Spoštovani kolegi poslanci, kolegice poslanke, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 15. seje Državnega zbora Republike Slovenije. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Bojan Kontič, Aurelio Juri, Janez Podobnik, Jurij Malovrh, Janez Kramberger, Ivan Božič, Bogomir Vnučec, Danica Simšič, Richard Beuermann, Jožef Špindler za pričetek seje, Roman Jakič, Ljubo Germič, Anton Partljič, Roberto Battelli, Jože Tanko, Valentin Pohorec in Franc Pukšič. Ker bomo ugotavljali navzočnost, vas lepo prosim, da vstavimo kartice in za nekaj pozornosti. Lepo prosim za nekaj pozornosti! Ugotavljamo navzočnost! Pozornosti ni bilo zadosti. V dvorani nas je, mislim, da več. Kolegice in kolege, ki se nam še niso pridružili, lepo prosim, da se nam. Ura je 10.10. Drugič ugotovimo navzočnost v dvorani! Ugotovimo navzočnost! 10.15 minut. Ob prvem ugotavljanju smo dolžni prekiniti zasedanje za 15 minut. Ob 10.26 nadaljujemo in bomo seveda tretjič ugotavljali navzočnost.
Spoštovani, spoštovane! Lepo prosim za pozornost. Tretjič bomo ugotavljali navzočnost v dvorani. Ugotavljamo navzočnost! Določam, da bomo nadaljevali čez minuto, ker nas je v dvorani zadosti. Nadaljujemo ob 10.28. Predsedujoči določi, kdaj se bo seja nadaljevala. Določam, da bo to čez minuto, ker nas je v dvorani zagotovo 50. Ob 10.28 prvič ugotavljamo navzočnost. Ura je 10.28. Ugotavljamo navzočnost v dvorani! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Na današnje nadaljevanje seje smo povabili tudi predstavnike vlade, zato jih prav lepo pozdravljam. Gospod Lavrinc, izvolite. Lepo prosim, da preverite, če je kje vključen [[...]]Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam, predsedujoča. Dovoljujem si, po predhodnem pogovoru z vodji posameznih poslanskih skupin in pa ministrom, predlagati, v skladu s poslovnikom, da danes opravimo najprej predlog zakona o javnih uslužbencih. Povedal bom tudi na kratko utemeljitev, zakaj. Kot veste, smo na odboru bili pred dilemo, da opravimo glasovanje, najprej na odboru in seveda potem tudi na seji državnega zbora o 237 amandmajih, kolikor se jih je k temu zakonu nabralo. Zato smo prišli do soglasnega zaključka,da bi bila to pravzaprav čisto navadna potrata časa in smo predlagali vladi, da je zamenjala besedilo za drugo branje, tako da je v besedilo vključila tudi vse amandmaje. Seveda pa potem niso izpolnjene poslovniške možnosti, da bi zakon obravnavali v drugem branju. Zato smo na odboru sprejeli sklep, kot sledi iz poročila, da se predlog zakona vrne v prvo obravnavo. Ker ni pričakovati kakšne posebne diskusije, ko bo potem ponovno odprta splošna razprava, saj je zakon dober, v skoraj vseh elementih usklajen,je tako odprta možnost, da že na tej seji opravimo tudi drugo branje tega zakona - to bi opravili prihodnji teden - do takrat pa seveda lahko poteče tudi ta minimalni rok 48 ur, saj sta pred nami sobota in nedelja. Zato predlagam, da se najprej lotimo 5. točke dnevnega reda. Hvala lepa.
Hvala lepa. Na podlagi 65. člena poslovnika državni zbor lahko spremeni vrstni red obravnave posameznih točk dnevnega reda. Predlog je, da preidemo na 5. točko dnevnega reda, zato bom ta predlog dala na glasovanje in v sprejem ali zavrnitev državnemu zboru. O predlogu, da preidemo na 5. točko dnevnega reda, bomo glasovali. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti eden. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog za spremembo dnevnega reda sprejet. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O JAVNIH USLUŽBENCIH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Minister za notranje zadeve dr. Rado Bohinc, izvolite.
Spoštovane gospe in gospodje poslanke in poslanci! Dovolite mi, da povzamem nekaj iz obrazložitve k predlogu zakona o javnih uslužbencih za drugo obravnavo. Kot vam je znano, je bila 31.5. opravljena prva obravnava in je bilo sprejetih deset stališč, dodatno pa naloženo upoštevanje mnenja sekretariata za zakonodajo in komisije državnega sveta za družbene dejavnosti. Povedal bi, da smo v največji možni meri vgradili navedena stališča in zakon izpopolnili oziroma izboljšali v skladu s temi stališči. Opravljena je bila javna predstavitev mnenj, izvedeno zelo intenzivno usklajevanje z reprezentativnimi sindikati, z njimi tudi ugotovljena stopnja skladnosti, visoka stopnja usklajenosti. Med pripravo besedila za drugo branje smo sodelovali s konzultanti ekspertov Evropske komisije in OECD-ja, tako da so bistvene novosti, ki jih ima besedilo za drugo obravnavo, naslednje. Prvič, jasneje je opredeljen sedaj javni sektor oziroma področje zakona, na katerega se zakon nanaša. Poleg ožje države so to javne agencije, skladi, agencije, javni gospodarski zavodi in pa še nekateri drugi subjekti, osebe javnega prava. Dodali smo poseben seznam oseb javnega prava, ki je kot pripomoček, ki daje preglednost javnega sektorja, na katerega se zakon nanaša. Izrecno bi v zvezi s pojmom javnega sektorja povedal, da ne pokriva zbornic z obveznim članstvom, kljub temu, da obstaja nekaj argumentov za to. Predlagatelj se je odločil, da jih ne vključi v pojem javnega sektorja. Še tole, definicija javnega sektorja je usklajena z zakonom o sistemu plač v javnem sektorju, tako da gre za iste subjekte, iste naslovnike norm iz enega in drugega zakona. Druga pomembna izpopolnitev se nanaša na tako imenovane druge državne organe, državni zbor, državni svet, ustavno sodišče, računsko sodišče, varuh, kjer se z zakonom dopušča določena stopnja avtonomije, da se nekatera vprašanja sistema na svojem področju urejajo s splošnimi akti teh institucij, ob tem seveda, da zakon zadržuje skupna pravila, ki predstavljajo temelj enotnemu sistemu. Pomembna novost je v prid socialnemu partnerstvu. Zakon v 28. členu predvideva možnost oblikovanja stalnega delovnega telesa med delodajalci in sindikati. Precej jasno je sedaj opredeljeno, kako je s soobstojnostjo upravnega in delovnopravnega postopka oziroma norm, konkretno, kdaj se izdaja upravna odločba in je upravno sodno varstvo in kdaj delovnopravno varstvo. V tem delu, na to vprašanje je bila naslovljena v prvi obravnavi cela vrsta upravičenih opomb, tako da smo sedaj določili, da se upravne odločbe izdajajo v primerih izbire imenovanja uradnika v naziv v primeru razrešitve naziva, v imenu delovanja na višji položaj, upravna odločba je tudi v primeru imenovanja in razrešitve članov uradniškega sveta, izbire štipendista in tako naprej. Vse druge odločitve, razen teh pa so delovnopravne narave, kjer sledi sodno varstvo pred delovnim sodiščem po poprej izčrpani pritožbi na komisijo za pritožbe, kot posebno institucijo, ki jo uvaja zakon o javnih uslužbencih. Posebej smo proučili vprašanje kariernega sistema in vztrajamo pri rešitvi, da se karierno napredovanje, ki ga ureja 16. poglavje, nanaša izključno na uradnike in ne na strokovno-tehnično osebje, tako kot je zahteval del razprave, pa tega nismo mogli upoštevati. Še tole. Izpopolnitev zakona vidimo tudi, kar zadeva prilagoditve oziroma uskladitve zakona s področnimi zakoni, ki urejajo položaj javnih uslužbencev. Posebej smo proučili, kaj je iz področnih predpisov potrebno razveljaviti, in to je tudi storjeno v prehodnih določbah, da bi bil sistem enoten oziroma skladen. Upoštevali smo tudi stališče sindikata glede vključitve sindikata v priprave kadrovskega načrta. Proučevali smo vprašanje reprezentativnosti in zavzeli stališče, da urejanje, določanje kriterijev ali same reprezentativnosti za potrebe tega zakona ne more biti predmet tega zakona, ampak se jemlje opredelitev reprezentativnosti iz zakona o lokalni samoupravi. Posebej smo proučili prehodno obdobje in predlagali nekatere dopolnitve, ki zakon delajo bolj skladen, kar zadeva začetek uporabe, z zakonom o javnih uslužbencih. Posebej smo bili pozorni na stališča komisije za družbene dejavnosti državnega sveta, kar zadeva delovnopravno ureditev oziroma soobstojnost splošnega delovnega prava z delovnimi razmerji javnih uslužbencev, in posebnosti, delovnopravne posebnosti javnih uslužbencev omejili na tista področja, ki so zaradi specifike delovnega razmerja javnega uslužbenca nujna. Upoštevali smo tudi stališče, da se raven socialnega partnerstva na področju javnega sektorja ne sme zmanjšati oziroma predvideli posebno obveznost delodajalcev, da sprožijo postopke za sklenitev kolektivnih pogodb tudi tam, kjer danes še niso sklenjene. Toliko na kratko v povzetku najpomembnejših novosti. Predlagam, da zakon podprete v drugi obravnavi. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Predsednik, gospod Maksimiljan Lavrinc, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Kot sem že prej v utemeljitvi povedal, v utemeljitvi tega, da se danes lotimo te točke, najprej moram povedati, da smo se na odboru, potem ko smo dobili zakon v drugo obravnavo in ko smo dobili cel paket amandmajev, ki so bili posledica po eni strani pomislekov in opozoril sekretariata, po drugi strani pa pomislekov in opozoril s strani sindikatov - in nanje se je vlada večinoma pravzaprav korektno odzvala, tako da je pripravila amandmaje - smo tudi temu primerno, bom rekel, posvetili to pozornost zakonu. Tako da je bil splošen dogovor, da gremo po tej proceduralni poti, ki je bila enkrat že uporabljena v državnem zboru, to pa je, da se preprostovlada pozove - in tako je tudi nastalo, da nam je vlada poslala v drugo branje praktično povsem nov tekst zakona, ki je že skoraj popoln, kar se tiče pomislekov, na eni strani sekretariata, na drugi strani sindikata in seveda pomislekov ali pa zahtev in stališč, ki so bila oblikovana v prvem branju zakona. Tako da moram reči, da je celo predstavnica sekretariata potem ustno povedala, da tiste njihove opombe, ki so bile na prejšnji tekst, seveda ne veljajo več. Dala je še nekaj opomb in pripomb, ki so zapisane v poročilu. Povem lahko tudi to, da sta oba, na seji navzoča predstavnika sindikata, tako policijski kot sindikat državnih in družbenih organov, podprla predlog zakona kot dober, tako da je zakon pravzaprav dobil splošno podporo. Sledi pa seveda tako, kot smo že prej povedali, da predlaga odbor državnemu zboru, naj sprejme sklep, da se zakon vrne v prvo obravnavo. In seveda, sprejeli smo tudi predlog drugega sklepa, to pa je, da se druga obravnava zakona o javnih uslužbencih opravi še na tej seji, kar je tudi mogoče in s tem seveda, ko smo danes začeli to točko. Hvala lepa.
Hvala vam. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Ker ne, prehajamo na razpravo in odločanje o predlogu sklepa odbora za notranjo politiko, ki se glasi: O predlogu zakona o javnih uslužbencih, ki ga je Vlada Republike Slovenije vložila 5.4.2002 v drugo obravnavo, se ponovno opravi prva obravnava. Želi v zvezi s tem kdo besedo? Ker ne, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Glasujemo. Prvo glasovanje o predlogu sklepa ni bilo uspešno. V dvorani nas je zadosti. Lepo prosim za pozornost, ko bomo drugič glasovali o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 1. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Zato prehajamo ponovno na prvo obravnavo predloga zakona. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo poročevalec matičnega delovnega telesa? [[Tudi ne.]] Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Tudi ne.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker nihče ne želi razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na razpravo o predlaganem sklepu matičnega delovnega telesa, ki se glasi: Druga obravnava predloga zakona o javnih uslužbencih se opravi na isti seji v besedilu, obravnavanem v prvi obravnavi. V skladu s tretjim odstavkom 185. člena poslovnika zbora se amandmaji k predlogu zakona lahko vlagajo v roku,ki ne sme biti krajši od 48 ur, torej se lahko vlagajo do torka, 23. aprila do 12.00 ure. Želi o predlaganem sklepu kdo razpravljati? Ker ne, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 1. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem 5. točko dnevnega reda. Prehajamo oziroma se vračamo na obravnavo 3. TOČKE DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O JAVNIH AGENCIJAH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Minister za notranje zadeve, dr. Rado Bohinc, izvolite.
Spoštovani! Zakon o javnih agencijah je statusni zakon, ki ureja posebno osebo javnega prava, ki lahko opravlja del upravnih nalog. V pripravi besedila za drugo branje smo upoštevali stališča, ki sta jih v tej zvezi zavzela državni zbor in njegova pristojna komisija. Posebej bi izpostavil novost v tem smislu, da zakon poslej računa s tem, da se agencija lahko ustanovi le, če ima za to pooblastilo v področnem zakonu. Ustanovitelj agencije je sicer vlada, vendar je ustanavljanje javnih agencij omejeno na to, da je s področnimi zakoni na posameznih področjih takšna možnost izrecno določena. Zakon o javnih agencijah kot statusni zakon želi vnesti nekoliko več pravne urejenosti na področju delovanja oziroma ustanavljanja in statusnih značilnosti javnih agencij in zato se poskuša razmejiti med zakonsko materijo tega zakona in različnimi področnimi zakoni, ki so že uvedli javne agencije. To so agencije, kot na primer agencija za trg vrednostnih papirjev, za zavarovalni nadzor, za telekomunikacije in radiodifuzijo, za energijo, za revidiranje lastninskega preoblikovanja podjetij. Opozoril bi vas na 50. člen zakona, kjer smo povsem na novo in zelo podrobno uredili razmerje med tem zakonom in področnimi zakoni, kar zadeva veljavnost določb zakona, ki ga obravnavamo. Velja namreč pravilo, da tiste norme, ki so izrecno zapisane v 50. členu veljajo, tudi za javne agencije, ki so že ustanovljene in ki sem jih prej navedel. To so naslednje norme: norma 3. člena o načelih delovanja, tretjega odstavka 5. člena o ustanoviteljskih pravicah, da jih izvršuje vlada in na kakšen način, tretjega odstavka 16. člena o dolžnostih in odgovornostih sveta javne agencije pa drugega, tretjega, četrtega odstavka 19. člena o pogojih imenovanja odpoklicev in 20. člena, o odgovornosti direktorja in članov sveta agencije. Nadalje, določbe o razveljavitviodločbe o izbiri in določbe o razrešitvi in razrešitvi na lastno zahtevo, pa potem o reševanju sporov, javnosti dela, o poslovanju z uporabniki, dolžnosti poročanja in o nadzoru nad zakonitostjo. To posebej izpostavljam zaradi tega, ker je bilo v razpravah precej izpostavljeno vprašanje, v kolikšni meri se ta zakon spušča v avtonomnost, neodvisnost, v položaj, ki ga imajo že ustanovljene agencije po področnih zakonih. Zato smo sprejeli pristop, da so izrecno navedene tiste določbe, ki se nanašajo tudi na že ustanovljene agencije. V preostalem pa veljajo za že ustanovljene agencije področni zakoni, ki sicer urejajo njihov položaj. Toliko k odprtim vprašanjem iz dosedanje razprave in seveda predlagam, da državni zbor zakon v drugi obravnavi skupaj z dopolnili vlade sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Preden dam besedo poročevalcu, dovolite, da popravim svojo napačno navedbo o obravnavi prejšnje točke dnevnega reda. 5. točke dnevnega reda v okviru redne seje seveda nisem mogla zaključiti, tako kot sem povedala, ker je državni zbor sprejel sklep, da bo še na isti seji opravil tudi drugo obravnavo, tako da svojo napačno navedbo, da je 5. točka zaključena, s tem popravljam. Predlog zakona je obravnaval tudi odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Zato prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Predsednik odbora gospod Maksimiljan Lavrinc, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Najprej bi povedal, da nam je ta zakon vzel pravzaprav na odboru kar precej časa. To je tisto, na kar je včeraj ob neki drugi priliki poudaril gospod Petan. In zato je torej neka splošna ocena, da je tako, kot je zakon zdaj pripravljen, dober. Treba je povedati, da je tudi po mnenju sekretariata predlagatelj za drugo obravnavo upošteval vse pripombe in predloge, ki jih je dal državni zbor ob prvem branju. Poleg tistega, kar imate v poročilu, pa je predstavnica sekretariata posebej opozorila še na amandma k 9. členu, ki bi ga bilo treba dodatno vsaj predebatirati. Povedati je treba, da so se v razpravo vključili tudi povabljeni na to sejo, še posebej je bil ob tem poln besed predstavnik agencije za trg vrednostnih papirjev. V teh diskusijah, ki so tekle ob posameznih členih, je šlo predvsem za to, da se vzpostavi že zakonska, torej da se prepreči že z zakonom možnost, da bi oblast, ki je v vsakem primeru politično obarvana, posegala na tako občutljivo področje, kot je trg vrednostnih papirjev. Vendar moram povedati, da je ob vseh diskusijah bilo splošno mnenje, ki je seveda izraženo tudi v naših odločitvah, da je treba, torej da ni izjem, tako da bi imeli agencije po tem zakonu in še neke druge agencije. Da je treba vzpostaviti nek sistem, seveda pa z natančno mejo, do kam in kje lahko oblast v to področje, se pravi v agencijo za trg vrednostnih papirjev, posega. Prepričan sem, da smo skupaj dosegli že precej velik napredek. Po mnenju sindikata je - torej, sindikat je zasledoval predvsem to, da bi se pojavljal predstavnik delavcev v svetu agencije - no, sprejeli smo razlago, ki jo je ponudil predlagatelj, da v tovrstne institucije, kot so agencije, predstavnik delavcev res ne sodi, in seveda zato nismo sledili takemu predlogu. Odbor predlaga, na koncu, da državni zbor predlog zakona za drugo obravnavo sprejme, ga potrdi, skupaj z njegovimi amandmaji in amandmaji, ki jih je odbor podprl. Povedati moram tudi to, da se je predlagatelj z amandmaji odbora strinjal. Poleg tega pa bi povedal še to, da smo prav zato, da odvrnemo vsak sum, da smo morda šli predalečs tem zakonom, v pogledu agencije za trg vrednostnih papirjev, in še ena je takšna, ki naj bi bila predvsem neodvisna, neodvisna od aktualne politične oblasti, da smo naložili vladi, in to tudi predlagali v dodatni sklep, da se do tretje obravnave pripravi nek primerjalni pravni pregled, kako imajo to urejeno v drugih državah, in predlagatelj je v to privolil, tako da do tretjega branja bomo lahko tudi o tej dilemi še natančno poučeni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Tako kot je bilo sicer že predstavljeno v poročilu, še dodajam in želim ponovno opozoriti na eno vprašanje, kateremu pa ni bilo namenjeno dovolj pozornosti v poročilu Namreč, sekretariat je v tej obravnavi ponovno opozarjal na ne dovolj razčiščeno vprašanje v zvezi z dejavnostmi, ki jih lahko javne agencije opravljajo poleg upravnih nalog oziroma tistih nalog, za katere so sicer ustanovljene. In z amandmajem, ki je predlagan in ki ga je odbor podprl, po naši oceni vendarle še ni to vprašanje dovolj izčiščeno, in zato ocenjujemo, da bo treba temu vprašanju nameniti do tretje obravnave še dodatno pozornost. Hvala lepa.
Hvala vam. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Mnenje poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavila gospa Majda Zupan.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovani minister, spoštovani predstavniki vlade, spoštovani zbor! Predlog zakona o javnih agencijah je eden prvih predlogov zakonov iz svežnja petih zakonov, namenjenih reformi javne uprave. Predlagatelj je sicer želel in tudi vladajoča koalicija najprej podprla, da se obravnava po hitrem postopku, šele potem pa je le prevladala pametna odločitev za normalni postopek in vzporedno z ostalimi štirimi zakoni. Prva faza reforme javne uprave kot eden največjih projektov v državi se izteka s pripravo zakonodajnih temeljev, ki se vsi sprejemajo že v drugi obravnavi. Letos naj bi bila tako končana druga faza, tretja faza pa je predvidena za leto 2004, ko se končuje mandat aktualne vlade. Mogoče se res že ponavljamo, pa vendar dovolite, da predstavim kratko mnenje naše poslanske skupine. Predlog zakona o javnih agencijah naj bi bil kot statusni zakon, naj bi omogočal, da se javna agencija ustanovi z aktom vlade ali lokalne skupnosti, in sicer le tedaj, ko so izpolnjena zakonska merila in ko ni mogoče zagotoviti samostojnosti v okviru organa v sestavi, pri čemer ni potrebno, da se vsa statusna vprašanja v zvezi z agencijami urejajo v vsakokratnem področnem zakonu. Predlagatelj je skušal upoštevati stališča državnega zbora iz prvega branja. Odpravil je delitev javnih agencij in uskladil z zakonom o državni upravi, ker je le-ta ne vsebuje, poenotil je kriterije za ustanovitev javne agencije in uskladil še nekatere druge določbe glede poslovanja. Odpravil je tudi možnost opravljanja inšpekcijskih nalog, glede nadzora pa postavil določila, da ministrstvo za finance nadzira le porabo sredstev javnih financ ter izvaja nadzor nad zakonitostjo glede vsebine dela in učinkovitosti v določenih primerih. Največjo neznanko predstavlja 50. člen, ki govori o uporabi zakona za obstoječe agencije. Katere so te agencije, še vedno ni znano, najbrž pa bo znano, ali pa vprašanje, do kdaj, do tretje obravnave. Gre za vprašanje, ali karkoli od tega zakona velja za karkoli na tem področju, ki trenutno obstaja. Pri tem nas je na matičnem odboru najbolj zaposloval predstavnik agencije za trg vrednostnih papirjev, ki je nasprotoval vključitvi te agencije v sam zakon z obrazložitvijo, da je večina določb z vidika njihove samostojnosti in neodvisnosti nesprejemljiva, zlasti še uvedba nadzora nad zakonitostjo delovanja. Zanimivo bo videti, katere agencije si bodo izborile možnost, da ne bodo pod krovom tega zakona. Predlagatelj želi z novimi amandmaji, na kar opozarja tudi sekretariat za zakonodajo, doseči rešitve, za katere je podal zelo splošne obrazložitve. Tu predvsem mislimo na določbe glede ustanovitve agencije za upravljanje upravnih nalog, ki so lahko v okviru zakona ali pa ustanovitvenega akta, kar pa daje možnost različnih interpretacij. Žal obstaja občutek, da še marsikaj ni dorečeno. O marsičem še ni jasne slike, kar kaže tudi dodatni sklep matičnega odbora, da vlada pripravi do tretje obravnave primerjalno pravno analizo ureditve javnih agencij v primerljivih evropskih državah. To pa je tisto, kar naj bi vlada pripravila že v samem osnovnem predlogu, da bi poslanci imeli celovito sliko in bi lažje odločali, tudi v našem primeru, o prihodnji ureditvi na področju javnih agencij. Tako pa različni pomisleki ostajajo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Socialdemokratske stranke bo predstavil gospod Rudolf Petan. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani! Kot je že na začetku omenil predsednik matičnega odbora, smo se o tem zakonu ukvarjali verjetno kar preveč časa. Seveda to ni bila samo naša krivda, članov odbora, ampak tudi vabljenih, ki so pač imeli svoje pomisleke. Zato bom skušal sam bolj kratko, da še ne bi podaljšal te razprave po nepotrebnem. Dejstvo je, da so javne agencije kot neka nujna spremljevalka razvoja uprave, lahko bi rekli tudi širjenja uprave, ustanovljene pa so za izvrševanje točno določenih nalog, ki so lahko regulatorne, razvojne ali pa seveda tudi čisto analitične naloge. Zakon, takšen kot je, naj bi bil sistemski, naj bi na novo uredil statusno obliko nosilcev javnih pooblastil ter določil pravila za njihovo delovanje Potrebno je povedati, da je predlagatelj zakona v glavnem upošteval pripombe in stališča državnega zbora iz predhodne obravnave. Potrebno pa je tudi poudariti, da je predlagatelj zakon gradil na stališču, da se javna agencija ustanovi samo na podlagi posebnega pooblastila v področnem zakonu. Torej je zakon o javnih agencijah statusni zakon. Vlada pa mora za ustanovitev vsake agencije pridobiti odobritev državnega zbora, kar poudarja večjo samostojnost agencije. Seveda, če to primerjamo tudi z organom v sestavi ministrstva. Razprava na matičnem odboru pa je pokazala, da je naša uprava še kako močan organizem, ki sedanje stanje, ko ni vse dorečeno, ko ni uokvirjeno, ali kot se je nekdo včeraj izrazil v državnem zboru, ko niso podani robni pogoji, da to stanje kar ustreza. In razprava je tudi pokazala, da je namen predlagatelja bil kar v veliki meri dosežen in da zakon prinaša določen red na to področje in da je s tem seveda možno uvesti tudi določeno obliko nadzora nad delom in ravnanjem tega segmenta uprave. Na matičnem delovnem telesu je bilo veliko tega povedanega, zato tega ne bi želel ponavljati, ker je to navsezadnje tudi druga obravnava. Želel pa bi obrazložiti samo nekaj specifičnih stališč poslanske skupine Socialdemokratske stranke do tega zakona. V Socialdemokratski stranki podpiramo stališče, to je tudi stališče predlagatelja prvotno, da je za direktorja javne agencije potrebno vsaj 10 let delovnih izkušenj. Dejstvo je, da je to le odgovorna funkcija in da zato so potrebne določene delovne izkušnje. In menimo, da je 10 let tista ravno pravšnja doba. O tem govori 19. člen. Menimo tudi, da je za postopek izbire direktorja potreben javni natečaj. O tem govori 21. člen. V Socialdemokratski stranki pa tudi predlagamo amandma k 27. členu, ki govori o splošnem aktu javne agencije in predlagamo, da se v tretjem odstavku doda nov stavek, ki se glasi: "Javna agencija je dolžna posredovati splošni akt iz prejšnjega odstavka za objavo ustanovitelju." Namreč, menimo zato, ker zakon jasno ne določa postopka pred objavo splošnega akta javne agencije in s tem amandmajem bolj jasno določamo, da mora javna agencija posredovati splošni akt ustanoviteljev. Ta pa se potem odloči, ali ga objavi ali pa mogoče zadrži ali pa predlaga kakršno koli drugo obliko. V Socialdemokratski stranki menimo, da je ta zakon potreben, tudi nujen in zato ga bomo podprli, tudi z amandmaji matičnega delovnega telesa in pa seveda tudi z amandmajem naše stranke, ki sem ga pravkar tudi prebral. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije bo predstavila gospa Lidija Majnik. Izvolite.
Lep pozdrav! V kontekstu zakona o državni upravi, v kolikor bo ustrezal obliki, kot kažejo rešitve v drugi obravnavi, bodo javne agencije tiste oblike pomožnih javnih služb, ki bodo morale imeti ob ustanovitvi pravno podlago v posebnem zakonu. Za razliko od ostalih statusnih oblik, zavodov, uradov in drugih organov, ki naj bi jih, tako zakon o državni upravi, vlada postavila zgolj z vladnim odlokom. Druga obravnava zakona o javnih agencijah prinaša prav to temeljno odločitev, ki je bila v prvem branju še nejasna, saj je obstajala dilema, ali morebiti vendarle ne bi agencije zaživele brez zakonskega krsta oziroma brez podlage v področnem zakonu. Da se je predlagatelj odločil za ta koncept, je najbrž posledica skepse, da bi se najbrž sicer soočali z inflacijo agencij, ključno pa je dejstvo, da gre za prenos javnih pooblastil na osebo javnega prava, na relativno neodvisno, a hkrati tudi državi zavezujočo obliko pomožne službe. Skratka, tiste službe, ki je vlada ne vidi kot organ v sestavi, kot javni zavod, kot urad ali kaj sorodnega, saj izvaja, bo izvajala statistične strokovne naloge, ki bi bile sicer za ministrstvo obremenjujoče ali preveč okorne in politično nadzorovane. Temeljna prednost agencij je ravno v njihovi samostojnosti, politični nevtralnosti in nepristranskosti. LDS bo sledila amandmajem vlade in matičnega odbora zato, ker so bili smiselno, izčrpno in argumentirano razrešeni na odboru za notranjo politiko. To velja tudi za prehodne določbe, kjer so se natančno definirali primeri za obstoječe agencije. Tu je namreč tudi temeljna smola zakona, saj se obstoječe agencije, ki delujejo po drugih, že uzakonjenih pravilih, ne najdejo v tem zakonu, pa čeprav nosijo isto ime. Ob navidez manj pomembnih dopolnilih naj opozorim na amandmaje, ki jih je posvojil odbor in je smiselno, da jih podpremo tudi danes. Gre za obvezno poimenovanje agencij v slovenskem jeziku, 10. člen. Urad za slovenski jezik se namreč toliko ukvarja z zakonom o slovenskem jeziku in s samim seboj, da na to obvezo ni opozoril. Misel, da je samoumevno, da si javna institucija nadene slovensko ime oziroma da grešijo zgolj gospodarske družbe in d.o.o.-ji, je zgrešena saj tudi znotraj javnih skladov na ravni države najdemo tuje izraze. Za primer naj navedem znanstveno-izobraževalno fundacijo Republike Slovenije, ki nosi ime Ad futura. Opozorim naj tudi na rešitev, ki jo je treba ponovno premisliti. Direktor javne agencije naj bi imel po vladnem amandmaju 5 in ne 10 let delovnih izkušenj, po mnenju matičnega odbora pa naj bi jih imel 10. Pomislek, da bi iskali le direktorje starejše generacije in s tem zapirali možnost tistim, ki znanje, vednost in sposobnost dokazujejo prej in s krajšimi, največ 5-letnimi izkušnjami, je nujen. Gre za pozornost pri 19. členu. Naj izpostavim še člen, ki govori o sestavi sveta javne agencije. Člane sveta imenuje ustanovitelj, Republika Slovenija, lokalna skupnost ali zveza lokalnih skupnosti. Po predlogu zakona so izključitveni razlogi za izbor članov sveta preveč omejujoči, saj izločijo večino strokovnjakov s področja, s katerim se agencija ukvarja. Temeljni problem slovenske družbe so prav kadri, tisti, ki neko področje suvereno obvladajo, ga mnogokrat ne morejo. Ključno je, da se izključi možnost konflikta med njihovimi zasebnimi in javnimi interesi. Ni pa smiselno, da tistemu, ki nekaj zna, odžira mesto tisti, ki ne zna, saj se ukvarja z drugo dejavnostjo. Hvala.
Hvala lepa. Slišali smo mnenja poslanskih skupin, zato prehajamo na obravnavo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Spoštovane poslanke in poslanci, prosim, da se nam pridružite v dvorani, ker bomo v nadaljevanju opravili glasovanje o amandmajih v drugi obravnavi, najprej pa glasovanje o predlogu sklepa, kot sem ga predstavila. O predlogu sklepa glasujemo. Glasujemo. Ob prvem glasovanju nismo bili sklepčni. Lepo prosim kolegice in kolege, da se nam pridružijo, drugič bomo glasovali o predlogu sklepa. Drugič glasujemo o predlogu sklepa. Glasujemo. Za deset minut prekinjam delo. Nadaljujemo ob 11.22 uri, ko bomo tretjič glasovali o predlogu sklepa.
Spoštovani, spoštovane, tretjič bomo glasovali o predlogu sklepa, da po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravljamo in glasujemo skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Lepo prosim za pozornost. Tretjič bomo glasovali. Glasujemo. Tudi tretjič nismo opravili glasovanja. To se je danes zgodilo že drugič. Pravzaprav mislim, da bo počasi potrebno, da boste v skladu z določili poslovnika [[...]], razpuščam zbor in ga bom nadaljevala čez 15 minut. Nadaljujemo ob 11.38.
Spoštovani, spoštovane! Nadaljujemo 15. sejo državnega zbora. Ob začetku mandata ste mi zaupali vodenje, predvsem vodenje sej. Če dovolite, trudim se po svojih najboljših močeh, da bi v okviru dogovorjenega časa, ki ga namenimo za plenarno zasedanje, to delo opravila. Od vas samih, seveda, je odvisno, ali bomo kaj postorili v skladu z našim programom dela ali ne. Tako da vse, kar je v moji moči, je, da vas prosim za sodelovanje. Predlagala sem proceduralni predlog, da po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravljamo in glasujemo skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. O tem sklepu bomo zdaj glasovali. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Zato prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev k predlogu zakona o javnih agencijah z dne 17.4.2002. V razpravo in odločanje dajem 1. člen in amandma vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti eden. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 4. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti eden. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 5. členu in štirih amandmajih vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti eden. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o amandmaju pod številko 3. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti eden. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o amandmaju pod številko 4. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 8. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Zdaj prosim za nekaj pozornosti. Pri zapisu amandmajev na amandma in osnovnih amandmajev k 9. členu je prišlo do napak, ki jih želim pojasniti in pojasniti tudi način, kako bomo glasovali. Pod zaporedno številko 1 sta besedili dveh amandmajev na amandma, in sicer v prvem delu v amandmaju vlade se črta prvi del amandmaja pod točko A, ta del bomo šteli kot amandma na amandma, pod točko 3 navedenega amandmaja vlade Republike Slovenije - pod točko 2, se opravičujem. Pod točko2 zapisani amandma štejemo kot amandma vlade, prvi del besedila pod zaporedno številko 1 pa amandma na amandma pod točko 2. Nadaljevanje besedila "pod točko B se črta prvi stavek, v drugem stavku se beseda 'tem' nadomesti z besedo 'drugem'", pa štejemo kot amandma na amandma pod točko 3 zapisanega amandmaja vlade Republike Slovenije. Najprej bomo glasovali torej o amandmaju na amandma. V besedilu amandmaja vlade se črta prvi del amandmaja pod točko a). O tem glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti nihče. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma v predstavljenem besedilu sprejet. In zdaj odločamo o amandmaju vlade, ki je pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti nihče. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj odločamo o amandmaju na amandma, ki je v nadaljevanju besedila zapisan pod zaporedno številko 1: "Pod točko b) se črta prvi stavek, v drugem stavku se beseda "tem" nadomesti z besedo 'drugem'." O tem amandmaju na amandma glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. In zdaj še o amandmaju vlade, ki je pod zaporedno številko 3. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o 9. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 10. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti nihče. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Prvo glasovanje ni uspelo. Prosim za pozornost. Drugič odločamo o 10. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 12. členu in o dveh amandmajih k temu členu. Pod 1 je amandma vlade, pod 2 odbora. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. Za je glasovalo 38.) [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju pod 2. Glasujmo! Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Prvo glasovanje ni bilo uspešno. Drugič glasujmo o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 18. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju. Glasujmo! Prvo glasovanje ni bilo uspešno. O amandmaju k 18. členu bomo glasovali drugič. Glasujmo! Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Ponovno bi prosila za nekaj pozornosti. Tudi zapisi na strani 5 pregleda amandmajev niso korektni, zato jih popravljam. Amandma na amandma pod zaporedno številko 1 bomo šteli kot amandma na amandma vlade, ki se nahaja kot zapis pod zaporedno številko 4. Amandma na amandma pod zaporedno številko 2 pa štejemo kot amandma na amandma vlade na zapis pod zaporedno številko 3. Najprej glasujemo torej o amandmaju na amandma, ki se nahaja v pregledu pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 1. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Zdaj odločamo o amandmaju vlade v zapisu pod zaporedno številko 4. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 1. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma vlade sprejet. Zdaj odločamo o amandmaju na amandma pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Zdaj odločamo še o amandmaju vlade po zaporedno številko 3. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj odločamo še o 19. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 20. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 21. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker nek, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o naslovu 4. poglavja in amandmajev vlade k temu naslovu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj še odločanje o naslovu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov 4. poglavja v celoti sprejet. Prehajam na razpravo in odločanje o naslovu 5. poglavja in amandmaju vlade k temu naslovu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o naslovu 5. poglavja v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov sprejet. Prehajam na razpravo in odločanje o 26. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju. Glasujmo! Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prosim za pozornost! V pregledu amandmajev nimamo amandmaja, ki ga je vložila poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije, in sicer gre za amandma k 27. členu. Zato odpiram razpravo o 27. členu in amandmaju poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Petan, izvolite.
Hvala. Ta predlog zakona ne določa jasnega postopka pred objavo splošnega akta javne agencije. Mi smo menili, da to ni dobro, da je to pomanjkljivost tega predloga zakona. Zato smo s tem stavkom, ki ga dodajamo, želeli bolj jasno opredeliti ta postopek. Menimo, da bi s tem zakon samo pridobil na svoji jasnosti in na svoji teži.Zato predlagamo, da se podpre takšen amandma k 27. členu. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Virant, izvolite.
Predlagatelj se s tem strinja. Dejansko gre za tehnično izboljšavo besedila.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju k 27. členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina socialdemokratske stranke. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 27. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 28. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 31. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 32. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade in naslovu VI. poglavja. Odpiram razpravo. Gospod Lavrinc, izvolite.
Hvala lepa. Bolj zato, da pritegnem pozornost. Namreč, tu gre za poglavje "Odnosi z uporabniki". V razpravah na odboru smo se kar soglasno odločili, da bi to poglavje ostalo v zakonu. To je javnost dela poslovanja z uporabniki, obravnava pripomb in predlogov uporabnikov in tako naprej. Vlada je namreč predlagala črtanje, najprej naslova in tudi posameznih členov. Odbor tega ni podprl. Jaz bom sledil tistemu, kar je bilo dogovorjeno odboru. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje o amandmaju vlade, ki ga odbor ne podpira. Glasujmo! Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 8, proti 39. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o naslovu 6. poglavja v celoti. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 1. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je naslov v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade za črtanje 33. člena, ki ga odbor ne podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 9, proti 30. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Prvo glasovanje ni bilo uspešno o členu v celoti, zato ponovno prosim za nekaj pozornosti. Drugič glasujmo o členu v celoti. Glasujmo! Tudi drugo glasovanje ni bilo uspešno. Za 10 minut sejo prekinjam. Ob 12.18 bomo tretjič glasovali o 33. členu v celoti.
Spoštovani, spoštovane! Poskusili bomo nadaljevati z delom. Tretjič bomo glasovali o 33. členu v celoti. Prosim za pozornost. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 34. členu in dveh amandmajih. Prosim za pozornost ob tej spremembi, ki jo želim pojasniti. Najprej bomo glasovali o amandmaju, ki se nahaja pod zaporedno številko 2, z opombo, če bo ta sprejet, ker predpostavlja črtanje člena, bo amandma, ki se zdaj nahaja pod zaporedno številko 1, postal brezpredmeten. Glasujemo torej in razpravljamo seveda tudi najprej o amandmaju, ki se nahaja pod zaporedno številko 2. To je amandma vlade, ki ga matično delovno telo ne podpira. O obeh amandmajih in členu v celoti odpiram razpravo. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje o amandmaju vlade pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 13, proti 30. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Amandma pod številko 1 je postal brezpredmeten. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Razveljavljam glasovanje o členu v celoti. Ob taki situaciji seveda ni postal amandma pod zaporedno številko 1 brezpredmeten, to je amandma odbora, in odločamo torej o amandmaju odbora pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet. Zdaj glasujemo še o 34. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 36, proti nihče. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 35. členu in amandmaju vlade, ki ga matično delovno telo ne podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 18, proti 22. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 46, za je glasovalo 37, proti eden. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 38. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 46. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas 50. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas 49. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 47. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Prvo glasovanje ni bilo uspešno. Ponovno prosim za malo pozornosti. Drugič glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 48. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Glasovanje ponovno ni bilo uspešno. V dvorani nas je zadosti. Ponovno prosim za pozornost. Drugič odločamo o amandmaju. Glasujemo. Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 50. členu in o dveh amandmajih k temu členu. Pod 1 je amandma odbora, z opombo, če bo sprejet ta amandma, bo amandma pod zaporedno številko 2, katerega predlagatelj je vlada in ga odbor ne podpira, brezpredmeten. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujmo! Navzočih nas je 47. Zaje glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Člen je spremenjen in tako je postalo glasovanje o amandmaju pod 2 brezpredmetno. Prehajamo na razpravo in odločanje o 51. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in 51. člen spremenjen. Zdaj prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? Ker ne, prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujmo! Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo tudi na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o naslovu. Glasujmo! Prvo glasovanje o naslovu zakona ni bilo uspešno, zato ponovno lepo prosim za pozornost. Drugič bomo glasovali o naslovu zakona. Glasujmo! Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. V razpravo dajem še naslednji predlog sklepa. Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi Vlada Republike Slovenije. Želi v zvezi s predlaganim sklepom kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu sklepa. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Gospod Virant, izvolite.
Predlagatelj predlaga obravnavo zakona v tretjem branju po drugem odstavku 194. člena, torej v roku 7 dni po prejemu gradiva.
Hvala lepa. Želi o predlaganem predlogu sklepa kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, ki ga je predstavil predstavnik vlade. Glasujmo! Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 41, proti 1. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavniku vlade in predstavnici sekretariata se najlepše zahvaljujem. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O INŠPEKCIJSKEM NADZORU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Gospod državni sekretar v ministrstvu za notranje zadeve, dr. Gregor Virant, izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča. Spoštovane gospe poslanke, gospodje poslanci! Zakon je pripravljen za tretjo obravnavo v skladu s stališči, ki so bila sprejeta v drugi obravnavi in so se v glavnem nanašala na pripombe oziroma mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve. V razpravi na matičnem delovnem telesu se je odprlo eno bistveno vprašanje, to je vprašanje teritorialne organiziranosti inšpekcij, vprašanje, ali naj se območne enote oziroma izpostave inšpekcij vključijo v upravne enote. Stališče predlagatelja do tega vprašanja je negativno Obstaja vrsta razlogov za to, da do takšne reorganizacije ne pride. Primerjava teksta za prvo in za drugo branje pokaže, da so spremenjene določbe, ki se tičejo organiziranosti inšpekcij, in sicer tako, da je jasno določeno, da inšpekcije delujejo v obliki inšpektoratov, izjemoma v obliki drugega organa v sestavi ministrstva. Spremenjene so določbe o inšpekcijskem svetu, spremenjene so določbe o usposabljanju in še nekatere druge določbe v skladu s stališči državnega zbora. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko, kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Podpredsednik odbora, gospod Kangler, izvolite.
Odbor za notranjo politiko je na 18. redni seji 6.3. obravnaval kot matično delovno telo predlog zakona o inšpekcijskem nadzoru, druga obravnava, ki ga je predložila Vlada Republike Slovenije. Odbor je nadalje prejel predlog amandmaja republiškega odbora sindikata državnih in družbenih organov Slovenije [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]], z dne 3.3.2002, in poslanca Davorina Terčona, z dne 8.3.2002, s predlogom, da jih odbor povzame kot svoje. Predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve je ocenil, da je predlagatelj večinoma upošteval tudi mnenje sekretariata, katerega vsebina je bila sicer pretežno vsebovana že v posameznih stališčih, do pripomb iz mnenja, ki jih ni upošteval, pa se je predlagatelj opredelil naknadno. Kot novo, izboljšano rešitev, je predlagatelj opredelil možnost, da se inšpekcija organizira le v inšpektoratih kot organih v sestavi, izjemoma pa lahko tudi v organu, ki ni inšpektorat, če tako določa poseben zakon ali uredba. V razpravi je bilo poudarjenih zlasti troje bistvenih vprašanj, in sicer, ali organiziranost inšpekcije kot organa v sestavi omogoča neodvisnost in učinkovitost izvajanja inšpekcijskih funkcij, ali lahko inšpektor opravlja tudi druge naloge, ali naj obravnava zakon [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]kjer gre tudi za proračunski nadzor. Pri tem je predstavnik vlade poudaril, da gre za samostojne in neodvisne naloge, ki jih inšpekcija opravlja. V zvezi z določbo 11. člena predloga zakona, ki ureja koordinacijo delovanja inšpekcij, naj predlagatelj prouči možnost v tretji obravnavi za natančnejšo opredelitev pristojnosti inšpekcijskega sveta, da bi lahko zagotovili cilj racionalnega in enotnega delovanja celotnih inšpekcijskih služb. Odbor je podprl vse amandmaje vlade Republike Slovenije z dne 7.1.2002 in z dne 29.3.2002 ter amandma poslanca Dušana Vučka k 40. členu. Odbor ni podprl amandmajev poslanca Dušana Vučka k 23. in 38. členu ter 39. členu, kakor tudi amandmaja poslanske skupine stranke mladih k 8. členu. Odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da predlog zakona o inšpekcijskem nadzoru v drugi obravnavi sprejme skupaj z amandmaji, ki jih je odbor podprl.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Zato lahko preidemo na obravnavo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Spoštovane kolegice in kolege, ki so v bližini, prosim, da se nam pridružijo, ker bomo glasovali o predlogu sklepa in v nadaljevanju o svežnju predlogov amandmajev. Mislim, da bi lahko danes zaključili obravnavo tudi 4. točke in s tem zaključili v tem tednu obravnavo vseh zakonov, ki smo si jih zadali kot cilj, da jih obravnavamo v paketu. O predlogu sklepa, ki sem ga predstavila, glasujemo. Glasujemo. Navzočih nas je 42. Drugo glasovanje ni bilo uspešno. Še enkrat lepo prosim, če bi v nadaljevanju lahko zbrali toliko skupne energije in končali tudi z obravnavo tega zakona. Nadaljujemo torej ob 12. uri in 48 minut.
Glasujemo o predlogu sklepa, ki sem ga predstavila, da v nadaljevanju razpravljamo in glasujemo skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. O tem predlogu sklepa glasujemo tretjič. Ker tudi ob tretjem ugotavljanju navzočnosti v dvorani ni bilo zadosti poslank in poslancev, tako kot je gospod Školč rekel prej, razpuščam državni zbor in prosim Kviaz, da v skladu s poslovnikom ukrepa. Hvala lepa. Spoštovani, spoštovane! Seveda je ob besedi "razpust" - se opravičujem, moja krivda - treba povedati, kdaj bomo nadaljevali. Po pogovoru z vodji poslanskih skupin sem lahko ocenila, da je želja, da zakon danes končamo, in da bodo zagotovili tudi prisotnost svojih poslank in poslancev. Zato pet minut čez 13.00 uro nadaljujemo z delom. Seveda vas prosim, da vzamete na znanje tudi to, da bomo drugo obravnavo zakona dokončali. Tako so zagotovili vodje poslanskih skupin. Hvala lepa.
Spoštovani, spoštovane! Kot sem se uspela dogovoriti z vodji poslanskih skupin, da bi nadaljevali ob 13.05 uri in danes opravili tudi drugo obravnavo predloga zakona o inšpekcijskem nadzoru, da lahko državni zbor veljavno odloča, bom najprej ugotovila navzočnost v dvorani. Lepo prosim za pozornost! Ugotavljam navzočnost v dvorani! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko veljavno odloča. Za pozornost bi prosila tudi v nadaljevanju, ker je pred nami najprej odločanje o proceduralnem sklepu, ki sem ga danes že trikrat predstavila, in sicer, da razpravljamo in glasujemo v nadaljevanju o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. O tem glasujmo! Navzočih nas je 60. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 15.4.2002. V razpravo in odločanje dajem 3. člen in dva amandmaja k temu členu. Predlagatelj obeh je vlada. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujmo! Navzočihje 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujmo! Navzočih nas je 57. Za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 8. členu. K temu členu je vložen amandma poslanske skupine Stranke mladih Slovenije, ki se nahaja v pregledu. Na klopi pa imate tudi amandma, o katerem bomo odločali pod zaporedno številko 2. To je amandma poslanske skupine Nove Slovenije. O obeh amandmajih inčlenu v celoti odpiram razpravo. Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. V poslanski skupini Nove Slovenije smo želeli z amandmajem, ki smo ga vložili, opozoriti na neustrezno organizacijsko tehnično organizacijo v inšpekcijskih službah. O tem je tekla razprava že včeraj ob organizaciji teh služb, javnih uslužbencih v Republiki Sloveniji. Gre za to, da ko so leta 1995 inšpekcijske službe prišle pod ingerenco posameznih ministrstev, niso bile rešene ostale organizacijsko-tehnične zadeve, kot je knjiženje spisov za področje inšpekcijskega dela, potem arhiviranje spisov in pa tudi nekatera druga, kot je recimo nabava ostalega materiala za delo inšpekcij in podobno. Pričakovali smo, da bo zakon, ki je sedaj pred nami, na nek način razrešil tudi to področje, kjer nam organizacija škriplje. Danes so v bistvu inšpekcijske službe po naši oceni neorganizirane, delujejo vsaka zase. Ti spisi se knjižijo v vsaki inšpekciji posebej in potem se tudi v vsaki inšpekciji posebej hranijo. Se pravi, nobenega pravega sistematičnega reda ni, kar se tiče tega. Radi bi sicer slišali stališče vlade, mislimo pa, da bi vlada še vedno lahko ob eventualno kakšnem sprejetem amandmaju do tretjega branja pripravila neko svojo ustrezno rešitev, če se tako postavljen amandma, kot smo ga predlagali, seveda vladi zdi neprimeren. Verjetno je res, ker je to bilo zelo na hitro napisano, takšna rešitev neustrezna, vendar pa se verjetno strinjate z nami, da bi na tem področju bilo treba nekaj premakniti in predvsem organizirati to zadevo na takšen način, da bi bila racionalnejša. Danes je takšna organizacija, kot je, izrazito neracionalna, zatorej predlagamo vladi, da razmisli o tej pobudi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Diaci, izvolite, potem gospod Virant.
Hvala za besedo. Predlagamo, da se črta tretji odstavek 8. člena, ker govori o izjemah. Če želimo zagotoviti poleg varovanja javnega interesa tudi varovanje interesa pravnih in fizičnih oseb, mora imeti inšpekcija vedno status samostojnega organa v sestavi ministrstva, ne pa da se dopuščajo neke izjeme. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Virant, izvolite.
Hvala lepa. Najprej glede amandmaja Stranke mladih Slovenije. Mislim, da je amandma posledica nerazumevanja tega tretjega odstavka 8. člena. V tretjem odstavku 8. člena je rečeno, da izjemoma lahko inšpekcija deluje v drugem organu v sestavi, ampak še vedno v organu v sestavi. Se pravi, zakon zagotavlja, da bo vsaka inšpekcija delovala do te mere ločeno od ministrstva, da bo imela status organa v sestavi, ali kot inšpektorat ali kot drug organ v sestavi. To je tudi edina kategorija upravnih nalog, ki ima zakonsko zagotovljen ta status. Vlada ne bo mogla z uredbo sama odločiti, ali bo ali ne bo inšpekcijski nadzor v organu v sestavi. Kar se pa tiče amandmaja Nove Slovenije, bi pa rekel takole. Tako kot je amandma zapisan, ideja amandmaja je seveda pozitivna. Na ta način je potrebno problem te disperzije inšpekcijskih služb rešiti, ampak to nikakor ni materija zakona. To je točno tisto, o čemer je bilo tudi na odboru govora, kar bo moral narediti ta koordinacijski svet oziroma inšpekcijski svet, ki mu bo vlada morala naložiti, da naj pripravi usklajen predlog za reševanje prostorske problematike. Če bi to uspelo in če bi se inšpekcije prostorsko združile v istem prostoru oziroma v istih objektih, po možnosti skupaj z upravno enoto, potem je že po zdajšnjih predpisih vse to, kar je tu zapisano, možno. To se pravi, da vse naloge glavne pisarne, tudi za inšpekcije, opravlja upravna enota. To je možno. Torej stališče predlagatelja je, da je ideja dobra, ampak da to ni zakonska materija.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1 v pregledu. Glasujemo. Navzočih nas je 57. Za je glasovalo 7, proti 46. [[Za je glasovalo 7.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije. Glasujemo. Navzočih nas je 53. Za je glasovalo 11, proti 32. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 41, proti 3. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 9. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih nas je 56. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Se opravičujem, ni potrebno, člen je bil s sprejemom amandmaja spremenjen. Prekinjam glasovanje. Prehajamo na razpravo in odločanje o 10. členu in o dveh amandmajih. Predlagatelj obeh je vlada k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju od 1. Glasujemo. Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih nas je 56. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 53. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 11. členu in o štirih amandmajih k temu členu. Pod 1, 2 in 3 so amandmaji vlade. Na klopi pa imate tudi [[...]]Ravnokar pa smo dobili še amandma, o katerem bi odločali pod 4, in sicer amandma poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije, ki se glasi: V 11. členu se doda nov zadnji stavek četrtega odstavka, ki se glasi: "Inšpekcijski svet usklajujejo reševanje organizacije, prostorske, materialne, finančne in administrativne problematike delovanja območnih enot in izpostav inšpektoratov." O amandmajih in členih v celoti odpiram razpravo. Najprej gospod Vizjak, potem gospod Lavrinc.
Hvala lepa za besedo. 11. člen predloga zakona predvideva ustanovitev inšpekcijskega sveta kot stalnega medresorskega delovnega telesa. Ta inšpekcijski svet v 11. členu ima tudi nekatere pristojnosti, naloge ali kakorkoli temu rečemo, ki so pa v glavnem vsebinske narave, in je namenjen recimo združevanju inšpekcij v smislu večje učinkovitosti in delovanja koordiniranih akcij več inšpektoratov, kar je vsekakor dobro. Menimo pa, da je zelo dobro oziroma tu primanjkuje predvsem usklajenega administrativno, tehnično organizacijskega in še kakšnega dela znotraj posameznih inšpekcijah v dislociranih enotah in izpostavah. Poglejte, sam sem bil včasih član ene enote inšpekcije v Krškem in vem, da je imel vsak inšpektorat svojo fotokopirnico, vsak je po svoje knjižil pošto, vsak je po svoje iskal probleme arhiviranja spisov, vsak je po svoje pošiljal pošto, vsak je po svoje imel tehnično-administrativni support, vsak je imel svoj telefon, vsak je imel svoj faks in tako naprej. Marsikaj bi se dalo poenostaviti in nenazadnje tudi narediti učinkoviteje, hitrejše, racionalnejše, če bi nekdo skrbel za organizacijo vseh teh inšpekcijskih služb po enotah, predvsem v administrativno -, tehnično-organizacijskem smislu. In prav ta naš amandma, to se pravi amandma Socialdemokratske stranke, predvideva, da bi se inšpekcijski svet ukvarjal tudi s temi vprašanji, da ima v tem zakonu tudi neko formalno pristojnost, da se seveda kasneje lahko tudi z drugimi podzakonskimi akti detajlneje uredi način urejanja tudi teh organizacijsko -, prostorsko -, materialno -administrativnih problemov. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Okoli organizacije inšpekcij je bilo ravno pri tem in pri 8. členu največ besede. Smeri sta bili pa dve. Ena je bila, da bi mi že z zakonom pravzaprav nekaj naložili, da se na nekem nižjem nivoju to delo da, bom rekel: skupne prostore, se jim zagotovi skupne tehnične pripomočke in tako naprej. Drugi pa je bil, da bi se, seveda, ker so inšpekcije sedaj organizirane tako, kot pravzaprav izvira iz ustave, po vsakem ministrstvu posebej - da bi se z neko koordinacijo to doseglo. In ta drugi je na odboru prevladal, zato smo na odboru podobno, kot se zdaj glasi amandma socialdemokratov, predlagali vladi, da naj za tretje branje vključi kot pooblastilo in naročilo, torej ne samo to, da ima pravico delati, ampak da mora ta inšpekcijski svet skrbeti tudi za to, da se te stvari ne podvajajo, potrajajo in tako naprej; še posebej veliko norosti je bilo narejene takrat, ko so šle inšpekcije narazen in je bilo tudi precej neracionalnega trošenja državnih sredstev. No, zato mislim, da je prav, če zdaj, ko imamo že pred seboj ta amandma, ob drugem branju, predlagam, da ta amandma socialdemokratov podpremo. Če bo treba še kaj izpiliti, kaj vem, zaradi besednega, torej zaradi nomotehnike, tisto se pa lahko ob tretjem branju naredi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Kot sem napovedala, najprej glasujemo o amandmajih pod 1, 2 in 3 in pod zaporedno številko 4 še o amandmaju, ki ga ni v pregledu. Najprej torej glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 11. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 55, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 46, proti eden. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod številko 3. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj glasujemo še o amandmaju, ki ga ni v pregledu, o amandmaju poslanske skupine SDS. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 41, proti 4. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 12. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 54, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 13. členu in dveh amandmajih vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujmo! Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujmo! Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 56. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 17. členu in o dveh amandmajih k temu členu. Pod 1 je amandma vlade, pod zaporedno številko 2 pa bomo odločali o amandmaju, ki ga v pregledu ni in je amandma poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije in se glasi: V tretjem odstavku 17. člena se beseda "hujše" nadomesti z besedo "težje". O obeh amandmajih odpiram razpravo. Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Mene že sicer moti v 17. členu - ampak to je, izgleda posledica predloga zakona o javnih uslužbencih - in sicer, da imamo dva sistema. In sicer, vemo, da je v zakonu o delovnih razmerjih, ki je prav tako v tretji obravnavi, predvideno, da imamo disciplinske ukrepe oziroma [[...]]Disciplinske ukrepe, samo za blažje oblike kršitev, drugo so pa kar odpovedi delovnega razmerja. Disciplinske ukrepe imamo za lažje kršitve v smislu denarne kazni in opomina in predvideva to, kar je sicer sedanja rešitev. Za težje primere pa to ni več disciplinski ukrep, ampak je to kar, bi rekel, nekako odpoved iz krivdnih razlogov. Vidim, da zakon o javnih uslužbencih nekako še zmeraj vzpostavlja stari sistem, po katerem imamo tri disciplinske ukrepe, to se pravi, opomin, denarno kazen in v končni fazi tudi odpoved delovnega razmerja. Tega koncepta pa ne sledi več zakon o delovnih razmerjih. Naš amandma je dokaj redakcijske narave, ker je v bistvu v zakonu o javnih uslužbencih predvideno, ne hujša kršitev delovnih obveznosti, kot doslej, ampak težja kršitev, zato predlagamo to zamenjavo. Vendar kljub temu mislimo le, da bi bilo sistema vredno poenotiti, da bi te disciplinske ukrepe imeli tako za državno upravo oziroma tudi za inšpekcije in javne uslužbence, kot tudi, da je sicer za uslužbence nekako sinhrono, to se pravi, da bi imeli disciplinske ukrepe in neke odpovedi v krivdnem primeru in tako naprej. Mogoče bi prosil predstavnika vlade, da to nekakopojasni, zakaj je pri javnih uslužbencih predviden drugačen koncept, kot je pa sicer v zakonu o delovnih razmerjih. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Virant, izvolite.
Kar se tiče redakcijskega amandmaja, je seveda v redu, je potreben. Kar se pa tiče tega konceptualnega vprašanja, je pa to zavestna odločitev predlagatelja, da pri zakonu o javnih uslužbencih postavi drug koncept disciplinske odgovornosti. Med prvim in drugim branjem smo pri zakonu o javnih uslužbencih zelo natančno pregledali, kaj se je dogajalo pri zakonu o delovnih razmerjih in seveda opravili temeljito uskladitev in naredili tudi seznam tistih vprašanj, ki so v tem zakonu urejena drugače in morajo biti urejena drugače. In tu smo se zavestno odločili za ta koncept, po katerem iz krivdnih razlogov javnemu uslužbencu preneha delovno razmerje samo, če se izpelje disciplinski postopek. Namreč, po zakonu o delovnih razmerjih, seveda, odpoved je mogoča iz krivdnih razlogov, ampak brez posebnegapostopka. V zakonu o javnih uslužbencih pa predvidevamo še naprej ta postopek, ki varuje pravice javnega uslužbenca. Je pa, seveda, izrek odpoved delovnega razmerja mogoč, če je ena izmed teh težjih disciplinskih kršitev storjena. Če je storjena naklepno ali iz hude malomarnosti in če je izpeljan disciplinski postopek po zakonu. Tako to niti ni razprava o tem amandmaju. Amandma pa je primeren.
Hvala lepa. Se opravičujem, res ne bi rada, da širimo razpravo v vsebino drugega zakona. Mislim, da vaše pojasnilo in pojasnilo predstavnika vlade zadošča za naše odločanje. Hvala lepa. Razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju, ki je v pregledu pod 1, to je amandma vlade. Glasujemo. Navzočih nas je 54.Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In zdaj odločamo o amandmaju poslanske skupine SDS. Glasujemo. Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 48, proti 1. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 18. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. V pregledu tudi ni amandmaja poslanske skupine socialdemokratske stranke, in sicer k 19. členu. Prehajamo torej na razpravo in odločanje o 19. členu in amandmaju poslanske skupine, ki se glasi: V 19. členu se v drugem odstavku v zadnjem stavku črta besedilo "državnih organov". Odpiram razpravo. Gospod Brejc, izvolite.
V tem amandmaju želimo opozoriti na neustrezno obravnavanje zasebnega sektorja. Namreč člen, ki ga amandmiramo, govori o tem [[citiram]] : "Dokumentacije državnih organov, ki je določena kot tajna, inšpektor ne sme odvzeti." Mi predlagamo, da se besedi "državnih organov" črtata zato, ker mislimo, da je v poslovnem svetu tudi dokumentacija, ki je visoke stopnje zaupnosti. Pa če samo omenim, denimo, ponudbe na različne razpise v skladu z zakonom o javnih naročilih in tako naprej, pa seveda še marsikaj drugega, to so tudi tehnološke novosti, ki jih posamezna podjetja varujejo, skušajo zaščititi, kolikor pač morejo, in če bi inšpektor imel možnost odvzeti katerokoli dokumentacijo, bi seveda lahko s tem spravil tako organizacijo, tako podjetje v neugoden položaj. Tako predlagamo, da se s tem, ko črtamo "državne organe", to področje tajnosti nekako izenači.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc, izvolite.
Hvala lepa. Tega amandmaja ne bom podprl. Osebno menim, da je dovolj drugih varovalk, da inšpektorji ne bi mogli zlorabljati, da tako rečem, nekih tajnih oziroma zaupnih podatkov, ki se lahko najdejo ob njihovem delu. Če pa naredimo to, da vržemo ven državne organe, skratka, da bomo zdaj vse izenačili, potem pa damo na svetlo tudi, denimo, ko inšpektor pri nekem delu pride do nekega dokumenta nekega državnega organa, ki ima, denimo, neko vojaško naravo, zaradi tega neko zaupnost "užgano", ali pa nekega policijskega dela, - recimo -, pa je zaradi tega tam tisti žig kot tajnost udarjen, v takem primeru pa res po moje dovolimo, da sicer pooblaščeni delavec te države, ampak za čisto neko drugo področje, pride tudi do podatkov, ki so pa, ne vem, morda celo - recimo - osebne narave do te mere za nekoga, ki je osumljen nekega kaznivega dejanja, ali pa recimo tam privojski do nekih vojaških skrivnosti - ne vem, mislim, da to kar tako enačiti, torej kaj je tajnost, tisto, kar je od države nekako zahtevana in zaradi državnih interesov, in tajnost tistih, kjer gre za poslovni interes, je pa bistvena razlika, no.
Hvala lepa. Gospod Virant, potem gospod Brejc.
Mislim, da je problem tega amandmaja v tem, da kaj je poslovna tajnost, določa podjetje samo. Kaj je uradna tajnost in druge oblike tajnosti, ki veljajo v državnih organih, to ureja zakon o tajnih podatkih. Medtem ko žig poslovne tajnosti pa seveda podjetje lahko da samo in tu obstaja ta nevarnost, da bi podjetja to zlorabljala. Torej, inšpektor pride, pogleda dokumentacijo, želi doseči nek papir zaradi nadaljnje obdelave, in potem mu podjetje reče oziroma pooblaščena oseba reče, to je pa tajen podatek oziroma to je pa naša poslovna tajnost.
Hvala lepa. Gospod Brejc, izvolite.
Repliciram najprej gospodu Lavrincu, ki je rekel, da je v zakonu dovolj drugih orodij ali - kako se je že izrazil - ukrepov, ki zagotavljajo, da do tega ne bi prišlo; torej, da bi - recimo - inšpektor zlorabil. Pa bi ga, seveda, prosil, da vsaj eno ali pa dve našteje, tako da bomo tisti, ki smo manj poučeni o tem, razumeli, za kaj gre. Vendar pa je treba reči še naslednje dr. Virantu, da poslovna tajnost se vedno vnaprej opredeli, ne za nazaj. Tudi recimo, ko gre za razpis [[...]]Zlasti mislim tu, ko podjetja kandidirajo na javnih natečajih za različne projekte, je eden od ključnih podatkov višina ponudbe. Tu seveda tudi lahko pride potem do čudne situacije. Nek gospodarski subjekt je lahko zaradi inšpektorja v tem primeru v nekem slabšem položaju kot nek drug subjekt. Mislim tudi, da ne zdrži kritike presoje - torej ta določba - tudi zato, ker s tem državne organe privilegiramo in kažemo izrazito nezaupanje države do gospodarskih in drugih subjektov. Jaz vendar ne bi šel tako daleč. Inšpektorji že doslej niso prav pogosto zaplenili dokumentacije, ki bi bila tako označena. Pa še en majhen argument. Na področju državne uprave je ogromno dokumentov, zlasti na področju obrambe, označenih z neko stopnjo zaupnosti, čeprav je vprašanje, če si to zaslužijo. Na drugi strani pa v poslovnem svetu obstaja razmeroma nizka varnostna kultura in preprosto pozabijo take oznake dati. Mi bi vendar morali tudi upoštevati razmere, kakršne so, in ne delati teh razlik vnaprej.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje, in sicer najprej o amandmaju poslanske skupine SDS, potem v členu o celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 57. Za je glasovalo 22, proti 31. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o 19. členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 40, proti 3. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 21. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 55. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 53. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 22. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 55. Za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 23. členu. Tu imamo tri amandmaje. Pod 1 je amandma vlade, pod 2 je amandma vlade, pod 3 amandma poslanca Vučka, ki ga imate [[...]]Izvolite, gospod Vučko.
Jaz svoj amandma umikam, ker ga je vlada povzela v amandmaju pod številko 2.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Amandma pod 3 je umaknjen. Odločamo o amandmaju pod 1. Glasujmo! Navzočih nas je 53. Za je glasovalo 41, proti 1 [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 55. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 28. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 29. členu in dveh amandmajih vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o amandmaju pod 1. Samo trenutek! Prosim, da mi tehnične službe pomagajo, ker gumb za sprožitev naprave ne dela. Hvala lepa. Glasujemo torej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih nas je 55. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 30. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 31. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Rad bi zgolj eno pojasnilo, kajti ni mi jasno, kako bo to mogoče izvajati. Glejte, gre za stroške inšpekcijskega postopka, ki so bili nujni za ugotovitev dejstev, ki dokazujejo, da je zavezanec kršil zakon in da te postopke oziroma te stroške trpi zavezanec. Poglejte, v praksi inšpektorji velikokrat pregledujejo po uradni dolžnosti, dostikrat pa tudi na zahtevo nekih prijaviteljev ali pa obstaja nek sum. Sum je lahko izkazan, recimo, tudi čisto tako, po govoricah, lahko po časopisnih člankih ali kakorkoli. In poglejte primer, gre inšpektorna tak način k nekomu in ugotovi tam kršitve in kako bo zdaj. To se pravi, kako mu naj zdaj še "zakasira", to se pravi, stroške inšpekcijskega pregleda - če ugotovi, seveda, tam kršitev. Kajti po tem 31. členu prvem odstavku bi stroške inšpekcijskega postopka trpel zavezanec. Rad bi tu določena pojasnila, kaj je s tem prvim odstavkom mišljeno oziroma v katerem primeru bo zavezanec kril stroške, v katerem ne, in verjetno, ker je člen odprt, bi bilo mogoče razbistriti to določbo do tretjega branja. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Virant, izvolite.
Trikrat se nam ta lažna prijava pojavlja. Enkrat, ko inšpektor presoja, ali bo prijavo vzel, torej ali jo bo obravnaval ali ne, drugič pri kritju stroškov postopka in tretjič potem še, ko dajemo inšpektorju pravico, da izreče mandatno kazen v primeru, da gre za lažno prijavo. Tu smo nekako nihali med tremi različnimi izrazi, eno je šikanozna prijava, drugo je lažna prijava in tretja je dikcija sedanjega zakona o upravnem postopku, prijava iz nagajivosti. Ta tretja se sliši nekako, bi rekel, nekoliko neresno, kaj pomeni nagajivost, je zelo težko definirati. Šikanozna prijava - pri šikani je treba dokazovati ne samo, da je nekdo naklepno nekoga prijavil, čeprav je vedel, da ničesar ne krši, ampak mu moraš dokazati tudi namen, da ga je želel, torej da je želel biti šikanozen, torej "dolus coloratus". Ostali smo pri pojmu lažna prijava, ki pomeni, da je nekdo nekoga prijavil, čeprav je vedel, iz vseh okoliščin primera izhaja, da je vedel, da ničesar ne krši. Teh primerov je mogoče na področju vaše bivše inšpekcije ni toliko, je pa takih primerov zelo veliko na področju inšpekcije za okolje in prostor, kjer - recimo - je sosedu vročena odločba, vročeno lokacijsko dovoljenje, pa kljub temu pokliče inšpektorja in ga pošlje nad svojega soseda. Tam je pa očitno, da gre za lažno prijavo. Torej samo v primeru, ko se glede na okoliščine dokaže, da je nekdo namenoma, naklepno prijavil, čeprav je vedel, da ni nič narobe, v tem primeru pač to pride v poštev, in glede stroškov postopka in glede denarne kazni.
Hvala lepa. Gospod Vizjak, izvolite.
Mogoče je šla razprava predstavnika vlade malo v drugo smer, kot sem vprašal. Poglejte, to bi razumel, če bi bili stroški inšpekcijskega pregleda po postopkih na zahtevo stranke, ker vemo, da imamo kdaj tudi - ampak to so stroški inšpekcijskega postopka, ki so lahko po uradni dolžnosti izvedeni, lahko so [[...]]In zdaj tu naprtujemo stroške tega inšpekcijskega pregleda zavezancu, če tam ugotovimo kršitev, če pa ne ugotovimo kršitve, pa ne. To je, se mi zdi, čisto drug pristop kot doslej, kajti doslej je za vse inšpekcijske preglede krila stroške država, ne glede na karkoli, ali na ugotovljene nepravilnosti ali ne. To sem spraševal. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Virant, izvolite.
Izgleda, da sem napačno razumel vprašanje. No, tudi glede tega bi rekel, če bi danes dosledno upoštevali določbe zakona o upravnem postopku, bi že danes ravnali tako, da se tisti stroški postopka, ki jih je v bistvu zakrivil zavezanec, njemu naprtijo, ne pa državnemu proračunu. Torej, ideja te določbe je v tem, da naj stroške za nek postopek, za katerega se na koncu izkaže, da je bil upravičen in da je bil dejansko sprožen zaradi tega, ker je nekdo kršil zakon, da se ti stroški naložijo ne proračunu oziroma davčnim zavezancem, ampak da se naložijo tistemu, ki je kršil predpis.
Hvala lepa. Mislim, da lahko zaključim razpravo in preidemo na odločanje. Prehajamo na odločanje o amandmaju vlade k 31. členu. Glasujmo! Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 40, proti 1. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 32. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. V pregledu tudi ni amandmaja poslanske skupine SDS k 33. členu. Odpiram razpravo o členu in amandmaju, in sicer, v besedilu, da se doda nova prva alinea v prvem odstavku, ki se glasi: "lahko predhodno najavi inšpekcijski nadzor." O tem odpiram razpravo. Gospod Brejc, izvolite.
Mi smo tu želeli samo dopolniti ta 33. člen, ki ima naslov Preventivni ukrepi inšpektorjev ter opozorila. Dejstvo je namreč, da inšpektorji že danes lahko napovejo pregled. Da pa bi bilo to povsem jasno, pa predlagamo, da bi tu v 33. členu dodali še eno alineo, s katero bi pač to napoved jasno tudi zapisali.
Hvala lepa. Gospod Virant, izvolite.
Ta amandma sicer v ničemer ne spreminja koncepta. Je pa v bistvu redundanten, nepotreben. Mislim, da veliko več, kot ta amandma pove [[...]]Torej, če je smisel tega amandmaja, da se zagotovi, da inšpektor najavi pregled, takrat kadar z najavo ne bi inšpekcijski nadzor nič izgubil na učinkovitosti ali na kvaliteti, potem mislim, da je to zajeto v prvem odstavku 7. člena, tam, kjer je postavljeno načelo sorazmernosti, ki pravi, da se inšpekcijske naloge opravlja tako, da se posega v delovanje pravnih in fizičnih oseb le v obsegu, ki je nujen za zagotovitev učinkovitega inšpekcijskega nadzora. Iz te določbe bolj izhaja to, kar ste verjetno želeli doseči z amandmajem.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc, potem gospod Brejc. Lepo prosim še za nekaj potrpežljivosti!
Zelo zanimiv preobrat. Prej je bila skrb, da bi inšpektorji to kar pri svojem delu dobijo, nosili sem in tja; skratka, da bi bili na nek način lahko tudi skorumpirani. Zdaj nenadoma pa bi jim zaupali celo to, da bi se lahko s tistimi, ki bi jih imeli nadzirati, dogovarjali, seveda za ustrezne protiusluge ali stroške. Torej, prav zanimivo. No, mislim, da je to, kar je v okviru tega 33. člena, dovolj in zato tistega amandmaja ne bom podprl.
Hvala lepa. Gospod Brejc, izvolite.
Replika gospodu Lavrincu. Saj ne vem, če je sploh nujna.
Lepo prosim za mir v dvorani.
Že prej, ko je se oglasil in ko sem ga pozval, da pove razloge, je bil tiho, zdaj pa ne vem: ali stvari ne razume ali pa ni poslušal stvari. V 7. členu je zelo jasno napisano načelo sorazmernosti. Vse lepo piše o teh stvareh. Mi smo pa želeli s tem amandmajem omogočiti ali pa - kako naj rečem - zagotoviti tudi nekakšno bolj tudi vzgojno funkcijo. Če pogledamo ureditve v Evropi, vidimo, da imajo v številnih državah inšpektorji tudi preventivno vlogo, ki je poudarjena s tem, da lahko po svoji presoji strokovni, jasno, in tudi odgovornosti, to je diskrecijska pravica inšpektorja, napovejo inšpekcijski pregled. Že danes imamo v Sloveniji to možnost. Recimo, inšpektorji na področju obrambe napovedo svoj inšpekcijski nadzor, če ga želijo. In to tudi storijo večkrat. In tudi tu bi lahko rekli, ko gre za nove podjetnike. Poglejte, ne pozabiti na spremembo zakona o gospodarskih družbah, kjer se šteje, da ima podjetnik urejeno vse tako, kot mora biti. Ko se inšpektor zdaj pojavi tam, bi ga takoj kaznoval. In to se mi pa ne zdi v redu. Naj deluje tudi nekoliko vzgojno, pa mu naj pomaga, da bo tisto začetno obdobje delovanja podjetja čim bolj uspešno zaključil. V zakonu je dovolj možnosti, da se podjetniku pomaga, ne da se ga takoj represivno obravnava. In naša želja je samo ta, da - mi se seveda zavedamo, da je to represivna funkcija, ampak da tej represivni funkciji dodamo tudi nekoliko bolj poudarjeno vzgojno funkcijo, ki se lahko razume tudi kot nekako pomoč tistim, ki so, pač, začeli z neko dejavnostjo in se, seveda, mogoče na začetku še toliko ne znajdejo.
Hvala lepa. Dve repliki najprej. Gospod Lavrinc, potem gospod Sok.
Ja, samo to bi rekel, da bi od podpredsednika državnega zbora pričakoval majčkeno več taktnosti, kot pa to, da mi reče, da sem ali gluh ali pa neumen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lepo prosim za medsebojno spoštovanje v razpravah. Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa. Nisem mislil imeti replike.
Izvolite razpravo, žal jaz zelo težko ocenim, ko dvignete roko. Izvolite, razprava.
Vendar bi rad rekel, da gospod Lavrinc ravno z različnimi ocenami dela drugih poslancev v tem državnem zboru ne štedi. Tako, da ne vem, zakaj se čudi, če njemu kdo odgovori v takem stilu. Rad bi podprl to razmišljanje dr. Brejca. Mislim, da danes že v praksi velikokrat stvari tako potekajo in vsaj za področje, kjer sem bil sam inšpektor, vem, da so tako potekale: da ko je začel veljati nek novi predpis, smo inšpektorji dobili nalogo, da pogledamo, kako se ta predpis, kot takšen, uveljavlja v praksi. In v takšnih razmerah, pri takšnem načinu dela je seveda logično, da je se tak inšpekcijski nadzor tudi vnaprej najavil. Šlo je enostavno za to, kar je rekel dr. Brejc, za neko obliko pomoči s strani državnega organa. Zato mislim, da bi brez velike škode za ta zakon ta amandma lahko kot takšnega podprli, ker v praksi že danes na marsikaterem področju inšpekcije tako potekajo. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje o amandmaju k 33. členu poslanske skupine SDS. Glasujmo! Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 26, proti 22. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 53. Za je glasovalo 46, proti 3. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 35. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 36. členu in o dveh amandmajih k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujmo! Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o amandmaju pod 2. Glasujmo! Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 37. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 48, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 38. členu in samo enem amandmaju, pod zaporedno številko 2, ker je poslanec Vučko svoj amandma pod številko 1 umaknil. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 43, proti eden. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 2 sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 39. členu in enem amandmaju, ker je poslanec Vučko amandma pod številko 1 umaknil. Torej, razpravljamo in glasujemo samo o amandmaju pod številko 2, katerega predlagateljica je vlada. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Umaknjen je tudi amandma Dušana Vučka k 40. členu - to pa ni umaknjeno, se opravičujem! Vaš namig sem razumela narobe. Odpiram razpravo o 40. členu in amandmaju Dušana Vučka k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Se opravičujem še enkrat. Prehajamo torej na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 41. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. In še razprava in odločanje o zadnjem amandmaju, to je amandma vlade, ki predlaga novi 46. oziroma, pravilno, 45.a člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 43, proti eden. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je novi člen sprejet. Prosim še za malo pozornosti, samo še tri glasovanja so pred nami in bomo zaključili tudi drugo obravnavo tega zakona. Prehajamo na razpravo in odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o preostalih členih. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. V razpravo dajem še naslednji predlog sklepa: "Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi vlada Republike Slovenije." Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Gospod Virant, izvolite.
Hvala. Predlagam, da se tretja obravnava opravi po drugem odstavku 194. člena poslovnika, se pravi, sedem dni po prejemu gradiva.
Hvala lepa. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] O predlogu sklepa, ki ga predlaga predstavnik vlade, glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je tudi ta predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in današnje zasedanje. Predstavnikom vlade, sekretariata, vsem vam najlepša hvala in prijeten vikend vam želim. Sejo bomo nadaljevali v torek, ob 10.00 uri.