reda.
Molim vas, odlično. Evo, imali smo priliku da čujemo mišljenja pojedinih poslanika gdje se slažem u potpunosti da bi iz pojedinih agencija, upravo o čemu raspravljamo, da bi trebali da budu njihovi predstavnici. I to smo mi već nekoliko puta raspravljali, čak čini mi se da su i određeni zaključci donešeni, međutim nažalost još uvijek njih nema. Ono što se ne bih složio jeste da mi ne možemo kao poslanici u dva, tri ili pet dana u mjesecu da saznamo svu problematiku BiH i šta se dešava ... detaljima, u svim oblastima itd., na ovaj način. Ukoliko želimo mi bi isgurno kao poslanici trebali češće se u ovom Parlamentu susretati, češće raspravljati, imati konkretne informacije za stvar o kojoj želimo raspravljati. Međutim, kad je u pitanju, prije sam želio da na neki način malo repliciram kolegici Majkić, vezano za izvještaje. Slažem se u potpunosti, ali gospođo Majkić, Vi ste ovdje koliko godina, koliko mandata, ja ne znam, ali mene čudi da se to do sad, ova jedinstvena metodologija nije prije usvojila. U ... slažem se u potpunosti i upravo sam zbog toga htio da repliciram, dajte da, međutim u zadnjem momentu dobio sam ovaj prijedlog, što se slažem, jedinstvena metodologija bez obzira za koju komisiju mora da sadrži određene detalje i u opisu neka napišu još što misle. Ali mislim da definitivno jedinstvena metodologija, i to ne samo kao što ste Vi naveli da je to Sekretarijat Parlamentarne skupštine, ja mislim da upravo i Administrativna komisija bi trebala da to na neki način ... i da odredi obrazac po kome bi izvještaji nama dolazili. Nažalost, to do sada nije učinjeno, ali smatram da ni mi poslanici ne možemo tražiti od svih ostalih da nam sve serviraju, a upravo ima i neodgovornosti naše. Toliko, hvala.
Riječ ima poslanik Mirza Kušljugić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući dozvolite na početku da u potpunosti podržim prijedlog da standardizujemo izvještaje i planove. Jer to mislim da je moguće uraditi i u Poslovniku o radu koji 51 je sada u toku njegova izmjena i sve ono što mislimo da treba u radu komisija popraviti prilika je da to sada uradimo. Kao predsjednik Komisije za vanjske poslove moram reći da kod nas u Komisiji ima jedan drugi problem, mi nemamo zakona o obavljanju vanjskih poslova kao BiH. Veoma teško je nama pozicionirati ulogu Komisije u čitavom tom procesu. Ukoliko bi smo se pozivali na Ustav velika su ovlaštenja ovog Parlamenta vezano za definisanje vanjskih poslova i vanjske politike. Međutim, bez zakona koji to reguliše mi objektivno ne možemo kao Parlament da se izborimo za tu ulogu i samim time i komisija koja je nadležna za taj dio je, Komisija, napominjem, za vanjske poslove, a ne za vanjske politike kao što je u nekim parlamentima. Ali probali smo, i u toku je da barem regulišemo da uvedemo neke procedure vezano za ono šta mi radimo u Parlamentu. Dakle, već više od pola godine traje naša inicijativa da uvedemo reda u parlamentarnu diplomatiju. U komunikaciji smo sa koligijemima, planirano je sa OSCE-om da održimo jednu konferenciju u maju mjesecu. Frustracije članova Komisije su kada izvještaji sa putovanja dođu da mi ne znamo ni ko je otišao, ni ko je odobrio, ustvari znamo ko je odobrio, ni kakav je cilj, a pogotovo kakav je nastavak raznih putovanja koje mi kao poslanici opravdano u članovima pojedinih radnih tijela ili pak po pozivu obavljamo. Mi ćemo kao Komisija imati inicijativu prilikom izmjene Poslovnika o radu i pozivam vas da barem uredimo ono što možemo urediti. A možemo urediti i način izvještavanja, i način planiranja, i možemo barem iz domena Komisije o kojoj ja sada govorim urediti ovaj dio parlamentarne diplomatije koje mi kao poslanici obavljamo sa javnim sredstvima, bez obzira što nemamo zakona koji definiše podjelu nadležnosti između odgovarajućih tijela Vijeća ministara, ministarstva, Predsjedništva i Parlamentarne skupštine. Hvala vam.
Zahvaljujem. Riječ ima zastupnik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem. Pa, ja mislim da ima puno smisla razmatrati izvještaje ovih povjerenstava. Ima puno smisla prvo zbog toga što su sve to institucije u lancu donošenja odgovarajućih odluka, odnosno ostvarivanja uloge Parlamentarne skupštine. Dakle, od njihove efikasnosti zavisi kvaliteta odlučivanja na Zastupničkom domu, na Domu naroda i uopće ostvarivanje ustavne uloge Parlamenta. Drugo je sad pitanje da li su komisije našle pravi sadržaj rada i da li one ostvaruju efikasnost u svom radu? Ja imam iskustvo iz rada u dvije komisije, Komisija za promet i komunikacije i Komisija za financije i proračun. U svim tim komisijama mogu da kažem da postoji tzv. reaktivni pristup djelovanju, a to je da nam se po nekoj inerciji nameću pitanja koja treba da raspravljamo. Nemamo nešto što je planski usmjereno i što proaktivno razmatramo iz konteksta sadržaja rada, rada Parlamenta. I mislim da je tu jedan veliki prostor za unapređenje kvaliteta rada i efikasnosti i mogu sa zadovoljstvom da kažem da smo neke stvari već Programom rada za 2013. godinu u obje komisije pokušali da mijenjamo. 52 Druga stvar, ja smatram da ipak ima rezultata u radu komisija. Ovo što je gospodin Sokolović sa izvjesnom rezignacijom rekao za slučaj Komisije za financije i proračun, ja ne bih baš tako prihvatio. Ja smatram da mi možemo biti i zadovoljni napretkom koji smo postigli u radu te komisije, prije svega temeljitim razmatranjem revizorskih izvješća i preslušavanjem nadležnih proračunskih korisnika koji su imali najveće promašaje u svom radu, odnosno dobili najlošije ocjene. Saslušavanje koje smo mi izveli na nivou Komisije meni otvara velike nade da će se praksa u takvim organizacijama mijenjati i da ćemo mi ustvari imati veliki razultat u tome da će sve više i više proračunskih korisnika uspješno primjenjivati računovodstvene standarde, poboljšavati disciplinu u korištenju proračunskih sredstava i unapređivati poslovanje u toj oblasti. Mislim da je to jedan zaista krupan zadatak na kome možete godišnje postizati samo neke prelazne rezultate na, da bi ste možda u jednom mandatu mogli da ocijenite ukupnu učinkovitost te, tog rada, je li. Naši bi, naš bi rad u svim komisijama trebao da ima možda dva, dvije dimenzije. Jedna dimenznija su operativni poslovi, druga dimenzija su oni koji su dugoročnije usmjereni na poboljšanje kvaliteta rada u određenoj oblasti koju pokrivamo. I u tom smislu ja mislim da čak i u Komisiji za promet i komunikacije mi imamo mogućnosti da unaprijedimo poslovanje, jer izgleda da smo mi jedina komisija koja bi mogla da se bavi krupnim pitanjima koje svi, pa državni parlamenti imaju na svom dnevnom redu, a to su klimatske promjene, promjene koje su vezane za korištenje energije i sama, i sam pristup dugoročnim planovima razvoja energetskih politika u državi koji se odvijaju u kontekstu globalnih politika za koje čak ni država nije dovoljan okvir, nego se odvijaju na supranacionalnim nivoima EU ili na globalnom nivou, je li, kao globalno prisutan problem. Dakle, ja bih podržao ovu inicijativu koju je gospođa Majkić iznijela, ona je u kontekstu ovog što sam iznio svakako dobro došla, dakle jedna standardizacija. Ali s druge strane zaista i preporuke da jednostavno pokušamo da unaprijedimo rad tako što ćemo te dvije dimenzije našeg rada svakako uključiti u rad. Dakle, prva operativni problemi, druga jedan dugoročniji pristup koji može da se sagleda možda u cjelini mandata koji imamo. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Vesna Krstović-Spremo. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa evo, ja bih isto kao i moje kolege prethodnici rekla da mi zaista treba raspravljati o izvještajima našim. Jer kad raspravljamo o izvještajima o radu komisija mi naravno raspravljamo o sebi i o našem radu. Pozdravljam ovo što je rekla gospođa Majkić i smatram da bi se trebalo napraviti jedinstveni kriterij u smislu da te kriterije prave, ne samo administrativno osoblje, nego da se tu uključe i poslanici, jer vrlo je dobro analizirati rad komisije između sebe. Ali mislim da bi nešto što nikad nismo imali do sada možda moglo da postane praksa, evo to je neki moj prijedlog, mi do sad nikad nismo imali da Komisija, recimo, za evropske integracije radi sa Komisijom Ustavnopravnom ili recimo sa Komisijom za odbranu. A to su sve značajne teme, znači jer se svi poslanici praktično fokusiraju na rad svoje komisije i kao da ih ne dotiče rad drugih komisija, a 53 teme su vrlo interesantne, znači mogu biti vrlo produktivno, mislim produktivan rad obje komisije. Ja bih na taj način predložila to. A evo, što kaže gospođa Majkić, malo je pomenula i tu Komisiju za evropske integracije čiji sam član, naravno da ona može još bolje da radi, vrlo je delikatna njena uloga, znači to je sada nešto što moramo strašno svi da vodimo računa o tome. Ali evo, imali smo i nekoliko zaista dobrih prijedloga, mi smo, poslanici u Komisiji za evropske integracije, inicirali nešto što je naročito nas iz RS-a ticalo se, da napravimo zajednički forum parlamentarni, znači komisija za, odnosno odbora iz RS-a, Federacije i BiH. U tome smo uspjeli, što je jako dobro da pomognemo našim svim relevantnim političkim faktorima da se taj proces koordinacije koji nam je zaista hitan i potreban, da se to odradi. S druge strane, evo imamo komisiju, znači što se tiče Komisije za ravnopravnost spolova, ja bih htjela da pohvalim malo ovu komisiju. Znate zašto? Zato što je ta Komisija zaista imala jedan izbalansirani politički filing, ovako za saradnju sa nevladinim sektorom, jer obično nas nevladin sektor ovako kritikuje, ali međutim ova Komisija, recimo i sa udruženim ženama iz Banja Luke i sa Udruženjem "Iskra" itd., a dala je svoj doprinos što se tiče Prijedloga zakona o radu i to je vrlo dobro pomoglo, pogotovo ovdje ženama u Federaciji da se sve to lijepo izbalansira. Eto, toliko i hvala vam.
Riječ ima poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Želim prije svega da kažem kao član Komisije za budžet i finansije da smo u prošloj godini a i u prethodnoj vjerovatno kroz taj rezultat rada i tih aktivnosti je došlo do smanjenja broja revizorskih izvještaja koji su izraženi sa negativnim ocjenama, odnosno koji su dobili mišljenje sa isticanjem predmeta ili mišljenje sa rezervom. Iz tih razloga moram reći da je na Komisiji vladalo u dobroj mjeri radna atmosfera u kojoj smo najveći dio posvetili upravo tom poslu. Posebno je to uticalo na pojedine direktore agencija i predstavnike koji su baš vidi se svjesni i prihvataju taj posao sa punom odgovornošću za razliku od nekih drugih koji čak nisu se udostojili ni da dođu na te rasprave. E to je ono što moram reći da je Komisija ova baš radila vrlo efikasno, da smo imali dosta zajedničkih stavova i da se oko, skoro svih stvari smo se u potpunosti slagali. Međutim, ima jedan drugi problem kada su u pitanju zakazivanje sjednica. Ja ne mogu, niti uopšte mogu to da shvatim, da neko može da ne dođe na sjednicu komisije osim ako je službeno odsutan, vani se nalazi negdje na putu. Ja sam član samo jedne komisije za razliku od nekih drugih kolega koji su u 3-4 komisije, ne znam i to možda Poslovnikom treba regulisati bez obzira iz koje je ko političke partije, evo ja sam samo član jedne komisije ove parlamentarne i jedne zajedničke. Ja ne smatram opravdanim bilo kako drugo osim, ne daj Bože bolesti ili odsustva negdje vani, a to se treba da zna. U komisiji vas nazove sekretar i pita hoće te li vi moći doći na sastanak. Ja da sam predsjednik komisije nikad ne bih pitao nikog hoću li doći na sastanak, nego bi sa sekretarom na vrijeme utvrdio dnevni red i zakazao sastanak tada i tada, i završena priča. Tako da se ljudi, čim ga pitate hoćete li doći na sastanak on razmišlja, vidjeću, ja neću doći ili ću doći itd. 54 Prema tome kroz ovaj izvještaj o kojem su govorili da bi trebalo biti ujednačen, da bi se neka, modifikovat, napraviti se neka modifikacija u kojoj će se iskazati ono što je najključnije, trebalo bi da se vidi prisustvo pojedinaca. Za sve one koji su dva ili više puta neopravdano, jer ja ne znam šta može biti opravdanje osim ako Parlament zna da je negdje neko odsutan, danas mu se ne dolazi, da se ti odmah mijenjaju. Jednostavno iz tih komisija neka izađu, jer nema, svakome onome ko dolazi plaćeni su troškovi itd. Prema tome ne vidim ni jedan razlog da se na komisije ne dolazi. Sekretari i predsjednici komisija ne treba da pitaju ostale članove da li mogu ili ne mogu dolaziti na posao, dolaziti na sjednice komisija. I rasteretiti ove koji rade u 3-4 komisije, nema potrebe. Nema potrebe da se radi u 3-4. I šta je ono što bi još takođe trebalo vidjeti kad su zaključci u pitanju. Mi donesemo zaključke ali ne znamo njihovu dalju sudbinu. Od Vijeća ministara nikad ne dobijemo odgovore da li je nešto urađeno ili nije. Možda bi to sekretaru bilo, upućujem ovo Vama, bilo dobro da u dva ili tri mjeseca jedanput sa tim zaključcima izađete ovdje na Parlament i da kažemo od 50 zaključaka iz raznih komisija realizovana su 3, 5, 15 ili procentualno ne znam koliko, da ipak na neki način povećamo odgovornost onih koji su dužni da realizuju naše zaključke. Evo, u tom pravcu je i moja diskusija i još jednom da podcrtam, nema neopravdanih izostanaka sa komisija, ja to ne mogu da shvatim, da vam pravo kažem. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, Beriz Belkić. Izvolite.
Vrlo kratko. Očigledno da ja trebam da stvari pojasnim. Dakle, ja sam kad sam ustvrdio da ovi izvještaji ovakvi kakvi su i razmatranje njihovo na ovakav način nemaju smisla. Apsolutno ni jednog trenutka nisam bio za to da nema izvještaja, apsolutno. Dakle, vidim nekoliko diskutanata izjašnjava se da su oni za izvještaje itd. Niko nije osporio, to je obaveza i to je vrlo jasno. Ja sam samo govorio o načinu izvještavanja, odnosu i činjenici da mi ipak na kraju, bez obzira kako to sve upakujemo, sami sebi podnosimo, da je bitnije da javnost zna šta se radi i u tim komisijama i kako komisije rade. Mislim da razjasnim stvar, ja nisam protiv izvještavanja, ali ovakvog načina i s ovakvom svrhom apsolutno ne vidim korist od toga. Hvala.
Riječ ima poslanik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo, i ja da kažem par riječi u vezi ove tačke dnevnog reda. Ja sam član u četiri komisije i dok se još jedna konstituiše bit ću u pet. Nekad se zakažu i u isto vrijeme pa se leti tamo ovamo, i zaista podržavam sve prethodnike koji su rekli da ne treba to da bude u toj mjeri, jer definitivno 55 nekad se fizički ne može stići na sve njih. Ali dalje da kažem – komisije dobro rade svoj posao. Ja eto možda sam ovdje u najvećem broju tih komisija, komisije rade dobro svoj posao. Bilo koji materijal na bilo koju komisiju kad je došao nikad nije odbačen, sve i jedan je razmatran, komisije su o materijalima davale svoja mišljenja, mišljenja su bila ili ovakva ili onakva. Ali oni koji su trebali da pripremaju te materijale, da li su ih pripremali ili nisu, da li su zapošljavali komisije ili nisu. Kolegij je to prosljeđivao po komisijama kako je kome šta trebalo, odnosno šta je čija nadležnost i komisije, bar one u kojima sam ja član, radile su svoj posao. Definitivno znači, izvještaji ovakvi kakvi jesu, slažem se da treba da budu otprilike iste forme, ali u njima piše šta je odrađeno. Da li je to dobro, da li je to loše, da li je neko mogao više ili manje, to nije do komisije, to je do ljudi koji su trebali da predlažu odluke, to je do nas ovdje koji smo slali inicijative, to je do ljudi koji su trebali da pišu zakone. Znači, moje mišljenje je, znači da komisije, jer apsolutno ne sumnjam ni u jednu komisiju da komisije nisu dobro radile svoj posao i da u izvještajima ne piše upravo ono šta je urađeno. Mi smo u vrtlogu, mi smo u vrtlogu da veoma često dolaze nefunkcionalni zakoni čija se sudbina odmah u početku zna šta će se i kako sa njima, šta će se sa njima dogoditi i šalju se prema komisijama. Komisije nekad odbiju, nekad na komisijama prođe. Ako su ti zakoni škakljivi najčešće ovdje ne dobijaju podršku. Imamo jako loše statistike i onda nas prozivaju nevladine organizacije, onda nas prozivaju mediji da smo ne funkcionalni, da smo ovakvi, da smo onakvi. Tako da apsolutno u tom kontekstu ne vidim odgovornost komisija. Mi smo znači u vrtlogu, komisije završe svoj posao, šalju na domove, domovi šalju na Savjet ministara i te odluke koje su krenule, znači od komisije pa nadalje, negdje tamo završe u magli. Znači nikad se više ne vrate. Nema informacije šta se sa njima desilo, nema se informacije kakva im je dalja sudbina bila, jednostavno se negdje slegne, naiđe se na zid i dalje nema. S druge strane imamo znači ove nefunkcionalne, odnosno neprihvatljive zakone koji dolaze od Savjeta ministara, koji onda završavaju ovdje onako kako završavaju, bace se u korpu za smeće i definitivno se i o tome više ne raspravlja. Zašto ovo sve govorim? Nije odgovornost na komisiji, odgovornost je na nefunkcionalnosti onoga što se zove država BiH. Znači, definitivno za naše loše statistike kriva je nefunkcionalnost države BiH. Nije za loše statistike komisija kriv ni član komisije, ni ovaj, ni onaj, znači kriv je kompletan sistem koji ne funkcioniše a taj se sistem zove država BiH. Hvala lijepo.
Riječ ima poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege dame i gospodo. Kad se već otvorila ovako široka rasprava o ovoj važnoj temi, ja mislim da na kraju ova rasprava je s pravom ovako široka, jer ustavnopravna i poslovnička pozicija naših stalnih radnih tijela je takva da su oni zapravo, ili one, parlamenti u malom. Bez njihovog rada nema rada ovog Doma, dakle nema rada plenuma za razliku od nekih drugih parlamenata gdje su oni konsultativna tijela. Ukoliko naša komisija ne održi sjednicu ili ukoliko zauzme stav to je onda pitanje o kojem se ozbiljno ovdje raspravlja. Negativan izvještaj znači da Dom ne može usvojiti zakon dok ne ode ponovo na komisiju. 56 Dakle, ja samo ovo ... da kažem da je poslovničko pravna i ustavno pravna pozicija naših tijela dobro postavljena i ja mislim da je to uredu. Ono što ne prati adekvatno jednu takvu poslovničku poziciju, pa ako hoćete i ustavnu poziciju radnih tijela ovog Parlamenta je sistem odgovornosti kojeg treba uspostaviti u funkcioniranju i Parlamenta i radnih tijela. Nije uredu da komisije zajedničke koje broje 12 članova, ja sam član dvije, vrlo često funkcioniraju na kvorumu, šta ja znam 7, ako je 8 onda je to dobro ima jedan više od minimuma jel tako. Moja Ustavnopravna komisija radi u prosjeku sa 6 ili 7 članova od mogućih 9. Mi nemamo, ovaj dom ovdje radi od 42 zastupnika u prosjeku je to nekih 35, 34. Ne postoje pravila u ovom Domu i u Parlamentu koja će urediti sankcije za posljedice zbog neopravdanog izostanka sa sjednica radnih tijela i Parlamenta. I evo, neka ovo bude tema za ubuduće uređenje odnosa unutar Parlamenta, pa ako hoćete i za Poslovnik. I ja vama kao Kolegiju ovo ističem kao ideju, jer sve dotle dok se ne bude odbijao procenat od plaće za neopravdani izostanak bilo koje aktivnosti u Parlamentu, a mi smo ovdje profesionalno angažirani, imat ćemo ovakvu sliku i ovakav odnos prema radnim tijelima i prema Parlamentu.
Posljednji prijavljeni trenutno bio je li, riječ ima zastupnik Dragan Vrankić.
Hvala lijepa. Pa evo, kolega Džaferović mi uzeo većinu ovoga što sam htio reći. Podržavam ovu inicijativu oko izrade jedinstvenog pristupa izvještaja, a ja bih možda još rekao jedinstven pristup oko obaveze nazočnosti onih koji predlažu materijale. Tako da, možda evo ne budemo negdje da nema nikad niko a da mi zahtijevamo da bude neki ministar, možda nekad to nije objektivno, ljudi imaju svoje obaveze, ali može jedan nivo da se dogovori i da to bude princip i da nas prate, da stručno nam pomognu u tom redu. Međutim, ja bih podsjetio, ovo što je kolega Džaferović rekao, to su naša stručna tijela i ja mislim da mi samo trebamo malo više sebe da uvažavamo. Nema nikakvog razloga ako je jedan materijal prošao sva tijela, da mi gubimo vrijeme u ovome Parlamentu. Jer želim vjerovati kolegama koji sjede u toj komisiji, koji su dali pozitivno mišljenje, a bilo je prakse pored svih pozitivnih mišljenja razvlačenja ... Mislim da to je nedopustivo i to najviše govori o nama. Malo više uvažavanja, rada, odgovornosti i bolja prohodnost. Još uvijek imamo prostora za luksuz, jer imamo po 2-3 zakona, ako neko bude sjedio u ovom Parlamentu kad budemo blizu EU onda će biti po 100 zakona na dnevnom redu, ako budemo ovako radili nećemo nikad stići, ali eto otom-potom. Hvala.
Riječ ima zastupnik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, evo kolege su kazale mnogo toga i u većini slučajeva to je to. Međutim, očito je da nemamo rezultata svi kao tim i ekipa. Nema napretka. E gdje je sad problem? Ja se slažem, u radu 57 komisija, ja sam u pet komisija. Tako me zapalo, radim i na jedan način, dakle, ima ona poslovca "radi muva a radi i pčela", sve isto rade samo proizvod nije isti. Dakle, a gdje je po mom mišljenju, osnovni temelj? Osnovni temelj i nedostatak upravo našeg rezultata je kad se pravi vlast i koalicija u ozbiljnim zemljama koje žele napredak, preko 200 stranica ugovor je o koaliciji. A kod nas ni puna stranica. E tu je ključ problema i zato mi nemamo, mi se svi naradimo ja vjerujem i ja prvi, naradimo se oko toga ali rezultata nema. Jer temelj, koalicioni partneri koji prave vlast, kad naprave ugovor u ugovoru nema jedne ili dvije, tri, dakle nema, a u ozbiljnim demokracijama, u ozbiljnim zemljama preko 253 stranice čini mi se u Hrvatskoj je bio zadnji, dakle koalicioni ugovor šta će se uraditi. I onda bi svima nama bilo lakše i rezultati bi bili.
Možemo li se mi gospodine Lijanoviću preko pčela i koalicija vratiti na komisije? .../mikrofon nakratko isključen/... od 8. do 13. Prije prelaska na 14. tačku dnevnog reda, stavljam na glasanje prijedlog da se objedini rasprava o izvještajima zajedničkih komisija oba doma za 2012. godinu, dakle od tačke 14. do tačke 19. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Ko je za ovaj prijedlog? Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo prihvatili ovaj zaključak. Ad. 14. – 19. Izvještaji o radu zajedničkih komisija oba doma za 2012. godinu Otvaramo dakle raspravu o tačkama od 14. do tačke 19. Da li ima prijavljenih za raspravu? Ima. Riječ ima poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Kratko ću. Mi smo sve, mi smo rekli gotovo u prvom dijelu sve što smo imali od komisija. Ali bih htjela s vama da podijelim mišljenje o jednoj temi a to je, maloprije je kolega Džaferović rekao da je poslanička pozicija komisija dobro postavljena. To bi se gotovo moglo za sve komisije reći izuzev za dvije – Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost i Obavještajna. Obavještajna komisija je imala tri sjednice za cijelu godinu. Od toga sam vidjela da neki ljudi su prisustvovali samo na jednoj sjednici. Je li uredu to da jedan poslanik za godinu dana prisustvuje samo jednoj sjednici? Ja sam razmišljala, a zauzvrat kao poređenje, Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost, znači cijeli sektor odbrane i Oružane snage i sve bezbjednosne agencije izuzev Obavještajne. Pa ja znam stav međunarodne zajednice koji kaže da bi trebala posebna komisija biti za obavještajne poslove, ali to možda je primjerenije zemljama koje su na drugačiji način, organizacija države drugačije izgleda. I sad ja razmišljam zašto Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost koja bi vjerovatno trebala biti Komisija za odbranu i Komisija za bezbjednost, ovo svjesno govorim s obzirom da se radi Poslovnik, zašto jedna od tih komisija ne bi u svom sastavu 58 imala podkomisiju koja bi bila za obavještajne poslove? A ovu drugu koja radi sad obavještajne, toliki kapacitet 12 ljudi, iskoristiti da preuzme ili odbranu ili bezbjednost. Ja govorim o efikasnosti korištenja resursa kojima raspolažemo. Mi smo mali Dom. Dom naroda je još manji. Trebalo bi da to rasporedimo na odgovarajući način. Nikada nismo bili spremni da pokrenemo ove priče, ali je to stvar koju mi trebamo razmišljati. Ako postoji još ljudi koji misle na ovakav način, omogućit ćete da ćemo bolje moći raditi pojedine poslove. Nije moguće vršiti parlamentarni nadzor nad ovako ogromnim sektorom kao što je dobrana i bezbjednost. Nije ga moguće vršiti kvalitetno. Ovo što je do sada rađeno, to je angažovanje izuzetno veliko svih ljudi i to više počiva na entuzijazmu nego na stvarnim mogućnostima. Zato možda, ovo upućujem onima koji su članovi Komisije za izmjenu Poslovnika da dobro porazmisle o tome, jer možda bi to moglo biti rješenje. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zatvaram raspravu o navedenim tačkama dnevnog reda. Prelazimo na 20. tačku dnevnog reda, Ad. 20. Imenovanje Ad hoc komisije za provođenje postupka imenovanja Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH U okviru ove tačke podsjećam da Vijeće ministara još uvijek nije dostavilo svoj prijedlog članova. Otvaram raspravu. Za riječ se prijavila poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite
Hvala predsjedavajući. Pa evo, prošlo je od decembra 2011., kada smo dobili Savjet ministara, toliko vremena i podsjetit ću u tom decembru 2011. godine postignut je jedan politički dogovor, a to je da se jedan otuđeni centar moći Regulatorna agencija za komunikacije vrati u sistem. Nažalost, vidimo da do danas su na sceni isključivo opstrukcije i to opstrukcije od strane jedne od političkih partija koje su trebale ovo da urade. Prvo je ministar saobraćaja i komunikacija, a vjerovatno po nalogu svoje partije, opstruisao izmjene i dopune Zakona o komunikacijama, pa kada je došlo do tih izmjena i dopuna, evo danas se opstruiše prijedlog, koji je trebalo u januaru još da dobijemo i da se nađe ovdje na stolu, prijedlog sastava članova Ad hoc komisije. Ja sam se pitala koji su to politički motivi SDP-a da to uradi i zaista ih ne nalazim, jer ovim samo sebi daju političke auto golove predstavljajući se kao politički partner koji je nekredibilan, kome se ne može vjerovati i koji sebe diskvalifikuje za 2014. godinu. Onda sam razmišljala koji su 59 drugi motivi. Među drugim motivima nažalost vidim samo lične interese, među drugim motivima vidim možda nečije pokušaje da se zadrži uticaj nad onom raspodjelom marketinškog kolača. Žao mi je što ću morati početi da vjerujem u one medijske tekstove koje objavljuju ovdje mediji u Federaciji. I eto, ja još jednom pozivam, znači stvari su, mislim da su istjerane na čistinu, mi ovdje imamo zaključak i predložit ćemo da se odlaže razmatranje ove tačke do sljedeće sjednice i da nam do tada Savjet ministara dostavi prijedlog članova Ad hoc komisije. Hvala.
Riječ ima poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici. Ja sam upravo želio da pitam o čemu mi zapravo danas raspravljamo. Je li to onaj materijal koji je nama dostavio Klub SDS-a na prethodnoj sjednici? Ako je to, tamo ima čini mi se jedan prijedlog, kolega Darko Babalj da je kao prijedlog za člana Ad hocc komisije za provođenje procedura izbora Vijeća Regulatorne agencije. A evo, danas čujemo da se priprema zaključak o odgađanju rasprave po ovoj tački dnevnog reda. Mi smo na Komisiji za promet i komunikacije imali jednu tačku dnevnog reda gdje je bio zapravo dopis Udruženja BH novinara koji s pravom postavljaju pitanje ko to u ime nevladinog sektora vrši uopće predlaganje članova Ad hoc komisije za izbor Vijeća agencije za komunikacije. Prema tome ja samo, evo čini mi se poslije ove diskusije uvažene kolegice Aleksandre, da je situacija dosta jasnija i da evo raspravu po ovom pitanju ćemo imati vjerovatno na jednoj od narednih sjednica Doma. Hvala lijepo.
Zatvaram raspravu o 20. tački dnevnog reda. Prelazimo na 21. tačku dnevnog reda, Ad. 21. Informacija o realiziranju Plana mjera koje je iz svoje nadležnosti preduzelo Ministarstvo vanjskih poslova BiH za rješavanje problema građana Bosne i Hercegovine koji su bili zaposleni u Republici Hrvatskoj i otpušteni s posla u razdoblju 1991. – 1995. (realizacija inicijative poslanice Aleksandre Pandurević upućene na 12. sjednici Predstavničkog doma, održane 27.10.2011. godine, a usvojene na 20. sjednici, održanoj 02.02.2012. godine), materijal Vijeća ministara BiH Prva, evo za diskusiju se prijavila poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite. 60
Hvala predsjedavajući. Ja prvo moram reći da je materijal koji smo dobili nepotpun materijal, jer je trebalo, ova inicijativa je pokrenuta u, to je bio oktobar 2011. godine. Do januara ove godine nismo dobili informaciju ni jednog ministarstva koje je bilo zaduženo za realizaciju plana mjera koje je potrebno preduzeti za rješavanje problema građana BiH koji su bili zaposleni u Hrvatskoj a u periodu od 1991. do1995. ostali bez posla. Tek na ponovljenu inicijativu u januaru mjesecu samo se Ministarstvo inostranih poslova udostojilo da nas informiše i dobili smo ovu informaciju da je ovo pitanje tretirano kao otvoreno pitanje na nižem nivou s predstavnicima Hrvatske. Ono što je jasno iz ovog dopisa Ministarstva inostranih poslova jeste da su predstavnici Hrvatske jedno vrijeme negirali prvo kako oni ne znaju o čemu je riječ, pa kad su saznali o čemu je riječ onda su upućivali na pokretanje sudskih sporova, a onda ti sudski sporovi traju po deceniju i onda kad se, i kad dođe do njihovog ishoda kažu firma je propala, preduzeće je propalo, hajmo doviđenja. Nažalost, nismo dobili ni informaciju Ministarstva civilnih poslova za koje su predstavnici udruženja koji su bili na komisiji rekli da je uradilo ogroman posao. Ali očito tamo pomoćnik ministra koji je zadužen za to pitanje nije našao za shodno da Parlament informiše o tom što je Ministarstvo civilnih poslova uradilo. Nismo dobili ni informaciju Ministarstva pravde šta su oni uradili, a imali su precizno definisane rokove u kojima su trebali da izvrše analizu zakonodavstva u Hrvatskoj i da pomognu u obezbjeđivanju besplatne pravne pomoći udruženjima. I sve se to trebalo još do 2009. godine završiti, međutim Ministarstvo pravde nas nije informisalo da li su išta radili za ovo vrijeme. Ministarstvo za ljudska prava isto tako poduzeli su i znam da su radili, imali smo jedan okrugli sto, ali nisu našli za potrebno da ovom Parlamentu dostavi informacije. Bojim se da su pomenuta ministarstva na ovaj način samo demonstrirala svoj odnos prema ovom Parlamentu i ne samo prema, i prema građanima BiH, jedan zaista ružan, degradirajući i omalovažavajući odnos. Komisija za ljudska prava je razmatrala ovu informaciju Ministarstva inostranih poslova na prošloj sjednici i donijeli smo zaključak da je ovo nekompletna informacija, već kao što smo rekli i predlažemo da ove naše zaključke podrži i Predstavnički dom. I takođe smo predložili, predlažemo Predstavničkom domu da zaduži Savjet ministara da ovo pitanje otvori na ministarskom nivou između BiH i Republike Hrvatske, jer očito je da na ovom nižem nivou do sad nemamo rezultata. Meni je žao što Kolegijum nije podržao naš treći zaključak da dozvoli predstavnicima dva udruženja da nam se danas ovdje makar kratko obrate, jer je ovo prije svega Parlament svih građana BiH koji nažalost čini mi se da u ovoj zemlji nemaju ni političku ni pravnu zaštitu. I da je jedino do sad prethodni sazivi parlamenata koliko mi je poznato, su uvijek, kolege koje tu duže sjede to znaju, su uvijek izlazili u susret predstavnicima udruženja i ovo je čini mi se bilo, a to i oni sami kažu, jedina adresa kojoj su se mogli obratiti i na kojoj su makar mogli naići na ljudsko razumijevanje. Dalje, što se tiče, ja bih pored ovih zaključaka koje je predložila komisija, u svoje lično ime i u ime SDS-a predložila i zključak, s obzirom da su ovo nekompletne informacije, da zadužimo Savjet ministara da u roku od 60 dana kad već nije uspio u roku od dvije godine, Predstavničkom 61 domu dostavi punu informaciju o realizaciji plana mjera koje je potrebno preduzeti za rješavanje problema građana BiH koji su bili zaposleni u Republici Hrvatskoj i otpušteni s posla u periodu od 1991. do1995. godine. I drugi zaključak da se zadužuje Savjet ministara da pokrene inicijativu ka Republici Hrvatskoj da se dopuni postojeći Sporazum o socijalnom i penzionom osiguranju između BiH i Republike Hrvatske u smislu vraćanja stečenih prava invalida rada, a koji su izgubili posao radi izmišljenih neopravdanih izostanaka. I dopuna da se odnosi i u smislu izjednačavanja sa invalidskim pravima građana sa građanima hrvatske nacionalnosti. Toliko od mene, hvala.
Riječ ima poslanik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Prije svega hoću da kažem da je odlična inicijativa naše kolegice Pandurević u vezi ljudi koji su radili u Hrvatskoj, ali i u svojoj diskusiji sada je tačno nabrojala ministarstva koja bi mogla i trebala da se pozabave problemom inače ljudi koji su i došli iz Hrvatske i koji su sada građani BiH. Inicijativa tačno je odnosi se na ljude koji su radili u Hrvatskoj a koji su državljani BiH, ali moram da vas podsjetim da je u BiH, konkretno u RS došlo jako mnogo ljudi koji su živjeli u Hrvatskoj. Ti ljudi u Hrvatskoj imaju minimalna prava. Ti ljudi u Hrvatskoj se tretiraju kao apsolutno nepoželjni za dolazak, ulazak i traženje bilo kakvih prava u Republici Hrvatskoj. Definitivno, znači sva ministarstva o kojima je pričala kolegica Pandurević, a prije svega Ministarstvo inostranih poslova trebalo bi da se pozabavi sa problemom ljudskih prava ljudi koji su došli iz Hrvatske. Ljudi iz Hrvatske apsolutno ne mogu da raspolažu sa svojom imovinom. Onaj ko je povratio, a mnogo ih nije povratilo svoju imovinu, mnogo često ima osporavanja od strane države Hrvatske sa raspolaganjem na svojoj imovini. Pa tako neko ko je, recimo imao šumu u Hrvatskoj, iako je uspio povratiti država Hrvatska se ogradila na neki način od korištenja, odnosno od davanja prava koja neko i treba da ima nad svojom privatnom imovinom, tako da ljudi koji žive ovdje kod nas, a imaju svoju privatnu šumu u Hrvatskoj, ne mogu da je sijeku ni na koji način. I to je samo jedan od primjera gdje se krše apsolutno sva ljudska prava planete zemlje. To nigdje nije zabilježen slučaj nego sa ljudima koji žive u RS-u a koji imaju imovinu u Hrvatskoj. Tako da pridružujem se, znači ovoj inicijativi i apelujem na ministarstva, a prije svega na Ministarstvo inostranih poslova da obrati pažnju, znači prema ljudima koji su došli iz Hrvatske i koji apsolutno tamo više nemaju prava, jer naše Ministarstvo inostranih poslova treba da zaštiti i te ljude u kontekstu diskriminacije od strane države Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem. Prije nego što dam riječ sljedećem diskutantu, s obzirom da trenutno nema mojih kolega ali pročitat ću član 92. stav 1. koji se odnosi na pristup sjednicama. Dakle, građanima i 62 predstavnicima sredstava javnog informiranja osiguran je pristup sjednicama Doma u za njih posebno rezerviranom prostoru kako je utvrdio Kolegij, a u skladu sa mogućnostima. Riječ ima Šemsudin Mehmedović.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici. Evo, mi danas imamo priliku da možda treći ili četvrti put raspravljamo po ovom pitanju u ovom Domu. Naime, ovo je jedan težak problem koji čini mi se do sad nije bilo dovoljno želje i volje da se aktivnije uključi u rješavanje. I svakako ova naša nadležna komisija je nama predložila tri, odnosno dva zaključka koja treba podržati. Ali bojim se da će i ova današnja diskusija rezultirati samo, evo bilo je na dnevnom redu, malo će mediji to zabilježiti i nakon toga nema ništa. Čini mi se da Vijeće ministara, ni ono prethodno ni ovo sada, nije ozbiljno pristupilo rješavanju ovog problema, jer ne radi se ovdje o malom broju ljudi. Sjećamo se mi većina nas koji smo malo stariji onog radničkog voza u 13:00 sati iz Doboja prema Ljubljani kada je gro ove populacije putovalo upravo tim vozom ili vlakom, kako bi rekao kolega Lozančić. Stoga svakako, čini mi se da najveću korist i od ova dva udruženja imaju upravo advokati koji nemilosrdno naravno uzimaju novac za zastupanje u Republici Hrvatskoj ova dva udruženja, ranije je bilo jedno udruženje čini mi se sad su, evo dva. I bojim se da Republika Hrvatska čeka da većina ove populacije izumre i da na kraju kažu, evo ipak smo se mi aktivno uključili u rješavanje ovog problema. Stoga bih preporučio da podržimo ove zaključke koji su predloženi i da se zaista od Vijeća ministara očekuje da na jednom najvišem nivou se sa Republikom Hrvatskom razgovara o ovom problemu, jer je u pitanju veoma veliki broj ljudi. Hvala.
Riječ ima poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Pa, samo da počnem odmah od diskusije, nije replika, kolege Šemsudina Mehmedovića. Ja ne znam zašto je obratio pažnju na sad ovu inicijativu kad ću, ne trebam ga podsjetiti trebamo samo vidjeti stenograme ranijih sjednica iz nekih ranijih saziva. Gospodine Mehmedoviću pa bili smo inicijatori, nije važno koji poslanik, u prošlom mandatu se baš intenzivno vodila najveća polemika oko ovih problema, ovih ljudi. Pa se dobro sjećam da su predstavnici ovih udruženja, koji su govorili na komisiji, dali smo im naravno priliku, bili za govornicom ovdje, ali koji su efekti. Pa smo zaključke definisali da se na najvišem nivou članova Predsjedništva, koje vodi spoljnu politiku, i Ministarstva inostranih poslova u bilateralnim kontaktima sa Hrvatskom rješavaju ovi problemi, neće ih rješavati članovi komisije niti je to moguće, parlamentarne. Pa smo u nekoliko navrata govorili, i sad, ja naravno podržavam ovu inicijativu, ali ovo je samo obnavljanje onoga što nije realizovano. Bezbroj ovakvih inicijativa, neko nekad predložio, nikad nije sprovedeno, pa hajmo opet novu inicijativu, pa do nove inicijative, pa nema. I na kraju kad sve inicijative prođu ljudi umrli. Šta ćemo s inicijativama, kome su ostale? 63 Dakle, imali smo mnogo prilika. Najviši zvaničnici, predstavnici Republike Hrvatske su bili gosti u BiH, i dobro došli uvijek iz svih država. Najviši predstavnici BiH bili su u Zagrebu, i nek idu tamo i trebaju da idu, to su naši susjedi, treba se dogovarati. Ali malo kad je bilo mogućnosti, barem i ja koji volim kažem sve da znam, ne promovišem ja sebe, ali malo kad sam pročitao da je ovo pitanje stavljeno na najviši nivo da se ono riješi. Kad je? Nego se uhvatimo graničnog prelaza, prošao šleper neki tamo, hajmo sa Hrvatskom probleme ili neko prenio neke pare ili ne znam ni ja šta i to mediji, ma prepuni ne možete da živite. I mene pitaju koji nisam bio ni na jednom graničnom prelazu, ne sjećam se kad. A ovo pitanje na desetine hiljada ljudi naših radnika, naših državljana, evo ovako s vremena na vrijeme desi se kad neko inicijativu podnese. Ovim ne omalovažavam inicijativu kolegice Pandurević, ali baš kolegica Pandurević kao i ja i svi, smo bili, naravno ona iz drugih izvora, upoznati da je prošli Parlament izgubio vrijeme na mnogim ovakvim inicijativama, a nikad ništa nije realizovano. Pa sad ja opet pitam šta će biti s ovom inicijativom, šta će biti sa novim zaključcima, šta će biti sa novim prijedlozima? Opet će ovi ljudi doći, u prošlom mandatu smo im dali priliku da govore danas evo ne mogu. I zaista, ja iskreno govorim, ne znam šta bi nam novo rekli što nisu rekli i što više ne znamo šta treba da urade. 30 godina staža proveo, evo jedan primjer, u Hrvatskoj, vratio se, ni tamo penziju ni ovdje. Šta da radim ja sa nekim zaključkom, prijedlogom zaključka? Kako riješiti probleme tog čovjeka? I nisam za to da se optužuje Ministarstvo inostranih poslova jedino, mada snosi dio naravno, najviše problematike je vezano za te bilateralne kontakte. Pogotovo sad da mi neko ne bi rekao da ja odbranaški branim Ministarstvo civilnih poslova i ministra Sredoja Novića, koji je u drugom mandatu, naprotiv upravo su ljudi rekli, predstavnici, a i mi to vidimo, da je to ministarstvo maksimalno uradilo poslove. Nisam za to ni da Ministarstvo pravde snosi neki dio odgovornosti za koji nije odgovoran, ali jesam za to da BiH, na bilo kojem nivou, kad ostvaruje bilateralne kontakte sa Hrvatskom i kad su ova pitanja, što ih na svakoj sjednici ne potegnu? Ovo je pitanje i mlijeka i carine i ne znam, ćire ovog što je rekao gospodin Mehmedović, voza ili vlaka koji je nekad vozio te radnike. Sve je ovo pitanje, ovo je pitanje naših građana, naših ljudi.
nije uključen mikrofon
Pa dobro Lazo vrijeme, hajde dobro, završavam, kad me upozorava poštujem.
Riječ ima poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Moram reći da je ovo veoma složen problem kada su u pitanju ovi ljudi koji su iz Hrvatske nastanjeni u BiH. Nemam tačnih podataka ali prema njihovim, ja hoću da vjerujem to što oni kažu, da je negdje oko 60.000 tih ljudi. I oni su strašno obespravljeni. Obespravljeni su u tom smislu što oni ako izvade ličnu kartu na prostoru BiH, kako su oni objasnili a što bih volio da se to potvrdi i kroz informaciju, onda više nemaju pravo tamo na povrat svoje imovine. Znači, ne mogu oni više ništa, oni su učinili maksimum što su mogli i to je da dođu do ovog Parlamenta i nema potrebe da 64 oni ovdje govore i da se krši Pravilnik, dovoljno su oni iznijeli svojih stavova i upoznali poslanike i mislim da to većina zna. Ja sam imao priliku da vodim raspravu sa predstavnicima iz Hrvatske kada su u pitanju bili Sporazum oko priznavanja oko penzionog i zdravstvenog osiguranja. Potpišete sporazum i onda čekate po 40 mjeseci da dobijete odgovor da li je on proveo radni vijek, to su oni koji steknu uslove za penzionisanje, ne dobije potvrdu da je on radio u Podravci 20 godina. Mislim da je to sad nešto u boljem stanju. Ali bi nama trebala svakako jedna sveobuhvatna informacija i da je to posao koji bi trebalo Vijeće ministara, odnosno određena ministarstva i Ministarstvo vanjskih poslova i civilnih poslova da u razgovoru sa ljudima iz Hrvatske, mislim da, obzirom na ulazak u EU, da će sada imati više obzira prema ovim ljudima i da će se naći neko rješenje. Nije rijedak slučaj bio da recimo kroz zamjenu stanova koje su imali na prostoru BiH, a oni su tamo dali svoje stanove ili kuće da ovdje u BiH to pravo nisu mogli da ostvare, bili su izbačeni iz tih stanova i kuća, a tamo nisu mogli svoje pravo da vrate. E to je taj problem koji ne mogu oni sami riješiti i mogu ne znam šta učiniti, a mi smo u BiH mislim da smo ispoštovali sve i jednu, jednog čovjeka kojem se moglo to vratiti da se vratilo. Oni ta prava stvarno nemaju i oni su nemoćni bilo šta da urade, neće ih niko prihvatiti. Mislim da treba koristiti sada ovu novu vlast koja je došla u Hrvatsku i da preko Vijeća ministara i određenih ministarstava, ja ne sumnja da oni to ne rade, rade, nije ni njima to ni lako ni jednostavno, jer znate oni su svoja pitanja riješili, njihovi građani su namireni, ostali su samo problem građana ovih koji se nalaze u BiH. Niti mogu dobiti pasoše, niti lične karte. I tamo kad se vrate moraju, imaju određenu vrstu nadzora da tamo moraju da povedu ili da upisuju djecu u školu. Mislim da se nalaze u vrlo teškoj poziciji, moramo im stvarno pokušati da i odavde ode apel i da pokušamo, podržavajući ovo što je gospođica Pandurević predložila, i ove zaključke koje je komisija usvojila, da idemo u tom pravcu da pokušamo na neki način da ove ljude zaštitimo i da i oni, ja znam ljude koji nemaju lične karte već 20 i nešto godina. Pa to je strašno. Oni ne mogu nigdje granicu preći. To je katastrofa. Dajte evo da još jednim apelom zatražimo kompletni materijal od strane Vijeća ministara jer se radi o više ministarstava. Hvala lijepo.
Riječ ima poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege. Ja neću da se ponavljam, ja dugo vremena učestvujem u raspravama ove vrste, razgovarao sam s ljudima, pokretao inicijative, postavljao pitanja, sve ovo podržavam o čemu se govorilo. Dakle, radi se o ljudima koji su radili u Republici Hrvatskoj, ljudima državljanima BiH kojima je početkom rata prestao radni odnos, ljudima koji nakon toga ne mogu da ostvare nikakva prava, ni iz radnog odnosa, ni iz socijalnog osiguranja, ni iz penzionog osiguranja, dakle ljudima koji imaju masu problema, život dakle teče. Podržavam sve ove zaključke o kojima se govorilo do sada, a koje je usvojila komisija, zaključak koji je predložila koleginica Pandurević, dakle također. Zamolio bih samo da Komisija za ljudska prava i koleginica Pandurević razmisle, budući da su oni pratili ove zaključke, da se sada iskoristi ovaj treutak. Pazite, Republika Hrvatska ulazi u 65 EU i tvrdi se da su ispunjene sve obaveze kada je u pitanju pristup u EU, da se ova stvar potencira, dakle još sa Evropskom komisijom do momenta ulaska Hrvatske u EU. Naravno i poslije toga, ali mislim da je ovo momenat, dakle da Vijeće ministara, mislim da bi to možda trebalo, Aleksandra, malo da se precizira, ako možete da to pogledate, da se to precizira i da onda to bude jedan od zaključaka ovoga Doma. Toliko, hvala vam.
Riječ ima poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja bih se u predlaganju ovih rješenja osvrnula na još jedno pitanje. S obzirom da Republika Hrvatska, ne samo da nastoji da izbjegne razgovor na ovu temu, dakle nemate s druge strane partnera, ona takođe jasno kaže da je to pitanje praosuđa, da treba voditi pojedinačne sudske sporove i rješavati to pitanje. S obzirom da je ovdje u pitanju povreda ljudskih prava, a s obzirom na to da se Hrvatska sprema za EU i ne bi trebalo da je prati takva referenca da vrijeđa ljudska prava tolikog broja ljudi iz BiH, ja predlažem da Zajednička komisija za ljudska prava organizuje konferenciju na koju će pozvati prvenstveno ove međunarodne organizacije koje prate to, OSCE će biti sigurno jedan od finansijera, pomoći nam da isfinansira tu konferenciju, Evropsku komisiju, Vijeće Evrope, Vijeće za regionalnu saradnju, sve ove institucije kojima je ta stvar zanimljiva, da se pozovu predstavnici Hrvatske, da se naši i Ministarstvo civilnih poslova i Ministarstvo inostranih poslova pozovu na tu konferenciju i da se zaključci koji bi mogli da se formiraju, tu neće vjerovatno se moći donijeti konačna odluka, ali sam sigurna da će se pokrenuti i da će Hrvatska morati da promijeni stav, svoj stav, taj rigidan stav za rješavanje ovog pitanja ubuduće. Evo, to je jedna od stvari koje smo mi rješavali na velikim konferencijama, toliki broj međunarodnih organizacija koje se bave praćenjem ljudskih prava, da bi to moglo pomoći. Pogledajte šta je nota, 10, 12 nota je Ministarstvo inostranih poslova poslalo prema Hrvatskoj i ni jedna nije urodila plodom. Dakle, džaba šaljete note, džaba svi diplomatski postupci, mora se javno prozivati u prisustvu međunarodnih organizacija koje prate ispunjavanje ljudskih prava. I mislim da bi to takođe bilo dobro rješenje, imate vremena za to.
S obzirom da nema više prijavljenih za raspravu zatvaram raspravu o 21. tački dnevnog reda i dajem pauzu od 60 minuta. [[zajednička diskusija]] Molim vas nek svako radi svoj dio posla. Pauza 60 minuta. [[PAUZA]] 66
Molim kolegice i kolege zastupnike da zauzmu svoja mjesta, da možemo nastaviti sa radom. Prelazimo na 22.točku dnevnog reda, Ad. 22. Razmatranje: a) Prijedloga odluke o imenovanju člana Zajedničkog povjerenstva za europske integracije, b) Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o izboru članova stalnih povjerenstava Zastupničkog doma Na jučerašnjoj sjednici Proširenog kolegija usuglašeno je da se za člana Zajedničkog povjerenstva za evropske integracije imenuje Ismeta Dervoz, s obzirom da je mjesto jednog člana Povjerenstva ostalo upražnjeno, nakon što je Nermin Purić razrješen članstva na 37. sjednici, odražnoj 06.12.2012., i to na vlastiti zahtjev, a da se u Povjerenstvu za promet i veze, umjesto Ismete Dervoz, imenuje Nermin Purić. Prijedloge odluka ste dobili. Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimona 23. točku dnevnog reda, Ad. 23. Prijedlog odluke o razrješenju člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete BiH
Hvala gospodine predsjedavajući. Najkraća moja diskusija. Molim da me što prije razrješite. Hvala lijepo.
Zahvalujem uvaženom zastupniku. Uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem. Predsjedavajući, ja hoću samo da podsjetim kolegice i kolege da Komisija ove vrste egzistira već nekoliko saziva parlamenata unazad. U ovom sazivu Parlamenta mislim da je baš formirano na inicijativu kolege Jovičića i bilo bi jako dobro da čujemo razloge i bilo bi inače jako dobro da ukoliko komisije, dakle već nakon nekoliko saziva komisija, stotina hiljada potrošenih maraka na utvrđivanje trošenja donacija itd., da dobijemo i neki izvještaj, da se konačno stavi tačka na ovo pitanje. Ali opet cijenim, kolega Slavko Jovičić upravo je inicijator bio formiranja ove Komisije i neuobičajeno da nam dostavi ovakav dopis, u skladu sa vašom sugestijom. Ja ne znam čijom, čijom sugestijom, kome se on obraća jer je uputio ovo Predstavničkom domu, osim ako nije sugestija gospodina Bože Ljubića, pošto je Vaše ime navedeno. Hvala. 68
Zahvaljujem se. Pravo je zastupnika da podnese ostavku. Kolega Jovičić je iskoristio pravo na raspravu, ali može u okviru replike odgovoriti ako želi. Replika, uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, vi me godinama znate i vrlo vam je lako da me prozovete. Imao sam najbolju namjeru. Imam je i sad, ali ne mogu ja sam imati volju, a da ovo nikoga ne interesuje drugog. I ne želim zaista da se više povlači po medijima, te ovi su uzimali pare samo zbog Komisije radeći. Ova Komisija je bila, i ja sam pristao, i sada bih nastavio da radim, ali da su prihvatili inicijative koje sam ja davao a to je ovako izgledalo. Sve nadležne institucije zadužene za to prije mene kao poslanika i bilo koje komisije, su trebale da sjede stalno pa da ih ja samo pitam – gospodo iz SIPA- e, šta ste uradili po ovom predmetu? Gospodo iz Tužilaštva, šta ste uradili po ovom predmetu? Gospodo iz Obavještajne službe šta ste uradili. To je vaš zadatak, ne mene, ja neću da budem ni istražni sudija, ni tužilac, ni ne znam ko. I evo, mi je dosta i zato sam rekao podnosim ostavku jer je ovo besmisleno da se dalje povlači, kada niko ne pokazuje interes. Zaključak je jednostavan i obrazloženje – ko je šta jamio, jamio i gotovo, ćao.
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 25.točku dnevnog reda, Ad. 25. Razmatranje inicijative zastupnika Šemsudina Mehmedovića sa 42. sjednice Zastupničkog doma, održane 14.02.2013., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma, upućujem zastupničku inicijativu da Parlamentarna skupština BiH obavi raspravu o preprekama i šansama za ulaganje u Bosnu i Hercegovinu, te da Vijeće ministara BiH pripremi polazni materijal za raspravu” Nadležno Zajedničko povjerenstvo za ekonomske reforme i razvoj Mišljenje o inicijativi je dostavilo 22.03.2013. Povjerenstvo je podržalo inicijativu i usvojilo sljedeći zaključak: – Zajedničko povjerenstvo sugerira Zajedničkom kolegiju obaju domova Parlamentarne skupštine BiH da zakaže zajedničku sjednicu obaju domova Parlamentarne skupštine BiH na kojoj bi se obavila rasprava o stanju u području ulaganja u BiH, te da Vijeće ministara BiH pripremi polazni materijal koji će sadržavati osvrt na trenutno stanje, uočene prepreke, načine prevazilaženja prepreka i potencijale za ulaganja. 69 Otvaram raspravu. Nemam prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 26. točku, Ad. 26. Razmatranje inicijative zastupnika Zijada Jagodića s 43. sjednice Zastupničkog doma, održane 28.02.2013., koja glasi: “Podnosim inicijativu kojom bi se građanima Bosne i Hercegovine omogućilo da u cijelosti prate sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH putem državnog RTV emitera, počevši od 01. ožujka 2013. godine”
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Budući da smo i na samoj Komisiji iznijeli neku argumentaciju i za i protiv i, dakle, donošenje konačnog zaključka, donošenju konačnog zaključka je prethodila rasprava, ja bih imao jedan prijedlog zaključka koji glasi: – Odgađa se izjašnjavanje o inicijativi zastupnika Zijada Jagodića, dok se menadžment BHRT-a ne izjasni o postojanju programskih, finansijskih, tehničkih i drugih uvjeta za realizaciju izravnih prijenosa zasjedanja Zastupničkog doma. Utvrđuje se rok od 30 dana, od dana pravosnažnosti ovog zaključka za izjašnjavnje menadžmenta BH televizije o navedenim pitanjima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih, kao podnosilac ove inicijative, želio da kažem par riječi, ujedno i kao član Komisije za saobraćaj i komunikacije. Evo, imali smo priliku da čujemo i kolegu poslanika Domazeta koji ima svoj prijedlog, međutim mi smo na Komisiji za saobraćaj i komunikacije imali praktično predstavnike, odnosno predstavnici BHRT-a na koje se upravo ova inicijativa i odnosila, oni nisu mogli doći, ali je bio predstavnik Ministarstva prometa i komunikacija koji je rekao da obzirom da proces digitalizacije koji će otvoriti mogućnosti upravo otvaranja novih kanala na BHRT-u neće predstavljati nikakvu smetnju da se ova inicijativa ne bi sprovela. To se može desiti otprilike u 2-3 70 mjeseca, što znači da definitivno ova inicijativa može ići dalje, a za dva 2 mjeseca 3, prema, ako je to tako, smatram da neće biti veliki propust za BHRT da prenosi ove 2-3 sjednice koje će biti. A ja se nadam da će to tako vjerovatno i biti. Tako da ova inicijativa smatram da je po više osnova utemeljena, kako sa finansijskog, tako i sa objektivnog, jer u bitstvu i sami građani koji su obveznici RTV takse mislim da zasluže da objektivnije vide šta poslanici rade i na kraju krajeva da daju svoj doprinos u još boljem i kvalitetnijem radu. Isto tako sve zemlje susjedne prate praktično sjednice Parlamenta i smatram da ova inicijativa je u svim pogledima, po mom mišljenju, opravdana a i prijedlog o odgađanju smatram da nije potreban. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Ismeta Dervoz, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Prije bih rekla ispravka krivog navoda. Proces digitalizacije neće biti završen, prema odredbama EU, do kraja 2014. godine u najboljem slučaju. Gospodin Jagodić je govorio o mogućem završetku tendera koji je trenutno u toku i žalbenog postupka. Što se tiče mogućnosti emitiranja naših sjednica na jednom jedinom kanalu na kojem emitira BHT ja sam svoj stav rekla glasajući protiv, kao još dvoje kolega. Dakle, omjer je bio 4:3 u našoj Komisiji u glasanju o ovome, iz čisto potpuno jasnih i razložnih kadrovskih, finansijskih i tehničko tehnoloških uvjeta koje trenutno ima BHT. Ono što je predložio profesor Domazet, smatram opravdanim i to će možda na određeni način ili nama oduzeti dio argumentacije, ili ostatku kolega, koji misle drugačije, možda dati mogućnost da o tome razmišljaju kao o jednom od kanala nakon što se proces digitalizacije zaista dogodi, kako je to i u zemljama okruženja koje imaju posebne kanale za emitiranje ovakvih programa. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić, replika. Izvolite.
Ja ću samo na kratko još da dodam da je riječ o dvije stvari. Jedna je nabavka setoboksova koji su neophodni za široke mase, koji žele pratiti digitalizirani program, a druga je stvar nabavka opreme koja će služiti u svrhu emitiranja programa proširenog BHRT-a. Dakle, ovo su dvije različite stvari. Ali ono što smo mogli čuti definitivno od gospodina Agovića, koji je bio prisutan, riječ je da devet mjeseci se čekalo za izbor izvođača, odnosno dobavljača opreme. I zaključak je bio da već 26.03., dakle jučer, odnosno preključe je trebao da biti tender, ali su oni odgodili za 30 71 dana narednih. Što znači da sačekamo ovaj mjesec dana i ja se nadam da to ne bi trebalo, neće biti problem. Dobro, hvala.
Uvažena zastupnica Ismeta Dervoz, replika. Izvolite.
Izvinjavam se, moram ponoviti ponovno, ispravka krivog navoda. Ne radi se o nabavci setoboksova, radi se o tenderu koji je za opremu za digitalizaciju i postavljanje platformi. Setoboksovi su nešto što je na redu možda za nekoliko godina za nas. Hvala.
Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, zamjenik predsjedatelja, rasprava. Izvolite.
Ja bih samo želio podsjetiti da mi o ovom pitanju ne raspravljamo, evo samo danas na sjednici Predstavničkog doma, već vodimo rasprave, možda intenzivnije, već 6-7 godina o ovoj temi. I u vezi s tim trebalo bi reći da ovo nije tema koju bi trebalo regulisati jednom inicijativom. Naime, naš Poslovnik traži da mi omogućimo direktan prenos sjednica. Dakle, ovdje je riječ o poslovničkoj materiji. Potpuno je sada druga stvar zašto BHT, evo čuli smo i dio obrazloženja, ne može ili neće, ne znam ni ja šta je pravi razlog, da obezbjedi takav direktan prenos. Međutim, treba takođe imati na umu da oni koji žele da prate rad Parlamenta oni to i u ovom trenutku mogu putem internet prenosa sjednica. Postoji takođe jako dobra web stranica, i tu mogu se pronaći podaci o radu i Parlamenta itd. Stoga ja mislim da ne bi bilo loše razmisliti da i povučemo ovu inicijativu, a da mokžda Zajednički kolegij i jednog i drugog doma u Parlamentarnoj skupštini BiH u narednom periodu obavi razgovor sa predstavnicima BHT-a o mogućnosti direktnog prenosa.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, rasprava. Izvolite.
Tačno je ovo što Denis Bećirović govori a tačno je da je 80% inicijativa ove vrste polazilo od Denisa Bećirovića. Mi smo skoro imali konferenciju koju je organizirala Ustavnopravna komisija, mislim i jednog i drugog doma, o predstavničkoj funkciji Parlamenta. I tamo je bilo jednoglasno isticanje kako smo mi predstavnici, izabrani predstavnici građana itd., i kako je obaveza naša imati komunikaciju sa građanima na sve moguće načine, naravno uključujući i prenose. Ja sam se pitao zašto su tri člana Komisije, htio sam čak i pitati javno, glasala protiv. Evo, 72 sada sam dobio, i drago mi je da je takve vrste obrazloženje, da je ono motivisano poznavanjem tehničkih, finansijskih i drugih okolnosti u televiziji i da zbog toga prenosa nema. Dakle, podržavajući i jednu i drugu varijantu, nije loša ni ova varijanta ali niko nije sprečavao kolegije i do sada da to urade, ali evo, ako će vas ovo potaći, to je dobro. A i druga varijanta je da, ovo što Ante Domazet predlaže, da dodamo jednu malu napomenu da Parlament BiH izražava spremnost da pokrije dio troškova, odnosno da pokrije troškove prenosa. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da, da, da pokrije, da, da. Od čega? Od naših sredstava parlamentarnih. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, rasprava. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvaženi kolga Jagodiću, ja bih Vas zamolio da povučete ovu inicijativu, a iz ovih razloga, pragmatičnih razloga. Ne, što bismo nešto krili šta se radi ovdje u Parlamentu, ne želim da uvrijedim bilo koga, na svom primjeru ću vam reći. Šta vam znači pojavljivanje a pogotovo prenosi šta bi značili. Nemojte neko da se uvrijedi, ja na svom primjeru govorim. Pošto sam bezbroj puta nastupao, ovako vam idu procenti. 10% gledalaca šalju vam poruke i kažu – bravo legendo, ti si sjajan, 90% – ovaj je lopov, 120% – ovaj je budala. I to sada ide na telopu u kojoj god ko emisiji učestvuje. Tako da javnost ne interesuje šta mi radimo ovdje, oni imaju svoje percepcije formirane u glavi. Jedino šta bi bilo, a to ne bi nama valjalo, bilo bi utrkivanje ko će se prijaviti za diskusiju. Meni nikada ne treba ni jedan medij, ja kada osjetim potrebu ja ću se prijaviti. Možda bi bila popunjenija ova lijeva strana kada bi bio prenos televizijski, jer bi bilo sramota da je tao sve prazno. Tako da mi od ove inicijative nemamo ništa. Ali pošto je uvaženi Jagodić moj dobar prijatelj, ne samo na prijateljskoj osnovi, da Vi povučete ovo, nema koristi od prenosa. Ma koga ovo interesuje. Čitajte sutra novine, najtiražnije u BiH, one u republici, najtiražnije, one naj, malo tiražnije, poslanici danas su izgubili dan, neko će reći – neko je imao pametnu diskusiju, za mene neka napišu šta god hoće. Evo baš su me maloprije zvali na jednu 73 televiziju, ne pada mi na um da se pojavim, kada znam šta će dole pisati – vidi ovog lopova ponovo se pojavio. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet, replika. Izvolite.
Pa, ovaj prijedlog zaključka trebalo bi shvatiti kao jedan pokušaj da donesemo zaista optimalnu odluku, uvažavajući interese svih aktera u ovom poslu. Ne možemo donositi odluku a da ne vidimo kakva je spremnost operatora BHT-a da obavlja taj posao. Oni imaju svoj program, oni imaju programsku šemu, oni imaju svoj plan, imaju ljudske resurse, materijalno tehničke i druge, i mi sad tražimo da, postavljamo jedan dodatni veliki zadatak. To je jedan novi projekat. Trebalo bi da čujemo mišljenje njihovo u pogledu njihove spremnosti da to realiziraju. Druga stvar, kolega Belkić Vaš prijedlog nažalost ja ne bih mogao prihvatiti jer bi to značilo da mi koristimo Javni servis za vlastitu promociju. Dakle, da mi platimo od svojih primanja trškove. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, prijedlog je bio da mi platimo od svojih primanja. Dakle, da na taj način vršimo vlastitu promociju. Ja mislim da su tu malo pomiješani neki pojmovi i svrha, odnosno uloga ovakvog jednog projekta. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Je li mislite Vi gospođo Majkić da je 100% u pravu? Dakle, ja sam govorio o parlamentarnim sredstvima, dakle budžetu. To je jedno. A što se promocije tiče, gospodine Domazet, šta mislite kakva će to promocija biti kada vide ljudi kako mi radimo i šta radimo. Šta mislite? Mislite da se neko otima za tu promociju? Mi imamo odgovornost prema onim ljudima koji su birali nas, da vide i čuju šta se radi u ovom Parlamentu. Sve sjednice, od kantonalnih pa nekih opštinskih, entitetskih itd., dakle nema nikakvih problema, prenose se. Parlament BiH je zadnja rupa na sviralu. Nemojte, koja to država svoj vlastiti državni parlament ne prenosi? Hvala. 74
Zahvaljujem. Istine radi, kolega Belkiću, govorili ste o Ekvadoru(?) ali govorili ste i o paušalu, a paušal pripada zastupnicima.
nije uključen mikrofon
Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. U načelu slažem se sa inicijativom da se ovo odradi, međutim iz ovih tehničkih razloga, jer primjer mi u zapadnoj Hercegovini, konkretno ja u Širokom Brijegu u svom stanu nemam čistu sliku. Dakle, snijeg je BHT i Federalna. Mislim da je to prioritet i upravo na ovom fonu da se to sve odradi, pa onda ja se slažem da i prenosimo, da imamo prenos. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Borislav Bojić, rasprava. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Ja ću pokušati veoma kratko, obzirom da sam ja jedan od onih koji je na Komisiji podržao ovu inicijativu i postoji potreba prije svega da obrazložim zašto. Ovdje nije potreba da mi poslanici se bavimo pitanjem tehničkih mogućnosti da li neko može ili ne može da prenosi zasjedanje Parlamentarne skupštine BiH. Ovdje je stvar opredjeljenja jesmo li mi za javnost rada a ne da li može televizija ili ne može da prenosi. Moći će kad bude mogla. Ako Parlament kaže da je za javni prenos, to je stvar političke poruke javnosti da mi želimo da pokažemo pozicija kako je sposobna da upravlja zemljom, a opozicija kako ima bolje stavove koje će, je li, javnosti poslati iz ovih klupa. Prema tome, ja sam dugogodišnji zagovornik javnog prenosa, kako svojevremeno u Narodnoj skupštini tako sada želim da ostanem principjelan i pored toga što smo, evo dio ovog usaglašene većine oko formiranja Savjeta ministara, ali hoću da iznesem svoj lični stav koji naravno nisam usaglašavo u svojoj političkoj partiji, već imamo demokratsku partiju u kojoj slobodno možemo da iznosimo svoje stavove. I ja kao takav želim da kažem da sam za javni prenos i da emiter koga plaćaju građani treba da prenosi zasjedanje Parlamentarne skupštine. Internet nema veliki broj građana, dakle u procentu, pogledajte koliko stanovnika ima internet. Nije to ni blizu, dakle, onoga ko treba da bude informisan. Treba da bude informisan i onaj koji 75 nema interneta, a ima takvih jako mnogo. Na kraju krajeva ima onih koji i ne znaju za internet, jel. Prema tome, ne treba da budu obavješteni samo oni koji imaju te tehničke mogućnosti koje se zovu internet. Principjelno, ovdje se ustvari odlučuje da li smo mi kao narodni izabrani predstavnici opredjeljeni da imamo javni prenos. O tehničkim mogućnostima ja ovoga časa ne bih da ulazimo u takvu vrstu rasprave, iz prostog razloga što to, i pored naravno poštovanja onoga što neke kolege znaju, ne podcjenjujem to što oni znaju, ja samo hoću da kažem da je ovdje stvar političke odluke i našeg opredjeljenja da li smo mi za to da javnost zna šta mi ovdje radimo. Zato ja želim da izrazim svoje prije svega zadovoljstvo da će nekada doći vrijeme kada će ova sjednica biti prenošena. Ako ovdje sjedi mali broj predstavnika u BiH, pa još se ne zna ni šta rade, prema tome taj prenos će biti veoma zanimljiv. Sjednice će nam trajati duže sigurno, biće ih mnogo češće, tako da ćemo da popunimo i one potrebe koje traži Centar civilnih inicijativa. Biće više zasjedanja, biće više diskusija, biće više poslaničkih pitanja, biće više odgovora, biće više inicijativa, biće manje demagoških rasprava, vodiće se računa o tome šta se priča, jer će javnost da gleda kako ko govori. Pa će pozicija imati priliku da, prije svega ono sve što radi dobro, to isto tako obavijesti javnost kako dobro radi, a opozicija da nudi rješenja koja će u budućnosti biti daleko bolja. Dakle, na kraju, ja sam za prenos.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Vesna Krstović-Spremo, rasprava. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa ja, naravno imam, kako bih rekla, osjetljivost spram onih koji hoće da imaju javni prenos i one koji neće da imaju javni prenos. Ali ja bih to posmatrala sa jedne druge tačke gledišta. Da li je iko napravio anketu ko ustvari želi da ima javni prenos, da bude javni prenos? Da li to građani, je li ikada iko pravio, pitao građane da li žele javni prenos BHT-a? Ima ih koji ne žele. Je li ikada iko napravio anketu među poslanicima da li žele da bude javni prenos? Ima ih masa koji ne žele. Posmatram i sa tog ugla. Je li iko ikada pitao naše novinare koliko, da li se njima sviđa takva vrsta komunikacije? Jer ima ih koji vole i koji ne vole, je li tako. A s druge strane, znači moramo zaista posmatrati i uvažiti ovo tehničko tehnološke sve pripreme oko toga. Ne možemo mi sada reći ... osim toga koliko to košta? Mislim vrlo su to delikatna pitanja na koja se mora dobro ispeći pa reći, baš kako ćemo mi sve to da ugajgulimo i da se dogovorimo. Eto toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Ismeta Dervoz, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 76 Bilo bi mi dovoljno vrijeme za repliku, ali pošto više nemam pravo onda sam se prijavila za raspravu. Dakle, ja nisam na Komisiji shvatila da smo se mi izjašnjavali o tome ko želi, a ko ne želi javne prijenose. Ja sam to tretirala kao naš odgovorni odnos prema nečemu što znamo da je moguće. Dakle, mi smo, oni koji su glasali protiv, bili vrlo pragmatični i konstruktivni. Mi smo danas o jednom vrlo važnom zakonu čuli ovdje diskusiju koja, parafraziraću, je glasila – zašto o tome govorimo ako će to biti mrtvo slovo na papiru i akok se usvoji. Dakle, ukoliko se usvoji ova inicijativa gospodina Jagodića, ja odgovorno mogu kazati da do trenutka dok ne počnemo emitirati u digitalnom sistemu nema mogućnosti da se ona kao takva sprovede. I dakle, to je mrtvo slovo na papiru i mi samo lamentiramo nad time ko će kome na određeni način neke političke poene dodati ili oduzeti. Ja sam za to, a naročito zbog toga što pripadam onima koji vrlo rijetko imaju prilike da u brojnim programima televizijskih kuća u BiH budu gosti, budu pozvani ili budu u mogućnosti da kažu nešto. Dakle, ja sam veoma za to da imamo prostora i veoma za to da građani vide šta mi, kako kažemo i kako radimo. Ali onda kada to bude zaista moguće, a ne kada će to biti samo jedno mrtvo slovo na papiru. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić, replika. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Slušajući ove diskusije apsolutno bih bio suglasan sa diskusijom kolege Bojića. Sve je politička volja. Znači, u ovom Parlamentu treba da postoji politička volja da li smo spremni se uhvatiti u koštac u borbi protiv korupcije. To smo pokazali da nismo. U borbi protiv kriminala, i to smo pokazali da nismo. Danas smo pokazali ovdje, iz diskusija, da nismo spremni da nas se prenosi javno. Ja često puta gledam Parlament Srbije na televiziji. Parlament Crne Gore na televiziji, da vam ne kažem Sabor Republike Hrvatske na televiziji, i sada mi ovdje pričamo, je li, jesmo li ili nismo. Biće tehničke mogućnosti. Istina, znači digitalna mreža, digitalni prijenosi u Hrvatskoj su uvedeni prije godinu, godinu i po dana, Sabor se prati od '95., '6., ne znam ni ja koje sve godine ne. Prema tome, javni emiter će reći ima li tehničkih mogućnosti. Pa će se potruditi, ako mi donesemo, čim se stvore tehnički uvjeti da se sjednice prenose na televiziji. Pa mi onda nećemo svašta pričati i ovdje držati demagoške priče kao što je rečeno. I zato, i trebamo apsolutno svi, evo ovo sada da se javno prenosi bili bismo svi, svi bismo bili za. Ne, negdje tamo sam ja na komisiji ili negdje sam za, ali evo mi nemamo uvjeta da sve ovo prenosi pa onda da to bude mrtvo slovo na papiru. Ništa nije mrtvo, ako mi hoćemo da se sprovede, sve je na nama. A u svakom slučaju uvijek na parlamentarnoj i vladajučoj većini, u kojoj je evo i SBB, pa ne znam ni ja i još neke druge stranke koje zagovaraju nešto drugačije stavove. Hvala.
Riječ ima predsjedavajući, Božo Ljubić. Izvolite. 77
Ja se naravno pridružujem onima koji zagovaraju da se sjednice Parlamenta prenose i da javnost bude izravno i izvorno upoznata sa radom ovoga Parlamenta, osim ako ne želimo kvariti sliku koju o nama kreira nevladin sektor, kojega neću imenovati samo pogledati. S druge strane, ovo što reče čini mi se kolega Mehmedović kada je spomenuo hrvatski kanal, da, ima i toga znate. Ja pratim tako kada mogu izvješća na javnim RTV emiterima u BiH nakon zasjedanja Parlamenta i ne mogu oteti utisku selekcije tih emitera kada izabiraju koga će tamo u hodniku intervjuirati i što će iz njegovog priopćenja prenijeti. Prema tome, aspolutno sam za to da se javnost rada prakticira i nemam nijednog argumenta čak ni sada da RTV sustav, odnosno Servis BiH to ne može, znate. Kada zasjeda negdje četvorka ili šestorka ne možemo se dovoljno sakriti a da nemamo sve emitere na okupu i ponekad su u stanju čekati i po 4-5 sati na informaciju. A u isto vrijeme, te isti novinari, ti isti emiteri, zapravo lamentiraju da su lideri političkih stranaka četvorka ili šestorka uzurpirali ovlasti institucija BiH Parlamenta. Dakle, ako hoćemo svi skupa afirmirati rad institucija i ovdje i u javnosti onda je najbolji način da javnost bude izravno upoznata s onim što mi ovdje radimo. Naravno, moj kolega Bećirović maloprije se našali pa reče, nadam se da ga smijem citirati, trebalo bi nam još 5-6 zvijezda ovdje u Parlamentu koje bi učinili interesantnijim zasjedana pa bi javnost više pratila. Možda je i to rješenje, jer mi vidimo da recimo čitav svijet prenese sekvence iz Ukrajinskog parlamenta. Ali nadam se da mi ne bi željeli na takav način učiniti interesantnim ovaj rad. Prema tome, ja podržavam i ne prihvaćam argument da nemamo tehničkih uvjeta za to. Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Adnan Bašić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Slušam vas ovo sve pa sam malo otužno nasmješen. Ja sam mislim jedini među vama kojem je sasvim svjedno. Neću se nikada vidjeti na televiziji, pa me baš puno i ne interesuje. A i bolje je da se ne vidim, mogu misliti kako izgledam. Nije stvar u tome. Stvar je u tome koliko je, u svim ovim jadima, tugama i nesrećama ove zemlje, baš ovo potrebno našem narodu. Ako je još jedna vrsta zabave, pa hljeba i igara nikada nije bilo dosta u ovakvim situacijama. Međutim i s jednog drugog aspekta, da malo osvjetlim ovo o čemu mi govorimo. Već sada gospodo moja upitajte malo svoje birače, svoj narod, svoje ljude, kolege, komšije, susjede svaki na svom daljinskom upravljaču tačno zna kada želi da čuje šta misli SDA koji će medij pritisnuti. Kada hoće da čuje šta čini SDP zna koji će medij pritisnuti. Kada hoće da čuje koji će SDS zna koji će medij pritisnuti. Svi mi to znamo i to je javna tajna i istina. Ako mislite da javni emiteri ne spadaju u tu kategoriju onda se grdno varate. Imaju oni svoje ljubimce, imaju oni svoje zvijezde i mega zvijezde kojima daju prostor i prema tome ovo je samo čista iluzija, da li će nas neko gledati ili slušati, vjerujte mi. A sad, šta se god dogovorite meni je svejedno, vjerujte. Mene to ne zanima.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić, rasprava. Izvolite. 78
Pa evo, ja spadam u grupu poslanika koji podržava direktan prenos. Neka ipak građani vide šta se dešava u Parlamentu uz sve dobre i loše strane tog poteza. Ali imam jedan zaključak, ukoliko inicijativa gospodina Jagodića ne dobije potrebnu većinu, a on bi ovako glasio: - Ukoliko inicijativa gospodina Jagodića ne dobije potrebnu većinu, da se sjednice Parlamenta u cjelosti, da se sjednica Parlamenta u cjelosti reemituje u roku od 48 sati, od dana održavanja sjednice, sve dok se ne stvore tehnički uslovi za direktan prenos. Ovo iziskuje puno manje troškova, reemitovanje. Ako je sjednica u četvrtak, reemitovanje može recimo da kaže, neću da budem urednik programa na BHT, ali recimo u subotu od 9:00 sati pa do 16:00 se može program reemitovati. Imamo praksu u nekim sredinama da se reemituju te sjednice i građani će, ja vas molim, ja znam da ovaj zaključak izaziva polemiku, ali je puno jeftiniji, puno bolji. Građani će imati uvid u rad i nećemo imati ove probleme da li ima uslova, da li nema, a imaćemo uvid u rad Parlamenta. I evo,
Molim kolegice i kolege zastupnike da iz klupa ne dobacuju. Izvolite.
Molim vas, ja ovo dobacivanje shvatam dobronamjerno, kao odobravanje ovom zaključku. Ja vjerujem da je urednička šema takva da će oni izabrati subotu u onom najgledanijem terminu u 9:00 sati kada pijemo jutarnje kahve i da to odgledamo, da nam to reemitovanje neće biti u 12:00 sati naveče, pa do 5:00 sati izjutra. Znači, ja mislim da ste shvatili moj zaključak.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, zamjenik predsjedatelja, replika. Izvolite.
Pa ja samo želim reći da bez potrebe izazivamo vještačku dilemu ovdje u Parlamentu. Evo, i kroz diskusije vidimo da neće biti nijednog poslanika koji neće biti za direktan prenos. Naravno, uz to podsjećam i na činjenicu da direktan prenos je nešto što stoji u našem Poslovniku. Dakle, to nije pitanje više naše dobre volje imamo li je ili je nemamo. To je nešto što smo prihvatili samim činom prihvatanja našeg Poslovnika. Prema tome, svi mi imamo pravo i na svoje mišljenje, što bi rekao kolega Bojić, svi mi imamo svoju demokratsku partiju. Ja se nadam da kolega Bojić nije mislio na ovu demokratsku partiju Dragana Čavića.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović, rasprava. Izvolite. 79
Ja ću prvo repliku dati, pa onda kratko se osvrnuti na dio rasprave, gospodinu Fazliću povodom zaljučka. Dakle, ovdje diskusija nije bila povodom vašeg prijedloga, vašeg zaključka, koliko više o vremenu u kome bi se realizirao taj ponovljeni prenos sjednica, pa smo samo imali nekih dilema da li u vrijeme Sulejmana Veličanstvenog ili kako je to gospodin iz SDS-a predložio u vrijeme kada vještice i ostali vampiri se skupe. Ali malo šale. Dakle, zaista nije apsolutno bilo reakcije na Vaš prijedlog zaključka, ali imam potrebu da nešto podsjetim neke kolegice i kolege, odnosno neke koji nisu bili u jednom od prethodnih saziva Parlamenta, kada je ovdje na ćošku sjedio jedan poslanik iz Bijeljine koji se za četiri godine mandata nije nikada javio u ovom Parlamentu. Evo, neki već ga znaju, jel. Ja ne govorim o imenu ali hoću da pomenem sljedeće. Dakle, za četiri godine kolega parlamentarac nije imao potrebe nikada da diskutuje, da postavi pitanje, pokrene inicijativu itd., ali je odmah po završetku sjednica državnog Parlamenta sazivao pres koferenciju i izvještavao javnost u RS-u o tome šta je radio državni Paralment, kako je ko diskutovao, kakve je stavove, šta se krije u pozadini svega toga itd. Dakle, ovo govorim samo i u prilog, još jedan prilog da kažem o činjenici i potrebi da se prenose sjednice državnog Parlamenta. Ja znam da mi nemamo baš sjajno tehničko tehnološku opremljenost i sve ostalo u svim našim javnim emiterima, ali jednako tako i znam da se danas čak i ovo što mi imamo ovdje u Parlamentarnoj skupštini može staviti na raspolganje, putem javnih emitera, kao doprinos obavještavanja javnosti. Pa ko hoće neka gleda, a ko neće neka ugasi televiziju, koleginice Vesna, pa neka ne gleda sjednicu državnog Parlamenta. Dakle, ja mislim da mi trebamo podržati ovu inicijativu bez ikakve dvojbe, a kako će se ona realizirati, to ćemo vidjeti.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić, replika. Izvolite.
Ma evo, ja ne znam, možda nije replika Denisu, ali evo da pretpostavimo po diskusijama da će danas proći ova inicijativa kolege Jagodića. I ona je prošla ali nema tehničkih uslova, nema ništa od te inicijative. Da ne bi bilo ništa ovaj moj zaključak eventualno ako prođe ja bih da zadužimo Kolegij da on odredi datum početka reemitovanja. Znači, da u razgovoru da zadužimo ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne, da zadužimo Kolegij, jako ozbiljno, jako ozbiljno, da odredi termin od kad počinje reemitovanje. Reemitovanje ne iziskuje velike troškove, tehničke uslove i sve ostalo. 80 ____________(?) Ovo je dobar prijedlog.
Hvala lijepo. Kolegij takođe dolazi iz demokratskih stranaka tako da nećemo se uplitati u uređivačku politiku medija. Uvaženi zastupnik Saša Magazinović, replika. Izvolite.
Kratka replika samo kolegi Fazliću. Dakle, njegova ideja o tome da bi članovi Kolegija našeg Doma mogli uređivati program javnog emitera neću ja nju nikako okarakterisati. Ali možda da sačuvamo radno vrijeme ili slobodno vrijeme svih članova Kolegija ako se opredijelimo za taj zaključak, evo ja predlažem da to u ime Kolegija gospodin Bećirović radi da ne opterećujemo kolegu Ljubića i drugog, odnosno trećeg člana Kolegija. Naravno šalim se s tim. Ne možemo ljudi ovako na ovaj način razgovarati da Parlament ili bilo ko iz Parlamenta odlučuje kad će se nešto na televiziji emitovati, pa šta vam je ljudi. Pa mislim, ja mislim da smo malo, pa nemojte, dajte da se uozbiljimo, pa govorimo o tome da li i na koji način urediti ovu oblast, osim što je oblast uređena u Poslovniku i što već stoji da ovo što je predloženo inicijativom kao mogućnost postoji. Ali ovo je stvarno malo previše. Ja znam da kolega Fazlić dolazi iz stranke koja je ovu metodu, ovu metodu već koristi na nekim medijima, da članovi užeg rukovodstva ili nekih kolegija određuju kad će se šta emitovati i ko šta može govoriti. Ali nemojte da to, nemojte nas ovdje u Parlamentu uvlačiti u tu priču, to stvarno nema smisla.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Ma, i moja replika se odnosi na prijedlog gospodina Fazlića i evo ja vidim da SDP nema iskustva sa uređivanjem uređivačkih politika i to pozdravljam. Drago mi je, jer smo i mi u istoj situaciji iz SDS-a, nas su iz javnih servisa mnogo davno otjerali. Ovo što je rekao kolega Magazinović, mada se mi obično ne slažemo, ovaj put se slažemo. Znate gospodine Fazliću u jednom demokratskom društvu je nepojmljivo da jedan Parlament se miješa u nezavisnost javnih emitera. Ne možemo mi njima određivati, mi možemo tražiti prenos, ali im ne možemo uređivati, nemamo pravo, nemamo zakonsko uporište, pa ako hoćete i to je, to je protuustavno, da im mi kažemo tad i tad, u tom i tom terminu vi ćete prenositi naše sjednice. Molim Vas, ovaj prijedlog Vašeg zaključka ja Vas zaista molim da ga povučete, jer on vrijeđa osnovna demokratska načela. Hvala. 81
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić, replika. Izvolite.
Pa evo, evo ja imam dvije replike, prvo kolegi Magazinoviću. Ja i nisam mislio da se Kolegij miješa u uređivačku politiku. Zadatak Kolegija je jedan od zadataka da omogući primjenu Poslovnika. Kolega Denis je rekao da je poslovnička odredba da se omogući prenošenje ovih sjednica. Ono što sam ja mislio a to je da Kolegij u razgovoru, normalno sa rukovodstvom i ostalo, vidi termin kad može da se počne sa reemitovanjem. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne, ne, znači kolega Magazinović uopšte nije dobro shvatio. A i mi i SDP iz sredine iz koje ja dolazim imamo medijsku kuću gdje se pokušavamo, ne miješati u uređivačku politiku, jer emitovanje tog programa teče, bez obzira ko je dole na vlasti. A u mom zaključku nema, kolegice Pandurević, u ovom mom zaključku nema ništa, pročitajte moj zaključak nema ništa neustavno. Reemitovanje je nešto što se radi u svim demokratskim zemljama.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa kolega Fazliću da se razumijemo, mi smo ovo tražili 2007. godine, ja tražio. I znao sam čim ja tražim da to neće nikad biti prenos. Da biste Vi ostvarili ovu Vašu ideju Vi tražite samo mogućnost da mi iz RS-a budemo protiv. Ako mi budemo protiv BHT će naći odmah sve mogućnosti da prenosi i onda ćete ostvariti Vašu ideju da budu direktni prenosi. Ako to ne uradite nikad se Vaša ideja neće realizovati. A ako mi budemo iz RS-a svi protiv, BHT sutra ovdje donosi kamere i sve će oni naći tehničke mogućnosti. Tako da znate.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. I prije nego pređemo na 27. točku predlažem da se Dom izjasni o tome da se objedini rasprava o točkama 27. do 32. dnevnog reda jer se radi o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma i ugovora i stavljam ovaj prijedlog na glasovanje. 82 Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram, sa 31 glas za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, opredijelili smo se da točke od 27. do 32. raspravljamo u paketu. Ad. 27. – 32. Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma i ugovora Mišljenja nadležnog Povjerenstva za vanjske poslove ste dobili. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Iscrpili smo raspravu o dnevnom redu i predlažem za 15 minuta u 16:15 glasovanje. [[PAUZA]]
nije uključen mikrofon
Kolega Bećirović traži ponavljanje izjašnjavanja. Dakle, pripremite se za ponovo izjašnjavanje. Glasujte sada. Dakle, konstatiram 28 glasova za, 3 glasa protiv i 2 suzdržana, dovoljno iz entiteta Federacije, nedovoljno iz entiteta RS-a. S obzirom da nema mogućnosti usuglašavanja, s obzirom da nedostaje treći član Kolegija ostavlja se za naknadno usuglašavanje. Prelazimo na točku dnevnog reda 5. – Prijedlog zakona o izbjeglicama iz Bosne i Hercegovine, raseljenim osobama i povratnicima – predlagatelj Vijeće ministara BiH, s Izvješćem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku. Glasujemo o Izvješću Zajedničkog povjerenstva. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da bez dovoljne većine, dakle Izvješće nije prihvaćeno. Vraća se, dakle nadležnom Povjerenstvu koje je dužno da, sukladno članku 112. stavak 3. Poslovnika, sačini novo izvješće. Prelazimo na točku 6. – Izvješće o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, materijal Vijeća ministara BiH. Glasujemo o usvajanju Izvješća sa zaključcima sadržanim u njemu. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram, sa 34 glasa za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, usvojili smo Izvješće. 84 Prelazimo na točku 7. – Izvješće o radu i financijsko izvješće Agencije za poštanski promet Bosne i Hercegovine za 2012. godinu. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram, sa 32 glasa za, bez glasova protiv, 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine, usvojili smo Izvješće. Sad prelazimo na izjašnjavanje o usvajanju izvješća stalnih povjerenstava Zastupničkog doma za 2012. godinu. Glasujemo najprije o prijedlogu zaključka zastupnice Dušanke ...
nije uključen mikrofon
Molim.
nije uključen mikrofon
A izvješća glasujemo prvo. Dakle, glasujemo, evo upozoren sam od tajnika, glasujemo dakle o usvajanju izvješća stalnih povjerenstava. Dakle, o točkama od 8. do 13. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 33 glasa za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, usvojili izvješća stalnih povjerenstava. Sada glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnice Dušanka Majkić. Treba li ga čitati? Dakle, pripremite se za izjašnjavanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 34 glasa za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, usvojili prijedlog zaključka zastupnice Dušanke Majkić. Sada glasujemo o prijedlogu zaključka Salka Sokolovića. Treba li ga čitati? Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 25 glasova za, bez glasova protiv, 4 suzdržana, uz dovoljne entitetske većine, usvojili i prijedlog zaključka zastupnika Salke Sokolovića. Sada prelazimo na glasovanje o točkama od 14. do 19. o usvajanju izvješća zajedničkih povjerenstava obaju domova za 2012. godinu. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. 85 Konstatiram da smo, sa 33 glasa za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, usvojili izvješća zajedničkih povjerenstava obaju domova, znači točke od 14. do 19. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 20. – Imenovanje Ad hoc povjerenstva za provođenje postupka imenovanja Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH. Glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnika Aleksandre Pandurević i Borislava Bojića. Treba li ga čitati? Pripremite se za izjašnjavanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 33 glasa za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, usvojili prijedlog zaključka. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 21. – Informacija o realiziranju Plana mjera koje je iz svoje nadležnosti poduzelo Ministarstvo vanjskih poslova BiH za rješavanje problema građana Bosne i Hercegovine koji su bili zaposleni u Republici Hrvatskoj i otpušteni s posla u razdoblju 1991. – 1995. (realizacija inicijative zastupnice Aleksandre Pandurević upućene na 12. sjednici Zastupničkog doma, održane 27.10.2011., a usvojene na 20. sjednici, održanoj 02.02.2012.). Glasujemo o primanju k znanju Informacije sa zaključcima br. 1 i 2 iz Mišljenja Povjerenstva. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 33 glasa za, bez glasova protiv, uz dovoljne entitetske većine i bez suzdržanih, primili k znanju ovu Informaciju sa zaključcima Zajedničkog povjerenstva. Sada glasujemo o prijedlogu zaključaka zastupnice Aleksandre Pandurević. Treba li ih čitati? Dakle, dva zaključka. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 28 glasova za, bez glasova protiv, 5 suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, usvojili prijedlog ova dva zaključka. Sada glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnika Šefika Džaferovića koji glasi – Zadužuje se Vijeće ministara BiH da bez odlaganja kod institucija EU, u svijetlu ispunjenosti uvjeta Republika Hrvatska za prijem u EU, pokrene pitanje rješavanje problema građana BiH koji su bili zaposleni u Republici Hrvatskoj i otpušteni s posla u razdoblju '91. – '95. godina. Glasujemo, dakle, o prijedlogu zaključka zastupnika Šefika Džaferovića. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 86 Traži se ponavljanje glasovanja. Dakle, ponovno glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnika Šefika Džaferovića. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 23 glasa za, 9 glasova protiv, 2 suzdržana, uz dovoljne entitetske većine, usvojili ovaj zaključak. Glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnice Dušanke Majkić. Treba li ga čitati? Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 30 glasova za, 3 glasa protiv, 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine, usvojili zaključak zastupnice Dušanke Majkić. Prelazimo na točku 22. – Razmatranje: a) Prijedloga odluke o imenovanju člana Zajedničkog povjerenstva za europske integracije. Glasujemo o usvajanju Odluke, tj. o imenovanju zastupnice Ismete Dervoz za člana Zajedničkog povjerenstva za evropske integracije. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 33 glasa za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, dovoljne entitetske većine, imenovali zastupnicu Ismetu Dervoz u Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije. Sada glasujemo o podtočki – b) Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o izboru članova stalnih povjerenstava Zastupničkog doma. Glasujemo o usvajanju Odluke, tj. imenovanju Nermina Purića za člana Povjerenstva za promet i veze, umjesto zastupnice Ismete Dervoz. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 34 glasa za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, imenovali zastupnika Nermina Purića za člana Povjerenstva za promet i veze. Prelazimo na točku 23. – Prijedlog odluke o razrješenju člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete BiH. Glasujemo o usvajanju Odluke. Pripremite se glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 32 glasa za, bez glasova protiv, 1 suzdržanim, dovoljne entitetske većine, usvojili Odluku o razrješenju člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja kao što je glasila u prijedlogu. Sada glasujemo o prijedlogu zaključka Kolegija Doma. Treba li čitati? 87 ____________(?) Ne treba.
Tražim da se ponovi glasanje.
Traži ponavljanje glasovanja kolega Bećirović. Pripremite se za ponovno glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram, sa 17 glasova za, 11 protiv, 6 suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, prihvaćena je ostavka zastupnika Slavka Jovičića na članstvo u Istažnom povjerenstvu. Prelazimo na točku 25. – Razmatranje inicijative zastupnika Šemsudina Mehmedovića s 42. sjednice Zastupničkog doma, održane 14.02.2013., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma, upućujem zastupničku inicijativu da Parlamentarna skupština BiH obavi raspravu o preprekama i šansama za ulaganje u Bosnu i Hercegovinu, te da Vijeće ministara BiH pripremi polazni materijal za raspravu”. Glasujemo o incijativi. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da, sa 25 glasova za, bez glasova protiv, 8 suzdržanih, ali bez dovoljne entitetske većine iz entiteta RS, nismo usvojili ovu inicijativu u prvom krugu i ostavljamo za naknadno usuglašavanje. 88 Prelazimo na točku 26. – Razmatranje inicijative zastupnika Zijada Jagodića s 43. sjednice Zastupničkog doma, održane 28.02.2013., koja glasi: “Podnosim inicijativu kojom bi se građanima Bosne i Hercegovine omogućilo da u cijelosti prate sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH putem državnog RTV emitera, počevši od 01. ožujka 2013. godine”. S obzirom da zključak zastupnika Ante Domazeta zapravo ovu inicijativu negira glasujemo najprije o prijedlogu zaključka. Treba li zaključak pročitati? Pripremite se za izjašnjavanje o prijedlogu zaključka zastupnika Ante Domazete. Glasujte sada. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] O prijedlogu zaključka zastupnika Ante Domazeta. Ako treba ponoviti ili pročitati zaključak recite. [[zajednička diskusija]]
Odgođeno je izjašnjavanje ako smo usvojili Anta Domazeta.
Dobro, ok. Izjašnjenje tajnika je da se ne izjašnjavamo o ovom zaključku jer je odgođeno izjašnjavanje o samoj incijativi. 89 Dakle, prelazimo na izjašnjavanje o točkama od 27. do 32. Najprije stavljamo na glasovanje prijedlog da se o točkama od 27. do 32. izjašnjavamo u paketu. Pripremite se za izjašnjavanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 34 glasa za, bez glasova protiv i bez suzdržanih, odlučili da ćemo se o ovim točkama od 27. do 32. izjašnjavati u paketu. I sad se pripremite za izjašnjavanje o ratifikaciji ovih sporazuma. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 34 glasa za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, ratificirali sporazume, odnosno točke od 27. do 32. Kolegice i kolege zastupnici prije zaključenja ove sjednice želim čestitati Pesah svim građanima BiH židovske vjeroispovjesti koji ga slave u ovom tjednu, te katolicima koji slave Veliki tjedan i Uskrs u nedjelju. Zaključujem 46. sjednicu Zastupničkog doma i napominjem da je naredna sjednica planirana za 18. travanj 2013. Zahvaljujem na suradnji. Sjednica završena u 16:45 sati.