Poštovane kolegice i kolege, molila bih vas da zauzmete svoje mjesto i registrirate kako bi krenuli sa sjednicom. Možemo krenuti? Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti, otvaram 21. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. [[INTONIRANJE HIMNE]] Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Odsutnost sa današnje sjednice opravdali su zastupnici Zlatan Begić, Nenad Stevandić, Nada Mladina, Dragan Mektić, a zastupnik Saša Magazinović najvio je kašnjenje. Iz Ureda ministra komunikacija i prometa BiH dostavljena je obavijest da ministar Vojin Mitrović nije u mogućnosti nazočiti sjednici, te da će odgovore na usmena pitanja dati zamjenik ministra Nedžad Branković. Sjednici u ovom trenutku nazočno je 29 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za radi i odlučivanje. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu, a u skladu sa člankom 167. Poslovnika na početku sjednice, prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno postavljati zastupnička pitanja u usmenom obliku. U skladu sa člankom 168. Poslovnika najave za zastupnička pitanja u usmenom obliku dostavili su sljedeći zastupnici: Aida Baručija ministru komunikacija i prometa BiH, Mirjana Marinković-Lepić ministru komunikacija i prometa BiH, Nenad Nešić predsjedatelju Vijeća ministara BiH, Mirko Šarović predsjedatelju Vijeća ministara BiH, Damir Arnaut predsjedatelju Vijeća ministara BiH, Jasmin Emrić predsjedatelju Vijeća ministara BiH, Nermin Nikšić predsjedatelju Vijeća ministara BiH i ministrici vanjskih poslova BiH. Ove najave su u skladu sa člankom 168. stavak (2) Poslovnika dostavljene predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara BiH na koga se pitanje odnosi. Još želim podsjetiti da je osiguran izravan televizijski i radijski prenos ovog dijela sjednice u skladu sa člankom 167. stavak (1) Poslovnika. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem zastupnici Aidi Baručija. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne. Moje pitanje je namijenjeno ministru za komunikacije, a glasi – Da li postoji aktuelni plan aktivnosti i rok za završetak procesa digitalizacije TV signala u Bosni i Hercegovini, s obzirom da je Bosna i Hercegovina jedna od rijetkih zemalja u kojoj se još uvijek emitira analogni TV signal? 2 Hrvatska je digitalizaciju TV signala okončala 2010. godine, za četiri gorine, Srbija 2015. za devet godina, a BiH za 16 godina još uvijek nije okončala proces digitalizacije, te Vas molim da mi odgovorite na pitanje.
Hvala zastupnici. Odgovor, ministar komunikacija i prometa BiH, odnosno u ovom slučaju zamjenik ministra, gospodin Branković. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana predsjedavajuća, uvaženo rukovodstvo ovog Doma, poštovani zastupnici, članovi Vijeća ministara i gosti. Na zastupničko pitanje uvažene zastupnice odgovor koji potpisuje ministar je sljedeći. Na prijedlog Ministarstva komunikacija i prometa BiH Vijeće ministara BiH ... Strategiju prelaska sa analogne na digitalnu zemaljsku radio difuziju u frekventnim opsezima, da sad ne nabrajam megaherce, u Bosni i Hercegovini, te je konačni rok predviđen Strategijom prvobitno bio kraj 2010. godine i kao takav je, budući da Bosna i Hercegovina nije uradila ništa po ovom pitanju, odlukom Vijeća ministara prolongiran zaključno sa krajnjim rokom usklađenim sa Sporazumom Ženeva (2006) bio 15.06.2015. godine. Ministarstvo je u saradnji sa javnim RTV servisima u Bosni i Hercegovini izgradilo i dostavilo Vijeću ministara BiH na usvajanje i druge materijale kako bi se u potpunosti stvorila pravna, tehnička i finansijska pretpostavka za realizaciju ovog procesa, te izdvajam najznačajnije kao što su Projekat digitalizacije mikrotalasnih veza javnih RTV servisa u Bosni i Hercegovini, Projekat primarne emisione mreže javnih RTV servisa BiH, Projekat sekundarne emisione mreže, odluke finansijskog karaktera za, sa zaokruženim kompletom finansijskom konstrukcijom za realizaciju ovog procesa sa definiranim izvorima finansiranja i Odluka o usvajanju osnovnih tehničkih uvjeta koje prijemnici za digitalno zemaljsko emitiranje moraju ispunjavati u Bosni i Hercegovini, te niza drugih odluka i njihovih izmjena prateći nove tehnološke standarde u digitalnom zemaljskom emitiranju. Nakon što su osigurani pravni, tehnički i finansijski uslovi za realizaciju Projekta digitalizacije u Bosni i Hercegovini pokrenut je proces nabavke ove opreme za prvu fazu Projekta digitalizacije koja uključuje pokrivanje digitalnim signalom šireg područja dijela Sarajeva, Banja Luke i Mostara, te uvezivanje pet informativno-tehničkih centara u sistem digitalnih veza Javnog RTV sistema. Prva faza je uspješno okončana i sistem pušten u rad krajem 2016. godine. Imajući u vidu da su već tada probijeni svi rokovi predviđeni Sporazumom Ženava (2006) Ministarstvo je nakon okončanja prve faze, a prema zaključku Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, objedinilo drugu i treću fazu Projekta u procesu pripreme dokumentacije, kako bi se ubrzao cijeli postupak i kako bi se vodilo više različitih postupaka nabavke opreme po fazama. Već 2017. godine objavljen je novi natječaj za nabavku neophodne opreme čime bi se u potpunosti pokrila teritorija Bosne i Hercegovine digitalnim signalom i tehnički okončali ovaj proces u Bosni i Hercegovini. Međutim, nakon dugotrajnog i složenog postupka nabavke isti je poništen od strane Ureda za razmatranje žalbi, budući da je u to vrijeme došlo do promjene standarda u digitalnom emitiranju, te je u svijetu postao dominantan DVB-T2 standard emitiranja, Ministarstvo je nakon ovog neuspješno provedenog postupka zajedno sa javnim RTV servisima pristupilo izmjeni Strategije i revidiranju tehničke dokumentacije u skladu sa novim standardom DVB-T2. Predstavnici javnih RTV servisa u Bosni i Hercegovini su u drugom mjesecu 2020. godine dostavili 3 tehničku specifikaciju opreme za drugu i treću fazu digitalizacije u Ministarstvo kao preduvjet za objavu javnog natječaja za nabavku potrebne opreme. Nedugo nakon toga jedan od javnih RTV servisa je izvršio zamjenu svog predstavnika u Komisiji za javnu nabavku pri čemu je naknadno utvrđeno da ne postoji saglasnost za tehničku specifikaciju sva tri javna RTV servisa u Bosni i Hercegovini. Bez saglasnosti sva tri RTV servisa nije moguće krenuti u javnu nabavku, odnosno izvršiti montažu i instaliranje opreme na objektima javnih RTV servisa. Kako bi se otklonili nesporazumi i pokušalo naći rješenje u vezi tehničkog dijela natječajne dokumentacije Ministarstvo je više puta iniciralo sastanke sa upravama sva tri javna RTV servisa. Međutim, iako su na svakom od sastanaka doneseni određeni zaključci, koji su išli u smjeru rješenja ovog problema, do danas Ministarstvo nije zaprimilo usaglašenu tehničku dokumentaciju ili specifikaciju od sva tri javna RTV servisa u Bosni i Hercegovini sa kojom bi se krenulo u proces nabavke digitalne opreme po principu ključ u ruke, čijom bi realizacijom Bosna i Hercegovina konačno ispoštovala međunarodne obaveze po ovom pitanju. U ovom trenutku Ministarstvo je uradilo apsolutno sve kako bi osiguralo da se ovaj proces dovede do kraja, međutim njihova realizacija i okončanje ne ovisi isključivo od ovog Ministarstva. Hvala lijepo.
Hvala zamjeniku ministra, gospodinu Brankoviću. Da li zastupnica želi komentirati? Izvolite.
Naravno, nisam zadovoljna s odgovorom, jel' nisam dobila konkretan odgovor. Mogu samo naglasiti da postojeće dozvole za javne emitere u Bosni i Hercegovini za analogno emitiranje su istekle 20. aprila 2020. godine, a dozvole za analogno emitiranje privatnih TV kuća ističu u 2021. godini. Nakon isteka dozvola za analogno emitiranje RAK, dakle, prema preuzetim međunarodnim obavezama neće moći štititi analogne frekvencije ukoliko ih neko zatraži za digitalne potrebe. Posljedice toga će biti postupno gašenje analognih predajnika i građanima u Bosni i Hercegovini će se smanjiti dostupnosti zemaljskog emitiranja TV signala. I ja bih zamolila da mi se ovaj odgovor dostavi u pisanoj formi. Hvala.
Hvala lijepa. Riječ dajem zastupnici Mirjani Marinković-Lepić. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne. Takođe i moje usmeno pitanje je usmjereno ministru komunikacija i prometa, u ovom slučaju, dakle, zamjeniku, a tiče se, dakle, postavljanja oznaka i tabli na graničnim prelazima Bosne i Hercegovine sa susjednim zemljama. Naime, ja sam u maju mjesecu postavila pitanje vezano za činjenicu da na pojedinim graničnim prelazima nema oznaka Bosne i Hercegovine, a da postoje table entiteta koje su i po gabaritima mnogo veće čak i od onih tabli koje postoje na graničnim prelazima. Dobila sam zadovoljavajući odgovor u smislu zakonske regulative. I, dakle, činjenica je da se za svaki granični prelaz radi projekat i projektna dokumenatacija, ali moje pitanje bi bilo sljedeće. Naime, u odgovoru na kraju kažu, dakle u odogovoru na moje 4 pitanje broj pet – da na području graničnog prelaza nije dozvoljeno postavljanje bilo kakvih drugih oznaka i natpisa koji nisu propisani Pravilnikom, osim saobraćajnih znakova i signalizacije propisane Pravilnikom o saobraćajnim znakovima i signalizciji na putevima, način obilježavanja radova i prepreka na putu i znakovima koje učesnicima u saobraćaju daju ovlašćena lica. U tom smislu pitala bih – Ko je nadležan onda za uklanjanje postojećih tabli, koje nisu u skladu sa Pravilnikom i zašto one ustvari do sada nisu uklonjene? Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, zamjenik ministra komunikacija i prometa, gospodin Nedžad Branković. Izvolite ministre.
Ustvari uvažena zastupnica Marinković je postavila novo pitanje. Za novo pitanje ja nemam oficijelan odogovor Ministarstva, pa kad proceduralno pripremimo odgovor tada ćemo uputiti odgovor uvaženoj zastupnici. A ovaj odgovor na originalno, ovaj, zastupničko pitanje sa pet dijelov ste dobili, je li tako i ako ima potrebe da čitam sve to, malo je obimnije.
Hvala, hvala zamjeniku ministra. Da li zastupnica želi komentirati? Izvolite.
Pa, nema potrebe da se odgovara na moje već ... da se ovdje čita odgovor na moje već postavljeno pitanje, ja sam najavila takođe pitanje vezano za granične prelaze i smatrala sam da, obzirom da je Pravilnik podzakonski akt koji to reguliše, da će ministar znati da mi odgovori, ali evo očigledno da neću sad dobiti odgovor, pa molim da mi se dostavi u pisanom obliku.
Hvala lijepa. Riječ dajem zastupniku Nenadu Nešiću. Izvolite zatupniče.
Hvala predsjedavajuća. Poštovane kolege. Moje usmeno pitanje je upućeno predsjedavajućem Savjeta ministara, gospodinu Tegeltiji. Prema pisanju medija završeni su nacrti Zakon o PDV-u i Zakona o akcizama, zanima me – Da li ste upoznati sa sadržajem tih zakona ili da li je tačno da se između ostalog za privredu planira uvođenje akciza na struju i u kom iznosu?
Hvala lijepa. 5 Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zoran Tegeltija. Izvolite predsjedatelju.
Hvala lijepo. Gospođo predsjedavajuća i članovi Kolegija, gospodo poslanici, klege ministri, predstavnici medija, dozvolite da vas pozdravim sve skupa na početku ove sjednice. Podsjetiću samo da proceduru usvajanja zakona tzv. indirektnih poreza u koje spadaju i akciza i Zakon o PDV-u, da tu procedura kreće od Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, preko Savjeta ministara do Paralamentarne skupštine BiH, jednog i drugo doma. U ovom trenutku u parlamentarnoj proceduri nalazi se Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama, koji je usvojen na sjednici Savjeta ministara poslije potvrđivanja na Upravnom odbodu Uprave za indirektno oporezivanje, znate da prolazi i odbore za finansije i da upućivanje tog Zakona u proceduru potrebna je saglasnost sva tri ministra finansija u Bosni i Hercegovini. Znate da u tom Zakonu se definiše izmjena rokova plaćanja akcize na duvanske prerađevine. Što se tiče Zakona o PDV-u u toku prošle godine je izrađen novi Prijedlog zakona o PDV-u, koji se dugi vremenski period radio i usaglašavao i on je bio na sjednici Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Na toj sjednici Upravnog odbora bilo je veliki broj primjedbi od strane Republike Srpske i poslije toga i Federacije BiH i taj Zakon je vraćen Upravi za indirektno oporezivanje na doradu, koji se izjasnio o svim prijedlozima i sugestijama vezano za Zakon o PDV-u. Taj Zakon Uprava za indirektno oporezivanje je ugradila i prihvatila dio primjedbi koje je smatrala prihvatljivim, dio naravno nije i takav tekst Zakona će se ... upućen je Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje koji će se naći vrlo brzo na jednoj od narednih sjednica Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, poslije toga doći će i u proceduru Savjeta ministara, Savjet ministara će proslijediti ga u Predstavnički dom. Ja se nadam i očekujem zaista da ćemo kroz ovu proceduru od Upravnog odbora do Savjeta ministara razmotriti sve ove inicijative koje su bile u prethodnih godinu, godinu i po dana vezano za Zakon o PDV-u. Što se tiče Zakona o akcizama postoji još jedna inicijativa, koja je vezana za, o akcizama na duvanske prerađevine, sjećate se da je taj prijedlog bio u ovom Parlamentu i da nije dobio podršku. Ovo o čemu govori poslanik Nešić, vezano za izradu novog Zakona o akcizama koji predviđa uvođenje akciza na električnu energiju i tome slično, taj zakon nije ni u kakvoj proceduri, moramo da kažemo da postoje mnogi programi koji međunarodni rade sa Upravom za indirektno oporezivanje i oni u principu definišu, odnosno pokušavaju da implementiraju uredbe Evropske komisije vezano za akcize za PDV itd. Činjenica je da je ta jedna grupa radila jednu varijantu od tih zakona o akcizama u kojoj na drugačiji način se definišu akcize, od načina obračuna za pojedine proizvode, do prijedloga da se akcize prošire na neku drugu grupu proizvoda. Činjenica, takođe to, ova informacija, jeste bio prijedlog od te stručne grupe da se uvede akciza na električnu energiju, a ono što je sasvim sigurno da taj zakon neće u ovoj formi dugo biti još u proceduri, jer ne postoji ni minimun saglasnosti za takvu implementaciju Zakona o akcizama, jer bi neke naše druge proizvođače zaista doveo u tešku situaciju kad je u pitanju obračun akciza na pojedine proizvode. Prema tome, u ovom trenutku u proceduri se nalazi jedan Zakon o akcizama, Zakon o PDV-u je kod Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Ove druge inicijative koje dolaze treba im mnogo vremena još da prođu da bi se našle u proceduri. Hvala. 6
Hvala predsjedatelju Vijeća ministara, gospodinu Tegeltiji. Zastupnički komentar. Izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajući. Ukoliko je moguće volio bi da ovaj odgovor dobijem u pisanoj formi.
Hvala lijepa. Prelazimo na sljedeće zastupničko pitanje, riječ dajem zastupniku Mirku Šaroviću. Izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Pitanje je upućeno predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i radi podsjećanja želim da kažem da je prije, evo, praktično prije 19 mjeseci predsjedavajući u svom izlaganju tada nastupnom istakao da će novi saziv Savjeta ministara, koji će on da predvodi, da bude reformski i da će u kontinuitetu da donisi reformske zakone, zakone koji se odnose na ispunjavanje uslova iz 14 prioriteta EU, zakone koji se odnose na reformu pravosudnog sistema, energetskog sektora itd. što je, rekao bih, bilo vrlo ovako primamljivo za slušanje, no evo nakon 19 mjeseci moje pitanje je, glasi – Koliko je Savjet ministara uputio u parlamentarnu proceduru zakona, koliko izmjena i dopuna zakona i koliko ih je ukupno usvojeno u Predstavničkom i u Domu naroda, odnosno u obadva doma? Zavisno od odgovora, poslije toga ću eventualno da dam svoj komentar. Hvala.
Hvala zastupniku. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zoran Tegeltija. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Pa evo, pokušaću da budem poprilično kratak i precizan, naravno s obzirom na način koji je pitanje postavljeno. Do sada je Savjet ministara utvrdio prijedloge 12 zakonskih rješenja i uputio ih u ovaj Parlament, o tome u kojem su statusu u parlamentima, u kom domu, Vi bolje znate nego što to ja u ovom trenutku znam, ali ako se insistira preko Generalnog sekretarijata ćemo obezbijediti pisanu informaciju tačno u kojoj se koji, fazi zakonsko rješenje nalazi. Ono što je činjenica da u našem fokusu kad su u pitanju evropske integracije i dobijanje kandidatskog statusa jesu tri zakonska rješenja, to je Zakon o javnim nabavkama koji je u parlamentarnoj proceduri, Zakon o VSTS-u koji će biti na sledećoj sjednici Savjeta ministara i Zakon o sukobu interesa koji je u fazi usaglašavanja sa Vencijanskom komisijom i mislim da bi on vrlo brzo takođe mogao biti na sjednici Savjeta ministara. Ono o čemu je govorio i poslanik 7 Šarović, jeste da su neka zakonska rješenja iz oblasti energetike, iz oblasti pravosuđa i iz oblasti hrane, to su zakonska rješenja za kojim se pokušava postići saglasnost, jer oko tih zakonskih rješenja zaista postoje apsolutno oprečna mišljenja između entiteta, institucija Bosne i Hercegovine i tome slično i na tome ćemo uporno raditi da dođemo do konsenzusa i te zakone uputimo u proceduru. Najveći broj tih zakonskih rješenja je predviđeno Programom rada Savjeta ministara za 2021. godinu i oni se u principu nalaze se u Programu rada Savjeta ministara u trećem i četvrtom kvartalu. Hvala.
Hvala predsjedatelju Vijeća ministara. Zastupnički komentar. Izvolite zastupniče.
Evo, uvaženog predsjedavajućeg ću da podsjetim da je, evo, u ovaj Dom do sada, bar pred nama bilo ukupno pet zakonskih prijedloga, od toga dva iz prošlog saziva i da je prošlo proceduru samo tri i to jedan koji se odnosi na parnični postupak na jednoj stranici izmjene i dopune, od ukupno sedam članova. I takođe Zakon koji se odnosi na sudske takse, na ukupno jednoj stranici i samo jedan Zakon, koji, o privremenim mjerama o radu pravosudnih institucija i drugih organa za vrijeme stanja prirodne i druge nesreće. Što, a na Domu naroda, koliko znam, nije usvojen nijedan, znači, to je, rekao bih, činjenica koju treba da znate i prostom računicom svakih šest mjeseci ovdje je došao na dnevni red jedno zakonsko rješenje, nijedan sistemski zakon, nijedan iz obaveza koje je preuzela Bosna i Hercegovina i to želim da naglasim. Molim Vas, uvaženi predsjedavajući, ovo porazno stanje stavite na papir i dostavite sa ovim podacima koje sam tražio da se iznesu. Hvala Vam, predsjedavajući.
Hvala. Sljedeće zastupničko pitanje, riječ dajem zastupniku Damiru Arnautu. Izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara, odnosi se na izostanak odgovora na moja poslanička pitanja. Konkretno, imam informaciju, dakle, odgovor na poslaničko pitanje od Instituta za mjeriteljstvo, da pitanje koje sam postavio u avgustu prošle godine, da je Institut za mjeriteljstvo prema njihovoj tvrdnji dostavio nacrt odgovora na Vijeće ministara, a da je to skinuto sa sjednice Vijeća ministara prema informacijama na zahtjev predsjedavjućeg ili jednog ili oba zamjenika. Molim informaciju zbog čega se to desilo, zbog čega je nacrt odgovora skinut sa sjednice Vijeća ministara, zbog čega mi odgovor još uvijek nije dostavljen i također zbog čega ne dobivam odgovore? Ja mislim da sam poslao šest ili sedam urgencija ministrici vanjskih poslova po pitanju određenih poslaničkih pitanja, uključujući i trošenje reprezentacije od strane ambasadora Bosne i Hercegovine Kemala Kozarića dok je boravio u Sarajevu, dakle, van područja njegove 8 akreditacije i brojnih drugih pitanja. Znači, zaista Ministarstvo vanjskih poslova ima najporazniju statistiku po ovom pitanju, bar kad se radi o mojim pitanjima. Hvala.
Hvala. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zoran Tegeltija. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo, da počnemo od ovih pitanja koje iščekujemo od Ministarstva inostranih poslova. Svako pitanje koje se pripremi ono odmah ide na sjednici Savjeta ministara i kao takvo upućuje se u Parlamentarnu skupštinu. U ovom trenutku zaista nemam statistiku od toga, o tome koliko nismo Vam dostavili odgovora, ali mislim da dosta ažurno i brzo radimo i pokušavamo da dostavimo odgovore i na vaše inicijative i na vaša poslanička pitanja, koji s obzirom, čini mi se, na ovaj ovoliki broj poslanika je, po meni, nešto veći nego što sam ja ikada se susretao i u svom parlamentarnom životu i nekoj drugoj izvršnoj vlasti. Što se tiče ovoga odgovora o kome ste Vi govorili, gospodine Arnaut, to nije odgovor samo ... Instituta, to je odgovor koji predstavlja kompilaciju odgovora Agencije za lijekove i Instituta za mjeriteljstvo. Tu, radi se o vrlo specifičnoj materiji, radi se o odgovoru na poslaničko pitanje koji je direktno vezan sa sudskim procesom koji je u poodmakloj fazi i u kojem se vrši u ovom trenutku, kako se to zove u pravosuđu nisam siguran, glavni pretres. Nama su i jedna i druga institucija dostavili to mišljenje, upozorila nas je jedna od tih institucija da se kompletan taj materijal vezano za odgovor na to poslaničko pitanje nalazi u Sudu i Tužilaštvu BiH i zbog toga mi, sada bi Savjet ministara trebao da utvrdi neki svoj odgovor i da on bude taj koji će odlučivati u nečemu što je u principu sudski proces. Podsjetiću Vas, postoji neslaganje u pogledu na tu materiju između dvije institucije koje zajednički koncipiraju odgovor na to poslaničko pitanje. Savjet ministara u ovom trenutku nije spreman utvrditi jedinstven odgovor na to pitanje, s obzirom da bi došli u situaciju da Savjet ministara donosi stav da li je to procedura provedene ili nije provedena u zakonskom procesu, u tom zakonskom smislu ispravno i da praktično dođemo u situaciju da mi budemo jedni od svjedoka sudskog procesa, a ovo poprilično dugo traje ovaj proces i niko nas nije pozivao na sve to. To je jedini razlog zašto nismo mi objedinili i utvrdili naš odgovor, ali zaista nema nikakve prepreke da Vam Institut dostavi svoje mišljenje Vama, ako Vam to nešto znači, ali dok traje sudski proces zaista ne želimo mi ti koji ćemo odlučivati da li je nešto u redu provedena procedura ili nije. Hvala lijepo.
Hvala predsjedatelju Vijeća ministara. Zastupnički komentar. Izvolite zastupniče.
Previše uopšten odgovor i uopšte se ne slaže sa činjenicama. Ja sam poslaničko pitanje postavio u avgustu prije svih ovih događaja na koje Vi se referirate, a poslaničko pitanje sam dostavio na osnovu saznanja iz medija. Prema tome apsolutno je nejasno o čemu se tu radi i 9 niste odgovorili na moje pitanje ko je tražio da se ovo skine sa Vijeća ministara, dakle, Vi ili Vaša dva zamjenika ili svi zajedno i već pokušavam to u pisanom obliku dobiti. Dakle, dostavite mi u pisanom obliku odgovor na čiji zahtjev je ovo skinuto sa sjednice Vijeća ministara kada se ovo pitanje, znači, razmatralo? Hvala.
Hvala. Sljedeće zastupničko pitanje, zastupnik Jasmin Emrić. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Članom 10. Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine propisano je da Parlamentarna skupština razmatra i usvaja Prijedlog zakona o budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine do 31. decembra tekuće godine. To znači da je Parlamentarna skupština trebala do kraja prošle godine razmatrati i usvojiti budžet za ovu tekuću 2021. godinu. Parlamentarna skupština BiH nije izvršila tu svoju obavezu jer Predsjedništvo BiH nije dostavilo Prijedlog budžeta. Predsjedništvo BiH u skladu s navedenim zakonom je trebalo do 1. novembra prošle godine dostaviti Parlamentarnoj skupštini na razmatranje Prijedlog budžeta za ovu 2021. godinu. S obzirom na to da ni nakon osam mjeseci na državnom nivou nije usvojen budžet za tekuću godinu smatram važnim da podsjetim na tu okolnost, te da postavim pitanje – Zašto nema Prijedloga budžeta za 2021. godinu? Kako nemam priliku da se ovako direktno i javnom obratim Predsjedništvu BiH ovo pitanje postavljam predsjedavajućem Vijeća ministara jer je Vijeće ministara, koliko znam, dostavilo Predsjedništvu Nacrt budžeta za tekuću godinu. Mene zanima, uvaženi predsjedavajući, – Da li Vi imate informaciju o tome zašto Predsjedništvo zadržava Nacrt budžeta, odnosno koji su stvarni razlozi da država Bosna i Hercegovina, u okolnostima globalne pandemije koja je usložnjena migrantskom krizom, nema usvojen budžet, još uvijek je u režimu privremenog financiranja? Tko to blokira usvajanje budžeta za 2021. godinu, u koju svrhu i s kojom namjerom, kakvi su ciljevi te blokade i šta se s tim želi postići? Da li je u pitanju trgovina političke prirode, ucjena ili neki treći razlog? Javnost ali i mi zastupnici moramo znati koji su to stvarni razlozi zaustavljanja zakonodavnog postupka Nacrta budžeta za 2021. godinu od strane Predsjedništva? Dakle, uvaženi [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] predsjedavajući Vijeća ministara vjerujem da imate komunikaciju s članovima Predsjedništva, pretpostavljam da su Vas obavijestili o razlozima nepredlaganja budžeta za 2021. godinu, te Vas molim da odgovorite na postavljeno pitanje i podijelite Vaša saznanja s javnošću u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Tegeltija. Izvolite.
Hvala lijepo. 10 Naravno, komunikcija između Savjeta ministara i Predsjedništva BiH postoji, ali mi konkretan razlog zašto novi Prijedlog budžeta nije uvršten na sjednicu Predsjedništva nemamo. Podsjetiću vas da smo utvrdili Prijedlog budžeta za 2021. godinu, dostavili ga Predsjedništvu, Predsjedništvo je dosta brzo reagovalo i vratilo Prijedlog budžeta Savjetu ministara sa jasnim instrukcijama šta treba da se izmijeni u tom budžetu. Mi smo na prvoj od narednih sjednica to uradili i dostavili ga Predsjedništvu. I ja zaista očekujem da to se vrlo brzo desi. Što se tiče same procedure o kojoj ste Vi govorili i donošenja budžeta ta procedura usvajanja budžeta počinje već krajem februara. Savjet ministara je sve što je bilo predviđeno u tim rokovima uradilo kada je u pitanju budžet za 2021. godinu u 2020. godini. Započeli smo proceduru izrade budžeta i za 2022. godinu. Ono što je sporno svaki put kada je u pitanju usvajanje budžeta zajedničkih institucija da on se ne pojavi do 1. novembra u parlamentarnoj proceduri jeste utvrđivanje globalnog fiskalnog okvira i odnosa pitanja raspodjele sredstava sa Jedinstvenog računa. I tu obično dođemo do kašnjenja i zbog toga najčešće budžet se ne usvaja u zadatim rokovima. Ali moramo biti iskreni pa priznati da budžet Bosne i Hercegovine je jedini budžet koji može biti cijelu godinu na privremenom finansiranju. Vjerovatno je i zakonodavac kada je to donosio imao u vidu kompleksnost donošenja ovog dokumenta i omogućio da se na ovaj način radi. Isto tako podsjetiću vas da, recimo, imate da nije izabrana nova vlada u Federaciji ali da budžet redovno se usvaja za svaku godinu. Ne mislim da bilo ko u ovom trenutku blokira usvajanje budžeta za 2021. godinu. Vjerovatno u ovom trenutku ... ono što i vi znate i ja da postoji različito viđenje vezano za izdvajanje sredstava za sanaciju posljedica COVID-a i pozicije plata zaposlenih u zajedničkim institucijama. I ja mislim da oko toga traju konsultacije u Predsjedništvu i da ćemo vrlo brzo imati stav Predsjedništva po ovom budžetu za 2021. godinu, a budžet za 2022. godinu je u fazi svoje izrade i krajem juna biće završena još jedna od faza usvajanja budžeta. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnički komentar. Izvolite zastupniče.
Zanimljivo je predsjedavajući Vijeća ministara da Vi nemate konktretan odgovor na ovo pitanje a radi se budžetu institucija države Bosne i Hercegovine i jasno propisanoj zakonskoj proceduri. Nisam, naravno, zadovoljan Vašim odgovorom ali sada nemam vremena da ga cijelog komentiram već ću Vam ukazati na ozbiljnost ove ekonomske situacija u Bosni i Hercegovini koja je nastala globalnim utjecajem pandemije COVID-19. Bruto domaći proizvod u Bosni i Hercegovini je za 4,3% pao u 2020. godini u odnosu na 2019. godinu, izvoz je manji za 8,5%, a uvoz za 13,4%. Zbog pandemije više od 10.000 osoba je ostalo bez posla. Poslovne statistke pokazuju da je industrijska proizvodnja smanjena za 6,1%, sektori usluga turizma i prometa trpe najveću štetu, a pandemijske mjere su uzrokovale umanjenje poslovanja i do 70% u odnosu na period prije pandemije. Pored ovih negativnih pokazatelja kada dodamo ovu situaciju da država nema usvojen budžet i da su sve aktivnosti i strukturalne reforme u stanju mirovanja onda ne vidim da se ičim može opravdati očigledna odsutnost političke odgovornosti i postojeći nemar. 11 Zbog toga pozivam Predsjedništvo BiH da konačno otkoče proces usvajanja budžeta za 2021. godinu. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeće zastupničko pitanje, riječ ima zastupnik Nermin Nikšić. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pozdravljam sve kolegice i kolege, ministre iz Vijeća ministara i predsjedavajućeg. Dakle, moje se pitanje odnosi na nabavku vakcina. Svjedoci smo stanja u Bosni i Hercegovini kada je u pitanju nabavka vakcina i izjava tipa – doći će u petak, pa u ponedjeljak, pa onda opet u petak, pa onda sve smo se to šalili, nećemo da budemo pokusni kunići, ovaj, ne trebaju nam, itd., naravno malo parafraziram. Svakako treba iskoristiti svaku priliku da se zahvalimo onima koji su radili posao naših vlasti pa su nam dali sadaku dodjeljujući nam neko manji a neko veći kontigent vakcina. Također svi smo svjedoci ovih dana kolona naših građana koji odlaze u Republiku Srbiju kako bi primili vakcinu. Bez obzira koji je razlog za takvo nešto ja želim i ovdje iskazati zahvalnost vlastima u Srbiji koji su to omogućili. Moje pitanje nije zašto nismo nabavili i kad ćemo nabaviti vakcine, jer mislim da ne postoji ni jedna institucija koja nam može dati ozbiljan odgovor, ja postavljam pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara i ministrici vanjskih poslova i molim ih, siguran sam da, dakle sumnjam ustvari da će moći dati odgovor danas, ali tražim da provjere ove navode koje ću reći i da onda dostave tačan odgovor. Naime, bili smo svjedoci prije par mjeseci najave u Federaciji BiH kako ćemo u ponedjeljak imati kontigent od stotinjak hiljada vakcina. Prema informacijama koje sam dobio iz relevantnih diplomatskih krugova Federacija je platila Republici Srbiji za isporuku ruskih vakcina. Naravno, da su iz Rusije upozorene vlasti u Srbiji da samo Ruska Federacija može ugovarati prodaju i isporuku vakcina trećim državama. To je bio razlog zašto vakcine nisu dostavljene, a naravno da se novac nije mogao vratiti u budžet, pa je pronađeno solomonsko rješenje da se našim građanima omogući, navodno, besplatno vakcinisanje u Republici Srbiji. Ja molim predsjedavajućeg Vijeća ministara i Ministarstvo vanjskih poslova da ispitate ove navode i o tome izvijeste i mene i ovaj Parlament. Ništa me više stvarno ne može iznenadi kada su u pitanju naše vlasti, ali smatram da javnost zaslužuje istinu. A ako je ovo što sam rekao, i informacije koje sam dobio, tačno onda je to još jedan dokaz licemjerstva naše vlasti i otvara pitanje krivične odgovornosti onih koji su eventualno učestvovali u ovom djelu. Hvala.
Hvala zastupniku. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara BiH, gospodin Tegeltija. Izvolite.
Hvala lijepo. 12 Pa, ne znam kako bih na ovo pitanje mogao ja da Vam u ovom trenutku odgovorim, ali pošto govorimo o vakcinama da kažem da sa jučerašnjim danom u Bosnu i Hercegovinu je ušlo, odnosno za građane Bosne i Hercegovine ... nešto više od 620 hiljada doza vakcina. Ugovorena je isporuka sljedeće srijede i još jedan dan. Do kraja ovog juna biće isporučeno 700 hiljada doza vakcina, znači 70 i nešto hiljada će doći što kroz sistem Covax, što kroz ovaj mehanizam nabavke sa Evropskom unijom. Govorim vam ovo zato što smo razgovarali oko nabavke vakcina, o dinamici dolaska. Jedino što u ovom trenutku kasni sa isporukom jeste jedna veća količina isporuka iz EU mehanizma tzv. AstraZeneca vakcina, i nadam se da će to biti brzo odblokirano. Postoji dogovor sa Evropskom unijom da će do kraja juna Bosni i Hercegovini biti isporučeno najmanje 200 hiljada doza vakcina kroz ovaj EU mehanizam. To je potvrđeno na sastanku u Briselu. U Tirani je potvrđeno da će taj iznos biti veći, što bi nama značilo da kroz ovaj mehanizam Bosna i Hercegovina do kraja juna bi trebala imati na raspolaganju oko milion doza vakcina. Od 620 hiljada doza vakcina 1/3 vakcina nažalost još nije u Bosni i Hercegovini upotrijebljena. Najveća količina vakcina došla je kroz sistem Covax i EU mehanizam, zatim kroz sistem direktnih nabavki Vlade Republike Srpske i jedan mali dio vakcina, najmanji dio vakcina došao je kroz tzv. pomoć nekih drugih zemalja. Ono što ja mogu da kažem da ne djeluje mi zaista ovo logično da je novac uplaćen Srbiji, a da Srbija kroz humanitarne aktivnosti vraća te vakcine građanima Bosne i Hercegovine. Ono jedino što mogu da kažem da kroz diplomatsku mrežu možemo da provjerimo, jer niti mislim da je Srbija imala bilo kakve loše namjere ni prema građanima Bosne i Hercegovine pa da je uslovljavala nekim novcem, niti to je moguće zatvoriti taj novac ukoliko u ovom trenutku postoji. Naravno, o direktnim nabavkama vakcina koje su u najavama i jednog i drugog entiteta ja zaista u ovom trenutku ne mogu da govorim, odnosno rokovima kada će te vakcine da dođu, s tim što ćemo pokušati ovo na osnovu inicijative, odnosno pitanja poslanika Nikšića, kroz diplomatsku mrežu da provjerimo zaista da li postoji neka uplata u Srbiju za ruske vakcine. Hvala lijepo.
Hvala predsjedatelju Vijeća ministara. Da li zastupnik želi komentirati odgovor? Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Dakle, ovaj, ja nisam ni rekao da je bila bilo kakva loša namjera od vlasti Republike Srbije, čak sam se zahvalio na tome što omogućavaju to građanima Bosne i Hercegovine. Ovdje je nelogičnost, a vjerujte da je izvor bio jako ozbiljan iz diplomatskih krugova, tako da ne pitam baš neozbiljno.
Hvala lijepo zastupniku. Evo, ovim smo iscrpili usmena pitanja i odgovore. Prije nego što pređemo na dnevni red želim vas unutar prethodnih pitanja, a koje su bile vezane za točke sa prošle sjednice Doma, ovaj, obavijestiti o određenim stvarima gdje je postignuta suglasnost od strane Kolegija kao povjerenstva za usuglašavanje: 13 O Izvješću o izdanim ispravama i odbijenim zahtjevima za izdavanje isprava za vanjsko-trgovinski promet oružja, vojne opreme i roba posebne namjene za 2018. godinu, podnositelj: Vijeće ministara. O tome hoće li se voditi rasprava o Informaciji o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2018.-2019., podnositelj Ministarstvo sigurnosti BiH, bez nazočnosti predlagatelja. O tome hoće li se voditi rasprava o Informaciji o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za studeni 2020.; Informaciji o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za 2020. godinu i Informaciji o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za siječanj 2021. čiji je podnositelj Ministarstvo sigurnosti BiH (realizacija zaključka sa 16. sjednice Zastupničkog doma). O tome hoće li se voditi rasprava o Informaciji o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2020., podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, bez nazočnosti predlagatelja. Evo, sa ovim bi informacijama trebali preći i na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena dnevnog reda sjednice želim vam napomenuti sljedeće: Na dnevni red dodane su: Točka 3. Zahtjev zastupnika Nenada Nešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1188/21, od 11.06.2021. Točka 23. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o financiranju Programa aktivnosti prekogranične suradnje Srbija – Bosna i Hercegovina za 2019. godinu između Europske komisije, Vlade Republike Srbije i Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-21-1-1178/21, od 09.06.2021. Točka 24. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske investicijske banke – Projekt gradskog prijevoza Sarajevo, broj: 01,02- 21-1-1180/21, od 09.06.2021. Točka 25. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Turske o suradnji u infrastrukturnim i građevinskim projektima, broj: 01,02- 21-1-1189/21, od 11.06.2021. Točka 26. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma koji se odnosi na uzajamno priznavanje i zamjenu vozačkih dozvola između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Turske, broj: 01,02-21-1-1195/21, od 11.06.2021. Točka 27. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o međunarodnoj znanstvenoj i tehničkoj suradnji u području fizike visokih energija između Bosne i Hercegovine i Europske organizacije za nuklearna istraživanja (CERN), broj: 01,02-21-1-1196/21, od 11.06.2021. Točka 28. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o delegiranju odgovornosti za pružanje usluga u zračnom prometu između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Srbije i Vlade Crne Gore, broj: 01,02-21-1-1197/21, od 11.06.2021. 14 Točka 29. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o vojno-financijskoj suradnji između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Turske i Implementacijskog protokola u vezi s financijskom potporom između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Turske, broj: 01,02- 21-1-1198/21, od 11.06.2021. Sa ranijeg dnevnog reda na zahtjev Povjerenstva za promet i veze skinute su: Točka 20. Razmatranje zastupničke inicijative Edite Đapo kojom se zadužuju Vijeće ministara BiH i nadležno Ministarstvo komunikacija i prometa BiH da najkasnije u roku od tri mjeseca, upute Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u BiH, u svrhu dopune predmetnog zakona o prekršajnim odredbama u svezi s nasilničkim ponašanjem u prometu. Točka 21. Razmatranje zastupničke inicijative Šemsudina Dedića kojom se obvezuje Vijeće ministara BiH da, u skladu sa svojim nadležnostima, hitno preduzme aktivnosti prema Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture Republike Hrvatske s ciljem izmjene i dopune Pravilnika o određivanju javnih cesta po kojima se mora odvijati tranzitni promet teretnih vozila kroz Republiku Hrvatsku. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Za raspravu se javio zastupnik Branislav Borenović. Izvolite zastupniče.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Koristim priliku poslovničku da zajedno sa kolegicom Pekić predložim dopunu dnevnog reda sa jednom tačkom koja se tiče poslaničke inicijative kojom obvezujemo Savjet ministara BiH da u roku od sedam dana od dana usvajanja ove inicijative donese odluku kojom će se poništiti postupak javne nabavke koju je objavila Uprava za indirektno oporezivanje za kupovinu poslovnog objekta u Banja Luci za smještaj zaposlenih u Glavnoj kancelariji i Regionalnom centru u Banja Luci. Radi se o nevjerovatnom poslovnom poduhvatu koji će povećati cijenu koja je određena prije nekoliko godina za kupovinu objekta za potrebe Uprave za indirektno oporezivanje za više, za skoro tri puta. Napominjem da je prije nekoliko godina odobreno 37 miliona i 900 hiljada KM za kupovinu zgrade za potrebe UIO, a da se na poziv koji je objavljen 2020. godine prijavio samo jedan ponuđač sa cijenom od 98 i po miliona KM. 100 miliona maraka za ... I radi se o, po onome što smo dobili informaciju, preduzeću koje je u vlasništvu kuma predsjedavajućeg Predsjedništva BiH, Milorada Dodika. Ja mislim da je jedino logično što Parlament može donijeti ovdje odluku da se poništi ova javna nabavka i da se raspiše novi javni poziv i da se vodi računa o tome koliko sredstava ima na raspolaganju. Razlika je 61 milion KM, dovoljan da se kupi tri miliona vakcina, za svakog građanina Bosne i Hercegovine po jedna vakcina. I zato očekujem da podržite ovu našu inicijtivu kojom će se obustaviti ova jedna bezobrazna javna nabavka koja će koštati građane ove zemlje skoro 100 miliona KM. Hvala.
Hvala zastupniku. 15 Ne vidim više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Molim da se izjasnimo o zastupničkoj inicijativi zastupnice Mire Pekić i Branislava Borenovića koja glasi: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, u skladu s člankom 35. Zakona o Vijeću ministara BiH, obvezuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od sedam dana od dana usvajanja ove inicijative donese odluku kojom se poništava postupak javne nabavke koju je objavila Uprava za indirektno oporezivanje za kupovinu postojećeg poslovnog objekta u Banja Luci za smještaj zaposlenih u Glavnoj kancelariji i Regionalnom uredu u Banja Luci. Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 35 nazočnih – za 20, protiv 7, suzdržanih 8. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili ovu točku dnevnog reda za današnju sjednicu Doma, i ona će biti u skladu sa Poslovnikom sistematizirana po redosljedu dnevnog reda. Sada bih konstatirala da sjednica, 21. sjednica Doma ima dnevni red koji ste dobili u pozivu uz ovu izmjenu koju smo usvojili sad. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 20. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Zahtjev zastupnika Nenada Nešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1188/21, od 11.06.2021.; 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Vijeću ministara Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnice Mirjana Marinković-Lepić i Aida Baručija, broj: 01-02-1-567/21, od 17.03.2021. (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku pred Sudom Bosne i Hercegovine, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-764/21, od 30.04.2021. (prvo čitanje); 6. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavama (P.Z.E.I.), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, skraćeni postupak (zakon u drugom čitanju), broj: 01,02-02-1-495/21, od 26.05.2021.; 7. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnik Denis Zvizdić (zakon u prvom čitanju), broj: 01-02-1-895/21, od 26.05.2021.; 8. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodanu vrijednost, predlagatelj: zastupnici iz Kluba zastupnika SDA (zakon po hitnom postupku), broj: 01-02-1-751/21, od 26.05.2021.; 9. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnici Nermin Nikšić, Saša Magazinović, Nada Mladina i Zukan Helez (zakon po hitnom postupku), broj: 01-02-1-862/21, od 26.05.2021.; 10. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu da se Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, 16 predlagatelj: zastupnici Nermin Nikšić, Saša Magazinović, Nada Mladina i Zukan Helez, razmatra po skraćenom postupku, u skladu s člankom 132. Poslovnika, broj: 01-02-1-863/21, od 26.05.2021.; 11. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zaključka zastupnika iz Kluba zastupnika Naša stranka/Nezavisni blok povodom rasprave o Prijedlogu odluke o imenovanju Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH, predlagatelj: Ministarstvo komunikacija i prometa BiH, koji glasi: „Budući da nisu ispoštovane odredbe natječajne procedure te Zakon o ravnopravnosti spolova, predlažemo da se ne glasuje o listi te da je vratimo Vijeću ministara BiH na doradu“, broj: 01,02-34-1-939/21, od 26.05.2021.; 12. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o donošenju zaključka kojim Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH i Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH da hitno, a najduže sedam dana od dana donošenja ovog zaključka, izrade i u Parlamentarnu skupštinu BiH po hitnom postupku upute Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima Bosne i Hercegovine („Službeni glasnik BiH“, broj 58/08), kao i da usvoje odgovarajuće izmjene Pravilnika o postupku i načinu davanja dozvole za stavljanje lijeka u promet („Službeni glasnik BiH“, broj 75/11), s ciljem omogućavanja da se cjepiva protiv koronavirusa (COVID-19), čiju su uporabu prethodno odobrile Europska agencija za lijekove ili nadležne institucije susjednih zemalja, odmah mogu staviti u uporabu i na teritoriju BiH. Ovakve izmjene i dopune navedenog zakona i podzakonskog akta važile bi do okončanja proglašene pandemije COVID-19, predlagatelj: zastupnik Nenad Stevandić, broj: 01-50-1- 716/21, od 26.05.2021.; 13. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o modificiranoj zastupničkoj inicijativi Saše Magazinovića kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost kojim će se urediti porez na digitalne usluge, broj: 01-50-1- 851/21, od 26.05.2021.; 14. Izvještće o radu i poslovanju BHRT-a za 2020. godinu i Programski plan i Financijski plan za 2021. godinu, podnositelj: Upravni odbor Radiotelevizije BiH, broj: 01,02-50-18-977/21, od 06.05.2021.; 15. Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2018. i 2019. godini, podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH, broj: 01,02-50-18-534/21, veza: 03-50-13- 25-15/21, od 01.03.2021.; 16. Informacija o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za studeni 2020., podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH (realizacija zaključka sa 16. sjednice Zastupničkog doma, održane 03.02.2021.), broj: 01-50-1-1749/20, od 12.03.021.; 17. Informacija o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za 2020. godinu, podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH (realizacija zaključka sa 16. sjednice Zastupničkog doma, održane 03.02.2021.), broj: 01,02-50-18-388/21, od 05.05.2021.; 18. Informacija o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za siječanj 2021. godine, podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH (realizacija zaključka sa 16. sjednice Zastupničkog doma, održane 03.02.2021.), broj: 01,02-50-18-993/21, od 07.05.2021.; 19. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2020., podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-947/21, od 30.04.2021.; 17 20. Informacija Vijeća ministara BiH u svezi s realizacijom zastupničke inicijative usvojene na 12. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 15.09.2020., na prijedlog zastupnika Saše Magazinovića, broj: 01-50-1-1704/20, od 21.05.2021.; 21. Razmatranje zastupničke inicijative Šemsudina Dedića kojom se obvezuje Vijeće ministara BiH da donese odluku kojom će se urediti pitanje uvođenja zelenog certifikata za građane BiH, odnosno dokumenta koji će biti dokaz da je osoba cijepljena, da je prebolovala bolest ili da ima negativan test na COVID-19, a koji će služiti građanima za kretanje izvan granica BiH. U svezi s tim potrebno je utvrditi nadležnost i odrediti instituciju koja će biti zadužena za uspostavu sustava za izdavanje navedenog dokumenta, broj: 01-50-1-1083/21, od 25.05.2021.; 22. Razmatranje zastupničke inicijative Mire Pekić i Branislava Borenovića kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, u skladu s člankom 35. Zakona o Vijeću ministara BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 30/03, 42/03, 81/06, 76/07, 81/07, 94/07 i 24/08), obvezuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od sedam dana od dana usvajanja ove inicijative donese odluku kojom se poništava postupak javne nabave koju je objavila Uprava za neizravno oporezivanje za kupnju postojećeg poslovnog objekta u Banja Luci za smještaj zaposlenih u Glavnom uredu i Regionalnom centru u Banjoj Luci, broj: 01-50-1-21/21, od 15.06.2021.; 23. Prijedlog zaključka zastupnika Dragana Mektića koji glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da u roku od sedam dana Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH dostavi Program reformi za 2019. godinu (obrane) i Program reformi obrane za 2020. godinu (usvojen od nadležnog povjerenstva) kao i dokument NATO, isti koji je tijekom travnja ove godine dostavljen Misiji BiH u Bruxellesu“, broj: 01-50-1-916/21, od 28.04.2021.; 24. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o financiranju Programa aktivnosti prekogranične suradnje Srbija – Bosna i Hercegovina za 2019. godinu između Europske komisije, Vlade Republike Srbije i Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-21-1- 1178/21, od 09.06.2021.; 25. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske investicijske banke – Projekt gradskog prijevoza Sarajevo, broj: 01,02-21-1-1180/21, od 09.06.2021.; 26. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Turske o suradnji u infrastrukturnim i građevinskim projektima, broj: 01,02-21-1-1189/21, od 11.06.2021.; 27. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma koji se odnosi na uzajamno priznavanje i zamjenu vozačkih dozvola između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Turske, broj: 01,02-21-1-1195/21, od 11.06.2021.; 28. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o međunarodnoj znanstvenoj i tehničkoj suradnji u području fizike visokih energija između Bosne i Hercegovine i Europske organizacije za nuklearna istraživanja (CERN), broj: 01,02-21-1-1196/21, od 11.06.2021.; 29. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o delegiranju odgovornosti za pružanje usluga u zračnom prometu između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Srbije i Vlade Crne Gore, broj: 01,02-21-1-1197/21, od 11.06.2021.; 30. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o vojno-financijskoj suradnji između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Turske i Implementacijskog protokola u vezi s financijskom potporom između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Turske, broj: 01,02-21-1-1198/21, od 11.06.2021. Prelazimo na točku jedan dnevnog reda, 18 Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 20. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi na Zapisnik? Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku dva dnevnog reda, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja
/nije uključen mikrofon/
Nije, nije bilo. Izvolite kolega, evo zastupnički komentar.
Hvala predsjedavajuća. Skratiću onda, neka je greška očito bila, hvala Vam na prilici da dam komentar. Komentar se odnosi na pitanje koje se odnosi, koje se tiče ubiranja akciza na gorivo i putarina na gorivo za ovaj protekli period. I moj komentar se odnosi na, vezano za odgovor koji smo dobili, na to da je počev od 2006. godine pa do marta mjeseca, do kada su dostavljeni podaci, za putarine, znači za puteve i autoputeve ubrano ukupno 5,2 milijarde KM. Naravno, za ova dva mjeseca ta je cifra još veća, vjerovatno oko 5,5 milijardi jer ovo je što smo dobili od Uprave za indirektno oporezivanje. Ako vidimo da je stanje javnog duga za infrastrukturu 4,5 milijarde KM, to je ukupno 10 milijardi sredstava utrošenih za puteve i autoputeve u Bosni i Hercegovini u kojoj smo u ovom periodu izgradili ukupno 218 ili 220 km autoputeva. Ako uzmemo da je cijena najveća dostignuta za autoputeve oko 10 miliona eura postavlja se pitanje gdje je utrošen toliki novac, jer se očito moglo uraditi duplo više infrastrukture, prije svega autoputeva, uz to imajući u vidu da ovo nisu ukupno ubrana sredstva jer treba znati da su korišteni i neki drugi izvori, pa i grantovi i donacije koje smo dobili od Evropske unije, Svjetske banke i drugih. Zbog toga ukazujem zaista na ovo vrlo važno pitanje, brojke jesu brojke ali ako znamo da smo se zadužili i ubrali preko 10 milijardi KM, a imamo samo 218 km autoputeva onda se postavlja vrlo jedno ozbiljno pitanje gdje su novci sa računa od ubranih akciza. Hvala predsjedavajuća.
Hvala i Vama i oprostite jer nije bilo na monitoru da ste se prijavili za raspravu. Imamo još jedan komentar. Zastupnik Nenad Nešić. Izvolite imate riječ.
Hvala predsjedavajuća. Nisam mislio da se javim ali ipak sam odlučio da se javim jer me zanimaju neke stvari. Naime, ja sam postavio pitanja kako su potrošena 42 miliona iz budžeta, a koja su namijenjena saniranju ekonomskih šteta izazvanih pandemijom korona. 14,7 miliona je podijeljeno entitetima i Brčko Distriktu, od čega je Srpska dobila 5,4 miliona, Brčko 254 hiljade, a Federacija sa kantonima 8,9 miliona. Moram biti iskren i reći da mi nije jasno zašto su ta sredstva uopšte planirana u budžetu institucija, odnosno zašto odmah nisu planirana u entitetskim, opštinskim i kantonalnim budžetima. Ostatak od 27 miliona dodijeljen je bez ikakvih kriterija. 13 miliona su dobile bolnice, i to apsolutno pozdravljam. Ono što meni nije jasno i zaista bih volio da gospodin Tegeltija, predsjedavajući, to objasni. Pozdravljam 20 činjenicu da je UKC Banja Luka dobio četiri miliona KM, ali me interesuje jedno pitanje – zar opšte bolnice u Istočnom Sarajevu, Bijeljini, Trebinju, Zvorniku, Doboju nisu zaslužile makar da dobiju po 100 hiljada. Jer želim da vas podsjetim, predsjedavajući, da su i ove bolnice bile pod udarom COVID-19. Ja sam iz Istočnog Sarajeva pa znam pod kakvim je udarom bila bolnica Srbija, koja se nalazi u Istočnom Sarajevu, i kako je teško funkcionisala. A poseban apsurd je da od sredstava koja su namijenjena saniranju posljedice pandemije COVID-19 da postoji još neutrošeno dva miliona i 180 hiljada KM. Postavljam Vam pitanje – zar mislite da je to u redu, dok prihodi padaju entiteti i lokalne zajednice trpe deficite, dok se traži svaka ... da se kupe lijekovi, zaštitna sredstva, respiratori, vakcine, Savjet ministara ima novac koji ne raspodjeljuje, nego ga drži, a ne znaju zašto ga drže. Znači, moje pitanje, odnosno konstatacija jeste nezadovoljstvo što sve zdravstvene ustanove nisu, na neki način, bile zadovoljene, odnosno nisu nađena sredstva da im se pomogne. Hvala.
Hvala zastupniku. Obzirom da smo se vratili na točku 2. ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Je li sad opet, sad se pojavljuje Mirko. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema više, je li? Možemo zaključiti raspravu po točki 2. Prelazimo na točku tri dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev zastupnika Nenada Nešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitmo postupku, u skladu sa člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1188/21 od 11.06.2021.
Molio bih kolege poslanike da podrže ovu moju inicijativu. Ja znam da se radi šira izmjena Izbornog zakona, ali ovdje se radi o jednoj jednostavnoj izmjeni Izbornog zakona gdje ćemo jasno pokazati da neke stvari želimo da dovedemo u red. Naime, pogotovo u Narodnoj skupštini Republike Srpske prisutan je veliki broj preletača, da ne kažem pogrdnim imenom papaka, koji osvoje mandat na politici i programu jedne političke partije i na kraju završe u nekoj drugoj političkoj partiji ili osnuju novu političku partiju. Tu se naime radi o tome da se trguje mandatima i rijetki su oni koji iz ideoloških razloga napuštaju političke partije, kao što je 21 moj uvaženi kolega Arnaut, ja znam da on to nije uradio iz nekog ličnog interesa nego isključivo iz ideologije. Ono što ja molim jeste da prihvatite ovaj moj prijedlog, da na taj način zaustavimo političku korupciju i hajde da ne čekamo jesen 2022. godine, hajde da to uradimo danas, slušao sam izjave predsjednika i SNSD-a i HDZ-a, koji su isto tako govorili da su za to da mandati pripadaju strankama. Naime, radi se sledećoj stvari, oni koji osvoje mandate na listi jedne političke partije, taj mandat imaju dok su članovi te političke partije, a onog trenutka kad je napuste ili budu isključeni mandat pripada političkoj partiji. Normalno svi oni koji smatraju da mogu mandat da osvoje bez političke partije ostaje mogućnost da se kandiduju kao nezavisni kandidati i mogu imati tom prilikom svoj mandat. Ja smatram da je ovo mala izmjena, ako postoji volja, a veliki korak da spriječimo političku korupciju. Želim da napomenem da u Skupštini Republike Srpske mi u ovom trenutku imamo tri ili četiri političke partije koje uopšte nisu učestvovale na Opštim izborima 2018. godine, da imamo kojekakve Mićine, Obrenove itd. grupe, smatram da je ovo neki korak normalnosti u Bosni i Hercegovini i Republici Srpskoj. Hvala.
Hvala zastupniku. Evo, samo napomena još jednom, da vodimo raspravu o hitnosti, znači, hoćemo li ovaj Zakon razmatrati po hitnom zakonodavnom postupku. Zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Hvala lijepa. Dobar dan i pozdrav svim koleginicama i kolegama, svim nazočnim u dvorani. Dakle, upravo na temu žurnosti ili hitnosti ovoga prijedloga mislim da bi dobro bilo da ipak tako ne radimo, kad imamo već formiranu Interresornu radnu skupinu, možda je to sve točno što ste Vi rekli za nas iz HDZ-a, ali kad imamo već radnu skupinu koja bi evo trebala, nadam se, do konca ovog mjeseca da nešto napravi, predlažem i sugeriram da to uputite upravo toj Interresornoj radnoj skupini i da to razmotri iz svih aspekata dobrobitosti tog prijedloga ili ne znam ni ja, dakle, lošeg puta za demokraciju možda. Dakle, nisam za žurni postupak, nema potrebe ovog trenutka da, da tako kažem, da bočno ulazimo mi zastupnici sad u proces u kojem, koji evo je pred nama, koji se odvija, možda da sačekate i Vi, ne znam što će se dogoditi sa tim prijedlogom iz Interresorne radne skupine, pa da onda vidimo, vjerojatno će poslije toga uslijediti lavina prijedloga izmjena Izbornog zakona, ali ovog trenutka doista ne vidim razlog da remetimo proces koji je pokrenut i koji se radi i događa pred nama, a da možda nešto ipak uspijemo napraviti od svega toga. Hvala lijepa, dakle, ne mogu podržati žuran postupak.
Hvala, hvala zastupniku. Zastupnica Alma Čolo. Izvolite, rasprava.
Hvala predsjedavajuća. Ja isto mislim da ovaj Zakon ne treba razmatrati po hitnom postupku, jer se radi o veoma delikatnom pitanju, s obzirom da u izbornom zakonodavstvu mi imamo poluzatvorene, 22 poluotvorene liste sa odgovarajućim preferencijama, tako da birači dajući preferencije utiču na izbor određenog kandidata na izborima i mandat ne može pripadati pod samo političkoj partiji, a u uporednom zakonodavstvu u razvijenim demokratijama u Evropi, ja mislim da ne postoji nijedna zemlja u kojoj mandat pripada političkoj partiji, osim možda Srbija, ali imamo presude Evropskog suda za ljudska prava u slučaju Srbije. Tako da bih ja voljela da ovaj prijedlog, kao i svi prijedlozi mogu doći Interresornoj radnoj grupi za izmjenu izbornog zakonodavstva, pa da stručnjacima iz Venecijanske komisije i ODIHR-a raspravimo i o ovom prijedlogu. Međutim, ovdje u obrazloženju stoji da je ovo način borbe protiv političke korupcije, mislim da organi gonjenja u Bosni i Hercegovini moraju da se izbore protiv političke korupcije i u svim slučajevima gdje postoji osnovana sumnja da je neko primio novac i prodao svoj mandat, da to nadležni organi trebaju procesuirati. Isto tako da se u Narodnoj skupštini Republike Srpske formiraju klubovi političkih partija koje nisu dobile na izborima, to je protivno Izbornom zakonu, jer onaj ko izlazi iz određene političke partije on po Izbornom zakonu, po članu, čini mi se, 1.10. ili 1.9. evo sad ne znam napamet, ostaje, on postaje samostalni zastupnik i on ne može u parlamentu formirati klub neke nove političke partije, jer samo one političke partije koje su osvojile mandate na izborima, one imaju klubove u parlamentima, nema novih klubova u među ovom prostoru kada se završe izbori. Ne može Damir Arnaut bit poslanik neke stranke druge, on je ovdje samostalni poslanik, ali se može priključiti nekom klubu, ali on isključivo djeluje kao samostalni poslanik. Oprostite što sam ga spomenula, Vi ste ga spomenuli, pa možda je plastičniji primjer da objasnimo datu situaciju. Hvala lijepo.
Hvala zastupnici. Zastupnica Snježana Novaković-Bursać, rasprava. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Uvažene kolegice i kolege. I ja ću iskoristiti, dakle, svi su koliko vidim kolege iz drugih klubova dali mišljenje o Zakonu, iako ste Vi upozorili da raspravljamo o hitnoj proceduri, pa ću reći i ovom prilikom stavove SNSD-a, mislimo da je Izborni zakon prezahtjevna materija da bi se mijenjao po hitnom poslupku i mislim da iako protiv konkretnog rješenja, kojeg je predložio gospodin Nešić, SNSD nema ništa, naprotiv mišljenja smo da su upravo ovakav način izbora i ovih preferencija koje je spomenula gospođa Čolo, odnosno ovih poluotvorenih, poluzatovrenih lista, nama jesu donijele možda i najveći nered na biralištima, a naravno i nakon provedenih izbora kada su u pitanju konstituisanja i klubova i koječega. Jasno mi je, zaista, zašto je to gospodin Nešić, ovaj, predložio, mislim da je to stranka, iako su se neki drugi slučajevi puno više eksploatisali u javnosti, ali 2014. ako se ne varam prva dva slučaja upravo prelaska na potpuno suprotnu stranu su bila iz, sa liste DNS-a, konkretno se radilo o poslanicima Šukalo i Đorđić. Nakon toga imamo situaciju u Narodnoj skupštini, ali da ne prenosimo, ovaj, da su neki pojedinci s ... s liste ove partije koje on predvodi potpuno prešli u neke druge stranke itd. Ali ne bismo sad u detalje, dakle, SNSD zagovara također da stranke postanu vlasništvo mandata, da se porazmisli o preferencijama, ali da to bude urađeno u sklopu sveobuhvatne reforme, ako ćemo do nje doći, Izbornog zakona i protiv smo, dakle, pojedinačno izvlačenja nekih rješenja kako, ovaj, je nekome evo sad interesantno u određenom političkom trenutku ili zbog neke pojave konkretne. Hvala puno. 23
Hvala. Zastupnik Nenad Nešić, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Samo bi se osvrnuo na diskusiju predstavnika HDZ-a, i SNSD-a, i SDA. Očigledno je da u vladajućoj većini ne postoji volja za promjenom Izbornog zakona i to je pokazalo i ovo danas što ne prihvatate hitnu proceduru. Gospođo Čolo, da malo gledate dalje u budućnost i vi iz SDA, mogu slobodno da kažem i iz SNSD-a vidjeli bi da ono što ja danas predlažem, je ono što će biti vaš interes u budućnosti. SDA i SNSD poslije izbora 2022. godine čeka veliki broj preletača i vi to znate i dan danas jedva držite klub na okupu i znate kakve potrese imate. Ovo je način da zaustavimo političku korupciju i da ne lažemo građane kad izađemo s jednom politikom na izbore, a završimo na drugoj politici. Mi imamo ljude u DNS-u, jeste tačno gospođo Bursać, DNS je naviše oštećen ovim, ali zahvaljujući Vašoj partiji, koje koristi ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim vas, molim vas vodite računa. Zastupniče, izvolite imate riječ.
Ja nisam ometao. Zahvaljujem, znači zahvaljujući moći i javnim resursima, obećanjima, prevode se poslanici, čak i oni koji su izabrani na kompenzacionim listama. O kakvom mi moralu govorimo? Ne bi nikad sjedio ni u Parlamentu BiH, ni u Parlamentu Republike Srpske da nije bilo te opozicione liste, a danas se slika tamo otvara bolnice po Dubici i on je neki veliki političar. Meni je samo žao, ali mi je drago, 2022. najveći broj preletača će biti u SNSD-u i SDA, jedini koji vjerovatno neće osjetiti je HDZ, ali vi ćete tad i te kako osjetiti. Vi ste najveći i vi imate najveći broj preletača i nezadovoljnih. Ovo je nešto što bi spriječilo političku korupciju. Kako mislite dokazati da je neko nešto dobio zato što je promijenio stranku, klub i tako to, kako mislite, čime? Ali dobro, ja ću se smijati 2022. a vi ćete tad shvatiti svoju grešku.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na izjašnjavanje o zahtjevu za hitni postpupak. Od ukupno 29 nazočnih – 4 za, 18 protiv, 7 suzdržanih. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nismo usvojili zahtjev za glasanje o hitnom postupku. Znači, idemo sad na skraćenu proceduru, u skladu sa člankom 133. stavak (4) Poslovnika, pa vas molim da se ponovo izjasnimo. Od ukupno 29 nazočnih – 4 za, 19 protiv, 6 suzdržanih. Ne postoji opća većina, nismo usvojili ni proceduru skraćenog postupka. Znači, ovaj prijedlog će se razmatrati u skladu sa odredbama koje uređuju temeljni zakonodavni postupak. 24 Prelazimo na točku četiri dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Vijeću ministara Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnice Mirjana Marinković-Lepić i Aida Baručija, broj: 01-02-1-567/21, od 17.03.2021. (drugo čitanje) Navedeni Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju u drugum krugu glasanja na 20. sjednici Doma, održanoj 25.05.2021. godine. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Izvješće, Povjerenstvo je usvojilo Prijedlog zakona. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Zastupnica Mirjana Marinković-Lepić, rasprava. Izvolite zastupnice.
Hvala lijepo. Pa evo, ja bih samo podsjetila da je razlog za podnošenje Prijedloga izmjena i dopuna Zakona o Vijeću ministara usklađivanje postojećeg Zakona sa Zakonom o ravnopravnosti spolova, obzirom da se procenat koji je utvrđen Zakonom nije ni blizu ispoštovao nikada do sada od formiranja Vijeća ministara, dakle nije se u Vijeću ministara nalazilo 40% manje zastupljenog spola kako to Zakon nalaže. Naravno da bi se ovaj Zakon, dakle, primjenjivao od sljedećeg izbornog ciklusa i predviđeno je, dakle, da se Zakon poštuje i u smislu imenovanja zamjenika predsjedavajućeg Vijeća ministara gdje bi bila obaveza da barem jedan od njih, odnosno jedna od njih bude žena, a evo ja ću samo reći da u četiri saziva Vijeća ministara čak nije bilo niti jedne žene, a najveći broj članica Vijeća ministara je bilo do sada dva, kao što je i u sadašnjem sazivu. Napomenuću samo da je porazna statistika i kada su u pitanju institucije Bosne i Hercegovine, da je procenat žena na čelu institucija Bosne i Hercegovine jedva nešto preko 13% i ja se nadam da ćete ovaj Zakon svojim glasanjem, dakle, ispoštovati, dakle, Zakon o ravnopravnosti spolova, koji propisuje procenat, koji čak propisuje i sankcije, ali se ovaj Zakon najmanje poštuje kada je u pitanju zakonodavstvo Bosne i Hercegovine.
Hvala zastupnice. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku pred Sudom Bosne i Hercegovine, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-764/21, od 30.04.2021. (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor dostavio je Mišljenje 05.05.2021. Kolegij je nadležnim za razmatranje Prijedloga zakona odredio Ustavnopravno povjerenstvo. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje, Povjerenstvo je utvrdilo da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sustavom BiH, te podržalo načela Prijedloga zakona. 25 Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Zastupnik Damir Arnaut, izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Pa, ja mislim da je već svima jasno da ja kada kritikujem Vijeće ministara, da to radim na osnovu činjenica i upravo zato što se takvim principom rukovodim, vrlo mi je drago i pohvaliti Vijeće ministara kada dođe ovakav jedan evropski zakon na dnevni red, trebalo je to puno, puno ranije, još uvijek cijelo Vijeće ministara ima manje prijedloga zakona od Kluba Naša stranka – Nezavisni blok, ali nadam se da je ovo neka indikacija da će bar nas pokušati stići, neće uspjeti, al' nadam se da će bar pokušati da nas stignu po broju zakona. Ovo je Prijedlog zakona koji ide u pravcu rješavanja problema koji Bosna i Hercegovina objektivno ima, jer se radi o doslovno desetinama, ako ne i više presuda pred Evropskim sudom za ljudska prava gdje građani Bosne i Hercegovine opravdano se žale na kršenje konvecije, Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava zbog toga što im se ne pruža, ne omogućuje njihovo pravo, zadovoljavanje njihovog prava na suđenje u razumnom roku pred različitim brojnim sudovima u Bosni i Hercegovini, to je toliko velik, široko rasprostranjen problem, da je čak Ustavni sud BiH odlučio da više neće ni razmatrat te zahtjeve zbog toga što je praksa toliko jasna po tim pitanjima, da kada prođe određeni period da se radi bez ikakve sumnje o kršenju prava na suđenje u razumnom roku. Ja, dakle, pozdravljam činjenicu da je ovaj Zakon Vijeće ministara konačno nakon, evo koliko već, znači gotovo tri godine ove Parlamentarne skupštine, da ga je Vijeće ministara dostavilo u proceduru i imaću određene amandmane. Primijetio sam da je u odnosu na nacrt, koji je bio na e-konsultacijama, izbačena odredba u članu 3. – da sudska zaštita prava na suđenje u razumnom roku treba, uključuje istragu koju u krivičnom postupku sprovodi tužilac Tužilaštva BiH. Dakle, to sada se više ne nalazi u Prijedlogu zakona, mislim da je to značajan propust, zato što prema praksi Evropskog suda za ljudska prava to pravo na razmatranje nekog predmeta u razumnom roku takođe uključuje i trajanje istrage, a ono što smo u više navrata primijetili, uključujući pred Privremenom komisijom za stanje u pravosuđu, je da te istrage znaju trajati nerazumno dugo, što naravno krši prava građana Bosne i Hercegovine jednako ili možda čak i više kao kada ne dobiju suđenje u razumnom roku. Takođe, najavljujem da ću imati još nekoliko amandmana po pitanju ovog Prijedloga zakona, međutim oni su više tehničke prirode, ovo je jedini koji se zaista odnosi na suštinska pitanja, kako sam već rekao, u nacrtu koji je bio na e-konsultacijama Ministarstvo pravde je očito bilo prepoznalo da to treba biti u Zakonu, zašto je kasnije izvađeno nisam siguran, mislim da ćemo dobiti taj odgovor pred nadležnom komisijom u toj amandmanskoj fazi. Hvala.
Hvala zastupniku. Zastupnica Alma Čolo, rasprava. Izvolite kolegice.
Hvala predsjedavajuća. 26 Pravo na pravičan postupak po Evropskoj konvenciji o ljudskim pravima sadržano u članu 6. Evropske konvencije podrazumijeva suđenje u razumnom roku. Ovaj Zakon predviđa postupanje samo pred Sudom BiH, a iz obrazloženja proizilazi da pred Sudom BiH nije bilo prigovora na dužinu trajanja postupka. Znači, da Sud BiH u pravilu postupke rješava u razumnom roku i BiH zbog postupanja Suda BiH nije bila tužena pred Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu. Međutim, meni je žao što se pribjeglo donošenju entitetskih zakona i zakona Brčko distrikta i na državnom nivou donošenju zakona samo o postupanju pred Sudom BiH, ja mislim da se to moglo riješiti jednim zakonom, jer član 6. Evropske konvencije obavezuje cijelu državu i to je Konvencija koju je ratificirala BiH, a ne entiteti i moglo se to urediti jednim zakonom za sve pravosudne nivoe u BiH. I ja isto mislim kao kolega Damir Arnaut, da postupanje Tužilaštva u postupcima svakako utiče na suđenje u razumnom roku, jer neopravdano dugo trajanje istražnih postupaka u konačnici može dovesti do povrede ovog prava i do dugotrajnog suđenja, tako da mislim da nije trebalo ovo izbaciti iz Zakona, ali eto ostaje amandmanska faza pa ćemo vidjeti. Hvala lijepo.
Hvala zastupnici. Nema više prijavljenih. Zaključujemo raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Da li eventualno od Vijeća ministara? Ne želi niko. Hvala lijepa. Prelazimo na točku šest, Ad. 6. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavama (P.Z.E.I.), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, skraćeni postupak (zakon u drugom čitanju), broj: 01,02-02-1-495/21, od 26.05.2021. Nakon što na prošloj sjednici Doma nije bilo potrebne entitetske većine u prvom krugu glasanja Kolegij Doma kao povjerenstvo nije postigao suglasnost o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Izvješće povjerenstva Kolegija ste dobili, rasprava je okončana, ostaje da se naknadno izjasnimo u drugom krugu glasanja o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavama u drugom čitanju. Točka sedam, Ad. 7. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnik Denis Zvizdić (zakon u prvom čitanju), broj: 01-02-1-895/21, od 26.05.2021.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Znam i svjestan sam da je ova Informacija na način kako je došla u Parlament samo formalno proslijeđena kako bi se zadovoljila procedura i obaveza Ministarstva sigurnosti BiH prema Parlamentarnoj skupštini, jer da je namjera vlasti i predlagača da se suštinski i pragmatično vodi rasprava o ovoj važnoj temi onda bi, siguran sam, ovakva informacija pravovremeno bila upućena prema Parlamentu, a ne ovako s kašnjenjem od dvije, tri godine. 30 Mislim da nema neke velike svrhe raspravljati sada o stanju sigurnosti za 2018. i 2019. godinu, to je vrijeme prošlosti, tako da korist imamo samo kao informaciju o nečemu što se ranije događalo u kontekstu sigurnosti u Bosni i Hercegovini. Ali, daleko bi bilo korisnije, već kada raspravljamo o stanju sigurnosti za 2018. i 2019. godinu, da smo dobili informaciju o stanju sigurnosti za 2020. godinu radi komparacije podataka i trendova koji su sigurnosno interesantni. Međutim, već kada smo dobili ove informacije želim reći da ja, čitajući ove informacije, nisam dobio cjelokupan utisak i pravu sliku o stanju sigurnosti jer nedostaju analize navedenih podataka koji su, bar meni, često nejasni i nedvosmisleni, pa u nekim dijelovima i kontradiktorni. Predmetne informacije obiluju konstatacijama o određenim statističkim podacima koji, kako ja to vidim i promatram, nisu obrađeni u smislu cjelokupne procjene sigurnosnog aspekta. S obzirom da je sigurnost stepen zaštite od opasnosti, štete, gubitka ili kriminalnih aktivnosti, te da sigurnost čine strukture i procesi koji daju i poboljšavaju stanje sigurnosti, u ovoj Informaciji nisam primijetio, nisam pronašao jasan nedvosmislen odgovor na sigurnosno, na postojeće sigurnosno stanje, na trendove, na prijetnje i rizike u promatranom periodu. U tom smislu nisam pronašao da je navedeno koje nadležne strukture u Bosni i Hercegovini će poduzeti i provesti određene planirane, utvrđene procese, mjere, konkretne aktivnosti i radnje radi poboljšanja sigurnosnog stanja i smanjenja ili eliminacije sigurnosnih rizika, prijetnji i pojava ili drugih identificiranih društvenih oblika koji su prijetnja općoj sigurnosti. Osim podataka i konstatacija nema ništa opipljivo, uvjerljivo prezentirano čime bi se prikazala i opisala sigurnosna situacija i stanje po pojedinim pojavnim oblicima koji zajedno daju opću ocjenu i sliku stanja sigurnosti u Bosni i Hercegovini. Zbog toga moja je procjena da je ova Informacija, osim što je, kao što sam naglasio, zastarjela, čini mi se ona nije baš dovršena, nešto nedostaje i više je kao registar prikupljenih podataka bez obrade i analize u smislu sigurnosnog konteksta i strukture. Hvala.
Hvala zastupniku. Ne vidim više prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda. Obzirom da je ministar želio, ministre želite li uzeti riječ po ovoj točki dnevnog reda?
/nije uključen mikrofon/
Pa, ukoliko Vi to želite imate priliku, izvolite. Ministar Selmo Cikotić. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženo rukovodstvo Doma, uvažene zastupnice i zastupnici, dame i gospodo. Informacija koja se odnosi na stanje sigurnosti u 2018. i '19. godini je dokument koji je sačinilo Ministarstvo sigurnosti BiH, ali ne kao svoj generički ili samostalni dokument, već kompilacijom izvještaja iz Obavještajno sigurnosne agencije, SIPA-e, Uprave za indirektno oporezivanje, Granične policije, Službe za poslove sa strancima, MUP-a Federacije BiH, MUP- a Republike Srpske i Policiji Brčko Distrikta. Sve ove informacije koje su ovdje iznešene su 31 statistike. U suštini se mogu smatrati nepristrasnim jer se zasnivaju na podacima evidencija u krivičnim upisnicima koji se trajno čuvaju i mogu se dodatno provjeriti. Ministarstvo sigurnosti nema operativnih nadležnosti u velikom broju ovih postupaka i u stanju je sačiniti izvještaj u mjeri u kojoj je on i napravljen ukoliko postoji potreba. Imate informaciju pred sobom, ovdje su dati osnovni trendovi kriminaliteta, ukazate su i preduzete mjere iz nadležnosti različitih sigurnosnih strukturu, odnosno agencija i objedinjeni su operativni podaci sa nizom preduzetih mjera, kako sa nivoa Ministarstva sigurnosti, tako i sa nižih nivoa sistema sigurnosti Bosne i Hercegovine. Informacija je podijeljena u tri oblasti: granična sigurnost, organizirani kriminal, javni red i mir. Ja ne cijenim da je potrebno da vas upoznajem sa detaljima ove Informacije, budući da sve imate pred sobom. Informacija za 2020. godinu o stanju sigurnosti u toj godini je u proceduri usvajanja. Ja mislim da je, budući da je od strane Vijeća ministara već usvojena da će se i pred ovim uvaženim Domom naći brzo. U informaciji su dati trendovi po mnogim oblicima sigurnosnih prijetnji ili aktivnosti agencija koje su ovdje uključene i mogao bih samo pročitati ovaj jedan kratak pasus sažetka. Kada se 2018. i 2019. godina razmatraju sa sigurnosnog aspekta može se reći da su bile veoma izazovne. Suočeni smo sa značajnim porastom nezakonitih migracija preko ... teritorija, a samim tim i povećanim sigurnosnim prijetnjama. Ne isključuje se mogućnost da sa tim talasom dođu i sigurnosno interesantni pojedinci i ekstremisti sa određenim ciljevima prema Bosni i Hercegovini, što iziskuje neprekidan rad i angažman svih agencija za zaštitu zakonitosti kako bi se spriječilo narušavanje sigurnosti građana i imovine. Na osnovu bitnih pokazatelja iznesenih, kako u sažetku informacije, tako i u njenoj razradi, može se reći da su sigurnosne agencije u toj namjeri uspjele, da je stanje sigurnosti u Bosni i Hercegovini tokom 2018. i 2019. godine bilo na zadovoljavajućem nivou. Na raspolaganju sam ukoliko ima nekih konkretnih pitanja vezanih za ovu Informaciju, a podvlačim da se odnosi na period u kome nisam bio prisutan u Ministarstvu sigurnosti. Mogu komentarisati samo podatke koji su sadržani u samoj Informaciji. Hvala.
Hvala ministre. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Podsjećam, prije nego što pređemo na sljedeće točke dnevnog reda da smo na prošloj sjednici Doma odlučili da objedinimo raspravu o točkama 16. do 18. uključujući i točku 18., s obzirom da se radi o informacijama o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini. Točka 16., Ad. 16. Informacija o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za studeni 2020., podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH (realizacija zaključka sa 16. sjednice Zastupničkog doma, održane 03.02.2021.), broj: 01-50-1-1749/20, od 12.03.021. Točka 17., Ad. 17. Informacija o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za 2020. godinu, podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH (realizacija zaključka sa 16. sjednice Zastupničkog doma, održane 03.02.2021.), broj: 01,02-50-18-388/21, od 05.05.2021. 32 Točka 18., Ad. 18. Informacija o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za siječanj 2021. godine, podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH (realizacija zaključka sa 16. sjednice Zastupničkog doma, održane 03.02.2021.), broj: 01,02-50-18-993/21, od 07.05.2021. Informacije su dostavljene sukladno zaključku sa 16. sjednice Zastupničkog doma kojim se nalaže Vijeću ministara BiH da mjesečno dostavlja informacije o stanju u području migracija Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Kolegij je nadležnima za razmatranje navedenih informacija odredio Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH i Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava BiH. Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH dostavilo je Mišljenje. Informacija o stanju u području migracija u BiH za studeni 2020. nije podržana, Informacija o stanju u području migracija u BiH za 2020. nije prihvaćena i Informacija o stanju u području migracija u BiH za siječanj 2021. nije podržana. Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava BiH dostavilo je Mišljenje. Informacija o stanju u području migracija u BiH za studeni 2020. je primljena k znanju, Informacija o stanju u području migracija u BiH za 2020. nije primljena k znanju i Informacija o stanju u području migracija u BiH za siječanj 2021. nije primljena k znanju. Na prošloj sjednici Doma nije obavljena rasprava o informacijama jer predlagatelj nije bio nazočan. Otvaram raspravu o navedenim točkama dnevnog reda. Zastupnica Mirjana Marinković-Lepić, rasprava. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Kada su u pitanju, dakle, ovi mjesečni izvještaji koje smo tražili i za koje je usvojen zaključak da se dostavljaju, a vezani su za oblast migracija, vidimo iz samog dnevnog reda iz informacija koje smo dobili da se oni neredovno dostavljaju, jer imamo zadnji za januar 2021. godine, tako da mi nije jasno zbog čega se nisu dostavljali dalje izvještaji za svaki mjesec. Na komisiji, Zajedničkoj komisiji za ljudska prava smo razmatrajući ove izvještaje upravo raspravljali o tome da ovi izvještaji ne treba da sadrže stalno ponavljanje jednih te istih izazova, teškoća, itd., po sistemu copy-paste, nego da treba ustvari da dobijemo prave podatke. I, znači ukoliko ima promjena u određenim podacima o broju migranata ili o nekim drugim problemima koji su se javili u odnosu na prethodni mjesec da to ustvari treba da budu, da bude sadržaj mjesečnih informacija, a ne da stalno, znači, imamo jedan uvod i zaključke maltene jedne te iste. Takođe kada je u pitanju ovaj Izvještaj za 2020. godinu, a to sam diskutujući i na Komisiji istakla, malo mi je nejasno i nije dovoljno obrazložena činjenica da Vijeće ministara i pored, dakle, zaključka Predsjedništva BiH da se za ove probleme migracija izdvoji pet miliona KM iz ovih stredstava od 42 miliona za saniranje posljedica COVID-a nije postupilo po zaključku Predsjedništva. I apsolutno u Izvještaju nije objašnjeno ustvari zbog čega, zašto se, dakle, ovakav jedan problem nije rješavao u smislu izdvajanja novca iako postoji zaključak Predsjedništrva, pa možda ako bi ministar mogao to da obrazloži. Dakle, vrlo bi interesantno bilo da čujemo razloge zbog kojih se nije postupilo po ovom zaključku, jer znamo da je ovo 33 jedan od gorućih problema u zemlji i onda je zaista u najmanju ruku čudno da Vijeće ministara ne postupi po zaključku Predsjedništva i ne izdvoji taj novac. Hvala lijepo.
Hvala zastupnici. Zastupnik Jasmin Emrić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Od ovih informacija o stanju u oblasti migracija koje su na današnjem dnevnom redu ja ću komentirati sadržaj Informacije o stanju u oblasti migracija za 2020. godinu, jer se ona odnosi na godišnji period, te kao takva daje cjelovitiju sliku o migrantskoj krizi koja kontinuirano traje već tri godine u Bosni i Hercegovini. U uvodu ove Informacije navedeni su ključni izazovi koji su uvjetovali i odredili upravljanje migracijama u Bosni i Hercegovini. Od navedenih izazova ja bih izdvojio prvi koji je i najvažniji, a definiran je kao nepostojanje potrebnog političkog konsenzusa po pitanju upravljanja nezakonitih migracija u Bosni i Hercegovini. To jeste glavni uzrok nefunkcioniranja sistema upravljanja i kontrole migracija, ali svakako uz tu nelogičnu pojavu treba dodati i političku neodgovornost nadležnih predstavnika vlasti koji svojom letargičnošću i odnosu prema migrantskoj krizi dugoročno štete razvoju cjelokupnog bosansko-hercegovačkog društva i posredno ekonomiji naše države. Kada analiziramo ove navedene ključne izazove onda je potpuno jasno zašto sistem upravljanja i kontrole migracija u Bosni i Hercegovini ne može odgovoriti aktualnoj migrantskoj situaciji. Zbog navedenih slabosti ali više zbog formalne uključenosti koja generira kroničan nerad mi u dosadašnjem periodu imamo sporadično djelovanje nadležnih organa i institucija samo u kritičnim fazama kada prijeti katastrofa humanitarnog, zdravstvenog i sigurnosnog aspekta migrantske krize. Značajnije odgovore nadležnih organa i institucija imali smo priliku vidjeti samo u periodičnim epizodnim trenucima eskalacije migrantske krize, dok je primjetno odsustvo zainteresiranosti za kontinuiranim i usklađenim djelovanjem o strateškim ciljevima i planiranom dinamikom. Pod tačkom 1. Tematske cjeline upravljanja granicom Bosne i Hercegovine navedeno je da je ključna pretpostavka za sprječavanje nezakonitih migracija efikasno i koordinirano upravljanja državnom granicom. Efikasno i koordinirano upravljanja državnom granicom ne može se ostvariti ukoliko Granična policija BiH nema potrebne ljudske kapacitete. S obzirom da od početka migrantske krize Granična policija ima poteškoće u radu, prije svega zbog nedostatka policijskih službenika, gdje, prema zadnjim podacima, nedostaju 334 policijska službenika, tako je navedeno u ovoj Informaciji, potrebno je u kontinuitetu nastaviti povećanje ljudskih kapaciteta kako bi se u cijelosti popunila radna mjesta u skladu sa važećim Pravilnikom o unutarnjoj organizaciji Granične policije BiH. Kada pogledamo stanje i trend nezakonitih migracija onda vidimo da je Granična policija u 2020. godini poduzela mjere prema 22.664 strana državljana. Navedeno je da je od tog broja evidentirano 11.658 u nezakonitom prelasku ili pokušaju nezakonitog prelaska. Ovdje nije jasno šta je onda sa ostatkom od 11.006 migranata, u kakvom su oni statusu, jesu li oni zakonito ili nezakonito prešli državnu granicu. U ovom dijelu Informacije očigledna je konfuzija. 34 Upoređivanjem navedenih podataka iz ove Informacije s podacima Uprave policije MUP-a Unsko-sanskog kantona za 2020. godinu vidljivo je kolika je propusna i nepokrivena naša državna granica. Prema informaciji Uprave policije MUP-a Unsko-sanskog kantona samo u tom kantonu je u 2020. godini legitimirano 31.938 migranata. Razlike i diskrepancije u prikazu broja migranata je više nego očita. U predmetnoj Informaciji navedeno je da je broj nezakonitih prelazaka ili pokušaja nezakonitih prelazaka u 2020. godini povećan za 34% u odnosu na 2019. godinu i da je to povećanje u najvećoj mjeri uzrokovano brojem osoba otkrivenih u nezakonitom prelasku državne granice na izlazu iz Bosne i Hercegovine prema Republici Hrvatskoj. Šta to ustvari znači? Prema ovim pokazateljima koji su navedeni to znači da se u 2020. godini bolje nadzirala granica na izlazu iz Bosne i Hercegovine prema Republici Hrvatskoj. Ono što smatram da je veliki nedostatak ove Informacije je to što nigdje nije navedeno da je učestala pojava nezakonitog vraćanja migranata iz Republike Hrvatske na teritorij Bosne i Hercegovine, odnosno vraćanje migranata van graničnih prelaza. Samo na području Unsko-sanskog kantona evidentirano je 7.210 migranata koji su izjavili da su ilegalno vraćeni od strane hrvatske policije. Pod tačkom 2. Nezakonite migracije u Bosni i Hercegovini, navedeno je da se kao jedan od ključnih pokazatelja stanja u oblasti migracija koristi broj nezakonitih migranata prijavljenih Službi za poslove sa strancima. To može biti jedan od pokazatelja ali isto tako vrlo važan podatak koji pokazuje pravo stanje je broj ukupno evidentiranih i legitimiranih migranata, jer se veliki broj migranata uopće ne prijavljuje Službi za poslove sa strancima. Također ukoliko se želi prikazati pravo stanje u oblasti migracija onda svakako treba uzeti u obzir i broj krivičnih djela koje su počinili migranti. Kretanje migranata rutom kroz Bosnu i Hercegovinu kao i njihov boravak nije bezazlen i bez posljedica. U ovoj Informaciji nedostaje taj sigurnosni aspekt koji bi pokazao pravo stanje u oblasti migracija. Ilustracije radi samo na području Unsko-sanskog kantona u 2020. godini evidentirano je ukupno 56 krivičnih djela koja su počinili migranti. Radi se o najtežim krivičnim djelima, od ubistava do nasilničkog ponašanja, itd. Također za sagledavanje situacije u oblasti migracija svakako su važni i podaci o narušavanju javnog reda i mira, a takvih podataka nema u ovoj Informaciji iako postoje službene i dostupne evidencije. Pod tačkom 2.2. Vraćanje sa teritorije Bosne i Hercegovine, navedeno je da je postignut Sporazum o readmisiji s Vladom Islamske Republike Pakistan, što je za pozdraviti, jer je to jedan od načina smanjenja broja nezakonitih migranata i odvraćanja od rute koja prolazi kroz Bosnu i Hercegovinu. Međutim, nije navedeno da li su ti procesi nastavljeni, odnosno da li se dogovaraju sporazumi o readmisiji i sa drugim zemljama čiji državljani su u najvećem broju na teritoriju Bosne i Hercegovine. Pod tačkom 3. Azil u Bosni i Hercegovini, opisana je zloupotreba sistema azila od strane nezakonitih migranata, tako da je u 2020. godini, od ukupno 16.190 nezakonitih migranata prijavljenih Službi za poslove sa strancima, namjeru za podnošenje zahtjeva za azil iskazalo 15.170 osoba. Od tog broja samo su 244 osobe podnijele zahtjev za azil. Međutim, zloupotreba sistema azila se samo navodi kao pojava za koju se u operativnim izazovima, na strani 30 ove Informacije, ne navodi kako istu suzbiti, niti koje mjere poduzimati da se ista prevenira u sistemu azila. U drugom dijelu ove Informacije pod naslovom Problem u sistemu koordinacije različitih razina vlasti u upravljanju masovnim nezakonitim migracijama u Bosni i Hercegovini, na strani 28, tendenciozno je navedeno da od 30.09.2020. godine vlasti Unsko-sanskog kantona i grada Bihaća ne dozvoljavaju smještaj migranata u privremeni prihvatni centar „Bira“ iako je 35 na snazi Odluka o određivanju privremenih prihvatnih centara za smještaj migranata koju je Vijeće ministara BiH donijelo 11.03.2019. godine, ali nije navedeno da su građani Unsko- sanskog kantona i građani Grada Bihaća više mjeseci zahtijevali izmiještanje nezakonitih migranata iz nezakonitog privremenog prihvatnog centra „Bira“ zbog toga što je isti uspostavljen nezakonito u industrijskom objektu koji se nalazi u urbanom dijelu Grada Bihaća. Također nije navedeno da su se nadležni organi i institucije Bosne i Hercegovine oglušili prema tom zahtjevu, te su građani protestima spriječili daljnju upotrebu tog nezakonitog privremenog prihvatnog centra. Ova Informacija razotkriva i nepojmljiv paradoks, o čemu je govorila i kolegica Mirjana, koji se ogleda u činjenici da je Vijeće ministara BiH odbilo da provede zaključak Predsjedništva BiH kojim je zaduženo Vijeće ministara da iz budžetske rezerve osigura pet miliona KM u svrhu jačanja kapaciteta za upravljanje migrantskom krizom u Bosni i Hercegovini. Pod tačkom 6. Podaci o utrošku financijskih sredstava iz IPA projekta u svrhu ublažavanja efekata migrantske krize u Bosni i Hercegovini, ponovo je prikazan samo okvirni dio, tj. sintetički dio financijskog izvještaja bez analitike, odnosno bez detaljnog prikaza utroška financijskih sredstava. Ovakav način financijskog izvještavanja nije transparentan, te budući da se radi o utrošku financijskih sredstava za provođenje IPA projekta predlažem zaključak koji glasi: – Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH predlaže Uredu za reviziju institucija Bosne i Hercegovine da izvrši reviziju učinka Upravljanje financijskim sredstvima u provođenju IPA projekta – Posebne mjere za podršku odgovoru na izbjegličku i migrantsku situaciju u Bosni i Hercegovini. S obzirom da se od 30.09.2020. godine u privremeni prihvatni centar „Bira“ ne vrši smještaj migranata, te da je isti faktički zatvoren također predlažem zaključak: – Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da izvrši izmjenu Odluke o određivanju privremenih prihvatnih centara za smještaj migranata na način da se iz Člana 1. briše lokacija bivše tvornice „Bira“ u Bihaću, te da se iz Člana 2. briše tačka a). Također predlažem zaključak za zatvaranje privremenog prihvatnog centra „Miral“ u Velikoj Kladuši koji glasi: – Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 90 dana poduzme sve aktivnosti, postupke i radnje radi zatvaranja privremenog prihvatnog centra lokacije bivše tvornice „Miral“ u Velikoj Kladuši, te izmijeni Odluku o određivanju privremenih prihvatnih centara za smještaj migranata na način da se iz Člana 1. briše lokacija bivše tvornice „Miral“ u Velikoj Kladuši kao i da se iz Člana 2. briše tačka c), odnosno da se u zadanom roku zatvori navedeni prihvatni centar.
Hvala zastupniku.
Uvažena predsjedavajuća Borjana Krišto. 36
Hvala lijepa. Evo, ja sam se javila po ovoj točki dnevnog reda, a nastavno, evo, ovaj, na rasprave koje su imali i kolega Emrić i kolegica Mirjana Marinković-Lepić, a javljala sam se i kroz raspravu da jednostavno kažem ono što sam rekla i kao članica Povjerenstva za obranu i sigurnost. Naime, ove informacije koje smo mi dobili su zapravo informacije koje se prepisuju iz mjeseca u mjesec i koje se nama dostavljaju. I mi smo ih kao takve razmatrali i na našem Povjerenstvu za obranu i sigurnost, kao što je kolegica Mirjana kazala da je raspravljalo i Povjerenstvo za ljudska prava, pa jednostavno da se vidi da su to informacije koje se dostavljaju copy-paste, od statističkih pokazatelja do svega onoga što je u uvodu. Čak se negdje možda zaboravi izmijeniti, nastane tehnička greška u pogledu možda datuma ili pak mjeseca. Zašto ovo želim reći? Takođe stanje, ovaj, kada je u pitanju migracije znamo koji su problemi, to je ovaj Dom, na neki način i dijagnosticirao, evo čujemo to kroz rasprave, to su nezakonite migracije, to su stvari koje se ne rade na način kako bi se trebale raditi, kako to propisuju zakoni koji vrijede u Bosni i Hercegovini, i tu je mislim najveći problem. Tako da ja želim reći, pa ću podsjetiti i kolegu Zukana Heleza koji je samnom i još zajedno sa drugim kolegama u Povjerenstvu za obranu i sigurnost gdje se tamo postavilo i temeljno pitanje zašto kad nemamo nikakvih stvari ne poduzima se ništa po ovom glavnom pitanju, zbog čega taj Dom, misleći na naš Zastupnički dom, usvaja ovakve nekakve zaključke u kojim traži od Ministarstva sigurnosti da se svaki mjesec dostavi redovno izvješće, pa se na neki način i troši papir, itd., a dostavlja se jedna te ista, jedan te isti, jedna te ista informacija koja zapravo ni nama ne daje, nije neka nova informacija u odnosu na ono što smo recimo dobili i prošle godine ili pak od kada je stanje, ovaj, sa migracijama ovakvo kakvo je i danas. Ja ću ovdje ispred ovog Doma, ovaj, predložiti u tom smislu zaključak, jer smo se dogovorili na tom Zajedničkom povjerenstvu, da uistinu ove informacije trebaju Zastupničkom domu ali da ih ne dostavlja ovaj Dom sukladno zaključku sa 16. sjednice, ovaj, da ih Ministarstvo sigurnosti ne dostavlja svaki mjesec, nego, recimo, barem da idu polugodišnje. Formulirat ćemo zaključak, naravno, kao što se slaže i većina, a da ukoliko Ministarstvo sigurnosti uradi neke stvari ili postoji određena potreba da to može uraditi, znači, i izvan onoga što, ovaj, je usvojio zaključak, što predviđa zaključak ovog Doma, ili pak što podrazumijeva ono što je redovno izvješće o stanju o migracijama, recimo, godišnje. Tako da, evo, još jednom da podsjetimo sve nas ovdje, naravno da nismo zadovoljni sa ovom situacijom ali nismo napose zadovoljni sa onim što nam se još na takav način dostavlja da kažem mjesečno. I, evo, predlažem Domu da izmijenimo naš zaključak sa 16. sjednice da se, ovaj, Ministarstvo sigurnosti ovaj Dom informira recimo jednom u pola godine, odnosno svakih šest mjeseci, tj. dva puta godišnje. Hvala vam lijepo. Zastupnik Damir Arnaut. Imate riječ zastupniče. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Samo da podsjetim, dakle ja sam ovo već komentarisao kada sam dobio odgovor od Ministarstva sigurnosti a vezano za pitanje Graničnoj policiji. Evidentno je, znači, iz mjeseca u 37 mjesec, i zbog tog ja mislim da su nam korisni mjesečni izvještaji, ovaj, da Granična policija Bosne i Hercegovine bolje štiti granicu Republike Hrvatske od granice Bosne i Hercegovine kada su u pitanju migranti. Znači, više migranata se zaustavi da ode u Republiku Hrvatsku, koja je kao članica Evropske unije njihova destinacija, nego što Granična policija zaustavi migranata da uđu u Bosnu i Hercegovinu iz Republike Srbije. Ja sam na ovo, na ovaj problem ukazivao prije više mjeseci kada sam dobio, ovaj, zvanične podatke za prethodnu godinu. I, evo, vidimo da i u 2020. godini se taj problem nastavio. Dakle, zaista je neprihvatljivo da Granična policija BiH na ovakav način štiti vanjsku granicu, dakle granicu Republike Hrvatske na efikasniji način nego što to radi kada je u pitanju naša granica prema Republici Srbiji. I ja mislim da ministar sigurnosti treba ukazati na ovo pitanje, radi se ovdje o pitanjima iz domena Ministarstva sigurnosti. I zaista je neprihvatljiva ovakva samovolja Granične policije po ovom, ali i po brojnim drugim pitanjima, mi smo to primijetili kada je Granična policija u pitanju. Hvala.
Zastupnik Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, evo nakon dužeg perioda u prigodi sam da razgovaram o ovome pitanju i da nešto kažem o tome što sam ja mislio i što sam ja iz ovog svega vidio, negdje davno prije sam rekao da bih volio da, ako agencije koje se ovim bave pa i Ministarstvo sigurnosti, dakle, trebaju zatvoriti sjednicu Parlamenta da nam neke stvari kažu, što se događa u ovoj oblasti i ja i sad to predlažem i ako imaju potrebe bilo bi dobro, a i mi ako imamo potrebe da saznamo stvarno stanje, a ne ono koje nam se prezentira, kako kažete, iz mjeseca u mjesec ili evo kako hoćete reći ili iz godine u godinu, a da zapravo ništa ne znamo i da naša radna tijela u pravilu odbacuju takve informacije. Naravno, da se to ne odnosi samo na aktualnog ministra, ovo je vrijeme koje je prethodilo i njegovome mandatu, ali bih ja doista volio, pa ću malo samo načeti neke teme o svemu ovome što sam ja godinama skupljajući ovaj materijal vidio i što se meni čini važnim da se kaže ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH. Dakle, prvo smo mi pričali priče o izbjeglicama, pa je lajtmotiv bio rat u Siriji, pa onda se to pretvorilo da više ne znamo jesu li to izbjeglice ili su to migranti, zbog čega oni ovdje dolaze, pa da samo ako ste bili u prigodi pročitati odgovore na pitanja, pa recimo i koleginice Mirjane i raznih nas zastupnika, pa da vidite tamo uopćene odgovore, dakle, ništa ne možete saznati kako ti ljudi prelaze, kako se stvara ruta koja dolazi iz Pakistana, Maroka, iz Avganistana, da kako su to politički migranti, ako su to gospodarski migranti, vi uopće iz ovih materijala nemate odgovore kako do tog dođe, kako, dakle, netko ko je ugrožen u toj zemlji tolike tisuće kilometara prevali i dođe do Bosne i Hercegovine, a ne bježi u najbližu susjednu zemlju, pod znacima navoda bježi, ili se sklanja. Dakle, nevjerojatni su ti podaci, nevjerojatne su te situacije u kojima mi jednostavno ne dobivamo odgovor od naših, dakle, zaduženih agencija i tijela vlasti u Bosni i Hercegovini. Ovdje se često puta manipulira, pa i kolega prije mene, kako naša Granična policija zaustavlja ilegalne migrante. Dakle, imate priču da neko ilegalno zaustavlja ilegalne migrante da ne pređu u Republiku Hrvatsku. Znači, imate priču da ljudi dolaze iz nama istočnih, sa istočne granice bez ikakvih papira i ništa ne znamo o tome, a odjednom onda imate u informaciji da se to uglavnom radi o Pakistancima, Marokancima, Avganistancima, pa kako se onda to utvrdi, meni to nije jasno kako se to utvrdi. Pa imate priču da stotine, šezdeset tisuća je migranata prošlo u ove dvije, tri godine, a kažu nikud nisu izašli, nikao nije jasno gdje se onda, šta se dogodi, ako nisu prešli u Republiku Hrvatsku, ako nisu 38 prešli, vraćeni natrag u Srbiju ili Crnu Goru gdje onda oni, jesu oni u Bosni i Hercegovini? Vi imate sporadična izvješća od mjeseca do mjeseca ili polugodišnje, a na koncu imate, dakle, stotine tisuća koji su ušli. Pa onda kažu ne mogu nikud izaći, pa su stotine tisuća u Bihaću. Ja sam gospodinu načelniku Bihaća i u prošlom mandatu postavio pitanje da mi odgovori kakvo je stanje tamo, kako se troši novac, nikad od gospodina načelnika nisam dobio odgovor kao zastupnik, nikada, unatoč našem Zakonu o nadzoru rada Parlamenta gdje je bila moguće pokrenuti njegovu krivičnu odgovornost, nikad ja od njega nisma dobio podatak ni o „Biri“, ni o novcu koji se troši, ni o čem. Imate izvješće i ombudsmena koje je za, u 2019. dato, ako ste sabirali ove materijale koje smo sve dobili, nevezano za ove konkretne informacije, pa ćete vidjeti tamo šta ombudsmen misli o statusu tih migranata i izbjeglica, pa ćete vidjeti kako ih zove on. Pa kad uđu u Bosnu i Hercegovinu, prema onome što ja znam, dakle, potpišu da će zatražiti u roku od 15 dana azil, a onda 2 do 3% samo zatraži azil, bar prema nečemu što sam ja našao tamo. To su, dakle, onda u statusu ilegalnog migranta i onda takvi žele preći u državu dalje, koja naravno, naravno, dakle, ne iskažu potrebu da budu, da azil zatraže, naravno da ih se vraća u ovu zemlju odakle su došli. A to što mi ne radimo to isto ili što nas prevare ili što nam dođu na granicu bez ikakvih papira, a navodno imaju te papire i zahtjev za azile i u državama iz kojih nam dođu, pa se na granici poderu ti papir, to je sve nešto što sam ja, rekla-kazala. Gospodo, gospodine ministre, kolege zastupnici, ja moram pričiti rekla-kazala zato jel' vidite naša radna tijela, mi, samo pričamo o tipskim izvješćima od kojih ništa ne možemo saznati, od kojih ništa ne možemo saznati. Dakle, ovdje se nešto događa što nije normalno i što traži jedan temeljitiji odgovor i što traži, što traži sigurnosno procjenjen odgovor šta se događa sa migrantskom krizom u Bosni i Hercegovini. Sam je gospodin, kolega moj, Emrić prije toga rekao, evo pola godine mi ništa o tom ne pričamo ili malo više kako je pandemija, kao da ih nema, pa onda opet se pojavi period pa pričamo o tome. Dakle, jednostavno kao zastupnik, je ne znam dijelim li mišljenje vas ostalih, dakle, ne da nemam dovoljno informacija o ovome, ja o ovome ne znam ništa, ja o ovome ne znam ništa, dakle, i talac sam medijskih pisanja, talac sam onoga što se u medijima govori, talac sam nastupa pojedinih asocijacija, nevladinog sektora. Devedesetak, kažu, miliona eura je potrošeno. Imate nalaz i ombudsmena da se ne zna status uopće nevladinog sektora koji radi na ovim pitanjima. Kako oni rade, poštuju li zakone Bosne i Hercegovine, čime se bave? Imate nekih analitičkih izvješća o nabavi hrane i nečega iz čeg ništa ne možete vidjeti, iz čeg ništa ne možete vidjeti. Ko određuje da se otvori kamp ovdje, ko ondje, da se zatvori na ovom prostoru, da se otvori na onom tamo prostoru, zašto su izabrane rute Tuzla, Bihać i ne znam već koje? Dakle, ko, kako dođe do toga, dakle? Vi jednostavno nemate odgovor na to, nemate, navodno ih neko pušta sebi, jel' nije točno, pogledajte pisma iz Unsko-sanske županije i načelnika, pa ćete vidjeti šta oni sve predlažu, Tuzle, da se sve zatvori, da se blokira granica, ne znam koliko ste, dakle, ulazi u materiju osim ovih izvješća. Kolege zastupnici, gospodo iz Kolegija, ja predlažem, dakle, da se nama o ovome dostavi informacija koja je će nam dati odgovore šta se događa, ako ta informacija je zbog sigurnosnih pitanja nepotrebna da se izjašnjava u javnosti, predlažem, ponovo, da se zatvori sjednica Parlamenta, taj mehanizam imamo, i da nam pripremite materijal koji možemo čitati tamo u onoj sobi u kojoj smo potpisali da ćemo čuvati. Ovo što se nama šalje, a ovo, dakle, ovo, ja više znam iz medija nego što ja dobijem ovdje informacija kao zastupnik. Hoćete da donosim o nečem odluku, hoćete da pitam zašto Vijeće ministara nije odvojilo tih 5 miliona, o čem govorite, hoćete, ne znam kakve sve informacije hoćete. Kako ljudi tolike tisuće kilometara odluče se da dođu u Bosnu i Hercegovinu i na određene prostore Bosne i Hercegovine, kako dođu bez ikakvih papira na granicu Bosne i Hercegovine, kako se, ilegalno borave, šta se događa sa stotine tisuća izbjeglica, gdje su oni sad, gdje su ako ih nije Hrvatska pustila, ako ih nije pustila Slovenija, ako neko nije, gdje su oni, gdje su gospodo ti migranti? 39 Sad ih odjednom nema, sad ne pričamo po godine ništa o tome, ja vjerujem da ćemo mi sad, evo kad se ova pandemija smiri, ponovo početi pričati da su ovdje, da su ondje, a događaju se plus toga i ove kriminalne radnje o kojima govirm. Kakvog su sastava te skupine koje dolaze, šta rade organizirane skupine koje ih prenose, prevode ih? Dakle, ja se stvarno ispričavam, ja sam onda možda ograničenih mogućnosti, ako ja iz ovih informacija, od ovoga ništa nemam, dakle, ovih informacija koje mene zanimaju ja nisam dobio ni iz jednog ovog materijala. Dajte nam, gospodine ministre, Vijeće ministara, dajte nam informaciju što se događa, što se događa, dakle, u zadnje dvije, tri godine, evo od 2017. ušlo 160 tisuća migranata, 100 tisuća je vraćeno, ne znam, ovdje, ondje, 30 još u Bosni i Hercegovini, 40 otišlo za EU. To je, vidite li vi to iz ovoga? Ne vidite uopće, a stalno se priča, dakle, ne da se tamo ... Kako je talijanska, skupina Talijana zastupnika došla u Bosnu i Hercegovinu da to nešto gleda, kome je došla, kome se najavila, ko ju je pozvao da vidi šta se događa s migrantima? Samo se pojave na medijima i oni hoće da uđu na, u granicu, hoće da uđu da gledaju oni migrante, da tako dalje. Jesu li neko, je li im neko bio domaćin? Oni kao parlamentarci eto mislili su da mogu da rade, prošli su kako su prošli, dakle, da vidimo što se događalo u Bosni i Hercegovini, zašto su samo otišli tamo, zašto nisu otišli da vide kako ulaze i gdje ulaze? Ja sam u prošlom mandatu pitao ravnatelja Granične policije, imam te odgovore, ti odogovir su toliko besmisleni da im ih je ružno čitati, dakle, pitao sam ga za suradnju sa ministarstvom, tada je bio gospodin Mektić, naš kolega danas, ona je bio ministar sigurnosti, pitao sam za suradnju Granične policije i ministarstva, izravno sam pitao – je li ono što radi Ministarstvo sigurnosti, ovaj, otežava ili olakšava posao Graničnoj policiji? Da vas sad ne podsjećam, prije tri, četiri godine koje su bile radnje Ministarstva sigurnosti. Dakle, ne znam, ja niti mogu ovakvu informaciju prihvatiti, niti ću je prihvatit, niti ona zadovoljava ono što treba reći ni nas, ni javnost, ja ne znam šta vi o tome mislite, tražim informaciju na desetak stranica, a koja će dati odgovore na ovo što sam, između ostalog, rekao. A ovako pisanje statističko, bez odgovora gdje se šta završilo, nikud ne vodi. Pa nemate, evo, ni novca, ako je tolike desetine miliona eura potrošeno na to, pa gdje, ko, kako, poštuju li se zakoni Bosne i Hercegovine, kakve su procedure provođene, ko je iskazao potrebe za to? Dakle, nevjerojatne stvari koje kao zastupnici u ovom Zastupničkom domu moramo znati što se događa, mi jednostavno ne znamo. Ja se ispričavam ako sam povrijedio nečiju inteligenciju, možda najviše svoju, ali ja bi doista volio dobiti pravu informaciju šta se događa, šta se događa sa migrantskom krizom, tok ulazi, kako ulazi, gdje završava i ko sa tim ljudima radi? Ovo jednostavno, ništa od ovog nije ovdje odgovoreno. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Lovrinoviću. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovim točkama dnevnog reda. Prelazimo na točku 19., Ad. 19. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2020., podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-947/21, od 30.04.2021. Kolegij Zastupničkog doma je nadležnim za razmatranje navedene Informacije odredio Povjerenstvo za financije i proračun, Povjerenstvo je dostavilo Mišljenje, Informacija je 40 prihvaćena i upućena u daljnju proceduru. Na prošloj sjednici Doma nije bila obavljena rasprava o Informaciji, jer predlagatelj nije bio nazočan. Otvaram raspravu o Informaciji. Zastupnik Šemsudin Mehmedović, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Nažalost, evo, čini mi se da nikog iz Vijeća ministara nemamo ko bi nam mogao dati adekvatnu informaciju ...
Ima zamjenik minstra je tu.
o stepenu zaduženosti, ako ima ja bih volio da mi da odgovor na neka pitanja. Kolika je zaduženost Bosne i Hercegovine ukupno, koliko koji entitet, koliki je spoljni dug, koliki je unutarnji dug i koliki je skok, odnosno povećanje zaduženosti Bosne i Hercegovine dolaskom ovog sastava Vijeća ministara? Obzirom da imamo razne informacije iz medija da smo prezaduženi, da imamo ogroman spoljni dug, da se čak dijelovi Bosne i Hercegovine zadužuju na berzi, itd., ja mislim da bi, da ovaj Parlament, odnosno ovaj Dom zaslužuje informaciju više od onog što možemo pročitati u medijima. Stoga bi molio da ako ima neko od predstavnika Vijeća ministara da nas informišu o ovim pitanjima. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Mehmedoviću. Ne vidim više prijavljenih. Da li zamjenik ministra želi? Izvolite, zamjenik ministra.
Poštovana predsjedavajuća, poštovano predsjedništvo Predstavničkog doma, dame i gospodo poslanici, ministri, zamjenici, uvaženi gosti. Informacije o stanju javne zaduženosti se pripremaju godišnje, polugodišnje i prezentuju stanje, strukturu i indikatore vanjskog, unutrašnjeg i javnog duga. Vanjski dug uključuje vanjski državni dug gdje je nosilac obaveza Bosna i Hercegovina, zatim vanjski dug entiteta i Distrikta, gdje su nosioci obaveza entiteti i Distrikt Brčko i vanjski dug jedinica lokalne samouprave gdje su nosioci obaveza jedinice lokalne samouprave. Prema podacima kojim, koje imamo u Ministarstvu finansija i trezora stanje javne zaduženosti na dan 31.12.2020. godine iznosi 12.154.560.000 KM, dakle, to je ukupan iznos javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2020. godine. Od čega na vanjski dug odnosi se 8 milijardi 662,66 miliona ili 71,27% ukupnog duga, a na unutrašnji dug odnosi se, dakle, 3 milijarde 491,90 miliona KM što je 28,73% javne zaduženosti. Učešće javnog duga u BDP-u iznosi 35,08% i tačna je Vaša diskusija da je došlo do povećanja zaduženosti vezano za BDP u 2020. godini. U ukupnom iznosu javne zaduženosti Federacija BiH učestvuje sa 51,14%, Republika 41 Srpska sa 47,91%, institucije Bosne i Hercegovine sa 0,52% i Distrikt Brčko sa 0,44%. Javna zaduženost Bosne i Hercegovine u 2020. godini u odnosu na 2019. godinu je povećana za 943,32 miliona konvertibilnih maraka ili 8,41% u odnosu, dakle, na 2019. s tim da se vanjski dug povećao za 519,89 miliona konvertibilnih maraka ili 6,38%, a unutarnji dug za 423,43 miliona ili 13,80%. Tako da bi ovo učešće BDP-a bilo, dakle, manje za 8%, to je bilo nekih 27 zarez nešto u 2019. godini, a sad smo otišli na ovaj povećani procenat u 2020. godini. Vanjski dug iznosi 8 milijardi i 662,66 miliona, od čega je vanjski državni dug 8 milijardi i 202,75 miliona konvertibilnih maraka, čiji je nosilac obaveza Bosna i Hercegovina. Zatim vanjski dug entiteta i Distrikta Brčko 436,65 miliona konvertibilnih maraka, gdje su nosioci obaveza entiteti i Distrikt, te vanjski dug jedinica lokalne samouprave u iznosu od 23,26 miliona konvertibilnih maraka. U procentu ... ukupnom stanju vanjske zaduženosti Federacija učestvuje sa 58,06%, Republika Srpska sa 40,62%, Distrikt Brčko sa 0,59% i institucije Bosne i Hercegovine sa 0,73%. Najveće učešće u stanju vanjske zaduženosti imaju međunarodne finansijske institucije u iznosu od 78%, to su Svjetska banka u okviru koje je i IDA i IBRD, zatim Evropska investiciona banka, Međunarodni monetarni fond, Evropska banka za obnovu i razvoj i Pariški klub. Učešće starog duga, to je dug koji je nastao prije 02. aprila '92. godine, o ukupnom stanju vanjske zaduženosti iznosi 9,25 dok se 90,75% ukupnog iznosa vanjske zaduženosti odnosi na novi dug koji je nastao nakon 14.12.1995. godine. O stanju vanjske zaduženosti po osnovu novih kredita nastalih nakon 14.12.1995. godine 57,43% odnosi se na kredite usmjerene na realizaciju infrastrukturnih projekata, 29,39% na kredite namjenjene javnom sektoru, dok je 13,18% angažovano u, za privredne djelatnosti. U 2020. godini je angažirano milijardu 333,08 miliona konvertibilnih maraka odobrenih kreditnih sredstava. Od ukupnog iznosa povučenih sredstava 48,80% odnosi se na MMF, 15,43% na kredite Evropske banke za obnovu i razvoj i Svjetske banke, odnosno Međunarodne banke za obnovu i razvoj to je 9,86%, dok se na ostale kreditore odnosi 25,91 EIB, KfW, Opek, Vlada Japana, IDA u okviru Svjetske banke, zatim Razvojna banka Vijeća Evrope, Međunarodni fond za razvoj poljoprivrede, Saudijski fond za razvoj i Kuvajtski fond. Od ukupno angažiranih sredstava 50,90% odnosi se na projekte usmjerene na javni sektor, 41,97% je na infrastrukturne projekte, dok se 7,13% odnosi na projekte za privrednu djelatnost. Vanjski dug posmatrano na dan 31.12.2020. godine ugovoren je sa prosječnom kamatnom stopom 1,61% od ukupno agažovanih kredita u otplati se nalazi 64,61%, a 35,39 kredita je još uvijek u grejs periodu. Krediti sa fiksnom kamatnom stopom čine 62,36% kreditnog zaduženja, dok promjenjivu kamatnu stopu ima 37,64% kredita. Prosječno vrijeme dospjeća kredita iznosi 7,71 godinu, dok prosječni grejs period kredita je 6,22 godine. U stanju vanjskog duga 41,3% kredita je ugovoreno u ne eur valutama, dakle u nekim drugim valutama koje nisu eur, a 58,63% u valuti je eur. Servis vanjskog duga u 2020. godini iznosi 771,32 miliona konvertibilnih maraka, od čega se na glavnicu odnosi 622,38 miliona ili 80,69 a na kamatu 148,94 miliona ili 19,31%. U ukupnom iznosu servisa vanjskog duga Federacija učestvuje sa 63,80%, Republika Srpska sa 33,90 i Distrikt Brčko institucije sa 1,20 odnosno 1,10%. Najveći udio u ukpnim servisiranim obavezama 563,17 miliona ili 73,01% imaju plaćanja prema Svjetskoj banci u okviru koje je i IBRD-e i IDA 233,37 miliona, Evropska banka za obnovu i razvoj 120,95 miliona, Evropska investiciona banka 118,73 miliona, te Pariškom klubu kreditora 53,43 miliona i Londonskom klubu kreditora 36,69 miliona. Stanje duga po vanjskim državnim garancijama iznosi 337,09 KM, 337 miliona zarez 09, 337,09 miliona KM, s obzirom da ne predstavljaju dug Bosne i Hercegovine, kao ni entiteta već su potencijalni dug koj će, koji bi bio plaćen u slučaju neizmirenih obaveza od strane krajnjeg korisnika, iste nisu uključene u ukupno stanje zaduženosti. Vezano za unutrašnju zaduženosti na dan 31.12.2020. godine ona iznosi 3 milijarde 491,90 miliona KM i u ukupnom dugu iznos 42 unutrašnje zaduženosti na dan 31.12. Federacija učestvuje sa 33,96%, Republika Srpska sa 65,99% i Distrikt Brčko 0,05%. U Informaciji o stanju javne zaduženosti, koju ste svi vi dobili, nalazi se poprilično značajan broj tabela o pojedinstima ili po kreditorima ili po entitetima, po gidinama, uporedni podaci, angažovana, neangažovana sredstva i stari dug i novi dug, da li je bilaterala, multilaterala, dugovi koje su entiteti i Brčko distrikt uradili mimo države i primjene dva zakona koji su na snazi, dakle, obilje i ogroman broj podataka, činjenica se nalazi u ovoj Informaciji i evo nadam se da će oni zadovoljiti vašu znatiželju, te vas molim da ovu informaciju prihvatite ili primite na znanje. Hvala.
Hvala zamjeniku ministra, gospodinu Rančiću. Ne vidim više prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda. Zaključujemo raspravu. Prelazimo na točku 20., Ad. 20. Informacija Vijeća ministara BiH u svezi s realizacijom zastupničke inicijative usvojene na 12. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 15.09.2020., na prijedlog zastupnika Saše Magazinovića, broj: 01-50-1-1704/20, od 21.05.2021. Vijeće ministara BiH na prijedlog Direkcije za evropske integracije BiH pripremilo je navedenu Informaciju kao odgovor na zastupničku inicijativu usvojenu na prijedlog Saše Magazinovića na 12. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 15.09.2020. godine. Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje Informacije odredio Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije. Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije dostavilo je Mišljenje, odgovor na inicijativu je primljen k znanju, koji uz sljedeće zaključke: - Parlamentarna skupština BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 6 mjeseci donese potrebne odluke koje bi omogućile da Vijeće ministara BiH ubuduće obilježava Dan Europe. - Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije Parlamentarne skupštine poziva kolegije obaju domova Parlamentarne skupštine da preuzmu proaktivnu ulogu i da u suradnji sa Vijećem ministara BiH doprinesu što bržem usvajanju Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama, Prijedloga zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću i Zakona o sukobu interesa u institucijama BiH, što bi označilo kredibilan napredak za ispunjavanje kriterija za dobivanje kandidatskog statusa. Otvaram raspravu o ovoj Informaciji. Zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite zastupniče.
Ma, zapravo sam se prijavio nebi li dao vremena nekome od kolega da se javi, jer ja sam svjedok još od prošlog mandata kako je snažno zainteresirano za evropski put Bosne i 43 Hercegovine, a onda kad dobijete materijal jednostavno i prošli mandat i kad god ovako dođe neki materijal, jednostavno kolege ne uzmu sudjelovanje u raspravi, da li im je sve jasno ili nije, naravno, ja nemam pravo da ih na to tjeram ili da od njih to tražim, ali mi je interesantno da se ne uključuju u raspravu. Naime, imate jednu vrlo, jedan vrlo dobar, po meni, odgovor, a ja sam i predsjednik Povjerenstva za evropske integracije, pa na neki način evo, ovaj, sam i zadužen da kažem ono što smo mi radili na Povjerenstvu, istu Informaciju, kao što ste čuli, prihvatili i još predložili neke zaključke, možda oni izravno nisu u svezi sa ovim materijalom, ali i jesu. Tako da predlažem da to sve prihvatite u paketu, a da malo, ako ste proanalizirali ovaj Akcijski plan i ovaj odgovor, zapravo na inicijativu kolege Magazinovića, koji je takođe član Povjerenstva za evropske integracije, vidjeli ste na stranici trećoj, da vam ja sad to ne čitam, eto ako niste pročitali sugeriram da pogledate, znači, kakve su bile predviđene mjere. Znači, od 14 prioriteta nama je onda iziskivalo negdje oko 700 planiranih mjera, pa vidite tamo kakve su one ostvarene, doduše u zakonskoj regulativi najmanje je toga učinjeno. Ali, evo, pred nama je vrijeme i možda je ova Informacija dobra, predložili smo da se ona dostavi svim parlamentarnim odborima i povjerenstvima svih razina vlasti gdje imamo parlamente, znači entiteta, Distrikta Brčko i županijama, jer iz ovog mogu vidjeti i naš odnos i naš status prema obvezama koje su proistekle iz Mišljenja Europske komisije. Mi ćemo ovaj materijal, koliko sam ja shvatio kolege na našem Povjerenstvu, nastaviti razmatrati na vjerojatno idućoj sjednici i mi ćemo biti pozvani i tako smo se dogovorili da vam za narednu sjednicu predložimo jednu deklaraciju o kojoj ne bi danas pričao, mislim da ima visok stupanj suglasnosti oko toga, ali smo vas, kolege, pozvali i, kao i Vijeće ministara i sve one koji su zaduženi da bar ova tri zakona koji se nalaze u prioritetu, odnosno prioritetima iz Mišljenja Evropske komisije, a navedeni su u ovom našem zaključku, da nekako učinimo kredibilan napor, što bi se reklo u onim, u onome Mišljenju i da bar ta, ti zakoni, izmjene i dopune zakona koje su nam u velikoj fazi, da tako kažem, usuglašenosti, ovaj, učinimo napor da ih provedemo kroz porceduru Parlamenta, da ih zapravo usovjimo i da onda možemo raditi dalje kako smo razmišljali. Istodobno koristim prigodu da vam kažem da će, dakle, 17. tu je kolega Radmanović predsjednik naše Delegacije u Parlamentarnom odboru za stabilizaciju i pridruživanje imati već narednu, to je druga sjednica zapravo prva, je li, sjednica sa kolegama iz Europskog parlamenta i da se malo ta priča, evo, od ovaj otvorila, mislim da će biti do nas i pozivam nas sviju da evo bar po ovom zaključku učinimo neki napor da nešto napravimo, da možemo biti kredibilni zahtjevači statusa u Evropsku uniju. A stvarno kolege pozivam da prije nego što izlaze u medije i što govore jesmo li ili nismo li, da ovaj materijal pročitaju, pa da vide, pa da mogu, dakle, komentirati onda i na kraju tražiti odgovor od onih koji su dužni da provode ove procedure, prije svega Vijeće ministara, a i druga tijela koja su po logici stvari zadužena za evropski put Bosne i Hercegovine. Evo, dakle, toliko, ja predlažem da se Informacija prihvati, naravno, i ove zaključke, a bićemo u prigodi, dakle, već za narednu sjednicu vjerojatno vam još neke prijedloge predložiti u ime ovog Povjerenstva, pa evo da danas ne gubimo o tom vrijeme. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 21., 44 Ad. 21. Razmatranje zastupničke inicijative zastupnika Šemsudina Dedića kojom se obvezuje Vijeće ministara BiH da donese odluku kojom će se urediti pitanje uvođenja zelenog certifikata za građane BiH, odnosno dokumenta koji će biti dokaz da je osoba cijepljena, da je prebolovala bolest ili da ima negativan test na COVID-19, a koji će služiti građanima za kretanje izvan granica BiH. U svezi s tim potrebno je utvrditi nadležnost i odrediti instituciju koja će biti zadužena za uspostavu sustava za izdavanje navedenog dokumenta, broj: 01-50-1-1083/21, od 25.05.2021. Kolegij Zastupničkog doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Ustavnopravno povjerenstvo. Povjerenstvo je dostavilo Mišljenje, Povjerenstvo je prihvatilo modificiranu inicijativu tako da ona glasi: - Obvezuje se Vijeće ministara BiH da u skladu sa nadležnostima razmotri pitanje uvođenja zelenog certifikata za građane BiH, odnosno dokumenta koji će biti dokaz da je osoba cijepljena, da je prebolovala bolest ili da ima negativan test na COVID-19, koji će služiti građanima za kretanje izvan granica BiH. U svezi s tim potrebno je utvrditi nadležnost i odrediti instituciju koja će biti zadužena za uspostavu sustava za izdavanje navedenog dokumenta. Otvaram raspravu o zastupničkoj inicijativi. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 22., Ad. 22. Razmatranje zastupničke inicijative Mire Pekić i Branislava Borenovića kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, u skladu s člankom 35. Zakona o Vijeću ministara BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 30/03, 42/03, 81/06, 76/07, 81/07, 94/07 i 24/08), obvezuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od sedam dana od dana usvajanja ove inicijative donese odluku kojom se poništava postupak javne nabave koju je objavila Uprava za neizravno oporezivanje za kupnju postojećeg poslovnog objekta u Banja Luci za smještaj zaposlenih u Glavnom uredu i Regionalnom centru u Banjoj Luci, broj: 01-50-1-21/21, od 15.06.2021.
Hvala. Ja mislim da je jedna od osnovnih uloga poslanika izabranih na izborima u ovoj zemlji da ukazuju na određene anomalije, propuste, nepravilnosti. I s tim u vezi mi smo odlučili, koleginica Mira Pekić i ja, da predložimo ovu inicijativu nakon saznanja koja su, evo, objavljena i u javnosti u Bosni i Hercegovini, da Uprava za indirektno oporezivanje je na javni poziv, koji je objavljen krajem 2020. godine, dobila samo jednu ponudu za kupovinu poslovnih prostora, tj. zgrade za potrebe Uprave za indirektno oporezivanje. Ništa tu ne bi bilo čudno da 45 se ne govori ili ne spominje iznos koji je nenormalan, koji je za „riplija“, za rubriku vjerovali ili ne, jer se radi o iznosu od 98 miliona i 500 hiljada KM, iznosu koji je skoro tri puta veći od iznosa sredstava koji je Odlukom Savjeta ministara BiH odobren Upravi za indirektno oporezivanje za nabavku, za ovu nabavku. Hronološki gledano nekoliko stvari koje su vrlo interesantne. Još davne 2012. godine Savjet ministara je dao odobrenje Upravi da izgradi objekat za Regionalni centar Banja Luka u iznosu od 25 miliona i 900 hiljada KM sa planiranom strukturom ulaganja. Drugom odlukom Savjeta ministara iz 2013. godine taj iznos je povećan i usmjeren je za nabvku i opremanje objekta za Glavnu kancelariju i Regionalni centar Banja Luka u iznosu od 37 miliona i 900 hiljada KM. I ništa se ne dešava do kraja prošle godine. Nakon tri neuspjela pokušaja, vrlo interesantno zašto neuspjela pokušaja, četvrti je navodno bio uspješan jer je raspisan javni oglas za prikupljanje ponuda za kupovinu postojećeg objekta, poslovnog objekta u Banja Luci, vjerovatno sa određenim karakteristikama koje su takve da se na taj konkurs ili javni poziv prijavila samo jedna firma, vrlo kontroverzna, poznata u javnosti, čiji je vlasnik kum, kako javnost zna, predsjedavajućeg Predsjedništva BiH. I taj ponuđač je ponudio cijenu od nenormalnih, bezobraznih, skoro 100 miliona KM. Šta je ovdje još interesantno i zašto smatram da je potpuno opravdano da danas donesemo odluku, tj. da podržimo ovu inicijativu kojom ćemo tražiti od Savjeta ministara da poništi ovu javnu nabavku preko, naravno, Uprave za indirektno oporezivanje, i zaustavi nešto što može koštati građane ove zemlje zaista ogromnog iznosa novca, jer je traženo da se na odobrenih 37 miliona KM odobri još dodatnih 61 milion kako bi se izvršila ova nabavka. Imam osjećaj kada pričam o ovim milionima da se svi pomalo gubimo, jer se radi o ciframa koje su za prosječnog čovjeka i za sve nas, vjerujem, u ovoj ovdje sali, toliko nestvarni, da kada se one pretvore u neke realnije iznose i potrebe onda vidimo koliko je ovo zaista za zaustavljanje, za sprečavanje, za obustavu, za poništavanje. Dodatnih 61 milion KM je dovoljan da se kupi tri miliona vakcina i izvrši masovna imunizacija građana Bosne i Hercegovine, ako je prosječna cijena ona koliko je definisana u okruženju. Koliko smo mi dobili saznanje Uprava je tražila poslovne prostore do nekih 12.000 m2, a ovdje se radi o ponudi za 17.000 m2. Cijena prosječna po kvadratu sa PDV-om 5.820 KM, što opet govori da se očigledno radi o nečemu što je, u najmanju ruku, čudno, kontroverzno i otvara brojna pitanja. Da li zaista u ovoj zemlji samo ljudi iz privilegovanih preduzeća, bliskih određenim političkim strukturama dobijaju privilegiju da učestvuju na javnim pozivima koji, gle čuda, se raspisuju nakon nekoliko godina, i na taj način omogućava nešto što, ja mislim da i najveći dio ljudi i u Upravi i ljudi koji sjede u Savjetu ministara, a ubijeđen sam i ovdje u ovoj sali, ne podržava. I zato mislim da poruka naša treba da bude da se zatraži da, normalno je da Uprava ima adekvatan prostor, i treba da ga ima da može normalno da funkcioniše, ali da se nađe neko realnije, normalnije, adekvatnije rješenje u skladu sa realnim potrebama ali i sa tržišnim cijenama, a ne da se ide sa jednom potpuno nelogičnom bezobraznom avanturom u kojoj će se trošiti ogroman iznos novca po, vjerovatno, već opravdanoj unaprijed dogovorenoj šemi. Zašto je ovo interesantno? Zato što po podacima koje smo dobili Uprava za indirektno oporezivanje je za ovih 16 godina koliko postoji platila zakupa u iznosu 5,7 miliona KM, što znači da bi se za 100 miliona KM mogao plaćati zakup narednih još 260 godina, 260 godina narednih bi se mogao plaćati zakup za ovih 100 miliona maraka. I onda se postavlja sasvim logično pitanje – čekajte malo, pa hoćemo li mi to pustiti, hoćemo li mi to odobriti, hoćemo li 46 mi zato zažmiriti, hoćemo li gledati šta se radi i kako se nenormalno troše javni novci u zemlji u kojoj treba voditi računa o svakoj konvertibilnoj marki, a ne o desetinama ili stotinama miliona KM. Uprava ima 717 zaposlenih, skoro smo grupa poslanika imali razgovor sa ljudima u Upravi, ako to pretvorimo i po broju, po zaposlenom ispada da po svakom zaposlenom ova će nabavka koštati 140 hiljada KM. Mislim da je sve ovo što smo mi u našoj inicijativi rekli sasvim dovoljno, sasvim opravdano da danas donesemo odluku da podržimo naš stav kojim se traži od Savjeta ministara da, preko Uprave za indirektno oporezivanje, obustavi, poništi ovu javnu nabavku, da Uprava sa novcem koji ima na raspolaganju, koji se prebacuje iz godine u godinu, koji nije mali, dovoljno adekvatan da se može obezbijediti, izgraditi ili kupiti zaista respektabilan poslovni prostor. A vi uzmite pa izračunajte 37 miliona i 900 hiljada KM je solidan novac da se može izgraditi, siguran sam, u svakom gradu, pa tako i u Banja Luci, ili kupiti jedan adekvatan i dobar poslovni prostor veličine preko 10-ak ili 15, do 15.000 m2 ako se uzmu u obzir neke tržišne cijene. Ako išta ima u ovoj zemlji ima slobodnog zemljišta, ima slobodnih poslovnih prostora koji se mogu preurediti i pripremiti za ove namjene. Ali ja vas još jednom, evo, pozivam kao što ste podržali da inicijativa bude nas dnevnom redu, da podržimo i da bude izglasana i da se zaustavi ova krajnje bezobrazna, beskrupolozna, bahata, kontroverzna javna nabavka koja je sumnjiva sama po sebi jer se na nju prijavio, na javni poziv, samo jedan ponuđač vrlo blizak aktuelnim vladajućim političkim elitama i na taj način da spriječimo nešto što sigurno može nanijeti ogromnu finansijsku štetu ovoj zemlji.
Hvala. Zastupnik Predrag Kožul, rasprava. Izvolite zastupniče.
Evo, ja srdačno najprije pozdravljam kolegice i kolege na današnjem zasijedanju. Pa, ne ulazeći u to ko je kome kum moram kazati da bi mi ova inicijativa kolegice i kolege Pekić i Borenovića je ovdje servirala nam ili donijela nam zaista frapantne financijske podatke. Ono što ja znam o nabavci prostora vezano za Upravu za indirektno oporezivanje, a to znam ponajviše iz revizijskih izvješća koji se tiču Uprave za indirektno oporezivanje, je stalna primjedba na to da kako Uprava za indirektno oporezvianje ima raspoloživa sredstva a ne uspijeva kupiti prostor, te neopravdano plaća relativno velike najamnine za korištenje prostora. Ja bih ovu inicijativu, ovaj, u ovoj inicijativi ovako napisanoj, doduše kolega Borenović je u svom usmenom izlaganju iznio nekoliko podataka koji su meni potrebni da bih izrazio svoj stav o ovoj inicijativi, ja bih volio da je ova inicijativa usmjerena prema nečem drugom, prema dobijanju precizne informacije od Uprave za indirektno oporezivanje o ovoj javnoj nabavci kako bismo ove podatke koji su, hajde uz dužno uvažavanje, ipak nastali na temelju neslužbenih informacija, rekao bih, dobili službeno i zauzeli prema njima stav onakav kakav one zaslužuju. Ako su te brojke, na ovaj način prezentirane, zaista takve i sa cijenom kvadrata, itd., onda zaista je poništenje tog javnog natječaja jedna od vrlo realnih opcija. Ali mi ovdje u ovom Parlamentu imamo dosta nas koji smo tehnički obrazovani, imamo dosta ljudi koji su ekonomski obrazovani, mi bi na temelju podataka koji govore o broju kvadrata, o cijeni opreme, itd., o broju uposlenih ljudi koji bi trebali u tom prostoru raditi, koliko kvadrata je po uposlenom, itd., lako mogli ocijeniti, ovaj, validnost te ponude, je li ona zaista bezobrazno skupa ili je ... Na temelju toga imamo sasvim dovoljno vremena da inicijativu nakon toga 47 pretočimo u inicijativu kojom bi se tražilo poništenje natječaja, evo vidimo i sami da je to četvrti natječaj, da to ne ide baš lako, i imamo vremena za to jer se ovakva, ovaj, akvizicija ne može ni na koji način ostvariti bez toga da mi u ovom Parlamentu i u oba doma usvojimo proračun institucija Bosne i Hercegovine. Zato bih volio, kažem, radi se o velikim brojkama, o ozbiljnim tvrdnjama, o ozbiljnim da imamo jednu, na papiru jednu vrlo službenu ozbiljnu informaciju o ovoj javnoj nabavi, o ovom tenderu, jer neke stvari ovako posložene djeluju mi dosta nelogično, pa bih zaista volio to vidjeti, ovaj, službeno od institucije koja je provela tender, da imamo, i da na temelju toga blagovremeno zauzmemo pa i ovakav stav kakav ste kolega vi predložili, kolegica i kolega predložili. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Branislav Borenović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Na ovo što je rekao kolega Kožul. Sve su ovo podaci koji su u suštini podaci koji su dobijeni od strane Uprave za indirektno oporezivanje, koji su za mene relevantni, koji su dovoljno zvanični, dovoljno jasni, dovoljno kredibilni i imaju toliku dimenziju da ja više ne vidim niti jedan razlog da iko ima dilemu u donošenju ove odluke koja bi trebala ići ka tome da se ovo zaustavi. I nikakav nije problem da mi dodatno zatražimo detaljnu informaciju o čitavom ovom postupku da se informiše Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH. To ćemo i zatražiti dodatno, to nije uopšte nikakav problem, to nemojte imati dilemu. Ali, zaista kada pogledate iznose nesporno je da Uprava ima na računu 37 miliona i 900 hiljada maraka, ogroman novac, ali je sporno da je pristigla jedna ponuda od 98,5 miliona maraka, 61 milion više od odobrenih. Pazite ljudi, to je alarm, to su, crvena svjetla se pale odmah i logično je da je to krajnje sumnjivo, nemoguća misija što kažu ljudi, što kažu djeca – prekucana igrica. Pa, nemojte da, da imamo ikakvu dilemu da ovo zaustavimo, memamo mi šta čekati. I da zatražimo detaljnu informaciju, to se potpuno slažem, to možemo dodati kada budemo, evo, na kraju, prije završetka rasprave možemo dadati te dvije riječi. Ali ja vas još jednom pozivam da podržimo nešto što je, po meni, jedino logično, jedino normalno u ovom momentu i da zaustavimo ovu nabavku koja je izuzetno, izuzetno kontroverzna.
Zastupnica Alma Čolo, rasprava. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Pa, ja nemam nikakvu dilemu da ovu inicijativu treba podržati. Međutim, smatram da ukoliko je ponuda data na preko 90 miliona a u budžetu su osigurana sredstva na 37, ugovorni organ, u ovom slučaju Uprava za indirektno oporezivanje, ne može ni realizovati ovu nabavku, ona mora poništiti postupak. Samo mi nije jasno zašto su tražili prolongiranje validnosti ponude od strane ponuđača, jer je njegova ponuda, vjerovatno, data na određeni rok, taj rok istekao i oni traže produženje roka iz ponude. Po meni inicijativa bi bila bolja ukoliko se traži od Vijeća ministara da naloži Upravi za indirektno oporezivanje, koja je u ovom slučaju ugovorni organ, da poništi određenu nabavku, da poništi javni poziv. Nabavka zemljišta, nepokretnosti zgrada, po Zakonu o javnim nabavkama je izuzeta iz procesa javnih nabavki, ali ugovorni organ mora 48 objaviti odgovarajući javni poziv. I ja sugerišem da se inicijativa koriguje u ovom smislu da se naloži Vijeću ministara da naloži, ustvari Vijeće ministara naloži Upravi za indirektno oporezivanje da, u roku od sedam dana, poništi ovu nabavku, s obzirom da ponuda daleko prevazilazi sredstva koja su planirana u budžetu za ovu nabavku.
Hvala zastupnici. Zastupnica Mirjana Marinković-Lepić, rasprava. Izvolite zastupnice.
Pa, evo, ja se nisam doskora pretjerano bavila ovim pitanjima ali prema napisima iz medija, a i imala sam priliku da, dakle, budem u ovoj grupi poslanika gdje smo lično slušali odgovor direktora Uprave za indirektno oporezivanje upravo na ovo pitanje o kupovini zgrade, i dobili informaciju da je, eto, samo bio jedan ponuđač, da se više nikad niko nije javljao, itd., tako da ja sumnjam da bismo mi dobili neke druge podatke da tražimo informaciju. Ali ako ćemo tražiti informaciju do tada treba obustaviti postupak da, ovaj, vrijeme ne teče, a, evo, nije loše razmisliti, dakle, ni o ovoj, o ovom prijedlogu koleginice Čolo, ali sigurna sam da će kolege Borenović i Mira do kraja formulisati zaključak, dakle, ukoliko smatraju da ga treba izmijeniti prije glasanja. Ono što je meni indikativno je, obzirom da sam ja u svojoj profesionalnoj karijeri direktno radila na postupcima javne nabavke, je činjenica da se došlo, znači, u vrijeme formiranja te budžetske stavke do jednog iznosa. Da bi se planirala javna nabavka potrebno je i istražiti tržište, ispitati, dakle, tržište i vidjeti otprilike da li je visina sredstava koja se traže za te namjene uopće realna, da li je previsoka, preniska, da li postoji, dakle, mogućnost da se nabavka realizuje, dakle da li postoji uopšte na raspolaganju, evo u ovom slučaju nekretnine koje bi mogle zadovoljiti standarde Uprave za indirektno oporezivanje. Tako da nekako mislim da je to u ovom slučaju izostalo. Da se za proteklih, koliko, jedno sedam ili osam godina, je li, od kada je ova budžetska stavka, ovaj, u budžetu, dakle ipak samo četiri puta raspisivao tender, i zaista malo onako to sve stavlja u sumnju iako, naravno, ja ne želim ništa da prejudiciram ali su jako čudne okolnosti, dakle, vezane za ovu javnu nabavku. Tako da ja zaista smatram da se treba statiti na put, i o tome sam više puta u ovom Domu diskutovala, jednom bahatom ponašanju i bahatom trošenju budžetskih sredstava, dakle javno novca, da trebamo stati na put jednoj megalomaniji, Jer, ako za ovolike godine se nije ništa moglo uraditi i, evo bože samo taj jedan ponuđač dostavlja ponudu, onda je trebalo tražiti druga rješenja, kao što reče kolega Borenović da, ovaj, se ide u kupovinu zemljišta, izgradnju zgrade, itd., ili mijenjati uslove nabavke. Dakle, ništa ne smeta ni da Uprava za indirektno oporezivanje bude negdje malo i dalje ili na periferiji, evo ispostava Uprave za indirektno oporezivanje u Tuzli je na periferiji grada pa, dakle, to uopšte ne onemogućava njeno poslovanje, pogotovo ako su putne komunikacije u redu. Tako da u svakom slučaju ću podržati inicijativu. Dakle, mislim da bi kolege Mira i Branislav trebali da samo razmisle da li je malo modificirati u skladu sa ovim prijedlozima, ali u svakom slučaju nabavku treba zaustaviti jer, kažem, i ako tražimo informaciju trebamo je stopirati dok informaciju ne dobijemo. Hvala.
Hvala. 49 Zastupnica Mira Pekić, rasprava. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Hvala kolegama na dopunama ove naše inicijative. Ja ću na kraju moje rasprave predložiti izmijenjenu poslaničku inicijativu koja će sadržavati sve ovo što su moje kolege, kažem, u svom izlaganju tražile da se dopinu u ovoj našoj poslaničkoj inicijativi. Ali prije toga reći ću i ja par stvari koje idu u prilog zaustavljanju ovog postupka javne nabavke, kupovine zgrade, odnosno objekta u Banja Luci. Prva stvar o kojoj hoću da govorim je nalaz revizije koji od 2013. godine konstatuje da u Upravi, u budžetu Uprave za indirektno oporezivanje su izdvojena 37,9 miliona za kupovinu zgrade. I to je stavka koja u svim revizorskim izvještajima od 2013. godine biva, da kažem, preslikana i pretočena na osnovu odluke, na osnovu odobrenja Ministarstva finansija. Sredstva su iz jedne godine u drugu prelazila iz budžeta u budžet i ostajala na višegodišnjem ulaganju. Da kažem da to mišljenje i to sve što je rečeno u reviziji govori da su 37 miliona jasno izdvojena i jasno rečena, no međutim dolazimo u '21. godinu gdje se pored tih 37 miliona za javnu nabavku traži izdvajanje još 60 miliona, a znamo da u 2021. godini institucije Bosne i Hercegovine, odnosno zajedničke institucije nemaju usvojen budžet za finansiranje i čak je pitanje da li će i u budžetu, kad se usvoji, za 2021. godinu uopšte biti sredstava povećanih za ovu kupovinu. Druga stvar o kojoj želim da govorim je javna nabavka. Rekao je moj kolega da su četiri javne nabavke bile u ovih osam, devet godina, što govori da je postojao predumišljaj, kako kažu pravnici, da se ovo djelo izvrši. Neko je imao namjeru da drži sredstva na višegodišnjim ulaganjima i da 2021. godine kupi objekat koji je znatno, da ne kažem tri puta, skuplji od ovog za koji su izdvojena sredstva. I treći dio se tiče građevinskog standarda. Malo su čudni ovi građevinski standardi koji se primjenjuju kod izgradnje ovih objekata za institucije, što Bosne i Hercegovine, što neke druge. Prije osam, devet godina kvadrat poslovnog prostora u Banja Luci je bio znatno jeftiniji i za 37,9 miliona moglo se kupiti mnogo više kvadrata nego što je 2021. Za 717 radnika koji trenutno imaju 5.397 kvadrata na raspolaganju u ovom prostoru gdje su u zakupu traži se 17.000 m2 prostora za smještaj tih 717 radnika Uprave za indirektno oporezivanje. I ne spori niko do nas da je neophodno da Uprava za indirektno oporezivanje ima vlastiti objekat i niko od nas ne spori da je potrebno da se izvrši kupovina, no međutim iz ovih podataka, iz ovih činjenica sa kojima mi raspolažemo, koji su javno i dostupni javnosti, vidimo da će u ovih 17.000 m2, koliko se predviđa za kupovinu u ovom objektu, svaki zaposleni imati 23 do 24 m2 prostora. Slažem se tu ima i nekorisnog prostora, hodnici, itd., ali je stvarno previše u odnosu na ovih 5.397 koliko imaju trenutno. Iz tog razloga mi apelujemo i na Predstavnički dom da usvoji ovu našu inicijativu. Smatramo da je neophodno da se zaustavi proces kupovine ove javne, ovog poslovnog prostora. Iz tog razloga predlažem izmijenjenu poslaničku inicijativu, koju ću dostaviti vama na klupe, koja ovako glasi: – Poslanička inicijativa kojom Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, u skladu sa članom 35. Zakona o Savjetu ministra, obavezuje Savjet ministara BiH da najkasnije u roku od sedam dana, od dana usvajanja ove inicijative, donese odluku kojom nalaže Upravi 50 za indirektno oporezivanje da poništi postupak javne nabavke koju je objavila Uprava za indirektno oporezivanje za kupovinu postojećeg poslovnog objekta u Banja Luci za smještaj zaposlenih u Glavnoj kancelariji i Regionalnom centru u Banja Luci i da dostavi Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH detaljnu informaciju o ovoj javnoj nabavci.
Hvala zastupnici. Zastupnik, za raspravu, Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, da li je u nedostatku, kako nekad vole kolege iz oporbe kazati, materijala za raspravu na Parlamentu onda krenemo sa ovakvim inicijativama ili nešto drugo ne znam. Danas smo tijekom zasijedanja imali inicijativu gospodina, odnosno raspravu gospodina Nikšića o uplatama cjepiva Srbiji iz Federacije, i evo sad imate već na portalima, dakle, da Vlada Federacije demantira uopće taj, tu priču, dakle da traže da se iznesu podaci za to i sve ostalo, na temelju čega se takvo nešto iznijelo. Sada imamo priču, dakle, da 60 miliona maraka je agencija, dakle, dodala, dakle, projektirala, da nešto uradi, što je kolega Borenović rekao, kao da je to 100 tisuća maraka, kao da je to tisuća maraka. Pa ovdje onda više ima prostora za kaznenu prijavu nego za ovo što mi zaustavljamo inicijativu. Dakle, ako ovdje ima elemenata kaznene prijave, ako uzmete u obzir četiti, pet godina provođenja procedure, ako, ne znam uopće šta je sve događalo se, onda je logično ovo što je gospodin Kožul predlagao, dajte da dobijemo informaciju. Ako imate penale, ako zaustavite proces sad u ovom tijeku, ne znamo ni to, ako mi zatražimo od Vijeća ministara, pa onda on mora platiti kaznene penale zato što je provedena procedura, dakle, za nešto, a sad se zaustavlja ne znam radi čega. Ako je doista ovdje, napravljene su kaznene radnje u ovakvom obimu, mislim, rekao je to i kolega Borenović, to je prosto neshvatljivo. Dakle, da se netko osudi da takvo nešto radi, da nije osigurao sredstva, a da mi o tome nemamo informaciju, da mi danas kažemo da se to sve zaustavi u roku od sedam dana, a pola stvari o tome ne znamo, niti zašto su tolike površine, ni zašto to treba, ni zašto se nije kupilo zemljište, zašto silne godine nije to provedeno, zašto je silne godine bio rezerviran novac, kako će osigurati tih 60 miliona. Mislim da, ne znam da li mi to, Parlament preuzima ingerencije izvršne vlasti, ili, je li to u redu, je li to u redu, da li imaju konsekvence za to nakon provedenog natječaja, ne znam. Dakle, ja bih volio ipak, mi imamo na kraju i reviziju, možemo zatražiti reviziju, možemo zatražiti mišljenje Ministarstva financija, Vijeća ministara, šta se dogodilo, kako, ako već imamo neke informacije. A baš da danas donesemo zaključak da se u roku od sedam dana zaustavi sav postupak ne znajući uopće posljedice, ni dosege svega toga, ja, evo, ne znam, ne mogu vjerovati. Nisam ni od onih da kolegi Borenoviću ne vjerujem, mislim ipak je zastupnik ne vjerujem da bi iznosio, ali zato sam naveo primjer gospodina Nikšića. Evo, sad, dakle, čitam na portalima, uz dužno poštovanje, oprostite mi što je to bilo, da, dakle, se sad traži da iznese podatke odakle mu takvi podaci, dakle, da je plaćeno Srbiji. E sad i ovo, dakle, odakle 60 miliona, ne znam, evo, kolega je vjerojatno došao do nekih podataka, moguće je da to tako jeste, ali je li to baš tako sve postavljeno, evo ja ne mogu sigurirati. Bojim se da ako donesemo ovakvu, ovakav zaključak, ovakvu inicijativu da ćemo možda nanijeti neku drugu štetu. Evo, godinama ne možemo riješiti taj problem. Ne znamo ni koliko se do sada platilo zakupa, najma za rad Uprave za indirektno oporezivanje pa da vidimo i te iznose, koliko će se platiti ako nastavimo to čekati još narednu godinu, dvije dana, pet, hoće li to biti rang tih novaca. Ne znam, dakle jednostavno mnogo 51 podataka nedostaje. Ja kolegi Borenoviću, naravno, vjerujem, ne vjerujem da bi iznio paušalno te ocjene, međutim fali dosta toga da bismo ipak donijeli konačnu odluku o tome. Ne znam, evo, ja mislim da bi trebalo ipak razmisliti o svemu. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnica Marinković-Lepić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Pa, evo, nekako mislim da je par nekih navoda bilo ovdje netačnih. Naime, mi ne želimo da preuzmemo ingerencije izvršne vlasti, mi upravo predlažemo da Vijeće ministara obustavi ovaj postupak. Drugo, da bismo dobili informaciju također treba postupak da bude zaustavljen da bi, dok mi ne dobijemo informaciju da ne bi tekli rokovi. A treće, dakle imaju podaci, iznijela ih je koleginica Mira, koliko iznosi zakup itd., i da bi oni mogli, kako reče ustvari Brano, je li, 200 godina još biti, ovaj, u tim prostorijama za ove pare. A, također sve ovo je i potvrdio upravo direktor Uprave za indirektno oporezivanje pred nas, koliko, jedno osam, poslanika iz ovog Predstavničkog doma. Tako da, bez obzira šta ćemo dalje raditi, mislim da je prioritetno da zaustavimo sve ovo. Dakle, slažem se ja da mi dobijemo sve informacije i da raspolažemo svim činjenicama ali prije toga ovo moramo zaustaviti da ne bi tekli rokovi.
Zastupnik Branislav Borenović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Evo, ovo što je rekao kolega Lovrinović. Ja mislim da imamo zaista dovoljno podataka koji, ako igdje ima podataka ima u ovome što smo sada rekli, jer se zaista radi o nečemu što je potpuno van finansijskog okvira i da je sasvim logično i za očekivati je da se ovo zaustavi i da se onda vidi kako će se dalje to sve dešavati. Jer, nemojte zanemariti činjenicu da je tražena pismena saglasnost da se produži vrijeme važenja ponude, što znači da je ova ponuda sama po sebi vrlo, vrlo diskutabilna. I ovo što ste rekli za vakcine, iskoristiću priliku da kažem da nije tačno ovo što je rekao uvaženi kolega Nikšić. Lično sam ja bio na sastanku prije nekoliko dana u Beogradu sa kolegama iz opozicionih i vladajućih stranaka i lično sam ja predložio predsjedniku Srbije Vučiću da odobri građanima Bosne i Hercegovine, cijele Bosne i Hercegovine, i Republike Srpske i Federacije, da se vakcinišu u Srbiji jer je to izazvalo izuzetno pozitivne reakcije u onom periodu kada je bilo nekoliko dana kada je bilo to omogućeno svim građanima Bosne i Hercegovine. I ta je odluka tada donešena i znam da je odmah reagovao kao predsjednik Srbije i zatražio od predsjednice Vlade da se omogući svim građanima Bosne i Hercegovine da mogu da se vakcinišu bez bilo kakve nadoknade u svim gradovima Srbije, što je nakon 24 sata i urađeno. I to je jedina tačna, prava istina koju hoću da kažem ovdje pred vama. Na tom je sastanku bilo, pored kolege Šarovića, mene i kolege Nešića još najmanje 15-20 ljudi i tada je dogovoreno da ide se sa jednom pozitivnom inicijativom i da se omogući ponovo svim građanima Bosne i Hercegovine, ponavljam, da se besplatno vakcinišu u Srbiji. I to je urađeno zaista ekspresno u roku od nekoliko sati, mislim da su već sutradan ujutro građani mogli da 52 koriste tu jednu izuzetnu privilegiju i povlasticu od strane predsjednika Srbije i rukovodstva Vlade Srbije. To je jedina istina ...
Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Ma, kolega Borenoviću, dakle ja nisam tvrdio ništa šta je istina što je gospodin Nikšić, ni da nije ili da jeste, samo sam rekao da se danas to dogodilo, pričalo se, to je ozbiljna stvar, i imate reakciju, dakle nekoga ko je reagirao da nije točno. Sad evo Vi to i potvrđujete. Dakle, ja nisam htio tu vrstu istine. A sjetite se danas gospođa Krišto je govorila o zaključcima našim o migrantskoj krizi, dobivamo ih svaki mjesec dana, odnosno ne dobivamo, je li, evo sad imamo za dva mjeseca, pa šta sa njima činimo. Dakle, copy-paste, imamo samo iz šupljeg u prazno, od onog što sam govorio. A druga stvar, znači to isto govorim samo radi usporedbe, dakle, onog što ste vi predložili. Jerlovih 60 miliona maraka, dakle, treba osigurati u ovoj 2021. godini, je li to tako rečeno, ... nekom vremenskom periodu. Je li to doista toliko vrijedi. Dakle, iznijeli ste vi podatke koje vam ja, evo, A priori vjerujem, ali isto tako su nam potrebni novi podaci da bismo kao Parlament bili konačno jednom ozbiljni. Ako je Vijeće ministara i Uprava za indirektno oporezivanje 60 miliona maraka, kako ste rekli, dakle tražila, planirala, a nikog nije pitala, pa ja ne mogu da vjerujem, jednostavno ne mogu da vjerujem. Opet kažem vjerujem Vama ali dopustite da ne donosimo više zaključke i razno razne inicijative koje na kraju se ispostavi da samo, neću, evo, da ne koristim neki izraz koji je nepotreban u ovom Parlamentu, evo govorim vam o ovim zaključcima o migrantskoj krizi, govorim vam, evo ovo što je sad gospodin, dakle sve nešto iznesemo i onda kad nam se to vrati jednostavno ne znamo ni šta smo donijeli. Zbog toga govorim, ništa više. A ja mislim ako je, ako je Vijeće ministara čulo danas šta smo mi ovdje raspravljali ne trebamo mi njima zaključak, dakle ako su vidjeli da među parlamentarcima postoji briga o ovih 60 miliona pa valjda su toliko normalni da zaustave to, ne trebamo mi zaključivati. Ako ovdje ima kriminalnih radnji pa ja se nadam da je neko iz Vijeća ministara ovo čuo i da će zaustaviti i da će vidjeti šta su napravili, o čemu se tu radi., pa nije to marka. Mislim, valjda se razumijemo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 23., Ad. 23. Prijedlog zaključka zastupnika Dragana Mektića koji glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da u roku od sedam dana Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH dostavi Program reformi za 2019. godinu (obrane) i Program reformi obrane za 2020. godinu (usvojen od nadležnog povjerenstva) kao i dokument NATO, isti koji je tijekom travnja ove godine dostavljen Misiji BiH u Bruxellesu“, broj: 01-50-1- 916/21, od 28.04.2021. Na prošloj sjednici Doma u drugom krugu glasanja odlučeno je da se ova točka uvrsti u dnevni red. 53 Otvaram raspravu o Prijedlogu zaključka. Nema prijavljenih. Zaključujem, Snježana Novaković-Bursać, isprika, vraćamo se na točku. Izvolite zastupnice.
Uvažena predsjedavajuća mislim da u ovom trenutku se nisu stekli uopšte uslovi da raspravljamo o ovome imajući na umu da nemamo predlagača ovdje, ovog zaključka.
Hoćemo li se izjasniti u Domu hoćemo li raspravljati o Prijedlogu zaključka bez zastupnika? Neka ide je li? Ok, hvala lijepa.
/nije uključen mikrofon/
Dajte da se izjasnimo, da zadovoljimo i poslovničku proceduru. Molim vas hoćemo li raspravljati bez? Od ukupno 31 nazočnih – 13 za, 6 protiv, 12 suzdržanih. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u entitetu Federacija. Hoćemo li naknadno usuglašavanje ili? Hoćete odmah, hoćemo li odmah u drugi krug? Može odmah. Molim vas da se izjasnimo onda u drugom krugu odmah o inicijativi(?). Od ukupno 31 nazočnih – 12 za, 6 protiv, 13 suzdržanih. Postoji opća i entitetska većina u drugom krugu. Znači, evo, nastavljamo raspravu. Ne vidim prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prije nego što pređemo na točku 24. predlažem da objedinimo raspravu o točkama od 24. do 30., jer je riječ o davanju suglasnosti za ratifikaciju materijala. Molim vas prvo da se izjasnimo o objedinjavanju rasprave o točkama od 24. do 30. Od ukupno 31 nazočnih – 24 za, nema protiv, 7 suzdržanih. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo objedinili glasovanje, odnosno raspravu o točkama 24. do 30. Ad. 24. – Ad. 30. Davanje suglasnosti za ratifikaciju sporazuma i Ugovora Povjerenstvo za vanjske poslove dostavilo je mišljenja. Povjerenstvo je dalo Mišljenje da su ispunjeni prethodni uvjeti da Zastupnički dom da suglasnost za ratifikaciju. Otvaram raspravu o točkama od 24. do 30. 54 Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu po točkama od 24. do 30., uključujući i točku 30. Ovim smo iscrpili današnji dnevni red. Sad je 14:25, koliko ćemo dati pauze ujedno za, hoćemo li ... Najmanje sat. Hoćete li, predlažu i 15:45 da nastavimo ovdje sa glasanjem. Nemojte da kasnimo, bolje da bude da odmah znamo, nego da neki dođu ovdje 15 minuta prije, a neki kasne. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Ovo je drugi krug, tako je, nema, ovo je usvojeno, tako je, 11 je protiv iz Republike Srpske, znači nije u drugom krugu zakon, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodanu vrijednost nije dobio potrebnu većinu. Točka 9. – Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine, 56 predlagatelj: zastupnici Nermin Nikšić, Saša Magazinović, Nada Mladina i Zukan Helez (zakon po hitnom postupku), broj: 01-02-1-862/21, od 26.05.2021. Glasujemo u drugom krugu o Prijedlogu zakona po hitnom postupku. Od ukupno 33 nazočnih – 20 za, 12 protiv, 1 suzdržan. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo prihvatili Prijedlog zakona o dopuni Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine. Točka 10. – Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu da se Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnici Nermin Nikšić, Saša Magazinović, Nada Mladina i Zukan Helez, razmatra po skraćenom postupku, u skladu s člankom 132. Poslovnika, broj: 01-02-1- 863/21, od 26.05.2021. Glasujemo u drugom krugu o prijedlogu da se Prijedlog zakona razmatra po skraćenom postupku. Od ukupno 33 nazočnih – 19 za, 12 protiv, 2 suzdržana. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili prijedlog da se Prijedlog zakona razmatra po skraćenom postupku. Sad bi ovdje trebali vjerojatno otvoriti onda ...
/nije uključen mikrofon/
Ne trebamo. Dobro. Ide na nadležno povjerenstvo. Točka 11. – Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zaključka zastupnika iz Kluba zastupnika Naša stranka/Nezavisni blok povodom rasprave o Prijedlogu odluke o imenovanju Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH, predlagatelj: Ministarstvo komunikacija i prometa BiH, koji glasi: „Budući da nisu ispoštovane odredbe natječajne procedure te Zakon o ravnopravnosti spolova, predlažemo da se ne glasuje o listi te da je vratimo Vijeću ministara BiH na doradu“, broj: 01,02-34-1-939/21, od 26.05.2021. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Naravno da smo radili kolega ali nama je ostala obveza da glasujemo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka. Ovo je sad deplasirano ali. Od ukupno 33 nazočnih – 15 za, 9 protiv, 9 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo u drugom krugu prihvatili Prijedlog zaključka. 57 Točka 12. – Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o donošenju zaključka kojim Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH i Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH da hitno, a najduže sedam dana od dana donošenja ovog zaključka, izrade i u Parlamentarnu skupštinu BiH po hitnom postupku upute Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima Bosne i Hercegovine („Službeni glasnik BiH“, broj 58/08), kao i da usvoje odgovarajuće izmjene Pravilnika o postupku i načinu davanja dozvole za stavljanje lijeka u promet („Službeni glasnik BiH“, broj 75/11), s ciljem omogućavanja da se cjepiva protiv koronavirusa (COVID-19), čiju su uporabu prethodno odobrile Europska agencija za lijekove ili nadležne institucije susjednih zemalja, odmah mogu staviti u uporabu i na teritoriju BiH. Ovakve izmjene i dopune navedenog zakona i podzakonskog akta važile bi do okončanja proglašene pandemije COVID-19, predlagatelj: zastupnik Nenad Stevandić, broj: 01-50-1-716/21, od 26.05.2021. Glasujemo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka. Od ukupno 33 nazočnih – 16 za, 9 protiv, 8 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo u drugom krugu prihvatili Prijedlog zaključka zastupnika Stevandića. Točka 13. – Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o modificiranoj zastupničkoj inicijativi Saše Magazinovića kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost kojim će se urediti porez na digitalne usluge, broj: 01-50-1-851/21, od 26.05.2021. Glasujemo u drugom krugu o modificiranoj zastupničkoj inicijativi. Od ukupno 33 nazočnih – 21 za, 7 protiv, 5 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo u drugom krugu prihvatili modificiranu zastupničku inicijativu zastupnika Saše Magazinovića. Točka 14. – Izvještće o radu i poslovanju BHRT-a za 2020. godinu i Programski plan i Financijski plan za 2021. godinu, podnositelj: Upravni odbor Radiotelevizije BiH, broj: 01,02-50-18-977/21, od 06.05.2021. Prvo glasujemo o usvajanju Izvješća. Od ukupno 34 nazočnih – 15 za, 14 protiv, 5 suzdržanih. Postoji opća ali ne postoji entitetska većina u entitetu Republika Srpska. Hoćemo li naknadno usuglašavanje ili? Odmah. Dobro. Idemo u drugi krug. Glasamo o usvajanju Izvješća. Od ukupno 34 nazočnih – 15 za, 12 protiv, 7 suzdržanih. Postoji opća ali postoje i 2/3 protiv u entitetu Republika Srpska. Znači, konstatiram da nismo usvoji Izvješće o radu i poslovanju BHRT-a za 2020. godinu. Sada vas molim da priđemo glasanju o primanju k znanju Programskog plana i Financijskog plana za 2021. godinu. 58 Od ukupno 34 nazočnih – 15 za, 12 protiv, 7 suzdržanih. Postoji opća ali ne postoji entitetska većina u entitetu Republika Srpska. Hoćemo li odmah? Ostavit ćemo naknadno. Dobro. Idemo u drugi krug naknadno. Prelazimo na točku 15. – Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2018. i 2019. godini, podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH, broj: 01,02-50-18-534/21, veza: 03-50-13-25-15/21, od 01.03.2021. Glasujemo o primanju k znanju Informacije. Od ukupno 34 nazočnih – 17 za, 15 protiv, 2 suzdržana. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo primili k znanju Informaciju o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2018. i 2019. godini. Točka 16. – Informacija o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za studeni 2020., podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH (realizacija zaključka sa 16. sjednice Zastupničkog doma, održane 03.02.2021.), broj: 01-50-1-1749/20, od 12.03.021. Glasujemo o prijedlogu prvo zaključaka koje je gospodin Emrić pod ovom točkom podnio. Prvo glasamo o Prijedlogu zaključka koji glasi da Zastupnički dom predlaže Uredu za reviziju da izvrši reviziju učinka Upravljanje financijskim sredstvima u provođenju IPA projekta – Posebne mjere za podršku odgovoru na izbjegličku i migrantsku krizu. Molim vas da se izjasnimo o ovom Prijedlogu zaključka. Od ukupno 34 nazočnih – 28 za, nema protiv, 6 suzdržanih Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da je prihvaćen Prijedlog zaključka zastupnika Emrića. Sad imamo zaključak br. 2. koji takođe glasi da se u roku od 90 dana poduzmu aktivnosti od strane Vijeća ministara u postupku, i radnje radi zatvaranja privremenog prihvatnog centra lokacije tvornice „Miral“ u Velikoj Kladuši, te izmijeni Odluka o određivanju privremenih prihvatnih centara za smještaj migranata. Dajte a se izjasnimo i o ovom prijedlogu. Od ukupno 34 nazočnih – 11 za, 12 protiv, 11 suzdržanih. Ne postoji opća većina. Konstatiram da Prijedlog zaključka broj 2. zastupnika Emrića nije prihvaćen. Glasujemo također o Prijedlogu zaključka zastupnika Emrića koji glasi da se zaduži Vijeće ministara BiH da izvrši izmjenu Odluke o određivanju privremenih prihvatnih centara za smještaj migranata na način da se iz Člana 1. briše lokacija bivše tvornice „Bira“ u Bihaću, te da se iz Člana 2. briše točka a). Od ukupno 34 nazočnih – 10 za, 11 protiv, 13 suzdržanih. Ne postoji opća većina. Konstatiram da treći Prijedlog zaključka, takođe zastupnika Emrića, nismo prihvatili. 59 Sada glasujemo o primanju Informacije k znanju. Od ukupno 34 nazočnih – 19 za, 11 protiv, 4 suzdržana. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo primili k znanju Informaciju o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za studeni 2020. godine. Točćka 17. – Informacija o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za 2020. godinu, podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH (realizacija zaključka sa 16. sjednice Zastupničkog doma, održane 03.02.2021.), broj: 01,02-50-18-388/21, od 05.05.2021. Glasujemo o primanju k znanju Informacije. Od ukupno 34 nazočnih – 19 za, 11 protiv, 4 suzdržana. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo primili k znanju Informaciju o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za 2020. godinu. Točka 18. – Informacija o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za siječanj 2021. godine, podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH (realizacija zaključka sa 16. sjednice Zastupničkog doma, održane 03.02.2021.), broj: 01,02-50-18-993/21, od 07.05.2021. Ovdje bih vas podsjetila da se prvo izjasnimo o Prijedlogu zaključka, evo, koji sam ja danas podnijela prema ovom Zastupničkom domu, znači od predsjedateljice Borjane Krišto, a hoćete li da vam ga pročitam ili? Ne treba. Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo. Od ukupno 34 nazočnh – 25 za, 6 protiv, 3 suzdržana. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo prihvatili Prijedlog zaključka predsjedateljice Borjane Krišto. Sada glasujemo o primanju k znanju Informacije. Od ukupno 34 nazočnih – 19 za, 12 protiv, 3 suzdržana. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo primili k znanju Informaciju o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za siječanj 2021. godine. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 19. – Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2020., podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-947/21, od 30.04.2021. Glasujemo o primanju k znanju Informacije. Od ukupno 34 nazočnih – 28 za, 4 protiv, 2 suzdržana. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo primili k znanju Informaciju o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2020. Točka 20. – Informacija Vijeća ministara BiH u svezi s realizacijom zastupničke inicijative usvojene na 12. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 15.09.2020., na prijedlog zastupnika Saše Magazinovića, broj: 01-50-1-1704/20, od 21.05.2021. 60 Glasujemo o Prijedlogu zaključka iz Mišljenja Zajedničkog povjerenstva za evropske integracije. Od ukupno 34 nazočna – 34 za, nema protiv, nema suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo prihvatili Prijedlog zaključka iz Mišljenja Zajedničkog povjerenstva za evropske integracije. Sada glasujemo o primanju k znanju Informacije. Od ukupno 34 nazočnih – 29 za, nema protiv, 5 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo primili k znanju Informacija Vijeća ministara BiH u svezi s realizacijom zastupničke inicijative usvojene na 12. sjednici Zastupničkog doma na prijedlog zastupnika Magazinovića. Točka 21. – Razmatranje zastupničke inicijative Šemsudina Dedića kojom se obvezuje Vijeće ministara BiH da donese odluku kojom će se urediti pitanje uvođenja zelenog certifikata za građane BiH, odnosno dokumenta koji će biti dokaz da je osoba cijepljena, da je prebolovala bolest ili da ima negativan test na COVID-19, a koji će služiti građanima za kretanje izvan granica BiH. U svezi s tim potrebno je utvrditi nadležnost i odrediti instituciju koja će biti zadužena za uspostavu sustava za izdavanje navedenog dokumenta, broj: 01-50-1-1083/21, od 25.05.2021. . Glasujemo o modificiranoj zastupničkoj inicijativi koja glasi da se obvezuje Vijeće ministara BiH da u skladu sa nadležnostima razmotri pitanje uvođenja zelenog certifikata za građane BiH, odnosno dokumenta koji će biti dokaz da je osoba cijepljena, da je prebolovala bolest ili da ima negativan test na COVID-19, a koji će služiti građanima za kretanje izvan granica Bosne i Hercegovine. S tim u vezi potrebno je utvrditi nadležnost i odrediti instituciju koja će biti zadužena za uspostavu sustava za izdavanje navedenog dokumenta. Molim vas da se izjasnimo o modificiranoj inicijativi. Od ukupno 34 nazočnih – 30 za, 1 protiv, 3 suzdržana. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo prihvatili modificiranu inicijativu zastupnika Šemsudina Dedića. Točka 22. – Razmatranje zastupničke inicijative Mire Pekić i Branislava Borenovića kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, u skladu s člankom 35. Zakona o Vijeću ministara BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 30/03, 42/03, 81/06, 76/07, 81/07, 94/07 i 24/08), obvezuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od sedam dana od dana usvajanja ove inicijative donese odluku kojom se poništava postupak javne nabavke koju je objavila Uprava za neizravno oporezivanje za kupnju postojećeg poslovnog objekta u Banja Luci za smještaj zaposlenih u Glavnom uredu i Regionalnom centru u Banjoj Luci, broj: 01-50-1-21/21, od 15.06.2021. Glasujemo o modificiranoj zastupničkoj inicijativi na način da se na kraju teksta inicijative dodaju riječi „i da se dostavi Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH detaljna informacija o ovoj javnoj nabavci“. Od ukupno 34 nazočnih – 21 za, 6 protiv, 7 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo prihvatili modificiranu zastupničku inicijativu zastupnika Mire Pekić i Branislava Borenovića. 61 Točka 23. – Prijedlog zaključka zastupnika Dragana Mektića koji glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da u roku od sedam dana Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH dostavi Program reformi za 2019. godinu (obrane) i Program reformi obrane za 2020. godinu (usvojen od nadležnog povjerenstva) kao i dokument NATO, isti koji je tijekom travnja ove godine dostavljen Misiji BiH u Bruxellesu“, broj: 01-50-1- 916/21, od 28.04.2021. Glasujemo o Prijedlogu zaključka. Od ukupno 34 nazočnih – 22 za, 12 protiv, nema suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo prihvatili Prijedlog zaključka zastupnika Mektića. Sad predlažem da objedinimo izjašnjavanje o točkama od 24. do 30., uključujući i točku 30. jer je riječ o davanju suglasnosti za ratifikaciju materijala. Prvo se izjašnjavamo o objedinjavanju. Od ukupno 34 nazočnih – 32 za, nema protiv, 2 suzdržana. Konstatiram da smo objedinili izjašnjavanje o točkama od 24. do 30. Sada vas molimo da glasujemo o davanju suglasnosti za ratifikaciju materijala iz točaka od 24. do 30., uključujući i točku 30. Od ukupno 34 nazočnih – 33 za, nema protiv, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo dali suglasnost za ratifikaciju materijala iz točaka od 24. do 30., uključujući i 30. Ovim smo iscrpili izjašnjavanje po točkama današnje sjednice. Zaključujem 21. sjednicu Zastupničkog doma. O terminu naredne sjednice bit ćete blagovremeno obaviješteni. Želim vam ugodan ostatak dana. Sjednica završena u 16:22 sati.