Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora, dame i gospodo dopustite mi da kažem nekoliko riječi o Zakonu o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Dame i gospodo trenutačno je u RH jedna velika investicijska aktivnost koja se odnosi na hrvatske luke. U hrvatskim lukama trenutačno se ostvaruju projekti vrijedni 580 milijuna eura pa možemo slobodno kazati da takva investicijska aktivnost nije bila u RH u zadnjih nekoliko desetljeća. U luci Rijeka proširuje se kontejnerski terminal, u luci Zadar gradi se nova trajektno-putnička luka Gaženica, u luci Šibenik gradi se novi gat za potrebe kruzera tzv. gat Vrulje, u luci Šibenik priprema se dokumentacija za izgradnju vanjskih vezova, u luci Ploče završen je kontejnerski terminal i sljedeći mjesec počinje gradnja na terminalu za rasute terete, a u luci Dubrovnik očekujemo za 10-ak dana završetak radova na tzv. obali Batakovina. U odnosu na luku Ploče još 2006. godine potpisan je Ugovor između Međunarodne banke za obnovu i razvoj i Lučke uprave Ploče za izgradnju novog, odnosno jedinog kontejnerskog terminala i terminala za rasute terete. Taj zajam vrijedan je 54 milijuna eura. Kontejnerski terminal je završen i već je u uporabi. Međutim, tijekom realizacije ovog projekta ukazala se potreba za proširenjem projektiranog terminala za rasute terete s obzirom da je povećan promet u luci Ploče i s obzirom da su se ukazali novi poslovi, odnosno mogućnost prekrcaja tereta, rasutog tereta, uglja iz dalekog istoka za potrebe talijanskih termoelektrana. Kako u talijanskim lukama nema dovoljno gaza taj bi se teret iskrcavao sa velikih brodova u luci Ploče i manjim brodovima prekrcavao za talijanske luke. Taj projekt je već u tijeku, ali ostvarenje ovog novog projekta proširenjem terminala za rasute terete u luku Ploče, odnosno na taj terminal mogli bi pristajati i najveći brodovi. Pregovori sa Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj su završeni. Radi se o kreditu koji je dat pod uvjetima Svjetske banke, rok otplate je 23 godine, 12 godina poček. Kažem, radovi bi počeli već za nekoliko dana. Završeni bi bili 2014. i 2015. godine. I mi apsolutno vjerujemo u uspjeh ovog projekta, a s obzirom na kontinuirani rast prometa u luci Ploče i dobro poslovanje trgovačkog društva Luka Ploče. Molim vas lijepo da podržite ovaj prijedlog zakona kako bi se ostvarila jedna od najvećih investicija u luci Ploče. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. U ime Odbora za pomorstvo, promet i veze gospodin zastupnik Stipo Gabrić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora Odbor za pomorstvo, promet i veze Hrvatskog sabora na 66. sjednici održanoj 26. listopada 2011. godine raspravio je Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za dodatno financiranje "Projekta integracije trgovine i transporta" u Luci Ploče, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 896 koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 13. listopada 2011. godine. Odbor je Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za dodatno financiranje "Projekta integracije trgovine i transporta" u Luci Ploče raspravio kao matično radno tijelo sukladno odredbi članka 89. Poslovnika Hrvatskog sabora. Uvodno izlaganje dao je predstavnik predlagatelja koji je kazao da se ovim zakonom potvrđuje Ugovor o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za dodatno financiranje "Projekta integracije trgovine i transporta" u Luci Ploče kako bi njegove odredbe postale dio unutarnjeg pravnog poretka RH. Propisuje se način podmirivanja financijskih obaveza koje mogu nastati za RH kao jamstva te obvezujući udio RH u financiranju tijekom provedbe projekta. Također je istaknuto da se Lučka uprava Ploče temeljem Ugovora o zajmu obvezale kao zajmoprimac redovito i u potpunosti izvršavati sve financijske obaveze prema Međunarodnoj banci za obnovu i razvoj. Bez rasprave Odbor za pomorstvo, promet i veze Hrvatskog sabora jednoglasno je odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Zakon o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za dodatno financiranje "Projekta integracije trgovine i transporta" u Luci Ploče u tekstu u kojem ga je predložila Vlada Republike Hrvatske.
Hvala. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Frano Matušić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospodine državni tajniče. Pred nama je Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za dodatno financiranje projekta Integracije trgovine i transporta u luci Ploče koji je izuzetno značajan i za luku Ploče i za grad Ploče i za Dubrovačko-neretvansku županiju i za Republiku Hrvatsku ali i za zemlje u regiji, zemlje s kojima Republika Hrvatska graniči, koje se naslanjaju na luku Ploče. Naime, činjenica je da Republika Hrvatska već niz godina financira projekt kontejnerskog terminala i terminala za … terete u luci Ploče kao što je to istaknuo gospodin državni tajnik i da se u međuvremenu zapravo ukazala potreba da se ti projekti prošire. I to je razlog zašto danas pred nama imamo prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu u iznosu od 50 milijuna eura upravo kako bi se povećali kapaciteti i financiralo nedostatan kapital za terminal za raste terete a koji se treba izgraditi u okviru projekta i financiranja za kontejnerski terminal koji je u okviru projekta već i izgrađen a naravno riječ je o povećanju kapaciteta. Kao što je već istaknuo gospodin državni tajnik riječ je o tome da se u međuvremenu doista pokazala potreba da se rasute terete konkretno ugljen prebacuje iz većih brodova u manje kako bi se transportirali u Italiju za potrebe tamošnjih termoelektrana a koje zbog dubine gaza na avionskoj strani obale zapravo nemoguće raditi sa većim brodovima, tako da luka Ploče služi kao tranzitna luka za tranzitna luka za taj teret. U tom smislu naravno da je to veliki potencijal i velika prilika za samu luku Ploče zato što tom činjenicom će luka Ploče ostvariti dodatne prihode puno veće nego što je bilo planirano samom početnom verzijom projekta i u tom smislu naravno da ćemo podržati apsolutno ovaj Prijedlog zakona jer to apsolutno znači i novi posao i novi razvoj, znači novu šansu za luku Ploče. Luka Ploče je jedan od onih subjekata koji je uspio preživjeti sva tranzicijska i turbulentna vremena luka Ploče je tvrtka koja je dala veliki doprinos u obrani Hrvatske od 1991. do 95. kada su trajale ratne operacije, luka Ploče je u tim trenucima bez ikakve velike pomoći države uspjela zadržati zaposlenike, uspjela je obavljati one funkcije koje u tom trenutku su bile naravno znatno manjeg opsega i naravno da su uspjeli sa svojim znanjem, umijećem dovesti kraju jedno teško razdoblje i danas je pred njima jedno sjajno razdoblje. Da je sjajno razdoblje pred njima dovoljno kazuje činjenica da je Luka Ploče prije nekoliko tjedana i dokapitalizirana zahvaljujući odlukama Hrvatske vlade što su apsolutno pozdravili mladi dioničari, zaposlenici luke ploče prije svega kojima je dana šansa da sa još većim udjelom sudjeluju u vlasništvu ove značajne tvrtke, dakle luke Ploče koja je danas u većinskom vlasništvu malih dioničara, zahvaljujući odlukama Vlade Republike Hrvatske koja je po povoljnim uvjetima zaposlenicima dala mogućnost dokapitalizacije. Naravno da je to pozdravio svatko tko se bavi ovim poslom i da su to pozdravili građani Ploča i građani županije jer smo dobili jednu snažnu privatiziranu tvrtku koja će sasvim sigurno u budućnosti biti vrlo snažan faktor razvoja u Republici Hrvatskoj. Kada sam govorio o tome da je važna za Dubrovačko-neretvansku županiju, važna je zato što zapošljava veliki broj djelatnika, preko 1000 ljudi je zaposleno u luci Ploče. Ono što je bitno ona kroz svoje poslove veže i druge aktivnosti, veže i druge gospodarske subjekte tako da ona znači generator razvoja ne samo Ploča nego i svih … subjekata. Kada sam rekao da je važna za nama susjedne zemlje onda treba reći da će pravo značenje luka Ploče dobiti onog trenutka kada se koridor VC izgradi kada se spoje svi koridori koji idu tim pravcima koji su bitni za Republiku Hrvatsku, dakle i Jadranko-jonski i koridor VC jer zapravo kod Ploča ćemo imati najveće raskrižje u Europi što se prometnih pravaca tiče a sva ta, raskrižja završavaju ili počinju od same luke Ploče koaj će biti dobro povezana, već danas je uspostavljena ta veza i biti će završetkom auto ceste do Ploča već sljedeće godine, direktna komunikacija prema samoj luci i u tom smislu ona postaje polazni terminal, polazna točka za sve terete koji se budu dovodili u luku Ploče, bilo kontejnerima bilo sustavom rasutog tereta. Dakle bitno je za Bosnu i Hercegovinu, bitna je zapravo sva rudna bogatstva sve ono što je bilo potrebno za tvornice u Mostaru i za druge tvornice zapravo je dopremala preko luke Ploče ali isto tako ona je bitna sutra za izvoz i u tom smislu postaje itekako značajna tvrtka za gospodarstvo nama susjednih država ali naravno da će najviše imati prije svega koristi zaposlenici, najviše će imati koristi oni koji rade i naravno sredina u kojoj se to događa. Samom činjenicom da se koridor VC nastavlja dalje prema istočnom dijelu Hrvatsku da prolazi dijelom preko Osijeka i da završava u Mađarskim prometnicama, da se spaja na koridor prema Budimpešti dovoljno govori o tome da je samim tim povezana luka Ploče i sa cijelom istočnom Europom i naravno sa Baltičkim zemljama i naravno od tuda možemo računati na daljnji razvoj i razvoj potencijala same luke Ploče jer ona de facto postaje prva prava luka za brodove koje dolaze sa bliskog istoka, ona je najbliža luka, postaje najbliža luka s kojom se mogu dopremati naravno sve ono što je potrebno za razvoj ovih država upravo najprirodnijim, najbližim i najboljim prometnim pravcem. I u tom smislu doista naslanjanje na željeznički koridor je izuzetno bitno jer znamo da je željeznički transport najjeftiniji transport kada govorimo o kopnenim transportima i da treba tu vezu i željezničku uz autocestu uz Koridor 5C treba također osnažiti i ona je predviđena i u susjednoj BiH. Hrvatska ulaže sa svoje strane sve da se ti koridori poboljšaju, da se uvjeti u željezničkom prometu poboljšaju i u tom smislu je potencijal Luke Ploče ne samo za RH nego za sve nam susjedne zemlje, dakle od BiH preko Mađarske, a samim time i onda se dalje širi prema ostalim zemljama i članicama EU i nečlanicama. Tu se naslanja naravno i Ukrajina i u tom smislu vidimo koji je to doista strateški potencijal. kada govorimo o samom zajmu uvijek možemo reći da je izuzetno povoljan. Riječ je o instituciji s kojom RH već dugi niz godina surađuje od 1993. godine, koja je značajnim sredstvima pomogla RH u njenom razvoju. U ovom konkretnom slučaju dakle riječ je o 50 milijuna eura, s rokom otplate 23 godine uključujući poček od 12 godina. Ja mislim da sama ta činjenica o počeku dovoljno govori, dovoljno govori da je već onog trena kada se dovrše ovi projekti da će se moći iz samih vlastitih sredstava dobrim dijelom, ne dobrim dijelom zapravo u potpunosti financirati. Tako da ovo jamstvo koje daje RH je samo rekao bih u konačnici zakon koji je potreban donijeti ali koji će se neće vraćati iz državnog proračuna, već će se vraćati iz djelatnosti same luke. Raspoloživost zajma je 30. lipnja 2014. upravo u ovom razdoblju od 2014. je potrebno ta sredstva iskoristiti i ona će sasvim sigurno biti iskorištena jer je projekt prilagođen, da se prošire kapaciteti terminala i u tom smislu Luka Ploče je spremna za ovo dodatno ulaganje. Dodatno zašto? Zato što je već do sada uloženo iz sredstava Međunarodne banke za obnovu i razvoju 58,8 milijuna eura i sredstava Europske banke za razvoj i obnovu 11,2 milijuna eura što je sasvim jasno jedan veliki iznos koji je značajno razvio Luku Ploče i pripremio je za buduće poslovanje. Evo ja mislim da smo najznačajnije rekli o samom zajmu a i o onomu što će zapravo polučiti ova investicija i u tom smislu možemo samo sa zadovoljstvom potvrditi našu suglasnost i reći da ćemo sa zadovoljstvom usvojiti ovaj Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između RH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za financiranje projekta "Integracije trgovine i transporta u Luci Ploče", naravno u ime kluba. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin zastupnik Boris Matković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče. Evo naslovno na ovu temu svakako mi u Klubu HDZ-a a posebice mi koji smo sa tog područja ili blisko njemu evo ja nisam kao Frano ili Dubravka s područja Neretvansko-dubrovačke županije nego Splitsko-dalmatinske ali moj grad Vrgorac se u svakom slučaj dakle i granično područje Splitsko-dalmatinske županije naslanja na Dubrovačko-neretvansku i grad Ploče mini je jednako drag i svi njegovi napreci i uspjesi kao i u mom Vrgorcu isključivo iz jednog razloga, a to je što u tom naslonu koji mi imamo i u suradnji jedinca lokalne samouprave znakovit broj ljudi sa našeg područja radi na tom području. Upravo rade u Luci Ploče. Oduvijek je tako bilo pa i danas. To je razlog zbog kojega sam htio osobno dati svoju podršku i svoj doprinos temi o kojoj danas raspravljamo odnosno o prijedlogu zakona o potvrđivanju ovog ugovora jamstva prema ovom projektu "Integracije trgovine i transporta u Luci Ploče" od strane Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Međutim, treba istaknuti još nešto, ne samo da je moje područje u kojem ja živim ono koje se naslanja i zbog kojeg je ovaj projekt važan. Ovaj projekt je važan ukupno za RH i orijentaciji RH na obnovu i razvoj uopće i dogradnju svih luka kao što je rekao državni tajnik od Rijeke preko Zadra do Šibenika, ali Ploča kao luke od posebnog interesa jer još 2006. godine je sklopljen ugovor kojim je nešto započeto. Osobno smo svi mi koji smo dolje blizu i vidjeli i znamo koliko to danas znači u obnovi Luke Ploče o kojoj je govorio i kolega Matušić. Međutim ono što je možda isto tako bitno istaknuti to je da kada je u pitanju taj projekt, njega svi skupa trebamo podržati. I meni je žao što ovdje danas nema kolegica i kolega iz opozicije jer je jedan dio njih također dolje iz Dubrovačko-neretvanske županije podržati jedan ovakav projekt jer on nije bitan samo u ovom kontekstu same luke, dakle proširivanja poslova same luke, nego je bitan i u kontekstu jedne međunarodne gospodarske politike koja će se voditi na ovom području, a sukladno izgradnji 5C koridora o kojem ćemo također danas razgovarati. 5C koridor i njegov dolazak na područje koje je granično sa našom prometnom infrastrukturom točno na području Općine Ljubuški dolje u Zvirićima je znak jedan što znači da će se povezati područje praktično od Baltika do Jadrana, a unutar njega Luka Ploče s posebice s ovim dodatnim postajama o kojima je govorio državni tajnik, a to je pretovari koji bi trebali ići za Italiju itd. rasutih tereta i sl. znače jako puno. Da se o tome već do sada vodilo računa i da to svakako ima svoje opravdanosti što je na prvom mjestu za istaknuti, pokazali su i dosadašnji projekti prometne povezanosti prema Luci Ploče. Uostalom sama izgradnja autoceste do Ploča završno sa 2012. godinom, a već i prije toga 2008. godine puštanje u promet brze ceste koja ide do Luke Ploče i naslanja se na autocestu, govori samo za sebe da su već i mnoge predradnje prethodno napravljene koje bi trebale odigrati značajnu ulogu u ovoj dogradnji Luke Ploče i uopće za cijelo to područje, dolina Neretve. Evo tu je kolega Gabrić i ostali svi znaju koliko je bitan dakle za cijelo to područje Dubrovačko-neretvanske doline, ali i cijelo područje dakle jednog dijela Splitsko-dalmatinske županije te područja, treba kazati, susjedne Bosne i Hercegovine jer mi znamo da je Luka Ploče odavno već bila luka koja je bila značajna za razvitak gospodarstva i susjednih zemalja, posebice dakle Bosne i Hercegovine, ali i orijentacija jednog dijela ljudi. Dakle mi ovdje možemo govoriti i trebali bi govoriti i o potrebama dakle baš susjednih prekograničnih područja. Evo prošli tjedan smo izglasali i zakon dakle o strategiji koju bi trebala Republika Hrvatska voditi prema Hrvatima izvan Hrvatske pa evo na tom području bliskom Pločama žive i Hrvati, posebice granično područje su općine Čapljina, Čitluk, Ljubuški, naročito Ljubuški jer tu izlazi 5c koridor koji i danas jednim dobrim dijelom se naslanja na Luku Ploče u smislu i zapošljavanja i prometne povezanosti i da ne govorimo o svim drugim aspektima i socijalne razine, ali isto tako i zdravstva, školstva. Sve je to tako povezano i blisko međusobno da će samo ova dogradnja doprinijeti jednom ukupnom razvitku cijelog tog područja. Dakle iz tog razloga, da ne nabrajam sad dalje ovo, da ne ponavljamo se o tih 50 milijuna i o tome koliko je prednosti to donosi i u smislu dakle samog kredita i njegove realizacije i povoljnosti što je kazao kolega Matušić, samo sa grace periodom od 12 godina itd., dovoljno govori za sebe pa i kamatna stopa itd. jasno ukazuje na znakovitost ovog projekta. Ali za sve one koji zapravo nisu vidjeli što je do sada napravljeno, vidjeti samo tu fazu prvu koja je napravljena dovoljno govori o potrebi daljnje dogradnje. Zato još jednom kažem, žao mi je osobno što ovdje nema kolega i kolegica iz Dubrovačko-neretvanske županije, posebno dijela Splitsko-dalmatinske županije kao i ostalih iz strane opozicije, posebice dakle SDP-a jer uvijek se pozivaju na svoju privrženost svome kraju, a evo doprinos su mogli dati danas kad se govori o Dubrovačko-neretvanskoj županiji, kad se govori o Luci Ploče, ali uopće o razvitku Republike Hrvatske, a ne izočiti u raspravi, a da ne govorimo sutra o glasovanju jednog ovako znakovitog projekta za cijelo područje kažem ne samo Dubrovačko-neretvanske županije i susjednih zemalja nego vrlo blisko mikroregionalno, pa i prekograničnog u smislu općeg gospodarskog razvitka. Jer Luka Ploče je ona na koju ćemo se sutra svi nasloniti i naslanjati i koristiti sve ove blagodati koje proistječu iz ovog terminala rasutog tereta, ali sada … [[Ne razumije se.]] već postojećeg ko kontejnerskog. Evo s tim bih završio svoju raspravu, jasno sa naznakom da nisam spomenuo sve aspekte, ja sam govorio samo o prometnim i ovim drugim. Ali recimo evo još jedan primjer koliko je to znakovito što znači samo da tisuću ljudi dolje koji se zapošljavaju u prometnom smislu, evo recimo autocesta je došla do Vrgorca, brza cesta izlazi odmah tu, ulazi dakle u Luku Ploče. Mi u Vrgorcu imamo već dakle u razvoju i to punom jednu poslovnu zonu upravo zbog blizine Luke Ploče gdje ljudi dolaze jer je udaljena 20 km, a prostor treba u tom dijelu dakle i prema Metkoviću, ali i gore prema unutrašnjosti, prema Vrgorcu dakle osigurati i on je već osiguran prostorno-planskom dokumentacijom jedne i druge županije, ali i gradova za sasvim druge gospodarske svrhe ili u bilo kojem drugom pogledu ekonomskom. Dakle, ekonomski aspekt je onaj osnovni sa kojeg moramo podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo repliku, gospodin zastupnik Boris Kunst.
Pa kolega, ne morate vi žalit što nema oporbe jer u principu njima nije stalo do ovih razvojnih projekata, to je vidljivo. Oni u principu ne brinu o tome jer oni sad jednostavno se dogovaraju, još se nisu uspjeli usuglasiti da li Međunarodni monetarni fond će ubuduće u Hrvatskoj krojiti razvojnu sudbinu ove države jer oni očito neće. Vidite da oni još nisu definirali da li treba doći MMF u Hrvatsku ili ne, a itekakvih iskustva imaju iz 2000., 2003. kada su pozvali Međunarodni monetarni fond, kad je rezao drastično sva socijalna prava svim socijalnim kategorijama u Hrvatskoj. Imali su tada val štrajkova, nezadovoljstva itd. i oni bi dalje. Tako da ovi razvojni projekti, što to znači za zapošljavanje ovog kraja, što to znači to njima nije bitno jer oni u principu će se jer ne žele preuzeti odgovornost za razvoj ove države nego će ići linijom manjeg otpora i onda će se izgovarati pa nismo to mi učinili, to je Međunarodni monetarni fond, mi to moramo slušali itd., kao što su to radili 2003. godine. Znači oni imaju jedan problem, a to je problem da oni u principu ni nemaju programa, nemaju neku viziju kako Hrvatska u bilo kom smislu će dalje napredovati zato jer su već to oni odlučili da će prepustiti MMF-u, što je Linić eto iskreno progovorio pa sad eto imaju međusobnih sukoba unutar stranke jer jednostavno ne znaju tko priča što, tko piše, tko čita. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor, gospodin Boris Matković.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Pa evo kolega Kunst, mislim da ste vrlo lijepo detektirali naslovno na moj spomen njihove zainteresiranosti za ovaj projekt koji je vrlo bitan dakle sa različitih aspekata i za jedno vrlo široko područje. Detektirali ste zapravo njihov glavni problem, a to je upravo nepoimanje što znači jedan ovakav projekt za razvitak. E sad to se jasno uklapa, vrlo lijepo ste kazali, u njihov problem koji postoji, a to je zamisao o tome da se u Hrvatsku dovede Međunarodni monetarni fond, da se otpusti 80% ljudi iz državne uprave i da se ne misli o razvitku. Oni zapravo ne shvaćaju da u Luci Ploče već sada u obnovljenom dijelu dakle kontejnerskom radi tisuću ljudi, a da završetak radova kao što smo čuli i kao što vidimo uostalom iz ovog prijedloga ugovora, bi trebao biti 2014. godina, ne shvaćaju da to znači zapošljavanje još možda toliko ljudi i ne znaju zapravo ili ne žele poimati koliko to znači za mnogobrojne obitelji dolje. Ja sam maloprije spomenuo ne samo ekonomski nego i socijalni aspekt i zdravstveni i školski itd., uopće dakle sve aspekte koji će proizaći u razvojnom smislu dakle na izgradnju same Luke Ploče. No bez obzira na to, obzirom da se radi, spomenuo sam i posebno apostrofirao ljude koji žive na tom području dolje, ipak mi je žao da oni nisu tu jer oni se tako srčano zalažu za neke stvari, ali samo deklarativno. Kad treba pokazati na djelu nešto onda zapravo imaju sasvim drugačiji pristup pa tako i ovom problemu. Jer ja se sjećam kolegice i kolega koji pripadaju opoziciji iz Dubrovačko-neretvanske županije koji su tako zdušno govorili o nekim problemima Ploča ovdje kad se raspravljalo i o azbestu i o azbestozi itd., pa kad se razgovaralo uopće i razvoju tog područja dolje, a danas ih nema kad se razgovara o najznačajnijem projektu na tom području mikroregionalnom na koji se naslanjaju kao što sam maloprije kazao da ne ponavljam mnogobrojna područja. Ali eto ja se nadam da će narod suditi i prosuditi tko je taj tko želi u razvojnom smislu dobrobit cijeloj Republici Hrvatskoj.
Hvala. Gospođa zastupnica Nevenka Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče. Evo sklapanjem ovog ugovora o jamstvu i ugovora o zajmu omogućava se daljnja realizacija projekta integracije trgovine i transporta u luci Ploče, odnosno izgradnja terminala za rasute terete, a koji ima za cilj povećati kapacitete, učinkovitost i kvalitetu usluga uz južni dio koridora VC, s naglaskom upravo na luku Ploče i upravo na ovaj projekt integracije trgovine i transporta. Ovim se dakle zakonom potvrđuje ugovor o jamstvu kako bi njegove odredbe postale dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske, te se utvrđuje način podmirivanja financijskih obveza koje potencijalno nastaju za Republiku Hrvatsku kao jamca po ugovoru o jamstvu, te obvezujući udio Republike Hrvatske u financiranju tijekom provedbe ovog projekta. Dakle ovim zakonom utvrđuje se nadležnost nad provedbom ugovora zajma, ali i nadležnost u provedbi ugovora o jamstvu. Iznos zajma, odnosno jamstva za koje se i potpisuje ovaj ugovor je 50 milijuna eura, rok otplate 23 godine, poček 12 godina, krajnji rok za povlačenje sredstava je rujan 2014. godine. Podsjetit ću da su ukupni troškovi ovog projekta 141 milijun eura. Podsjetit ću također da je dosad Međunarodna banka za obnovu i razvoj Hrvatskoj odobrila 50 zajmova, i to 30 izravnih i 15 uz državno jamstvo, u iznosu od 2,3 milijarde eura i da je dala 51 darovnicu u iznosu od 72 milijuna dolara. Podsjetit ću također da je osnova za povlačenje, odnosno mogućnost za korištenje sredstava Međunarodne banke za obnovu i razvoj, da je osnova strategija koju je prihvatio odbor, i prihvatio i odobrio Odbor izvršnih direktora Svjetske banke u Washingtonu 2008. godine, i to za četverogodišnji program zajmova Republici Hrvatskoj u iznosu od 1,4 milijarde dolara, i to za znači mogu se koristiti za promet, energetiku, obrazovanje, zaštitu okoliša, zdravstvo, ali i za analitičke podloge za navedene projekte. Evo upravo u cilju razvoja infrastrukture u luci Ploče koja je luka od posebnog državnog interesa u studenom 2006. godine potpisan je ugovor o zajmu Svjetske banke, te 2007. sa EBRD-om za projekt integracije trgovine i transporta. Sredstvima državnog proračuna, sredstva državnog proračuna su 21 milijun eura godišnje, vlastita sredstva koristi luka Ploče, zajam je 58,8 milijuna eura IBRD-a, zajam EBRD-a je 11,2 milijuna eura, i s tim sredstvima se znači financira izgradnja terminala za rasute terete u luci Ploče. U ovom momentu treba još 50 milijuna eura za razdoblje od 2011. do 2013. godine, podsjetit ću također da je razvojni cilj, da se razvojni cilj projekta znači ovim dodatnim financiranjem ne mijenja, ali se time poboljšava kvaliteta usluge, ali i kapacitet luke Ploče. Ovaj zajam bi se koristio znači za financiranje dodatnih troškova za povećanje kapaciteta, i financiranje izgradnje nedostatnog kapaciteta za terminal za rasute terete, ali i za kontejnerski terminal. Dakle lučka uprava Ploče ovim zajmom od 50 milijuna eura planira napraviti znači verziju terminala s povećanim kapacitetom i produktivnošću za što će se utrošiti 36 milijuna eura, 11 milijuna eura će se koristiti za razliku u cijeni izgradnje terminala za kontejnere u odnosu na one prve projektantske cijene i 3 milijuna eura za kamate tijekom izgradnje terminala. Evo zaključit ću, dakle kao što je rekao državni tajnik na početku ovim velikim investicijskim ciklusom koji se događa na našoj obali, znači od Rijeke, riječke luke, zadarske, šibenske i ove luke Ploče postiže se upravo ono što je Vlada postavila sebi kao strateški cilj, a to je da do pridruživanja Europskoj uniji budemo što konkurentniji, odnosno da naše gospodarstvo uđe u Europsku uniju što konkurentnije. Evo upravo ovi projekti omogućavaju gospodarstvu poboljšanje konkurentnosti, stoga ću podržati ovaj prijedlog zakona.
Hvala. Gospodin zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo javio sam se i nakon što sam u ime kluba govorio, javio sam se da bih kao zastupnik iz Dubrovačko-neretvanske županije još jedanput rekao zapravo važnosti ovog projekta za Dubrovačko-neretvansku županiju, odnosno prije svega za zaposlenike luke Ploče, zatim za grad Ploče, za Dubrovačko-neretvansku županiju, za Republiku Hrvatsku, a i za zemlje u našem okruženju, prije svega za Bosnu i Hercegovinu, i u tom smislu doista je riječ o jednom hvalevrijednom prijedlogu zakona kojim se potvrđuje ugovor o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, za dodatno financiranje projekta integracije trgovine i transporta u luci Ploče. Naime Međunarodna banka i Europska banka za razvoj i obnovu već su uložile 70 milijuna eura u dosadašnji tijek projekta, dosadašnji projekt integracije trgovine i transporta u samoj luci Ploče, i u tom smislu već je dobar dio posla odrađen i kontejnerski terminal također već funkcionira, međutim riječ je o tome da se u međuvremenu vidjelo zapravo da je potrebno povećati kapacitete i kontejnerskog terminala i terminala za rasute terete. Zašto? Zato što je luka Ploče očigledno rekao bih strateško mjesto, strateška luka kojom se može doista postići visok razvoj, visok stupanj razvoja ne samo u tom dijelu Dubrovačko-neretvanske županije, ne samo u gradu Pločama, nego i šire, ona je značajna i za Bosnu i Hercegovinu, jer naravno da Bosna i Hercegovina maksimalno koristi blizinu luke Ploče kao uvoznu luku, zapravo kao luku preko koje može i uvoziti i izvoziti zapravo svoje proizvode, ali s druge strane naravno kompletno gospodarstvo hrvatskog juga je orijentirano na samu luku Ploče i u tom smislu moramo podržati ovaj zakon, jer smatramo da je on izuzetno, izuzetno bitan za grad i luku i za županiju. Luka Ploče je izuzetno snažan gospodarski faktor u ovom području, ona zapošljava više od tisuću ljudi, dala je veliki doprinos u Domovinskom ratu, dala je veliki doprinos u razvoju Republike Hrvatske i u tom smislu doista bilo je potrebno donijeti i one odluke koje su značile da će mali dioničari dokapitalizacijom postati većinski vlasnici luke Ploče što su prije svega oni sami pozdravili, a naravno da mi koji dolazimo sa hrvatskog juga apsolutno pozdravljamo odluku Vlade Republike Hrvatske koja je omogućila zapravo takav rasplet događaja jer doista smatramo da je izuzetno bitno da se taj gospodarski subjekt i dalje intenzivno razvija. Jer sasvim sigurno da će on u budućnosti zapošljavati i više ljudi i da će još više osnažiti gospodarsku krvnu sliku Dubrovačko-neretvanske županije. Kapaciteti su potrebni znatno veći nego oni koji su bili predviđeni zbog činjenice da nama u susjednoj Italiji postoje velike potrebe konkretno za ugljenom koji se doprema sa dalekog istoka i veliki brodovi kojima se doprema ugljen jednostavno ne mogu zbog dubine gaza pristati na talijanske obale u Jadranskom dijelu i u tom smislu je naravno luka Ploče izuzetno bitna kao tranzitna luka za te terete i već tada se zapravo koriste te pogodnosti. I naravno da se vidi mogućnost i znatno veće zarade jer ugljen koji se doprema tu služi u talijanskim termoelektranama za stvaranje energije. Naravno i u tom smislu je izuzetno bitno, bitno je zapravo da je ova pozicija luke Ploče osigurala još jedan značajan posao koji je bitan ne samo za Hrvatsku nego evo i za susjednu nam Italiju. Kad govorimo o činjenici da je luka Ploče bitna za susjedne nam zemlje onda treba pri tom imati na pameti da je luka Ploče pozicionirana tako da se upravo u njenoj blizini sjeku dva prometna koridora bitna za EU, bitna za Bliski istok i bitna za Baltičke zemlje i Istočnu Europu od Ukrajine pa dalje. Dakle, dva koridora – Koridor VC koji ide od Ploča prema Budimpešti i Jadransko-jonski koridor koji smo mi već izgradili u RH, ostaje još ovaj dio od Ploča prema Dubrovniku autoceste izgraditi što će se sasvim sigurno izgraditi u sljedećem razdoblju. Već je izgrađena projektna dokumentacija, prošle godine Hrvatske autoceste su dobile 10 milijuna kuna za izradu projektne dokumentacije od Bola do Osojnika, dakle do samog Dubrovnika i u tom smislu sve je spremno da nakon što se završi i ova dionica autoceste do luke Ploče, naravno ona se nastavlja prema Dubrovniku, ali već tada će se moći zapravo ta sekcija od Osojnika do Dola početi raditi što je izuzetno bitno za sam Dubrovnik i za njegovo okruženje, za cijelu Dubrovačko-neretvansku županiju. Paralelno sa izgradnjom naravno Pelješkog mosta čija je vidimo izgradnja se nastavila i nastavlja se. I sasvim sigurno da će to biti veliki korak u unapređenju infrastrukture. Dakle, i Pelješki most i autocesta do Dubrovnika koridorom koji je ucrtan u prostorni plan Dubrovačko-neretvanske županije. Dakle, to će itekako puno značiti za sve nas na hrvatskom jugu, ali i za nama susjedne zemlje. Dakle, luka Ploče je povezana Koridorom VC prema Budimpešti i naravno da ona postaje kralježnica, taj koridor postaje kralježnica razvoja i BiH, ali i dalje se nastavlja preko istočne Hrvatske, dakle Slavonijom od Osijeka prema Budimpešti i otuda naravno jedan krak prometnih europskih pravaca vodi prema Ukrajini, a drugi vodi prema Baltičkim zemljama. I sasvim je jasno da ova pozicija luke Ploče izuzetno bitna je za sve te zemlje koje dakle gravitiraju tim prometnim pravcima. Jer luka Ploče je zapravo najbliža značajna teretna luka na koridoru kojim brodovi dolaze od dalekog istoka, dakle preko sveza koji dolazi u Europu i naravno da postaje najbliža luka ovim državama koje su kažem, koje gravitiraju u ova dva prometna pravca. Bitno je reći da je naravno uz autocestu uz Koridor VC potrebno i unaprijediti infrastrukturu željeznica, dakle željezničku infrastrukturu koja će isto tako na kvalitetan način odgovoriti današnjim izazovima transporta i na samu činjenicu da je luka Ploče povezana i željeznicom i autocestom dovoljno govori o njenoj potencijalnoj iskoristivosti i poslovima koji će iz toga proizaći. Evo ja mislim da je doista šteta da ovaj prijedlog zakona neće poduprijeti SDP jer njihova nenazočnost danas ovdje dovoljno govori o tome kakva je njihova briga za razvojne projekte u RH. Naime, ako već bojkotiraju rad Sabora na način da ne daju kvorum i da ne glasuju to ih ne sprječava da dođu raspraviti o nekim točkama da se vidi koji je njihov stav. Očigledno imaju negativan stav i prema ovakvim projektima koji znače razvoj. Ovdje je riječ o 50 milijuna eura kredita s počekom od 12 godina, 23 godine je otplata. Riječ je o izuzetno povoljnom kreditu kojim će se osigurati daljnji razvoj luke Ploče i doista nas žalosti činjenica da SDP i HNS ne podupiru ovakve projekte koji su izuzetno bitni za razvoj hrvatskog juga. I kad već govorim o financijama onda doista treba im odgovoriti da Vlada Republike Hrvatske koju vodi HDZ sa svojim partnerima, dakle pod vodstvom gospođe Jadranke Kosor itekako se zna odgovorno ponašati prema financijama i sasvim sigurno da nam MMF ne treba. Zašto ne treba? Pa ovo je prva godina, prva proračunska godina od samostalnosti Hrvatske u kojoj nema rebalansa proračuna. Dakle, nema rebalansa proračuna u ovoj proračunskoj godini i svima je to jasno, i jasno je da iz te činjenice proizlazi dobro gospodarenje i financijama Vlade RH i jasno je da iz toga proizlazi i naravno naš stav da sami možemo uređivati financije u vlastitoj kući i da nam ne treba nikakva pomoć MMF-a. I dakle prizivanje MMF-a samo znači nesnalaženje u tom prostoru. A činjenica da SDP nije htio poduprijeti Zakon o fiskalnoj odgovornosti dodatno pojašnjava zapravo koji su njihovi ciljevi. Njihovi ciljevi su zapravo dodatno destabilizirati financije u RH, rasprodati sva prirodna bogatstva kao što su rasprodavali 2002., 2003., kao što su rasprodavali hotele budzašto svojim prijateljima. Danas taj isti koji priziva MMF u Hrvatsku misli da je zaboravljeno što je napravio sa "Viktorom Lencom" gdje je RH dala stotine milijuna dolara privatnoj firmi da bi je na kraju oni bacili u stečaj. I moralo je čekati razdoblje HDZ-a da bi HDZ spasio "Viktor Lenac" koji danas je zdrava firma. Dakle, riječ je o ljudima koji su neodgovorni, kojima nije doista na duši razvoj Hrvatske i boljitak svih hrvatskih građana nego im je isključivo stalo do njihovih fotelja.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prvi je gospodin zastupnik Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle, kolega Matušić vi ste dobro rekli što se tiče MMF-a, pitanje je da je neko drugo vrijeme, da su neki drugi, i da imaju potpisan stand by aranžman sa MMF-om mi sigurno ne bi danas raspravljali o ovoj točki dnevnog reda, zašto? Zato kada pogledate sporazum sa MMF-om između ostaloga imate i dana državna jamstva, jer svako dano državno jamstvo je potencijalni trošak u nekim budućim vremenima za državu jer mi ne znamo da li će tvrtka koja je dobila to jamstvo moći vraćati taj kredit. I dakle, kada govorimo o tome zašto smo mi u ovim kriznim godinama stalno govorili da nam ne treba MMF da smo svjesni određenih strukturnih reformi koje treba napraviti između ostaloga, ovo je zoran primjer, jer nitko neće reći da značaj luke Ploče za Hrvatsko gospodarstvo, za gospodarstvo susjedne Bosne i Hercegovine je izuzetno a da ne govorimo za onaj dole dio dakle Ploče-Metković, što luka Ploče znači. Ali da je netko drugi onda ne bi mogao dati jamstvo jer bi tu kvotu ispunio s nečim drugim. I to treba reći Hrvatskim građanima što to znači. A kada govorimo o tom stand by aranžmanu vidjeli ste danas neki kažu ne to ne piše u našem programu, a moramo se vratiti na 99. godinu ni onda nisu pričali da će sklopiti stand by aranžman, međutim, čim su došli na vlast odmah su otrčali i potpisali i što su potpisali unutra, dogovoriti sa sindikatima neisplatu božićnice, neisplatu regresa, smanjenje masa sredstava za plaće, smanjenje određenih prava pa između ostalog i ograničenje jamstava i nekih drugih financijskih transakcija. Prema tome, kolega Matušić dobro da ste spomenuli ovaj dio jer mislim da Hrvatskim građanima treba jasno reći što bi se dogodilo ako Hrvatska vlada sklopi stand by aranžman jer nemojmo zaboraviti da ove godine prilikom zadnje posjete misije MMF-a oni su počeli … tečaj kune. A što bi značilo slabljenje kune u odnosu na euro, to su svi osjetili oni koji imaju kredite u švicarcima a preko 80% kredita je vezano na euro u Republici Hrvatskoj, a sigurno je to nešto što bi MMF problematizirao jer oni su u zadnjih godinu dana počeli pričati da više nije samo problem da fiskalna politika rješavati probleme nego da to mora raditi monetarna politika.
Odgovor gospodin Frano Matušić. Izvolite.
zahvaljujem gospodine predsjedniče, slažem se kolega Šuker sa vama, sasvim sigurno da ne bi bilo ni ovog jamstva niti brojnih drugih jamstava koje Republika Hrvatska daje za projekte, jer vjeruje u njihovu opravdanost, jer vjeruje doista da će oni polučiti uspjeha na gospodarskom planu. Ovaj projekt će se sasvim sigurno vraćati iz sredstava same luke jer je već takav obujam posla postignut da je sasvim jasno da će ona moći vraćati doista sredstva koja će koristiti iz ovog kredita i u tom smislu ne postoji opasnost za Republiku Hrvatsku da bi moglo se iz proračuna se vraćati dio ovog kredita. Ali kada govorite o činjenici da bi neki izazivali, da bi neki pozvali MMF u ovoj situaciji u kojoj doista nije potreban, onda treba reći da bi se samom tom činjenicom brojna socijalna davanja, brojne socijalne naknade dovele u pitanje. Dovele bi se u pitanje i porodiljne naknade, dovele bi se u pitanje i brojne naknade i braniteljskoj populaciji itd. O tom je riječ. Riječ je o tome da bi se sasvim sigurno pod tim pritiskom vjerojatno provesti onaj cilj koji su zacrtali a to je otpuštanje 80% zaposlenika u javnoj upravi. Dakle, alibi bi im bio MMF i naravno da bi pokušali provesti tu politiku otpuštanja zaposlenika koji ne pripadaju SDP-u ili koji nisu njihovi birači ili simpatizeri. Već smo imali prilike na žalost osjetiti njihovo kadrovsku politiku koja je bila provođena od 2000. do 2003. Ja ću podsjetiti Hrvatsku javnost da su bili osnovali komisiju za kadrove, i to formalno osnovali, i ne znam koliko je tada bilo stranaka, komisija za kadrove koja je određivala koji kadar će biti na kojem mjestu, od čistačice na dalje, ja se nadam da to hrvatska javnost a pogotovo zaposlenici nisu zaboravili.
Hvala. Imamo dalje repliku gospodin zastupnik Boris Matković.
zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo kolega Matušiću, malo prije sam u svojoj raspravi to spomenuo, mislio sam da neću to više govoriti, ali zbilja da ne mogu ponovno to ne istaknuti jer vidim i vas muči problem koji sam pokušao spomenuti a vezan je za zainteresiranost naših kolegica i kolege iz 10. izborne jedinice iz koje mi dolazimo za projekt koji je od tako izuzetnog značaja za cijelo područje, ne samo ove mikroregije nego i puno šire. Međutim, da to nije, spomenuo sam maloprije pitanje Međunarodnog monetarnog fonda i svega ostaloga u odnosu na njihov stav o tome, međutim, da to nije ništa novoga nama, ja ću samo potvrditi nešto a vezano je naslanja se na temu o kojoj razgovaramo jer onda replika ne bi imala smisla. Naime, sjetimo se samo otvaranja dionice autoceste do Vrgorca, nitko od tih istih naših kolegica i kolega nije došao tog trenutka podijeliti radost sa narodom iste te mikroregije, od Metkovića, preko Ploča do Vrgorca i preko granice od Čapljine, Ljubuškog, Gruda itd., gdje žive Hrvati. Gdje žive ljudi koji se naslanjaju na cijelo to područje i neodvojivo vezani jedni uz druge, ne samo da se radi na jednoj strani granice ili jednom mjestu ili drugom, nego i kroz zdravstvenu, školsku i svu ostalu nadgradnju koja prati taj razvoj. Ili još jedan vrlo klasičan i svjež primjer, a koji se odnosi na raspravu u prošlom tjednu i donošenje Zakona o hrvatima izvan Hrvatske, oni ne shvaćaju da tamo samo 5 km dalje od Ploča o kojima danas govorimo ili područja žive Hrvati koji zapravo se naslanjaju na cijelo to područje. To dovoljno govori o zainteresiranosti naših kolegica i kolega, a koji uz podršku dakako njima sklonih medija, prvenstveno iz EPH dakle Jutarnjeg i Slobodne Dalmacije će istaknuti sve ono što nije vezano uz to niti će htjeti kazati ono što je u interesu ljudi tog kraja. Ispričavam se gospodine predsjedniče.
Hvala. Odgovor gospodin Frano Matušić izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolega u tome jest razlika, mi se veselimo Hrvatskim uspjesima bez obzira gdje se oni događaju, a oni se ne vesele. To je jasna činjenica i jasna razlika između nas i njih. Mene veseli osobno i ono što je napravljeno oko grada Rijeke, uloženo na nekoliko milijardi kuna u razne zaobilaznice koje su zapravo lokalna cesta, kada se gleda lokalna zaobilaznica koja je napravljena, to je lokalna riječka cesta. Tu je Vlada RH koju vodi HDZ zajedno sa svojim koalicijskim partnerima uložila tamo nekoliko milijardi kuna. Mene to doista veseli, ali me zabrinjava činjenica da njih ne veseli autocesta prema Dubrovniku i da ih ne veseli Pelješki most koji spaja Hrvatsku u jednu cjelinu. To je doista poražavajuće i tragično za hrvatski narod, da smo svjedoci jedne takve politike SDP-a. Evo imamo slučaj najnoviji u Dubrovniku. Vlada raspisala koncesiju za Marinu u Luci Gružu. Čekala je više od dvije godine da grad Dubrovnik donese svoju prostorno-plansku dokumentaciju kako bi se taj projekt mogao realizirati. I nakon što je grad Dubrovnik donio negdje u srpnju prostorno-plansku dokumentaciju trebao je još zbog loše izrade te prostorno-planske dokumentacije tabalo još dodatno neke stvari unaprijediti odnosno popraviti kako bi projekt pošao u realizaciju. I kada je to napravio, Vlada koja je čekala da oni to naprave više od dvije godine, raspisala je natječaj za koncesiju da bi danas čelnik SDP-HNS-a, Andro Vlahušić gradonačelnik tog grada napao Vladu RH da raspisuje natječaj za koncesiju za marinu u vrijeme predizborno itd. čekalo se njega više od dvije godine da bi napravio svoj dio posla, i sada kada je to konačno gotovo Vlada je odmah pristupila realizaciji projekta. Dakle to nema nikakve veze ni sa pred izborima ni sa ničim, a pogotovo nema veze što on pokušava imputirati sa nekakvom korupcijom itd. To je gruba, gruba laž i vrijeđanje Vlade i vrijeđanje pameti svih nas a i vrijeđanje pameti hrvatskih građana u Dubrovniku.
Imamo dalje repliku. Gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo kolega Matušić istakli ste važnost izgradnje, dogradnje, proširenja Luke Ploče. Dakle, osim novog zapošljavanja imamo ovdje mogućnost povezivanja jačeg povezivanja i sa Italijom i sa zaleđem, sa Mađarskom, dakle Luka Ploče izvanredno je smještena. Dakle, ovo je jedan od bitnih zakona. A sjetimo se da zapravo već mjesecima se traži da se Sabor raspusti. Dakle, ne treba raditi, ne treba donositi zakone, a mi i Vlada radimo do posljednjeg trenutka što mislim da je izuzetno korisno. Jasno čuli smo prizivanje MMF-a i kao što je jutros kolega Šuker rekao MMF će forsirati da prodamo gotovo sve što imamo da bi zapravo pa ako treba i Luku Ploče i ne znam što sve ne. Prema tome, prizivanje SDP-a MMF-u zapravo je dokaz u neku ruku i kukavičluka, da ne mogu napraviti sami. A pitanje što nas čeka, jer sjetimo se da je njihov glavni ekonomski strateg Branko Grčić izjavio da napišu sve u izborni program, SDP da napiše sve u izborni program što misli raditi da ne bi dobio nijedan glas. Hvala.
Odgovor gospodin Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa nije u pitanju samo kukavičluk kako vi kažete kolega Markovinović nego je u pitanju i nesposobnost. Nesposobnost da se na pravi način gospodari financijama u RH i da se istakne na koji način Hrvatsku treba financijskim programima osmisliti da bi se postigao gospodarski rast, o tome je riječ. Oni jednostavno nisu sposobni pronaći pravi program. Zato prizivaju MMF kojim bi naravno rasprodavali državnu imovinu kao što ste sami rekli jer MMF traži privatizaciju svih područja i svih sektora i u tom smislu ste u pravu. Međutim kada govorite o tome što bi oni sve radili, a što ne, ja sam uvjeren da neće biti u prilici to raditi. Zašto? Zato jer je ova činjenica o kojoj govorite vi da zapravo drže fige u džepu, već danas izlazi na vidjelo pred hrvatske građane. Stanko Grčić govori jedno, misli drugo, a treće sprema. Ne Stanko, pardon. Ispričavam se našem kolegi Stanku iz HSS-a nego Branko Grčiću. Dakle, on koji je glavni ekonomski strateg SDP-a dovoljno jasno kazuje da doista nemaju namjeru snažiti Hrvatsku, da nemaju namjeru nego ukoliko bi bili u prilici imaju namjeru upropastiti Hrvatsku. Isto kada govorimo o tim projektima, pa projekti o kojima je riječ doista znači gospodarski razvoj Hrvatske, oni to doista znače. Ovaj projekt je izuzetno bitan, on ujedinjuje trgovinu i transport na jednom prostoru koji je strateški bitan ne samo za Hrvatsku i Luku Ploče, grad Ploče, županiju nego je dosita bitan za sve zemlje u okruženju i tu poziciju tog gospodarskog subjekta treba maksimalno iskoristiti. Naravno da će tu doći do novog zapošljavanja, naravno da će doći do novih programa koji će biti pogodni i u SAD i naravno da će od toga imati maksimalno koristi prije svega i zaposlenici ali sam tim i lokalna i regionalna samouprava i dosita je u najmanju ruku strašno da naših kolega nemaju snage doći ovdje i raspraviti, podržati ovo. Neka barem podrže u raspravi, ne moraju glasovati. Mi ćemo imati kvorum za glasovanje, ne moraju glasati, ali barem daju pozitivno mišljenje o ovakvom jednom pozitivnom projektu koji će puno značiti za našu županiju.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Povrijeđen je članak gospodine predsjedniče 214. Gdje govornik omalovažava ili vrijeđa predsjedatelja ili druge zastupnike. Smatram da u ovom slučaju vrijeđa vas kao predsjedatelja. Mene ne može uvrijediti jer ja sam svjestan u kakvoj zemlji mi živimo, ali slušajući ove hvalospjeve ispada da mi ne živimo u RH nego u jednoj zemlji dembeliji. … [[Upadica se ne razumije.]] Nemojte me gasiti. Poslovnik 214. je povrijeđen. Što se tiče ovdje se ne dijeli HDZ-ov novac nego se dijeli hrvatskih građana. Ne dijeli se iz crnih torbi nego iz državnog proračuna. … /Govornik isključen./ …
Dajte, vi ste povrijedili Poslovnik jer ste na temelju alineje 4. javi se za povredu Poslovnika ili ispravak netočnog navoda, a započne govoriti o drugoj temi za koju nije dobio riječ. Prema tome, gospodin Frano Matušić u nijednom ni najmanje nije povrijedio Poslovnik. A da li sam ja povrijeđen ili neki zastupnik to ću ja. Ja znam jel jesam ili nisam povrijeđen. Ja nisam povrijeđen. Prema tome, vi ste povrijedili Poslovnik. Nemojte se javljati tako zapravo ponižavate sve nas druge i pravite od nas nešto. Sami znate da se od neki dan javljate bez razloga za povredu Poslovnika i ti uporno činite. Nemojte me dovoditi do situacije da vam ja sada u ovoj zadnjoj sjednici na ovakav način moram reagirati. Ja neću davati opomene bez velike nevolje ali držimo se poslovnika svi. prema tome, nije korektno bilo dizanje radi povrede Poslovnika. Idemo dalje, idemo na Boris Kunst također replika.
Pa kolega Matušić, vi ste dobro primijetili da ustvari jug, hrvatski jug nije njihov razvojni prioritet. Pa to ste mogli vidjeti kada se govorilo o Pelješkom mostu kako su se oni protiv toga borili. Južnije od Karlovca u principu njihov razvojni, tu im prestaju ti razvojni vidici Hrvatske, oni su se više bazirali na Zagreb, na zagrebački Holding koji su faktički oštetili za milijardu eura što će nažalost morati platiti građani ovog grada kroz cijene komunalnih usluga i tu oni vide svoj interes tamo gdje mogu isisat. A što se tiče prizivanja Međunarodnog monetarnog fonda, pa tu su skinuli konačno svoje maske. Oni su ne samo to što očito se nisu uspjeli dogovoriti nego su i ovaj puta dvolični pa imaju jedan program koji javnosti prezentiraju građanima hrvatskim, a drugi ima ispod stola ako slučajno bi došli na vlast koji bi izvukli ispod stola, znači gdje bi Međunarodni monetarni fond igrao glavnu ulogu kao što je igrao 2002., 2003., kad su radnicima smanjili plaće za 30 do 40%, smanjili sva socijalna prava, radna prava itd. i to je ono što MMF radi i to nije ništa novo nit nešto preuveličavamo nego je to praksa u državama gdje MMF dolazi. Tako da u principu oni su tu razobličili sebe, sve one krokodilske suze koje su ovdje lili za socijalnim pravima radnika im padaju sada u vodu jer vide da njih ne interesiraju radnička prava, socijalna prava čim prizivaju Međunarodni monetarni fond u Hrvatsku. A što se tiče njihovog udjela u gospodarskom kriminalu, itekakav je, posebno za vrijeme pretvorbe i privatizacije. Pitajte samo koliko je njihovih bilo ljudi u upravnim vijećima, nadzornim odborima koji su donosili odluke o stečaju firmi ili prodaji raznih firmi. Oni imaju iskustva, samo im treba dati priliku da ponovno dođu u tu poziciju da mogu i dalje se nositi sa tim gospodarskim kriminalom što se tiče rasprodaje ili privatizacije državne imovine.
Hvala. Odgovor, gospodin Frano Matušić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Slažem se kolega Kunst s vama. Kad govorite o gospodarskom kriminalu onda je najbolji primjer upravo "Viktor Lenac" i doista čudi da ta epizoda nije dobila nastavak. Vjerujemo da se negdje priprema nastavak obzirom na ono što se događalo, obzirom da je tamo netko dao, Vlada Republike Hrvatske dala stotine milijuna dolara privatnoj tvrtci koju su isti SDP-ovci poslali u stečaj i pokušali je zapravo upropastiti. Nadamo se da će to doživjeti ipak nekakav nastavak. Što se tiče ove druge činjenice koju ste istaknuli, a vezano za projekte na hrvatskom jugu, nažalost kažem oni ne podržavaju ništa što je rekao bih izvan Holdinga, ali činjenica je da oni pokazuju hrvatskoj javnosti da nisu sposobni dogovorit se oko cijene vrtića, da nisu sposobni u gradu koji je četvrtina Hrvatske dogovorit se o nekim temeljnim stvarima i nisu sposobni naći odgovore za temeljne stvari koje muče hrvatske građane svakodnevno, dakle od komunalnih do drugih, evo do cijene vrtića dovoljno jasno kazuje o kakvim je ljudima riječ. I kad oni govore da u njihovim programima nema MMF-a, nema u programima vjerojatno, ali ima u glavama, to je gore. Gore je kad ima u njihovim glavama MMF nego kad ga ima u programu jer kad ga ima u programu onda ljudi znaju točno što očekuju. Ovako kad je samo u njihovim glavama sasvim je jasno da je to nešto na što bi se oni oslonili, nešto što oni priželjkuju i doista bilo bi to tragično za Hrvatsku jer ponovo bi nas stavilo u istu situaciju o kojoj ste vi kolega govorili, da bi se plaće smanjivale 30 do 40%, da bi se smanjivala socijalna prava, socijalna davanja, da bi se subvencije ukidale itd. Dakle riječ je o tome da bismo došli u jednu puno, puno težu situaciju nego što smo danas i puno težu situaciju nego što smo bili možda i 2003. ili 2004. godine. Prema tome sasvim sigurno da je riječ o figama u džepu, riječ je o jednoj politici koja se može vrlo jasno prepoznati iz ovih iskakanja, jer ako je čovjek koji pretendira biti nekakav ministar financija kako ga oni najavljuju u SDP-u, govori da bi odmah zvali MMF. S druge strane, čovjek koji se predstavlja da je lider po poziciji kako u njihovom programu to nema onda je jasno da nema tu ničega. U tom programu i u tim glavama nema ničega.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Dubravka Šuica. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo državni tajnici. Pa evo, pretpostavljam da i poneki stanovnik Ploča i okolice gleda ova jutarnji program pa će sami zaključiti tko se zalaže, tko se ne zalaže, tko je u Sabornici, tko nije. U svakom slučaju, želim dati podršku ovom jamstvu, ovom Projektu integracije trgovine i transporta u Luci Ploče. Svi znamo da je povećana potreba za rast, terminalno za rasute terete, a isto tako znamo da se povećala potreba i za kontejnerski terminal, bez obzira što je već izgrađen novi kontejnerski terminal ali se ukazalo novo tržište. I za jedan i za drugi terminal, kao što smo čuli vezano za prekrcaj tereta, ugljena preko Luke Ploče za talijanske luke u kojima nema dovoljno gaza. Radi se, čuli smo već, o projektu od 50 milijuna eura. To su vrlo velika sredstva ali su i vrlo dobri uvjeti, najprije dugogodišnji poček, a ono što posebno veseli da se kredit treba iskoristiti do 2014. godine što je vrlo važno, što znači da će se taj projekt kroz to vrijeme realizirati. Što znači projekt ovakve vrijednosti? Prije svega veću zaposlenost. Čuli smo da je tisuću radnika koji rade u Luci Ploče, ali to može podvostručiti broj djelatnika. Naravno da moramo uzet u obzir da su nove tehnologije pa da može biti da neće tako veliki broj biti, ali u svakom slučaju će veći broj djelatnika biti, ali i građevinska operativa se budi na tom području što je vrlo važno da građevinske tvrtke rade, da se time multipliciraju efekti ovakvog jednog projekta. Što se tiče same Luke Ploče, puno smo je hvalili ovdje i ona je zaista odigrala vrlo važnu ulogu u ratu i ona je i njezini djelatnici, ali i vodstvo Luke Ploče koje je bilo vrlo mudro i koje je dovelo tvrtku u ovu poziciju danas da je ona i u miru jako dobra i da jako dobro posluje. Ona je preživjela sve one izazove tranzicije, sve one izazove pretvorbene i privatizacijske i postala jedno mogu reći od uglednijih poduzeća ili tvrtki u Republici Hrvatskoj, a posebice na hrvatskom jugu. Treba pohvaliti ulogu Vlade Republike Hrvatske, nedavno smo i bili na samom tom događaju dole, svečanom u Luci Ploče kad su mali dioničari dobili priliku dokapitalizirati tvrtku. Tvrtka je dokapitalizirana i ona je u vlasništvu većinskom malih dioničara što je vrlo važno. Vrlo je važno da radnici upravljaju svojom firmom i da oni zapravo najbolje znaju što njima treba i da njima ne trebaju nikakvi gospodari, neću sada govoriti strani ili domaći, ali u svakom slučaju oni sami najbolje znaju što treba na jugu. Dakle Vlada Republike Hrvatske je prepoznala njihovu potrebu i na njihovu zamolbu, na njihov zahtjev je udovoljila tim, njihovim željama i mislim da je to jedan od izvrsnih poteza i možda jedan od izvrsnih primjera kako bi trebalo raditi s preostalim poduzećima koja su još možda ostala u Hrvatskoj. To je jedan veliki potencijal, čuli smo ovdje govoriti moje prethodnike o koridoru VC, koridor VC ćemo imati sljedeću točku, ali vrlo je važno tih 9 kilometara do granice Bosne i Hercegovine, vrlo je važno da se nastavi graditi i u Bosni i Hercegovini, jer i ovdje se radi o razvoju, o razvojnom potencijalu, radi se o poduzetničkoj zoni, radi se o novoj gospodarskoj zoni koja je već počela nicati na tom području, na tom raskrižju koridora VC, često puta znam reći da se bar Dubrovnik tu našao a ne ovamo daleko, ali u svakom slučaju čekamo 2012. dolazak autoceste u Ploče, a isto tako očekujemo i ovu dionicu od 27 kilometara od Dubrovnika, odnosno … [[Ne razumije se.]] koja se u ovom trenutku vrši projektiranje. Mi vjerujemo u autocestu, i želimo da to bude zaista autocesta a ne brza cesta kao što se govori. Često se govori o nefizibilnosti ceste prema Dubrovniku, međutim kao što je Hrvatska država ima jednaki monetarni sustav, kao što ima jednaki obrazovni sustav, smatram da treba biti jednako cesto integrirana u maticu zemlju, i mislim da je to jedan vrlo važan podatak i želim da to čuju svi građani Republike Hrvatske, jer kao što smo čuli, kao što mi volimo da se gradi Vukovar, Osijek, Virovitica, Ilok, tako vjerujem da i svi ostali Istra, da i svi ostali Hrvati i hrvatski građani, građanke žele da se izgrađuje hrvatski jug. A što se tiče SDP-a i njihovog izostanka ovdje, ja se također pridružujem razmišljanju da su bar na ovoj temi trebali ući u sabornicu i pokazati svoje stajalište oko toga, ali očito SDP nije, nije mu baš do razvojnih projekata i ja ću stvarno ovdje naglasiti ulogu SDP-a i HNS-a u mome gradu Dubrovniku. U trećoj godini mandata koja polagano izmiče nijedan projekt, nijedan jedini razvojni projekt se u tom gradu nije dogodio, izgradio se jedan rotor mali za koji je novac su uložile Hrvatske ceste, dakle apsolutno nema projekata, i kad se nakon ne samo dvije godine, nego nakon 5, 6 godina se radi na urbanističkom planu uređenja luke Gruž koja obuhvaća i luku Gruž u kojoj se već ozbiljno radi i koju smo već imali otvaranje dva, tri terminala, radi se i južnoj strani Lapada gdje se treba izgraditi marina, gdje je Vlada Republike Hrvatske raspisala natječaj ovih dana za koncesiju i svi smo to čekali, svi građani Dubrovnika su to dugo godina čekali, jer je bilo vrlo kompleksno, vrlo kompleksna je ta procedura donošenja urbanističkog plana uređenja budući da se radi o zaštićenoj zoni, budući da se radi o kompleksu ljetnikovaca, i zbog toga je taj urbanistički plan uređenja se dugo donosio. Međutim kad se već donio, bez obzira na koji način i koja ga je vlast donijela, sada se grad Dubrovnik, čelnici grada Dubrovnika, dakle SDP i HNS protive tome da Vlada raspiše koncesiju za jedan takav objekt kao što je marina. Mislim da je to dovoljno ovaj podatak oslikava na koji način Socijaldemokratska partija gleda na projekte i na koji način zapravo misli razvijati Hrvatsku kad bi došla u prigodu, a ja se toplo nadam da neće, i dubrovački primjer je izvrstan primjer koji kaže što se u tri godine, u trećoj godini vlasti dogodilo. Nije se dogodilo ništa, samo priče virtualni svijet živjeti od priča, razgovora nekakvih projekata koji ne postoje, i mislim da će se evo bar kad se radi o hrvatskom jugu, da će građani hrvatskog juga, a posebno Dubrovačko-neretvanske županije na ovom primjeru shvatiti da treba i dalje podržavati ovakvu Hrvatsku demokratsku zajednicu sa svojim partnerima i hrvatsku Vladu na čelu sa gospođom Kosor. U svakom slučaju nadam se da će čelnici naše županije prihvatiti ovaj projekt sigurno, ali grada Dubrovnika ne, a mislim da grad Dubrovnik kao jedan, kao važno središte mora predvoditi, a oni to ne predvode, nego vode grad u stagnaciju. Eto da se još jedanput vratim na ovaj zakon. Ja ga podržavam i nadam se da ćemo isto tako podržati svi ovdje i nastavak autoceste i Pelješki most koji više uopće ne treba spominjati, jer vidimo da je ušao sa stavkama i u ovogodišnji proračun i proračun sljedeće godine i vjerujem da ćemo taj projekt nešto sporije, ali ipak realizirati na zadovoljstvo svih građana Republike Hrvatske.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva replika je gospođa Neda Klarić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo kolegice Šuica drago mi je da ste ovako na lijep i zapravo i plastičan, zoran način prošli kroz ne samo zakon, nego ga i povezali sa poviješću jedne luke kao što je Ploče, pa sam upravo našla razloga da vam u nekoliko svojih promišljanja također i ja napravim poveznicu, a glede vaše opservacije izočnosti SDP-a, HNS-a iz sabornice i definitivno nalazim puno razloga i napraviti poveznicu i sa Šibenikom. Šibenski SDP, HNS-ova vlast definitivno optužuje Vladu Republike Hrvatske za svoju neučinkovitost i ono što oni sami nisu u sposobnosti napraviti, a definitivno nemaju hrabrosti niti toliko pa rekla bih i političke pristojnosti da kažu da sve ono što im je HDZ-ova vlast ostavila i što su naslijedili da sad zajedno sa Vladom Republike Hrvatske mogu nastaviti dalje, a to je definitivno evo i rekonstrukcija luke u Šibeniku 5 stotina metara operativne obale za koju smo također u ovoj sabornici donijeli opet ću reći i željom i političkim određenjem ove vlasti u Hrvatskoj, Šibenčani jako dobro znaju što to znači za cijeli grad, za cijelu županiju, a usudim se kazati i regiju, jer je položaj naše luke u Šibeniku izvrstan i ima izvrsnu poveznicu i sa željeznicom, i sa poduzetničkom zonom, sa zračnim prometom itd. i tako bliže. Definitivno projekte koje smo ostavili ili su, odnosno započeti i dovedeni pred samo izvođenje iz sredstava Europske unije, pa evo mogu kazati i da osnovna škola koja je bila servirana na tanjuru sa velikim sredstvima je također i iz pretpristupnog, odnosno … [[Govornica se ne razumije.]] projekta. Osim toga evo kratko mi je vrijeme pa moram kazati i sljedeće, da ako smo čitali Izvješće o učincima Zakona o otocima onda ću isto tako kazati da je Vlada Republike Hrvatske putem svojih resornih tijela u 2010 godini izdvojila ni više ni manje nego 8 milijuna kuna za infrastrukturu i 12 milijuna kuna za društvenu nadgradnju na naseljenim šibenskim otocima. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor, gospođa Šuica. Ja vas stvarno molim da u ovim replikama i odgovorima ne prelazimo vrijeme. Ima dovoljno 2 minute, svak može reći svoje. Izvolite.
Dobro, hvala gospodine predsjedniče. Gospođo Klarić HDZ gradi, a oni samo lamentiraju. HDZ se bavi politikom, a oni politikantsvom. A što je politika u ovom slučaju? Politika je dugoročna strategija, politika je razvoj, a u ovom slučaju luke Ploče politika je povezivanje, integriranje cijele Europe od sjevera prema jugu. Čuli smo od sjevera preko Baltika preko Srednje Europe prema jugu. I to je politika HDZ-a. A njihov model je samo lamentirati, vraćati se u prošlost. To je taj model i u Šibeniku i u Dubrovniku koji ne vodi nikamo.
Hvala. Replika, gospođa zastupnica Nevenka Marinović.
Hvala. Pa evo kolegice rekla ste da u luci Ploče ima, zapošljava više znači od 1000 djelatnika, što direktno, indirektno. Isto toliko se očekuje i u evo našoj luci u Zadru, znači luci Gaženica koju mi nazivamo, a i mnogi je nazivaju Milenijskim projektom za jednu malu metropolu Mediterana. To nije beznačajna stavka u ovo vrijeme ovakvog zapošljavanja. Međutim, ono što želim ovdje reći da evo upravo ovi projekti pokazuju da Vlada Republike Hrvatske znači ulažući u i pokrećući ovaj ciklus razvojni luke opet ću spomenuti i Rijeke i Zadra i Šibenika i Ploče ulaže znači u razvoj gospodarstva i u konkurentnost našeg gospodarstva. A složit ćete se sa mnom da evo luke su pokretači gospodarskog razvoja, da one opslužuju preko 90% svjetske trgovine, a predviđa se u sljedećem desetljeću udvostručiti i ovaj kontejnerski promet i to je zaista evo jedan ciklus koji obećava značajniji razvojni zamah. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, gospođa Dubravka Šuica.
Gospođo Marinović veseli svako ulaganje, a posebno ulaganje u infrastrukturu jer infrastruktura je osnova svakoga razvoja. Pa pođimo samo Jadranom od Rijeke, sad ste spomenuli vaš Zadar, Šibenika, Splita, Ploča, Dubrovnika u sve luke je Vlada Republike Hrvatske uložila ogromna sredstva kako bi se hrvatski Jadran razvio i kako bi Hrvatska postala konkurentna i kako bi Hrvatska imala kontakt sa cijelim svijetom preko luka, a i preko koridora cestovnih o kojima smo prije govorili.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo nekoliko dana prije raspuštanja bilo bi fer i od naših kolegica i kolega iz SDP-a i HNS-a da su ovdje. Vidimo, gledamo teme, teme izuzetno atraktivne, dakle teme koje će doprinijeti razvoju Hrvatske, da ne govorim o zapošljavanju. Evo spomenuli su već nekoliko, i kolegica jedna, druga spominju zapošljavanje koje je izuzetno bitno jer ipak broj nezaposlenih se smanjuje, a sjetimo se da svi ovi koji su nam, evo drže nam lekcije o zapošljavanju da u jednom trenutku su imali na burzi oko 432 tisuće nezaposlenih. Dakle, rekord nad rekordima jedno kratko vrijeme, a onda je nastalo opće čišćenje burze. Tko god je bio imalo sumnjiv bacili su ga sa burze van i na taj način umjetno smanjili. Ali, malo kad ih slušamo onda je stvarno malo čudna ta kakofonija u njihovim razgovorima jer evo prvi i najjači čovjek SDP-a Slavko Linić sa svojim evo čovjekom kojeg je postavio za fasadu SDP-u Milanovićem ne može se usuglasiti. MMF, ne MMF. Jasno da je to igrokaz i da je MMF za njih jedina mudrost jer onda neće morati raditi ništa nego jednostavno slušati što im naredi MMF pa ako treba prodati prodat ćemo, ako treba smanjit plaće smanjiti ćemo plaće, a ako treba razvlastiti i potjerati neke s posla prije svega kog poslat, koga? Medicinske sestre, učitelje, vojsku, policiju? To silno smanjenje i prema broju o kojem oni govore može se odnositi samo na njih, jedan mali dio možda u državnoj upravi. Dakle, niti znadu što pričaju osim velikih obećanja, niti znadu što će napraviti i zato im treba strani tutor. Hvala.
Hvala. Odgovor, gospođa Šuica. Izvolite.
Pa evo kad govorite o zapošljavanju zaboravili ste na onu bajku od 200 tisuća radnih mjesta koja se nikad nije realizirala iz 2000-te godine pa se nadam da građani RH se sjećaju te bajke o 200 tisuća radnih mjesta koja se nije dogodila. Isto tako treba reći da je rujan prvi mjesec, rujan 2011 godine prvi mjesec koji je izvan glavne turističke sezone, a koji je pokazao bitan pad nezaposlenosti. A kad govorite o MMF-u moje mišljenje je malo drugačije od vašega, ja mislim da gospodin Linić nije došao u sukob sa čelnikom stranke nego da je on imao zadatak ispustiti probni balon, vidjeti kako će javnost reagirati na tu njihovu ideju.
Hvala. Imamo dalje repliku, gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ali evo prvo da objasnim, vidim da nas čudno gledate. Ovo je inače slavonski ili šokački šešir. Jedan takav je stavio Ivan Pavao II. 2003. godine u Đakovu ispred đakovačke katedrale. Ovo je bunđur ili šokačka rekla, vidim neki zastupnici znaju, ali neki zastupnici ne znaju pa evo malo da ih educiram. E ja ću podsjetiti da kamo sreće da je ova Vlada malo više novca i sredstava dala za Slavoniju, ali evo ovo zasjedanje Sabora je počelo upravo jednom sličnom točkom gdje je Sabor dao suglasnost bivšem predsjedniku, odnosno kapetanu Vlade, odnosno kapetanu s "malo vitra" drugu Ivi da potpiše upravo jedan ovakav zakon. A novci bili potrošeni u 10. mjesecu 2007. pred izbore. Da li za luku Ploče ili za nešto drugo to nam ostaje vidjeti. I ovi zakoni, a moram priznati da nisam želio narušiti ovakvu idiličnu atmosferu pa mi je čak došlo da sam sebi se prijavim i sam sebi dajem repliku jer ovo doista ne vodi nigdje. Ova idilična atmosfera i ovaj optimizam, vi kao i predsjednik mislim da dijelite to mišljenje, 97 točaka dnevnog reda ova još 2,5 dana mislim da se ne može napraviti. A svi zakoni su napravljeni po onom sistemu ide kamionet Vlade i nosi kamene temeljce. Hoćeš bolnicu? Evo ti bolnica. Hoćeš školu? Evo ti škola. Hoćeš rodilište? Može i rodilište ali ne u Đakovu, ne u Slavoniju. Hoćeš možda državnu ergelu? Dobit ćeš i državnu ergelu. želim podsjetiti samo da Vlada Republike Hrvatske obilaskom, obilaskom u Republici Hrvatskoj otvara neke ustanove, stavlja kamene temeljce, a istovremeno se u tim gradovima održavaju i mini sabori, pod nazivom ne "Bože čuvaj Hrvatsku" nego "Bože sačuvaj Hrvatsku od HDZ-a" i troše se novci iz državnog proračuna na promidžbu HDZ-a. Dakle, to je jedan potpuni sukob interesa i to je ono što Hrvatske građane apsolutno košta i koštat će ih u narednim godinama. A što se tiče ovako radničkih prava i sindikata do jučer ste govorili kako nije moguće isplatiti radnicima Đakovštine, danas se isplaćuje. Pa se ja nisam … [[Govornik se isključio, ne čuje se.]] to vi svoju priču pričajte. Pitajte gospodina Kunsta za čega se on zalagao?
Inače nemam običaj komentirati ove replike i to, međutim, baš mi je drago da je objašnjena ova, ja inače znam tu nošnju, ali mnogi ne znaju ali nije ovo u pogledu replika unutar kluba smo mi predlagali da se ona ukine, međutim, nisu prihvatili većina nije prihvatila, HDZ je predlagao to. Zato što zapravo idila ispadne ali to je u skladu sa Poslovnikom, tako da nikomu zbog toga ne mogu ne dati riječ, a koliko će tko zbog toga koristiti taj institut ili neće to je drugo pitanje. Povreda Poslovnika gospodin Kunst izvolite.
Pa članak 213. je povrijeđen predsjedniče, prije svega ja vjerujem da vi niste pozvali danas u Sabor tamburaše koji još ne znaju tu kulturu da u ovom Domu bi trebalo skinuti šešir kada se ulazi i to tamburaše bez instrumenata. A što se tiče radnika Đakovštine tu je Vlada izašla na ruku radnicima, to bi bar, to je osnovno što bi jedan gradonačelnik znati, nije nitko nikoga natjerao nego je trebalo ako je izuzetak napravila Vlada, što bi moglo koštati kasnije što se tiče drugih radnika, izašla je u susret radnicima, isplatila 28 milijuna kuna, a što je tek se moglo napraviti po završetku stečajnog postupka jer se radnici čak nisu ni agenciji za zaštitu svojih potraživanja prijavili svoja potraživanja.
U pogledu povrede Poslovnika mogu se ja složiti ili ne složiti da li netko može narodnu nošnju nositi ili ne nositi, međutim, nigdje ne piše u Poslovniku da ne može, uključujući i šešir. prema tome, ja ne mogu tu ništa, ja mogu o tome imati mišljenje ali je Poslovnik tu nije uopće jasan. Izvolite isto tako povreda Poslovnika gospodin Zoran Vinković.
Povrijeđen je članak 214. gdje zastupnik omalovažava druge zastupnike. Ovo je jedna uvreda, ne za mene, više govori za mene izrečena riječ tko govori nego kome je upućena ali gospodin Kunst je uvrijedio cjelokupnu Slavoniju, ovo nije odora tamburaša, ovo je Slavonska narodna nošnja, jedan dio Slavonske narodne nošnje. A što se tiče tamburaša kamo sreće da je više tamburaša u glazbi nego što imate vi tamburaša u vlastitoj stranci, zbog toga ne tamburajte nego počnite malo pričati pametnije i suvislije, i malo preslušajte svoje govore u Saboru pa ćete vidjeti što ste govorili i o radnicima Đakovštine i što o ostalom govorite sve, samo da vas podsjetim.
Prošlo je vrijeme i nije gospodin Kunst povrijedio nikoga i uvrijedio spomenuo je tamburaše u jednom drugom smislu a ne da bi uvrijedio ih, prema tome, ta primjedba da je povrijedio 214. članak nije za mene prihvatljivo. Idemo gospođa Šuica vi ste odgovorili. Izvolite gospodin Matković.
Kolega Vinković je povrijedio članak 214. zbog toga se javljam, a to znači da je povrijedio nas Saborske zastupnike osobno se javljam jer se ja smatram povrijeđenim i to je izrekao riječima da jedanput počnemo suvislo i pametno govoriti ovdje, on očito želi kazati da se ove strane sabornice sjede budale i da sjede glupi ljudi. Ako kaže da počnemo pametno govoriti, znači nismo govorili ništa pametno. Kolega Vinkoviću Malo vjetra ste i vi sebi davali vozeći se gradskim automobilom a naplaćujući saborske troškove za putne troškove. Nemojte vrijeđati druge ako i sami imate putra na glavi.
To bi bilo izvedena povreda, nije izričito bilo premda da bi se mogla tako tumačiti, tako da ne mogu ovdje primijeniti ni jedan institut ali gospodine Vinkoviću zar vama nije malo to mučno se javljati i dizati tu tablicu. Recite što je povrijeđeno.
Članak ovako 214. vrijeđa druge zastupnike, tu je povrijeđen. Što se tiče ovog putra na glavi, ne znam da li se mažete margarinom, ja ne. A koliko znam po Ustavu Republike Hrvatske netko je nevin dok mu se to ne dokaže, dakle ja još uvijek nemam pravovaljanu sudsku odluku. Što se tiče ja nisam rekao u svom govoru ako ste se vi prepoznali ovako kao što ste rekli onda je to vaša stvar. Ja nisam rekao ni da ste glupi ni da ste budale.
Hvala. Gospodin Matković nije uvrijedio nikoga po članku 214. a lijepo je čuti ovdje da ponekad da bi se poštovao Ustav. Ovako selektivno, kada nama odgovara onda ćemo ga poštovati, kada ne odgovara onda nećemo. Dobro, ipak napredujemo u toj primjeni. Sada bih dao riječ gospođi Đurđici Sumrak, replika. Oprostite, odgovor na repliku gospodina Zorana Vinkovića. Izvolite.
Zaboravite … niz povreda Poslovnika bila. Pa evo u svakom slučaju gospodin Vinković nije puno replicirao na moje izlaganje, ali imam potrebu komentirati zaista njegov šešir i čudim se da niste ga gospodine predsjedniče bez obzira što nije Poslovnički na to upozorili. … [[Upadica se ne razumije.]] Nema putra na glavi nego ima šešir, ali konačno je priznao da nitko nije kriv dok mu se ne dokaže. To mi je bilo drago čuti iz vaših usta gospodine Vinkoviću što se toga tiče. A što se tiče teme i idile unutar našeg klub, ova tema zaista je idilična, jer je ova Luka Ploče upravo idiličan primjer tvrtke na jugu Hrvatske. Ona zaista zaslužuje ovakve pohvale i vjerujem da bi to isto govorili i vi kada biste se javili za riječ i kada biste nešto znali o ovoj temi. Jer kontejnerski terminal koji ste govorili na početku priče i taj prvi ugovor je izgrađen, taj kontejnerski terminal je izgrađen i on je u funkciji i otvoren je prije nekoliko mjeseci. A kada se radi o tome da ste kazali u vašoj replici da HDZ troši vladin novac na kampanju, HDZ troši novac na Đakovštinu pa je potrošio 28 milijuna kuna HDZ-ova vlada, 28 milijuna kuna na tvrtku koja je u većinskom vlasništvu radnika. I to je izvrstan potez naše Vlade da se odlučila iz pričuve pomoći vašoj tvrtki, a vi ste radili samo cirkus i koristili gužvu za vaše politikantstvo i za vašu izbornu promidžbu. To je bila vaša izborna promidžba, a ne naša.
Inače što se tiče kako ja reagiram na pojedine ispravke, replike i da li trebam opominjati, neopominjani itd. znate šta, trebat ćete me još trpiti dva dana u tom pogledu, da ja zadržim neku svoju način kako sam uglavnom vodio Sabor za ove 4 godine, pa izdržite i ova dva dana. Neće nikomu propasti ništa jeli. Ali gospodine Vinkoviću, pa mislim kako vam nije mučno to svaki čas dizati ovu tablu? To mene ovako čudi kao čovjeka kako vam to nije mučno, znate, jel. Ali ja ću vam dati jer ja poslujem Poslovnik. Izvolite. Povreda Poslovnika, ali ako reknete nešto.
Povrijeđen je članak 214. jer kolegica je rekla jednu rečenicu koja doista omalovažava cjelokupni Hrvatski sabor, kada je rekla da HDZ troši novac na radnike Đakovštine. Ja mislim da taj novac ipak dolazi iz državnog proračuna i iz proračunske rezerve, a ne iz crnih torbi ili iz neke pričuve koju HDZ ima i koju još DORH nije ispitao.
Oprostite, nije rekla HDZ nego Vlada koju vodi HDZ, pa je to točno jer je Vlada tako odlučila. Gospođo izvolite, povreda Poslovnika.
Pa zato što igrate se riječima, rekla sam HDZ-a, a kasnije sam se popravila i rekla Vlada HDZ-a. vi se igrate riječima i koristite zlouporabljujući ovaj institut kako biste sebe promovirali, što je očito iz samog načina na koji ste danas došli u ovaj Sabor. To je to.
Hvala. Imamo još jednu repliku, gospođa Đurđica Sumrak.
Hvala vam gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Šuica, pa evo ga doista je danas prva točka dnevnog reda sigurno jako važna točka koja se odnosi na projekt integracije trgovine i transporta u Luki Ploče. I svi koji su danas govorili vezano uz to naravno da su govorili proaktivno i da su govorili u pozitivnom smislu jer je to doista vlažno ne samo za Hrvatsku nego je to bitno i za ljude iz tog područja. Ali kolegice ja ću se još samo malo osvrnuti na ono što ste rekli da će se vjerojatno vidjeti tko se je za što zalagao. Pa vidite, kada bi Kukuriku koalicija imala mali minimum pojam o minimumu odgovornosti ili recimo pojam o vrijednosti rada, onda bi vjerojatno bili ovdje. I doista kao što su rekli neki govornici sudjelovali bi u raspravi. Međutim, to njima nije potrebno, oni imaju svog 5. Ortaka. Taj njihov 5. Ortak je u stvarnosti MMF. Ima još nekih 5. Ortaka koji se u nekim drugim strankama misle priključiti njima. Oni su to pokazali jasno u vladavini u gradu Zagrebu. Dakle, u gradu Zagrebu imamo Holding, 10 godina vladavine SDP-a, 10 godina je iz Holdinga SDP izvlačio novac za svoju promidžbenu kampanju 10 godina i to putem svog kandidata gospodina Bandića. Kada je gospodin Bandić rekao da više ne da, onda su oni Holding preuzeli, izbacili su kompletno sve koji su bili iz drugih stranaka namještali samo SDP. Danas je Holding prepun afera, Holding duguje milijarde kuna državnom proračunu, a oni uz pomoć nekog svog 5. Ortaka šute o tome i naravno poginju glavu. Oni nemaju svoje mišljenje o tome. Pa tu je onda i Skupština grada Zagreba. I kao što je rekla predsjednica naše Vlade jako dobro, pa kako će netko vladati cijelom državom kada ne može u gradu jednom dogovoriti na koji način će djeca ići u dječje vrtiće. Pa to je žalosno, to je smiješno, ali je nažalost istinito. A evo zašto njih nema? Nema ih možda su otišli u neki restoran, ponovno u … da se konačno dogovore što će. Ono što je istina da jedno govore, drugo misle, a sasvim nešto treće će napraviti.
Hvala. Odgovor gospođa Šuica. Izvolite.
Gospođo Sumrak naravno da smo svi govorili proaktivno jer je tema takva da ona zaslužuje proaktivni pristup. Ali kada govorite o SDP-ovcima i HNS-ovcima i ostalima iz Kukuriku koalicije koji se danas ne žele izjašnjavati o ovim važnim temama, kada govorite o gradu Zagrebu o kojemu svi već znamo što se događa u njegovom Holdingu, kada govorimo o tome da su puni afera i da nisu u stanju upravljati dječjim vrtićima, ja vas osim grada Zagreba, osim grada Šibenika o kojem smo nešto čuli još jedanput upozoravam na mini Kukuriku koaliciju koja vlada u gradu Dubrovniku. I to je živi primjer kako bi se vladalo u državi kada bi se došlo na vlast. Nadam se da građani ove države dobro vide, dobro čuju i da sami dobro prosuđuju.
Hvala. Imamo još jednu pojedinačnu raspravu, pa onda jedan klub 5 minuta. Gospodin zastupnik Stipo Gabrić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kada vidim koliko se ovi svi skupa bore za Luku Ploče, onda moram i ja reći nekoliko riječi. I uvažena saborska zastupnica gospođa Šuica je rekla da sigurno neki gledaju ovo zasjedanje Sabora, jer gledaju i čude se i dobio sam nekoliko poruka koje mi šalju. Reci gore u Saboru da malo više rade, a da malo manje mlate praznu slamu. Kad je u pitanju Luka Ploče, investicija ja pozdravljam odluku Vlade Republike Hrvatske od 50 milijuna eura kredita za lučku upravu, a još više pozdravljam 60 milijuna eura koje će Luka Ploče u drugoj frazi opreme da bi to moglo raditi. Ove dvi ure i 15 minuta tučemo replike, stalno replika na repliku jer ovo prenosi Hrvatska televizija, nisam nikoga čuo za te dvi ure i 15 minuta da je itko rekao glavni razlog zašto se grade ti rasuti tereti. Jedan je gospodarski razlog, ovdje se baratalo da će se zaposlit tisuće ljudi još. Luka Ploče zajedno sa svojim poduzećima ima 850 ljudi i neće nažalost zaposlit više nijednoga zato što je to visoka tehnologija, zato što su to dizalice, suvremena tehnologija i tako. Ali ono što je najznačajnije, ovdje nema ministrice bivše Dropulić, a to je ekološka. Danas, u ljetnim mjesecima, u velikom dijelu godine kad zapuše maestral veliki dio grada Ploča i šire i dalje okolice pa dođe vjerojatno ona prašina od onog uglja i do Hercegovine, ne može se živjet, ne može se razgrnuti roba. I ovo je velika investicija za Luku Ploče, za Republiku Hrvatsku, ona je značajna zato što Luka Ploče do sada ima negdje cca 5 milijuna tona. Ova investicija od 50 milijuna eura, ovaj kredit će omogućiti da će luka se povećati, njeni kapaciteti negdje skoro 5, pa čak i 6 milijuna tona, odnosno imat će kapacitete ukupno preko 10 milijuna tona i ona će bit, a što je već sada prva hrvatska luka, a ja se nadam izgradnjom koridora 5C da će Luka Ploče preuzeti vrlo brzo primat, iako je Kopar daleko odmakao, da će ona preuzeti dio roba iz Kopra i možda će jednog dana ona postat i prva luka na Jadranu zato što ima mogućnosti širenja. I ja bih prije nego što završim zamolio da bude malo manje replika, da završimo što više ovih točaka jer danas na Odboru za pomorstvo, promet i veze bilo je pet točaka, vrlo značajnih, a četiri su važne i značajne za kredite kao što je sljedeća točka 2, koridor 5C i neke druge. I obično ovdje ima puno gradonačelnika i načelnika pa kad oporba napusti vijeće onda mi to ubrzamo i našu sjednicu gradskog vijeća ili županijske skupštine završimo u rekordno kratkom vremenu. Ja smatram da je dovoljno bilo u četiri godine, ja sam najmanje govorio, da je dovoljno bilo replika, da je dovoljno bilo ispravaka netočnih navoda i mogli bi ostaviti jedan dan ono o čemu često govori uvaženi predsjednik Hrvatskoga sabora, jedan dan kako će nakon mirovine ići u klementine i masline, da odemo jedan dan u goste Neretvi u berbu mandarina, lijepo provedemo jedan ono što kažu stručnjaci, mnogi dolaze, team building u dolini Neretve. Mislim da bi bilo to jako dobro, da malo smanjimo ovo da završimo što više točaka i ono što je rekao gospodin predsjednik Sabora, dva dana da ga poštedimo da to prođe što prije, da je četiri godine bilo dosta i da to završimo na jedan kulturan i dostojanstven način, a ne šeširići, cipelice, sandalice, tamburice, lijevo-desno, Rijeka, grad Rijeka, grad Dubrovnik. Mislim da ovdje nema ni grada Rijeke ni grada Metkovića ni grada Dubrovnika, ima samo grad PLoče … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] Hvala lijepo [[Upadica Burić: A broševi nisu smetali, jelda.]]
Hvala. Dodat ću samo da tko bude došao u berbu da neće otići praznih ruku. A sada imamo repliku, gospođa Dubravka Šuica.
Morala sam se javit za repliku. Prvi razlog je što je uvaženi zastupnik rekao da smo mlatili praznu slamu. Ja jednostavno ne prihvaćam takvu kvalifikaciju, nismo mi mlatili praznu slamu nego smo mi govorili našim građanima o čemu se radi i mislim da je vama to potpuno jasno. A i sami ste se uključili u to tzv. mlaćenje prazne slame samom činjenicom što ste se javili za riječ. Mislim da to nije bilo korektno s vaše strane. Drugo, što se tiče gospodarskog razvoja, govorili smo da su upravo ekonomski vrlo važni razlozi i povećanje tržišta i govorila sam osobno ja o razvoju tehnologije i neće se toliko puno djelatnika moći zaposliti upravo zbog te moderne tehnologije. Naravno ekologiju nisam spomenula i to vam priznam. A što se tiče team buildinga, prihvaćam team building i jedva čekam kad ćete nas pozvati.
Odgovor, gospodin Stipe Gabrić. Neće, dobro. Imamo još jednu repliku. Gospodin Boris Matković, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Moj Stipe dragi, kolega moj, susjede moj i prijatelju, nije točno da nitko od nas ovdje nije govorio o pravim razlozima, odnosno nije točno da smo mlatili praznu slamu. Mi smo ovdje razgovarali o temi koja je vrlo znakovita i ja sam osobno govorio i o gospodarskoj opravdanosti, ali ako želiš preslušati možeš fonogram preslušati da sam spomenuo i zaštitu tog prostora koji je vrlo bitan između Ploča, Metkovića i Vrgorca, trebao si to poslušati ako si slušao, jer sve ovo što smo govorili je u interesu građana cijele naše mikroregije pa i šire. I u svakom slučaju te tu podržavam kao što podržavam i ovu berbu jer ti si spomenuo i problem ne samo mandarina nego i grožđa u Vrgorcu koje nema tko brati. A što se tiče ovih drugih koje si spomenuo, kojih nema ovdje, o kojima ne bi trebalo raspravljati, mislim da je vrlo bitno nazočiti raspravi teme koja je interesa jedne mikroregije, ali i od posebnog interesa Republike Hrvatske što je Luka Ploče. Izbjegavati razgovor o toj temi i kazati da bi što prije trebalo to završiti zato što njih nema i usporediti to sa našim gradskim vijećem, ne možemo to prijatelju napraviti. Treba kazati "popu pop, a bobu bob", evo u tom smislu sam mislio, a u ovom dijelu te svakako podržavam.
Hvala lijepa. I zaključno, pet minuta u ime kluba HDSSB-a gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog državnog sabora, gospodo iz ministarstva, kolegice i kolege zastupnici. Evo pred nama je zakon o, odnosno Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, ili kako netko reče international bank for obnova i razvoj, poznavajući dobro očito engleski jezik jel, a u svrhu proširenja, odnosno financiranja proširenja projekta integracije trgovine i transporta u luci Ploče, s konačnim prijedlogom zakona. Klub HDSSB-a iako možda neki i misle da bismo imali skepse prema ovome zakonskom prijedlogu, će prihvatiti ovaj prijedlog zakona, da kažem, da skratim o luci, o proširenju luke Ploče. Naime koridor VC koji počinje u glavnom gradu Ukrajine Kijevu, pa onda ide preko Mađarske Budimpešte do naše Slavonije, ulazi u Baranju, i preko Osijeka, Đakova, Sredenaca i Svilaja dolazi do rijeke Save, onda ulazi u Republiku Bosnu i Hercegovinu, i taj cestovni koridor koji se dakle proteže od Ukrajine koja ima 50 milijuna stanovnika, Mađarske sa nekih 10, 11 milijuna stanovnika, Hrvatske sa svega 4,3 i Bosne i Hercegovine sa oko 4 milijuna stanovnika, daje luci Ploče s obzirom na sve te okolnosti velike šanse, daje velike šanse upravo u kako ovdje i piše integracije trgovine i transporta. Luka Ploče ja bih bio sretan da dosegne onih 10 milijuna tona o kojima je evo moj kolega Jambo govorio, ja bih ga volio vidjeti u gusarskoj neretvanskoj nošnji ovdje i u opancima jel, a koje se tamo nose je li i u onom dijelu Hercegovine, moje Hercegovine također, dakle luka Ploče koja je tijekom rata s obzirom na ratne okolnosti u Bosni i Hercegovini i s obzirom na otežan prometni pravac naše autoceste prema jugu je zaista bila u teškoj situaciji, ali evo danas ovim Zakonom o zajmu sa international bank for obnova i razvoj dobiva veliku šansu. Moram pri tome reći da su ova Vlada Republike Hrvatske zaista u luke utrošila ogromna sredstva. Mi znamo da smo ovdje izglasavali i Zakon o financiranju sustava odvodnje jadranske obale sa preko milijardu eura zajma, a vidite ova druga točka dnevnog reda koja je trebala biti o potvrđivanju ugovora sa Europskom bankom za projekt dovršetak koridora VC danas je skinuta s dnevnog reda koliko sam dobio informaciju, i ne znam kad ćemo raspravljati o tome, a u tom projektu je i 3, svega 3 i pol kilometra ceste od Sredenaca do Svilaja i pola mosta na Savi, na rijeci Savi, pa mi nije jasno o čemu se tu radi. Iako je i u tom dijelu 12 i po kilometara ceste, autoceste od Ploča do Metkovića i granice sa Bosnom i Hercegovinom, dakle u tom drugom. Danas je evo kažem, i gospodin tajnik, nije na redu ta točka dnevnoga reda. Ako bude sutra bit će dobro. Sve u svemu dobro je ulagati u ovakve projekte i objekte, ali bih volio kada bi i luke na našim rijekama, dakle unutarnjim vodama kako se to kaže službeno i književno, ili u ovoj saborskoj, saborskom jeziku, dakle luke na unutarnjim vodama i Sisak, i Slavonski Brod i Slavonski Šamac i luke u Osijeku također dobiju ili da se računa i na njih sa značajnim sredstvima kao što se računa ovdje za luke koje, i novac koji je uložen i još uvijek se ulaže i to sa našim glasom, glasom HDSSB-a bez protivljenja, dakle riječne, odnosno pomorske luke koje su već izgrađene, počevši od Galženice, Rave, Dubrovnika, Šibenika, također smo digli ruku i za taj zakon o šibenskoj luci, dakle nemamo ništa protiv da se gradi i naša Dalmacija, ali ono što se ulaže u Slavoniju i luke na rijekama su mrvice prema ovome svemu. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jedan ispravak, gospodin Davor Huška.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo kolegi Grubišiću samo informacija da će rasprava o drugoj točki znači Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt dovršetka koridora VC biti sutra, u raspravi imat ćemo priliku evo svi mi Slavonci reći što mislimo o tom projektu. Znate da je vrijednost projekta 150 milijuna eura, znate vjerujem da je financiran dijelom iz zajma od 60 milijuna eura, i upravo o tome sutra ćemo imati reći svoje mišljenje i držim da to nisu takvi projekti mrvice u odnosu na ostale projekte u Republici Hrvatskoj, jer cijeli niz takvih projekata u ove četiri godine imali smo mogućnost ovdje podržati, imali smo priliku biti na otvorenju i završetku radova na pojedinim projektima i vjerujem da ćemo i sutra zajedno konsenzusom podržati ovaj prijedlog. Zahvaljujem.
Gospodin Grubišić, povreda Poslovnika. Dobro, hvala. Ovako zaključujem raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Kao što ste već čuli na zamolbu predlagatelja sutra ćemo započeti radni dan sa ovom točkom dnevnog reda, koja je zapravo sastavni dio ovoga što smo danas raspravljali, jer to je samo nastavak, nastavak i ne samo do Kijeva, nego i do Baltika. Znači ja to daleko šire gledam, ali dobro, mislim to u raspravi možemo, ali u svakom slučaju to je jedan projekti koji se nastavljaju, zapravo koji su komplementarni, i o njima ćemo raspravljati. Ne može meni se sad ispravljati, tu nema poslovničke mogućnosti, ali ujutro nastavljamo u 9 i 30 sati sa ovom točkom dnevnog reda. Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za dodatno financiranje "Projekta integracije trgovine i transporta" u Luci Ploče, hitni postupak, P.Z.E. br. 896. Predlagatelj Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za dodatno financiranje "Projekta integracije trgovine i transporta" u Luci Ploče. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu zakona. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Prvi Zakon o strancima je donesen 2003., a počeo se primjenjivati 01.01.2004. godine. Nakon toga imamo dvije izmjene i kada se prišlo dodatnom usklađivanju sa europskom pravnom stečevinom i direktivama ustanovili smo da bi trebali mijenjati više od 60% postojećih članaka tako da je MUP predložio potpuno novi Zakon o strancima. Dakle, razlog za donošenje ovoga zakona je usklađivanje sa pravnom stečevinom i europskim direktivama, prije svega sa Uredbom EZ br. 810/2009. od 19. srpnja 2009. godine kojim se uspostavlja Zakon iz zajednice o vizama, novim pravnim instrumentima koji je stupio na snagu 5. travnja 2010. godine, a uređuje postupak izdavanja jedinstvenih viza. Zatim uredbom EZ br. 767/2008. Europskog parlamenta i vijeća od 9. srpnja 2008. godine o viznom informacijskom sustavu i razmjeni podataka između država članica o kratkotrajnim vizama i Uredbom EZ br. 562/2006. Europskog parlamenta i vijeća od 15. ožujka 2006. godine kojim se uspostavlja Zakon iz zajednice o pravilima za kretanje osoba preko granice Zakonik o Schengenskim granicama. U području kažnjavanja nezakonitog zapošljavanja i mjera za napuštanje države Direktiva 2008/115. o zajedničkim standardima i postupanjima državama članicama u vezi s vraćanjem osoba trećih zemalja čiji je boravak nezakonit. Direktive 2009/52. E.Z. kojom se utvrđuju minimalni standardi za sankcije i mjere protiv poslodavaca koji zapošljavaju državljane trećih država koji nezakonito borave. I u području rada i reguliranja statusa Direktiva 96/71. Europskog parlamenta i vijeća o raspoređivanju radnika u okviru pružanja usluga, Direktiva vijeća 2004/38. od 29. travnja 2004. godine o pravima državljanima Unije i članova njihovih obitelji o slobodi kretanja i boravku na području države članice i Direktiva vijeća 2009/50. od 25.05.2009. godine o uvjetima ulaska i boravka državljana treće države u svrhu zapošljavanja visoko kvalificirane radne snage. Dakle, ovo su bile uredbe s kojima se zakon usklađivao i direktive. Ukratko ću još samo sadržajno reći najbitnije izmjene i dopune. Prijedlogom zakona se u skladu sa pravnom stečevinom EU redefiniraju vrste viza i njihove značajke. Najveća novina u području viza jest uvođenje instituta žalbe na odluku o odbijanju vize, zatim izmjene u dijelu zakona koji propisuje zapošljavanje stranaca u RH se odnosi na izdavanje jedinstvene dozvole za boravak i rad. Zatim, kako su neki poslovi specifični po svom karakteru obavljanja ili vremenskom trajanju njihovog izvršenja zadržat će se sadašnje rješenje da stranac može određene poslove u trajanju od 30, 60 i 90 dana obavljati samo temeljem potvrde o prijavi rada. Prijedlog novog zakona posebno prepoznaje strane ulagače, odnosno strance koji rade u trgovačkim društvima koja su nositelji poticajnih mjera za ulaganje od kojih na jednostavniji način reguliraju rad i boravak. U odnosu na važeći zakon promijenjeni su uvjeti za izdavanje dozvole za boravak i rad strancima koji obavljaju ključne poslove u trgovačkom društvu jer je u praksi uočeno da se ta mogućnost zloupotrebljava. Sada smo ponudili rješenja koja će onemogućiti tu zloupotrebu. Posebno su propisane odredbe koje se odnose na raspoređene radnike koji će u okviru prekograničnog pružanja usluga raditi u RH za poslodavca koji ima poslovni nastan na teritoriju europskog ekonomskog prostora. Radi usklađivanja sa Direktivom 2009/50. se uvode tzv. "plave karte" jedinstvena dozvola boravka i rada. Detaljnije su razrađene odredbe koje se odnose na uvjete za odobrenje stalnog boravka te je proširen krug osoba kojima se prije ispunjavanja uvjeta od 5 godina zakonitog boravka može odobriti stalni boravak u RH na osobe koje su na dan 8. listopada '91. godine imale prijavljeno prebivalište u RH i koje su se vratile u RH. U glavi zakona kojim se propisuje ulazak, boravak i rad državljana država članica europskog ekonomskog prostora i članova njihove obitelji odredbe su dodatno usklađene s pravnom stečevinom EU. I u glavi zakona o mjerama za napuštanje države definiraju se kategorije stranaca koji uživaju posebnu zaštitu. U prijedlogu zakona su propisne odredbe koje razrađuju obveze poslodavaca da ne smiju zapošljavati državljane trećih država koji nemaju važeću dozvolu za boravak i rad te sankcije za poslodavce koji se koriste radom takvih stranaca. Evo ukratko to su najznačajnije izmjene i sadržajne i normativne u odnosu na usklađivanje sa direktivama pravne stečevine. Ovaj zakon je opširan, uskladili smo ga predstavnicima Europske komisije i sa svim drugim nadležnim ministarstvima i predlažemo da se donese po hitnom postupku. Hvala lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora?
Samo da se, pardon, izjasnim da predlagatelj prihvaća amandman Odbora za zakonodavstvo.
Hvala. Žele li izvjestitelji radnih tijela? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a gospođa zastupnica Ana Lovrin, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče sa suradnikom. Klub HDZ-a podržat će prijedlog Zakona o strancima s konačnim prijedlogom zakona. Naime, ovaj zakon definira i uređuje područje ulaska, kretanja, boravka, rada i uvjeta rada stranaca i prava raspoređenih radnika u RH. Ovo područje je i sada uređeno Zakonom o strancima koji je u primjeni od 1. siječnja 2008. godine. Mijenjan je tijekom 2009 godine zbog usklađenja sa nekim direktivama EU, odnosno hrvatskim zakonima i tada je bio u cijelosti usklađen sa europskim acquisem. Međutim, tijekom provedbe kao prvo pokazalo se da pojedine odredbe europske pravne stečevine nisu na najspretniji način unijete u naše hrvatsko zakonodavstvo odnosno da je potrebna jedna preciznija definicija pojedinih odredaba, a također kao što smo čuli u međuvremenu su donijeti novi pravni akti na razini Europske unije pa je bilo potrebno daljnje usklađenje sa Europskom pravnom stečevinom. Dakle, ovaj Konačni prijedlog zakona koji je ispred nas radi se o jednom obilnom zakonu koji ima nešto manje od 250 članaka. Također su bile potrebne mnoge izmjene i ja bih pozdravila odluku predlagatelja da ide sa cjelovitim novim tekstom radi boljeg snalaženja onih koji će ga trebati primjenjivati. Dakle, ovo je sada usklađeno sa ja sam tu pobrojala 22. Europske uredbe, direktive, rezolucije i preporuke. Dakle, to su sve Europski akti u području viza, boravka, mjera za napuštanje države, rada stranaca, rada raspoređenih stranaca i uvedena su posebna poglavlja koja se odnose na ulazak, boravak i rad državljana država članica Europskog ekonomskog prostora i članove njihovih obitelji, rad državljana trećih zemalja kao visoko kvalificiranih radnika, sankcioniranje poslodavca koji se koriste radom stranaca koji nezakonito borave u Republici Hrvatskoj, dakle to su neke od novina koje su uvedene u ovaj Prijedlog zakona. Kao što smo čuli već od predlagatelja, ovim Prijedlogom zakona se u skladu sa pravnom stečevinom Europske unije redefiniraju vrste viza i njihove značajke, dakle, radi se o vizama koje je moguće izdati do tri mjeseca unutar šestomjesečnog razdoblja a novina je u odnosu na postojeći sustav mogućnost da te vize za Republiku Hrvatsku izdaju diplomatske misije i konzularni uredi drugih država sa kojima naravno Republika Hrvatska ima sklopljen dvostrani ugovor o zastupanju kao i da u postupku izdavanja sudjeluje komercijalni posrednih ili vanjski pružatelj usluga. Također ono što se meni čini bitnim da se ovim zakonom uvodi jedinstveni vizni informacijski sustav za Republiku Hrvatsku gdje će na jednom mjestu se pohranjivati svi podaci o odbijenim vizama, poništenim, produljenim vizama, dakle sve će biti uvijek dostupna informacija na jednom mjestu. Također je važna novina, a to je sukladno Zakonu o upravnom postupku uvođenje instituta žalbe na odluku o odbijanju vize, dakle ona se mora dostaviti strancu u pisanom obliku, a jednako tako uvodi se obveza, odnosno uvjeti za prikupljanje biometrijskih podataka, podnositelja zahtjeva pa i ovoga zahtjeva za kratkotrajnu vizu. Značajne izmjene u odnosu na postojeći zakon se odnose na izdavanje jedinstvene dozvole za boravak i rad stranca, dakle to je koja se izdaje sukladno godišnjoj kvoti koju utvrđuje Vlada Republike Hrvatske ili izvan te kvote godišnje u posebnim slučajevima. Izdvajanje ovako jedinstvene dozvole znatno će ubrzati i pojednostavniti postupak kako za stranca koji dolazi na rad u Hrvatsku tako i za poslodavca koji ga zapošljava. Kako su neki poslovi specifični po svom karakteru obavljanje ili vremenskom trajanju njihovom obavljanju zadržat će se rješenje da stranac može određene poslove u trajanju do 30 ili 90 dana obavljati samo na temelju potvrde o prijavi rada. Ono što mi se čini zanimljivim u ovom prijedlogu zakona da su posebno prepoznati strani ulagači odnosno stranci koji rade u trgovačkim društvima koji su nositelji poticajnih mjera za ulaganje, pa se onda na jednostavniji način regulira njihov boravak i rad u Republici Hrvatskoj, u odnosu na važeći zakon promijenjeni su također uvjeti izdavanja dozvole za boravak i rad strancima koji obavljaju ključne poslove u trgovačkim društvima ili strancima vlasnicima, koji pridonose poticanju gospodarstva ukoliko su vlasnici preko 51%, pa je onda su i definirani posebno je definiran pojam ključnih poslova, kao što je rekao državni tajnik, na tom području je bilo dosada dosta zloporaba i ovim Izmjenama zakona se utvrđuje što se smatra ključnim poslovima, dakle, to moraju biti određeni poslovi rukovodećeg značaja ili upravljanja poslovnim procesima i također mora takva pravna osoba ima zaposlene i Hrvatske državljane i mora određeni iznos plaće biti plaćen osobama na ključnim poslovima dakle da se ne proglašavaju svi poslovi u jednoj pravnoj osobi ključnim, pa tako onda ima direktora šefova a nema nikoga tko radi, upravo da bi se zloupotrijebila ova zakonska odredba o dozvolama za rad. Posebno se propisuju također odredbe koje se odnose na raspoređene radnike koji će u okviru pružanja prekograničnih usluga raditi u Republici Hrvatskoj a sjedište poslodavca je na području Europskog ekonomskog prostora, dakle, to se također usklađuje sa Europskom direktivom jedinstveno na cijelom tom Europskom ekonomskom prostoru. Također je uvedena jedna potpuno nova glava kao što smo čuli a kojom se utvrđuje status odnosno izdavanje dozvola, boravka i rada visoko kvalificiranim državljanima trećih država u obliku europske plave karte. Dakle, Zakon sada propisuje točno što se smatra visokokvalificiranim državljaninom, pod kojim uvjetima mu se izdaje ta Europska plava karta, a ona će istovremeno vrijediti kao odobrenje i boravka i rada. Utvrđeni su uvjeti za isplatu plaće u određenoj grani djelatnosti za te visokokvalificirane radnike i uvjeti pod kojima ti državljani treće zemlje može mijenjati i poslodavca odnosno prelaziti u zemlje unutar Europske unije. Također su detaljnije razrađene odredbe koje se odnose na uvjete za odobrenje stalnog boravka pa kao što smo čuli proširen je krug osoba kojima se prije ispunjenja uvjeta od 5 godina zakonitog boravka može odobriti stalni boravak. To se širi na osobe koje su 8. listopada '91. imale prijavljeno prebivalište u RH, a korisnici su programa povratka, obnove ili stambenog zbrinjavanja i vratili su se u RH te dijete čija oba roditelja u trenutku rađanja imaju odobren stalni boravak odnosno dijete samohranog roditelja kojemu je odobren stalni povratak. Također u glavi zakona kojem se propisuje ulazak, boravak i rad državljana države članice Europskog ekonomskog prostora i članove njihove obitelji odredbe su dodatno usklađene s pravnom stečevinom. Također evo obzirom na svakodnevno poboljšanje zaštite ljudskih prava na europskom prostoru u glavi zakona o mjerama za napuštanje države definiraju se kategorije stranaca koje uživaju posebnu zaštitu u primjeni tih mjera za napuštanje Hrvatske pa se onda posebno invalidima, trudnicama, žrtvama nasilja, maloljetnicima, samohranim majkama sa maloljetnom djecom se može odnosno odgovarajuće je propisano produljeno vrijeme smještaja u Prihvatnom centru za strance i uveden je institut smještaja do donošenja odluke o protjerivanju kao pripremni smještaj i utvrđena je posebna zaštita maloljetnika u postupku prisilnog udaljenja i poseban postupak prema strancima koji nezakonito borave u RH, ali imaju odobrenje za boravak u nekoj državi članici Europskog ekonomskog prostora. Također ono što je bitno u odnosu na usklađenje sa europskom pravnom stečevinom dakle utvrđuju se minimalni standardi za sankcije i mjere protiv poslodavaca koji zapošljavaju državljane trećih država koji nezakonito borave u RH ali je usklađeno i sa drugim zemljama EU. Dakle, utvrđuju se odredbe koje razrađuju obveze poslodavaca da ne smiju zapošljavati državne, dakle striktna odredba da ne smiju zapošljavati državljane trećih zemalja koji nemaju važeću dozvolu za boravak i rad i sankcije poslodavca koji se koriste radom stranaca koji nezakonito borave u državi i također obveza poslodavca da prilikom zapošljavanja svakog stranca mora zatražiti njegovu radnu dozvolu gdje ga i neekskulpira ako je i postoji radna dozvola ali ako je on znao da je ona nepodobna ili nevaljala i također da je obvezan takav poslodavac prijaviti policijskoj upravi svako zapošljavanje stranca. Evo i na kraju budući da se ovim zakonski prijedlogom cjelovito ova materija usklađuje sa europskom pravnom stečevinom, budući da su detaljnije riješena pitanja rada stranaca unutar kvote i izvan kvote, a tim detaljnijim odredbama je i onemogućena zloporaba korištenja pojedinih instituta predviđenih ovim zakonom, budući da je pojednostavljen postupak i za poslodavca i za radnika, budući da je ovaj zakon u cijelosti usklađen sa Zakonom o općem upravnom postupku i da uvodi daljnje odredbe o zaštiti ljudskih prava, a posebno ranjivih kategorija građana, klub HDZ-a podržat će donošenje ovog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. U ime kluba zastupnika HDSSB-a uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Klub HDSSB-a neće podržati ovaj zakonski prijedlog o strancima. Neće ga podržati iz razloga što postoje mnogobrojni prigovori iz raznih udruga, a i od Hrvatskog svjetskog kongresa. Naime, radi se odmah konkretno da kažem o čl. 2. i stavak 2. koji kaže, osoba, dakle u članku 2. stavak 1. kaže: "Stranac je osoba koja nije hrvatski državljanin", tako kaže članak 1. Članak 2. "Osoba bez državljanstva je stranac koju nijedna država sukladno svom nacionalnom zakonodavstvu ne smatra svojim državljaninom". E što je čudno gospodine Markovinoviću ja ću vam reći. Dakle, ovaj Zakon o strancima iako nosi oznaku E ili europski treba uskladiti sa Strategijom Hrvata izvan RH i sa Zakonom o odnosima RH s Hrvatima izvan RH koji ste neki dan izglasali u Hrvatskom saboru. Kada sam spomenuo Hrvatski svjetski kongres ili Croatien world congress tamo je napisano da je još '92. godine u članku 1. Zakona o strancima pisalo "Hrvati sa stranim državljanstvom ili bez državljanstva ne smatraju se strancima u smislu odredbi ovoga zakona". Ovim prijedlogom zakona, ovim da kažem novim ili P.Z.E. br. 897 jasno je da se to ukida ili dokida. Pa je svaki Hrvat bez državljanstva npr. Iz BiH u smislu odredbi ovog novog zakona stranac. Tako ispada. Zbog toga će klub HDSSB-a gospodine državni tajniče, uložiti amandman na članak 2. stavak 2. i da se doda još jedan stavak koji glasi: "Hrvati sa stranim državljanstvom ili bez državljanstva ne smatraju se strancima u smislu odredbi ovoga zakon." Zbog čega je to važno, pa važno je upravo i za produženja prije svega Hrvatskog svjetskog kongresa, a onda i nekih drugih institucija, počevši od crkve pa nadalje da bi se ovom zakonskom odredbom olakšao povratak iseljenika iz svijeta. Da se osigura svim Hrvatima iz Bosne i Hercegovine, Vojvodine, Kosova itd. mogućnost zapošljavanja bez traženja radnih dozvola. A hrvatsko državljanstvo mogli su dobiti hrvatski iseljenici, njihovi potomci općenito, međutim hrvatsko državljanstvo su dobivali i oni koji zaista nisu trebali ili koji su bili rekao bih kriminalci, mafijaši i svi ostali. Oni koji su trebali u priličnom broju to državljanstvo nisu dobili, a to su mnogobrojni Hrvati iz dijaspore i drugi. Evo najavljujem amandman na ovaj zakonski prijedlog, a ako se taj amandman ne usvoji klub HDSSB-a neće biti za izglasavanje ovoga Zakona o strancima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi Ivica Buconjić, državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova, izvolite u ime predlagača.
Hvala lijepo. Samo radi preciznosti i istine, ovim zakonom se nije ništa promijenilo u pogledu statusa osoba koje nemaju hrvatsko državljanstvo, naime i stari zakon u članku 2. kaže: "Strancem se u smislu ovoga zakona smatra osoba koja nije hrvatski državljanin." Identična definicija šta je stranac. Nismo ništa ukidali, nismo ništa mijenjali. A što se tiče prava Hrvata, Hrvati mogu po povlaštenom postupku steći hrvatsko državljanstvo, a po Zakonu o Hrvatima izvan Hrvatske su propisani mehanizmi kojima Hrvati izvan Republike Hrvatske imaju niz privilegiranih način boravka i rada u Republici Hrvatskoj. Ovim zakonom se položaj i status Hrvata izvan Hrvatske države koji nemaju hrvatsko državljanstvo nije pogoršao.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Gospodine državni tajniče, ona vaša prva rečenica u kojoj se kaže, ako sam dobro čuo, da se nije ništa ukidalo i nije se ništa mijenjalo. Pa u tome i je stvar što je trebalo ukinuti i trebalo mijenjati.
Hvala lijepa. Idemo na pojedinačnu raspravu. Uvaženi zastupnik Ivo Grbić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predstavnici predlagatelja, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Danas raspravljamo o Prijedlogu zakona o strancima, s konačnim prijedlogom zakona, koji je Vlada Republike Hrvatske uputila u proceduru donošenja po hitnom postupku, s obzirom da se radi o zakonu koji se usklađuje s pravnom stečevinom Europske unije. Republika Hrvatska uredila je područje ulaska, boravka i rada stranaca donošenjem Zakona o strancima koji je stupio na snagu 1. siječnja 2008. godine. Provedba zakona pokazala je da neke odredbe prava Europske unije implementirane u naše zakonodavstvo zahtijevaju preciznije i jasnija određenja. Također, postojeći zakon valja uskladiti s novim pravnim aktima Europske unije, uredbama i direktivama. Stoga je više nego opravdan prijedlog Vlade Republike Hrvatske za donošenje novog zakona. Brojne su novine ovog prijedloga. Ja ću se osvrnuti na najznačajnije novine koje se predlažu, a sadržane su u sljedećem. Predlažu se promjene u vezi viza, redefiniraju se vrste viza i značajke viza, ukida se mogućnost izdavanja vize na zajedničku putnu ispravu, daje se mogućnost diplomatskim i konzularnim uredima drugih država za izdavanja viza pod uvjetima da s Republikom Hrvatskom imaju sklopljen dvostrani ugovor o zastupanju. Uvodi se žalba na odluku o odbijanju vize. O žalbama na odluku o odbijanju vize odlučuje Povjerenstvo Ministarstva vanjskih poslova. Stvara se rekao bih hrvatski vizni informacijski sustav koji će sadržavati pohranu i obradu podataka o zahtjevima za izdavanje viza. Predlažu se zajednički standardi i postupanja država članica u vezi vraćanja osoba trećih zemalja čiji je boravak nezakonit. Na području rada i zapošljavanja stranaca uvodi se dozvola za boravak i rad unutar i izvan godišnje kvote. Dozvola boravka i rada je ujedno i odobrenje privremenog boravka. Dozvolu boravka izdaje policijska uprava. Prijedlogom se osigurava jednostavniji način reguliranja boravka i rada strancima koji su vlasnici ili rade u trgovačkim društvima, a nositelji su poticajnih mjera za ulaganje. Prijedlogom su detaljno razrađene odredbe kojima se propisuju uvjeti za odobravanje stalnog boravka. Predlažu se odredbe kojima se uređuje ulazak, boravak i rad državljana država članica europskog ekonomskog prostora i članova njihovih obitelji. Propisuju se uvjeti za podnošenje zahtjeva za odobrenje boravka i rada, odnosno europske plave karte visoko kvalificiranim državljanima trećih država, kao i standardi za sankcije i mjere protiv poslodavaca koji zapošljavaju državljane trećih država koji nezakonito borave. Ovaj prijedlog usklađen je i s odredbama Zakona o općem upravnom postupku. S obzirom na iznijeto, kao i činjenicu da se prijedlogom uređuju iznimno važna pitanja od interesa za Republiku Hrvatsku kako bi se postigla sukladno propisima Europske zajednice, osobno ću podržati donošenje Zakona o strancima kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
U svakom slučaju je važno naglasiti da je itekako važan ovaj zakon i on u principu pobliže uređuje i usklađuje se sa europskom pravnom stečevinom, a posebno u području prava na rad, plaću radnika, znači istim uvjetima rada unutar Europske unije, ali i što se tiče rada upravo što ste rekli državljana trećih država koji se zapošljavaju u Republici Hrvatskoj. Inače, moram podsjetiti da Vlada Republike Hrvatske svake godine odobrava izdavanje radnih dozvola strancima kojima je odobren boravak u Republici Hrvatskoj i tu se taj broj dozvola kreće negdje, ako ćemo od 2008., on pada prema 2011., tada je Vlada odobrila 8 tisuća 397 radnih dozvola strancima za rad u Hrvatskoj, 2009. 6 tisuća 948, pa za ovu godinu je 5 tisuća i 300 radnih dozvola, i moram reći da najviše tih stranaca kojima je odobreno da rade u Hrvatskoj rade u turizmu i ugostiteljstvu. Normalno da u tu godišnji kvotu ne ulaze dozvole koje se izdaju dnevnim migrantima, znači to su ljudi koji se faktički vraćaju svoja prebivališta. Isto tako dobro se uređuje i bolje se uređuje i ova poslovna dozvola, to su poslovne dozvole koje dobivaju osobe koje osnivaju trgovačka društva na području Republike Hrvatske i koje obavljaju poslove od interesa za razvoj gospodarstva. I isto tako je važno naglasiti kazne koje su propisane za takve tvrtke i poslodavce koji nemaju prijavljene strance, one su vrlo visoke a kreću se od 50 do 100 tisuća ili ako nemaju i boravak prijavljen kreću se od 70 do 150 tisuća kuna. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Svakako kolega treba naglasiti da ovaj zakon je donijet 2007. a stupio na snagu 1. siječnja 2008. i da praktički do danas donijeto je niz direktiva europskih i upravo imajući u vidu ubrzanje postupka i unapređenje boravka i rada stranaca, ovaj zakon to i naglašava. I slažem se s vama da je jako interesantno da se omogućuje jedan ako mogu kazati veći … [[Ne razumije se.]] za radno nagon, svakako u okviru kvota, ali isto tako i mimo kvota u posebnim uvjetima.
Zahvaljujem. Nastavljamo s raspravom pojedinačnom, na redu je uvaženi zastupnik Niko Rebić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. U ovom novom prijedlogu Zakona o strancima koji smo dobili na klupe moram naglasiti da je zakon vrlo opširan i da je usklađen sa gotovo svim zakonima koji se tiču ove problematike. Ovim prijedlogom zakona uređuje se područje ulaska i boravka i rada stranaca u Republici Hrvatskoj, jer tijekom provedbe važećeg zakona koji je donesen 2007. godine utvrđeno je da neke odredbe nisu najbolje rješenje i da je potrebna izmjena odredbi, ali i njihova preciznija definiranja. Jednako tako u međuvremenu na razini Europske unije donesen je čitav niz pravnih akta koji uređuju to područje, a Republika Hrvatska kao buduća država članica ima obvezu uskladiti svoje zakonodavstvo sa. Stoga se ovim prijedlogom zakona hrvatsko zakonodavstvo dodatno usklađuje, odnosno u njega se prenose odredbe dokumenata europske pravne stečevine. Ovim prijedlogom zakona ponajprije su definirane vrste viza i njihove značajke, ukida se mogućnost izdavanja vize na zajedničku putnu ispravu, propisuje se da osobe koje nisu upisane kao korisnici putne isprave podnose posebne zahtjeve i utvrđuju minimalne uvjete koji moraju biti ispunjeni da bi zahtjev za izdavanje vize bio zaprimljen. Propisuje se mogućnost da vize Republike Hrvatske izdaju i diplomatski i konzularni uredi drugih država s kojima je Republika Hrvatska sklopila dvostrani ugovor o zastupanju, kao i da u postupku izdavanja viza sudjeluje komercijalni posrednik kao vanjski pružatelj usluga. Najveća novina u području viza je uvođenje instituta žalbe na odluku o odbijanju vize koja se dostavlja strancu u pisanom obliku na propisanom obrascu. Predviđeno je da o žalbi odlučuje povjerenstvo pri ministarstvu nadležnom za vanjske poslove. Nadalje u ovom zakonu detaljnije su razrađene odredbe koje se odnose na uvjete za odobrenje stalnog boravka, te je proširena kategorija koju se prije ispunjenja uvjeta od 5 godina zakonitog boravka može odobriti stalni boravak u Republici Hrvatskoj. Tako se stalni boravak može odobriti osoba koje u Republici Hrvatskoj imaju neprekidno tri godine odobren privremeni boravak, a u statusu izbjeglice su bile najmanje 10 godina i osobama koje su dan 8. listopada '91. imale prijavljeno prebivalište u Republici Hrvatskoj. Nadalje također je definiran, definirana je kratkotrajna viza i njezine značajke dakle zašto je izdana, koliko puta može se ući i njezin rok valjanosti, koje su naravno usklađene sa Zakonom o vizama koji između ostalog predviđa postojanje tzv. dodatnog razdoblja od 15 dana koji definira mogućnost izdavanja vize na 5 godina uz ispunjenje određenih uvjeta. U glavi 10. ona sadrži odredbe o ulasku, boravku i radu državljana članica europskog ekonomskog prostora i njihovih obitelji. Navedene odredbe usklađene su s direktivom Vijeća Europe, o pravu državljana Unije i članova njihovih obitelji, o slobodi kretanja i boravku na području države članice. Potrebno je naglasiti da se navedena direktiva odnosi na državljane Europske unije, ali da će se odredbe ovog zakona odnositi i na državljane članove obitelji hrvatskih državljana. Za razliku od uvjeta za odobrenje boravka koje treba ispunjavati državljanin treće države, i državljanin Europske unije ima određene privilegije te treba ispunjavati samo minimalne uvjete čime mu se osigurava pravo slobodnog kretanja i boravka na području države članice. Sloboda kretanja osoba državljana država članice predstavlja jedno od temeljnih prava. Važno je napomenuti da se odredbe ove glave primjenjuju od dana stupanja Republike Hrvatske u članstvo Europske unije. Nadalje se u ovom zakonu regulira pitanje upravnog inspekcijskog nadzora nad provedbom ovog zakona. Propisuje se ovim prijedlogom ovlast upravnog inspekcijskog nadzora nad provedbom ovog zakona u dijelu koji se odnosi na rad stranaca i rada raspoređenog radnika na način da nadzor provede tijelo državne uprave u okviru svoje nadležnosti. Ono što dosada nismo imali definirano u postojećem zakonu, a to su obveze plaćanja javnog davanja za poslodavca koji zapošljava strance ili se koristi njihovim radom ako se radi o strancu koji nezakonito boravi u RH. Dakle, to dosad nije bilo riješeno ovim postojećim zakonom, sada se propisuje da se obveza za javno davanje na davanje kao novčani iznos u kunama koji sadrži sve poreze i doprinose za obvezna socijalna osiguranja koja bi poslodavac platio da je stranac bio zakonito prijavljen. Dakle, da je imao boravak. Također su propisane kazne u slučaju nepoštivanja pojedinih odredbi zakona. Prekršajni postupak ne može biti pokrenut, dakle propisuje se kad ne može biti. Ako prođu 3 godine, dakle ne može se pokrenuti kazneni postupak. I dakle ono što bi još želio naglasiti, a to je da je u članku 236. predviđena je mogućnost da Vlada Republike Hrvatske uredbom propiše reciprocitet u odnosu na zapošljavanje državljana država članica EU i članova njihovih obitelji. Dakle, ako neka članica EU bez pravih i stvarnih razloga ne zapošljava naše građane, dakle ili to bez pravih razloga reducira, dakle naša Vlada može u tom slučaju upotrijebiti pravo reciprociteta. I na kraju, za provedbu ovog zakona je predviđeno u 2012. i 2013. godini preko 5 milijuna kuna koja će se iskoristiti da ovaj zakon na najbolji način zaživi. Zato ću dakle podržati donošenje ovog prijedloga zakona.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Krunoslav Markovinović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani tajniče sa suradnikom. Pa evo kad smo već počeli govoriti o tome zašto ovaj zakon da ne sluša ljude, dapače mislim da u ovom zakonu sve ono što je bilo prigovora ovaj put itekako je dobro posloženo. Posebno, malo ću se eto osvrnuti na članke 72. recimo, 73., dakle dozvole, 76., evo 77. recimo, članak 77., 78. – jer upravo u članku 77., 78. zapravo oni su i napisani zato da se spriječe sve one zlouporabe, zloupotrebe koje su bile. Ako govorimo o strancima normalno da nam je u interesu da što više investitora bude ovdje, pa nek otvaraju i radionice, neka otvaraju trgovine, neka rade što god hoće ovdje, ali pod uvjetima da nije na štetu države. A upravo je puno tog napravljeno na štetu države. Jer ključni ljudi kako u članku se spominje, mi smo navikli govoriti menadžeri, jednostavno ispalo je da je većina zaposlenika ta koji su menadžeri. Da izbjegnu razne obaveze i slično, a ovim člancima su dobili obaveze. Dakle, moraju zapošljavati određen broj ljudi, moraju isplaćivati plaće, ne minimalne kao što su radili dosad da bi izbjegli poreze nego bar prosječne plaće. Dakle, ovim člancima, a i nizom drugih članaka se stvarno uređuje i to dobro uređuje Zakon o strancima. Normalno ulaskom u Europu da evo prilagođavamo sve zakone koji ipak bi trebali biti bar u ovakvim slučajevima kompatibilni, što više slični da ne stršimo po ničemu, ali u svakom slučaju dobro je spriječiti svaku zlouporabu, zloupotrebu jer konačno proračun gubi ovdje, a i smanjuje se broj zaposlenih. A sjetimo se slučaja, bilo je dosta povike oko INA-e jel' gdje je ispalo da čak nisu neki ishodili ni dozvole pa jesu ishodili, nisu ishodili. Dakle, da bi se sve ovo zaustavilo i spriječilo treba dobra kontrola svega onog što se izdaje, isto tako i plaćanje, maksimalno plaćanje onog što po zakonu moraju dati. A na taj način neće se smanjiti uvjeti za ulaganje, ali će se u svakom slučaju smanjiti različite zloupotrebe. Hvala.
Zahvaljujem. Na redu je u pojedinačnoj raspravi uvaženi zastupnik Ivan Bagarić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja se također uključujem u ovu raspravu kao jedan od zastupnika koji će poduprijeti ovaj prijedlog zakona. Međutim, budući je bilo ovdje govora o nekim pitanjima, a koja nisu predmet ovoga prijedloga zakona radi hrvatske javnosti i radi pojašnjenja mislim da je vrlo važno ih spomenuti i naglasiti ili još bolje kazati razjasniti. Dakle, kad su u pitanju Hrvati, Hrvati pripadnici hrvatskog naroda bez obzira u kojem statusu žive, bilo da žive izvan RH, bilo da žive kao Hrvati suveren narod u BiH, Hrvati kao samostalna, odnosno nacionalna manjina u 12 europskih država ili Hrvati iseljenici u različitim zemljama svijeta onda treba jasno kazati da se ovim prijedlogom zakona tim ljudima ne nanosi apsolutno nikakva šteta niti se dovodi njihovo bilo koje pravo u pitanje. To je najvažnije i vrlo jasno to treba reći. S druge strane vrlo važno je također kazati, ali također zbog javnosti, da smo mi prošli tjedan donijeli Zakon o Hrvatima izvan RH koji na određeni način regulira neka pitanja koja mogu biti pitanja od interesa Hrvata izvan Hrvatske na način da ukoliko i u nekim okolnostima Hrvat, čovjek dakle koji živi izvan RH želi biti jednak dakle, sa jednakim pravima bilo kojem drugom Hrvatu u Republici Hrvatskoj, na koji način to može postići i pod uvjetom kada nema hrvatsko državljanstvo. dakle, mi smo u tom Prijedlogu zakona osmislili jedan institut statusa Hrvata bez državljanstva. O čemu se zapravo radi? Ukoliko Hrvat živi u Njemačkoj i iz bilo kojeg razloga mora imati, prihvati određenu službu koja je vezana sa imanjem državljanstva, u ovom slučaju Njemačkoga, on nema prava istovremena imati dva državljanstva, dvojno državljanstvo, ne može imati i Hrvatsko državljanstvo i državljanstvo u Njemačkoj. U tom kontekstu dakle da nismo donijeli ovaj zakon koji smo donijeli i da to nismo uskladili sa gospodom koja ovdje sjedi gospodinom državnim tajnikom i njegovim pomoćnikom i dakako onaj na čelu sa Vladom Republike Hrvatske koja je o tome vodila računa onda bi naš čovjek Hrvat kada se vrati u Republiku Hrvatsku bio po ovome Prijedlogu zakona na određeni način tretiran kao stranac. Međutim, mi smo donijeli odluku na način da nismo toj osobi napravili bilo kakav problem niti će ga ona imati u Njemačkoj. Dakle, on će imati status Hrvata bez hrvatskog državljanstva i neće se u smislu našeg Zakona o kojem sa govorio smatrati strancem. to je jedna stvar. I druga stvar, svim našim ljudima u svijetu bez obzira imaju li Hrvatsko državljanstvo ili nemaju omogućili smo ima imanje hrvatske kartice. Sa tom karticom smo kazali ljudima dobro došli u Hrvatsku, to je kartica koja će ljudima otvoriti vrata Hrvatske, to je kartica koja će omogućiti našim ljudima bez obzira odakle dođu u Republiku Hrvatsku, pristup svemu onome čemu imaju pristup i ljudi koji žive ovdje, normalno na način da će to biti propisano određenim pravilnicima i u skladu sa ovim zakonom. To su dva instituta koja smo uveli kako bi zapravo razriješili pitanje pristupa Hrvata koji žive izvan Hrvatske u Republici Hrvatskoj, otvorili Republiku Hrvatsku za Hrvate, omogućili pristup njihovim potomcima, njihovoj djeci da dolaze u Hrvatsku, da studiraju tu, žive tu, na koncu da ostanu tu ukoliko oni to odluče. Prema tome, to su vrlo važne stvari, i možda i citirati neke ljude naše u svijetu koji su odigrali vrlo važnu ulogu u Hrvatskom iseljeništvu, koji su ocijenili ovaj Prijedlog zakona o kojem sam govorio doslovno povijesnim. Tako na primjer, jedan veliki naš svećenik, čovjek koji je učinio puno na zajedništvu i očuvanju Hrvatskog iseljeništva i zajedništva sa Republikom Hrvatskom gospodin Šito Čorić. Za vrijeme rata je obnašao dužnost predsjednika Hrvatskog svjetskog kongresa, kaže: "U dosta teškoj situaciji uspjeli ste na tome sam zahvalan vama, zahvalan sam Vladi Republike Hrvatske, zahvalan sam svima. Ovo je veliki povijesan momenat za sve Hrvate u svijetu.". Bez obzira koliko su Hvati u svijetu svjesni tog dokumenta o kojem govorim dakle, on je doista revolucionaran, zašto? zato što do sada nismo imali nikakvu osnovu kojom smo regulirali to pitanje. Ovaj zakon o kojem govorim kada se usporedi sa svim onim što se činilo i što se može činiti, on je doista jedna osnova za uspostavu korektnih odnosa i koji će biti na dobro ne samo Republike Hrvatske nego i Hrvata u Bosni i Hercegovine pripadnika hrvatske nacionalne manjine u Europskim zemljama i Hrvatske u iseljeništvu. Dame i gospodo, još je vrlo važno naglasiti da ovaj Prijedlog zakona o strancima, je prijedlog koji na određeni način razrješava i neka druga dvojbena stanja, odnosno pitanja. Dakle, vrlo često pitanje, Hrvatskog državljanstva je pitanje na kojem padaju mnogi, žele postići taj status, žele imati hrvatsko državljanstvo i pribjegavaju metodama koje su nedopustivo. Vrlo često ljudi daju krive izjave, pogrešne izjave, krivo se deklariraju kako bi postigli to državljanstvo. To nikako nije interes Republike Hrvatske. Sa stajališta Hrvata izvan Hrvatske koji žele imati hrvatsko državljanstvo takvi ljudi su vrlo često zapreka ostvarivanju njihovih prava. Zašto? Zato što se naše službe danima bave određenim ljudima koji zapravo rade određene zlouporabe i na taj način usporavaju proces postizanja čak Hrvatskog državljanstva i onima čije prava nije upitno i koje pravo se treba realizirati. Ja mogu kazati sa punom odgovornošću da je ovo Ministarstvo na čelu sa ministrom i sa državnim tajnikom Buconjićem napravilo puno da se ta pitanja razriješe da naši ljudi koji nedvojbeno imaju pravo na hrvatsko državljanstvo praktički to pravo ostvaruju u jednom optimalnom vremenu i nisu točne one spekulacije da se mora postići ne znam koliko godina da bi postigao neko Hrvatsko državljanstvo, dakako da treba proći određenu proceduru, da u toj proceduri treba poštivati zakonske uvjete koje treba ispoštivati i da onda to uopće nije pitanje hoće li dobiti netko tko ima pravo na to državljanstvo to državljanstvo, normalno da će ga dobiti i normalno da ga ne dobije onaj tko nema na njega pravo. pa makar on bio, pazite, ovdje odgovorno to kažem, makar on bio pripadnik ne znam koje generacije hrvatskome narodu ako niječe i Hrvatsku kulturu, ne zanima ga ni Hrvatski jezik i ne radi ništa od koristi za Republiku Hrvatsku pa po kojem bi osnovu on imao pravo neko koje nemaju drugi ljudi koji sve ono drugo o čemu sam govorio ispunjavaju. Mislim da je u pitanju državljanstva, pitanje statusa stranca, pitanje ne samo simbolično nego vrlo važni i vrlo mu ozbiljno treba pristupiti u tom kontekstu prije svega radujem se što smo donijeli onaj Zakon o Hrvatima izvan Republike Hrvatske odnosno odnosima Republike Hrvatske sa hrvatima izvan hrvatske, ali i pozdravljam ovaj Prijedlog zakona i ne vidim nikakvu koliziju između tih Zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Pojedinačna rasprava.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine državni tajniče, ja ću u smislu one rasprave koju sam imao u ime Kluba, govoriti o amandmanu na članak 2. stavak 2. jer smatram da će predloženim amandmanom omogućiti će se predstavnici Hrvatskog naroda bez državljanstva neograničeni boravak u Republici Hrvatskoj i rad bez radne dozvole. Ovo što je govori kolega Bagarić meni je bilo jako drago da se to ostvari kako je on to lijepo obrazložio i obrazlagao, ali se bojim da hrvatska kartica o kojoj je govori za Hrvate koji su bez hrvatskog državljanstva je zapravo jedan vid u Welcomen to Croatia jednog više turističkog značaja negoli što je od bitnog značaja za ljude koji su Hrvati izvan hrvatskog državljanstva. Nije mali broj Hrvata koji su radi očuvanja prije svega radnih mjesta, bili prisiljeni zatražiti otpust iz hrvatskog državljanstva i time su zapravo postali stranci. Radi se konkretno o slučaju Njemačke koja ne priznaje dvojno državljanstvo i oni su dobrim dijelom iz teritorija RH prihvatili njemačko državljanstvo, a ne samo recimo sa teritorija BiH ili drugih krajeva u kojima žive Hrvati. Nadalje, rješavanje zahtjeva za hrvatskim državljanstvom morate priznati traje jako dugo, prilično dugo ta procedura traje, znamo iz mnogih slučajeva. A za to vrijeme pripadnici hrvatskog naroda koji se dosele u Hrvatsku ne smiju raditi jer se smatraju strancima i mogu ostati samo tri mjeseca ukoliko im se dakle zahtjev za ostvarenjem ili upisom u hrvatsko državljanstvo riješi. A ako se ne riješi u roku od tri mjeseca po ovom zakonu, oni moraju što bi rekli dalmatinci ić ća. Dalje, Hrvatska nema svoja diplomatska predstavništva u mnogim zemljama ili u više zemalja gdje žive Hrvati pa onda podnose zahtjeve eventualno kada stignu u RH. Evo najnoviji slučaj kada našem generalu i heroju Domovinskog rata koji ima problem sa osobnom dokumentacijom i znamo kako sve to teče, od 20.8. nisu se riješili osobni dokumenti generalu Branimiru Glavašu i heroju Domovinskog rata. Dalje, drugi i treći naraštaj potomaka hrvatskih iseljenika ima problem dokazivanja pripadnosti hrvatskom narodu, a potomci hrvatskih iseljenika rođenih izvan tzv. Avnojskih granica, dakle Hrvati koji su rođeni izvan avnojskih granica dakle u BiH, Srijemu itd. Boki, prema … tumačenjima MUP-a ne ispunjavaju uvjete za stjecanje državljanstva temeljem članka 11. Zakona o hrvatskom državljanstvu. Npr. Slučaj Tihomira Nujića i njegove četvoro djece, konkretno. Sve zemlje EU razlikuju pripadnike matičnog naroda od stranaca. Tako npr. U Italiji nije jednako tretiran Talijan koji je doselio iz Istre u Trst i Hrvat koji je doselio iz Istre u Trst. Još jedan podatak. 10. Rujna 2008. Godine održan je zajednički interparlamentarni sastanak Europskog parlamenta sa predstavnicima Sabora i Makedonskog sobranja, dakle parlamenta makedonskog na kojemu je potvrđeno da Europski parlament poštuje supsidijarnost. Prema tome, svaki parlament pa i Sabor RH nema diktata nego može samostalno urediti ovu materiju kako to RH i Hrvatima odgovara. Dakle, nema diktata EU u svezi ove materije. Pripadnike matičnog naroda, razlikuje i Njemačka i Italija i Slovenija i Mađarska i niz drugih zemalja. Zbog toga smo uložili ovaj amandman, već je dat u proceduru kako bismo upravo u ovom smislu ostvarili i našu namjeru i misao da se Hrvati bez hrvatskog državljanstva ne tretiraju i nemaju pravo samo na hrvatsku karticu i neka druga prava. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženi zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite. I Zoran Vinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Grubišiću, ja razumijem o čemu vi govorite i mislim da u radu našeg odbora gdje sam ja imao čast biti predsjednikom Odboru za Hrvate izvan RH a i vi ste imali čast biti dopredsjednikom, dakle uglavnom nismo imali problema u komunikaciji u suradnji itd. S te strane odnosno iz te pozicije i iz pozicije vas kao zastupnika koji je obnašao tu dužnost moramo biti načisto. Dakle, vi znadete da smo mi donijeli zakon o kojem sam malo prije govorio Konačni prijedlog Zakona o odnosima RH sa Hrvatima izvan RH koji zapravo razrješava sva ta dvojbena pitanja iako ih je do sada bilo, bilo ih je. Dakle, mi smo ih razriješili. Kako? Pa članak 41. kaže: "Osobe kojima je priznat status Hrvata bez državljanstva u smislu ovog zakona neće se smatrati strancima pri ostvarivanju pogodnosti u području školskog, visokoškolskog obrazovanja, zapošljavanja, natječaja, stipendiranja, čak zdravstvenog osiguranja, što će se urediti posebnim aktima. Nadležni ministar će u tom kontekstu donijeti određene propise u ostvarivanju ovih prava". Prema tome, našim ovim prijedlogom zakona kojeg vi znadete da je poduprijela i naša predsjednica Vlade odnosno da je to vlada i donijela da je to vladin dokument, mi smo razriješili ova pitanja. Ja vam se na koncu i kao potpredsjednik na kraju ovog mandata i svim našim kolegama ovdje nazočnom kolegi Radi Bošnjaku ima još Ivanka Roksandić, evo Ivo Andrić Lužanjski ostali nisu sada tu, dakle kolegama koji su sudjelovali u radu odbora na koncu mandata se zahvaljujem na suradnji, zahvaljujem se i vama jer ste također podupirali ove prijedloge zakona. Žao mi je [[Upadica: Privedite kraju.]] Mogli bi mi kazati zbog čega niste bili na glasovanju jer nije bilo potrebe da ne budete s obzirom da ste davali cijelo vrijeme potporu ovome. Ja mislim da je ovo dobro za Hrvatsku.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Nisam dao potporu kako i sami znate gospodine Bagariću jer nisam bio na toj sjednici kada je odbor donio konačnu odluku o tome. Znate kako je donio Odbor za Hrvate izvan Hrvatske. I nisam bio na glasovanju, a znate i zbog čega nisam bio na glasovanju jer je to bila i ucjena određene vrste da budemo ovdje na glasovanju. Prema tome, nemojte krivo tumačiti odluke HDSSB-a. A što se tiče one materije o kojoj smo raspravljali, pa ne bi htio niti se imam vremena reproducirat sve ono što je tada izrečeno, postoje fonogrami pa neka se vidi tko se za što zalagao na tome. Klub HDSSB-a se zalaže za veća prava od onoga što se ovim Zakonom o strancima nudi.
Uvaženi zastupnik Ivan Bagarić, povreda Poslovnika.
Ja se ispričavam kolegi Grubišiću, ali ja sam morao upotrijebiti ovaj institut. Radi čega, radi toga što ste vi sad govorili o nečemu o čemu ja nisam govorio. Dakle ja znam da vi niste dali potporu ovom prijedlogu zakona na konačnom donošenju zakona i to me čudi s obzirom da prije toga na svim sjednicama kad smo razgovarali vi ste davali potporu i sudjelovali ste u radu i to ne možete zanijekat, to je vrlo lako istražit ovdje.
Hvala lijepo.
Prema tome, zbog čega niste dali potporu u konačnom donošenju prijedloga zakona, to je problem.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče, to nije povreda Poslovnika, to je zlouporaba instituta povrede Poslovnika. Nit ste rekli koji članak, niste naveli i to mislim ne smijemo činiti. Povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, sami ste rekli da ovo nije povreda Poslovnika pa sam evo i ja u tom smislu htio reći jer je gospodin Bagarić povrijedio Poslovnik govoreći o onome što ja nisam uopće govorio. A druga stvar, moram mu reći da su moja mišljenja na odboru bila moja mišljenja i mišljenje kluba HDSSB-a koja se nisu podudarala i to vrlo često sa…
Hvala lijepa. I to isto također nije povreda Poslovnika. Molim vas, nemojte to činiti. Nema nikakve potrebe da to činite. Replika, uvaženi zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Uvaženi kolega, znam da niste ovaj zastupnik koji se ne slaže sa svojim mišljenjem nego kao neki ovdje ali podržavam ove vaše stavove oko ovog zakona. Ja želim posebno istaknuti da evo u ovom trenutku kada je Sabor prazan, kada evo ovaj kraj zasjedanja polako prerasta u jednu komediju, tragikomediju apsurda da donosimo ovakve zakone, Konačni prijedlog zakona o strancima i kao da više vodimo brigu o strancima nego npr. o hrvatskim državljanima, o hrvatskim generalima koji ne mogu dobiti osobnu iskaznicu, koji ne mogu dobiti putovnicu jer očigledno znaju mnogo što bi ovu Hrvatsku ponovno probudilo. S druge strane su utamničili generala Branimira Glavaša u Mostaru, ista ova vlast i da vjerojatno Ministarstvo unutarnjih poslova da se radi možda o Legiji, ne mislim tu na Legiju stranaca nego mislim na onoga narkobossa i člana organiziranog kriminala u Srbiji, vjerojatno bi mu i prije isteka roka od 30 dana isporučili putovnicu. Pa svjedoci smo u mnogome bili da gotovo cjelokupno narko podzemlje bivše zemlje dobilo i putovnice hrvatske, ne mislim tu na afganistanske nego upravo na hrvatske, da Ministarstvo unutarnjih poslova o tome šuti, ali istovremeno su dobili i osobne i putovnice. Pa evo ja apeliram na to naše Ministarstvo unutarnjih poslova…
Privedite kraju raspravu.
Još jedna rečenica. Obzirom da se čitava ova Vlada, a to je nastavak one Vlade kapetana s malo vitra, druga Ive Sanadera, kapetana sedme klase…
Privedite kraju, isteklo vam je vrijeme.
Da nastavi i da izda putovnicu držeći se one hitrokracije jer ovo što se sada radi to je ukidanje ljudskih prava hrvatskom branitelju, hrvatskom generalu Branimiru Glavašu.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala, kolega Vinković. Vi dobro uočavate stvari. Ovaj je tjedan u Hrvatskom saboru zaista rekordan. U četiri godine zasjedanja usvojeno je nekih 150 zakona, ovaj tjedan bi trebalo biti 31 za tri dana, dakle to je zaista apsurd, dobro ste rekli. Ali što se tiče isporuka putovnica i hrvatskog državljanstva ma to je išlo šakom i kapom, ali bilo je i prodaje hrvatskih putovnica i to zna se gdje i zna se kome i zna se od koga.
Zahvaljujem. Radi toga samo radi javnosti, nije doneseno u ove četiri godine 150 zakona nego nešto blizu 900 zakona, preko 900. Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se za to steknu potrebni uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o strancima, hitni je postupak bio, P.Z.E. br. 897. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo i zastupnik Boro Grubišić. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane Odbora za zakonodavstvo te se o njima ne glasuje jer oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. A molim predstavnika predlagatelja državnog tajnika Ivicu Buconjića da se očituje o amandmanima gospodina zastupnika Bore Grubišića, i to amandman na članak 2.
Amandman se ne prihvaća. Kod izrade odredbi prijedloga Zakona o strancima bilo je potrebno voditi računa o pravnoj stečevini EU po kojoj taj zakon mora biti usklađen. A pravni akti EU u svojoj primjeni se pridržavaju i polaze od instituta državljanstva, a ne nacionalne pripadnosti. Budući je prijedlog Zakona o strancima usklađen sa 22 pravna akta EU amandman se ne prihvaća.
Hvala. Gospodin Boro Grubišić ovdje nije nazočan pa prema tome stavljam ovaj amandman na glasovanje kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Nitko. Nije prihvaćen. Dakle, dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o strancima. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu. Ovaj prijedlog konačnog prijedloga Zakona o strancima je prihvaćen većinom glasova, 84 glasa za, 1 suzdržan i ništa protiv zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkoj trgovini, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 900 Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Hitni postupak primjenjuje se u skladu s člankom 161. Poslovnika. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnosit do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za europske integracije. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Ruđer Friganović, državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Poštovane dame i gospodo. Pred nama je znači Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkoj trgovini koji propisuje usklađenje zakona u skladu s komentarima Europske komisije i to je obveza Republike Hrvatske da unutarnjem tržištu osigura da usluge informatičkog društva koje pruža pružatelj s poslovnim nastanom u Republici Hrvatskoj udovoljavaju u nacionalnim odredbama Republike Hrvatske koje spadaju u okvir područja koordinacije Direktive 2000/31 Europskog parlamenta i vijeća od 8. lipnja 2000. te se kod reguliranih struka postupno usklađuje i obveza osiguranja slobode korištenja komercijalnih komunikacija koji pruža član regulirane struke, uz uvjet poštovanja pravila struke, posebice u pogledu nezavisnosti, dostojanstva i poštenja struke, profesionalne tajne i pravednosti prema strankama i ostalim članovima struke. Što se tiče razvoja elektroničkog poslovanja Hrvatska je donošenjem najprije Zakona o elektroničkom potpisu započela s procesom stvaranja pravnog okruženja neophodnog za uspješno stvaranje i funkcioniranje i razvoj informacijskog društva, a proces je nastavljen donošenjem Zakona o elektroničkoj trgovini od 8. studenog 2003. Zakon o elektroničkoj trgovini uređuje pružanje usluga informacijskog društva, odgovornost davatelja usluga informacijskog društva te pravila u vezi sa sklapanjem ugovora u elektroničkom obliku. Zakon se ne primjenjuje na zaštitu podataka, područje oporezivanja, javnobilježničku djelatnost, zastupanje stranaka i zaštitu njihovih interesa pred sudovima, igre na sreću s novčanim ulozima, uključujući lutrijske igre, igre u kasinima, kladioničke igre, igre na sreću automatika, a u skladu sa odredbama posebnih zakona koji uređuju ova područja. Uslugama informacijskog društva u skladu s odredbama ovog zakona smatraju se usluge koje se uz naknadu pružaju elektroničkim putem na individualni zahtjev korisnika, to se posebice odnosi na Internet prodaju roba i usluga, nuđenje podataka na internetu, reklamiranje putem interneta, elektroničko pretraživanje te mogućnost traženja podataka i usluga koje se prenose elektroničkom mrežom te posredovanje u pristupu mreži ili pohranjivanju podataka korisnika. Ovim su zakonom propisana prava i obveze kako davatelja, tako i korisnika usluga informacijskog društva vezano za sklapanje ugovora u elektroničkom obliku, te način i postupak sklapanja ugovora. Najznačajnije kategorije primjene elektroničke trgovine u Republici Hrvatskoj u smislu poslovnog sektora u odnosu na građanskom su segmentu putnih i turističkih agencija, trgovaca računalima, računalnom opremom i potrošnim materijalom, online knjižare i trgovci potrošačkom elektronikom. Pa prema podacima s kojima raspolažemo u ostvarenom prometu turističke agencije su i dalje kao što smo rekli predvodnici u ovom segmentu sa 56,5% udjela, slijede trgovine računalima i računalna oprema s udjelom od 13 i po posto, potrošačka elektronika koja učestvuje sa 9 i po posto, dok je udio online knjižara 3,4%. Prema podacima Državnog zavoda za statistiku iz veljače ove godine internetska kupnja i prodaja su u porastu i danas dobra i usluge putem interneta kupuje 31% tvrtki, dok ih 23% nudi dobra i usluge na prodaju. Indikativan je porast broja tvrtki koje ostvaruju više od 50% ukupne prodaje putem interneta, bankarske i financijske transakcije putem interneta obavlja 85% trgovačkih društava. Porast je zabilježen i u uporabi administrativnih usluga i obrazovanju zaposlenih. Još jednom bih želio istaknuti, vjerujem svima dobro poznate činjenice, a to je da primjenom elektroničkog poslovanja ubrzavamo poslovne procese, stvaramo veću dodanu vrijednost kroz smanjenje troškova poslovanja, umrežava se gospodarstvo, jača unutarnje tržište, povećava ukupna konkurentnost gospodarstva i stvara se djelotvorniji i javni sektor. Poslovni procesi upravljani znanjem od velikog su značaja za hrvatsko gospodarstvo i javni sektor, posebno zbog uloge elektroničkog poslovanja kao promotora razvoja gospodarstva i racionalizacije javne uprave. Kad se govori o pozitivnim učincima, pritom se ne misli samo na financijske, nego i nefinancijske učinke kao što su transparentnost, povećanja rasta prodaje … [[Ne razumije se.]] proizvoda i brži rast prekogranične trgovine. Elektroničko poslovanje ubrzava razmjenu roba i usluga na lokalnoj, međunarodnoj, odnosno globalnoj razini, i ono je nužan preduvjet za stvaranja konkurentnog hrvatskog gospodarstva i njegovo ravnopravno sudjelovanje u globalnoj tržišnoj utakmici. Elektroničko poslovanje omogućuje značajne uštede na razini države, gospodarstva, povećava transparentnost i dovodi do smanjenja sive ekonomije i povećava djelotvornost javnog sektora. Potpisivanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Republike Hrvatske i Europske unije, Hrvatska je preuzela obvezu usklađivati svoje zakonodavstvo sa zakonodavstvom Europske unije. Cilj tog usklađivanja je razvoj i povećanje konkurentnosti gospodarstva na međunarodnom i europskom tržištu, učinkovitija zaštita potrošača, te u tom smislu i daljnji razvoj elektroničke trgovine kao poslovnog sektora, kao i općeg razvitka elektroničkog poslovanja u Republici Hrvatskoj. Donošenjem i primjenom novog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkoj trgovini trgovina će u tom segmentu biti prilagođena novim uvjetima na tržištu kao i praksi zemalja s razvijenim gospodarstvom. U skladu s navedenim nakon usvajanja ovog zakona provedba istog kontinuirano će se pratiti s ciljem njegovog stalnog usklađivanja s promjenama na svjetskim tržištima, i posebice s promjenama u razvoju novih tehnologija, te u skladu s potrebama trgovačke prakse, i zaštitom pravne sigurnosti svih dionika u trgovini, a to su gospodarstvenici, zaposlenici, i na kraju potrošači u Republici Hrvatskoj. Poglavito se kroz razvoj elektroničkog poslovanja očekuje i povećanje efikasnosti u poslovanju uslužnog sektora koji je kao što znamo jedan od glavnih pokretača razvoja i rasta u gospodarstvu Republike Hrvatske. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkoj trgovini predstavlja usklađivanje zakonodavstva Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije, i njime se osiguravaju uvjeti za obavljanje elektroničke trgovine u Republici Hrvatskoj bez poremećaja, odnosno bez zapreka. Slijedom navedenoga predlažemo da se konačni prijedlog zakona i prihvati. Zahvaljujem na pozornosti.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, cijenjeni kolegice i kolege. Klub HDZ-a podupire donošenje prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkoj trgovini. Čuli smo i u uvodnoj riječi o važnosti i potrebi usklađivanja sa pravnom stečevinom Europske unije, ali je ovo prigoda da uz potporu ovom zakonu i naglasimo sve prednosti i šanse elektroničkog trgovanja. Elektroničko trgovanje je velika šansa, ali i opasnost, i na tu opasnost moramo skrenuti pozornost, i dobro je ovdje u ime Vlade predstavnik kazao da će biti potrebno kontinuirano usaglašavanje sukladno potrebama i procesima koja se događaju u društvu. Nesumnjivo da je internetska prodaja, elektronička prodaja ubrzava bitno poslovni proces, da se smanjuju troškovi, da se vrši racionalizacija, i da to uveliko pridonosi efikasnosti samog poduzetništva. Međutim valja naglasiti da je to i velika opasnost, i da ono što sam siguran da će u budućnosti biti potrebno još urediti obveze svih stranaka, i odgovornost sudionika u tom prometu, a čak i kaznenu odgovornost, jer ima situacija koje na, koje ne bi se smjele događati u internetskoj kupoprodaji. Čuli smo da su mnoge tvrtke i 50% svog poslovanja prebacile na internetsko poslovanje, ma ima ih i koji isključivo svoje poslovanje vežu za elektroničko poslovanje, za elektroničku trgovinu, ima ih koji samo rade putem interneta, i to je dobro i kad se radi o uslugama i o robi. Ali evo jedan slučaj koji je nedavno osvanuo na stranicama jednog dnevnog lista, nažalost jer se opet jedan odvjetnik koji je prevario svoje komitente i kupce koji su platili robu, a nikad nije robu isporučio, mediji ga proglašavaju perspektivnim zagrebačkim odvjetnikom. Prevarant – perspektivan zagrebački odvjetnik. Kako mediji boje, a ne samo konstatiraju činjenice. Trebaju osuditi ovakvo ponašanje, a ne reklamirati ga da je on toliko upoznat sa prevarama da zna najbolje varati, da će on buduće prevarene najbolje braniti kao odvjetnik i da će ih najbolje zaštititi. Naučio sam puno o online prevarama, ako imate problem javite mi se, garantiram uspjeh. Reklama – prevara. A kako se osjećaju oni koji su platili od 2009. i nisu nikad dobili robu? Kako njih zaštititi? Ovaj zakon i svi budući, usklađenje, moraju takve štititi. Nema ništa pogubnije za poslovni odnos nego gubitak povjerenja. A kako povjerenje imati ako netko mora unaprijed platiti u dobroj vjeri da će dobiti ono što je platio i onda ne dobije ni novce natrag, a niti robu. I tu je ta opasnost internetskog poslovanja. Koliko se opasnosti krije, ne samo ovakve vrste, o tome moramo razmišljati i tome moramo unaprijed i zakonski okvir stvarati da izbjegnemo, da ne bude zakonski okvir uvijek posljedica nečega što se dogodilo. Ajmo razmišljati nešto što je sve moguće da će se dogoditi negativnog pa ćemo eliminirati unaprijed takve da se to ne događa. Pa ne možemo ni u jedan dio segmenta društva zaviriti da nema prevara, da nema, da se pošten čovjek ne osjeća loše. Da ulazi sa … [[Govornik se ne razumije.]] i sigurnošću. Sve se ovo može predvidjeti i ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona ide u tom smjeru i to je dobro. Ali znamo da nedostaju kaznene mjere, sankcije nedostaju. Mora odgovarati netko tko namjerno prevari nekoga. Zastrašujuće čini činjenica da je netko odvojio od svoje mirovine, od svoje minimalne plaće, od plaće koju je dobio nakon 5 ili 6 mjeseci, da je platio proizvod koji mu treba i da ga ne dobije. Takve moramo opasnosti otklanjati, protiv takvih se moramo boriti, protiv takvih imamo instrumente, država ima represivni aparat da takvima stane na kraj. A nitko nema domišljatiji od prevaranata. Dočim država pronađe bolju mišolovku oni izume boljeg miša. Ne mogu se skrivati, ne mogu, mi smo toliko mala država, mi smo jedno malo bolje veće poduzeće možemo biti uređeni da se zna poimence svaki prevarant u RH. I da se onda spriječi poslovanje s takvima, da se unaprijed, da imamo registar prevaranata. Možemo to imati. E, ali Udruga poslodavaca se protivi kad god nešto trebamo označiti one koji su nepoželjni, koji duguju, koji ne plaćaju. Da postoji takav registar onda ne bismo takve uvodili. A uvijek će biti ne samo naivnih, dobronamjernih pa pošten čovjek ne može sumnjati da je netko nepošten nego kad nastrada tek tada se uvjeri da ima nepoštenih … [[Govornik se ne razumije.]] A posebice Internet je vrlo opasan za zlouporabu. Koliko je novaca skinuto? Koliko je kartica zlouporabljeno? Danas je opasno bilo što, što Internet radi? Tu je zaštita najpotrebnija i tu zakonski okvir treba. Ovaj zakonski okvir ide u tom smjeru, on je dobar i zato ga klub HDZ-a i podržava. Ali, kaže ovdje da nije čest baš slučaj ako je netko platio nešto pa nije mu isporučena roba da se onda novac vrati. Da je to rijetkost, da to trebamo hvaliti ako je netko vratio novac to je gospodarski zločin da netko ne vrati nešto što je naplatio, a nije isporučio robu ili uslugu. I takve moramo jasno definirati i jasno se prema njima odnositi i imati instrumente represivnog aparata prema takvima. Jedino tako ćemo urediti državu onako kako i stremimo. A mislimo da svi trebamo stremiti boljoj, poštenijoj Hrvatskoj u kojoj će pošteni ići naprijed, a ostali otraga a ne obrnuto. Ne smijemo dopustiti da samo oni koji su ubili svoju savjest idu naprijed. Moramo osigurati da savjest i razum budu na prvom mjestu, a ne nepoštenje i kriminal. I zato i podržavamo ovaj zakon jer će sigurno pridonijeti tome. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Imamo jednu prijavu. Uvaženi zastupnik Željko Turk, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Kao što je ovdje u uvodu i u ime kluba rečeno dakle riječ je o jednom prijedlogu zakona koji je apsolutno aktualan kao tema i neovisno o tome što je on dobrim dijelom i usklađenje sa europskim zakonodavstvom valja se prisjetiti i reći zapravo neku od rečenica običnim rječnikom koje govore na tu temu. Svi mi u svom životu privrednika ili bilo kojim drugim djelatnostima kojima smo se bavili vratimo se nekoliko godina unatrag i prisjetimo se načina života i rada i funkcioniranja, a kad je riječ o ovoj temi. Ovdje je uvodno rečeno pitanje bankarstva gdje već danas 70, 80% ukupnih transakcija se više ne radi za pultovima, ne radi se na blagajnama nego se obavlja upravo internetskim putem, dakle ovom vrstom komunikacije. Svjesni smo čekanja u redovima unatrag nekoliko godina i ove današnje situacije ili odlaska u bivši ZAP ili FINA-u kako se već zvalo po nekoliko puta, govorim dakle o privrednicima i poduzećima, iščekujući kad će neki novci sjesti i kad ćete nešto platiti i tako gotovo svakodnevno i po nekoliko puta. To napominjem i posebno podcrtavam imajući u vidu aktualnost dakle ovih izmjena zakona kroz vrijeme i život u kome danas živimo, ali možda i razmišljajući o daljnjem razvoju dakle na ovu temu kada je riječ o korištenju, dakle prije svega interneta u ovim vrstama transakcija, ja bih rekao i novoj eksploziji korištenja upravo takvih kako podataka, ali takvih aktivnosti. I shodno tome kolega Marić je vrlo dobro, vrlo kvalitetno primijetio da svakodnevno se moramo boriti i hvatati u koštac sa možebitnom svom vrstom kriminala i lopovluka na tu temu, jer u pravilu sve vrste lopovluka i lopova su vrlo domišljati i upravo vrlo često koriste onu pravnu prazninu dok se kroz kvalitetne prije svega kaznene odredbe tome ne stane na kraj. Dakle, imajući u vidu širenje upravo ovakvog elektroničkog trgovanja u zadnjih nekoliko godina i predmnijevajući još brže u vremenu koje je pred nama, dakle, pred nama, pred institucijama je zadatak kako na kvalitetan način što bolje zaštititi sve one sudionike u prometu. A da je ta tema vrlo interesantna svjedoci smo toga i jučer i danas. Danas je aktualna tema upravo prevare vezane uz uvoz automobila iz jedne Europske zemlje koja upravo na internetski način se provodi, dakle, preko određenih domena i upravo upozorenje samih institucija da obrate pažnju upravo na tu temu, upravo ovih dana, jučer danas, primijećena u većem obujmu nego što je uobičajeno. To je jedan segment koji definitivno ukazuje na aktualnost teme i na aktualnost Prijedloga ovoga Zakona jer se zaista može raditi o velikim novcima, i o velikim gospodarskim i inim štetama koje iz toga i kao takove mogu nastati. Imajući to u vidu, tu se ne radi o tisućama kuna ili eura već o milijunima ne daj Bože većih iznosa kao takovih i svakako da je na ovaj način kako je kroz ovaj Prijedlog zakona i ovdje predložen, koji je usklađen sa europskim normana jasno dato do znanja kako danas a posebice sutra naći ćemo način da se upravo, kada je o ovoj temi riječ i ovom elektroničkom trgovanju posluje i radi u skladu sa Zakonom. Svakako da imajući u vidu godine unatrag vrijeme koje je danas pred nama, imajući u vidu popularnost upravo takvog oblika prije svega trgovanja, ja sam spomenuo ovdje bankarstvo kao posve klasično, ali svakako se predmnijeva da će i tijek kretanja roba biti obilježen prije svega dobrim dijelom u vremenu koje je pred nama takve vrste transakcija, shodno tomu svima nama posebice onima koji su u provedbi ovoga Zakona i u provedbi pratećih mjera kojima se onemogućavalo, … kazne treba dati primjeren značaj sukladno tome i prijedlog ovog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkoj trgovini podržavam. Hvala.
Zahvaljujem imamo jednu repliku uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Turk. Internet i ta vrsta tehnološke modernizacije toliki iskorak da se može usporediti sa najvećim tehnološkim dostignućima uopće. I on ne samo da je nužan on toliko će koristiti budućnosti i dobrodošao svakom čovjeku za njegov razvoj, razvoj društva. ali moramo biti svjesni opasnosti Interneta općenito, koliko se samo mržnje širi internetom, koliko se samo naručenih komentara i prostakluka može naći na internetu, koliko moramo strahovati da nam pedofili ne napadnu djecu, koliko lažnih identiteta ima, koliko lažnih facebooka otvorenih, zamislite kako jedan bivši dečko jedne djevojke otkaže prijavu prijemnog ispita na upis na fakultet i uništi san toj djevojci i njen budući život. Sve zbog prevara, ali nije nitko ni odgovarao za to, zato su nužne te izmjene Zakona da se to regulira. Nema veće prijetnje danas društvu od interneta. Pa bojite se identitet svoj negdje staviti, bojite se platiti hotel, unaprijed tražite da platite novce, bojite se platiti karticom jer će vam zlouporabiti karticu. Treba biti svjestan tih opasnosti da bi onda zakonski okvir bio što ozbiljniji i što kvalitetniji da bi bilo što manje takvih propusta i takvih nedjela. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Mi smo zapravo u dosadašnjem tijelu rasprave od uvodnog izlaganja pa nadalje zapravo gledajući implementaciju ovog Prijedloga zakona u praksi prije svega se odredili prema mogućim financijskim problemima odnosno financijskim štetama koje mogu na ovaj način biti iskazane i na to ukazujemo, ali jasno da tema vezana upravo uz i prijedlog ovoga zakona, ali vezana uz Internet i komunikaciju puno šira, dakle ona govori jasno uz podržavanju osnovne teme i teze o slobodi javne riječi kao takove a s druge strane upravo imati sve moguće sankcije kako se to u svim oblicima i domenama društvenog života ne bi iskorištavalo na negativan način odnosno ne bi donosila velika društvena šteta kako pojedincima, a onda možda i sustavima u cjelini. Po meni je to još veća zadaća, još veći zadatak kada govorimo o nekome i o važnosti … štete on je jasno trasiran, ali kada govorimo o ukupnoj društvenoj šteti javno izgovorene riječi ili pisane kroz Internet mrežu onda njezina pogubnost može biti takva kako možda mi ni sami ovoga momenta ne možemo niti pretpostaviti.
Zahvaljujem i zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se za to steknu potrebni uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkoj trgovini, bio je hitni postupak, prvo i drugo čitanje, dakle P.Z.E. br. 900. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkoj trgovini. Molim uključimo se i glasujmo o ovom jednom od europskih zakona. Izvolite, molim uključimo se i glasujmo. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 85 glasova.
Prelazimo na točku 5. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti osobnih podataka, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 901. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, prijedlog akta primili ste poštom. Hitni postupak primjenjuje se sukladno člankom 161. Poslovnika. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje Zakona, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Članak 164. poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Europske integracije. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Pavle Matičić, državni tajnik u ministarstvu uprave. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici Hrvatskoga sabora. Republika Hrvatska ima uspostavljen pravni okvir u području zaštite osobnih podataka koji je u najvećem dijelu usklađen sa pravnom stečevinom Europske unije. Tako bi se zakonodavstvo RH na području zaštite osobnih podataka u potpunosti uskladilo sa pravnom stečevinom EU prijedlogom ovoga zakona znači Zakona o zaštiti osobnih podataka se dodatno usklađuje sa Direktivom Europske zajednice od 24. listopada 1995. godine o zaštiti pojedinca u vezi sa obradom osobnih podataka i slobodnom prijenosu takvih podataka o onim pitanjima koja nisu u potpunosti uređena i usklađena. Tako se prijedlogom zakona proširuju slučajevi dozvoljene obrade osobnih podatka te se utvrđuje da se osobni podaci smiju prikupljati i dalje obrađivati u slučaju ako je obrada podataka nužna u svrhu zakonitih interesa voditelja zbirke osobnih podatka ili treće osobe, osim kada prevladavaju interesi zaštite temeljnih prava ispitanika. Ujedno se precizira da se osobni podaci smiju obrađivati isključivo u slučajevima koji su utvrđeni zakonom. Također se preciznije utvrđuje iznimnim slučajevima u kojima se posebne kategorije osobnih podataka smiju prikupljati i dalje obrađivati, podaci koji se odnose na prekršajne i kaznene evidencije smiju se obrađivati samo pod kontrolom nadležnih tijela. Prije prikupljanja osobnih podataka voditelj zbirke osobnih podataka dužan je informirati ispitanika i o postojanju prava na pristup informacijama i podacima te pravo na ispravak podataka koji se na njega odnosi. Dodatno se uređuje pitanje prijenosa osobnih podatka u treće zemlje. Agencija za zaštitu osobnih podataka nužna je izvještava Europsku komisiju i tijela nadležna za nadzor nad zaštitom osobnih podataka u državama članica EU u slučajevima u kojima smatra da treća zemlja ne osigurava adekvatnu razinu zaštite osobnih podatka te u slučajevima kada se iznimno osobni podaci iznose u takve zemlje temeljem jamstva voditelja zbirke osobnih podataka. Uređuje se pitanje donošenja odluke koja proizvodi pravne učinke na ispitanika ili bitno na njega utječe, a koja se temelji isključivo na automatskoj obradi osobnih podataka. Donošenje takvih odluka moguće je samo u ograničenim slučajevima uz odgovarajuću pravnu zaštitu. U cilju informiranja javnosti utvrđuje se da su izvješća o radu Agencija za zaštitu osobnih podatka javna i objavljuju se na web stranici agencije. Osim usklađivanja sa direktivom, a u cilju učinkovite provedbe Zakona o zaštiti osobnih podataka utvrđuju se dodatni slučajevi povrede zakona koji se predviđa novčana kazna za prekršaj, te se ujedno utvrđuje da će se za prekršaj kazniti i odgovorna osoba u državnom tijelu i u tijelima jedinica lokalne i područne regionalne samouprave. Na kraju mogu izjaviti da prihvaćamo amandmane Odbora za zakonodavstvo da predloženi zakon predlažemo u Saboru da donese ovaj predloženi prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Koliko vidim ne. Otvaram raspravu. Najprije su na redu klubovi. U ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Na početku svog izlaganja istaknuo bih da će klub HDZ-a podržati donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti osobnih podataka. Naime, postojeća regulativa u zaštite osobnih podataka uređena je Zakonom o zaštiti osobnih podataka čija povreda podliježe prekršajnoj i kaznenoj odgovornosti. S obzirom na potrebu potpunog usklađenja područja zaštite osobnih podataka sa pravnom stečevinom EU predloženim izmjenama i dopunama sam Zakon o zaštiti osobnih podataka dodatno se usklađuje sa direktivom 95/46 Europske zajednice, Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. godine onim pitanjima koja nisu u potpunosti usklađena, a odnose se na obradu osobnih podataka i slobodnom prijenosu takvih podataka. Tako predloženim zakonom proširili su se slučajevi dozvole obrade osobnih podataka na način da su osobni podaci smiju prikupljati i dalje obrađivati i u slučaju ako je obrada podataka nužna u svrhu zakonskih interesa voditelja zbirke osobnih podataka ili treće osobe, osim, tu zakon naglašava, kada prevladavaju interesi zaštite temeljnih prava ispitanika. Nadalje, isto tako precizira se da se osobni podaci smiju obrađivati isključivo u slučajevima koji su utvrđeni zakonom te se utvrđuju iznimni slučajevi u kojima se posebne kategorije osobnih podataka smiju prikupljati i dalje obrađivati. Također predloženim izmjenama i dopunama zakona dodatno se uređuje pitanje prijenosa osobnih podataka u treće zemlje. Ovdje se daje naglasak na Agenciju za zaštitu osobnih podataka koja je dužna izvještavati Europsku komisiju kao i tijela nadležna za nadzor nad zaštitom osobnih podataka o državama članicama EU u svim slučajevima u kojima smatra da treća zemlja ne osigurava adekvatnu razinu zaštite osobnih podatka, te o slučajevima kada se iznimno osobni podaci iznose u takve zemlje temeljem jamstva voditelja zbirke osobnih podataka. Svakako da izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka u cilju informiranja javnosti su javna i objavljuju se na web stranici agencije. Predloženim izmjenama i dopunama, a prvenstveno radi učinkovitije provedbe zakona propisuju se također dodatni slučajevi povrede zakona za koje se predviđa novčana kazna, te se utvrđuje da će se za prekršaj kazniti i odgovorna osoba u državnom tijelu kao u jedinici lokalne i područne regionalne samouprave. Na koncu svog izlaganja istaknuo bi i uređenje pitanja donošenja odluke koja proizvodi pravni učinak ispitanika ili bitno na njega utječe, a koja se temelji isključivo na automatskoj obradi osobnih podataka. Svakako da donošenje takvih odluka moguće je samo u ograničenim slučajevima i uz odgovarajuću pravnu zaštitu. Radi svega navedenog, a imajući u vidu da se ovim zakonskim prijedlogom vrši usklađivanje sa pravnom stečevinom EU i pravnim aktima Vijeća europe, klub HDZ-a podržati će donošenje zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti osobnih podataka. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se za to steknu potrebni uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti osobnih podataka, bio je hitni postupak, P.Z.E. br. 901. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave ovaj je amandman prihvaćen pa postaje sastavni dio po članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti osobnih podataka. Molim uključimo se i glasujmo. Konačni prijedlog Zakona je prihvaćen također jednoglasno sa 85 glasova zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na točku 6. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru državne granice, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 908 Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Hitni postupak primjenjuje se u skladu s člankom 161. Poslovnika. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnosit do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za europske integracije. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Ivica Buconjić, državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova. Izvolite.
Hvala lijepa. Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru državne granice vrši se usklađivanje sa Uredbom Europskog parlamenta i vijeća EU br. 526/2006, Zakonikom o schengenskim granicama, Uredbom Europskog parlamenta i vijeća br. Eu 1931/2006 i Direktivom Vijeća 2004/82. Usklađivanje sa europskom pravnom stečevinom odnosi se na uvođenje procjene rizika za unutarnju sigurnost, definiranje pojma prelaska granice u pograničnom prometu, uvođenje druge linije provjere, propisivanje obveze dostave podataka o putnicima u željezničkom prometu, obavljanje osnovne granične kontrole nad osobama koje uživaju pravo slobode kretanja po pravu zajednice na posebno označenim i određenim kontrolnim trakama i propisivanje obveza donošenja štambilja u isprave za prelazak državne granice. Budući ovaj zakon, njim se vrši usklađivanje sa direktivama predlažem da ga usvojite po hitnom postupku. I u ime predlagatelja prihvaćamo amandmane broj 908 i 909 Odbora za zakonodavstvo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Tomislav Čuljak. Izvolite.
Potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. Nadzor državne granice, poslovi granične policije, međunarodna granična policijska suradnja i suradnja službi na državnoj granici područja su koja su uređena Zakonom o nadzoru državne granice koji je stupio na snagu 7. studenog 2003. godine, izuzev pojedinih odredbi koje stupaju na snagu danom potpune primjene Schengenskog provedbenog sporazuma u Republici Hrvatskoj. U dosadašnjoj primjeni uočeni su određeni nedostaci koji se ovim prijedlogom nastoje otkloniti. Ovim izmjenama i dopunama Zakona o državnoj granici, uz otklanjanje uočenih nedostataka Zakon o državne granice u potpunosti će se uskladiti s odredbama Zakonika o schengenskim granicama, kao i sa Uredbom Europskog parlamenta kojom se utvrđuju pravila o malograničnom prometu na vanjskim granicama država članica. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru državne granice. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je na redu uvaženi zastupnik Milivoj Škvorc, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Nekoliko je razloga radi kojih valja podržati donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru državne granice. Njegovom primjenom provest će se i u djelo daljnje usklađivanje s europskom pravnom stečevinom što smo u obvezi učiniti kao buduća punopravna članica. Tim slijedom ide i usklađenje sa Zakonikom o schengenskim granicama, a u praksi to znači ne samo provjeru osoba na graničnim prijelazima već i procjenu rizika za unutarnju sigurnost i procjenu prijetnji za sigurnost vanjskih granica. Zatim usklađenje s Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća Europske unije iz 2006. o pravilima o malograničnom prometu na vanjskim granicama država članica, a očekuje nas u skladu s tim i sklapanje sporazuma o pograničnom prometu sa susjednim državama na budućoj vanjskoj granici Europske unije koju će nadzirati naša granična policija. Izmjenama i dopunama propisuje se u uvođenje prve i druge linije granične kontrole te posebna traka, ukoliko ona postoji na graničnim prijelazima za državljane Europske unije koji uživaju pravo slobodnog kretanja, a sve kako bi se skratilo vrijeme čekanja, a koliko to znači za Hrvatsku u vrijeme turističke sezone ne treba sigurno posebno naglašavati. Ostale izmjene i dopune pojedinih članaka zakona koje se primjenjuju od 7. studenog 2003. godine uglavnom proizlaze iz potrebe da se otklone nedostaci koji su naravno primijećeni u svakodnevnoj praksi u nadzoru državne granice od strane granične policije ili u međunarodnoj graničnoj policijskoj suradnji i suradnji službi na državnoj granici. Jedna od takvih stvari je izmjena članka 23. koji propisuje izdavanje odobrenja člana posade broda koji je do sada takvo odobrenje mogao dobiti samo u prvoj luci u koju bi brod uplovio, a u kojoj se primjerice nema potrebe iskrcavati, ali u sljedećoj u kojoj se treba iskrcati više ne može dobiti takvo odobrenje. Na sreću, stvorene su tehničke mogućnosti u smislu primjene nacionalnog informacijskog sustava za upravljanje državnom granicom kojim je moguće ubrzati obavljanje granične kontrole u željezničkom prometu što se ovim zakonom predviđa. Pri donošenju prostornih planova kojima se planira uređenje prostora te uređuju uvjeti gradnje u blizini granične crte predviđa se ubuduće dobivanje mišljenja i od Ministarstva unutarnjih poslova što do sada nije bio slučaj. Tako da se prostorni plan ne može donijeti ako bi se njegovim rješenjem smanjila preglednost, opća sigurnost granice, mogućnost granične kontrole ili protočnost prometa. A već spomenutim razvojem nacionalnog informacijskog sustava za upravljanje državnom granicom i primjena nove sofisticirane tehničke opreme kojom se automatski prikupljaju, obrađuju i spremaju podaci zahtijeva da se zakonom propišu osnovne odredbe koje se odnose na operativne zbirke takvih podataka te kako za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva, nema razloga da ne podržimo izglasavanje zakona po hitnom postupku. Hvala lijepo.
Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se za to steknu potrebni uvjeti. Time smo prijepodnevni dio zasjedanja završili. Nastavljamo u 15 sati s točkom broj 7. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o oružju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 909. Hvala lijepa i dobar tek.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru državne granice, bio je hitni postupak, P.Z.E. br. 908. Dakle, ovo E posebno naglašavam, nemojte se uopće čuditi jer tu smo se uglavnom usuglasili jel'. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo koje je predlagatelj prihvatio i postaju sastavni dio prema članku 169. Poslovnika. Dajem dakle na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru državne granice. Molim uključimo se i glasujmo o konačnom prijedlogu zakona. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 84 glasa zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Uvažene zastupnice i zastupnici, nastavljamo sa popodnevnim zasjedanjem prema utvrđenom dnevnom redu, a to je točka 7. – - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o oružju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 909 Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Hitni postupak primjenjuje se u skladu s člankom 161. Poslovnika. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za europske integracije. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Ivica Buconjić, državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici. Pred vama je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o oružju s konačnim prijedlogom zakona. Zakon o oružju objavljen je 18. lipnja 2007. godine, a stupio je na snagu 1. rujna 2007. godine, navedeni je zakon usklađen s direktivama Vijeća 91/477EZ o kontroli nabavljanja i držanja oružja. Budući je bilo promjena u europskoj pravnoj stečevini, u međuvremenu od datuma donošenja zakona te da smo imali inicijative prije svega Hrvatskog lovačkog saveza, Hrvatskog streljačkog saveza za izmjenu i dopunu zakona u smislu preciznijeg normiranja pojedinih odredbi o korištenju prije svega lovačkog i streljačkog oružja, u smislu da se lovcima i strijelcima, športskim strijelcima omogući olakšano držanje i korištenje oružja, prišlo se izmjenama i dopunama zakona. Predložene izmjene i dopune usklađene su sa izmjenom direktive Vijeća 91/447EZ o kontroli nabavljanja i držanja oružja, koja je izmijenjena i nadopunjena direktivom 2008/51EZ. Jednako tako izmjene i dopune usklađene su s odlukom Ustavnog suda od 5. ožujka 2011. godine koja se odnosi na pitanje vraćanja oružja ukoliko je vlasnik oružja pravomoćnom sudskom odlukom oslobođen krivnje. Izmjene i dopune odnose se na sljedeća područja, iz djelokruga rada Ministarstva unutarnjih poslova, upravni poslovi, javni red i mir, poslovi suzbijanja kriminaliteta, postupanja granične policije prilikom unosa i iznosa oružja iz Republike Hrvatske i postupanje u području ispitivanja i obilježavanja vatrenog oružja. Sukladno izmjeni direktive koja se odnosi na definiranje obavljanja poslova posredovanja u prometu oružjem dodani su pojmovi posredniku u prometu oružjem, te su propisani uvjeti koje mora ispunjavati fizička ili pravna osoba za obavljanje poslova posredovanja u prometu oružja. Predmeti posebne namjene integralni prigušivači, prigušivači namijenjeni oružju i dijelovi za prigušivače uvršteni su u kategoriju propisane člankom 6. Zakona o oružju. S obzirom na opasnost koju pojedine vrste zračnog oružja i oružja s tetivom stvarno predstavljaju, zračno oružje čija je kinetička energija veća od 10,5 džula ili blizina veća od 150 metara u sekundi i oružja s tetivom čija je sila natega veća od 450 newtona neekvivalentno 45 kilograma prebačeno je iz niže u višu kategoriju, u kategoriju zabranjenog oružja uvršteno je i oružje kategorije C i D kad se ono koristi za uznemiravanje, napad i nanošenje ozljeda. Radi usklađivanja s europskom pravnom stečevinom uvedena je nova isprava za oružje europska oružna propusnica koja će olakšati legalnim posjednicima oružja kretanje na području država članica Europske unije, naime navedena isprava mora biti operativna danom stupanja Republike Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije. Brisana je odredba kojom se zahtijevalo izdavanje posebnog odobrenja za nabavu streljiva, te se građanima omogućuje da streljivo nabave uz predočene važećeg oružnog lista. Uvedena je zabrana nošenja oružja kategorije B, C i D na javnom mjestu, na način da je ono vidljivo drugim građanima ili na način koji građane uznemiruje, te je propisana i sankcija za prekršaj ukoliko se postupa suprotno predloženoj odredbi. Uvrštena je odredba koja se odnosi na oduzimanje oružja kategorije C u slučaju prestanka postojanja uvjeta za njegovo držanje, propisuje se obveza liječniku da osobi koja je pristupila izvanrednom zdravstvenom pregledu ne izda uvjerenje ukoliko ta osoba ne priloži rješenje nadležnog tijela o upućivanju na takav pregled, zatim se rješava i pitanje vlasnika oružja kojima je isteklo uvjerenje o zdravstvenoj sposobnosti koje im je izdano sukladno Zakonu o oružju na način da ih se obvezuje da u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu ovog zakona dostave novo uvjerenje koje ne smije biti starije od 3 mjeseca. Usklađuje se odredba Zakona o oružju sa Zakonom o općem upravnom postupku, te sukladno uputi Ministarstva uprave od 25. ožujka ove godine prema kojoj se radi jedinstvenog pristupa ukazuje središnjim tijelima državne uprave da u postupku usklađivanja zakonodavstva sa zakonom moraju biti usklađeni sa Zakonom o općem upravnom postupku. Predlaže se ograničenje broja komada oružja i streljiva koje hrvatski državljani i stranci mogu prenositi preko državne granice u svrhu lova, prijedlogom zakona propisuje se obveza hrvatskim državljanima i stranica a prilikom prelaska državne granice prijave oružje i streljivo graničnoj policiji i carini. U vezi osnova za boravak stranca u Republici Hrvatskoj izvršeno je usklađivanje odredaba Zakona o oružju sa odredbama Zakona o strancima u odredbama koje se odnose na djelatnosti propisane Zakonom o oružju, predlaže se izmjena kojom se propisuje da prilikom podnošenja zahtjeva za obavljanje djelatnosti moraju biti ispunjeni uvjeti koji se odnose na uređeni prostor za obavljanje tih djelatnosti, predlaže se izdavanje dopusnice za neposredno rukovanje vatrenim oružjem i osobama mlađim od 21. godine ukoliko je ta osoba osposobljena za zvanje majstora puškara, budući da redovno školovanje za zvanje majstora puškara traje 3 godine pa se osobama koje završe redovno školovanje postojećim zakonskim rješenjem ne omogućava zapošljavanje u struci prije navršene 21. godine, prijedlog zakona se drži dodatne odredbe koja se odnosi na područje ispitivanja i obilježavanja žigom vatrenog oružja, što je usklađeno sa zemljama Europske unije, na prijedlog Hrvatskog lovačkog saveza uvodi se mogućnost iznajmljivanja oružja stranim lovcima kojima je Hrvatski lovački savez izdao lovačku iskaznicu za strance na prijedlog Hrvatskog streljačkog saveza dodatno je razrađena odredba koja se odnosi na uvjete pod kojima maloljetne osobe mogu gađati na civilnim strelištima. Naime ovim člankom je precizirano da na civilnom strelištu mogu gađati osobe do 21. godine života i maloljetnici ako se aktivno bave športskim streljaštvom i isključivo pod nadzorom trenera. Regulirano je pitanje izdavanja odobrenja za obavljanje djelatnosti osposobljavanja građana za pravilnu uporabu vatrenog oružja, propisane sankcije za prekršaje usklađuju se s predloženim izmjenama i dopunama, propisuje se da oružje i streljivo oduzeto od građana u odgovarajućim postupcima za koje se prilikom oduzimanja ili tijekom čuvanja utvrdi da predstavlja izravnu opasnost za život i zdravlje ljudi i koje nije moguće čuvati na odgovarajući način može uništiti i prije okončanja postupka. I propisuje se da su osobe koje još uvijek imaju izdan oružani list za držanje oružja kao uspomenu dužni to oružje onesposobiti i zadržati ga ili ga predati RH. Ovo su najkraće izmjene i dopune ovoga zakona. I još samo da kažem da prihvaćamo amandman Odbora za zakonodavstvo.
Zahvaljujem. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Koliko vidim ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba HSS-a uvaženi zastupnik Stanko Grčić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo prije konkretnih određenih naših prijedloga u ime kluba HSS-a ja sigurno želim zahvaliti predlagaču i pohvaliti predlagače na uloženom trudu i pokazanom razumijevanju na izradi ovog zakonskog prijedloga. Prije svega zahvaliti na pokazanom razumijevanju na zahtjevima Hrvatskog streljačkog saveza koji se odnosi na evo određeno usuglašavanje sa određenim potrebama hrvatskih strijelaca, prije svega u natjecateljskom i sportskom smislu što evo stvarno je pokazano maksimalno razumijevanje uz evo još neku sitnicu koju mislimo da se može doraditi. Tako mišljenja smo da evo ovaj postojeći zakon je bilo svakako potrebno doraditi ili dograditi, odnosno poboljšati jer je u svojoj primjeni pokazao određene nedostatke i mišljenja smo da evo u velikoj mjeri sa ovim prijedlogom se u toj nakani i uspijeva. Prije svega evo čuli smo i u uvodnom obrazloženju na što se sve odnose ove izmjene i dopune i mišljenja smo da je ovo uvelike u određenim poglavljima u velikoj mjeri određeno poboljšanje. No, ovdje bismo spomenuli mi i osvrnuli se na neke detalje za koje se bojimo da je teško ih jednostavno u stvarnosti i primijeniti, odnosno te odredbe ne znamo na koji način će biti u suštini ostvarive. Ja ću ovdje evo prije svega još jednom spomenut članak 5. koji govori o zračnom oružju, koji govori o određenoj brzini projektila i gdje su evo zadovoljeni uvjeti, odnosno želje i potrebe hrvatskih strijelaca jer se radi o tome da bismo ako bismo i zračno oružje generalizirali i ne bismo ga ovako rangirali i podijelili doveli hrvatsko streljaštvo u pitanje njegovo funkcioniranje, odnosno ugasili veliki broj udruga, i školskih udruga i udruga koje se bave natjecanjem u streljaštvu, a evo nemojmo zaboraviti da hrvatsko streljaštvo pripada među najtrofejnije sportove u RH od njezine samostalnosti. A i na kraju krajeva evo danas hrvatsko streljaštvo ima ispunjene 4 kvote za nastup na Olimpijskim igrama i po tome se evo svrstava među najtrofejnije i najznačajnije sportove. Jasno da ono nije medijski toliko popularno, ali u svakom slučaju evo veliki broj osvojenih medalja za RH govori o izvrsnim uspjesima hrvatskog streljaštva. Ovdje bi napomenuo samo možda jedan detalj za kojeg mislimo da bi bilo dobro uvrstiti, a to je određivanje tog kalibra. Ovdje se spominje 200 metara u sekundi ili veća, treba spomenuti kalibar 4,5 milimetra. Sve ono što je više od 4,5 milimetra hrvatski strijelci i ne koriste u natjecateljskom smislu. Znači, radi se isključivo o kalibru 4,5 milimetra što mislim da bi još dodatno pojasnilo smisao ove odredbe, znači kad govorimo o zračnom oružju. Mislimo da evo bi to bilo dobro u svakom slučaju ugraditi i to bi doprinijelo određenoj jasnoći samog ovog zakona i pojasnilo, razriješilo eventualne još nedoumice. Ono što mislimo mi da treba pojednostaviti ili nekako drugačije možda objasniti, pojasniti, a možda je to moguće i kroz drugo čitanje, radi se o članku 57. Fizičke osobe koje imaju registrirano oružje dužne su u roku od 180 dana od stupanja na snagu ovog zakona izvijestiti nadležno tijelo o izabranom liječniku primarne zdravstvene zaštite. Ja mislim da je zamisao u redu i dobra, ali samo u određenim slučajevima kada se radi stvarno o određenim bolestima. Zašto? Jer ovdje se dalje spominje fizičke osobe koje imaju registrirano oružje dužne su u roku od 60 dana od dana primjene izabranog liječnika primarne zdravstvene zaštite izvijestiti nadležno tijelo o nastaloj promjeni, odnosno fizička osoba koja je u rokovima iz stavka 1. i 2. ovog članka ne dostave nadležnom tijelu podatke o izabranom liječniku primarne zdravstvene zaštite, odnosno o promjeni izabranog liječnika primarne zdravstvene zaštite ukinut će se oružni list. Pokušajmo to primijeniti u stvarnom životu u praksi. Kao mjera ja ne dvojim da ima dobru namjeru s obzirom na određene vrste i specifičnosti i bolesti. Međutim, bojim se da ćemo opteretiti i nosioca oružnog lista, a jasno i samog liječnika opće prakse jer jednostavno to prijavljivanje nastalih promjena će povećati i iziskuje određeno povećanje administracije. Što to u stvarnosti znači? Koliko od nas je ovdje u ovom trenutku sada zna koliko naših liječnika opće prakse stvarno radi i da li je u odnosu na 60 dana unazad došlo do određene promjene? Da li je neka liječnica otišla na porodiljski? Mi smo to trebali znati i kao nosioci oružanog lista trebali prijaviti nadležnoj policijskoj ustanovi. Što to znači? Da moram barem svakih 60 dana ići u Dom zdravlja ili negdje i gledati da li ta moja liječnica radi ili ne radi? Da li je svaki od nas bio kod liječnika opće prakse u zadnjih godinu, dvije ili tri, možda nekada i više. Bojim se da ćemo ovdje zakomplicirati, da ćemo prije svega liječnike opće prakse a i nosioce oružnog lista opteretiti sa određenim administriranjem jer mislim da se ovdje treba ići u onom pravcu da se motivira i pojednostavljuje svakog onoga tko želi na legalan način držati odnosno nositi oružje i držati oružni list. A demotivirati držanje naoružanja odnosno oružje na crno, prema tome, mislim da ovdje predlagač u dobroj namjeri u dobroj mjeri ide ka poboljšanju postojećeg Zakona, ali ovaj dio bojim se da bi trebalo nekako pojednostaviti i poboljšati taj tekst, a vjerujem da za to ima prilike i mogućnosti možda, kažem kroz drugo čitanje. Još jednom hvala predlagaču u ime Hrvatskog streljačkog saveza na pokazanom razumijevanju i na da tako kažem uslišenim željama i potrebama u interesu Hrvatskog streljaštva da ovaj zakon bude još kvalitetniji i još bolji. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime Kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Ivan Šantek. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Klub HDZ-a podržat će Prijedlog ovog zakona odnosno Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o oružju. Naime, predloženim izmjenama i dopunama važećeg Zakona o oružju obuhvaćena su različita područja iz djelokruga Ministarstva unutarnjih poslova kao što su upravni poslovi, javni red i mir, poslovi suzbijanja kriminaliteta, postupanje granične policije prilikom unosa i iznosa oružja iz Republike Hrvatske te postupanje u području ispitivanja i obilježavanja vatrenog oružja. Naime, tijekom primjene Zakona o oružju u obavljanju upravnih poslova vezanih uz oružje, uočeni su određeni nedostatci važećeg zakonskog rješenja kao i činjenica da je Republika Hrvatska završila pregovore oko članstva u Europskoj uniji, te samim time završila potpunu primjenu pravne stečevinu Europske unije. Stoga je ovim izmjenama i dopunama Zakona se želi postići da takve nedostatke i nelogičnosti se otklone odnosno nominirati na precizniji način čime će se poboljšati kvalitetu i ekonomičnost obavljanja svih upravnih poslova u pitanju oružja. Uočeno je također da važeći Zakon također ne sadrži odgovarajuće odredbe koje se odnose na mogućnost nabave streljiva pa se predloženim izmjenama i dopunama građanima omogućuje da streljivo nabave uz predočenje važećeg oružanog lista dakle da se pojednostavi nabava streljiva. Preciznije je regulirano pitanje raspolaganja s oružjem nakon smrti vlasnika oružja u slučaju kada je nasljedniku odbijen zahtjev za registraciju oružja s osnova nasljeđivanja, je se u praksi postavilo pitanje kako raspolagati takvim oružjem. Preciznije su definirani članci Zakona kojima će se zdravstvenim ustanovama predočiti da građani ne dolaze samoinicijativno na liječnički pregled za držanje i nošenje oružja bez da ga je uputilo nadležno tijelo. Stoga s ovim izmjenama i dopunama predlaže obaveza liječnika da osobi koja je pristupila izvanrednom zdravstvenom pregledu ne izda uvjerenje ukoliko ta osoba ne priloži rješenje nadležnog tijela o upućivanju na takav pregled. Osim toga ovim Izmjenama i dopunama rješava se pitanje vlasnika oružja kojima je isteklo uvjerenje o zdravstvenoj sposobnosti koje mu je izdano sukladno zakonu o oružju tako da ih se obavezuje da u roku od godine dana od stupanja na snagu ovoga Zakona dostave novo uvjerenje koje ne smije biti starije od tri mjeseca. Također u svezi osnova za boravak stranaca u Republici Hrvatskoj izvršno je sređivanje odredaba zakona o oružju s odredbama Zakona o strancima. Isto tako odredbe važećeg Zakona kojima se propisuje sankcija za prekršaje usklađuje se sa predloženim izmjenama i dopunama nadalje, tijekom provedbe Zakona uočen je i problem čuvanja i zbrinjavanja oružja i streljiva oduzetog od građana u upravnom i prekršajnom postupku koje radi svoje svojstava predstavljaju izravnu opasnost za građane. Određeno oružja i streljivo, osobito eksplozivna sredstva oduzeta od građana radi nepostojanja odgovarajućih sigurnih načina i prostornih kapaciteta za čuvanje predstavljaju izravnu i trenutnu opasnost za policajce koji njima rukuju i naravno i za građane. S tim predmetima ne može se postupati na općeniti način koji je propisan za sve oduzete predmete. S obzirom na nepostojanje zakonske mogućnosti hitnog uništavanja navedenih predmeta predlaže se zakonom o oružju uvrstiti odredbu prema kojoj se oružje i streljivo za koje se prilikom oduzimanja od građana ili tijekom čuvanja utvrdi da predstavlja izravnu opasnost za život i zdravlje ljudi, koje nije moguće čuvati na odgovarajući način da se može uništiti prije okončanja postupka. Istakao bih ovdje jednu zanimljivu činjenicu iz pravne prakse, glede proizvodnje prigušivača za vatreno oružje. s obzirom na činjenicu da niti jednim posebnim zakonom nije propisano u kakvu vrstu posebne opreme, odnosno pod kakav "režim" glede obaveza vlasnika spadaju integralni prigušivači, namijenjeni oružju i dijelovi za prigušivače, bilo je potrebno i te predmete uvrstiti u kategorije propisane člankom 6. zakona o oružju i to u kategoriju A dakle zabranu oružja. U dosadašnjoj sudskoj praski pokazalo se da su iz kaznene prijave, odnosno obveznice kao predmet kaznenog djela iz članka 335. Kaznenog zakona nedozvoljeno držanje oružja i eksplozivnih tvari izdvaja proizvodnja prodaja ili kupnja ili posjedovanje prigušivača jer u navedenoj radnji sudovi nisu nalazili krivnju s obzirom da niti jednim propisom nije decidirano navedeno da se prigušivači pucnja trebaju smatrati posebnom opremom čije je posjedovanje građanima zabranjeno. Mislim da o kategoriji prigušivača ovdje zaista nije nikome potrebno govoriti koliko je to ustvari oprema koja je vrlo opasna. Ovim izmjenama je propisano da s obzirom na opasnost koje pojedine vrste zračnog oružja i oružja sa … stvarno predstavljaju … u višu kategoriju u smislu prava i obveza vlasnika oružja dakle to je zračno oružje čija je kinetička energija veća od 10,5 kilodžula ili brzina veća od 150 metara u sekundi i oružja sa … čija je sila natega veća od 450 N. … su sankcije za nošenje oružja ili predmeta koji bi očito mogli poslužiti kao oružje na javnom mjestu. Ovom odredbom dodatno se štiti osjećaj osobne sigurnosti građana te se želi umanjiti izazivanje osjećaja njihova straha i uznemirenosti čime se utječe na povoljno stanje javnog reda i mira. Isto tako na prijedlog Hrvatskog lovačkog saveza u zakon se uvodi mogućnost iznajmljivanja oružja stranim lovcima kojima je Hrvatski lovački savez izdao lovačku iskaznicu za strance. Nadalje, propisuje se obveza Hrvatskim državljanima i strancima da prilikom prelaska državne granice prijave oružje i streljivo graničnoj policiji i carini. Važećim zakonom utvrđena je sama obaveza prijava oružja graničnoj policiji. Ove izmjene i dopune Zakona usklađene su sa novim direktivama Europske unije u svezi s oružjem. Ulaskom u Europsku uniju te napuštanjem svih policijskih i carinskih formalnosti i ostalih provjera na državnim granicama stvaraju se uvjeti za uvođenje prijeko potrebne obveze kontrole vatrenog oružja poglavito za države u kojima se oružje proizvodi te u cijelo vrijeme i u svakom slučaju izvršavati testove provjere na vatrenom oružju proizvedenom u državi kako bi se osiguralo sprečavanje ilegalne trgovine s oružjem. Posebice imajući u vidu ukidanje raznih kontrola na državnim granicama. Oba ova cilja stvaraju osnovu gore spomenute direktive kao … konvencije i donošenja unutarnjeg zakona država članica koje na taj način štite i odnose čine dio pregovora. Predloženim izmjenama Zakona o oružju u dijelu kojim se propisuje ispitivanje i obilježavanje žigom vatrenog oružja, stvaraju se neophodne pretpostavke za uvoz izvoz vatrenog oružja koje RH treba zadovoljiti kao proizvođač vatrenog oružja i buduća punopravna članica EU. Iz svega gore navedenog vidimo da se radi o velikom i značajnom zahvatu u postojećem Zakonu o oružju. Vidimo također da se radi o nizu novina uvedenih u zakon kao i o potpunoj usklađenosti zakona s direktivama EU. Evo iz svega ovoga gore navedenog klub HDZ-a podržat će izmjene i dopune ovoga zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime predlagatelja uvaženi Ivica Buconjić, državni tajnik u MUP-a. Izvolite.
Evo hvala lijepa. Zaključeno. Dakle, još ćemo razmotriti ovu primjedbu zastupnika Grčića u ime kluba HSS-a. namjera nam je bila zaista da ovaj postupak pojednostavimo, što se tiče držanja i korištenja vlasnika oružja koji su legalni posjednici prije svega športski strijelci i lovci, a to je jedno od otvorenih pitanja što je ukazao gospodin Grčić oko toga kako doći do podataka o vlasnicima oružja kod kojih je došlo do određenih promjena u zdravstvenom stanju koje utječu i mogu utjecati na njegovu pouzdanost kao vlasnika oružja. Ja moram samo reći da podaci koji govore o broju izvršenih ubojstava vatrenim oružjem, govore da je nažalost među počiniteljima ili sredstvom počinjenja kaznenog djela ubojstava u gotovo 30% je bilo sredstvo počinjenja legalizirano odnosno registrirano vatreno oružje. U svakom slučaju još ćemo razmotriti ovu ideju gospodina Grčića i o njoj se očitovati do glasovanja u petak. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se za to steknu potrebni uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o oružju, bio je hitni postupak, P.Z.E. br. 909. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Klub zastupnika HSS-a podnio je sljedeći prijedlog zaključka: prvo, konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o oružju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 909. upućuje se u drugo čitanje. Drugo, zadužuje se Ministarstvo unutarnjih poslova da sve primjedbe iznesene tijekom rasprave o zakonu, o izmjenama i dopunama Zakona o oružju pomno razmotre te ih ugradi u sadržaj Konačnog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o oružju u mjeri u kojoj se nalazi da su prijedlozi relevantni i opravdani. Želi li predstavnik predlagatelja očitovati se o prijedlogu ovog zaključka? Da. Gospodin Ivica Buconjić, državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova. Izvolite.
Zaključak se prihvaća.
Prihvaća se. Dajem na glasovanje, dakle prijedlog zaključaka koje je podnio Klub zastupnika HSS-a, a kojim se usuglasio predstavnik predlagatelja. Dakle, glasujemo o ova dva zaključka. Izvolite se uključiti i glasovati. Ovaj prijedlog zaključka je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova.
Prelazimo na točku 8., a to je - Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za "Projekt nadogradnje hrvatskog sustava za upravljanje zračnim prometom (CROATMS) i uz to vezanih projekata", s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 910 Predlagatelj Vlada RH. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za pomorstvo, promet i veze. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Danijel Mileta, državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, saborske zastupnice i saborski zastupnici. Da ja ne bih čitao ono što vi zapravo imate na vašim klupama, a vezano je za potvrđivanje ugovora o jamstvu, ja ću se koncentrirati samo par riječi vezano za sam projekt o kojem se ovdje govori. Govori se o prethodno nadogradnje hrvatskog sustava za upravljanje zračnim prometom i engleska kratica je CROATMS. Taj sustav i njegovo održavanje je u operativnom radu i njegovo je održavanje stalna obaveza trgovačkog društva HKZP odnosno Hrvatske kontrole zračne plovidbe. HKZP je prepoznala mogućnost nadogradnje tog sustava koji inače i funkcionira u Hrvatskoj, jer da nije tako ne bi bilo nebo nad Hrvatskom puno, pogotovo rekordno ove sezone. No, kako napreduje tehnologija kako stari infrastruktura kako se unapređuje zračni promet tako je potrebno i modificirati odnosno mijenjati infrastrukturu. Stoga je HKZP prepoznala mogućnost nadogradnje našeg sustava kroz Culpan eurocat liniju proizvoda kao partnera u radovima na razvoju. Taj Culpan to je model zajedničke suradnje Švedske, Irske, Danske i Austrije zajedno sa Hrvatskom i zajednički nastup prema dobavljačima usluga i proizvoda. Time se između ostalog manje plati ono što se traži, dakle čak do 30% se smanji vrijednost investicije. Isto tako ja bih naglasio da je sve ovo predviđeno u petogodišnjem investicijskom planu Trgovačkog društva HKZP 2011.-2014. godina koju je odobrila skupština. A da naglasim da je HKZP uz to 100%-no u vlasništvu RH. Budući da je Europska banka za obnovu i razvoju uvjetovala isplatu zajma prethodnim potpisivanjem i stupanja na snagu ugovora o jamstvu na kojem je RH jamči za održavanje financijskih obveza zajmoprimca, pokrenut je ovaj postupak. Također bih rekao da HKZP ostvaruje 95% svojih prihoda od inozemnih providera odnosno na praktički na međunarodnom planu, tako da zasigurno neće biti bojazni za vraćanje odnosno da se možda aktivira ovo jamstvo. Sam zajam je u iznosu od 47 milijuna eura na rok otplate od 12 godina s počekom od 3,5 godine. Evo to je ovako ukratko o samom projektu, a sve o jamstvu dakle jer je ovo jedan proceduralni u konačnici zakon imate pred sobom. Hvala.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Koliko vidim ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Živko Nenadić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Ovo je još jedan u nizu od kredita HBOR-a, pa je možda prigoda prisjetit se da je do sada takvih kredita bilo 2 milijarde 200 milijuna eura za 130 projekta s tim što je taj kredit i taj iznos omogućio ulaganje od 5,8 milijarde eura. Dakle, da nije bilo kredita ovih 2,2 milijarde ne bi bilo ni investicije od 5,8 milijardi. Ovdje kao što i sam naslov kaže radi se o projektu nadogradnje hrvatskog sustava za upravljanje zračnim prometom što odmah podrazumijeva da se radi o određenoj sigurnosti. I kako je naša Vlada ovaj ugovor potpisala 29. rujna 2011. godine, potrebno je danas u Hrvatskom saboru to potvrditi. Čuli smo radi se o kreditu od 47 milijuna eura na 12 godina, što je uobičajeno od kada smo mi postali pristupna zemlja za prijem u EU i pogotovo što smo sada završili pregovore. Naime, ovim ugovorom što će se postići i sa ovim novcem, dakle koja je korist. Provedba učinkovito sustava upravljanja zračnim prometom udruživanjem stručnog znanja i rada kroz partnerstvo, zatim standardizirani sustav upravljanja s drugim državama članicama Europske unije, jačanje utjecaja hrvatskog pružatelja usluga u zračnoj plovidbi u regiji što je vrlo važno i lanjska modernizacija sustava upravljanja sukladno europskim standardima koji proizlaze iz europske regulative. Prijedlog je da se ovaj zakon izglasuje ovdje u Hrvatskom saboru po hitnom postupku što dakako klub HDZ-a podržava jer sigurnost u zračnom prometu ne može čekati dok se SDP vrati u klupe, jer da smo ih čekali od 25. lipnja 1991.godine možda do danas još se ne bi vratili u klupe. Dakle podržavamo hitni postupak. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvo je uvaženi zastupnik Milivoj Škvorc, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za Projekt nadogradnje hrvatskog sustava za upravljanje zračnim prometom (CROATMS). Riječ je o zakonu kojim se potvrđuje ugovor o jamstvu za zajam, ali i potvrđuje investicija od 47 milijuna eura u hrvatskom gospodarstvu. Svrha projekta je modernizacija sustava za kontrolu zračne plovidbe u Republici Hrvatskoj, a cilj poboljšanje sigurnosti zračnog prometa i povećanje kapaciteta. Kreditno zaduženje o kojem se radi je dio petogodišnjeg investicijskog plana Hrvatske kontrole zračne plovidbe d.o.o. za razdoblje od 2011. do 2015. godine. Takvo zaduženje kod Europske banke za obnovu i razvoj moguće je samo uz državno jamstvo. Kako bi podržala realizaciju ovog projekta Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 3. kolovoza 2011. donijela odluku o pokretanju postupka za sklapanje ovih ugovora. Slijedom toga, 1. rujna 2011. u Zagrebu je ovlašteno izaslanstvo Republike Hrvatske održalo završne pregovore, a 29. rujna ugovori su i potpisani. Sredstva zajma namijenjena su prvenstveno za ulaganja u povećanje sigurnosti standarda u zračnoj plovidbi, a iz Zakona o zračnom prometu koji definira predmet poslovanja Hrvatske kontrole zračne plovidbe proizlazi jasno da je riječ o poslovanju koje je od javnog interesa za Republiku Hrvatsku. Kada je riječ o vrlo značajnom ulaganju u sigurnosni sustav zračnog prometa poput ovog i to za sve, ali i o prijevozniku u zračnom prostoru koji kontrolira Hrvatska kontrola zračne plovidbe d.o.o. i koji će sasvim sigurno osigurati ovoj hrvatskoj tvrtki da ostane u vodećoj poziciji u svojoj branši u ovoj regiji, a osim toga se i uspješno uskladiti s vodećim europskim standardima, onda je jasno i da je donošenje zakona o potvrđivanju ovog ugovora o jamstvu itekako od javnog interesa. Predviđeni zajam Europske banke za obnovu i razvoj iznosi 47 milijuna eura, a rok otplate je 12 godina s počekom od 3,5 godine s kamatnom stopom 6 mjesečni euribor +1% marže. Nije nevažno ni da je po broju i vrijednosti do sada odobrenih zajmova i pruženoj tehničkoj pomoći Europska banka za obnovu i razvoj još uvijek jedna od najznačajnijih stranih financijskih partnera u Hrvatskoj, a vrijednost odobrenih zajmova kojima je realizirano oko 130 projekata je 2,2 milijarde eura. Još jedan od vrijednih projekata koji će dijelom biti financirani zajmom ove banke bit će upravo ovaj u čiju realizaciju ulazi Hrvatska kontrola zračne plovidbe kako bi ga iskoristila za financiranje prioritetnih sustava i opreme za kontrolu zračne plovidbe u sklopu opsežnog programa njihova osuvremenjivanja i nadogradnje, a što je itekako važno i u kontekstu priprema Hrvatske za integraciju u jedinstveno tržište Europske unije. Kontrola zračne plovidbe u tehnološkom smislu jedna je od najdinamičnijih industrija u svijetu. Zahvaljujući navedenom projektu, s obzirom na kontinuirani rast zračnog prometa iznad Hrvatske modernizacija sustava kontrole zračne plovidbe omogućit će našoj tvrtki da održi ključne standarde na području sigurnosti, učinkovitosti, letenja, kapaciteta i nadoknade troškova. Ovo je ulaganje odgovor i na potrebe koje iziskuje porast zračnog prometa, a čuli smo da je on jako velik, a čiji i to značajniji rast svakako tek očekujemo u idućem razdoblju. Procjenjujući donošenje ovog zakona od velikog javnog interesa za Republiku Hrvatsku podržavam prijedlog zakona te njegovo donošenje po hitnom postupku. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. I na redu je uvaženi zastupnik Ivan Škaričić. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Evo budući da je Vlada procijenila da je za Republiku Hrvatsku veoma važno i doista je veoma važno poboljšati kontrolu zračnog prometa, a ponajviše radi … [[Ne razumije se.]] njegovog objektivnog rasta u budućnosti i stoga proizlazi da je bilo potrebno osigurati financijska sredstva za taj projekt. Stoga je Vlada Republike Hrvatske zaključkom od 21.rujna 2011. godine prihvatila Izvješće o vođenim pregovorima za sklapanje ugovora o jamstvu … [[Ne razumije se.]] Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj te Ugovora o zajmu između Hrvatske kontrole zračne plovidbe d.o.o. i EBRD-a, a za ovaj navedeni projekt. Prema uvjetima ponuđenim od EBRD-a Hrvatskoj kontroli zračne plovidbe zajam je odobren na 12 godina, uključujući i 3,5 godine počeka, a što je također i rok za povlačenje sredstava. Dakle u te 3,5 godine potrebno je povući ovih 47 milijuna. Ukupni troškovi povezani za projektom nadogradnje hrvatskog sustava za upravljanje zračnim prometom i uz to vezanih projekata čija je svrha modernizacija sustava za kontrolu zračne plovidbe RH, a u cilju poboljšanja sigurnosti zračnog prometa i povećanja kapaciteta, iznos je dakle tih 47 milijuna eura. Kako bi moglo doći u određenoj situaciji do toga da onaj koji je uzeo taj zajam ne može zajam vraćati potrebno je da je u skladu sa europskim zakonodavstvom se garantira dakle jamči a to u ovom slučaju čini država, koja ulazi na mjesto jamca i potrebno je da se taj zakon donese po hitnom postupku i hvala Bogu da ćemo imati dovoljnu većinu u Hrvatskom saboru da to i napravimo. Prema tome ovim zakonom će se omogućiti sve ovo što je unaprijed izneseno, i iz svega toga rečenog podržat ću donošenje ovog zakona po hitnom postupku. Hvala.
Zahvaljujem. Želi li predstavnik predlagatelja? Da. Završno, uvaženi Danijel Mileta, državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture. Izvolite.
Hvala lijepa. Vrlo kratko. Zahvaljujem svima na podršci, rekao bih da ako ovaj zakon bude izglasan u ovome sazivu da će njegova implementacija biti završena prva faza u veljači 2014. godine, a druga faza u travnju 2015. godine. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se za to steknu potrebni uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između RH i Europske banke za obnovu i razvoj za "Projekt nadogradnje Hrvatskog sustava za upravljanje zračnim prometom (CROATMS) i uz to vezanih projekta", hitni postupak, P.Z. br. 910. Predlagatelj Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za "Projekt nadogradnje hrvatskog sustava za upravljanje zračnim prometom (CROATMS) i uz to vezanih projekata". Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu zakona. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova.
Prelazimo na točku 9., to je – - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt "financiranje vodno-komunalne infrastrukture", hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 912 Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Da. Uvaženi Zdravko Krmek, državni tajnik u Ministarstvu regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo na samom početku želim kazati da je Vlada Republike Hrvatske u okviru poglavlja 27. gdje se nalaze i vode preuzela znači obvezu da će graditi prečistače otpadnih voda i isto tako sustave kanalizacije na 294 aglomeracije i isto tako da ćemo u 68 vodoopskrbnih zona doprinijeti našim potrošačima kvalitetnu, zdravu i pitku vodu. Isto tako smo preuzeli obvezu da ćemo 443 lokalna vodovoda koje danas nemaju zdravstvenu i sanitarnu dobru vodu, da ćemo tamo također dovesti zdravu, kvalitetnu i pitku vodu. Upravo kroz ovaj zajam će manje, znači manji gradovi i manje općine koje nemaju dovoljno novaca da bi gradile znači i vodno komunalne građevine, znači kroz ovaj zajam će oni dobiti mogućnost da država znači da novac koji je potreban, jer oni to nemaju u svojim proračunima. Isto tako želim kazati da ćemo zahvaljujući ovom projektu će negdje oko 390 tisuća ljudi će imati zdravu, kvalitetnu i pitku vodu, a oko 350 tisuća stanovnika će imati kvalitetno prečišćavanje komunalnih otpadnih voda. Dopustite mi da kažem isto nekoliko riječi o samom zajmu, znači zajam je težak 75 milijuna eura, i ono što je još bitno ovdje za dodati to je da će se ovaj zajam koristiti kao što sam maloprije kazao kao nacionalna komponenta da bi se dobili novci iz EU fondova. Na samom kraju želim kazati da kompletan zajam, znači koji evo tražim od vas da ga podržite kroz potvrđivanje ovog zakona da će nas dovesti na nivo da ćemo znači do kraja 2023. godine da ćemo na 92 aglomeracije, znači da ćemo imati kompletne sustave za prečišćavanje komunalnih otpadnih voda, i da ćemo na 24 vodoopskrbne zone da ćemo imati zdravu, kvalitetnu i pitku vodu. Zahvaljujem i na kraju evo molim još jednom vas saborske zastupnike da podržite ovaj tekst zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Koliko vidim ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba HDZ-a uvažena zastupnica Nevenka Marinović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo pred nama je Prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt financiranje vodno-komunalne infrastrukture. Ovdje ću istaknuti par činjenica vezano uz vodu, pa reći da je vodna kriza koju osjeća velik dio svijeta znači nije izazvan premalim količinama vode, već neodgovarajućim načinom upravljanja vodom, što ima za posljedicu da milijuni ljudi, ali i velik dio okoliša trpi upravo zbog nedostatka vode. Neke procjene pokazuju da će u skoroj budućnosti oko 3 milijarde ljudi raspolagati s manje od tisuću 700 kubika obnovljivih vodnih resursa godišnje po glavi stanovnika što je zaista malo. Hrvatska na sreću se ubraja u skupinu vodom bogatih zemalja u kojoj problemi s vodom i oko vode još nisu zaoštreni i vodni resursi zasad nisu ograničavajući faktor razvoja, štoviše Republika Hrvatska prema istraživanja UNESCO-a po dostupnosti i bogatstvu vodnih izvora je na visokom 5. mjestu u Europskoj uniji, 42. u svijetu i posjeduje izniman razvojni potencijal. Bilanca površinskih i podzemnih voda pokazuje da Republika Hrvatska raspolaže velikim, ali nejednoliko prostorno i vremenski raspoređenim količinama i površinskih i podzemnih voda. Podsjetit ću da ukupni obnovljivi izvori vode iznose 35 tisuća i 200 kubika po stanovniku, da su rezerve pitke vode relativno velike, 90% vode za opskrbu crpi se iz zaliha podzemne vode, a priključenost na sustav javne vodoopskrbe iznosi 80%, a na sustav javne odvodnje 43% Izvorišta se zaštićuju uspostavom i održavanjem zona sanitarne zaštite koja sada pokrivaju gotovo 20% površine RH. Sukladno tome tijela nadležna za upravljanje vodama imaju ovlasti, obveze, ali i mogućnosti osmisliti kvalitetna i usklađena rješenja održiva za sve dijelove vodnog sustava i sve djelatnosti vodnog i o vodi ovisnog gospodarstva. Strategijom upravljanja vodama kojeg je donio ovaj saziv Sabora definirani su legislativni, organizacijski, financijski, znanstveno-istraživački i informatički okvir djelovanja vodnog gospodarstva u okolnostima pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji, ali i u skorim okolnostima punopravnog članstva. Upravo donošenjem Strategije upravljanja vodama otvoren je put za potpunu transformaciju sustava upravljanja vodama u RH sukladno propisima EU. Strategija je postavila i ciljeve za sve segmente vodnog gospodarstva, ali i definirala mnoge aktivnosti i mjere kojima će se postići navedeni ciljevi naravno uz naznačene izvore financiranja gdje su navedeni i zajmovi i fondovi EU. Vodno gospodarstvo ima izuzetno važnu ulogu kroz integralno upravljanje vodama, uređenje vodnog režima i stavljanje u funkciju poboljšanje kvaliteta života stanovništva i održivog razvoja. Moramo ostaviti makar onako kako smo našli. Zaštita ljudskog zdravlja je jedna od osnovnih zadaća, a u tome u okviru upravljanja vodama prioritetno se polazi od priključenosti stanovništva na javni vodoopskrbni sustav i sustav odvodnje. Zdravstveni standardi vode za piće, ali i vode za kupanje ovise o izgrađenosti i učinkovitosti vodnog komunalnog sustava. I u RH se ističe problem nedovoljne priključenosti stanovništva na sustav javne odvodnje što je potencirano i velikom razlikom između razine priključenosti na sustav javne vodoopskrbe od 80% i javne odvodnje od 40%. Evo na osnovu tih podataka strategija i naglašava nužnost značajnijih ulaganja u razvoj vodno-komunalnih sustava u RH kako bi se postupno postigli EU standardi. To znači značajnija ulaganja u izgradnju sustava vodoopskrbe, ali i sustava prikupljanja i odvodnje otpadnih voda, pročišćavanjem znači prije ispuštanja u prirodne prijamnike. Zaštita ljudskog zdravlja uključuje i skrb o količinama i kakvoći vode koja se koristi za prehrambenu industriju, ali i za uzgoj ribe, školjkaša, kupanje, rekreaciju. Svjetska zdravstvena organizacija upozorava da gotovo 1,5 milijuna ljudi godišnje umire zbog onečišćenja voda i to ne samo zbog nedostatka čiste svježe vode i to ne samo zbog nedostatka vode nego zbog nedostatka čiste svježe vode. Znači, ljudima na mjestu upravo tamo gdje oni žive. A prije par godina, kolegice i kolege, po prvi put više od 50% svjetskog stanovništva je imalo pristup vodi iz vodotoka. Reforma komunalnog sektora predviđa ujednačenje i podizanje kvalitete usluga, ali učinkovitije i kvalitetnije upravljanje sustavima javne vodoopskrbe i odvodnje i pročišćavanje voda. Evo stoga upravo je i ovaj projekt od izuzetnog značaja o kojem ću kratko reći nešto. Projekt "Financiranje vodno-komunalne infrastrukture" doprinijet će provedbi plana provedbe vodno-komunalnih direktiva usvojene od strane Vlade RH u okviru Poglavlja 27. – Okoliš kojim je RH znači dužna osigurati sredstva za provedbu projekata vodno-komunalnog sektora. I to Direktivom o komunalnim otpadnim vodama predviđena je izgradnja sustava odvodnje otpadnih voda s pročišćavanjem na 294 aglomeracije procijenjene vrijednosti 3,2 milijarde eura sa rokom završetka svih radova do 2023. godine. Nadalje, Direktivom o vodi za piće predviđena je izgradnja objekata u identificiranih 68 vodoopskrbnih zona radi postizanja zahtjevne kakvoće vode u pogledu mikrobioloških i kemijskih pokazatelja osobito uvođenjem u sustave javne vodoopskrbe 443 lokalna vodovoda procijenjene vrijednosti 1,3 milijarde eura sa rokom završetka svih radova do kraja 2018. godine. Dakle, radi se o zajmu kojim bi se financirao ovaj projekt. Projekt u svim jedinicama, znači u jedinicama lokalne samouprave na području svih hrvatskih županija izuzev Grada Zagreba. Ukupni troškovi zajma kao što je rekao državni tajnik procijenjeni su na 150 milijuna eura. Europska investicijska banka osigurava 75 milijuna eura, a ostalo su vlastita sredstva ili sredstva državnog proračuna ili europski fondovi. Zajam je odobren na najviše 20 godina s počekom od 5, a provedba je 2012. do 2015. godine. Sredstva će biti na raspolaganju znači odmah po stupanju na snagu ugovora o financiranju, a financirat će se dakle pod projekte u jedinicama lokalne samouprave, rekla sam već na području čitave RH osim Grada Zagreba koji nemaju dovoljno vlastitih sredstava za poboljšanje vodno-komunalne infrastrukture, ali će se koristiti, što držim da je izuzetno važno i za projekte koji su nominirani za korištenje EU fondova, znači strukturnih instrumenata gdje bi se zajam koristio kao dio nacionalnih sredstava pri sufinanciranju tih projekata. Mi u klubu HDZ-u držimo da je to izuzetno dobro jer sad već imamo velik broj dobro pripremljenih projekata koji se nisu uspjeli financirati sredstvima pretpristupnih fondova. I evo u ime kluba HDZ-a želim i najaviti projekt "CEB" koji također će se, za koji se također osiguravaju sredstva u iznosu od dodatnih 75 milijuna eura i na takav način pozvati jedinice lokalne samouprave da kandidiraju svoje projekte i na ovaj projekt, ali i na sljedeći koji će se financirati iz CEB-a. Znači, zaključit ću da i ovaj program će osigurati ulaganja, dodatna ulaganja, odnosno da i ovaj projekt je dio investicijskog ciklusa u nova radna mjesta i osiguranje poslovanja za mnoge gospodarske subjekte te podsjetiti da negdje 15 tisuća zaposlenika je vezano upravo na ovaj sektor, znači na vodno-komunalno da radi u vodno-komunalnom gospodarstvu te će osigurati znači nastavak poslova njima, ali i otvaranje novih radnih mjesta stoga će klub HDZ-a podržati donošenje ovog prijedloga zakona.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Uvažena zastupnica Marija Pejčinović Burić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo izgleda ovo popodne je pomalo posvećeno raznim potvrdama Zakona o financiranju, govorili smo o Europskoj banci za obnovu i razvoj i o projektima koje ona financira. Sada su na redu dva zakona o potvrđivanju financiranja sa EIB-om. Mislim da vrijedi ovdje spomenuti da je Europska investicijska banka za razliku od drugih investitora koji postoje u području međunarodnih financijera jedna od onih koja je jako vezana uz EU i uz članstvo ili približavanje članstvu EU. Naime Europska investicijska banka je osnovana 58. ugovorom o osnivanju Europske ekonomske zajednice dakle Rimskim ugovorom i zapravo temeljna njezina namjera je bila da financira razvoj u nedovoljno razvijenim dijelovima europske unije. S vremenom s proširenjem Europske unije pa djelatnost Europske investicijske banke se proširila i na zemlje koje naginju odnosno idu prema članstvu Europske unije tako i Hrvatska zapravo zadnjih 10-taka godina otkada je započela svoj institucionalni pristup europskoj uniji u mogućnosti koristiti zajmove europske investicijske banke. Unatrag, da je tome tako vidi se da je unatrag zadnjih 10 godina Europska investicijska banka osigurala 35 zajmova sa ukupnom vrijednošću od 2,2 milijarde eura, a onih ostalih do 2 i 5 milijarde eura je bilo namijenjeno projektima za financiranje malih i srednjih poduzeća otprilike 350 milijuna eura za te namjene. Ovaj projekt, odnosno projekti koje ovaj specifični ugovor kojeg imamo pred sobom predviđa, zapravo ovog puta cilja na specifični dio koji se tiče zaštite okoliša, već je spomenuto, zaštita okoliša je u našim pregovorima s europskom unijom jedno vrlo zahtjevno i vrlo veliko područje, naime, dosta dobro je poznata činjenica da upravo za ovo područje prilagodbe najviše koštaju. Ovdje govorimo o vodnom gospodarstvu unutar zaštite okoliša, vodno gospodarstvo spada upravo u one segmente koji najviše koštaju to se vidi da je to prepoznala i europska investicijska banka i da u sljedeće 4 godine ima namjeru sufinancirati projekte u gotovo svim krajevima Hrvatske, kao što je već rečeno sve županije osim grada Zagreba su one koje mogu koristiti taj zajam Europske investicijske banke. Mislim da nije nebitno spomenuti upravo u trenutku kada su financijska tržišta dosta nestabilna, kada je zaduživanje dosta skupo i kada kreditni rejtinzi nisu u nekim zemljama više tako dobri kao što jesu, Europska investicijska banka ima najviši kreditni rejting unutar Europskih financijskih institucija i zaduživanje kod te banke se smatra među najpovoljnijima koje postoji danas na tržištu. Dakle, u uvjetima u kojima danas djelujemo i u uvjetima gdje za razvoj treba itekako novaca i iz kreditnih aranžmana iznimno je važno da se Hrvatska može u ovakvim okolnostima zaduživati po povoljnim uvjetima kakve nudi Europska investicijska banka. I na kraju, mislim da je bitno da se vidi koliko su ovo velika sredstva, Europska investicijska banka u ovom 4-godišnjem razdoblju ima namjeru financirati polovicu od ukupne vrijednosti projekata koje će biti financirane, 75 milijuna eura zajma od Europske investicijske banke za projekte koji će ukupno vrijediti 150 milijuna eura. Kao što je već rečeno, projekti se mogu otplaćivati na rok od 20 godina a poček koji je isto tako bitno u teškim financijskim vremenima je 5 godina, dakle, i kada neki od ovih projekata, a zna se da u području posebno kada su u pitanju pročišćaći voda, opskrbljivači voda, da se neke naknade naplaćuju u vremenu kada će se vjerojatno moći lakše financirati i otplaćivati krediti, dakle dijelom koji će se financirati upravo od tih projekata koji će biti isfinancirani iz ovoga zajma. Evo, u tom smislu podržavam donošenje ovakvog zakona, mislim da je ono iznimno važno za područje zaštite okoliša i vodnog gospodarstva, već je kolega državni tajnik rekao koliko ima projekata koji već čekaju financiranje koji su naša obaveza koji smo preuzeli u okviru prilagodbi za usvajanje standarda Europske unije. ali ja bih rekla da je ovdje to puno više od prilagodbi standardima Europske unije, naime, pitku vodu želimo svi, dobre pročiščaće otpadnih voda želimo svi i sigurno da prije svega da je ovo jedan projekt koji će unaprijediti kvalitetu života, kao što vidimo iz navedenog teksta smatra se da će ovi projekti utjecati na 700 tisuća ljudi u Hrvatskoj, mislim da to kada izuzmemo grad Zagreb koji je veliki koliko je veliki da to zapravo jedan dobar dio stanovnika Republike Hrvatske će itekako osjetiti. Utoliko još jedan dobar razlog da se ovaj zakon podrži, on ide po hitnoj proceduri, mislim da o tome ne treba govoriti koliko je važno da se ovakvi ugovori koji su u velikoj većini tipski ugovori koji govori o tome kako će se izvješćivati, kako će se dolaziti do projekata i da se zapravo ti novci mogu početi koristiti čim ugovor stupi na snagu a to će vjerujemo biti jako brzo. Hvala lijepa.
zahvaljujem. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se za to steknu potrebni uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt "Financiranje vodno-komunalne infrastrukture", hitni postupak, P.Z. br. 912. Predlagatelj Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt "Financiranje vodno-komunalne infrastrukture" Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno, sa 77 glasova.
Prelazimo na točku 10. - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt zajam za kopnenu infrastrukturu (Integralni razvoj lokalne zajednice), hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 911. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj Zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici, želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Da. Uvaženi Karlo Đurašić državni tajnik u Ministarstvu regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Ovim Prijedlogom zakona potvrđuje se ugovor o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt zajam za kopnenu infrastrukturu odnosno integralni razvoj lokalne zajednice. Vlada Republike Hrvatske donijela je na svojoj sjednici održanoj 13. listopada 2011. godine odluku o pokretanju postupka za sklapanju ugovora o financiranju između RH i Europske investicijske banke za spomenuti projekt. Ugovor o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke potpisan je 18. listopada 2011. godine. U okviru ovog programa Ministarstvo regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva u jedinicama lokalne i regionalne samouprave kontinuirano provodi projekte izgradnje, nadogradnje, i sanacije objekata socijalne komunalne i cestovne infrastrukture kao i pod projekte vezane za zaštitu okoliša. Želio bih napomenuti da je ovo treći projekt u nizu financiran od strane Europske investicijske banke. U prvi projekt obnova komunalne infrastrukture na području posebne državne skrbi ukupne vrijednosti 950 milijuna kuna bilo je uključeno 317 podprojekata koji su se provodili na području od posebne državne skrbi odnosno na području od 107 jedinca lokalne samouprave unutar 14 županija. Iza toga slijedio je projekt integralni razvoj lokalne zajednice pod nazivom EIB2 ukupne vrijednosti 2 milijarde 525 milijuna kuna, a koji čini 565 podprojekata. Još uvijek je u tijeku, a planirani završetak se očekuje za kraj 2014. godine. Projekt - EIB2 provodi se na čitavom području RH a uključene su 292 jedinice lokalne samouprave. Oba spomenuta projekta nažalost zadovoljila su samo dio potreba jedinica lokalne i regionalne samouprave za izgradnjom nadogradnjom i sanacijom objekata komunalne i socijalne infrastrukture. Budući da općine i gradovi kontinuirano iskazuju potrebu za realizacijom kapitalnih infrastrukturnih projekta na svom području, a iste nisu u mogućnosti da same realiziraju, pripremljen je i projekt EIB3 koji je prijedlog ovog zakona. Ukupna vrijednost projekta iznosi 67,8 milijuna eura odnosno 506 milijuna kuna od čega se zajmom Europske investicijske banke osiguravaju sredstva u iznosu od 25 milijuna eura, a iznos od 42,8 milijuna eura osigurava se kroz državni proračun i proračune jedinica lokalne i regionalne samouprave koje učestvuju u ovome projektu. Cilj projekta je poboljšati životne standarde lokalnih i regionalnih zajednica. Projekt će obuhvatiti više pojedinačnih investicijskih podprojekata koji će se razvrstati unutar jedne od 4 komponente projekta. Vrijedno je za napomenuti da rok za povrat zajma iznosi 20 godina plus grace period od 5 godina, a razlog je provedbe 2011.-2014. godina. Kao što sam rekao projekt se dijeli na 4 komponente. Prvi je prometna infrastruktura, zatim elektro infrastruktura, socijalna infrastruktura i zaštita okoliša. Područje implementacije 13 kontinentalnih županija. Posebno želim istaknuti da će se realizacijom ovog projekta doprinijeti ponajprije gospodarskom oporavku ali i društvenoj obnovi odnosno poboljšanju životnog standarda lokalne zajednice. Stoga molim ovaj cijenjeni Dom da ovaj zakon donese u hitnoj proceduri kako bi mogla započeti realizacija projekta "Zajam za kopnenu infrastrukturu". Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Koliko vidim ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba HDZ-a uvažena zastupnica Nevenka Marinović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče. Evo pred nama je nacrt prijedloga Zakona o potvrđivanju ugovora o financiranju između RH i Europske investicijske banke za projekt "Zajam za kopnenu infrastrukturu (integralni razvoj lokalne zajednice) sa nacrtom konačnog prijedloga zakona. Evo već je i državni tajnik rekao da u okviru programa regionalnog razvoja da je Ministarstvo regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva od svog osnutka u jedinicama lokalne i regionalne samouprave kontinuirano provodi projekte izgradnje, nadogradnje, sanacije objekata i socijalne, komunalne, cestovne i mnoge druge podprojekte vezane uz zaštitu okoliša. A ja želim napomenuti da je te iste projekte realiziralo Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture. Ovaj projekt je već treći u nizu financiran od strane Europske investicijske banke od 2001. Do sada je odobreno 35 zajmova u iznosu od 2,5 milijardi eura. U prvi projekt obnova komunalne infrastrukture na područjima posebne državne skrbi u ukupnom iznosu od 950 milijuna kuna bilo je uključeno 317 podprojekta koji su se provodili na području PPDS znači područja od posebne državne skrbi odnosno na području 107 jedinica lokalne samouprave unutar 14 županija. Želim se samo podsjetiti ovog projekta na početku kada je zaista bio problem prikupiti kvalitetne projekte. Imali smo puno novaca, a projekta zaista u toj početnoj fazi nije bilo. Zatim su krenule one jedinice lokalne i regionalne samouprave koje su bile svjesne te činjenice u kompletiranje projektne dokumentacije i pripremu mnogih projekata za ovaj segment koji će financirati Europska investicijska banka. Zatim je krenuo projekt integralni razvoj lokalne zajednice ili tzv. EIB2 ukupne vrijednosti 2,5 milijarde kuna koji su činili 565 podprojekta i mnogi projekti iz EIB2 su još uvijek u tijeku jer realizacija jer je negdje tako i ugovoreno kraj 2014. godine. Ovaj projekt znači EIB2 se provodi na području prošireno je područje znači na područje čitave RH. Uključeno je gotovo 300 jedinica lokalne samouprave. Evo ovdje ću iskoristiti priliku da je Zadarska županija jedna od onih koji zaista koristi velik broj projekata koji su sada u izgradnji iz programa EIB2. Oba ova spomenuta projekta nisu bila dovoljna ni EIB1 ni EIB2, zadovoljiti sve potrebe jedinica lokalne i regionalne samouprave jer veliki dio RH kako je stradao u Domovinskom ratu uvijek znam reći nisu krenuli od nule nego debelo ispod nule što se tiče i komunalne i društvene infrastrukture. I ono što je bilo na tom području i izgrađeno do rata, ratom je uništeno tako da se moralo krenuti ne ispočetka nego debelo ispod toga. Budući da i dalje gradovi i općine i dalje iskazuju potrebu za realizacijom kapitalnih infrastrukturnih projekta na svom području koje nisu same u mogućnosti realizirati Vlada RH je krenula u pripremu nastavka ovog projekta, znači dogovora sa Europskom investicijskom bankom. Cilj ovog projekta je kao što je državni tajnik i rekao poboljšati životne standarde lokalnih i regionalnih zajednica i to podizanjem kvalitete i dostupnosti usluga socijalne skrbi, kulture i športa kao i zdravstvenih usluga. Nadalje, podizanjem kvalitete i sustavne skrbi ranjivih skupina stanovništva, unaprjeđenjem skrbi o zaštiti okoliša rješavanjem problema zbrinjavanja otpada, ali i poboljšanjem prometne povezanosti i to kroz obnovu i izgradnju odgovarajuće infrastrukture, kao i izgradnju i održavanje elektro-komponente. Ukupni troškovi povezani sa ovim projektom procijenjeni su na 67,8 milijuna eura, a Europska investicijska banka je izrazila spremnost sufinancirati projekt zajmom od 25 milijuna eura, dok će preostali iznos znači od 42,8 milijuna eura, uvećano naravno za sva fiskalna davanja, financirat će se sredstvima državnog proračuna i proračuna jedinica lokalne i regionalne samouprave. Rok za povrat zajma je 20 godina, razdoblje provedbe je od listopada 2011. do prosinca 2014. godine. Iz ovog projekta što će se financirati, dakle projekti odnosno podprojekti prometne infrastrukture, nerazvrstane ceste, lokalne ceste, županijske ceste u naseljima, znači nogostupi, pješačke staze, mostovi, javne površine, parkirališta, prometna infrastruktura u gospodarskim zonama što evo držimo u klubu Hrvatske demokratske zajednice da je zaista dobro da i ovaj dio razvoja, da je ušlo u financiranje znači i infrastruktura u gospodarskim zonama koja predstavlja veliku stavku u dovršetku već započetih gospodarskih zona. Nadalje, financirat će se elektro-infrastruktura, znači niskonaponske mreže, trafostanice i javna rasvjeta, visokonaponska mreža, elektro-infrastruktura u gospodarskim zonama također. Financirat će se nadalje i socijalna infrastruktura, to su objekti predškolskog odgoja, domovi za sarije i nemoćne, sportske dvorane, igrališta, domovi kulture, domovi zdravlja i ambulante, objekti lokalne samouprave i slično. I financirat će se projekti zaštite okoliša, to su odlagališta čvrstog otpada i objekti za reciklažu otpada. Područje implementacije ovog projekta je 13 kontinentalnih županija. To su Zagrebačka, Krapinsko-zagorska, Sisačko-moslavačka, Karlovačka, Varaždinska, Koprivničko-križevačka, Bjelovarsko-bilogorska, Virovitičko-podravska, Požeško-slavonska, Brodsko-posavska, Osječko-baranjska, Vukovarsko-srijemska i Međimurska. Evo u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice želim pozvati sve jedinice i lokalne i regionalne samouprave koje imaju dobro pripremljene projekte iz ovih područja koja sam navela, koji su predmet financiranja ovog projekta, da kandidiraju znači svoje projekte za ovaj tzv. projekt EIB 3. Nakon što su provedeni znači i financiranje iz europskih programa i sama priprema, recimo znamo od CARDS programa, od CARDS-a pa preko IPA-e itd., zasigurno ima velik broj dobro pripremljenih i kvalitetnih projekata i sad je prilika da upravo te projekte s obzirom na ovu širinu projekata koji se mogu financirati iz ovog projekta da je dana mogućnost i kroz ovaj projekt znači da se zaista poboljša standard na svim područjima Republike Hrvatske, a i pokrenut će dodatne investicije i zaposliti nove ljude. Stoga evo, u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice podržavam ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Na redu je uvažena zastupnica Marija Pejčinović Burić, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Pa evo još jedan zakon kojim se potvrđuje zajam Europske investicijske banke. Već je rečeno on obuhvaća kopnenu infrastrukturu, naime mi na dnevnom redu imamo ovih dana i drugi zajam Europske investicijske banke koji se tiče priobalja i otočne infrastrukture. Dakle, jasno je da se zapravo u svim ovim godinama gdje smo pripremali i zaista da tako kažem bildali svoje sposobnosti da se nosimo sa projektima, da se nosimo sa uvjetima koje financijeri iz, bilo da su to financijske institucije kao što je Europska investicijska banka ili je to Europska unija kroz svoja bespovratna sredstva, da smo došli do faze kada postoji veliki broj projekata koji se žele financirati i da konačno imamo i sve širu lepezu i sve širi krug i broj projekata koji se mogu financirati. Evo samo iz ovog zajma on je vrijedan u ovom dijelu koji je zajam 25 milijuna eura, ali ukupna vrijednost je gotovo 68 milijuna eura, financirat će se 130 programa u 13 hrvatskih regija. Mislim da to govori i kad se gleda statistički dakle će gotovo svaka ta regija dobiti 10-tak projekata, u roku od 4 godine se moraju izvesti. Mislim da to će znatno u svim tim županijama na koje se odnosi će poboljšati život. Već je kolegica Marinović govorila na što se oni odnose. Mislim da je bitno da se vidi da oni zaista ovi projekti idu, često su bili prigovori kod korištenja sredstava Europske unije da zapravo se ne vidi na lokalnoj razini utjecaj tih sredstava, da se najčešće financiraju stvari koje dolaze iz središnje države, da su to veliki infrastrukturni projekti itd. Evo ovo je upravo jedan zajam koji će omogućiti, odnosno jedan projekt i niz podprojekata u okviru njega koji će omogućiti puno malih projekata koji će bitno izmijeniti kvalitetu života u onim krajevima na koje se budu odnosili. Evo recimo samo kad pogledate što se može financirati u sektoru prometne infrastrukture, dakle općinska cestovna infrastruktura, javna rasvjeta, pločnici, kolnici, pješačke staze, biciklističke staze, javno parkiranje, obično se mislilo da su te stvari uglavnom rezervirane za velike gradove, dakle da veliki gradovi mogu si priuštiti da tako urede svoj okoliš. Međutim, dolazi vrijeme da se zaista ti projekti mogu na svim razinama provoditi. Što se tiče projekata koji se tiču socijalne infrastrukture mislim da je jednako tako važno dakle i infrastruktura u području obrazovanja, zdravstva, socijalna skrb i kultura itd., domovi za starije osobe, vrtići, evo ovo se ne odnosi na Grad Zagreb ali sam Zagreb ima velike probleme s vrtićima koje ne zna riješiti, škole, općinske zdravstvene centre itd., sportske centre itd., itd. Dakle, iz svih ovih razloga mislim da vrijedi podržati ovakav zakon o potvrdi ovog zajma. On ima iste uvjete kao i prethodni, dakle može se otplaćivati na rok do 20 godina, poček od 5 godina i mislim da u vremenima kada zapravo vrijedi svaki novi projekt koji će i zaposliti ljude koji će na tom raditi, dakle nije samo konačni rezultat onoga što ćemo imati korist za društvenu zajednicu, korist je i dok se to bude radilo. Netko će na tome raditi, netko će od toga imati korist. Mislim da u ovim vremenima kada je gospodarska kriza da je iznimno važno da i kroz ove na ovaj način možemo financirati dakle te radove i da ljudi mogu dočekati ono bolje vrijeme koje predstoji kada će uvjeti općenito pa i u Hrvatskoj biti bolji. Evo iz svih tih razloga želim podržati ovaj zakon. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. I uvaženi zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. kao što možemo vidjeti iz ova dvije točke dnevnog reda možemo odmah zaključiti da su zapravo one međusobno prožete i povezane, kada govorimo ukupno o komunalnoj infrastrukturi, odnosno infrastrukturi koje su vezane na život gradova, županija, a prije svega dakle prostora gdje žive naši ljudi, onda dolazimo do jedne konstatacije da je zapravo usuđujem se reći i u gradovima i općinama ova tema o kojoj govorimo zadnjih sat vremena jedno od temeljnih teza u svakom prostoru u svakoj jedinici lokalne samouprave. Ja se ovog momenta neću osvrtati na sam prijedlog zakona, on je dakle jasan, pozdravljam ga, dakle kao još jedan dio doprinosa ulaganja u stvaranje preduvjeta boljeg života svih nas, valja još jedanput ponoviti konstataciju vezanu na prošli zakon kad je riječ o ovim ulaganjima počesto u sredstvima se to vidi, ali kada je riječ o pročistačima, kada je riječ i o dakle kvalitetnim radovima na smetlištima … [[Ne razumije se.]] to je posao koji zahtijeva puno novaca, a jako se malo vidi ono što je napravljeno i zapravo građanin na primjeren način ne može ocijeniti kakva je težina tih zahvata i što zapravo on znači u životu. No ja bih ovdje možda prokomentirao i možda čak zamolio malo za komentar ono što nas sve čeka u vremenu koje je pred nama, a uvažavajući sa jedne strane i nadolazeće strukturne fondove te mogućnosti dobijanja bespovratnih sredstava, ovo je možda i pitanje za kolegu državnog tajnika, vezano na temu novaca jeste pitanje da za razliku od danas predpristupnih fondova u kojima se kroz račune koje za određene radove se ispostavljaju odmah dakle mogu ići novci vezano za plaćanje, u strukturnim fondovima to neće biti tako, što znači da će prvo trebati realizaciju projekta odraditi, dakle platiti iz nekih izvora sredstava, a da bi nakon toga povratno došli novci ako je sve u redu, tj. naravno u konotaciji usporedbe dakle sa cijelom bespovratnih sredstava koja jesu bespovratna na kraju, ali nisu u prvoj fazi i moje zapravo pitanje ili komentar svima nama da se i država mora pripremiti kako naći premošćivanje sa sredstvima tako dugo dok se bespovratna sredstva ne dobe natrag, a imajući u vidu kada govorimo o ovom, ovoj temi, o ovoj točci dnevnoga reda dakle ovo je kredit, dakle on je vjerojatno pod povoljnim kvalitetnim uvjetima, ali svakako jedinice lokalne samouprave imaju dio svog učešća. Dakle pitanje da li u okviru situacija u kojoj su gradovi i općinama postoje postoji dovoljna mogućnost i da li postoji potentnost tih jedinica lokalne samouprave da s jedne strane prate te tzv. bespovratna sredstva koja to jesu, u konačnici ako je sve dobro odrađeno, ali je pitanje kako pronaći novce da bi se upravo projekt taj koji je vezan na bespovratna sredstva financirao i … [[Ne razumije se.]] to onda stavljajući u odnose na kredite. Da ne govorim napamet u gradu u prostoru u kome mi živimo ovog momenta smo prema strukturnim fondovima krenuli sa oko 50 milijuna eura sredstva u kojoj smo zatražili 85, 70 do 85% je financiranje koje se vraća, međutim nema projekta realizacije ako se 40 milijuna eura nije predviđeno negdje u proračunima grada, u proračunima države ili neke treće institucije koja će omogućiti da dok se program ne završi i dok ne prođe dakle njegova evaluacija nađemo te, taj keš novac. Situacija je da je i pozdravljam dakle pitanje vezano uz ovaj kredit, ali ukazujem na nešto na što u vremenima koja su pred nama nam će apsolutno doći kao problem. U razgovoru u jednom europskom skupu sa gradonačelnikom … [[Ne razumije se.]] on je uzimao kredit od 4 ili 5 milijuna eura kako bi premostio situaciju dok mu sredstva iz Europske unije ne dođu natrag, dakle u situaciji kada gradovi, općine jesu ili nisu solventni, mi sad dolazimo u situaciju da o tome moramo vrlo ozbiljno razmišljati. To opet stavljam u konotaciju sa vremenom koje je bio iza nas, pa smo krenuli sa pretpristupnim projektima, pa je bila prva konstatacija i ovdje izrečena koja je dobrim dijelom točno bilo je novaca, a teško je bilo jer nismo znali kvalitetno u fazi … [[Ne razumije se.]] napraviti projekte, onda smo u ovih zadnjih godinu, dvije, tri, četiri izuzetno se dobro educirali, velik je broj općina, gradova i svih zainteresiranih se javio upravo na veliki broj projekata, i sada smo došli u situaciju da po kvalitetnim i dobrim odabirima mi moramo u našim proračunima osiguravati novce kao dio sufinanciranja, upravo taj problem danas imam ja i u svom gradu, dakle da moram naći ovog momenta ili u rebalansima kada bi došli nekoliko milijuna kuna kao dio financiranja grada da bi upravo takvi projekti došli. Vesele me dakle i rekao sam unaprijed da dajem, ja se pozitivno određujem prema ovom dijelu kredita, ali ukazuje na situaciju u društvu koja će se vrlo brzo naći u našim sredinama u vremenima koja su pred nama imajući u vidu Zakon o fiskalnoj odgovornosti i odgovornom trošenju sredstava, mogli bi se naći u neobranom grožđu oko praćenja tako kvalitetnih i dobrih programa, u kojoj ćemo se naći u situaciji da nećemo imati dovoljno izvora sredstava za njihovo praćenje, dakle ovo samo govorim kao jedan primjer koje kako i ja u mojoj sredini a onda i u dobrom dijelu ostalih sredina se već pomalo sada nalazimo i na ovaj današnji dan, a očekujem da u vremenu koji je pred nama će zapravo takovih situacija biti još i više. Hvala, svakako prijedlog zakona podržavam.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se za to steknu potrebni uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za Projekt zajam za kopnenu infrastrukturu (integralni razvoj lokalne zajednice), hitni postupak je bio, P.Z. br. 911, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za Projekt zajam za kopnenu infrastrukturu (integralni razvoj lokalne zajednice). Molim uključimo se i glasujemo o ovom konačnom prijedlogu zakona. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno, sa 77 glasova.
Prelazimo na točku 11. – - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskom državljanstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 913 Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Ivica Buconjić, državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući, štovane dame i gospodo zastupnici. Prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskom državljanstvu želi se sadržajno i normativno uskladiti postojeći zakon kako bi se uklonile manjkavosti uočene u dosadašnjom zakonskoj primjeni. Unutarnje zakonodavstvo u području državljanstva usklađuje se s pravnom regulativom razvijenih europskih država kao i konvencijama koje su na snazi u Europi. Najznačajnije izmjene u odnosu na važeći zakon su olakšano je uključivanje i integracija podnositelja zahtjeva u hrvatsko društvu na osnovi zakonitog i stvarnog boravka, detaljnije su razrađene odredbe koje se odnose na reguliranje i duljinu boravka za stjecanje hrvatskog državljanstva po različitim pravnim osnovama. Tako se za stjecanje hrvatskog državljanstva po svim pravnim osnovama koje se vežu za boravak traži odobrenje stalnog boravka čime se završava postupna integracija stranaca u hrvatsko društvo. Također, duljina redovnog boravka potrebna za stjecanje hrvatskog državljanstva povećala se sa 5 na 8 godina. Osobe koje su rođene u RH ubuduće trebaju dostaviti otpust iz dosadašnjeg stranog državljanstva, ponovna reintegracija nakon otpusta iz hrvatskog državljanstva u svrhu stjecanja stranog državljanstva dopuštena je uz dodatni uvjet odobrenja boravka u RH. S jedne strane žele se smanjiti slučajevi višestrukog državljanstva, a s druge pridonijeti demografskom oporavku kroz stjecanje državljanstva osoba koje se vraćaju u RH. Jasnije je definiran pojam pripadnika hrvatskog naroda i pojam iseljenika kako bi se ubuduće ujednačeno tumačili ovi pojmovi. I ugradnjom ove odredbe, nove odredbe, olakšano je stjecanje hrvatskog državljanstva na osnovi boravka u RH osoba koje su imale prebivalište u RH na dan 8. listopada '91. godine, žive u RH, a do danas nisu stekle hrvatsko državljanstvo. I također više članaka uređuje ovlasti i nadležnosti dvaju ministarstava koje postupaju po zakonu predmetima državljanstva, to su Ministarstvo unutarnjih poslova i Ministarstvo uprave gdje se jasnije, preciznije i normativno jasnije uređuju njihove ovlasti, nadležnosti u postupcima stjecanja hrvatskog državljanstva. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se za to steknu potrebni uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskom državljanstvu, bio je hitni postupak, P.Z. br. 913, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio zastupnik Boro Grubišić. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima zastupnika. Gospodin Ivica Buconjić, državni tajnik. Prvo, gospodin Boro Grubišić, amandman 1 na članak 2.
Amandman 1 se ne prihvaća. Intencija predloženog članka je da samo osobe starije životne dobi budu oslobođene obveze poznavanja hrvatskog jezika i latiničnog pisma kao i kulture i društvenog uređenja, kako bi se izbjegle dosadašnje pravne situacije da se u hrvatsko državljanstvo primaju osobe koje niti u minimalnoj mjeri nisu integrirane u hrvatsko društvo, nemaju osnovni stupanj poznavanja jezika, pisma i kulture. Za pripadnike hrvatskog naroda je propisan privilegirani postupak stjecanja hrvatskog državljanstva u članku 16. kojim je propisano da pripadnik hrvatskog naroda ne mora ispunjavati ostale uvjete kao drugi stranci koji nisu Hrvati. Dakle, jedino osobe koje su u najmanjoj mjeri integrirane u RH moraju ispuniti tu pretpostavku ukoliko su mlađe od 60 godina što je neusporedivo povoljnije u odnosu na propise svih razvijenih europskih država.
Hvala. U ime kluba nema nitko. Molim da glasujemo o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Tko je za ovaj amandman molim da digne ruku. Nitko. Nije dobio prolaz. 2. amandman na članak 5. istog predlagača.
Amandman 2. se ne prihvaća zbog činjenice da su hrvatsko državljanstvo po toj osnovi do sada u praksi tražile osobe, potomci hrvatskih iseljenika u primjerice šestom ili sedmom koljenu. Ponavljale su se situacije da hrvatsko državljanstvo dobiju osobe koje nemaju nikakvu stvarnu povezanost sa Hrvatskom, ne poznaju niti jezik ni kulturu, nisu niti Hrvati, nisu se niti namjeravali naseliti u Hrvatskoj, a državljanstvo im je trebalo isključivo zbog hrvatske putovnice s kojom su mogli nesmetano putovati po svijetu, ulaska i rada u razvijenim zemljama. Za pripadnike hrvatskog naroda je propisano privilegirano stjecanje hrvatskog državljanstva temeljem članka 16. Zakona o državljanstvu, neovisno o prostoru s kojega potječu. Za njihove bračne drugove koji nisu pripadnici hrvatskog naroda također je predviđeno olakšano stjecanje državljanstva temeljem članka 11. ovog zakona.
Nema predstavnika kluba. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije prošao, nije dobio nijedan glas. Prelazimo na amandman 3 na članak 9.
Amandman 3 se ne prihvaća. Navedenim amandmanom bi se potpuno poništila svrha da se po privilegiranom postupku i privilegiranim kriterijima u hrvatsko državljanstvo primaju Hrvati. Naime, predloženim amandmanom se predlaže da je dovoljno da su djedovi i bake bili pripadnici hrvatskog naroda, a da je nacionalno opredjeljenje podnositelja zahtjeva irelevantno. Već i predloženim člankom 9. izmjena i dopuna ovog Zakona je propisano da se pripadnost hrvatskom narodu može podredno potvrđivati i ponašanjem podnositelja zahtjeva u smislu aktivnog sudjelovanja u hrvatskim kulturnim, znanstvenim, športskim udrugama i u inozemstvu. Time se omogućava brojnim pripadnicima hrvatskog naroda koji žive u stranim zemljama u kojima ne postoji mogućnost nacionalnog deklariranja … [[Ne razumije se.]] da olakšano steknu hrvatsko državljanstvo.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nitko, nije prošao. Amandman 4 istog predlagača na članak 19.
Amandman 4 se ne prihvaća. Narečeni članak 19. je povezan sa člankom 94. stavak 1. točka 2. Zakona o strancima koji ću citirati: Iznimno od članka 92. ovog zakona stalni boravak može se odobriti strancu koji je imao prebivalište u RH na dan 8.listopada 1991.godine, a koji je korisnik programa povratka ili obnove ili stambenog zbrinjavanja što se dokazuje potvrdom nadležnog državnog tijela za izbjeglice i za kojeg je utvrđeno da se vratio s namjerom da trajno živi u Republici Hrvatskoj. Ne radi se o velikom broju osoba, no budući je velika većina izbjeglica koja je ispunjavala uvjete za stjecanje hrvatskog državljanstvo isto i dobila, osim toga jasno je propisano da pravo na ovaj olakšani način reguliranja stalnog boravka, a zatim i na stjecanje državljanstva imaju samo osobe koje su obuhvaćene programom povratka obnove stambenog zbrinjavanja i koje su se stvarno vratile i žive u Republici Hrvatskoj. One su i prije godinama živjele u Republici Hrvatskoj i imale prijavljeno prebivalište, a jedina pogodnost kod stjecanja hrvatskog državljanstva je samo glede potrebnog trajanja boravka u RH.
Nema predlagača. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Nije dobio nijedan glas, nije prošao. Hvala državnom tajniku. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskom državljanstvu. Molim uključimo se i glasujmo o konačnom prijedlogu zakona. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 76 glasova za i 1 protiv, 1 suzdržan oprostite.
Prelazimo na točku 12., a to je - prijedlog Odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnim misijama Ujedinjenih naroda Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Vlada je predložila ovu odluku na temelju članka 4. i 5. Zakona o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga RH, policije, civilne zaštite te državnih službenika i namještenika u mirovnim operacijama i drugim aktivnostima u inozemstvu. Prijedlog akta primili ste poštom. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Pjer Šimonović, državni tajnik u Ministarstvu obrane. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora nekoliko riječi o prijedlogu Odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnim misijama Ujedinjenih naroda u godini 2012. i 2013. Radi se konkretno o 7 operacija Ujedinjenih naroda od kojih je jedna nova, nova je pokrenuta od strane UN-a, i prijedlog je da i RH svojim Oružanim snagama sudjeluje u njoj. Ta nova operacija se vodi u Južnom Sudanu. Kao što znate Južni Sudan je jedna nova država i Međunarodna zajednica kroz instrumente UN-a nastoji sa svoje strane doprinijeti uspostavi instrumenata te nove države. Za tu operaciju mislimo da je posebno važno da RH sudjeluje kao zemlja koja ima i raspolaže značajnim iskustvom upravo na planu izgradnje instrumenata države. Sa stanovišta međunarodnih interesa RH važno je takav jedan oblik doprinosa Međunarodnoj zajednici kroz dokazivanje naše vjerodostojnosti u Međunarodnoj zajednici. Što se ostalih operacija tiče radi se o nastavku sudjelovanja u operacijama na Golanskoj visoravni i u Libanonu, na Cipru, Zapadnoj Sahari, Liberiji te u Indiji i Pakistanu radi se o značajnim geostrateškim točkama u svijetu u koje prisustvo Međunarodne zajednice izuzetno bitno za održanje mira i stabilnosti. U nizu njih RH sudjeluje već neko vrijeme. Najznačajniji doprinos snagama na Golanskoj visoravni gdje djeluje naša pješačka satnija. Radi se ujedno i o prostoru koji je u posljednje vrijeme bio posebno strateški značajan zbog Arapskog proljeća, zbog svega onog što se događa na tom prostoru šireg Bliskog istoka. Tako da je u tom smislu naše sudjelovanje izuzetno važno sa stanovišta doprinosa Međunarodnoj zajednici … [[Govornik se ne razumije.]] Da spomenem samo jedan, on se tiče i mogućnosti opremanja snaga UN-a kroz angažman naše vojne industrije i namjenske industrije i industrije hrane. Tako da smo u tom smislu u posljednje vrijeme uspostavili kontakte s UN-om. Znači, naše sudjelovanje u misijama UN-a ima nekoliko funkcija. Jedna je naravno ovaj doprinos međunarodnoj sigurnosti i jačanje državne uloge RH u svijetu. Drugi je razvoj naših sposobnosti Oružanih snaga i snaga policije. I treći je također sve više i otvaranje ovih mogućnosti za plasman hrvatskih proizvoda i usluga povezanih sa tim operacijama. Sve operacije naravno nose određenu vrst rizika, međutim naša je procjena naravno da u toj ravnoteži između interesa i rizika ravnoteža je definitivno na strani koristi. I možda još jedna završna napomena, radi se o također i o operacijama u kojima RH sudjeluje ne samo sa snagama nego i sa sve izrazitijim specijalnostima koji uključuju i obnašanje značajnih zapovjednih pozicija. Radi se naravno i o jačanju uloge RH kao članice NATO-a i naravno kao buduće članice EU. Evo, ukoliko ima nekih pitanja. Dame i gospodo hvala lijepa.
Zahvaljujem. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba HDZ-a uvažena zastupnica Marija Pejčinović Burić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo Republika Hrvatska kao odgovorna članica UN-a čitav niz godina je aktivna u različitim područjima djelovanja ove svjetske organizacije, a u području čuvanja i stvaranja mira aktivna je zadnjih 12 godina. Naime, prije tog vremena Hrvatska je zbog agresije na njezin teritorij bila i sama korisnicom mirovne misije UN-a i to je iskustvo dodatno osnažilo uvjerenje o potrebi i o korisnosti pomaganja drugima kojima je zbog različitih razloga takva vrsta pomoći nasušna potreba. Međutim, osim ove visoko vrijedne zadaće očuvanja i stvaranja svjetskog mira sudjelovanje u mirovnim misijama RH potvrđuje se kao aktivni sudionik u međunarodnoj politici te ju time legitimira i za odgovorne međunarodne dužnosti. Najbolji primjer za to je svakako bilo i članstvo u Vijeću sigurnosti UN-a 2008. i 2009. godine. Sukladno zakonskim odredbama Hrvatski sabor je nadležan donositi odluke o sudjelovanju Oružanih snaga RH u međunarodnim mirovnim operacijama i misijama, a budući da se postojeća odluka odnosi na razdoblje 2010. i 2011. godine potrebno je donijeti novu odluku koja će odrediti sudjelovanje naših oružanih snaga u sljedeće 2 godine. Naime, u 2012. i 2013. godini uz prijedlog odluke koji smo dobili od Vlade priloženo je vrlo detaljno izvješće o svakoj pojedinačnoj misiji u kojoj je Republika Hrvatska sudjelovala u protekle dvije godine, kao i procjena sigurnosnog stanja u području na kojem se naše oružane snage nalaze, vrsta dužnosti koji im je povjerena kao i procjena mogućih promjena koje će se odraziti na mogući porast ili tamo gdje je takav slučaj smanjenje potrebnog angažmana međunarodnih snaga. Evo, državni tajnik je govorio u tome u koliko misija imamo namjeru u sljedeće dvije godine sudjelovati, ja ću vrlo kratko proći u najbitnijim gdje se danas naše oružane snage nalaze, što su njihove zadaće i kakve su procjene potreba za sljedeće dvije godine. Dakle, prva mirovna misija Ujedinjenih naroda na golanskoj visoravni od 1974. godine postoji mirovna misija tamo. Zadaća misije je održavanje primirja između Izraela i Sirije, nadzor prekida neprijateljstava između Izraelskih i Sirijskih snaga te nadzor područja razdvajanja i isključenja kako to predviđa sporazum o prekidu djelovanja i razdvajanju snaga. Prosudba je dakle naime, u jednom od paragrafa u rezoluciji koja je išla prema glavnom tajniku da će u sljedećem izvješću trebati uvrstiti prosudbu i preporuku za promjenu odnosno uvećanje operativnih sposobnosti UN DOF-a kako je skraćenica ove misije za provedbu mandata. Utoliko je i prijedlog koji smo dobili od Vlade da se broj naših Oružanih snaga na ovom području uveća s obzirom da se očekuje i da će se ukupno uvećanje snaga u ovoj misiji povećati, to je misija srednjeg rizika kakva je procjena danas, znamo sami da je to područje vrlo trusno da se u kontekstu Arapskog proljeća ali i u širem kontekstu da jesu napetosti porasle na tom području. Sljedeća misija je mirovna misija Ujedinjenih naroda u Libanonu koja tamo djeluje od 1978. godine, njezina je zadaća opet područje bliskog Istoka iznimno važno, povezana svakako sa ovim drugim područjem. Njezina zadaća je verificiranje Izraelskog povlačenja iz Libanona, održavanje mira i sigurnosti, asistiranje radi verificiranja Izraelskog povlačenja iz Libanona, održanje mira i sigurnosti, asistiranje Vladi Libanona u uspostavi uprave u cijelom državnom teritoriju. sigurnosno stanje unutar zone odgovornosti misije UNFIL i dalje se ocjenjuje mirno ali nestabilno, ne bilježe se značajni sigurnosni događaji niti sigurnosni incidenti. Predviđeno je da naše Oružane snage na području ove misije budu u sljedeće dvije godine do četiri pripadnika Oružanih snaga. Sljedeća mirovna misija je misija na Cipru jedna jedina koja se događa u europi u ovom trenutku, prisutna je tamo od 1964. godine a inicijalna svrha je preveniranje daljnjih sukoba između Turske i Grčke zajednice na Cipru i normalizaciji odnosa. Mislim da o tome više znamo jer ovo je područje koje je blisko nama radi se o jednoj članici Europske unije i predviđanja su dakle da će se, vrlo je niska rizičnost ove misije, očekuje se ipak pozitivan razvoj pregovora i preporuča se da naše Oružane snage tamo imaju do četiri pripadnika u sljedećem razdoblju. sljedeća misija je mirovna misija u zapadnoj Sahari koja je aktivna od 1991. godine, dakle, nakon što je postignut dogovor između Maroka i fronte Polisario koja predviđa tranzicijski period za pripremu referenduma u kojem bi stanovništvo zapadne Sahare moglo birati između neovisnosti i integracije sa Marokom. Što se tiče sigurnosnog rizika u ovoj misiji vezani su za postojanje visoke koncentracije zaostalih mina i neeksplodiranih ubojnih sredstava, opasnost od fizičkih ozljeda, opasnost od ugriza zmija otrovnica, škorpiona itd. Predviđeno je dakle naše mirovne misije su tamo od 2002. godine, i očekuje se kontinuitet sudjelovanja na ovom području i očekujemo da Hrvatske oružane snage u ovoj misiji sudjeluju u istom opsegu kao što su i do sada. Mirovna misija Ujedinjenih naroda u Liberiji UNMIL postoji od 2003. godine, zadaća je provođenje istraga o povredama i provođenju istraga o povredama i njegovih odredbi zaštite osoblja i objekata Ujedinjenih naroda, potpora humanitarnih aktivnosti i zaštite ljudskih prava, podupiranje sigurnosne reforme i implementacije mirovnog procesa. Stanje sigurnosti u Liberiji, Ujedinjeni narodi procjenjuju mirnim ali nestabilnim i dakle pripadnici naših Oružanih snaga u misiji UNMIL-a su od listopada 2003. godine, do sada, to je jedna od misija u kojoj su smanjili broj naših pripadnika sada se nalaze 2 bilo je ranije 5, i mirovna misija je dosta stabilna, očekuje se da bi nakon provedenih izbora moglo doći do značajnog smanjenja broja vojnog osoblja i utoliko se predlaže nastavak sudjelovanja naših pripadnika sa 2 pripadnika Oružanih snaga. Mirovna misija Ujedinjenih naroda u Južnom Sudanu, gospodin državni tajnik je govorio o tome, to je nova misija, ona zamjenjuje onu raniju misiju koju smo imali na području Sudana od 2000. od 8. srpnja ove godine 2011. njezina je zadaća je dosta široka ali se može podvesti pod tri osnovne skupine, dakle potpora konsolidiranju mira jačanje dugoročne izgradnje države i gospodarskog razvoja te pružanje potpore Vladi Južnog sudana u području sprečavanja sukoba i zaštite civila te pružanje potpore Vladi Južnog Sudana u razvijanju kapaciteta za održavanju sigurnosti, uspostave vladavine prava i jačanju sigurnosnog i pravosudnog sektora. Prijedlog je da se republika Hrvatska uključi u ovu novu mirovnu misiju Ujedinjenih naroda na području južnog Sudana jer će svakako misija biti izazovna s obzirom na mandat i ulogu u izgradnju najnovije države na svijetu dakle države Južni Sudan. Nešto što se tiče procjena sigurnosti, nešto je viši stupanj rizika od prethodne, ali će svakako kao i ove druge operacije pružiti mogućnost za stjecanje iskustava koja bi mogla biti korisna za oružane snage Republike Hrvatske. I zadnja misija u kojoj sudjelujemo je mirovna misija u Indiji i Pakistanu od 1948. godine. Naime, mandat ove misije je osigurati primjenu postojećeg prekida vatre i suzdržavanje od neprijateljstava u svim područjima sukoba do povlačenja svih naoružanih snaga na njihova područja i pozicije. Koliko je misija složena pokazuje koliko dugo traje. Naravno situacija u tom dijelu svijeta isto tako nije nimalo jednostavna, svakako je složena zbog Afganistana i svega što se tamo događa. Dakle, sigurnosna situacija u području djelovanja ove misije je bila obilježena s nekoliko incidenata vezanih uz djelovanje protuvladinih elemenata u Pakistanu. Naime, nakon smrti Bin Ladena sigurno da su se tamo sigurnosni uvjeti pogoršali, ali u svakom slučaju područje na kome djeluju naši pripadnici naših oružanih snaga nije bio u opasnosti i ugrozi. Prijedlog je naše mirovne misije dakle naši pripadnici tamo sudjeluju od 2002. godine i prijedlog je da se nastavi sudjelovati u ovoj mirovnoj misiji u dosadašnjem opsegu. Dakle, sukladno tome da se poveća gornja granica broja mogućih sudionika u međunarodnim misijama. Tako se predlaže da RH odnosno njezine oružane snage u sljedećem razdoblju sudjeluju u 7 misija i sa ukupno do 146 pripadnika. Budući da su dosadašnja iskustva naših predstavnika u ovim misijama bila iznimno dobra i korisna te da je to odlična prilika za stjecanje iskustava i unapređivanje sposobnosti naših oružanih snaga i svakako za stjecanje ugleda naše zemlje u međunarodnoj zajednici, klub HDZ-a podržava donošenje predložene odluke. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Na redu je uvaženi zastupnik Branko Kutija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Oružane snage RH u 2010. Godini obilježile su 19. Obljetnicu postojanja. U navedenom razdoblju Hrvatska vojska je od branitelja napadnut domovine izrasla u moderne oružane snage. Republika Hrvatska je od zemlje primateljice postala zemlja davateljica mirovnih snaga. Prijem RH u punopravno članstvo NATO-a političko je priznanje za usvojene demokratske standarde, priznanje za doprinos izgradnje međunarodne sigurnosti i za uložene napore u transformaciji obrambenog sustava. Sudjelovanje u međunarodnim mirovnim operacijama u skladu je sa strateškim opredjeljenjem RH čime se naša država svrstava među odgovorne članice međunarodne zajednice koje su spremne preuzeti dio napora za ostvarenje opće sigurnosti. Odluka Hrvatskog sabora o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga RH u mirovnim misijama UN-a regulira sudjelovanje u mirovnim misijama u 2010., 2011. godini u skladu s kojom su pripadnici Oružanih snaga RH sudjelovali u ukupno 8 mirovnih misija UN-a. U usporedbi za 2009. godinom RH je u 2010., 2011. smanjila broj mirovnih operacija kao i ukupan broj angažiranog osoblja te se pristupilo koncentriranju snaga u manjem broju mirovnih misija UN-a. Budući da odluka Hrvatskog sabora važi za 2011. godinu predlaže se da Hrvatski sabor donese novu odluku kojom će se odobriti sudjelovanje pripadnika Oružanih snaga RH u mirovnim misijama UN-a za 2012. i 2013. godinu. Novom odlukom Hrvatskog sabora predlaže se sudjelovanje u 7 mirovnih misija. To je na Golanskoj visoravni, Libanon, Cipar, Zapadna Sahara, Liberija, Južni Suda, te Indija i Pakistan. Hrvatske oružane snage danas uspješno ostvaruju svoje misije i zadaće kako u zemlji tako i u inozemstvu. Pružaju pomoć civilnim institucijama gašenjem požara, hitnim medicinskim prijevozom unesrećenih te u drugim hitnim situacijama. Oružane snage RH sudjeluju u brojnim međunarodnim mirovnim operacijama i misijama UN-a, NATO-a, EU-a od Kosova do Afganistana. A Vlada RH i dalje posvećuje punu pozornost daljnjoj transformaciji obrambenog sustava te u skladu s proračunskim sredstvima osigurava potrebne uvjete za daljnji razvoj oružanih snaga u novim okolnostima koje nastaju ulaskom RH u euroatlantske integracije. Evo, zbog navedenog podržat ću donošenje ovakve odluke. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se za to steknu potrebni uvjeti.
Prelazimo na Prijedlog Odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnim misijama Ujedinjenih naroda. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Naglašavam da je sukladno članku 7. Ustava Republike Hrvatske za donošenje ove odluke potrebna većina svih zastupnika, dakle najmanje 77. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnim misijama Ujedinjenih naroda. Molim uključimo se što masovnije i glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova prihvaćen prijedlog Odluke o sudjelovanju sa 126 glasova za, 3 suzdržana i ništa protiv.
Prelazimo na 13. točku dnevnog reda, a to je - Konačni prijedlog Zakona o umjetničkom obrazovanju, drugo čitanje, P.Z. br. 868 Predlagatelj Vlada RH. Prijedlog akta primili ste poštom. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Želimir Janjić, državni tajnik u Ministarstvu obrazovanja, znanosti i športa. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Dopustite da kratko uvodno kažem o Konačnom prijedlogu Zakona o umjetničkom obrazovanju i ja ću se koncentrirati samo na razlike između prvoga i drugoga čitanja uvjeren da vam je svima poznato što smo imali u prvom čitanju, a što se predlaže u drugom čitanju, ali jednako tako i uvjeren da sva naša stručna javnost, sve naše škole koje su pozorno pratile ovu raspravu isto tako dobro znaju što je bilo u prvome čitanju pa će onda biti dovoljno respektirajući vrijeme koje vam je potrebno za druge točke iznijeti, zapravo samo ove potrebne razlike koje ću obrazložiti. Dakle, govorimo o jednom dijelu jednom segmentu osnovnoškolskoga i srednjoškolskog obrazovanja koje do sada nije bilo zakonski normirano onako kako su ostali dijelovi normirani nego tek pravilnikom o umjetničkom obrazovanju u osnovnim školama čak ne niti u srednjim, što je naravno stvaralo poteškoće u funkcioniranju ovih vrsta naših osnovnih i srednjih škola. Prvo ću reći da smo prihvatili jedan veliki dio vaših sugestija koje ste izrekli u raspravama i ja koristim ovu priliku da svima vama poštovane zastupnice i zastupnici zahvalim na tomu što ste nam pomogli u iznalaženju boljih rješenja u odnosu na prvo čitanje. Pa tako kada se govori o upisu učenika odnosno o onoj dobnoj granici u članku 4. bilo je prijepora oko točke 9. u kojoj se kaže da se osim svih onih 8 kategorija o kojima govorimo, o potrebnom broju godina u pravilu za upis učenika u pojedini program, da odluku o tomu da posebno daroviti mogu biti iznimno i drugačije upisani, da donosi školski odbor. Vaš je prijedlog bio da to ne bude tijelo koje upravlja školom jer ono možda u tom stručnom dijelu nije baš tako kompetentno kao što je to nastavničko vijeće i vaš je prijedlog bio da to bude nastavničko ili učiteljsko vijeće i mi smo taj prijedlog prihvatili pa sada u ovom rješenju imamo da će to učiniti učiteljsko odnosno nastavničko vijeće. Nadalje, u članku 13. stavku 2. radi se o nastavku školovanja nakon prekida. Također je bilo predviđeno rješenje da će o tomu odluku donijeti školski odbor, vaš je prijedlog bio da to bude učiteljsko ili nastavničko vijeće i mi smo taj prijedlog također prihvatili. Sljedeće što smo prihvatili to se odnosi na umjetnički kurikulum. Naime mi smo, obzirom da umjetničkog kurikuluma kao gotovoga dokumenta još uvijek nema izrađenog i takvu ambiciju zapravo nismo niti imali dok se ne donese zakon. Mi smo operirali pojmovima umjetnički kurikulum, odnosno nastavni plan i program. Međutim, kako su vaše sugestije bile da ujednačimo taj izričaj mi smo ovdje upotrebljavali samo izričaj umjetnički kurikulum, ali smo onda u prijelaznim odredbama u članku 26. stavku 2. rekli da će se do donošenja umjetničkih kurikuluma primjenjivati postojeći nastavni planovi i programi. Izmijenili smo također na vašu sugestiju i rokove za donošenje određenih pravilnika, odnosno rokove školama za usklađivanje s odredbama zakona. Pa smo tako skratili rok za donošenje pravilnika našem ministru na 4 mjeseca što smatramo da je dovoljno, a onda smo ostavili školama rok za usklađivanje 6 mjeseci. I jedno i drugo je zapravo planirano da bi sav taj potreban posao oko usklađivanja i donošenja ovih pravilnika bio gotov do ljeta, odnosno do početka iduće školske godine. Da je možda ostao rok od godinu dana kako je stajalo onda bismo to imali tek negdje u sredini prvoga polugodišta što je poprilično nespretno i onda je zapravo malo teže i primijeniti. Ovako je to potpuno čisto, do ljeta će svi ovi potrebni poslovi biti obavljeni i u novu školsku godinu 2012./2013. moći će se ući primjenjujući odredbe ovoga zakona. Iznimka u ovim rokovima je jedino ona odredba koja govori o našim glazbenim školama koje se nalaze u sastavu pučkih otvorenih učilišta. Tu smo utvrdili konačni rok do kada to treba učiniti i to je do 31. kolovoza 2014. godine. Dakle, svuda gdje imamo glazbene škole u pučkim otvorenim učilištima, njih je ukupno 14 u Republici Hrvatskoj kojima su naravno osnivači gradovi, a i predvidjeli smo da osnivači osim jedinica područne odnosno regionalne samouprave mogu biti i jedinice lokalne samouprave, dakle i gradovi. Utvrdili smo da taj rok bude konac kolovoza 2014. godine, dakle imamo puno vremena, više od 2 i pol godine da se ovaj posao privede kraju. Kada smo o tomu govorili u prvom čitanju možda je malo bilo nerazumijevanja u stručnoj javnosti da se izdvajaju glazbene škole iz pučkih otvorenih učilišta radi toga što one tamo dobro ne funkcioniraju. To nije točno. To nije točno, te škole dobro funkcioniraju, imamo puno svijetlih primjera. Ja bih mogao spomenuti jedan kao zajednički nazivnik za sve te dobre primjere, recimo Mali Lošinj u kojemu glazbena škola sa 60 i nešto učenika izuzetno dobro funkcionira i nama u ministarstvu je dobro poznato da oni imaju adventske koncerte, da obilježavaju dane kruha sa svojim koncertima, dane glazbe grada, da organiziraju zajedničke koncerte na Cresu i Malom Lošinju itd. Dakle, sve čestitke zapravo za takvo funkcioniranje, ali kada govorimo o ovome mi govorimo o jednom sustavnom rješenju koje je zapravo za čitav sustav obrazovanja zapravo puno bolji i koji će ove škole staviti na ono mjesto koje imamo i u ostalim slučajevima. Da li će to biti samostalne škole u pojedinim sredinama ili će to biti sastavni dio drugih glazbenih škola ili možda osnovnih škola, to zavisi od sredine do sredine. Matični odbor, odnosno Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu predložio je jedan amandman u kojemu predlažu da nakon članka 4. da imamo i članak 4.a gdje se govori o osnivanju sektorskog vijeća za umjetničko obrazovanje koje se može sastojati od podsektorskih vijeća, ono ima u pravilu do 20 članova, a ministar znanosti nadležan za obrazovanje imenuje to sektorsko vijeće na način da iz Agencije za odgoj i obrazovanje imenuje izravno člana i odgovarajućih ustanova za umjetničko obrazovanje, a za ostale članove prijedloge daje ministarstva nadležna za kulturu, poslodavci, komore, sindikati, strukovne udruge, Nacionalni savez osoba s invaliditetom, visoka učilišta, ustanove za umjetničko obrazovanje i drugi dionici. Ovo sektorsko vijeće je u prijedlogu partnerski sastavljeno savjetodavno i stručno tijelo koje iskazuje potrebe tržišta rada, visokog obrazovanja i svih drugih sastavnica hrvatskoga društva kroz definiranje potrebnih umjetničkih kvalifikacija, analiziranje postojećih i potrebnih kompetencija unutar sektora te u podsektorima davanje prijedloga za izradu standarda zanimanja, davanje mišljenja agencije o potrebnom sadržaju umjetničkih kvalifikacija, promicanje sektora te mogućnosti zapošljavanja unutar sektora, davanje prijedloga mreže umjetničkih kurikuluma i ustanova za umjetničko obrazovanje i utvrđivanje profila unutar obrazovnoga sektora. Predviđeno je da Agencija za odgoj i obrazovanje osigurava u svom razdjelu sredstva za rad ovoga sektorskoga vijeća. To je napravljeno po uzoru na dosadašnjih 13 sektorskih vijeća u sustavu strukovnoga obrazovanja. I iz tih razloga mi ovaj amandman u ime predlagatelja prihvaćamo i smatramo da je ovo dobro rješenje i da ćemo to rješenje imati kao što imamo i u sustavu strukovnog obrazovanja i možda bi bilo šteta da ovako nije napravljeno. Stoga predlagatelj ovaj amandman odbora prihvaća. I zaključno, dopustite poštovane zastupnice i zastupnici da kažem da će se donošenjem ovoga zakona zaokružiti taj zakonodavni okvir, taj normativni okvir u osnovnom i srednjem obrazovanju i nećemo imati više niti jedan segment koji nije propisima pokriven. Naravno da će to pomoći prije svega svim našim školskim ustanovama, svim našim glazbenim, plesnim školama, svim našim umjetničkim školama da u jednome zakonu zapravo imaju propisano sve ono što je potrebno, a da nije razbacano po nekim drugim zakonima na koje će se morati pozivati u svojoj redovitoj djelatnosti, a jednako tako to će olakšati i posao svim onim koji imaju obveze prema ovim školama bilo da se radi o agencijama koje vrše stručni nadzor, bilo da se radi o inspekciji koje također imaju svoje ovlasti u ovome sustavu obrazovanja. Stoga smatramo da ćemo donošenjem ovoga zakona zaokružiti ovaj normativni okvir koji se odnosi na osnovno i srednje obrazovanje, i vjerujte da će sve naše umjetničke škole donošenjem ovoga zakona biti izuzetno zadovoljne i reći da je konačno posvećeno pozornosti i njima i mi ćemo zapravo u ovih 8 godina dovršiti taj dosta zahtjevni posao, a to se naravno od nas i očekivalo. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo je na redu su klubovi, u ime kluba HDZ-a uvažena zastupnica Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici Hrvatske demokratske zajednice i koalicijskih partnera, jer jedino smo očito mi danas ovdje zainteresirani ne samo za konačni prijedlog Zakona o umjetničkom obrazovanju, nego i za sve točke dnevnoga reda koje su od značaja za budućnost naše domovine, ali očito izostanak interesa za rad i za budućnost naše domovine danas izostaje, pa nas je samo u ovome broju. Da se vratim na prijedlog, Konačni prijedlog Zakona o umjetničkom obrazovanju, klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice razmotrio je i proučio dostavljeni konačni prijedlog zakona i podržat će njegovo donošenje. Kao što je rekao državni tajnik radi se o zakonu kojim se prvi put u Hrvatskoj uređuje jedno područje dakle područje umjetničkoga obrazovanja koje do sada nije bilo riješeno niti uređeno na adekvatan način, dakle posebnim zakonom. Ujedno ovo označava i završetak posla koje je Vlada i resorno Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa napravilo normirajući cijeli sustav obrazovanja na jednoj razini, dakle od predškolskog do srednjoškolskog. Pa samo da podsjetim da smo donijeli Zakon o predškolskom odgoju i naobrazbi, Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, Zakon o strukovnom obrazovanju, Zakon o obrazovanju odraslih, kao i sve potrebno za osnivanje svih agencija. Mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice podržavamo i pozdravljamo što je prijedlog zakona rađen sa strukom, jer to je jamstvo kvalitete prijedloga zakona, a onda i njegove kvalitetne primjene i provedbe, kao što cijenimo što je ovaj zakon bio u redovnoj proceduri ovdje u Hrvatskome saboru te su radna tijela i zastupnici u raspravama na plenarnoj sjednici u prvom čitanju imali prigodu poboljšati prijedlog zakona, a čuli smo od državnoga tajnika i kako vidimo u ovome dostavljenome prijedlogu, konačnome prijedlogu predlagatelj je uvažio i cijenio dio iznijetih prijedloga i ugradio ga u končani prijedlog zakona. Zakon o umjetničkom obrazovanju uređuje djelatnost osnovnog i srednjeg umjetničkog obrazovanja kroz sustav povezanih stupnjeva obrazovanja, od osnovnoškolske pripremne razine za srednju školu, i srednjoškolske razine umjetničkog obrazovanja. Zakon definira umjetničke programe kao glazbene, plesne, likovne, dramske i druge, što se određuje prema vrsti kurikuluma. Osnovno plesno obrazovanje izvodi se u četverogodišnjem trajanju, osnovno glazbeno obrazovanje u šestogodišnjem, a srednje umjetničko obrazovanje u četverogodišnjem trajanju, s tim da pripremno plesno obrazovanje za srednju školu izvodi se prema kurikulumu u jednogodišnjem trajanju, a pripremno glazbeno obrazovanje za srednju školu u trajanju od dvije godine. Pripremnim glazbenim, odnosno plesnim obrazovanjem učenik stječe znanje i sposobnosti za nastavak glazbenog, odnosno plesnog obrazovanja bez prethodno završenog osnovnog glazbenog, odnosno osnovnog plesnog obrazovanja. Na taj način učenici koji su bili privatno podučavani ili su bili članovi folklorne skupine imaju pristup srednjoškolskom glazbenom ili plesnom obrazovanju i smatram da, mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice smatramo da je to proširenje i unapređenje. Ali da se vratimo inače problemu, odnosno području umjetničkog obrazovanja u Republici Hrvatskoj koje ima stogodišnju tradiciju, pa onda recimo i da u Republici Hrvatskoj djeluje 90 škola koje pohađa 19 tisuća 789 učenika koje izvode osnovnoškolski i srednjoškolski program glazbe i plesa, te 12 srednjih škola koje pohađa tisuću 687 učenika koje izvode programe likovne umjetnosti i dizajna. I ovo su podaci iz školske 2009./2010. godine, međutim nije uvijek bilo tako trebamo se vratiti i vidjeti koliko je recimo bilo to negdje sredinom 80-ih godina, prema podacima tada je bilo 2 tisuće 669 učenika u umjetničkom obrazovanju, da bi nemojmo zaboraviti Domovinski rat koji je prekinuo i ovaj segment života u Hrvatskoj, usporio ga, da bi '99./2000. školske godine bilo 13 tisuća 622 učenika obuhvaćena umjetničkim obrazovanjem, a 2009./2010. 19 tisuća 787 učenika. Nemojmo zaboraviti ni da je u posljednje četiri godine u sustav osnovnog i srednjeg umjetničkog obrazovanja u Republici Hrvatskoj uvedeno preko 250 novih nastavnika i profesora čemu treba zahvaliti hrvatskoj Vladi i jasno resornome ministarstvu za veliko razumijevanje i unapređenje i ovoga segmenta obrazovanja u Republici Hrvatskoj. Jasno ovim zakonom se definira osnivanje umjetničke škole, i to na način da osnivači mogu biti Republika Hrvatska, jedinica područne (regionalne) samouprave, jedinica lokalne samouprave, i druga pravna ili fizička osoba. Državni tajnik je govorio o određenom problemu percepciji prijedloga zakona kojim je rečeno da se umjetničke škole, odnosno poglavito glazbene škole trebaju do 2014. godine kako sad stoji u ovome prijedlogu zakona izdvojiti iz pučkih otvorenih učilišta. I mi u klubu HDZ-a zalažemo se da se umjetničko obrazovanje veže uz mrežu osnovnog, odnosno srednjoškolskog obrazovanja. Jer kao i dosada, dakle i do donošenja ovoga Zakona o umjetničkom obrazovanju, glazbeni odjeli su mogli biti osnivani pri postojećim osnovnim školama. Zalažemo se i pozdravljamo za vertikalu u svim sredinama jer ako kažemo da ima 90 umjetničkih škola u RH znamo li koji broj od tih 90 je u Zagrebu, a znamo li da ima Hrvatska više od 550 jedinica lokalne i područne samouprave uključujući i Grad Zagreb onda je jasno da imamo još veliki dio područja koji nije pokriven umjetničkim obrazovanjem, a naprosto i taj dio nastojimo pa i donošenjem ovoga zakona učiniti dostupnima svoj djeci i mladima u RH koji imaju, koji su daroviti i pokazuju interes i sklonosti za umjetničko izražavanje. Jako dobro je da se u ovome zakonu definira i financiranje umjetničkih škola i to iz više izvora, a u skladu sa Strategijom razvoja i osnivačkim pravima i to iz državnoga proračuna, proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, namjenskih sredstava kulturnih institucija i ustanova na lokalnoj razini, sredstvima osnivača kada je osnivač druga fizička ili pravna osoba, prihodima koji se ostvaruju obavljanjima vlastite djelatnosti i drugim namjenskim prihodima, participacijom, sredstvima drugih subjekata, pokrovitelja i zainteresiranih ustanova. Zašto je važno ovdje utvrditi način financiranja ustanova? Pa postoje sredine, odnosno osnivači koji se jako zalažu da se u njihovoj sredini osnuje umjetnička škola, ali onda poslije iz ovih ili onih razloga nisu spremni financirati njezino djelovanje. I ne treba zaboraviti, i dosada su se glazbene škole, bilo osnovne bilo srednje, financirale iz decentraliziranih sredstava. Prije svega da ne zaboravim iz državnoga proračuna, odakle su im plaće. Zatim iz centraliziranih sredstava jedinica lokalne i područne samouprave koje imaju, na koje su prenijete decentralizirane funkcije, a jednako tako i dijelom participacije koju plaća roditelj jer znamo da je samo osnovno obrazovanje obvezno i besplatno u RH, a ovo je također jedan oblik jamstva i roditelja, odnosno skrbnika, da će dijete upisani program i pohađati i završiti. I da ne duljim dalje, državni tajniče posebno pozdravljamo ovo što ste uvažili, odnosno pozdravljamo sve prijedloge koje ste u konačnome prijedlogu zakona uvažili, a iznijeti su ovdje u Hrvatskome saboru, što ste skratili primjenu, odnosno obvezu usklađenja akata, odnosno statuta umjetničkih škola sa godine na 6 mjeseci kako bi sljedeća školska 2012/2013. godina mogla krenuti sukladno Zakonu o umjetničkom obrazovanju. Iz svega navedenoga klub HDZ-a podržava donošenje Zakona o umjetničkom obrazovanju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se za to steknu potrebni uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o umjetničkom obrazovanju, to je bilo drugo čitanje, P.Z. br. 868, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja je prihvatio amandman, o njemu se ne glasuje i postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona, sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o umjetničkom obrazovanju. Molim uključimo se i glasujmo o ovom konačnom prijedlogu zakona. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno, sa 77 glasova.
Prelazimo na točku 14. i time ćemo danas i završiti. To je - Konačni prijedlog Zakona o zaštiti zraka, drugo čitanje, P.Z.E. br. 852 Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. O donošenju ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za europske integracije. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zaštitu okoliša. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Nikola Ružinski, državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Pred vama je Zakon o zaštiti zraka u drugom čitanju. Dakle, ja bih rekao samo nekoliko najvažnijih isječaka iz ovog zakona koji su kao novost dani u ovom konačnom prijedlogu zakona. Dakle, razlika od onoga što je bilo u prvom čitanju. Posebno bih htio istaknuti da smo primjedbe i prijedloge iz javne rasprave uključili u ovaj zakon, posebice iz one koje je dala organizirana udruga za zaštitu zraka sa svim zainteresiranim stranama tako da ovaj zakon sadrži i odgovore, odnosno prihvaćanjem te primjedbe koje su se uklapale u zakon, isto tako i mišljenja iznesena u saborskoj raspravi i dobivena od strane Europske komisije koja je isto tako pogledala taj zakon. Dakle, jedna možda od najvažnijih dijelova je članak 28. gdje se daje da Državna mreža za praćenje kvalitete zraka na upravljanje Državnom hidrometeorološkom zavodu dok će poslove praćenja kvalitete zraka obavljati akreditirani referentni laboratoriji. Isto tako dorađen je, dakle to je bio jedan od možda najvećih prijepora u odnosima sa javnošću, odnosno sa stručnom javnošću pa je to jedan prijedlog koji je vjerojatno pomirio sad sve one i ambicije i održava se kvaliteta, osigurava se kvaliteta mjerenja koja će se obavljati. U članku 42. gdje je bilo dosta rasprave i u ovom Saboru se određuje da se u području druge kategorije, dakle kategorije zraka koja nije prve zadovoljavajuće, je bilo prvim prijedlogom predviđeno da se ne može izdati ni lokacijska niti građevinska dozvola za nove objekte. Dakle, ovdje se daje mogućnost da se da dozvola za rekonstrukciju nekog od objekata ako se tom gradnjom osigurava zamjena postojeće nezadovoljavajuće sa nekim novim izvorom koji je smanjio onečišćenost zraka ili ako se u postupku procjene utjecaja na okoliš utvrdi da navedenim zakonom se neće narušiti kvaliteta zraka. Tijekom završenih pregovora o pristupu RH u EU određen je rok za punu uspostavu sustava trgovanja emisijskim jedinicama od 1. siječnja 2013. godine. Kao što znate ovaj zakon se sastoji od dva glavna dijela, jedan je dio koji pokriva zaštitu zraka, a drugi je onaj koji je vezan uz klimatske promjene jedan od važnih dijelova u okviru Europske unije ali i u svjetskim razmjerima u borbi protiv klimatskih promjena. Dakle, ovim zakonom je sada u potpunosti sada riješen taj sustav tako da se i ovim jednom odredbom da počnemo biti dio sustava emisije trgovanja… u okviru Europske unije od 1. siječnja 2013. godine, dakle šest mjeseci prije nego što će Hrvatska postati član, je način da se postrojenjima koje su u našoj industriji omogući da se na njihove račune u registru Unije dodijeli razmjerni dio emisijskih jedinica kojem pripadaju za pojedinu kalendarsku godinu. Dakle, u sustav počinje djelovati svake kalendarske godine iako ne bismo ušli u sustav trgovanje emisijama početkom 2013. godine naša industrija bi bila zakinuta za te besplatne emisije i bila bi u neravnopravnom položaju sa ostalima ali kako je dogovoreno sa europskom komisijom da ne uđemo šest mjeseci nakon ulaska nego šest mjeseci prije tako smo to riješili ovim Zakonom. Isto tako uz dodani članak 108. koji propisuje obveze praćenja emisija stakleničkih plinova za operatere zrakoplova. Dakle, zrakoplovni promet ulazi isto tako u sustav trgovanja emisijskim jedinicama, doduše godinu dana kasnije dakle ne od 2013. nego od početka, ne od 2012. nego od 1. srpnja 2013. dakle danom ulaska, ali na taj način se isto tako ovim zrakoplovnim kompanijama omogućava da ostvare svoja prava iz besplatnih emisija. Tako da ja mislim da je su to najvažnije stavke osim jedne stvari koju smo unijeli u ovaj Zakon a to je u članku 117. kojima se daje ovlast vladi da na prijedlog Ministarstva nadležnih za rudarstvo i zaštitu okoliša donosi odluku kojom se dopušta geološko skladištenje ugljikovog dioksida te se propisuje da se uredbom to dalje raspiše to je onaj CCS sustav dakle hvatanje stakleničkih plinova iz proizvodnje energije kada se radi o fosilnim gorivima i on se uskladištuje obično u napuštene bušotine nafte ili plina, danas su tu eksperimentalni pogoni širom Europe i širom svijeta se već rade, jedna od mogućih … smanjenja stakleničkih plinova uz mogućnost izgradnje termoelektrana na fosilno gorivo. Što je isto tako u samom energetskom sustavu isto tako važno. Dakle, ono što sam rekao, prihvaćeni su prijedlozi Odbora za zakonodavstvo, Odbora za zaštitu okoliša, iz rasprave isto tako Odbora za europske integracije, dakle, sve ono što je bilo u Saboru tu izneseno u principu je prihvaćeno usklađeno. MI smo za ovu raspravu dobili dva amandmana Odbora za zaštitu okoliša i ovim izjavljujem da prihvaćamo te amandmane. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvo su na redu klubovi. U ime Kluba HDZ-a uvažena zastupnica Marina Matulović Dropulić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, gospođo ravnateljice, kolegice i kolege zastupnici. Temeljni pravni dokument koji definira politiku i mjere za zaštitu i poboljšanje kvalitete zraka klime i ozonskog sloja u Republici Hrvatskoj je Zakon o zaštiti zraka iz 2004. godine koji je donesen na temelju Zakona o zaštiti okoliša i svih do tada poznatih direktiva europske unije. U cilju daljnjeg usklađivanja Hrvatskog zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske unije, Hrvatski sabor je u svibnju 2008. donio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka, koji je stupio na snagu 5. lipnja 2008. godine. Zakon o zaštiti zraka izmijenjen i dopunjen u onom dijelu koji se odnosi na usklađivanje odredbi sa zakonom o zaštiti okoliša koji je donesen u međuvremenu 2007. godine, ali se daje i pravni okvir za provedbu Kyotskog protokola uz okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime. Vlada Republike Hrvatske donijela je dokumente i provedbene propise o značaju za zaštitu zraka i zaštitu klime čime je u potpunosti završen prijenos pravne stečevine Europske unije koji je donesen do kraja 2007. godine u Hrvatsko zakonodavstvo. Onečišćenje zraka ozbiljan je problem, vremena u kojem živimo i značajno utječe na zdravlje ljudi, kakvoću življenja, te štetno utječe na sve sastavnice okoliša. Emisiju zrak sumpornih i dušikovih oksida, ugljičnog-monoksida, teških metala, lebdećih čestica benzena, sumporovog vodika, amonijaka i drugih tvari iz raznih izvora osnovni su izvor tih onečišćenja. Naime, poznato je da su glavni izvori onečišćenja zraka izgaranje fosilnih goriva u svrhu proizvodnje energije, industrijski procesi te promet koji sve više preuzima vodeću ulogu u onečišćenju zraka u gradovima. Poseban je problem mogućnost širenja i prijenosno onečišćenje na velike udaljenosti čime se posljedice dislociraju od uzroka, pa je često rezultat emisije industrijskih područja propadanje eko sustava, nekog udaljenog prirodnog habitata. Onečišćenje zraka ne poznaje državne granice, te je to područje jedno od onih koje zahtjeva najveću razinu međunarodne suradnje. Hrvatska je u procesu pristupnih pregovora do zatvaranja poglavlja 27. Okoliš u prosincu 2010. godine uskladila svoje zakonodavstvo iz područja zaštite okoliša pa time i zaštite zraka sa pravnom stečevinom Europske unije koja je bila usvojena do 2008. godine. Kao što vidite puno toga se svake godine u direktivama Europske unije mijenja. Danas u Republici Hrvatskoj temeljem Zakona o zaštiti zraka te pravilnika o praćenju kakvoće zraka, mjerenje kvalitete zraka obavlja se putem državne mreže za trajno praćenje kakvoće zraka te putem lokalnih mreža koje provode županije, gradovi i općine. Ujedno u okolini izvora onečišćenja, onečišćivači moraju obavljati praćenje kvalitete zraka putem postaja posebne namjene. Danas je u Republici Hrvatskoj ukupno 146 mjernih postaja na kojima se obavlja mjerenje kvalitete zraka, od toga je 35 automatskih postaja, 42 klasične postaje te 69 postaja koje mjere samo ukupno taloženje. Državna mreža se i dalje razvija te je u 2010. godini pušteno u rad novih 12 mjernih postaja koje prate kvalitetu zraka u zaštićenim područjima i područjima na koje ima utjecaj prekogranično onečišćenje zraka. tijekom tri godine od stupanja na snagu dopuna Zakona o zaštiti zraka u Europskoj uniji doneseni su značajni pravni dokumenti iz područja zaštite zraka zaštite klime, zaštite ozonskog sloja i postupanja sa fluoritnim stakleničkim plinovima pa tako i 28 uredbi i odluka europske unije i niz međunarodnih ugovora koji zahtijevaju značajne izmjene postojećih zakona. Republika Hrvatska je 27. travnja 2007. ratificirala Kyotski protokol uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime koji u odnosu na republiku Hrvatsku stupio na snagu 28. kolovoza 2007. godine. Zbog toga se ovim nacrtom prijedloga zakona prenose elementi direktive EU doneseni nakon 5. lipnja 2008., a postupno usklađenje dovršit će se donošenjem provedbenih propisa. Uključeno je i sve ono o čemu sam do sada govorila. Ovim se zakonom određuje nadležnost i odgovornost za zaštitu zraka i ozonskog sloja, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu klimatskim promjenama, donošenje planskih dokumenata, praćenje i procjenjivanje kvalitete zraka, mjere za sprečavanje i smanjivanje onečišćenja zraka, izvještavanje o kvaliteti zraka i razmjena podataka, djelatnost praćenja kvalitete zraka i emisija u zrak, postupanje s tvarima koje oštećuju ozonski sloj i fluoriranim stakleničkim plinovima, praćenje emisija stakleničkih plinova i mjere za ublažavanje i prilagodbu klimatskim promjenama. Zatim informacijski sustav zaštite zraka, financiranje zaštite zraka, ozonskog sloja, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbe klimatskim promjenama, upravni i inspekcijski nadzor te propisivanje novčanih kazni za nepridržavanje odredbi zakona. Značajan dio predloženog zakona odnosi se na smanjivanje emisija stakleničkih plinova na teritoriju RH, a što je i obveza RH kao stranke Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime i Kyotskog protokola. Zakonom se propisuju osnovni elementi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova u RH koji obuhvaća postrojenja iz industrijskog i energetskog sektora, rafinerije, koksalnu, metalnu, cementnu, papirnu, keramičarsku, staklarsku industriju ukupno 72 postrojenja. Od 2014. godine u sustav trgovanja uvode se i zrakoplovne djelatnosti. Kako se radi o velikom trošku za razdoblje 2013. do 2020. određenim industrijskim postrojenjima kvote će se dodjeljivati besplatno. Postrojenja koja ostvare smanjenje emisija ispod razine dodijeljenih kvota mogu ostvareni višak prodavati postrojenjima čije emisije prekoračuju dozvoljene kvote. S obzirom na velike napore koji su potrebni za suzbijanje klimatskih promjena i prilagođavanje njihovim neizbježnim učincima, zakonom se propisuju uplaćivanje 95% financijskih sredstava ostvarenih prodajom kvota na dražbi na poseban račun Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Prikupljenim sredstvima, a predviđa se da će biti blizu 80 milijuna eura godišnje, financirat će se projekti u području istraživanja i razvoja u svrhu smanjivanja emisija i prilagodbe, razvoja obnovljivih izvora energije, energetske učinkovitosti, čistih tehnologija, smanjenje emisija iz prometa, unapređenje šumskih resursa i dr. Smanjenje emisija se treba provoditi u svim sektorima te se uvodi ograničenje emisija za sektore poljoprivrede, gospodarenje otpadom kućanstva, prometa i dr. Za Hrvatsku je u pregovaračkim stajalištima utvrđen postotak rasta emisije iz ovih sektora do 11% u 2020. godinu u odnosu na razinu iz 2005. Obzirom na ubrzani rast emisija stakleničkih plinova i sektora prometa propisuje se obveza distributeru goriva za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova u životnom vijeku goriva, te postupno smanjivanje emisija za 6% do 2020. Godine u odnosu na 2010. godinu. Područje klimatskih promjena uključuje sve gospodarske i druge segmente države stoga je međuresorska suradnja bitan preduvjet za efikasnu provedbu mjera smanjenja emisija i prilagodbu klimatskim promjenama propisanih predloženim zakonom. Donošenjem novog zakona čekaju nas zahtjevne sustavne institucionalne i organizacijske promjene te investicijska ulaganja u najbolje raspoložive tehnike kako bi se udovoljilo postavljenim ciljevima u pogledu smanjivanja i sprečavanja štetnih utjecaja na sve sastavnice okoliša pa tako i na kvalitetu zraka. Ovaj prijedlog zakona o zaštiti zraka posebno obrađuje sustav kvalitete zraka i sustav zaštite od klimatskih promjena i zaštite ozonskog omotača što je posebno važno za svakog građanina i za očuvanje okoliša u cjelini. Kako je predlagač rekao prihvatili su sve primjedbe i prijedloge iz prvog čitanja, klub HDZ-a prihvatit će ovaj prijedlog zakona kao jedan od stvarno vrijednih zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Uvažena zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine državni tajniče. Pa evo doista ja ću biti kratka i kolegica Dropulić, a i državni tajnik uglavnom su rekli sve. Ja bih se htjela evo na neki način znam da smo mi toga svi svjesni što je zrak i što on znači nama, ali na neki način se podsjetiti svega toga i zašto je važno imati ovakav zakon i zašto je važno za budućnost i očuvanje. Pa kaže se da bez hrane možemo živjeti tjednima, bez vode danima, no život bez kisika mjeri se u sekundama. O kisiku i disanju ovisi naš život, pa evo i početak našeg života rađanje počinje sa udisajem odnosno sa tim kisikom i prvim disanjem. Što je to zrak? Zrakom zovemo plinski omotač zemlje, tj. Atmosferu i najzastupljeniji plinovi u u zemljinoj atmosferi su dušik i kisik u manjoj mjeri prisutni su i plemeniti plinovi, ali nešto i od para u velikim gradovima i razna industrijska onečišćenja. Iako se atmosfera pruža do 500 km visine u odnosu na zemljin polumjer ona predstavlja vrlo tanak sloj, stiješnjen uz površinu. Još nekakav zgodan podatak je taj da 20 tisuća puta udahnemo svakog dana i pri tome unesemo 12 tisuća litara zraka u naša pluća da bismo pribavili kisik neophodan za život. Važnost je znati da ovih 20 tisuća udisaja i kvalitetan pribavljanje kisika, nije jednako da li se mi nalazimo u zatvorenom prostoru ili se nalazimo negdje u okruženju, to su šume ili nekakav morski zrak tada je kvaliteta veća. Znanstvenici i medicinski stručnjaci sve su više svjesni presudne povezanosti između vremena, klime i sastava zraka, te zdravlja i života. Ljudi se stoljećima uspijevali dovoljno dobro postaviti prema učincima vremena i klime prilagođavajući svoje zaklone, proizvodnju hrane, osiguranje energije i životni stil u skladu sa uvjetima vremena, klime i okoliša. No, u posljednjih nekoliko desetljeća porast broja stanovnika, povećana potrošnja energije i industrijski razvoj te zagađenje koje je s tim došlo rezultirali su negativnim posljedicama po zdravlje ljudi. Tako su astma, srčane bolesti, rak pluća i druga medicinska stanja u ljudi pogoršana ili čak uzrokovana smanjenjem kvalitete zraka. Uz to, zagađenje zraka negativno je utjecalo na globalnu ekonomiju, sigurnost vode i hrane te održivi razvoj šteteći biljkama, usjevima i ekosustavima. Zanimljivo je prisjetiti se da je Hipokrat još negdje 377. godine prije naše ere, koga mnogi smatraju ocem medicine, odbacio predrasude i započeo znanstvena motrenja i klasifikaciju bolesti te uspostavio niz moralnih i profesionalnih standarda koji vrijede i danas. Njegov rad iz 5. stoljeća prije Krista o zraku, vodu i mjestima razmatra učinke klime, opskrbe vode i okoliša na ljudsko zdravlje te uspoređuje geofizičke uvjete života u Europi i Aziji. U vrijeme Hipokrata općenito se smatralo da postoje samo četiri elementa: zemlja, zrak, vatra i voda, s njihovim svojstvima hladnoće, suhoće, topline i vlage. Ako oni postoje u ljudskom tijelu u dobrim iznosima i na pravim mjestima rezultat je dobro zdravlje, ali ako se ravnoteža poremeti tada se poremeti i zdravlje. Danas znamo da i plinovi u tragovima, kao i čestice u zraku imaju značajan utjecaj na klimu, vrijeme i kvalitetu zraka. Meteorolozi, klimatolozi i kemičari koji se bave atmosferom kontinuirano pridonose razumijevanju i ublažavanju negativnih posljedica na vrijeme, klimu i zrak opskrbljujući ekologe, medicinske i druge relevantne stručnjake s prognozama i analizama o rasprostranjenosti, koncentraciji i kretanju plinova i čestica u atmosferi. Evo ovo sam htjela samo malo kao nadopunu i evo već je kraj rasprave, reći vezano uz raspravu i vezano uz ovaj zakon. I sad ne bih htjela dalje dužiti i govoriti o svemu onom što je govorila i kolegica Dropulić, što smo govorili na odboru i državni tajnik nego jedino to da doista podržat ćemo ovaj zakon. I ono što je evo još važno, a to je da smo i prošli petak donesli novi zakon, Kazneni zakon. Evo i unutar tog Kaznenog zakona isto nalaze se odredbe koje se odnose na zaštitu i atmosfere i zraka. Možemo vidjeti kako je u stvarnosti svijest danas već nadrasla one osnove da je normalno i pod normalno zrak čist, moramo ga čuvati. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se za to steknu potrebni uvjeti. Time završavamo današnje zasjedanje. Sutra nastavljamo u 9,30 sa točkom 2.-Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za Projekt dovršetka koridora 5C, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 898. Hvala lijepa i laku noć.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o zaštiti zraka, ovo je drugo čitanje, P.Z.E. br. 852. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zaštitu okoliša. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja je prihvatio amandmane i oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona u skladu sa 169. člankom Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o zaštiti zraka. Molim uključimo se i glasujmo. Ima dodatak E. Ovaj Konačni prijedlog Zakona o zaštiti zraka je prihvaćen većinom glasova, 83 glasa za, 1 suzdržan i ništa protiv. Dobro jutro gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. Nastavljamo sa 24. sjednicom i točkom dnevnog reda koju smo već najavili jučer, a to je – - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za "projekt dovršetka koridora VC", hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 898 Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun i Odbor za pomorstvo, promet i veze. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Želi. Dobro. Gospodin Tomislav Mihotić, državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture. Izvolite.