Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 48. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi prvega in drugega odstavka 58. člena ter drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: gospa Janja Klasinc, gospa Alenka Jeraj, gospa Iva Dimic, gospa Irena Tavčar, gospod Roberto Battelli, gospod Marijan Pojbič, gospod Dragutin Mate in dr. László Göncz. Na sejo sem vabil predstavnika Državnega sveta k 1. in 2. točki dnevnega reda, ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo v odstopu mag. Stanka Stepišnika k 3. točki, ministra za zdravje v odstopu Tomaža Gantarja k 4. točki ter predstavnike Vlade k vsem točkam dnevnega reda. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 48. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v četrtek, 28. novembra 2013, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlogov za umik točk z dnevnega reda ali za širitev dnevnega reda seje nisem prejel. Preden preidemo na odločanje o dnevnem redu, moramo odločiti o zahtevi za odločanje o odločitvi Kolegija predsednika Državnega zbora. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 73. seji 28. novembra 2013 sklenil, da se Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o javnih financah [[EPA 1612-VI]] obravnava po nujnem postopku. Na podlagi desetega odstavka 21. člena Poslovnika Državnega zbora je skupina 26 poslank in poslancev, s prvopodpisanim Jožetom Tankom, zahtevala, da Državni zbor odloči o navedeni odločitvi Kolegija. Na podlagi tretjega odstavka 143. člena Poslovnika Državnega zbora zato najprej prehajamo na obravnavo zahteve skupine poslank in poslancev, da Državni zbor odloči o odločitvi Kolegija predsednika Državnega zbora, da se Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o javnih financah [[EPA 1612-VI]] obravnava po nujnem postopku. Besedo za predstavitev stališča dajem predstavniku vlagateljev zahteve gospodu Jožetu Tanku.
Hvala lepa za besedo. Vsem lep pozdrav! Spet je petek in spet se bo zgodila usodna odločitev na finančnem področju v petek popoldne. Najprej 6. septembra milijardno poroštvo za dve tajkunski banki, 13. septembra je bila razrešitev gospoda Širclja iz DUTB, danes pa je koalicija prišla pred nas z novelo Zakona o javnih financah, s katerim si želi v Državnem zboru izposlovati nenadzorovano in neomejeno bianko menico za posege na bančnem trgu, kar pomeni, da nihče med nami ne bo videl nikakršnega dokumenta o tem. Tam ne bo ne zneskov ne namenov – praktično ničesar. Vse bo potekalo brez programov, brez finančnih načrtov, brez opredelitev, brez tega, kaj je strateško in kaj ni strateško. Vse bo potekalo pod klavzulo bančne tajnosti. Rad bi vas opozoril, da smo letos popravili, spremenili že vse ključne dokumente z bančnega področja, s finančnega področja, s proračunskega področja. Naredili ste rebalans za letošnje leto, ki je najboljši, sprejeli ste proračuna za leti 2014 in 2015, ki sta najboljša, sprejeli ste zakon o izvrševanju proračuna, ki je najboljši. Spremenili smo že Zakon o bančništvu, ki bi urejal vse te zadeve, in sedaj prihajate po vseh teh zgodbah, po vseh teh enkratnih zadevah še z novelo Zakona o javnih financah, ki posega v vse to, kar sem naštel, tako v rebalans za leto 2013, v zakon o izvrševanju proračuna za leto 2013, v proračuna za leti 2014 in 2015 in tako naprej. V vse te akte boste s tem posegli. Tega si ni mogoče razložiti drugače kot tako, da je lov odprt, da bodo predsednica Vlade, minister za finance in guverner odločali o vsem in nas slekli do golega. Predsednik Državnega zbora je še takrat, ko je bil vodja Poslanske skupine Socialnih demokratov, govoril o kraji stoletja. Govoril je tudi, če se boste spomnili, o veleizdaji, in to v času, ko je obstajal program upravljanja z državnim premoženjem v okviru Slovenskega državnega holdinga. Tu nimamo ne programa ne scenarija, ničesar, in gre verjetno za višje zneske kot pri državnem holdingu, kar zadeva učinek na državo in državni proračun. Moram reči, da s tem, ko predlagate takšen zakon, zavarujete samo to, da boste delali na področju bank drugače, kot delajo druge tuje banke v Republiki Sloveniji. Če držijo navedbe medijev, potem od teh bank, ki so zapadle pod stresne teste, domače in tuje, izpolnjujejo kriterije iz stresnih testov samo tri tuje banke. Domače banke, ki so šle v ta program, ne izpolnjujejo kriterijev. S tem, ko predlagate ta Zakon o javnih financah, zagotavljate samo to, da način poslovanja domačih bank še vedno ne bo izpolnjeval kriterijev po stresnih testih – zato, ker zagotavljate tako tehnologijo delo, kot je bila do sedaj v teh bankah in ki se je pokazala za izredno slabo. Imamo zakon o slabi banki, ki ga tudi s to novelo zakona suspendirate in onemogočate ravno tisto, kar je bil namen zakona o slabi banki – zagotoviti kvalitetno upravljanje z državnim finančnim in ostalim premoženjem. Spoštovani, predloga, da ta zakon obravnavamo po nujnem postopku, ne bomo podprli, kajti to, kar ste predložili letos Državnemu zboru in kar ste sprejeli, pomeni samo to, da se bo slabo delo na bančnem področju in pri upravljanju z drugim državnim premoženjem nadaljevalo ter da bomo še naprej pod stalnim bremenom dolivanja proračunskih finančnih sredstev v bančni sistem. Hvala lepa.
Hvala. O tej zahtevi ni razprave in obrazložitve glasu, zato prehajamo na odločanje. Prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Zboru predlagam, da odloči o naslednjem sklepu: Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o javnih financah se obravnava po nujnem postopku. Če sklep ne bo sprejet, bo Državni zbor predlog zakona obravnaval po rednem postopku. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 28. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Zato bo zbor v skladu s časovnim potekom seje navedeni predlog zakona obravnaval po nujnem postopku, in sicer kot 5. točko dnevnega reda. Prehajamo na odločanje o dnevnem redu. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem in s prejeto spremembo. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 23. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je dnevni red 48. izredne seje zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PONOVNO ODLOČANJE O ZAKONU O DAVKU NA NEPREMIČNINE. Državni svet je na 4. izredni seji 20. 11. 2013 zahteval, da Državni zbor na podlagi tretje alineje prvega odstavka 97. člena Ustave Republike Slovenije pred razglasitvijo ponovno odloča o Zakonu o davku na nepremičnine. Za obrazložitev zahteve dajem besedo predstavniku Državnega sveta gospodu Milanu Ozimiču.
Spoštovani predsednik, spoštovani poslanke in poslanci! Hvala za dano besedo in možnost, da obrazložimo naš predlog za ponovno odločanje v Državnem zboru glede Zakona o davku na nepremičnine, ki je po mnenju Državnega sveta in tudi po mnenju občin in interesne skupine lokalnih interesov ključnega pomena za to raven lokalne samouprave, torej za občine. Bom poskušal strniti te naše argumente, čeprav ste gradivo in obrazložitve dobili. To lahko strnemo nekako v 11 očitkov temu zakonu, ki ga na splošno ocenjujemo, da je slab in škodljiv za lokalne skupnosti, torej za občine. Prva pripomba in očitek je nespoštovanje danih pripomb in opozoril delovnih teles Državnega sveta v okviru javne razprave in kasnejšega zakonodajnega postopka. Ogromno pripomb in dilem je bilo izpostavljenih. Praktično nobena od njih v zakonodajnem postopku ni bila upoštevana. Drugi očitek je neprimernost sprejemanja zakona po nujnem postopku kot interventnega zakona. Za občine je to sistemski zakon, ker izrazito posega v njihovo financiranje, v njihovo avtonomijo in tudi finančno neodvisnost. Kot taka je priprava zakona tudi v neskladju z Zakonom o lokalni samoupravi, ker je bil sprejet brez ustrezne participacije občin, ki bi morale pri tem, za njih ključnem zakonu sodelovati. Nesprejemljiva je tudi dvojnost zakona v smislu delitve zbranih sredstev v razmerju 50:50. Po tem zakonu dobijo ta sredstva tudi značaj odstopljenih sredstev občinam in ne več njihovega lastnega vira, kar je v neskladju z Zakonom o financiranju občin. Naslednje je zmanjševanje neto učinka iz tega davka. Občine bodo vsaj v prehodnem obdobju pridobile sredstva v višini zbranega nadomestila, ampak na drugi strani se jim bodo povečali odhodki za obremenitev, ki je do sedaj niso imele, torej za davek na njihovo premoženje. V tej povezavi je tudi vključenih v zakon nekaj nesmislov: obdavčitev stavb za javno rabo in obremenitev nosilcev javnih služb. Mi bomo obremenili vrtce, šole in vse te stvari s sredstvi, ki bodo šla iz občinskih proračunov – ali bodo občine morale ta dodatna sredstva zagotavljati ali pa se bo okrnila kvaliteta dejavnosti v teh občinah zaradi pomanjkanja finančnih sredstev. Kot neprimerna se zdi ocena stanja in posledic, v katere bo ta zakon v vsej svoji razsežnosti posegel, tako na področje stanja fizičnih oseb kot tudi na področje stanja pravnih oseb. Ene in druge bodo obremenjene s tem davkom – dokaj nepravično in ponekod tudi popolnoma nesmiselno, brez občutka za stanje, v katerem so. V takem stanju jih sedaj obremenjujemo z davkom. Še zadnji očitek: kot podlaga je popolnoma neprimerna podlaga ta posplošena tržna vrednost, ki bo osnova za določanje tega davka. S tem vetom dajemo tudi možnost za ponovni premislek in neuveljavitev zakona po vaši odločitvi zaradi slabih rešitev in škodljivih posledic. Hvala lepa.
Hvala za obrazložitev zahteve. Zahtevo je obravnaval tudi Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Bojanu Starmanu.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem skupaj! Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 74. nujni seji 26. 11. 2013 obravnaval zahtevo Državnega sveta, da Državni zbor ponovno odloča o Zakonu o davku na nepremičnine, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada in ga je Državni zbor sprejel na 47. izredni seji 15. 11. 2013. Dobili smo naslednje gradivo: zahtevo Državnega sveta, mnenje Zakonodajno-pravne službe ter mnenje Vlade Republike Slovenije. Predstavnik Državnega sveta je, kot smo ga tudi danes slišali, obrazložil razloge, zakaj je Državni svet vložil zahtevo po ponovnem odločanju o davku na nepremičnine. Zakonodajno-pravna služba ni imela pripomb, in po krajši razpravi je odbor z večino glasov članov, 10 za in 6 proti, sprejel naslednje mnenje: Zakon o davku na nepremičnine je ustrezen. Podobno priporočamo tudi Državnemu zboru ob ponovnem glasovanju. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Za obrazložitev mnenja dajem besedo predstavniku Vlade kot predlagateljice zakona. Dr. Uroš Čufer, minister za finance, ima besedo.
Spoštovani predsednik, spoštovani poslanke in poslanci! Danes se ponovno odloča o davku na nepremičnine, ki ga je Državni svet z vetom zavrnil kot neprimernega. V zvezi z očitki Državnega sveta je treba pojasniti, da je bila zaradi vseh problemov v okviru dosedanjega sistema obdavčitve, med katerimi je gotovo največji problem arbitrarno in nepregledno določanje davčne osnove oziroma višine dajatve, sprejeta odločitev, da se ureditev nadomesti z enotnim, sodobnim sistemom davka na nepremičnine. Ne glede na to, da se je zakon sprejemal po nujnem postopku, gre za načelno dogovorjeno in dolgo časa tudi pripravljeno novo sistemsko rešitev. Ta se res uvaja v času gospodarske in proračunske krize, vendar z namenom, da se dolgoročno uredi obdavčitev nepremičnin, pri tem pa je bil davek ocenjen kot najmanj škodljiv davčni ukrep za povečanje davčnih prihodkov. Takšna rešitev je bila kot najprimernejša ocenjena tudi zato, ker podatki kažejo, da je sedanja raven obdavčitve nepremičninskega premoženja v Sloveniji relativno nizka. Zato se takšna rešitev tudi kratkoročno ocenjuje kot najprimernejša ob morebitni uvedbi kriznih davkov in podobnih elementov. Zakon krepi enakopravnost obravnave zavezancev in pravičnost. Z davkom na nepremičnine se bolj obdavči tiste, ki razpolagajo z večjim nepremičninskim premoženjem, s čimer se breme javnih dajatev prerazporedi na zavezance ne le po kriteriju dohodka in potrošnje, ampak tudi po kriteriju premoženja. S tem se nesporno pravičnost davčnega sistema poveča, pravičnost pa se povečuje tudi zaradi navezave odmere davka na enotno evidenco, tudi zaradi jasno določene davčne osnove in davčnih stopenj ter z izhodiščem, da se obdavčijo vse nepremičnine. Ob pripravi zakona se je zelo obsežno proučilo vse vidike vpliva davka tako na posameznike kot na različne skupine dejavnosti, in zasledovalo se je cilj zmerne obdavčitve. Na podlagi vsega navedenega Vlada meni, da predstavlja Zakon o davku na nepremičnine poseben prispevek k posodobitvi davčnega sistema v Sloveniji z vidika večje pravičnosti in preglednosti, zato predlaga, da ga Državni zbor v ponovnem odločanju potrdi. Hvala.
Hvala tudi vam. V nadaljevanju dajem besedo predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Gospod Matevž Frangež bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane in spoštovani! O davku na nepremičnine je Državni zbor kljub naravi postopka opravil obsežno razpravo. Samo na plenarni seji je preko obrazložitve glasu ta razprava trajala vso noč in celotno popoldne. Ob tem naj povem, da je bila predhodnica te razprave bogata razprava na matičnem delovnem telesu, koalicijski partnerji pa smo Zakonu o davku na nepremičnine namenili tudi večmesečna izčrpna koalicijska usklajevanja. Davek je bil usklajevan z vrsto drugih deležnikov, kot so lokalne skupnosti, interesne organizacije kmetov, gospodarstva in tudi zastopnikov drugih interesov, ki jih obdavčitev zadeva. Tako da Socialni demokrati zavračamo trditev, da v postopku sprejemanja davka na nepremičnine ni bilo zadostne javne razprave. Celotna obravnava tega zakona se je ne nazadnje že pred poletjem začela z javno razpravo in številnimi pripombami, katerih del je bil v nadaljnjem postopku tudi upoštevan. Socialni demokrati smo tudi ob obravnavi zakona poudarili, da z vsemi rešitvami zakona ne moremo biti povsem zadovoljni. Razumemo pa, da je Slovenija v občutljivem položaju in da je treba iz vrste fiskalnih razlogov in tudi sistemske narave davka to težko odločitev sprejeti. Poudarjamo, da bo po obsegu in bremenu obdavčitve slovenski davek na nepremičnine primerjalno gledano še vedno nižji od povprečja držav Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj. Če bo obseg obdavčitve tukaj na ravni 1 %, je povprečje držav OECD 1,7 %. V tem pogledu smo ves čas poudarjali, da bi bila odločitev proti davku na nepremičnine zahtevna tudi z vidika alternativ. Izračuni kažejo, da bi bilo v enakem obsegu povečevanje drugih davkov, recimo davka na dodano vrednost, uvajanje posebnega kriznega davka ali na drugi strani, denimo, zmanjšanje javne porabe, tudi preko zmanjšanja plač javnih uslužbencev ali zmanjšanja obsega socialnih transferjev, v svojem učinku na negativen padec bruto domačega proizvoda večje in hujše, kot bo uvedba davka na nepremičnine. Ti izračuni jasno kažejo, da ima na okrevanje v Sloveniji davek na nepremičnine daleč najmanjši negativni vpliv. Ob tem želimo poudariti, da je ta vlada s sprejetimi ukrepi, davkom na nepremičnine kot enim od temeljev proračunske politike za prihodnji dve leti, s sprejetjem proračunske politike in odločnim, diskretnim zadolževanjem že ustvarila bistveno spremembo klime mednarodnega gospodarskega okolja do Slovenije. Nekateri se radi sklicujete na padec pričakovanih donosov na triletne obveznice Slovenije, ki so v tem tednu dosegli raven 3 %, poudarjamo pa, da to ne bi bilo mogoče, če se Vlada ne bi odločila za to, da z dodatnim zadolževanjem le dan po izglasovani zaupnici, natančneje na dan izglasovane zaupnice, pridobi dodatna sredstva za to, da smo na varni strani in da lahko z zmernim optimizmom tudi pričakujemo nov petek, petek, 13. decembra, in upamo, da bo Državni zbor zbral potrebno politično moč, da do tistega petka ustvarimo tudi potrebne pravne podlage za hitro intervencijo za okrepitev kapitalske ustreznosti bank. Ker davek na nepremičnine ni izoliran projekt, ampak je del širše celote, mu bomo Socialni demokrati tudi danes namenili podporo.
Gospod Marko Pavlišič bo predstavil stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Državni svet nas je 21. 11. 2013 obvestil, da zahteva, da Državni zbor ponovno odloča o Zakonu o davku na nepremičnine. Ker v obrazložitvi Državnega sveta ni navedenih nobenih novih pogledov, mnenj ali dejstev, ki jih nismo vključili in upoštevali pri prejšnjem odločanju o tem zakonu, bomo v Državljanski listi glasovali enako kot pred nekaj dnevi. Ob tem pa naj poudarim še par razlogov za takratno in zdajšnjo odločitev. Obdavčitev nepremičnin je ena najstarejših obdavčitev in je običajna v pretežnem delu Evrope. Prostor ima praktično v vseh državah. V nekaterih predstavlja večji, v drugih manjši delež celotnega davčnega bremena. Nepremičninski davek bo nadomestil štiri dosedanje davke in hkrati zagotovil večjo preglednost ter na področju celotne Slovenije uvedel enaka pravila za vse. Nepremičninski davek uvajamo v Sloveniji že kakšno desetletje. Tudi v Državljanski listi bi bili precej bolj veseli, če bi ga uvajali v časih, ko bi zaradi uvedbe sistemskega nepremičninskega davka lahko hkrati znižali preveč obdavčeno delo, a ta priložnost je bila na žalost v preteklosti zamujena. Davek ima jasne fiskalne učinke, hkrati pa ne smemo zanemariti tudi ostalih nefiskalnih učinkov. Novi način obdavčitve želi doseči tudi povečanje izkoriščenosti le-teh, kar bi se moralo odraziti tudi na nepremičninskem trgu v obliki večje dostopnosti nepremičnin, predvsem za mlade. V prehodnem obdobju bo občinam zagotovljena enaka višina nadomestila, kot so jo za leto 2012 pobrale iz naslova nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča. Po prehodnem obdobju pa se bo prihodek od davka delil med občinami in državo. Omeniti je tudi treba, da bodo imeli zavezanci na voljo pravna sredstva, da bodo izpodbijali navedbe v odločbi za odmero davka, tako podatke glede zavezanca kot tudi posplošene tržne vrednosti. Tudi v Državljanski listi smo dobili kar nekaj primerov ocene vrednosti, ki so, milo rečeno, čudne. Sosednji parceli s podobnima objektoma, vrednotenje pa zelo različno. Praktično pri vseh pa je skupno to, da je problem v parametrih stavbe in ne v samem delu vrednotenja. Tega se zavedamo, zato smo v Državljanski listi vztrajali pri tem, da se državljane vnaprej dodatno obvesti o tem, od katere vrednosti bo davek odmerjen, in da bodo postopki urejanja tega za državljane čim bolj enostavni. V času sprejemanja zakona in tudi po tem so se v javnosti pojavili nekateri pomisleki. V Državljanski listi jih pozorno spremljamo in se bomo potrudili, da bodo v čim večji meri ustrezno obravnavani in odpravljeni. Časa, da se tovrstni pomisleki in anomalije odpravijo, ni ravno v izobilju, ga je pa ob resnem delu, za kar je Vlada ustanovila tudi posebno delovno skupino, dovolj. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Franc Bogovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa. Lep pozdrav, spoštovani predsednik, kolegice in kolegi, spoštovana predstavnika Državnega sveta! Naj v uvodu povem, da se zahvaljujem Državnemu svetu, da je s prepričljivo večino, 27 proti 2, dal možnost Državnemu zboru, da še enkrat odloča in trezno razmisli o odločitvi, ki je bila sprejeta pred nedavnim. Več kot očitno je, da v Državnem svetu, kjer svetniki izhajajo iz vrst lokalnih interesov in tudi različnih skupin v družbi, bistveno več hodijo med ljudmi, spremljajo odziv, in so se pridružili več kot 80 tisoč ljudem, ki so se podpisali pod peticijo proti temu davku. S tega mesta iskrena hvala tudi tistim, ki ste to peticijo podpisali in izrazili aktivno državljansko držo ob tem, ko se na takšen neprimeren način, po nujnem postopku, sprejema takšen krivičen davek v Državnem zboru. Verjamem, da bo to število še bistveno večje, ko bodo prišli na dan izračuni in ko bodo ljudje tudi videli, kaj to v resnici pomeni. Tu je bilo veliko manipulacij okoli teh številk. Danes smo dobili v enem od slovenskih dnevnikov številke, da to pomeni v Ljubljani: pri stanovanjih z 88 na 242 evrov, pri rezidenčnih hišah s 150 kvadratnimi metri s 195 na 522 evrov, pri lokalih z 270 na 378; da to v Kopru, v Mestni občini Koper pomeni: pri stanovanjih s 33 evrov na 203 evre, pri rezidenčnih hišah s 121 na 385. Podobno sledi tudi pri ostalih mestnih občinah, kjer je, na primer, zelo zanimivo, kaj se na novomeškem koncu dogaja z zidanicami, kjer se z 9 evrov prehaja na 164 evrov teh obdavčitev. Govorite o enakopravnosti, pravičnosti, zmernosti, in z nemo večino ta davek tudi sprejemate in ga potrjujete. Mislim, da so vsa ta načela več kot kršena, da je to jasno, in da delata koalicija in Vlada s sprejemanjem tega davka eno veliko neumnost, ki se bo pokazala tudi po tistem, ko bo ta zakon nedvomno romal tudi na Ustavno sodišče, in verjamem, da bo doživel v nekaterih točkah resno opozorilo oziroma zahteve po popravku. S pobudami za presojo ustavnosti se pojavlja iz dneva v dan več tistih, ki jih bodo vložili. Resno svarijo vse nas, naj prisluhnemo tem pobudam. Danes sem vsem kolegicam in kolegom poslal tudi pismo, v katerem želim, da ta popravni izpit naredimo in da ta zakon na normalen evropski način sprejmemo, tako kot je treba, da se o njem pogovorimo, da steče debata, da se simulira vse posledice, in da se ta zakon sprejme do konca naslednjega leta in se uveljavi. Žal je očitno večina v Državnem zboru odločena, da naredi nekaj drugega, ne zaradi tega, ker ne bi bilo drugih možnosti, ampak zato, ker so se odločili, da je to prava pot za polnjenje luknje v državnem proračunu. Gre za tipičen krizni davek. Več kot 200 milijonov je pričakovani izplen za državni proračun. Na drugi strani pa ni možnosti delovanja lokalne samouprave, predvsem v tem, da se izvajajo funkcije upravljanja s prostorom, tudi strategija razvoja gospodarstva, poselitve in podobno. Na drugi strani je res zelo veliko tistih, ki so s trdim delom v preteklosti postali lastniki nepremičnin v Sloveniji. Vsi vemo, da je struktura zasebne lastnine na področju stanovanjskih prostorov v Sloveniji bistveno večja v zasebni lasti kot kje drugje. In mnogi od teh ljudi danes teh zneskov, 400, 500 in še več evrov, enostavno ne bodo mogli plačevati. Kot smo že dejali, se bo na Ustavnem sodišču predvsem upoštevalo enakost pred zakonom. Cel kup je eklatantnih primerov, ki so se pokazali. Tudi v zadnjih dneh prihajajo v poslanske roke opozorila, prihajajo slike porušenih hiš, skoraj ruševine, ki so spomeniško varovane, na Koroškem, in zelo pomenljivo je, da je dajatev za takšno hišo nekajkrat večja kot pri pravih vilah na tem območju. Zato je tudi Svet Koroške regije pozval vse, da prisluhnejo temu. Resnično apeliram, kolegice in kolegi – prihajamo in smo izvoljeni od ljudi zato, da delamo za ljudi. Mislim, da s tem davkom, tako sprejetim in tako krivično postavljenim, brez vnaprejšnjih izračunov, delamo ljudem veliko krivico. Sami vidite, da se ta zakon že popravlja, ko še niti ni uveljavljen, zato mislim, da bi bil bistveno boljši trezen razmislek v imenu teh ljudi, in da se zakon strokovno pripravi in uveljavi, ko bo za to sposoben. V Slovenski ljudski stranki bomo vsekakor za to, da se takšen zakon ne uveljavi. Želim, da nam sledite tudi s parlamentarno večino.
Hvala. Gospod Franc Jurša bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem kolegicam in kolegom, ministru in državni sekretarki! V naši stranki smo temu zakonu namenili ogromno časa, še posebej postopku sprejemanja in vsebini zakona. Mnenje o zakonu pa ni spremenjeno, in ga bomo kljub vsemu podprli. Ocenjujemo, da je to interventni zakon, s katerim rešujemo situacijo financiranja v naši državi. Se pa zavedamo, kar smo že večkrat povedali, da zakon ni idealen, zagotovo pa ni všečen nobeni politični opciji, še manj pa našim davkoplačevalcem. Dejstvo je, da gre za enotno in celovito ureditev tega področja, kar pomeni, da bo ta davek poenoten za vse lastnike nepremičnin. Sedaj je namreč ta dajatev v domeni posamezne občine, in državljani so bili praktično v neenakem položaju. Nekateri niso plačevali ničesar – govorili smo že o tem, da v eni občini ni bilo nobenega prispevka za nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča, v drugih občinah pa so imeli bistveno večje zneske, kar pomeni, da davkoplačevalci niso bili enako obremenjeni. Je pa res, da smo v stranki uspeli ublažiti ta davek v dveh elementih. Prvi element je nižja obdavčitev za socialno šibke, in drugi element je postopna uvedba davka na stanovanja. Želeli smo še daljše obdobje in z nižjimi odstotki, ampak zavedamo se, kot sem že prej rekel, situacije, v kateri je trenutno država. Mogoče se to ne sliši kot velik dosežek, prepričani pa smo, da to ogromno pomeni predvsem najbolj revnim. Drži tudi dejstvo, čemur ne oporeka niti Vlada, da ta davek zajema tisti del premoženja ljudi, ki je izjemno slabo ocenjen, slabo ovrednoten. Tako prihaja do različnih anomalij, da je neka ruševina ocenjena toliko ali pa še več kot neka rezidenca. Po zagotovilu Vlade bo ta očitna nepravičnost sanirana. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije gremo tudi tokrat na zaupanje. Je pa mogoče iz razlogov za sprejetje veta izluščiti poglavitnega, to je problematika financiranja občin. V naši poslanski skupini se temu razlogu niti ne čudimo, saj vsi vemo, koliko predstavnikov občine sedi v Državnem svetu. Še enkrat apeliram ne samo na Vlado in ministrstvo, temveč tudi na Geodetsko upravo Republike Slovenije in vse druge pristojne službe, da sprotno, hitro in dosledno rešujejo vse anomalije, ki se bodo pojavile v zvezi s tem davkom oziroma vrednotenjem nepremičnin. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, gospod minister, državna sekretarka, spoštovana predstavnika Državnega sveta! Najprej naj v imenu Nove Slovenije poudarim, da je v tem primeru Državni svet odigral vlogo, ki naj bi jo imel kot drugi dom v parlamentu – možnost ponovnega razmisleka in možnost popravnega izpita Državnega zbora glede tega nesistemskega in nepravičnega zakona, Zakona o davku na nepremičnine. Če pogledamo obrazložitev zahteve Državnega sveta za ponovno glasovanje o tem zakonu, lahko rečem, da se v Novi Sloveniji strinjamo z vsemi njihovimi argumenti. Svoje mnenje sta izrazili tudi strokovna javnost in širša javnost, z enotnim stališčem proti zakonu in zlasti s podpisovanjem peticije proti temu zakonu. Že v predstavitvi stališča Poslanske skupine Nove Slovenije ob prvem odločanju smo krščanski demokrati izrazili očitek koaliciji glede samega postopka njegovega sprejemanja. Za sistemski zakon bi moral biti zagotovljen redni parlamentarni postopek, kjer bi se lahko izmenjala mnenja in razprave, in bi bila vsebina zakona lahko ustrezno pretehtana, razumna in pravična. Krščanski demokrati smo si prizadevali vložiti kar veliko amandmajev in predlagali pomembne korekcije anomalij vloženega predloga zakona, vendar je bila koalicija gluha za naše predloge. Zmagal je argument moči nad močjo argumenta. Prizadevali smo si predvsem, da zakon ne bi tako hudo prizadel slovenskega gospodarstva. Beremo napovedi Umarja, beremo napovedi Banke Slovenije in tudi napovedi Evropske komisije in OECD o stanju slovenskega gospodarstva, ki je v globoki depresiji. Sprašujem vas, kolegice in kolegi iz koalicije, kako naj govorimo o spodbudah in gospodarskem razvoju, če gospodarstvo obdavčujemo več kot dvakratno glede na dosedanjo obremenitev. Kako, če investitorji vnaprej vedo, da bodo njihove nove poslovne nepremičnine obremenjene s previsokimi davki, poleg vseh ostalih dajatev, ki jim jih že pobere država? Kdo se bo sploh še odločal investirati v Sloveniji, ki je tako ali tako že skorajda hermetično zaprta za tuje investitorje? Gospe in gospodje, ogorčeni smo med drugim tudi nad obdavčitvijo gasilskih domov. Niso izvzeti iz obdavčitve v tem zakonu, kot so izvzeti humanitarni objekti. Bilo je govora o tem, da v Zakonu o gasilstvu piše, da gasilski domovi ne bodo obdavčeni. Spraševali smo pravnike, strokovnjake na tem področju, in nam niso pritrdili, da bi bili gasilski domovi v lasti prostovoljnih gasilskih društev neobdavčeni. Zato smo ogorčeni nad obdavčitvijo gasilskih domov. Teh je v Sloveniji približno 2 tisoč. Praktično vsi ti objekti so bili zgrajeni s prostovoljnim delom, prostovoljnimi prispevki in z donacijami. Sprašujem se, kje bodo prostovoljna gasilska društva, ki so po večini lastniki teh objektov, vzela finančna sredstva za te namene. Bo morda uveden postopek likvidacije prostovoljnih gasilskih društev? Kakšnih tisoč 400 jih imamo v Sloveniji, in okoli 150 tisoč prostovoljnih gasilcev. Sprašujem vas, katero prostovoljno gasilsko društvo bo sploh še gradilo nov gasilski dom. Za državo? Za Ljubljano? Prostovoljstvo je del slovenske kulture. Ne nazadnje, kako bodo visoke davke plačevali upokojenci s pokojninami pod 400 evri na mesec, ki so že leta pod pragom revščine in se prebijajo iz dneva v dan, čeprav so si svojo pokojnino pošteno zaslužili [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] Gospod predsednik [[...]]
Izvolite, gospod Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Mi, Nova Slovenija in opozicija, smo edini iskreni borci za upokojence zato, ker želimo spodbujati gospodarstvo. Edino gospodarstvo je zagotovilo za polnjenje pokojninske blagajne. Ali bodo morali kmetje prodajati gospodarska poslopja, morda porušiti gospodarska poslopja, ker zanje ne bodo zmogli plačevati visokih davkov? [[oglašanje iz dvorane]] Gospod predsednik, še enkrat prosim [[...]]
Saj so se umirili, gospod Horvat. Izvolite.
Dajem prednost vaši ugotovitvi, gospod predsednik. Hvala lepa, gospod predsednik, še enkrat. Zaključujem. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije bomo tudi v drugem glasovanju glasovali proti Zakonu o davku na nepremičnine. Pozivam poslanske kolegice in kolege, zlasti iz koalicije, k zdravemu razumu in ravnanju po vesti pri ponovnem odločanju o zakonu. Hvala lepa.
Hvala. Preden dam besedo Aleksandri Osterman, vas prosim, da ne motite govornika, ko predstavlja stališče poslanske skupine. Veliko časa smo porabili za razpravo o tem zakonu, tako da danes resnično ni namen, da izmenjujemo stališča, ker nam poslovnik tega ne dovoljuje, še manj pa, da motimo razpravljavce. Gospa Aleksandra Osterman, imate besedo za predstavitev stališča Poslanske skupine Pozitivne Slovenije.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani vsi prisotni! Zakon o davku na nepremičnine, ki je bil sprejet na seji v Državnem zboru 15. 11. 2013, bo uvedel sistemski davek, ki bo veljal za vse nepremičnine na celotnem ozemlju Slovenije in bo vključeval štiri dajatve, ki so bile uveljavljene do sedaj, te pa so: nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča, davek od nepremičnega premoženja večje vrednosti, nadomestilo za uporabo gozdnih zemljišč in davek od premoženja. Od prihodnjega leta bomo zato imeli eno dajatev, ki bo jasna in predvidljiva, in to, poudarjam, na celotnem ozemlju Slovenije. Z davkom na nepremičnine se obdavčitev nepremičnin posodablja, obenem pa se odpravljajo slabosti dosedanjega sistema, kot so nepreglednost, neprimerljivost ter arbitrarnost določanja predmetov obdavčitve, zavezancev in višine obdavčitve. Omenjeni zakon se je pripravljal kar nekaj let, v pripravi pa so se izvedla številna usklajevanja in različne analize. Davek na nepremičnine je sistemski davek, ki ga pozna in ima cela Evropa. Primerjalno gledano je obdavčitev nepremičnin v Sloveniji nižja, kot je povprečje v drugih državah. Pri nas predstavlja le 0,6 % BDP. Ponovno odgovarjamo vsem tistim, ki pravijo, da bo obdavčitev nesorazmerno visoka po uvedbi davka: to, spoštovani, preprosto ni res. Obdavčitev bo še vedno nižja, kot je povprečje v OECD državah. Po uvedbi davka bo približno 1-odstotna, OECD države pa imajo ta odstotek nekje okoli 1,6 %. Zakon o davku na nepremičnine določa, da se bo pred prvo odmero v letu 2014, ki bo temeljila na podlagi podatkov na dan 1. aprila 2014, vsem lastnikom ponovno omogočila preveritev, popravljanje podatkov ter dopolnjevanje podatkov o nepremičninah v registru nepremičnin. Poleg tega se bo s posegom v Zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin nadgradil postopek ugovora na ugotavljanje posplošene tržne vrednosti nepremičnin. Mogoča bo tudi posamična cenitev za posamezne nepremičnine, in mogoče bo določiti drugačno posplošeno tržno vrednost nepremičnin ob upoštevanju posebnih individualnih okoliščin. Zato očitek, da zavezancem ni danega na razpolago dovolj časa za seznanitev z novim sistemom, ne drži. Res je, javna razprava je odprla marsikatero dilemo, od socialno ogroženih državljanov, ki nepremičnine sicer imajo, a dajatev iz raznih razlogov ne zmorejo plačevati, do vsem znanih zagat glede metodologije določanja posplošene tržne vrednosti nepremičnin. Zakon o množičnim vrednotenju je bil sprejet leta 2006. Za Slovenijo je bilo določenih 26 različnih modelov vrednotenja. Gurs je v septembru 2013 izvedel prvo indeksacijo vrednosti nepremičnin. Posplošene tržne vrednosti nepremičnin so se znižale od 10 do 30 %, v povprečju 17 %. V letu 2014 se bo kot osnova za odmero davka upoštevala 80-odstotna posplošena tržna vrednost nepremičnin, v letu 2015 pa 90-odstotna. Oboje velja za stanovanjske objekte. Skupina najbolj ogroženih državljanov bo imela v okviru davka možnost polovičnega plačila ali celo oprostitve plačila predmetnega davka, ki pa jo bo zavezanec lahko uresničil v davčnem postopku. Spoštovani, davek je potreben, in sicer zato, da na območju Republike Slovenije vpelje preglednost in enotnost, da izenači vse državljane ne glede na to, kje v državi živijo in kje imajo nepremičnine. Ne nazadnje je že kar dobrih 15 let, odkar govorimo o tem davku, in iz vseh navedenih razlogov bo Poslanska skupina Pozitivne Slovenije Zakon o davku na nepremičnine ponovno podprla. Hvala.
Hvala tudi vam. Mag. Andrej Šircelj bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovana predstavnika Državnega sveta, spoštovani minister, državna sekretarka, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! V Slovenski demokratski stranki ostro nasprotujemo takšnemu davku na nepremičnine, ker je škodljiv za celoten sistem obdavčevanja nepremičnin in tudi drugih predmetov obdavčevanja, ker je verjetno v nasprotju z ustavo, ker ne zagotavlja dovolj sredstev za občine in zmanjšuje lokalno samoupravo, ker je nesocialen, ker je navsezadnje tudi nestrokovno pripravljen, brez ustreznih podlag. Nikoli in v nobeni državi davek na nepremičnine ne predstavlja nekega večjega fiskalnega učinka. Davek na nepremičnine se vedno uveljavi zato, da se povečajo storitve oziroma kvaliteta storitev v občinah, in vedno je v vseh državah to vir proračunov za občine in za krepitev lokalne skupnosti, ne pa za državni proračun in ne zato, da bodo občine, ker bodo morale po novem obračunavati ta davek, plačevale ta davek, in zaradi tega bodo imele manjši finančni učinek. Tukaj gre za centralizacijo sredstev, za centralizacijo denarja, in gre za slabitev podeželja, predvsem najrevnejših občin, tistih, ki imajo najmanj in želijo ta denar pridobiti z vlaganji. Davek ne temelji na ustreznih evidencah. To vidimo vsak dan. Vidimo, da evidenc ni. Predvsem država sama pri sebi nima evidence za zdravstvene domove, za vrtce, za šole, za gasilske domove, ki bodo s tem novim davkom tudi obdavčeni. Po drugi strani bo ta davek prinesel še enkrat več denarja, kot ga prinese sedanja obdavčitev nepremičnin. To je nesprejemljivo in pomeni socialni udarec predvsem za najrevnejše, glede na posebnosti gradnje v Sloveniji, ko se je največ nepremičnin gradilo v 70. in 80. letih. To je velik udarec za upokojence, ki že danes težko živijo. Zaradi tega je nerazumljivo, da se sprejema takšen zakon in se ob tem ne upošteva dejanskega socialnega položaja ljudi. Namreč, ta davek je asocialen in prizadel bo predvsem tiste, ki imajo danes najmanj, in po drugi strani ne zagotavlja ustrezne pravne varnosti, da se bo lahko davčni zavezanec pritožil tudi na oceno vrednosti. Kot vemo, naj bi se sedaj spreminjali neki zakoni v zvezi s tem, in tega ne bo mogel narediti, na podlagi tega zakona ne. Ker ne bo imel zadosti pravne varnosti in ker je davek nesocialen, bo prišlo do tega, da si bo republika v prehodnem obdobju lahko polastila te nepremičnine. Ta fond se bo vedno bolj povečeval, na drugi strani pa bodo ljudje te nepremičnine, ki so jih gradili mnogo let, izgubili, verjetno za vedno. S tem se bo na nek način naredila nacionalizacija in prerazporeditev nepremičninskega bogastva v Sloveniji. Vprašanje je, kakšna bo nepremičninska struktura čez 10 let, koliko bomo še imeli lastnikov. Danes vemo, da jih imamo okoli 90 %. Verjetno se bo to zmanjševalo, in na koncu bomo imeli peščico ljudi, ki bodo oddajali nepremičnine predvsem tistim, ki tega davka ne bodo mogli plačati. Zaradi vseh teh negativnih stvari in zaradi slabosti, ki jih ima zakon sam po sebi, v Slovenski demokratski stranki menimo, da je ta zakon škodljiv, da je nepravičen, da je v nasprotju s konceptom vladavine prava, da je nesocialen in da bo v zelo kratkem verjetno Ustavno sodišče glede tega reklo zadnjo besedo. Zaradi tega v Slovenski demokratski stranki temu zakonu ostro nasprotujemo.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na ponovno odločanje o Zakonu o davku na nepremičnine. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju skladno z drugim odstavkom 91. člena Ustave Republike Slovenije za sprejetje navedenega zakona glasovati večina vseh poslancev zbora – 46 ali več. Bil je izražen interes za obrazložitev glasu. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, mag. Andrej Šircelj, imate besedo.
Hvala lepa še enkrat. Ponovno naj izrazim mnenje, da v Slovenski demokratski stranki ostro nasprotujemo takšnemu načinu sprejemanja. Gre namreč za sistemski zakon. Če gre za sistemski zakon, se mora ta zakon sprejemati po normalnem postopku v Državnem zboru, ne pa po hitrem postopku. Rešitve morajo biti preučene z vseh zornih kotov, ne le finančnega, ampak tudi z zornega kota delovanja lokalne samouprave, z zornega kota sociale, z zornega kota prostorskega planiranja, z zornega kota, kako bo ta davek vplival na razvoj občin in na razvoj lokalne samouprave. Ta zakon tudi ne temelji, kot je bilo ugotovljeno na Komisiji za nadzor javnih financ, na ustreznih evidencah. Država in paradržavne inštitucije nimajo ustreznih evidenc niti za svoje lastne nepremičnine. Zaradi tega lahko pride do kolapsa celotnega sistema, ko bodo izdane prve odločbe davčnim zavezancem, in davčni zavezanci bodo v neenakopravnem položaju. Davčna osnova je posplošena tržna vrednost, ki je izračunana na podlagi nekih modelov, ki so bili narejeni v letu 2006. Kasneje so se popravljali, vendar na podlagi teh modelov lahko ugotovimo, da nekaj nepremičnin sploh ni vključenih v ta model in v te evidence. Kako je do tega prišlo, ne vemo, verjetno pa glede na napake, ki jih je tukaj naredil Gurs. Poleg tega se s tem zakonom obdavčujejo tudi kmetije, pašniki, travniki, gozdovi in tudi vsa poslopja, ki jih imajo podjetja za to, da ustvarjajo neko dodano vrednost. Vsi ti bodo morali sedaj plačati ta davek. To pomeni, da se davek plačuje na ostale davke in da s tem davkom hromimo slovensko ekonomijo, slovensko gospodarstvo in poslabšujemo konkurenčni položaj slovenskega gospodarstva in konkurenčnost. Na takšen način Slovenija ne bo prišla iz krize, ampak se bo kriza samo poglobila, po drugi strani pa finančni učinki ne bodo mogli zagotoviti nekega ustreznega proračuna, ki ne bo temeljil na primanjkljaju. Zaradi tega v Slovenski demokratski stranki ostro nasprotujemo temu zakonu.
Hvala. Ker je bil še izražen interes za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin, vas vabim k prijavi. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije ima besedo gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Veliko je razlogov – nekatere smo našteli –, zaradi katerih bo poslanska skupina tudi tokrat glasovala proti temu zakonu. Naj kot enega od razlogov omenim in problematiziram davčno osnovo. Davčna osnova je problematična, kolegice in kolegi. To vendarle tudi sami ugotavljate, in mislim, da bi bilo dobro, da bi danes ta zakon zavrnili, da bi stopili skupaj. Imamo možnosti, da bi še letos sprejeli nov zakon, boljši zakon, strokovnejši, pravičnejši, in bi prav tako lahko začel veljati s 1. 1. 2014. Gotovo, prepričan sem, da nam Evropska komisija tega ne bi zamerila in ne bi spremenila mnenja, ki nam ga je izdala 15. tega meseca za proračunske dokumente za leto 2014. Dokler ne bomo razumeli, da je treba gospodarstvo razbremeniti, in dokler ne bomo razumeli, da je treba pospešiti postopek privatizacije – to je sicer drugo področje, ampak tudi tam se nam zatika –, enostavno, gospe in gospodje, ne bo novih delovnih mest. Ne bo jih! Potrebujemo jih vsaj 60 tisoč. To je težka naloga. Skupaj bi jo v doglednem času lahko zmogli, sem prepričan. Še zadnji razlog in potem neham, gospe in gospodje: če citiram enega od podpredsednikov te vlade, slovenske vlade, ta zakon pobira še zadnji drobiž slovenskim državljankam in državljanom. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Naslednji ima besedo gospod Franc Bogovič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa za besedo. Veliko mnenj smo si izmenjali o tem zakonu. Obžalujem samo, da bo očitno z nemo večino ta zakon tudi prestal veto, in da sprejemamo, kot je bilo že rečeno, sistemski zakon na nedemokratičen, neevropski način. Ta hitrost, nujni postopek in nezmožnost simuliranja posledic tega zakona bodo imeli za posledico to, da nas bo zelo bolela glava. Še enkrat hvala Državnemu svetu, da je omogočil to, da še enkrat o tem odločamo. Hvala lepa vsem podpisnikom peticije, ki so resnično z največjim številom, kolegice in kolegi, v samostojni Republiki Sloveniji izrazili nestrinjanje z nekim početjem države. Žal se vas to ne dotakne in greste brezglavo s postopkom naprej. V pogovoru s temi ljudmi je bilo slišati o tem, ali je ta zakon pošten, ali je to davek na poštenje, ali je to popolna izguba razuma, ali je to davek na ustvarjalnost, ali je to davek na minulo delo, kako naj v tako nestabilnem okolju, kot ga ustvarjamo, in z novimi in novimi obremenitvami, od katerih je ta, o kateri sedaj govorimo, samo ena v nizu, delamo povsem nestabilno poslovno okolje. Obrtniki – prvopodpisani pod peticijo, predsednik obrtne zbornice, je izrazil zelo veliko ogorčenje nad tem in tudi s številnimi izračuni postregel. Zato se gospod Meh s tem zakonom ne strinja. Mnogo občin je protestiralo proti temu zakonu. Prihajajo iz združenj občin, vendar je žal politika takšna, kot je bila izrečena na enem izmed kolegijev: odločili smo se, da bomo na tem področju ta davek pobrali in na ta način zapolnili državni proračun. Trdno sem prepričan, da delate veliko napako, da se bomo zaradi tega zagotovo še s tem zakonom ukvarjali, kajti na vse te pravne praznine, ki so v tem zakonu, opozarjajo priznani ustavni strokovnjaki, in enostavno se očitno več ne zmore kančka razuma, da bi se temu prisluhnilo in tudi v pogovoru z družbo, z ostalimi strankami, ki smo v opoziciji, kakšen zakon tudi doreklo. Žal to postaja postopek. Na takšen tih in nem način najemamo kredite, na takšen tih in nem način bomo očitno še naprej delovali. Dokler se nam bo dogajalo to, in dokler bodo tisti, ki niso pošteni, s kamioni vozili denar iz te države, toliko časa za to državo ni rešitve.
Hvala. Prehajamo na odločanje. Obstaja interes za obrazložitev glasu v lastnem imenu, zato predlagam, da se prijavite k obrazložitvi glasu. Besedo ima mag. Ivan Vogrin.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi! Menim, da bi mi kot parlament morali veliko več narediti za to, da bi izboljšali poslovno okolje za delovanje gospodarstva, ki bi povečalo prilive tudi v proračun. Če pogledamo 10-letne podatke, koliko neposrednih tujih investicij je bilo v družbenem bruto produktu v Sloveniji, ugotovimo, da smo daleč na zadnjem mestu v Evropi. Poglejte podatke. Črna Gora kot majhna državica ima v zadnjih 10 letih v družbenem bruto produktu 19,5 %, Slovenija pa sramotnih 1,76. Gospe in gospodje, to so podatki, to so številke, ki bi nas morale pripraviti k drugačnemu ravnanju. Morali bi predvsem poskrbeti za konkurenčno okolje, poslovno okolje države Slovenije. Potem bi se začeli davki zviševati. Žal tega ne delamo, zadnjih 10 let tega ne delamo, in to je glavni razlog krize v Sloveniji. Pri nas ni mogoče več pošteno delati in pošteno živeti. Ljudje s 600 evri plače ali pokojnine težko ali nemogoče živijo, pa tudi podjetja težko delajo. Pričakujem, da bomo ubrali drugačne rešitve, kot je ta. Hvala lepa.
Hvala. Moram samo opozoriti, mag. Ivan Vogrin, da se niste opredelili glede tega, kako boste glasovali, ker je to namen obrazložitve glasu.
Smatral sem, da je iz razprave razvidno. Glasoval bom proti, ker mislim, da je zakon protirazvojno naravnan.
Naslednji ima besedo gospod Zvonko Lah.
Hvala za besedo, predsedujoči. Tega plenilskega zakona sigurno ne bom podprl, ker gre za še en poskus plenjenja podeželja. Ne bom ponavljal stvari, ki so bile že povedane, lahko pa samo povem to, da so tiste podeželske občine, ki so pobirale NUSZ, nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča, obremenjevale fizične osebe približno toliko kot velike mestne občine. Seveda pa v teh občinah ni toliko pravnih oseb kot v večjih občinah, in je bilo pobrano približno štirikrat do petkrat manj od pravnih oseb kot v mestnih občinah. Sedaj pa v določilu, ko prva tri leta dobijo večje občine toliko, kot so pobrale NUSZ – v teh občinah bodo pravne osebe plačevale tudi štirikrat do petkrat manj kot sedaj, in se bo denar, pobran v podeželskih občinah, kjer bo pobrano od fizičnih oseb, od stanovanj štirikrat več, kot je bilo do sedaj NUSZ, pretakal v velike občine. Primer občine Velenje: pripadala jim bosta dva milijona po tem novem davku, polovica pobranega, dobili bodo pa 6,5 milijona. Občina Črnomelj in Kočevje pa milijon manj, kot bodo pobrali. Kolegice in kolegi, ko bodo občani dobili te položnice, ki bodo približno v višini storitev komunale, se bodo vprašali, kam gre njihov denar. Gospodje, takrat bomo poskrbeli, da bodo tisti vaši volivci tudi izvedeli, kako ste glasovali za ta davek oziroma za to obremenitev, od katere nič nimajo. Tega se zavedajte, in upam, da bodo prej položnice kot pa volitve. Hvala lepa.
Hvala. Preden dam besedo naprej za obrazložitev glasu, predlagam, da vsi, ki boste želeli obrazložiti glas, ravnate tako, kot so ravnali vodje poslanskih skupin, ki so zgledno opravili obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Opredelili so se na podlagi vsebine zakona, kako bo glasovala poslanska skupina. Obrazložitev glasu ni namenjena temu, da poskušate prepričevati druge, da pozivate ali polemizirate z drugimi, ampak da se na podlagi vsebine zakona opredelite, kako boste glasovali. Prosim za upoštevanje namena obrazložitve glasu v lastnem imenu. Naslednji ima besedo gospod Ivan Grill.
Hvala lepa. Tudi sam tega zakona ne bom podprl, pa ne zato, ker sem poslanec opozicije, ampak zato, ker ta zakon resnično v ničemer ni v korist Slovenije, še manj pa prebivalcev naše države. Ta zakon je v bistvu škodljiv. Kot je bilo že večkrat povedano, tudi tisto, kar je predlagatelj v svoji obrazložitvi navedel – da bo poenotil sistem obdavčevanja vseh teh nepremičnin –, ne drži, kajti tisti parametri, ki so potrebni, da bi se to realiziralo, niso zadoščeni v Sloveniji, od slabih evidenc Gursa in še bi lahko naštevali. Poleg tega je ta zakon krivičen, nepošten in bo obremenjeval predvsem tiste, ki so na socialnem robu, ki so v preteklosti s svojim delom resnično veliko gradili, delali, da imajo sedaj možnost, da sploh bivajo. Tukaj imam v mislih predvsem starejšo populacijo, ki je gradila svoje hiše, svoja domovanja, sedaj pa se jim bo to preveč obdavčevalo. Ravno tako se bo ta zakon dotaknil proračunov občin, kajti tisto, kar je izvirni prihodek občin v številnih državah, in tudi pri nas je bil, bo sedaj v veliki meri preneseno na državo. S tem se bo slabil tudi položaj občin. Ravno tako bo podeželje na ta način prizadeto, in to tisti, ki ohranjajo našo kulturno krajino, ki tudi s svojim delom in s tistim skromnim premoženjem v obliki nepremičnin skrbijo za to, da se naše podeželje ne zarašča. To bo sedaj prisililo številne, da bodo tiste objekte podirali ali pa kmetije zapuščali. In še nekaj, kar se mi zdi izredno pomembno – prizadel bo številne mlade ljudi, ki so na tem, da se bodo odločili za neko odpiranje svojega podjetja, pa se ravno zaradi tega zakona ne bodo odločili za to ali pa so pred veliko dilemo, ali iti v to ali ne. Ta zakon je škodljiv, kot sem rekel, in ga ne bom [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala tudi vam. Besedo ima gospa Jasmina Opec.
Hvala lepa za besedo. Tudi sama bom glasovala proti temu zakonu. V Slovenski ljudski stranki smo v minulih tednih in mesecih navajali številne vsebinske argumente proti sprejetju tega zakona. Z različnimi aktivnostmi na različnih področjih smo skušali predstaviti, da trmasto vztrajanje pri tem krivičnem in sistemskem zakonu ni tisto, kar bi vodilo v svetlo prihodnost, ampak vodi zgolj k odpiranju novih vprašanj. Pritrjuje nam vedno več ljudi. Tudi tisti, ki se morda na začetku niso strinjali z nami, sedaj pritrjujejo, da gre za zakon, ki ni pravilno napisan. Celo Vlada razmišlja o tem, da so potrebne določene zakonske spremembe določenih zakonov, ki se nanašajo na Zakon o davku na nepremičnine. Najprej je treba urediti tisto področje in se potem spustiti v urejanje takega zakona, kajti tako redosledje je v bistvu absurd, ki si ga nobena demokratična država ne bi smela privoščiti. Ni hudo to, če čez čas spoznaš, da je opozicija imela prav, huje je to, da sprejmeš zakon, za katerega v srcu veš, da je krivičen in da bo nepravično prizadel državljane. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek. Prosim? Se opravičujem, gospod Jerovšek, gospod Franc Pukšič je na seznamu pred vami. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Glasoval bom proti temu zakonu, tako kot sem glasoval ob nastajanju tega zakona. Glasoval bom proti zato, ker so Slovenke in Slovenci v vseh porah delali noč in dan, od ponedeljka do nedelje zato, da so si nekaj ustvarili, tako kmetje, obrtniki, tisti, ki so si zgradili hiše ali kupili stanovanja. Danes ta zakon te ljudi obremenjuje. Ta zakon jih obremenjuje huje, bolj kot slon v trgovini s porcelanom. Ta zakon jih obremenjuje kot buldožer v trgovini s porcelanom. Ta buldožer se je spravil na podeželje, delavce, obrtnike in kmete. Konkretno ta zakon omejuje podjetje iz Štajerske, ki ima 10 zaposlenih s približno 20-odstotno brezposelnostjo, z današnjih 650 evrov davka na približno 3 tisoč 500 do 4 tisoč 500 evrov. Ta zakon je krivičen. Ta zakon ne obdavčuje enako propadajočih kmetij z vilami, s hišami premožnih. Ta zakon ne obdavčuje nič, niti z enim centom, raznih peršingov, kaj šele milijard, ki so ostale v poštnih nabiralnikih. Ta zakon daje potuho edino trgovskim centrom, ki iz Maribora zvečer, ko jih zaprejo, peljejo legalno s tovornjaki denar v Gradec. Sem proti temu zakonu, ker je ta zakon proti državljankam in državljanom. Tisti, ki ga boste podprli, teh ljudi ne marate.
Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Glasoval bom proti temu davku, ki je nepravičen, plenilski in nepošten, proti davku, ki drastično obdavčuje državljane Slovenije, njihova stanovanja in drugo premoženje, davku, ki je po svojem pomenu enakovreden haraču v turškem cesarstvu, ki je bil namenjen za kristjane, da bi prestopili v islam ali pa se izselili. To, kar počne ta koalicija, počne v času, ko vplivni južnjaški lobiji v spregi z mafijo v kamionih v Srbijo odvažajo denar, ki je naropan v Sloveniji.
Gospod Jerovšek, korektno sem vas poskušal opozoriti, preden sem dal besedo, da govorite o vsebini zakona [[...]]
[[...]]pokupili stanovanja, ki jih bodo morali naši državljani po mizerni ceni prodati, ker tega davka ne bodo zmogli. Zakon je prav tako specialno usmerjen zoper podeželje, kmete in male podjetnike. Zato ta zakon pomeni tudi napad na suverenost Republike Slovenije, saj je znano, da država, v kateri podeželje ni poseljeno z avtohtonim prebivalstvom, ni ubranljiva. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Tudi sam v tej drugi obravnavi oziroma po vetu Državnega sveta tega zakona ne bom podprl, predvsem zaradi dejstva, ker je v vmesnem obdobju prišlo še veliko dejstev, ki kažejo na to, da bo treba ta zakon, če bo sprejet, zelo hitro popravljati, in da bo povzročil veliko slabe volje med davkoplačevalci. Nikakor pa ne morem tega zakona podpreti tudi zaradi tega, ker omejuje lokalne skupnosti v svoji izvirni nalogi. Ta zakon je namreč tudi v tujini namenjen za polnjenje proračuna lokalnih skupnosti. Znotraj tega zakona, ki ga imamo ponovno pred seboj za odločanje, pa je kar veliko dikcij, ki govorijo o tem, da je verjetno po zakonodaji tudi neustaven in da bo na Ustavnem sodišču padel, kajti vgrajeno je premeščanje prihodkov iz ene lokalne skupnosti v drugo, kar je po našem mnenju neustavno. Po drugi strani pa jemlje veliko prihodkov lokalnim skupnostim, ki bodo v naslednji fazi zelo omejene pri možnosti črpanja evropskih sredstev in razvoju, za kar si koalicija ves čas prizadeva. Tako da zakon poleg tega, da udarja vse davkoplačevalce, v veliki meri omejuje tudi možnosti lokalnih skupnosti za nadaljnji razvoj, in s tega vidika je neprimeren in ga v tem drugem odločanju ni mogoče podpreti. Povzročil bo veliko negodovanja, nezadovoljstva in verjetno tudi veliko težav pri izvajanju, kar pa pomeni, da je neprimerno, da se ga na tak način podpre in sprejme.
Hvala. Še je interes za obrazložitev glasu, zato predlagam, da se prijavite. Besedo ima gospa Sonja Ramšak.
Spoštovani predsednik, spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani minister, ki ga ni v dvorani, spoštovana državna sekretarka, spoštovani obiskovalci na balkonu! Obveščam vas, da ne morem podpreti tega zakona, ker je krivičen, ker je asocialen in ker ne zagovarja pravične in pravne države. V koaliciji ste se očitno odločili, da boste naredili vse [[...]]
Gospa Sonja Ramšak, opozarjam vas, da ni dovoljeno ogovarjati drugih ali pa obtoževati v fazi obrazložitve glasu. Ostanite pri vsebini.
Hvala lepa, gospod predsednik. Tistega, kar vas boli, seveda ne slišite radi. Ampak državljanke in državljani zelo dobro vedo, da je ta zakon izjemno škodljiv, ne samo za mlade družine, ne samo za podjetja, ne samo za lokalne skupnosti, ampak je škodljiv dobesedno za delovanje celotnega sistema in države. S tem zakonom ste se odločili ščititi bogate, odločili ste se ščititi tiste, ki so si na nezakonit način pridobili premoženje in bodo imeli sedaj možnost, da bodo od revežev kupovali nepremičnine. Zagovarjate nepravno državo, ker ne obstaja možnosti pritožbe na izračun nepremičnin oziroma na vrednost, ki bo predmet obdavčitve. Spoštovani kolegice in kolegi, danes imate priložnost, da popravite svojo napako in da daste priložnost, da se zakon popravi, tako kot smo že z amandmaji predlagali tudi v Slovenski demokratski stranki v opoziciji, vendar glasu ljudstva očitno ne slišite. Zakona vsekakor ne bom podprla.
Tokrat smo slišali, kako obrazložitev glasu ne sme potekati. Resnično prosim, da se držite poslovnika in tega, kar so povedali tudi v imenu poslanskih skupin vaši predhodniki. Besedo ima gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Gospa državna sekretarka! Pri ponovnem odločanju o Zakonu o davku na nepremičnine bom ponovno glasoval proti. Samo nekaj razlogov za to – upam, da bodo na pravi način navedeni, kot ste rekli. Gre za nesorazmerno povečanje obdavčenja večine lastnikov nepremičnin. Še posebej opozarjam na podjetnike – samo ene bi izluščil v tem delu, podjetnike, ki polnijo naš proračun, od katerega živi dobesedno vsa država. Gre za popolnoma nepravično obdavčenje stanovanjskih nepremičnin. Ogromne razlike so pri primerjavah med posameznimi predeli Slovenije. Prikrajšane so lokalne skupnosti, kjer zagotovo poteka jedro aktivnosti skladnega regionalnega razvoja. To, kar imamo danes, bistveno bolj razvito, ne samo podeželje, ampak vse predele Slovenije, je zasluga ravno lokalnim skupnostim in solidnega financiranja lokalnih skupnosti. Še zadnji razlog, ki ga bom v tem kratkem času navedel: rokohitrsko sprejetje zakona – ni bilo možno pripraviti ustreznih primerjalnih izračunov, na podlagi katerih bi se lahko pravičnejše odločali. Hvala lepa.
Hvala tudi vam, gospod Presečnik. Zelo korektna je bila, tako da čestitke. Mag. Matej Tonin bo obrazložil glas v lastnem imenu.
Spoštovani kolegice in kolegi! Zakonu o davku na nepremičnine nasprotujem, ker je nepravičen in nepotreben. Nepravičen je zaradi tega, ker se pojavljajo ekscesni primeri, kot je na primer ta, da je nek kozolec v Ljubljani ocenjen na 300 tisoč evrov, medtem ko je neka vila ocenjena 50 tisoč evrov. To so samo najbolj eklatantni primeri, zakaj je ta zakon nepravičen. Sedaj pa še, zakaj je ta zakon nepotreben. Tega zakona ne potrebujemo zaradi uravnoteženja javnih financ, in bom tudi razložil, zakaj. Iz tega zakona je predvideno približno 200 milijonov evrov letnih proračunskih prihodkov. Sedaj pa na drugi del zgodbe, ki govori o tem, da bo Slovenija v letu 2014 potrebovala okoli 10 milijard evrov – milijardo proračunskega primanjkljaja, 4 milijarde starih dolgov in najmanj 5 milijard za sanacijo bančnega sistema. Ta denar si bo morala država nekje izposoditi. Če si ga bo izposojala pri evropskih skladih, bo ta obrestna mera 1 %. Če si ga bo izposojala na neznanih finančnih trgih, bo ta obrestna mera lahko tudi 5-odstotna ali še višja. Samo pri obrestih za prihodnje leto lahko država s trezno politiko privarčuje 400 milijonov evrov, kar je dvakratnik prihodka davka na nepremičnine. To je glavni razlog, zakaj mislim, da je ta davek nepotreben, in kot sem rekel, ker je nepravičen in nepotreben, mu nasprotujem. Zaradi tega bom glasoval proti.
Hvala. Besedo ima gospa Janja Napast.
Hvala lepa za besedo, predsednik. Lepo pozdravljeni poslanci in poslanke! Nepremičninskega zakona ne bom podprla, predvsem zato, ker je nepravičen in bo nepošteno prizadel različne sloje prebivalstva, tako da predstavlja kot nekakšno žalitev določene skupine prebivalstva. Poleg tega je neustaven, ker je ocenjena cena kot osnova za nepremičninski davek v nasprotju z ustavo. Vrednotenje je potekalo netransparentno in tudi nestrokovno, in s tem hromite tudi razvoj slovenske skupnosti in ozemlja. Prav tako predlagani zakon ne upošteva kriterija primernosti stanovanja, ki je merilo za dodelitev neprofitnega stanovanja, in ne upošteva statusa velike družine s tremi in večjim številom otrok do 18. leta, kot je to do sedaj predvideval zakon o davku na premoženje. Zato se mi zdi, da ogrožate mirno starost kmetov in podeželskega ljudstva ter povečujete zaskrbljenost mladih.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Breznik.
Najlepša hvala. Kot sem že večkrat tukaj povedal, tega davka niti približno ne nameravam podpreti. Ne gre samo za nepravičen davek, ampak gre za davek, ki je v tem času, ko bi se Slovenija morala množično dezinvestirati, ko bi morala odprodajati državno premoženje, kar bi bila edina prava pot – namesto tega pa najema kredite po katastrofalni obrestni meri, po drugi strani pa dodatno hromi gospodarski sistem. Ne samo, da gospodarski minister v tem času ni ničesar delal, vi še dodatno vplivate na to, da se vsak morebitni investitor, ki bi karkoli vlagal v Slovenijo, odloči za države, ki imajo boljše poslovno okolje. S tem davkom uvajate tudi nek nov poklic. Nov poklic v prihodnosti bo tako imenovani nepremičninski mešetar ali preprodajalec nepremičnin propadlih manjših kmetov in manjših obrtnikov, predvsem na podeželju. Po drugi strani se s tem davkom iz manjših občin steka denar v Ljubljano, da se poplačajo nasedli projekti, da se financira tako imenovano udbomafijsko omrežje v Sloveniji, in to je bistvo tega davka. Tega se je treba zavedati. Imamo totalno netransparentno upravljanje državnih podjetij, kjer vsako leto izgubimo vsaj izplen tega kompletnega davka, ki je bil totalno nepotreben. Naslednja zadeva, ki je v tem nepremičninskem davku, je ta, da dajemo signal ljudem, ki se vsak dan odločajo s svojimi racionalnimi ali neracionalnimi rešitvami, da se v tej državi ne izplača biti priden, pošten, da se ne izplača odrekati, in s tem udušite tudi neko protestantsko etiko, neko normalno etiko nekega resnega poslovnega okolja. Na dolgi rok ponovno hromite blaginjo vseh državljanov in državljank, predvsem tistih, ki so na najnižji stopnji in ki so največkrat prispevali s svojim delom, trpljenjem in odrekanjem v to državno blagajno. Davka, kot sem napovedal, ne nameravam podpreti, in verjamem, da si boste glede tega davka premislili tudi nekateri poslanci s podeželja. Najlepša hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Tomaž Lisec.
Hvala. Spoštovani! Tudi sam bom glasoval proti zakonu, kajti že iz mnenja o zahtevi Državnega sveta glede ponovnega glasovanja izhaja, da ta vlada ali nima pojma, kaj bi rada, ali je izgubila stik z realnostjo, ali pa nam vsem skupaj laže, na kar me napotuje tudi njen sklep, da Vlada zavrača očitek, da bo davek na nepremičnine zmanjšal konkurenčnost slovenskega gospodarstva. Spoštovani, eden izmed aktualnih ministrov je pred tremi leti rekel, kako bo predlagani davek na nepremičnine tragedija za slovensko kmetijstvo. Spoštovani, ta davek je tragedija ne samo za slovensko kmetijstvo, ampak za vse segmente naše družbe, najsi bo to gospodarstvo, mladi, obrtniki, kmetje, pa tudi lokalne skupnosti. Do sedaj so imele občine možnost, da so pri nadomestilu za uporabo stavbnega zemljišča lahko mladim dale priložnost, da ostanejo na podeželju s tem, da so jih oprostile tega nadomestila ali pa jim ga morda za nekoliko znižale. Ta zakon tega več ne omogoča, in mladi bodo resnično premislili, ali sploh še želijo ostati v svojem kraju, ali se odločajo za novo družino, ali se odločajo za gradnjo svoje hiške, ali se odločajo za odprtje espeja ali pa za kaj drugega. Včasih je veljalo kamen na kamen – palača, sedaj pa velja davek na davek – ta vlada. Zakona ne bom podprl.
Hvala. Besedo ima mag. Branko Grims.
Zakon o obdavčitvi nepremičnin, ki je danes pred nami, je razvojno uničujoč, pravno pa podlo napisan, tako da česa podobnega o pravnem redu države Slovenije še nismo videli. Predstavlja tisto, kar je nekoč gospa Cerar imenovala pravno velika svinjarija. Kaj bo njegov učinek? Prišlo bo do nove nacionalizacije, revni in srednji sloj bosta ostala brez nepremičnin, ki bodo prenesene na občine. Občinam bo ostal kup nepremičnin, s katerimi ne bodo imele kaj početi, cena jim bo drastično padala, obenem pa bo država, vaša vlada, vaša koalicija neusmiljeno zapravljala denar, ki ga bo pobrala tem občinam. Končni rezultat bo: siromašnejši ljudje, siromašnejše občine in zapravljen denar. To je učinek tega zakona, in tega zakona ni mogoče podpreti in si ne zasluži podpore. Govoriti o poštenosti v zvezi s tem zakonom, kar je prej storil minister, je v posmeh besedi pošteno. Sami točno veste, da so popolnoma napačne ocene, da je zakon brez vseh varovalk, da celo prepoveduje možnost pritožbe, in obenem imamo kup primerov, ki jih tudi vi dobro poznate, ko so na najboljših lokacijah, recimo ob Blejskem jezeru, pa še kje, pravi gradovi ocenjeni na nekaj 10 tisoč evrov, v mestih pa stare hiše, ki se skoraj rušijo same vase, na pol milijona evrov in več. Govoriti o poštenosti v zvezi s takim zakonom – oprostite, gospe in gospodje, tako se teh stvari ne dela. Ta zakon bi bilo treba zavrniti v celoti in celoten sistem napisati na novo. Danes je priložnost za to. Sam bom glasoval proti, in kdor ima vsaj malo odgovornosti do ljudi, kdor ima vsaj malo občutka za državnost, za državništvo, da postavi interes skupnega pred svoj osebni interes, bo tudi glasoval proti zakonu, ki bo [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Gospod Grims je posegel v področje nagovarjanja, tako da samo za opozorilo: ostanimo pri vsebini zakona in temu, kako boste glasovali. Gospod Robert Hrovat je naslednji, ki ima besedo.
Hvala lepa za besedo. Zakona ne bom podprl. Zakon o davku na nepremičnine, kot ste prej povedali, je bil usklajevan z gospodarstveniki, z obrtniki, s kmeti, z občinami – bil je usklajevan, niste ga pa uskladili. Temu zakonu nasprotujejo praktično vsi v Sloveniji, pa ne samo posamezniki, ampak tudi združenja, o katerih sem sedaj govoril. Tudi v koaliciji je očitno ta zakon usklajen, in to pomeni, da je pred nami izdelek, ki je unikum v Evropi. Res je, da ima večina evropskih držav davek na nepremičnine, ampak ta davek na nepremičnine je namenjen občinam, ne polnjenju državnega proračuna, ne polnjenju luknje v državnem proračunu, ki je bistveno večja, kot želite prikazati. Dejstvo je, da je denar po teh evropskih državah, o katerih sem prej govoril, namenjen za splošno blaginjo ljudi v okoljih, kjer živijo. Kaj pa mi počnemo? Ravno nasprotno – ta denar mečemo stran. Predstavljajte si razmerje, ki ga je prej kolega Bogovič opisal, v Ljubljani, ko bo za neko hišo, za katero se je do sedaj plačevalo 125 evrov, to pomenilo sedaj 522 evrov. Ta trikratnik si lahko vsi Slovenke in Slovenci izračunajo za svoje nepremičnine. Pred glasovanjem bi morali imeti v mislih tiste ljudi, ki že sedaj težko živijo, ko jim boste naprtili ta davek, bodo pa še težje.
Hvala. Preden dam besedo naprej, vas prosim, da se umirite v dvorani. Če imate željo po pogovoru, stopite v preddverje. Bom tudi uporabil poziv za to, da se nam pridružite v dvorani, če boste v preddverju. Res prosim za mir. Besedo ima gospod Andrej Čuš.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem kolegicam in kolegom, državni sekretarki! Predlog davka na nepremičnine je nečloveški, antisocialen, in ga nikakor ne morem podpreti. Če je veljalo, da so včasih pobirali desetino, pa nam bo desetina ali pa še kaj manj danes ostala. Davek na nepremičnine je samo ena gasilska akcija na horuk, namenjena izključno polnjenju državnega proračuna. Žal smo zaradi nesposobnosti ter neučinkovite fiskalne politike vlade Alenke Bratušek edino priča novim davkom ter tudi vedno višjim davkom. Pa ne bi rad našteval, ker verjamem, da vsi to dobro vemo. Na strani odhodkov v državnem proračunu pa vlada Alenke Bratušek ni storila nič, čeprav vemo, da je rezerve ogromno. Na račun tega, da bo sedaj vsak mali človek, kmet, mlad posameznik plačeval vedno višje davke zaradi tega, ker se na odhodkovni strani proračuna ne da ali pa ne znate storiti ničesar – to je nesprejemljivo. Če je prej kolega Lisec govoril o sloganih vlade Alenke Bratušek, bi mogoče dodal še enega, in sicer davek na davek – privilegij. Z davkom na nepremičnine bomo dodatno obremenili gospodarstvo, ki že tako komaj diha in shaja iz dneva v dan. Kje bomo zaposlili vse mlade brezposelne, če ne v gospodarstvu? Z davkom na nepremičnine bomo tudi dodatno obremenili podeželje. Kako bomo uspeli mlade motivirati, da ostanejo sploh na podeželju in skrbijo za razvoj podeželja v prihodnje? Težko. Tega davka nikakor ne bom podprl, in upam, da ne bo dobil zadostne podpore.
Hvala. Še je interes za obrazložitev glasu, zato predlagam, da se prijavite k obrazložitvi. Besedo ima dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Zakona ne bom podprl. Razlogi so popolnoma enaki, kot so bili ob prvem sprejemanju tega zakona. Ta zakon je eden tistih zakonov, ki je nekaj unikatnega v Evropi – zato, ker ga nobena država v Evropi ne pobira zato, da bi bil to dohodek države, kot je to predlagano pri nas, ampak je to povsod dohodek občine. Drugi razlog je v tem, da ta zakon siromaši slovensko podeželje in daje velikim mestom, zlasti Ljubljani. Naj navedem samo nekaj številk. Občani občine Šmarje pri Jelšah, kjer živim, bodo plačevali 128 % več davka, v občinskem proračunu pa bo 21 % manj davka, kot ga je bilo do sedaj. Občani ene najbolj revnih občin iz tega okolja, občine Kozje, bodo plačevali 273 % več davkov, občina pa bo imela 33 % manj prihodkov iz tega naslova. Občani občine Podčetrtek bodo plačevali 231 % več davka in bo občina zato imela 28 % manj davka iz tega naslova. Podobno velja za vse ostale občine v slovenskem prostoru, zlasti manjše in podeželske občine. Zato pa bodo občine, zlasti Ljubljana in nekatere druge velike občine, kot je Velenje – tam leva politična opcija zmaguje že vrsto let –, nagrajene. Zato zakona ne bom podprl. Gospod predsednik, v prejšnjem in tem mandatu nisem nikoli zahteval proceduralnega predloga. Vsaj v prejšnjem mandatu se ne spomnim, da bi [[...]]
Dr. Gorenak, imate možnost obrazložiti glas, ne polemizirati, zato ne morete govoriti o tem, o čemer ste želeli.
Proceduralno želim prositi prvič, odkar sem poslanec.
Lahko prosite proceduralno, ko zaključite z obrazložitvijo glasu. Če sem vas prav razumel, želite podati proceduralni predlog. Izvolite, dr. Gorenak, imate besedo. Poskušajte prijaviti. Ne gre? Počakajmo nekaj trenutkov. Približno minuto je treba počakati, da se sistem prilagodi.
Sedaj bo. Gospod predsednik, imam proceduralni predlog ali pa zahtevo, kakor želite. 19. člen Poslovnika Državnega zbora govori o tem, kaj je delo predsednika Državnega zbora. Permanentno, odkar sem v Državnem zboru in odkar vi vodite seje Državnega zbora, ugotavljam, da kršite ta poslovnik. In vas prosim, da ga ne kršite več. V poslovniku nikjer ne piše, da imate pravico ocenjevati in podeljevati ocene, kot ste jih pravkar podali gospodu Presečniku in gospodu Grimsu. Tega v poslovniku ni. V poslovniku piše, da vodite seje Državnega zbora, jaz pa ugotavljam, da ste igralec. Takrat, kadar govorijo poslanci iz vaše politične opcije, gledate na mizo, se delate, kot da berete nek pomemben tekst, in s tem avtomatično spregledate, gospod predsednik, vse poslance, ne glede na to, ali žalijo ali ne vem kaj nakladajo. Njim je dovoljeno vse. Takoj, ko pa smo na vrsti poslanci opozicije, vaše aktivnosti za vašo mizo prenehajo. Takrat ne berete nobenega pomembnega teksta, takrat se ne posvetujete z generalno sekretarko ali osebo, ki tam sedi. Takrat pozorno poslušate razpravo. To počnete, odkar ste na tem stolu. Tega ni v 19. členu, in ni vam dovoljeno. Po poslovniku morate biti predsednik vseh poslancev Državnega zbora, ne glede na to, kdo vas je podprl. Po 19. členu nimate nobene pravice podeljevati ocen gospodu Presečniku, Grimsu, meni ali komurkoli, ampak morate voditi sejo tako, kot piše v poslovniku – da besedo dajete, lahko jo tudi vzamete, lahko poslanca odstranite iz Državnega zbora. Lahko vse naredite, tako kot piše v poslovniku. Vendar poslovnik vam ne daje nobene možnosti, in nimate nobene pravice, da delate razlike med poslanci. Še enkrat poudarjam, gledate v tla, gledate na mizo in glumite, bi rekli naši sosedje, po slovensko, da me kdo ne popravi, igrate, kot da ste hudo zaposleni in da vam je nekaj ušlo, kadar govorijo poslanci koalicije. In poslance opozicije opozarjate na vsako najmanjšo malenkost. Gospod predsednik, če želite biti predsednik vseh poslancev – tako ste bili izvoljeni –, spoštujte 19. člen Poslovnika. Hvala lepa.
Hvala, dr. Gorenak. Zagotovo sem tudi ob svojem nastopu te funkcije povedal, da bom spoštoval poslovnik in da želim biti predvsem enak do vseh poslank in poslancev. Se tudi zavedam, da ima včasih manjšina kakšno prednost zato, ker je vendarle manjšina, in tu mislim na opozicijo. Mislim, da pri svojem delu to tudi velikokrat poskušam tako predstaviti. Glede poslušanja razprav vam povem, da pozorno poslušam tako razprave koalicije kot opozicije, in očitki, ki ste jih podali, so resnično neutemeljeni. Želim si, da bi razprave v Državnem zboru potekale na način, da se upošteva poslovnik. Izrecno opozarjam še enkrat, obrazložitev glasu ni namenjena temu, da polemizirate, ampak da obrazložite svoj glas na podlagi vsebine zakona, o katerem bomo odločali. Na to tudi dosledno opozarjam, zato menim, da je izjemno pomembno in korektno, da ravnamo v skladu s poslovnikom tudi kadar obrazlagamo glas. Naslednji ima besedo gospod Zvonko Černač.
Hvala lepa. Kako poslanec ali poslanka obrazloži svoj glas, je njegova stvar, in nimate nobene pravice, da ga pri tem prekinjate. Toliko vnaprej, da ne bo kakšnih nepotrebnih intervencij v naslednjih slabih dveh minutah. Tega zakona ni mogoče podpreti. V okviru obrazložitev glasu ni bilo slišati niti enega glasu za ta zakon. Molčeča večina bo pritisnila na koncu tipko in odločila, vendar nima argumentov, da bi lahko zagovarjala Zakon o davku na nepremičnine. Niti enega glasu ni bilo slišati v okviru teh obrazložitev za ta zakon. Ta davek na nepremičnine je neprimeren zaradi tega, ker se je stopnja določila na podlagi tega, koliko denarja v državnem proračunu manjka, vendar ne za razvoj občin, za razvoj države, za razvoj njene infrastrukture, pač pa za pokrivanje bančno-tajkunskih rabot in za črpanje denarja finančnim špekulantom. Eden izmed zadnjih se je zgodil pred nekaj dnevi. Tak je kupil za milijardo in 500 milijonov evrov obveznic in je v relativno kratkem času, v nekaj dneh pospravil okoli 80 milijonov evrov našega denarja v žep. Temu je namenjen ta davek, in zaradi tega ga ni mogoče podpreti. Kdo so še zmagovalci? Veliki trgovski centri so bili že omenjeni – bogati Spar, Lidl, Mercator. Ti bodo vsi plačevali od trikrat do petkrat manj kot danes. Konkreten primer: namesto 160 tisoč evrov bo obveznost po novem 40 tisoč evrov. Na drugi strani bodo nekateri, ki so si s svojim delom skozi življenje prigarali stanovanja in hiše, plačevali desetkrat več, kot so plačevali doslej. Ne drži, da bo ta zakon bistveno bolj obremenil bogate. Bistveno bolj bo obremenil revne. Obremenil bo šole, vrtce, s tem pa tudi lokalne in državne proračune. Ker bo denarja premalo, ga bo treba jemati na drugih postavkah. S tem se bo pa še bolj oddaljevala socialna in pravna država. Ne nazadnje tudi stanovanj za mlade ne bo, ker bo treba za vsa neprofitna plačati davek.
Hvala. Besedo ima gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovani predsedujoči, kolegice in kolegi! Tudi sam omenjenega Zakona o davku na nepremičnine ne bom podprl. Izvor tega zakona je nerealen proračun. Pri sestavi proračuna je Vlada ugotovila, da je odmik, da so škarje manka v proračunu odprte, in je bilo treba iskati rešitev. Rešitev je davek na nepremičnine – ad hoc rešitev, kako zapolniti manko v državnem proračunu ne glede na to, kakšna je osnova, kakšne bodo posledice in kaj se bo v državi zgodilo. Že je bilo govora o izpadu prihodka občinam, ampak ne bo izpad prihodka samo občinam, to je prvo. To dejansko bo. In drugo, občine bodo krepko obremenjene. Po eni strani izpad prihodkov, po drugi strani pa krepko obremenjene, in to je za občine zelo resen strel v koleno in oslabitev podeželja, lokalnega okolja po celotni Republiki Sloveniji. To je škodljivo in s tem tudi zelo omejeno lokalno delovanje in finančno delovanje lokalnih skupnosti v Sloveniji.
Hvala. Besedo so dobili vsi, ki so bili do tega hipa prijavljeni. Je pa še interes za obrazložitev glasu, zato vas vabim k prijavi. Besedo ima gospa Eva Irgl.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Več kot 80 tisoč ljudi se je podpisalo proti Zakonu o davku na nepremičnine. Dan je bil veto Državnega sveta na ta zakon. Tako lokalne skupnosti kot podjetniki pravijo, da je zakon nepravičen, da ni socialno naravnan in da posega v socialno državo. Nešteto ur razprave je bilo o tem nepremičninskem davku. Vse to so argumenti, zaradi katerih bi morala vlada Alenke Bratušek nedvomno ponovno razmisliti vse skupaj. Če že vlada Alenke Bratušek ne ve, kaj bi bilo dobro za to državo in za državljanke in državljane, potem se to pričakuje od zakonodajne veje oblasti, od koalicijskih poslancev. Danes imajo koalicijski poslanci možnost to popraviti, ponovno možnost, da se odločijo bolj modro. Glasovala bom proti.
Hvala. Besedo ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Prihajam iz ribniško-kočevskega območja. Na tem območju je 6 občin, in vse občine, razen Ribnice, so zelo razvojno ogrožene, tudi, mimogrede, precej redko poseljene. Ni mi jasno, zakaj bi morale občine s tega območja prispevati v državni proračun od pobranih davkov od njihovega premoženja, in sicer približno 600 prebivalcev Kostela 200 tisoč, 400 prebivalcev Osilnice 100 tisoč, 17 tisoč prebivalcev občine Kočevje milijon 300 tisoč evrov in tako naprej. Kako naj se na tem redko poseljenem in razvojno ogroženem območju po vseh kriterijih zagotovi nadaljnji razvoj območja? Nemogoče. Edino substanco občin, ki bi jo dobile s tem davkom in bi jo namenile razvoju, bo pobral državni proračun. Ko smo obravnavali proračun, smo predlagali tudi, recimo, amandma k proračunu za železnice. Tudi ta je bil zavrnjen, pa je edina proga, ki jo imamo, nedograjena med Ribnico in Kočevjem. Nedopustno je, da na takšen način posegamo v območja po Sloveniji. Tega zakona, ki občinam, tudi tistim, ki so izredno razvojno ogrožene, v katerih prebivalci niti nimajo veliko premoženja, vrednega premoženja – še tisto, kar je treba po zakonu pobrati, vzame in prenese na nek drug naslov. Ni možnosti zagotavljanja lastne udeležbe pri investicijah, pri kandidiranju na evropska sredstva, in razvoj teh občin se bo samo še dodatno ustavil. Temu zakonu odločno nasprotujem.
Hvala. Besedo ima gospa Romana Tomc.
Hvala za besedo. Ponovno bom, tako kot že prvič, glasovala proti temu zakonu. Najprej iz prvega in najpomembnejšega razloga; to je, da je ta zakon, ki bi moral biti sistemske narave – kot takšnega ga je predstavila tudi Vlada kot predlagateljica –, namenjen izključno polnjenju proračuna. 200 milijonov evrov bo tistih, ki bodo prizadeli vse prebivalce Slovenije, vendar bo to v proračunu pomenilo bore malo. Za tako pomemben sistemski zakon ni prav, da se sprejema po hitrem postopku, in številna strokovna vprašanja, številna interesna vprašanja niso bila rešena kljub zatrjevanju, da se je Vlada poskušala uskladiti z vsemi deležniki. Ta zakon je popolnoma nepravičen, ker zanemarja dejstvo, da morajo biti davki takšni, da je obdavčitev sorazmerna z ekonomsko močjo davčnega zavezanca. Tukaj gre za popolnoma drugačna razmerja. Nepravičen je tudi zaradi tega, ker za obdavčitev ni podlaga tržna vrednost, ampak je podlaga neka imaginarna, neka modelsko določena vrednost, za katero je bilo že zelo velikokrat pokazano, da ne ustreza dejanskemu stanju. Ta zakon je tudi ustavno sporen, saj bi morala biti obdavčitev iz tega naslova vnaprej znana in predvidljiva. V tem primeru temu ni tako. Občine bodo lahko ali dvignile ali znižale davek, in na davčno osnovo bo lahko vplival tudi Gurs s spremembo posplošene tržne vrednosti nepremičnin. Ta zakon je izključno sredstvo za polnjenje oslabljenega proračuna in ga kot takšnega ne morem podpreti.
Hvala. Besedo ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. Tako kot že pri predhodnih glasovanjih, ko sem glasoval proti, bom tudi danes proti temu zakonu, predvsem zaradi tega, ker ta zakon v ničemer ne izboljšuje kvalitete storitev v občinah, ampak te storitve poslabšuje oziroma zmanjšuje njihovo kvaliteto. To pomeni, da bodo državljani in državljanke imeli slabšo kvaliteto storitev. To pomeni, da bodo predvsem na podeželju občutili manko denarja, ki ga bodo dobile občine, in to pomeni, da bodo po drugi strani državljani in državljanke občutili tudi s strani države neko slabšo kvaliteto, slabšo zaščito v občinah. Poleg tega nasprotujem temu zakonu tudi zaradi tega, ker je popolnoma nesocialen in bo vplival na podeželje, vplival bo na razmerja v lastništvu nepremičnin, spremenil bo ta lastništva. Ker bo spremenil lastništva, bo vedno več ljudi revnih. Mislim, da razum in modrost narekujeta, da je ta zakon z moje strani, in mislim, da tudi s strani ostalih, zelo težko podpreti.
Hvala. Ugotavljam, da lahko preidemo na odločanje. Prehajamo na ponovno odločanje o Zakonu o davku na nepremičnine. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 30. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PONOVNO ODLOČANJE O ZAKONU O IZVRŠEVANJU PRORAČUNOV REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETI 2014 IN 2015. Državni svet je na 4. izredni seji 20. 11. 2013 zahteval, da Državni zbor na podlagi tretje alineje prvega odstavka 97. člena Ustave Republike Slovenije pred razglasitvijo ponovno odloča o Zakonu o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015. Za obrazložitev zahteve dajem besedo predstavniku Državnega sveta gospodu Bojanu Kekcu.
Spoštovani predsednik, spoštovani poslanke in poslanci, spoštovana predstavnica Vlade! Dovolite mi, da v kratkem povzetku predstavim mnenje Državnega sveta, zakaj smo se odločili, da je zakon o izvrševanju proračunov za leti 2014 in 2015 po naši oceni potreben ponovne obravnave. Državni svet ugotavlja, da naj bi zakon o izvrševanju proračunov bil tehnični zakon, potreben za uveljavitev in izvrševanje vsakoletnega državnega proračuna, vendar pa Zakon o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 ne ureja le postopkov izvrševanja proračuna, temveč tudi druga vsebinsko zelo pomembna vprašanja, ki po svoji vsebini in naravi sodijo v druge zakone. Omenjeni zakon določa več spornih in po naši oceni neprimernih vsebin. Prva taka je določba glede zadolževanja države, ki omogoča, da se lahko država v naslednjem letu zadolži za skoraj 10 milijard evrov, in sicer za kritje presežkov odhodkov nad prihodki v višini 4,8 milijarde evrov, za izdajo dolžniških vrednostnih papirjev za eno milijardo evrov, za potrebe izvrševanja proračunov za 70 milijonov evrov, za intervencije na trgu dolžniških vrednostnih papirjev za 1,8 milijarde evrov in za dokapitalizacijo bank za 2 milijardi evrov. Taka politika zadolževanja po naši oceni pomeni, da bo država doživela kolaps in da ne bo možno financirati vseh obresti in vseh anuitet, ki jih bo morala odplačevati. Maja letos je Državni zbor sprejel spremembo 148. člena Ustave Republike Slovenije in vnesel fiskalno pravilo, ki določa, da se lahko potroši samo toliko, kolikor se ustvari. Politika zadolževanja gre v popolnoma nasprotno smer od sprejetega fiskalnega pravila. Žal Vlada ni pripravila zakona o izvedbi fiskalnega pravila, kar pomeni, da če bi bilo to fiskalno pravilo uresničeno, ne bi bila možna takšna zadolžitev, kot je predlagana v tem zakonu. Poleg tega ta generacija nima nobene moralne pravice, da prelaga breme dolgov na prihodnje rodove, še zlasti pa ne tako enormnih, velikih dolgov. Zakon posega tudi v financiranje občin in jim za leto 2015 znižuje povprečnino na samo 525 evrov, hkrati pa občinam že za leto 2014 znižuje sredstva za sofinanciranje investicij občin z dosedanjih 4 % na 2 % skupne primerne porabe občin. Ker se kvota sredstev primerne porabe razdeli po indeksu razvojne ogroženosti, bodo najbolj prizadete občine z veliko površino na prebivalca oziroma tiste, ki so že sedaj v razvojnem zaostanku. Pri tem pa je treba opozoriti, da občine v državi izvajajo več kot 70 % investicij, ki so večinoma sofinancirane s sredstvi Evropske unije. Z zmanjšanjem sredstev za investicije bo tako ogroženo tudi črpanje evropskih sredstev. Ob vsesplošnem zniževanju sredstev omenjeni zakon privilegira eno občino, Mestno občino Ljubljana, in ji bistveno izboljšuje finančni položaj. Zakon za naslednji 2 leti zamrzuje usklajevanje pokojnin in socialnih transferov, hkrati pa določa, da lahko javni uslužbenci del sredstev iz naslova materialnih stroškov uporabijo za plače. To dokazuje, da racionalizacije v javnem sektorju ni in da je tudi ne bo, ne glede na nevzdržen javnofinančni položaj. V tem smislu je nesprejemljiva tudi določba, da se lahko kupnina iz naslova prodaje kapitalskih naložb države nameni Slovenskemu podjetniškemu skladu in jih ta v imenu za račun Republike Slovenije porabi za spodbujanje gospodarstva. V Državnem svetu smo prepričani, da bi se morala kupnina od prodaje državnega premoženja najprej porabiti za poplačilo državnih dolgov in šele nato bi se lahko porabila tudi za druge namene. Naše prepričanje utemeljuje tudi obrestna mera, po kateri se država zadolžuje, ki znaša skoraj 7 %, kar je popolnoma nevzdržno in vodi v finančni zlom države. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Zahtevo je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila dajem besedo predsedniku odbora gospodu Bojanu Starmanu.
Še enkrat hvala lepa za besedo. Še enkrat lep pozdrav! Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 74. nujni seji dne 26. 11. 2013 obravnaval tudi zahtevo Državnega sveta, da Državni zbor ponovno odloča o Zakonu o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada in ga je Državni zbor sprejel na svoji 47. izredni seji dne 15. 11. 2013. Na odbor smo prejeli zahtevo Državnega sveta, mnenje Zakonodajno-pravne službe ter mnenje Vlade. Zakonodajno-pravna služba se ni opredelila do opozoril Državnega sveta. Predstavnik Državnega sveta je predstavil ključne razloge za zahtevo po ponovnem odločanju, kar smo slišali prej v predstavitvi predstavnika Državnega sveta. Vlada na navedenih podlagah ocenjuje, da razlogi za odložilni veto niso utemeljeni in Državnemu svetu predlaga, da pri ponovnem odločanju Zakon o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 sprejme. Ob zaključku obravnave je odbor z večino glasov vseh članov, z 10 za in 6 proti, sprejel mnenje, da je Zakon o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 ustrezen. Enako predlagamo tudi parlamentu. Hvala lepa.
Hvala. Za obrazložitev mnenja dajem besedo predstavnici Vlade kot predlagateljice zakona, mag. Mateji Vraničar, državni sekretarki na Ministrstvu za finance.
Spoštovani gospod predsednik, gospe poslanke in gospodje poslanci! Osnovni cilj zakona o izvrševanju proračunov je uzakoniti rešitve, ki bodo omogočile tekoče in nemoteno izvrševanje sprejetega proračuna. Neuveljavitev predlaganega zakona bi pomenila neuveljavitev sprejetega proračuna za leto 2014 oziroma njegovih sprememb, to pa nepredstavljive posledice, saj se proračuna države za leto 2014, kot je bil sprejet v letu 2012, zaradi institucionalnih sprememb, ki so se zgodile v letošnjem letu, ne bo dalo izvajati. Predlagani zakon sledi vsebinskim okvirom Zakona o javnih financah, povzema določbe veljavnega zakona o izvrševanju proračuna, hkrati pa vsebuje tudi nekatere določbe, ki na enak način kot v preteklih letih znižujejo odhodke proračuna. Glede na to, da je bil zakon o izvrševanju proračuna že večkrat predstavljen v postopku sprejemanja, se v nadaljevanju omejujem zgolj na razloge oziroma na utemeljitve, zakaj Vlada ocenjuje, da je zakon ustrezen. V povezavi z določitvijo obsega zadolževanja za leto 2014 je treba upoštevati, da je samo za odplačila glavnic dolga treba v prihodnjem letu zagotoviti 3,3 milijarde evrov. Nadalje je treba upoštevati, da so zakonske podlage v obsegu zadolževanja le opcije, ki pa jih ni mogoče seštevati med seboj. Pri tem je treba tudi upoštevati, da lahko neposredni uporabniki proračuna prevzemajo obveznosti in izplačujejo sredstva v breme proračuna tekočega leta samo za namen in do višine, ki sta določena s proračunom. Trditve, da bo znižanje sredstev za sofinanciranje investicij po 21. členu Zakona o financiranju občin ogrozilo izvajanje investicijskih projektov, sofinanciranih iz sredstev EU, in s tem tudi črpanje evropskih sredstev, je Vlada natančno proučila in ugotovila sledeče. V letu 2012 je bilo za investicije po 21. členu ZFO načrtovanih in tudi v celoti realiziranih 43,6 milijona evrov. Od skupnega števila 384 projektov je bilo na tej podlagi iz evropskih sredstev sofinanciranih 46 projektov ali 12 %. Za lastno udeležbo pri evropskih projektih je bilo iz sredstev po 21. členu ZFO porabljenih 6,6 milijona evrov od prej omenjenih 43,6 ali 15 %. V letu 2013 je v državnem proračunu za investicijske projekte občinam na podlagi iste zakonske podlage načrtovanih 44 milijonov evrov. Od tega je za lastno udeležbo pri 77 projektih, to je 20 % vseh projektov, ki bodo sofinancirani iz evropskih sredstev, načrtovano za 9,9 milijona evrov oziroma 22,5 % od prej omenjenih 44 milijonov evrov. Če sredstva iz naslova 21. člena ZFO, namenjena lastni udeležbi pri evropsko sofinanciranih investicijah, primerjamo s celotno vrednostjo teh investicij, ugotovimo, da je njihov delež v finančni konstrukciji teh investicij zelo majhen – dobrih 7 % v preteklem letu, letos pa, če bo v celoti realiziran, 3,4 %. Glede na to, da se z zakonom izrecno določa tudi pravna podlaga, ki občinam omogoča, da pridobijo celotna pripadajoča sredstva za financiranje projektov v teku, Vlada meni, da v tem primeru ne gre za čezmeren poseg države v pričakovane pravice in da je glede na prej navedene ugotovitve poseg sorazmeren oziroma je vzpostavljeno ravnovesje med vrednostjo ciljev in težo posegov. Na podlagi vseh navedenih razlogov predlagam Državnemu zboru, da Zakon o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 ponovno potrdi. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Gospod Marko Pavlišič bo predstavil stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! V Državljanski listi smo zahtevo Državnega sveta o ponovnem odločanju o Zakonu o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 skrbno preučili. Strinjamo se z Državnim svetom, da naj bi ta zakon bil tehnični zakon, ki služi za uveljavitev in izvrševanje proračuna posameznega leta. Tudi sami smo kritični do nekaterih vsebin, ki bi sodile v kakšen drug zakon, in v postopku sprejemanja zakona smo kakšno takšno vsebino tudi izločili. Že v sami razpravi ob sprejemanju zakona smo obravnavali tudi pomisleke glede sredstev, ki so na razpolago občinam ter tudi pomisleke glede zamrznitve določenih prejemkov in prerazporejanja sredstev iz naslova materialnih stroškov na plače. Ravno tako smo se že v drugem branju na odboru soočili z željami glede porabe sredstev iz privatizacije podjetij v državni lasti. Glede na obrestno mero zadolževanja in pretekle izkušnje državnih investicij, intervencij in subvencij tudi v Državljanski listi menimo, da bi sredstva od kupnine morala biti primarno namenjena za poplačilo dolgov. To stališče po naših informacijah deli tudi finančni minister, tako da smo s trenutno rešitvijo zadovoljni. Glede na vse navedeno verjetno ni presenečenje, da v Državljanski listi ugotavljamo, da nam Državni svet ni predstavil nobenega novega pogleda, mnenja ali dejstva, da bi svoje stališče glede tega zakona spremenili. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Franc Bogovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Še enkrat lep pozdrav, spoštovani predsednik, kolegice in kolegi, spoštovani državni svetnik! V Slovenski ljudski stranki nismo podprli zakona o izvrševanju proračuna, ko smo obravnavali proračunske dokumente, zato pozdravljamo pobudo Državnega sveta in to, da ponovno odločamo. Žal Državni svet glede na našo zakonodajo nima možnosti, da bi posegal v vsebino, ampak lahko na osnovi zakonodaje samo omogoči ponovno odločanje o tem zakonu. Državni svet je opozoril na to, na kar smo opozarjali mnogi pri obravnavi proračunskih dokumentov za leti 2014 in 2015 in tudi pri krovnem dokumentu, zakonu o izvrševanju proračuna, ki te politike uzakoni. Ključni problem, ki ga imamo v Republiki Sloveniji danes, je ta, da izhoda iz te krize ne znamo poiskati drugače, kot da sprejemamo nove in nove davke, da vlagamo premalo napora pri odhodkovni strani proračuna, predvsem pri racionalizaciji države, urejanju procesov v državi in uvedbi prepotrebnih reform, sprememb, ki bi za seboj v nadaljevanju potegnile tudi manjšo javno porabo. Ker se ne gremo tega, enostavno izračunamo, koliko denarja moramo konec leta poiskati na trgih za zadolževanje, in zato je zelo pomembno področje zadolževanja v tem zakonu predstavljeno. Tudi iz tega se zelo jasno vidi, da to, kar smo se spomladi z dvotretjinsko večino dogovorili – da bomo v tej državi trošili toliko, kolikor ustvarimo, če tega ne moremo storiti danes, pa v naslednjih letih, in da to uredimo s fiskalnim pravilom – smo pozabili in urejamo povsem drugače. Kolikor denarja potrebujemo, toliko ga gremo iskat na druge trge. Tudi s strani državne sekretarke je bilo rečeno, da so to samo nakazane opcije in da se bodo nekatere od teh izkoristile, nekatere pa se ne bodo. Ravno v tem je problem. Že od sprejetja proračuna in tudi zakona o izvrševanju proračuna se uporabljajo opcije, za katere mnogi govorijo, da niso primerne. Na tekočem trgu se poskuša s triletnimi obveznicami zadolžiti državo tako, da bo v treh letih po oceni finančnih strokovnjakov od 130 do 150 milijonov preveč plačanih obresti. Danes zopet po kolegice in kolegi v Državnem zboru obmolknili, tokrat vsi, tako koalicija in opozicija, in o reševanju bančnega sistema več enostavno ne bomo spregovorili, kajti vsa pooblastila in vse opcije, ki so na razpolago v ZIPro, dajemo Vladi, ministru za finance. Mislim, da ne govorimo o nekem običajnem letu, v katerem je logično, da so za reprogramiranje kreditov dane opcije, da je tudi za tekočo likvidnost dana opcija. Govorimo o letu, ko bomo zadolžili to državo za naslednje desetletje in bomo več kot desetletje, dva te dolgove tudi odplačevali. Če smo tisti, ki smo v Državnem zboru, za kaj poklicani, smo za to, da bi o teh stvareh spregovorili in da bi o tem odločali. Da bi odločali o tem, da vemo, kaj saniramo, zakaj je to nastalo, od kod bodo viri, koliko nas bo stalo in podobno. Ker imamo takšen ZIPro, kot ga imamo, ki ga sedaj uspešno nadgrajujete še z drugimi dokumenti, je še toliko več razlogov, da bi se končno streznili, se odgovorno obrnili do ljudi in povedali, kako želimo to državo voditi. S tem, kar počnemo sedaj in kar nam omogoča, bomo tudi v Državnem zboru pristali na netransparentnost, in na nek način nihče ne bo vedel, kdo pije in kdo plača. V tej državi je bilo veliko tistih, ki so pili, jedli, se bogatili na račun ljudi. Sedaj prihaja ta račun, mi pa sprejemamo dokumente, kjer si enostavno pilatovsko operemo roke in prepustimo Vladi, da v vladnih sobanah to stori in da potem pride preko medijev ta zadeva v javnost. Potem se čudimo, zgražamo in pridemo do take situacije, kot vidimo sedaj, da celo protikorupcijska komisija dvigne roke in odstopi, da se enostavno več tega ne more iti. Mislim, da to, kar se nam dogaja samo v tem času, če to sedaj omejimo na čas, ko smo sprejeli ZIPro, ko smo sprejeli dva proračuna – to, kar se je v tem času zgodilo, bi moral biti resen alarm za vse nas. Bojim se, da bomo zopet tiho, stisnili tipke in šli naprej. Na takšen način te države več ne moremo upravljati. Zato podpiramo veto, ki ga je izglasoval Državni svet, in bomo še enkrat glasovali proti takšnemu zakonu o izvrševanju proračuna.
Hvala. Gospa Marija Plevčak bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo. Prisrčen pozdrav vsem prisotnim! V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije smo se do Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 opredelili že na 47. izredni seji Državnega zbora. Tega ne spreminjamo, in ga bomo poslanke in poslanci ponovno podprli, saj je kot tak primeren za izvrševanje načrtovanega za prihodnji dve leti. Prepričani smo, da je Vlada pri pripravi predloga tako imenovanega tehničnega zakona v smislu izvajanja pretehtala vse možnosti. Tako pripravljen predlog zadošča tako domačim kot tudi evropskim kriterijem in s tem povezanemu uravnoteženju javnih financ. Vendar naj vas opozorimo, da lahko prekoračitve načrtovanega prizadenejo vse nas s podražitvami in večjimi izdatki. Argumenti Državnega sveta lahko pomenijo v nekem smislu tudi bojazen do neracionalnega zadolževanja države, zmanjševanja sredstev za financiranje občin, neracionalnega razpolaganja s stvarnim državnim premoženjem. Kaj pa usklajevanje pokojnin, ki so tako rekoč zamrznjene do konca leta 2015? Tudi mi bi lahko zahtevali te pravice, na primer usklajevanje. In nobenega popuščanja. Vendar smo zato, ker se zavedamo strogih varčevalnih ukrepov v tem izjemno občutljivem in kriznem obdobju, na to pristali. Kaj lahko pričakujemo oziroma dobimo v zameno? Odgovor, da je treba varčevati in še enkrat varčevati, da bomo končno poskrbeli za večjo učinkovitost in stabilizacijo nacionalnega finančnega sistema. Tudi upokojenci razumemo ekonomsko in socialno stanje v državi, vendar – kako dolgo še? Naj ob tem še enkrat opozorim, da se namenske vsebine, kot so pravice na področju pokojnin, sociale in davkov, rešujejo v tem zakonu, vendar po našem prepričanju ne sodijo v okvir tega zakona, saj so določbe teh področij že opredeljene v drugih zakonih, kot sta na primer ZPIZ in Zakon o Slovenskem državnem holdingu. Spoštovani poslanke in poslanci, zaradi stabilizacije celotnega državnega sistema in ker je vladni predlog načrtovan v najboljših možnih okvirih, bomo v naši poslanski skupini ponovno potrdili predlog tega zakona.
Hvala. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, predstavnik Državnega sveta, gospa državna sekretarka! V Novi Sloveniji smo zakonu o izvrševanju proračunov za leti 2014 in 2015 nasprotovali že pri prvem glasovanju in mu bomo nasprotovali tudi pri današnjem ponovnem odločanju. Zakon namreč izkazuje slabo javnofinančno sliko države v naslednjih dveh proračunskih letih. Kljub številnim dodatnim davčnim in drugim obremenitvam prebivalstva in gospodarstva bodo v naslednjih dveh letih proračunski odhodki bistveno presegali proračunske prihodke. Potrebno bo novo zadolževanje za pokrivanje tekoče porabe, zlasti pa za izvedbo sanacije bank, ker bo končna cena za te namene znana po pridobitvi rezultatov stresnih testov. Prepričani smo, da načrtovano zadolževanje, ki ga izkazuje ta predlog zakona, to je skoraj 5 milijard v naslednjem letu in 2,7 milijarde v letu 2015, skupaj z dopustnim dodatnim zadolževanjem za namene sanacije bank po 2 milijardi vsako leto ne bo zadostno. Že tekom proračunske razprave smo v Novi Sloveniji opozarjali na dejstvo, da nove davčne in druge obremenitve niso rešitev za izhod iz gospodarske in finančne krize. Vlada bi se morala lotiti odhodkovne strani proračuna s sistemskimi ukrepi, in sedanja vlada v tej smeri do sedaj ni naredila praktično ničesar. Z novelo Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 Vlada omejuje proračunske izdatke za plače javnih uslužbencev, za pokojnine in socialne transferje. Na ta način se ohranja stanje javnofinančnih odhodkov na sedanjem nivoju. Tako stanje izdatkov pa dolgoročno ni vzdržno, in vsako odlaganje sistemskih ukrepov pomeni podaljševanje javnofinančne krize oziroma agonije. Zvišanje stopnje davka na dodano vrednost pri splošni stopnji 22 % in pri znižani stopnji 9,5 %, ki se s sedanjim predlogom zakona ohranja še naslednji dve proračunski leti, bo povzročilo še nadaljnje padanje zasebne potrošnje, pomembno bo vplivalo na manjšo gospodarsko aktivnost in prispevalo k nadaljnjemu padcu bruto družbenega produkta. V Novi Sloveniji smo zaskrbljeni nad posledicami ukrepov, s katerimi se v proračunskih letih 2014 in 2015 posega v finančni položaj občin, zlasti manjših oziroma podeželskih občin. Prvi negativni ukrep predstavlja povprečnina, ki ostaja za leto 2014 sicer še na nivoju letošnjega leta, to je 536 evrov, za leto 2015 pa se znižuje na 525 evrov. Številne občine zaradi tega zmanjšanja prihodkov ne bodo mogle več pokrivati izdatkov, ki jim jih nalagajo zakoni. Znižujejo se tudi sredstva za sofinanciranje investicij občin, z dosedanjih 4 % na 2 % skupne primerne porabe občin. Vlada pri tem pozablja, da preko občin danes poteka kar 70 % vseh investicij v državi, ki so večinoma sofinancirane s sredstvi Evropske unije. Zmanjševanje sredstev za te namene pomeni tudi manj investicij v državi, posledično pa zmanjšanje gospodarske aktivnosti, zlasti pri manjših gospodarskih subjektih, ki so izvajalci investicij na lokalnem nivoju. Taki ukrepi pomenijo tudi prerazporejanje sredstev med občinami, in sicer jemljejo sredstva malim občinam in jih dajejo večjim. V Novi Sloveniji takim ukrepom odločno nasprotujemo. Kot že uvodoma rečeno, poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospa Aleksandra Osterman bo predstavila stališče Poslanske skupine Pozitivne Slovenije.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani vsi prisotni! Zakon o izvrševanju proračunov Republike Slovenije je tehnični zakon in kot tak omogoča tekoče in nemoteno izvrševanje sprejetega proračuna, kar izhaja iz 164. člena Poslovnika Državnega zbora, ki v prvem odstavku določa, da mora biti zakon o izvrševanju proračunov Republike Slovenije usklajen s sprejetim državnim proračunom. Glede na pravno naravo sprejetega državnega proračuna je, tako kot pri spremembi sprejetega proračuna države, nujna sprememba zakona, ki ureja izvrševanje proračuna, saj se v navadnem zakonu ureja obseg zadolževanja države, obseg poroštev države in obseg zadolževanja javnega sektorja na ravni države. Poglavitne rešitve predlaganega zakona o izvrševanju proračunov so tako: obseg zadolževanja in dovoljenih poroštev države, obseg zadolžitev javnega sektorja na ravni države. Ureja posebna pooblastila Vlade in ministra za finance za izvrševanje proračuna za leti 2014 in 2015, ki so pomembna za zadolževanje vlade v okviru fiskalnega stabilizatorja. Določa obseg obveznosti, ki jih lahko posamezni uporabniki prevzamejo v tekočem letu, v plačilo pa zapadejo prihodnje leto. Vsebuje ukrepe za konsolidacijo javnih financ, ukrepe za zmanjšanje javnofinančnih odhodkov. Tu moram omeniti, da ukrepi, ki urejajo izdatke, vsekakor niso všečni. Nihče ni zadovoljen, če se nekaj jemlje, se varčuje, in tega se zavedamo tudi mi. Vendar ukrepi izhajajo iz zavez iz programa stabilnosti in uveljavitve fiskalnega pravila. V obzir pa je treba vzeti tudi splošno in javnofinančno stanje države. Vlada zasleduje cilje po srednjeročnem uravnoteženju proračuna in spoštuje zahteve Evropske komisije v zvezi s proračunskimi okviri držav članic. Poudariti pa želim tudi, da je Slovenija posredovala predlog sprejetega proračuna v oceno Evropski komisiji in da je tudi Evropska komisija ocenila, da je predlog proračunov za naslednji dve leti v skladu s pravili pakta o stabilnosti in rasti. Ukrepi, ki jih zakon o izvrševanju proračuna predvideva, res niso všečni, so pa nujni. Z Zakonom o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 se določa tudi pravna podlaga, ki občinam omogoča, da pridobijo celotna pripadajoča sredstva za financiranje projektov, ki so v teku, saj v tem primeru ne gre za čezmeren poseg države v pričakovane pravice in je vzpostavljeno ravnovesje med vrednostjo ciljev in težo ukrepov. Ti ukrepi so izdatki za sofinanciranje investicij občinam, odprava valorizacije pokojnin in socialnih transferjev, zmanjševanje zaposlenih v javnem sektorju. Spoštovani, ker smo sprejeli tako spremembo proračuna za leto 2014 kot tudi za leto 2015, in se zavedamo, da je sprejetje obeh proračunov brez sprejetja zakona, ki ureja njuno izvrševanje, samo polovica opravljenega dela, bomo v Poslanski skupini Pozitivna Slovenija Zakon o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 vnovič podprli. Hvala.
Hvala. Gospa Romana Tomc bo predstavila stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi! Zakon o izvrševanju proračuna bi moral biti tehnični zakon, podlaga za to, da se proračun sploh lahko izvršuje, vendar je z leti postal vse prej kot to. Tako ne ureja več postopka izvrševanja proračuna, ampak ureja tudi številna pomembna vsebinska vprašanja, pa tudi vse tisto, kar so vlade pozabile urediti v kakšnem drugem zakonu. Tako imamo, na primer, v ZIPro urejeno tudi RTV naročnino in še druge vsebine, ki sem nikakor ne spadajo. Zelo pozoren je treba biti pri posameznih določbah, kajti predlagatelji v ta zakon pogosto skrijejo tudi takšne stvari, za katere bi najraje videli, da jih nihče ne opazi. Enako velja tudi za ta zakon, ki spremlja proračun za leti 2014 in 2015. Glede same vsebine želim opozoriti predvsem na 6 ključnih točk. Prvič, ZIPro omogoča, da se lahko država v naslednjem letu zadolži za skoraj 10 milijard evrov, dodatno k temu pa omogoča še milijardo 600 evrov poroštev. Vendar vas ne glede na to izjemno možnost visokega zadolževanja želim samo spomniti, da imamo danes na mizi zakon in da bomo vsi skupaj odločali o tem, da bo naše zadolževanje še bistveno višje, recimo še enkrat višje, kot ga predvideva ta zakon. Drugič, zaposlovanje v javnem sektorju in plače javnih uslužbencev so urejene v zakonu nekoliko drugače, kot smo sicer navajeni. ZIPro omogoča, da se sredstva, ki jih imajo proračunski uporabniki na voljo za materialne stroške, prerazporedijo tudi za plače, in te rešitve odražajo nemoč pri pogajanjih Vlade s sindikati javnega sektorja. Tretjič, zakon bistveno posega v financiranje občin in jim znižuje sredstva za sofinanciranje investicij. To bo najbolj prizadelo ravno najšibkejša območja Slovenije. V nasprotju z vsesplošnim zniževanjem pa se relativno izboljšuje položaj Mestne občine Ljubljana – pravično ali nepravično? Četrtič, z Zakonom o dohodnini je bilo zamrznjeno usklajevanje dohodninske lestvice in olajšav, kar pomeni višjo obdavčitev vseh skupin ljudi. Z zakonom o izvrševanju proračunov pa se za prihodnji dve leti dodatno zamrzuje še usklajevanje pokojnin in socialnih transferov. Naj ob tem spomnim in opozorim vse, da to na letnem nivoju pomeni vsaj 50 milijonov evrov manj za pokojnine. Petič, v Slovenski demokratski stranki nasprotujemo tudi predlagani novi ureditvi zagotavljanja sredstev za delovanje pokojninske blagajne. Strinjamo se, da se del sredstev iz naslova prodaje državnega premoženja nameni za pokojnine, saj smo vendarle takšno ureditev tudi sami predlagali, v Državnem zboru pa smo jo vsi skupaj tudi uzakonili z Zakonom o Slovenskem državnem holdingu. Vsebina je več kot primerno urejena. Sedaj veljavna ureditev omogoča, da se poleg 50 milijonov evrov, ki jih zagotavlja Kad za pokojnine, dodatno zagotovi še 10 % kupnine, ki jo pridobi Slovenski državni holding iz naslova prodaje svojih kapitalskih naložb. Zakaj s tem zakonom urejati stvari drugače? In ne nazadnje, odločno nasprotujemo tudi možnosti, da se sredstva od prodaje podjetij namenijo podjetniškemu skladu, ki jih naprej preko različnih subvencij razdeljuje izbranim podjetjem. Sredstva od prodaje naložb so v prvi vrsti namenjena za odplačilo dolgov. Nesprejemljivo je, da se na eni strani obilno in izredno drago zadolžujemo, po drugi strani pa ta sredstva, ki bi jih lahko namenili za odplačilo dolga in za financiranje naše porabe, namenimo za subvencioniranje in kreditiranje različnih podjetij, za katera imamo tudi iz bližnje preteklosti izkušnje, kako takšno subvencioniranje lahko [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] Iz vseh navedenih razlogov v Poslanski skupini SDS tega zakona tudi v sedanjem delu procedure ne bomo podprli.
Hvala. Gospod Matevž Frangež bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovane in spoštovani! Socialni demokrati razumemo, da so predstave, stališča, pogledi na to, na kakšen način Slovenija ubira svoje korake zato, da začne pot okrevanja, izhoda iz krize, povrnitve zaupanja njenih ljudi v njene institucije in tudi mednarodnega okolja v to državo, različne. O tem je bilo mogoče slišati številne razprave, preden so se sprejemali konkretni ukrepi. Tudi Zakon o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 vsebuje rešitve, ki so diskutabilne, ampak po razpravi mora vladajoča večina sprejeti odgovornost in sprejeti odločitev. To je ta koalicija tudi storila, in Socialni demokrati na usklajenih in sprejetih rešitvah vztrajamo, tudi zato, ker je zakon o izvrševanju proračunov nujni del proračunskega paketa, ki je prejel pozitivno oceno Evropske komisije in ki je po izglasovani zaupnici, vezani na proračunski paket, začel utirati drugačne ocene mednarodnega finančnega tiska in tudi mednarodnih finančnih institucij do Slovenije. Krepi se zaupanje, da bo Slovenija zmogla sama prebroditi krizo in da bo z načinom skrbne izbire orodij in ukrepov za to zmogla zagotoviti svojo finančno suverenost, urediti probleme, ki jih imamo v javnih financah, in probleme, ki jih imamo v bančnem sistemu ter prezadolženosti gospodarstva. Socialni demokrati želimo s potrditvijo tega zakona pritrditi temu zaupanju, želimo pa si, da bi bilo to zaupanje širše, da ob posamičnih nestrinjanjih, ki so vedno lahko legitimna in utemeljena, vendarle ne izgubimo optimizma, ki je nujno potreben za to, da država okreva. Očitno je, da v teh dneh, teh tednih in teh mesecih, v najobčutljivejšem času, s tem, da se predamo porazu in da dovolimo pesimizmu in obupu, da prevzame naša dejanja in upanje, ne bomo zmogli preseči te krize. Zato si želimo, da bi ta skupen duh, ki se zaveda, da sta v Sloveniji potrebna stabilnost in vztrajanje na začrtani poti, poti, ki smo jo zapisali tudi v relevantne dokumente in jih predstavili kot naše zaveze Evropski komisiji, in da ju je treba spoštovati in izpeljati. To je predpogoj za to, da Slovenija nadaljuje svojo pot k okrevanju, in čisto mimogrede, danes je Statistični urad Republike Slovenije že objavil nekatere spodbudne informacije o padcu števila brezposelnih. Socialni demokrati želimo tudi v teh posamičnih informacijah črpati pogum, upanje in optimizem za to, da smo na pravi poti. Hvala.
Hvala tudi vam. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na ponovno odločanje o Zakonu o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju skladno z drugim odstavkom 91. člena Ustave Republike Slovenije za sprejetje navedenega zakona glasovati večina vseh poslancev Državnega zbora, to je 46 ali več. Pred odločanjem je bila izražena želja za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin, zato vas vabim k prijavi za obrazložitev glasu. Besedo ima gospa Romana Tomc.
Hvala lepa. Želela bi še enkrat obrazložiti glas, ker so se nam pridružili poslanke in poslanci, ki jih prej ni bilo z nami, da bodo vedeli, zakaj bomo v Poslanski skupini SDS glasovali proti temu zakonu. Menimo, da so številne rešitve iz tega zakona ne samo nesprejemljive, ampak škodljive za nadaljnji razvoj Slovenije. Prva izmed njih je ta, da ta zakon omogoča skoraj 10-milijardno možnost zadolževanja. To še ni vse, če upoštevamo, da imamo danes na mizi še en zakon, ki bo lahko to številko praktično podvojil. Še enkrat poudarjam, 10 milijard zadolževanja je predvidenih v Zakonu o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015. Na drugi strani je dana možnost, da se iz materialnih stroškov prerazporejajo sredstva na plače javnih uslužbencev. To je unikum. Tega se nikoli v preteklosti ni smelo delati, in to je rezultat pogajalskih sposobnosti te vlade v sodelovanju s sindikati. Naslednja takšna zadeva, ki nas izrazito moti, je, da se s temi posegi posega v financiranje občin in se na račun Mestne občine Ljubljana, ki se jo preferira, oškoduje vse ostale izven mestne občine. Potem je izrazito sporno, na kar najbrž nismo vsi dovolj opozarjali, da se s tem zakonom že za leto 2014, še več pa za leto 2015, jemlje upokojencem in tistim, ki dobivajo socialne transfere. Za več kot 50 milijonov evrov bo oškodovana pokojninska blagajna. Če povemo drugače, pokojnine slovenskih upokojencev in upokojenk bodo v naslednjem letu zaradi tega zakona nižje za več kot 50 milijonov evrov. Na drugi strani ob tem strašnem zadolževanju, 10-milijardnem zadolževanju, v zakonu dopuščamo možnost, da se ta sredstva namesto za poplačilo in vračilo starih dolgov namenjajo Slovenskemu podjetniškemu skladu, ki bo z njimi lahko financiral projekte nekaterih posebej izbranih podjetij, ki bodo kandidirala na razpisih za pridobitev subvencije. Takšno nenadzorovano in nepravilno porabo denarja, ki bi moral biti namenjen za poplačilo dolgov, ostro obsojamo. Glasovali bomo proti temu zakonu.
Hvala. Prehajamo na odločanje, in sicer na ponovno odločanje o Zakonu o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015. Še obrazložitve glasu? Ker je izražen interes za obrazložitev glasu v lastnem imenu, predlagam, da se prijavite k obrazložitvi. Besedo ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. Nasprotujem sprejetju tega zakona, čeprav gre po svoji naravi za tehnični zakon, saj s tem zakonom urejajo materialne zadeve države, in to bistveno bolj, kot bi se lahko. Namreč, zadolževanje, ki je predvideno po tem zakonu in ki pomeni, da se bo Vlada na podlagi tega zakona lahko zadolžila za skoraj 10 milijard, če upoštevamo tudi, da bi bila unovčena poroštva države v višini milijarde 600 – to je nesprejemljivo, še posebej zato, ker ne vemo, za kaj se bo ta denar potrošil. Poleg tega ni nobenih omejitev na tem področju, predvsem glede tega, kako se lahko Ministrstvo za finance zadolžuje, ali se bo zadolževalo na odprtem trgu, ali se bo zadolževalo tako, da se bo z nekaterimi ponudniki, ki pridejo na Župančičevo 3, dogovorilo o zadolžitvi po enormnih obrestnih merah. Te enormne obrestne mere so pri zadnji zadolžitvi znašale 4,84 %, kar je daleč več od obrestnih mer, po katerih se zadolžujejo Romunija, Madžarska, Hrvaška in tako naprej. Takšno zadolževanje je neprimerno in škodljivo za sam razvoj Slovenije. Takšno zadolževanje, še posebej zaradi tega, ker se ta denar večinoma potroši za tekočo potrošnjo oziroma odplačilo že sprejetih kreditov, škoduje ne le sedanji generaciji, ampak tudi prihodnjim rodovom. Zaradi tega je ta zakon nesprejemljiv, zaradi tovrstnih vsebinskih rešitev, in ga ne bom podprl.
Hvala. Besedo ima gospod Tomaž Lisec.
Hvala. Sam bom prav tako glasoval proti temu zakonu, kajti očitno je, da se kalvarija za občine pod to vlado nadaljuje. Občine imajo vsaj to srečo, da še niso izbrisane, čeprav Vlada s tem zakonom ter tudi s prejšnjim tepe pridne občine in jih sili k temu, da umirajo na obroke. Nedopustno je, da Vlada mimo Zakona o financiranju občin kot krovnega akta znižuje povprečnino, in to brez dogovarjanja tako s Skupnostjo občin Slovenije kot tudi z Združenjem občin Slovenije. Mimo zakona in mimo dogovora znižuje povprečnino. Še najbolj katastrofalno pa je, da se znižujejo sredstva za sofinanciranje investicij za polovico, kar pomeni, da bodo pridne občine ostale brez investicijskih ciklusov in bo ogroženo črpanje evropskih sredstev. Vsem, ki delujemo v lokalni samoupravi, bi bilo logično, da bi glasovali proti temu zakonu, le svetniki oziroma poslanci iz Mestne občine Ljubljana bi danes lahko pri tem zakonu z veseljem pritisnili "za". Še bolj nedopustno je, da si država skozi takšna vrata dopušča dodatno zadolževanje. Za zaključek pa vsem tistim, ki toliko govorijo o socialni čutnosti: usklajevanje pokojnin in socialnih transferjev bo zamrznjeno – toliko o tem, kako sta ta vlada in ta državni zbor oziroma njuna večina socialna. Razlogov, zakaj biti proti, je več kot dovolj, zato bom tudi sam proti.
Hvala. Še je interes za obrazložitev glasu, zato vabim k prijavi. Besedo ima mag. Ivan Vogrin.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Zanimivo je, s kakšno lahkoto preslišimo argumente Državnega sveta. Mislim, da je predstavnik Državnega sveta podal tehtne argumente, ki govorijo o premisleku. Ampak nas to ne prizadene, tako kot do sedaj dobrih 20 let. Zakaj bi delali drugače? Drvimo proti prepadu in padamo vanj. Menim, da je to, da je dovoljeno praktično neomejeno zadolževanje, velika past in skušnjava, ne za tega ministra ali to vlado, ampak za vsakogar. Tega parlament ne bi smel potrditi. Druga stvar pa je, zakaj smo sploh sprejeli fiskalno pravilo, če se ga ne držimo. Imeli smo pol leta ali tri četrt leta žolčne razprave o nečem, kar s tem proračunom izničimo. Pot v blaginjo, piše Axel Kaiser v knjigi Pot v propad, je preko varčevanja in ustvarjanja. Ta proračun niti slučajno ne izkazuje varčevanja, ker ničesar ne naredi na strukturnih spremembah in tudi ne pospešuje ustvarjanja. Glasoval bom proti. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospod Zvonko Lah.
Glasoval bom proti temu zakonu zato, ker pomeni centralizacijo države, ker favorizira večje občine, predvsem Ljubljano, Maribor, Celje in ostale. Učinek treh stvari, ki so Zakon o davku na nepremičnine, novi Zakon o financiranju občin in prepolovitev sredstev za investicije občinam s 4 % na 2 % primerne porabe, za večino občin pomeni zmanjšanje sredstev za investicije na tretjino razpoložljivih do sedaj. Tako bodo – naredil sem eno analizo za jugovzhodno Slovenijo – vsi ti učinki pokazali na občine, recimo Črnomelj skoraj 10 % manj primerne porabe, Kočevje 13 %, Osilnica skoraj 30 %, Kostel 28 %, medtem ko bo Ljubljana pridobila 0,38 %, Maribor 2,6 %, Celje 2,7 % in Velenje 3,02 %. To pomeni, da bodo tiste občine, ki imajo bolj gosto poseljeno prebivalstvo, po novem zakonu o financiranju dobile bistveno več, tiste podeželske občine, ki imajo vrsto kohezijskih projektov v izvedbi, pa bistveno manj. Sprašujem se, kako bodo občine, ki imajo sprejete proračune za leto 2014, ki imajo sredstva razdeljena po kohezijskih projektih, lahko te projekte izvedle, in ali ne bo to onemogočalo črpanja evropskih sredstev, ki morajo biti počrpana. Zato tega zakona [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Še je interes za obrazložitev glasu, zato predlagam, da se prijavite k obrazložitvi. Besedo ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Nisem podprl proračuna in ne morem podpreti niti zakona, ki operacionalizira izvrševanje proračuna. V tem kompletu je cela vrsta nelogičnosti. Pri odlokih o proračunih, ki so sestavni del proračuna, smo odločali o tem, ali bo neka javna institucija nabavila ali prodala pralni stroj, ki je vreden 100 ali 200 ali 500 evrov, v tem zakonu pa je omogočeno nekontrolirano zadolževanje države, brez da bi Državni zbor imel vpogled v to, za koliko, pod kakšnimi pogoji in za kaj bo to namenjeno. Povsem neuravnotežen pristop! Drugi razlog, zakaj bom proti, je pa ta, da se jemlje po dolgem in počez, predvsem počez, in to tam, kjer se zadene periferijo, kjer se zadene kmete in šibkejše družbene skupine, ki nimajo možnosti, da bi na kakršenkoli način to svojo težavo in prekomerno obremenitev sploh prezentirale javnosti. Če pa jo, je pa tako ali tako slabo povzeta zato, ker ne gre za privilegirano skupino, ampak za deprivilegirane skupine. Proti bom tudi zato, ker niso bili sprejeti naši predlogi amandmajev k posameznim rešitvam, predvsem iz področja infrastrukture. Del države, iz katerega prihajam, je po tej plati zelo, bom rekel, prizadet. Nimamo ustreznega dostopa do Ljubljane, nimamo ustrezne železniške povezave od Kočevja do Ljubljane. Koalicija je oba predloga zavrnila, in ni nobenih razlogov, da bi glasoval kako drugače, kot sem povedal. Proti sem tudi zato, ker se razvojni del za to področje, iz katerega prihajam, sploh ne namenja. Hvala.
Hvala. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 26. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBVESTILO PREDSEDNICE VLADE O ODSTOPU MAG. STANKA STEPIŠNIKA S FUNKCIJE MINISTRA ZA GOSPODARSKI RAZVOJ IN TEHNOLOGIJO. Predsednica Vlade mag. Alenka Bratušek me je kot predsednika Državnega zbora z dopisom 26. 11. 2013 obvestila, da je mag. Stanko Stepišnik odstopil s funkcije ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo. Ob tej priložnosti dajem besedo ministru za gospodarski razvoj in tehnologijo, mag. Stanku Stepišniku za obrazložitev odstopa.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani poslanke in poslanci! V tem kratkem času bi rad obrazložil svoj odstop. Na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo smo si zastavili predvsem sledeče cilje: politična, finančna, davčna stabilnost – to, kar si je vlada zastavila, da mi pomagamo, in mislim, da je ta vlada to dosegla do neke mere, na samem ministrstvu pa konkurenčno financiranje gospodarstva. Ko smo pregledali več kot 3 tisoč 500 industrijskih podjetij Slovenije po devetih finančnih kazalcih – zaposlovanje in tako naprej predstavlja približno 75 % slovenskega gospodarstva –, se je ugotovilo sledeče. Slovenska podjetja imajo velike težave s kreditiranjem. Slovenska podjetja imajo velike težave z ustrezno kapitalsko strukturo. Slovenska podjetja imajo izredno velik problem – to se bo pokazalo v naslednjih letih – s povprečno starostjo zaposlenih. V vseh dobrih in velikih izvoznih podjetjih je povprečna starost zaposlenih do 50 let. Veste, da je nekje povprečna starost zaposlenih okoli 35 let potrebna, da absorbira vsa znanja in uvaja nove tehnologije, informacijsko-komunikacijske tehnologije. To je posledica tega, ker se ne odpirajo nova delovna mesta in mladi ostajajo na zavodu za zaposlovanje, kjer jih je že skoraj 30 tisoč, podjetja pa imajo mehko odpuščanje, predvsem starejših. Za ublažitev teh problemov smo nastavili tri dolgoročne sistemske ukrepe. Skušali smo narediti eno platformo, ki bi v naslednjih letih zaposlila do nekje 110 tisoč ljudi. Gremo po vrsti. Prvi sistemski ukrep, ki smo ga pripravili v sodelovanju s SID banko, je, da se s pomočjo finančnega inženiringa omogoči mikro, malim in srednjim podjetjem kreditiranje razvoja in raziskav, tehnološke spodbude, obratna sredstva, da se kreditira v višini 500 milijonov evrov s poceni kreditom z obrestno mero od 2 % do 3 %, tudi z dolgoročno dobo 10 let z moratorijem dve leti. Ker je precej kratkoročnih kreditov, se teh 500 milijonov podvoji v 10 letih, tako da bo za gospodarstvo za kreditiranje mikro, malih in srednjih podjetij na razpolago ena milijarda. Ker so bili izpuščeni samostojni podjetniki, se je napravil drugi sistemski ukrep. Kot veste, letališče Ljubljana ni šlo v investicijo. Tam je ostalo 17,5 milijona evrov, in smo prosili Evropsko komisijo, komisarja, če lahko s tega operativnega programa prenesemo denar na podjetništvo. Dovolil nam je, in tako je odprt nov finančni inženiring za kreditiranje samostojnih podjetnikov in mikro podjetij preko Slovenskega podjetniškega sklada, ki bo na voljo v mesecu decembru. Drugi sistemski ukrep gre v smeri izboljšanja kapitalske strukture podjetij. Vsa dobra, konkurenčna slovenska podjetja, ki imajo izvozno usmerjenost, imajo kadrovsko sposobnost, imajo razvojno-raziskovalni potencial, so po letu 1990 zaradi takega lastninjena, kot je bilo v Sloveniji, ker ni bilo dovolj lastnega kapitala, ampak je bil predvsem dolžniški kapital, zašla v veliko likvidnostno past. Danes ima teh 30 % podjetij, ki smo jih pogledali v slovenskem gospodarskem sistemu, strašno velike težave z zagotavljanjem likvidnosti, denarja za obratna sredstva in za vračilo kreditov. Kot veste, so banke lansko leto in letošnje leto potegnile skoraj 2 milijardi in pol denarja iz gospodarstva, ker morajo odplačevati svoje kredite v tujino, to pa za podjetja pomeni, da ne dobijo podaljšanih kratkoročnih kreditov v dolgoročne kredite oziroma da morajo te kratkoročne kredite obnavljati. Pri obnavljanju se jim povišajo še obresti, tako da je ta likvidnostni problem v podjetjih še večji. Ta problem podjetij z likvidnostno situacijo je treba reševati skupaj z likvidnostjo bank. Če bomo rešili samo banke, gospodarske situacije pa ne s kapitalsko ustreznostjo, potem bomo imeli izredno velike težave, ker nam bodo enostavno podjetja ugašala. S tem finančnim inženiringom, kot sem prej rekel, bi se nekako 30 tisoč delovnih mest v Sloveniji ohranilo oziroma na novo vzpostavilo. Tretji dolgoročni sistemski ukrep je pa predvsem krepitev dodane vrednosti v podjetjih. Slovenija ima 37 tisoč 500 evrov dodane vrednosti na zaposlenega, Avstrija pa 96 tisoč evrov na zaposlenega. Če ne bomo dohiteli evropskih držav, potem tudi večjega priliva v proračun ne bo. Saj veste, da je največji priliv ravno davek na dodano vrednost, ki predstavlja 3 milijarde pri 9,6 milijarde državnega proračuna. Če ne bomo delali na tem, da bo davek na dodano vrednost dosti večji v proračunu oziroma da bo večja dodana vrednost v podjetjih, potem se lahko zgodi, da bomo enostavno izgubili še konkurenčnost teh podjetij. Kaj smo naredili na področju povečanja dodane vrednosti v podjetjih? Razpisanih je bilo najmanj [[...]]Po poslovniku ni omejen čas, gospod [[...]]
Gospod Stepišnik, predlagam, da sklenete misel in zaključite razpravo, ker je čas potekel.
Hvala lepa. Bom. Pri tretjem sistemskem ukrepu smo razpisali dosti razpisov za razvoj in raziskave, za nakup novih tehnologij, za učinkovit in hiter prenos znanja v končne produkte, kar mislim, da mora biti naslednja aktivnost v Sloveniji, in za garancije, subvencioniranje obrestnih mer ter zaposlitve v višini 300 milijonov evrov. Več kot 800 milijonov evrov je bilo iz evropskih sredstev razpisanih [[...]]
Gospod Stepišnik, prosim, da sklenete svoje stališče glede odstopa.
Dobro. Veste, zelo težko je povedati za 8 mesecev dela v 5 minutah. Rad bi povedal samo, da se je naredila ena zelo močna platforma za 3 milijarde evrov za podporo konkurenčnosti gospodarstva. Hotel sem na to opozoriti javno. Moralo se bo paziti na ta denar, da bo šel v ustvarjanje novih delovnih mest, ohranjanje novih delovnih mest in višanje dodane vrednosti, da ne bo izpuhtel, tako kot je izpuhtel v prejšnjem času. Hvala lepa.
Hvala tudi vam, minister, za obrazložitev. Proceduralno, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa, spoštovani predsednik Državnega zbora. Gospod minister v odstopu! Točka dnevnega reda se glasi Obvestilo predsednice Vlade o odstopu mag. Stanka Stepišnika s funkcije ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo. V 5 minutah ni bilo niti ene besede o tej točki dnevnega reda. Minister je povedal vse o tem, zakaj ne bi smel odstopiti. Vse razloge je naštel, kaj je bilo narejeno, niti enega pa ni povedal glede tega, zakaj se je odločil za odstop. Tega ni v njegovi pisni izjavi predsednici Vlade, tega ni v dokumentu, ki ga je poslala predsednica Vlade, in tega ni bilo v osebni obrazložitvi gospoda, ki se je odločil za ta drzen korak. Spoštovani gospod predsednik, ker je bilo tudi prej sproženo proceduralno vprašanje glede posegov v obrazložitve glasu mojih kolegov poslancev – to, kar je povedal gospod Gorenak, najbrž drži. V tem primeru niste niti z eno besedo gospoda ministra opozorili, da ne govori o točki dnevnega reda in da ne govori o razlogih, zakaj se je to zgodilo. Niti ene besede! Predlagam, da ste tolerantni, strpni in tako naprej tudi do vseh drugih, ki bodo prišli obrazložiti svojo osebno odločitev v Državni zbor. Vsekakor pa ukrepi, gospod minister, ki ste jih našteli – za vse to, kar ste povedali, je bila priložnost takrat, ko ste predstavili proračun, v tistem uvodnem delu – to bi lahko storila predsednica Vlade in minister za finance –, in za to je bila možnost tudi takrat, ko smo prišli do obravnave proračuna in sta imela tako predsednica Vlade kot minister za finance ponovno uvodno obrazložitev. Mislim, da bi bilo zelo dobro, da bi takrat o tem, kar ste sedaj povedali [[...]]
Gospod Tanko, če vas smem spomniti, ste proceduralno zahtevali zato, da me opozorite na spoštovanje poslovnika. Enako velja za vas.
To je ta dvoličnost, o kateri govorimo ves čas [[...]]
Prosim, da spoštujete poslovnik.
[[...]]in na katero je že gospod Gorenak opozoril. Če velja za vse [[...]]
Nimate razprave. Vaš postopkovni predlog je bil, da naj opozorim – sedaj sicer ne morem več – gospoda, da obrazloži, zakaj je odstopil.
To je prvi del. Drugi del je pa to [[...]]
Ni drugega dela, gospod Tanko.
Seveda je. Da posegate v besedo vsem in obravnavate vse enakopravno. Nedopustno je, da predsednik Državnega zbora na nekatere, ki razpravljajo v Državnem zboru, gleda z enimi očmi in z enim tolerančnim območjem, druge pa z drugim. Gospod minister je med drugim tudi za 2 minuti prekoračil čas, ki mu je bil namenjen. To ste zelo tolerantno obravnavali, in predlagam, da ste tudi v drugih primerih podobno tolerantni in strpni do govornikov. Hvala lepa.
Hvala, gospod Tanko. Če lahko, preden dam besedo naprej za proceduralni predlog, še enkrat poudarim. Bistvena razlika je med obrazložitvijo glasu, ker poslovnik jasno govori, o čem lahko govori govornik. Glede odstopa ministra je popolnoma druga dimenzija, in minister je zaprosil, da dobi besedo zato, da obrazloži razloge za svoj odstop. Kot ste opazili, mu je zmanjkalo časa pri svoji obrazložitvi. Tudi sam sem pričakoval, da bo mogoče jasneje povedal, zakaj odstopa, ampak očitno je bilo premalo časa na razpolago, zato ga tudi nisem prekinjal. Še enkrat poudarjam, ne moremo primerjati obrazložitev glasu in mojih opozoril, če se krši poslovnik, ali pa obrazložitev razlogov za odstop ministra. Proceduralno ima še gospod Möderndorfer.
Spoštovani predsednik! Iz spoštovanja do Državnega zbora in zaradi te zmede, ki jo poslušam tukaj že nekaj časa, se bom odpovedal proceduralnemu.
Proceduralno je imel še mag. Ivan Vogrin.
Hvala lepa, gospod predsednik. Menim naslednje. Ali se vam zdi, kolegice in kolegi, pravilno, da ministru, ki odhaja s funkcije – pustimo razloge –, damo 5 minut časa, da vendarle pove, kaj je naredil. Verjetno bi prišel do razlogov, zakaj. Dajmo, lepo vas prosim, poskušajmo se obnašati človeško. Saj to ni enako kot obrazložitev glasu. Dajmo kateremukoli ministru katerekoli vlade čas, ko odhaja ali ko prihaja, vsaj pol ure ali nek normalen čas, ne pa 5 minut. Mislim, da smo prešli vse meje enega razumnega človeškega ravnanja. Dajmo gospodu ministru čas, da pove, kar je želel. Hvala lepa.
Hvala, mag. Ivan Vogrin. Čas, ki je bil določen za to, da lahko minister predstavi razloge za odstop, je bil 5 minut, v skladu z dosedanjo prakso ob takšnih primerih. Tako da je to način, ki ga smo vpeljali, in je tudi v tem primeru bilo temu tako. Nadaljujemo s točko dnevnega reda. V zvezi z odstopom Državni zbor na podlagi 115. člena Ustave Republike Slovenije ugotavlja, da je mag. Stanku Stepišniku prenehala funkcija ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo. Na podlagi 115. člena Ustave Republike Slovenije pa mag. Stanko Stepišnik opravlja tekoče posle do imenovanja novega ministra oziroma do obvestila predsednice Vlade v skladu z drugim odstavkom 234. člena Poslovnika Državnega zbora. Dovolite mi, da se ob tej priložnosti mag. Stanku Stepišniku zahvalim za sodelovanje z Državnim zborom in mu želim tudi v prihodnje uspešno delo. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBVESTILO PREDSEDNICE VLADE O ODSTOPU TOMAŽA GANTARJA S FUNKCIJE MINISTRA ZA ZDRAVJE. Predsednica Vlade mag. Alenka Bratušek me je kot predsednika Državnega zbora z dopisom 26. 11. 2013 obvestila, da je Tomaž Gantar odstopil s funkcije ministra za zdravje. Minister Tomaž Gantar je ravno tako izrazil interes, da poda razloge za svojo odločitev. Imate možnost nagovoriti Državni zbor, gospod minister. Časa je na razpolago 5 minut.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik Državnega zbora. Spoštovani poslanke in poslanci! Slovenija ima dober zdravstveni sistem. Še vedno je dober, kljub varčevanju, kljub hudi gospodarski krizi, v kateri smo se znašli, in kljub temu, da namenjamo zdravstvu pol manj denarja kot države, s katerimi se zelo radi primerjamo. Je pa dejstvo, da smo na razpotju, kako naprej, ali bomo naprej uspeli zagovarjati in doseči, da bo ostalo zdravstvo solidarno, javno ali pa so v ozadju morda tudi kakšni drugačni interesi. Vse države se borijo z naraščanjem stroškov v zdravstvu, ki so posledica starajoče populacije, s tem povezanih večjih stroškov ob zdravljenju kroničnih nenalezljivih bolezni, uvajanju novih tehnologij, novih zdravil in podobno. Na drugi strani imamo tudi v slovenskem zdravstvu težave, ki so na eni strani odraz razmer v družbi, kot je tudi vprašanje korupcije, in pa na drugi strani tudi nezadostnega prilagajanja na napredek medicine. Zato govorimo tudi o potrebni reformi in potrebni novi zakonodaji na tem področju. Je pa dejstvo, v katerega sem osebno prepričan, da če želimo obdržati visok nivo pravic, kvalitetno in sodobno zdravstvo, široko dostopno zdravstvo, potem potrebujemo v tem sistemu anomalijam navkljub dodaten denar. To je ena od točk razhajanja v naših pogledih tudi znotraj same koalicije. V zdravstvu se prepletajo zelo različni interesi, zelo različni pogledi, zelo različne predstave, in to so verjetno razlogi, da se v zadnjih najmanj 10 letih ni uspelo sprejeti zdravstvene reforme, ki bi bila široko sprejemljiva. Očitno so bili ministri pred menoj enostavno politično prešibki, s premalo podpore, da bi lahko te reforme tudi izpeljali. Tudi sam ocenjujem enako. Mislim, da bo, če bo ta odločitev sedaj resno sprejeta, da postaja zdravstvo prioriteta tudi te vlade, treba jasno doreči soglasje na nivoju predsednikov strank, predsednika vlade, po možnosti tudi sodelovanje in soglasje opozicijskih strank glede na to, da gre za vprašanje, ki se nanaša na nas vse. Moj odstop je povezan z različnimi pogledi na zdravstvo, na organizacijo dela v zdravstvu, predvsem pa tudi z različnimi pogledi na financiranje, kot že omenjeno. V osnovi se razlikujemo v tem, da jaz zagovarjam dodatna sredstva, ki jih zdravstvo potrebuje. Mislim, da v takšnih okoliščinah reforme ne morem izpeljati in da je edino pravilno, da odstopim. Moj odstop ni posledica kakršnihkoli pritiskov, ni posledica tega, da nimam več energije ali pa da je morda težko biti minister v teh časih, kot je omenil predsednik Državljanske liste. Mislim, da je pravilno in da bo razmišljanje o tem problemu morda drugačno, kot je bilo doslej. Ob tej priložnosti bi se zahvalil najprej svoji stranki, ki me je podpirala in me je predlagala. Zahvalil bi se svojim sodelavcem, predsednici Vlade. Zahvalil bi se tudi vsem vam in pa tudi sodelavcem v prejšnji vladi, v kateri smo sodelovali in tudi prve korake naredili ter ne nazadnje izpeljali reformo javnega zdravstva. Hvala vsem!
Hvala tudi vam, gospod minister, za izrečene besede. Proceduralno, gospod Franc Jurša.
Hvala lepa za besedo. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije se zahvaljujem dosedanjemu ministru za zdravje za opravljeno delo ter za tvorno in dobro sodelovanje. Sedaj pa predlagam, proceduralno, da nadaljujemo sejo.
To samo dokazuje, kako iznajdljivi smo v Državnem zboru. Nadaljujemo s točko. V zvezi s tem Državni zbor na podlagi 115. člena Ustave Republike Slovenije ugotavlja, da je Tomažu Gantarju prenehala funkcija ministra za zdravje. Na podlagi 115. člena Ustave Republike Slovenije pa Tomaž Gantar opravlja tekoče posle do imenovanja novega ministra oziroma do obvestila predsednice Vlade v skladu z drugim odstavkom 234. člena Poslovnika Državnega zbora. Dovolite mi, da se tudi v imenu Državnega zbora Tomažu Gantarju zahvalim za sodelovanje z Državnim zborom in mu želim vse najboljše pri njegovem delu v prihodnosti. Spoštovani, prosim za pozornost. Prekinjam 48. izredno sejo Državnega zbora, da lahko Odbor za finance in monetarno politiko obravnava 5. točko dnevnega reda in pripravi poročilo za sejo Državnega zbora. Članice in člane odbora obveščam, da bo seja odbora ob 14.35 v veliki dvorani na Tomšičevi. Seja Državnega zbora se bo nadaljevala predvidoma eno uro po zaključeni seji odbora. O točnem začetku nadaljevanja seje bodo obveščeni vodje poslanskih skupin. Hvala.
Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, spoštovani predstavniki Vlade in ostali prisotni, lepo pozdravljeni! Nadaljujemo s prekinjeno sejo Državnega zbora. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O JAVNIH FINANCAH, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade mag. Mateji Vraničar, državni sekretarki na Ministrstvu za finance.
Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovani poslanke in poslanci! V začetku decembra bodo znane ocene neodvisnega pregleda kakovosti sredstev bank ter obremenitveni testi za reprezentativni del finančnega sistema, kar predstavlja pomemben element v procesu krepitve in prestrukturiranja finančnega sektorja in predpogoj za izvedbo ukrepov po zakonu, ki ureja ukrepe za krepitev stabilnosti bank. Ne glede na to, da rezultati v tem trenutku še niso znani, je treba predhodno pripraviti ustrezne pravne podlage, ki bodo omogočile takojšnjo izvedbo ukrepov, če bodo ocene bank takšno ravnanje zahtevale. Nujno je, da se takoj po objavi rezultatov javnosti in potencialnim investitorjem poda transparentna informacija o kapitalskih potrebah bank po izvedenih testih, sočasno pa tudi informacija o takojšnjih ukrepih iz pristojnosti vlade. Iz navedenega razloga je treba pripraviti ustrezne pravne podlage, ki bodo omogočile takojšnjo dokapitalizacijo bank, saj je to eden izmed ključnih ukrepov za izvedbo nadaljnjega prestrukturiranja finančnega sektorja. Natančen obseg dokapitalizacije bo znan šele po objavi rezultatov pregleda bančnih institucij. V tem trenutku ni mogoče oceniti, ali bodo sredstva, ki so zagotovljena v proračunu, zadoščala za te potrebe ali ne. Zato se s predlaganim zakonom omogoča prekoračitev pravic porabe za te namene v okviru B bilance, določenih z veljavnim proračunom, vendar pa bo dejanska poraba vseeno evidentirana v okviru državnega proračuna. Poudariti je treba, da predlagana določba zakona ne omogoča dodatnega zadolževanja države in da obseg zadolževanja ostaja v okvirih, kot jih določata 39. člen Zakona o izvrševanju proračuna ter 81. člen Zakona o javnih financah. To pomeni, da se lahko država za ukrepe, povezane s sanacijo bank, zadolži le do višine, določene v letnem zakonu o izvrševanju proračunov, ter tudi da lahko porabi prosta denarna sredstva državnega proračuna. Sklep o dokapitalizaciji posamezne finančne institucije bo sprejela vlada na predlog ministra, pristojnega za finance. Sklep bo mogoče sprejeti le kot sestavni del ukrepov, kakršni bodo uvedeni v povezavi s to finančno institucijo po zakonu, ki ureja ukrepe Republike Slovenije za stabilnost bank. Zato se bo sklep sprejemal po postopku, kot ga določa ta zakon. Pobudo za ukrepanje poda Banka Slovenije. Medresorska delovna skupina oceni to pobudo in predlaga ukrepanje ministru za finance, ta pa naprej vladi. Za finančne institucije, ki so prejemnice pomoči, bodo veljale omejitve, kot so določene po zakonu o ukrepih za povečanje stabilnosti bank. Glede na nujnost ukrepanja v zvezi s sanacijo bančnega sistema v državi in glede na okoliščine, ki sem jih podala v uvodu, predlagam, da dopolnitev Zakona o javnih financah podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsedniku odbora gospodu Matevžu Frangežu.
Spoštovane in spoštovani! Odbor za finance in monetarno politiko je kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o javnih financah. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predloženi zakon preučila z vidika skladnosti z Ustavo in pravnim sistemom in z zakonodajno-tehničnega vidika, in nanj nima pripomb. K predloženemu zakonu sta bila v roku vložena dva amandmaja, in sicer k 1. členu amandma Poslanske skupine SDS in k istemu členu tudi amandma Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. V uvodni dopolnilni obrazložitvi členov je državna sekretarka, podobno kot pred nekaj trenutki, podala podrobnejšo predstavitev namena zakona in predlaganih rešitev. Povedala je, da predlog zakona prinaša potrebno pravno podlago za zagotovitev stabilnosti finančnega sistema, saj bo s tem zagotovljena možnost hitre dokapitalizacije bank in s tem popravek njihove kapitalske ustreznosti ob objavi stresnih testov bank. Predlog zakona ne omogoča dodatnega zadolževanja, omogoča pa dokapitalizacijo v večjem obsegu, kot je določeno doslej. Ob tem je predstavila tudi maksimalen možen obseg dokapitalizacije v okviru 4,7 milijarde evrov, kar omogoča sedaj veljavni zakon o izvrševanju proračuna. Resnični znesek za dokapitalizacijo bo znan ob rezultatih stresnih testov bank. V razpravi so poslanci iz vrst opozicijskih strank izpostavili predvsem pomanjkanje vloge Državnega zbora v procesu odločanja o dokapitalizaciji, saj vloga Državnega zbora v tem procesu ni predvidena, problematiko različnih možnih scenarijev ob rezultatih stresnih testov bank, pričakovanje, da ne bo dodatnega zadolževanja za potrebe dokapitalizacije, potrebo po predstavitvi celovitega načrta vseh pridobitev kapitalskih deležev iz naslova dokapitalizacije bank in vprašanje glede konkretnih finančnih posledic in natančne ocene sredstev pri eventualni dokapitalizaciji. Medtem so poslanci iz vrst koalicijskih poslanskih skupin menili, da je Slovenija do sedaj predolgo odlašala z izvedbo ukrepov za stabilizacijo bančnega sistema, da je odločitve treba sprejeti hitro in biti pripravljen na različne možne scenarije, ki jih bodo prinesli rezultati stresnih testov. V razpravi je državna sekretarka tudi izčrpno odgovorila na zastavljena vprašanja, predvsem s strani opozicije. Odbor se je po razpravi opredelil do obeh predlaganih amandmajev in ju ni sprejel. Temu je sledila napoved obstrukcije pri nadaljnji obravnavi predloga zakona s strani poslanskih skupin Slovenske demokratske stranke, Nove Slovenije – krščanskih demokratov in Slovenke ljudske stranke. Odbor je zatem glasoval o vseh členih skupaj in s tem predlaga Državnemu zboru, da Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o javnih financah sprejme v predloženem besedilu. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, gospod Franc Bogovič.
Lep dober dan, kolegice in kolegi! Pred nami je Zakon o javnih financah. Kot to počnemo v zadnjem času, sprejemamo tako spremembo zakona po nujnem postopku. Vlada je dopolnitev tega zakona sprejela na korespondenčni seji dva dni nazaj, danes ga sprejemamo v Državnem zboru. O vsebini sta spregovorila tako predsednik odbora kot tudi državna sekretarka. Naj jo predstavim nekoliko drugače. Danes se, spoštovani kolegice in kolegi, poslanci, izvoljeni predstavniki ljudstva odrekamo temu, da še kakorkoli sodelujemo pri zahtevnem procesu sanacije slovenskih bank. Vlada se je odločila, da danes dobi od nas mandat, da brezpogojno razpolaga s sredstvi, da brezpogojno odloča o tem, katere slabe terjatve se prenašajo z bank na breme davkoplačevalcev, in da se tudi v bodoče z viri zadolži v skladu s sprejetim proračunom in z ZIPro. Po našem globokem prepričanju gre za ponovni demokratični deficit in odvzem pristojnosti parlamenta pri ključnem opravilu, ki ga imamo, kolegice in kolegi, v tem mandatu – da spregovorimo in položimo v imenu ljudi tudi račune glede sanacije bank. Ne razumemo, zakaj se poslankam in poslancem odreka to možnost, da bi se na osnovi zaključkov stresnih testov, kjer smo Slovenke in Slovenci ter naš bančni sistem in država nek poskusni zajček, pripravil celovit program, ki bo vseboval na eni strani terjatve, ki se prenašajo z bančnega sistema in ga dekontaminirajo na breme države, pa tudi to, s katerimi viri in v kakšnem obsegu bomo to plačevali danes iz proračuna mi, naši otroci pa v naslednjih letih, desetletjih. Govorimo o 5 milijardah evrov, govorimo o skoraj celotnem proračunu, in govorimo o tem, da bo tudi na drugi strani zadolžitev lahko enormno draga. Leto, v katerega prihajamo, je leto, ko se bo Slovenija – kar še ugibamo, ker žal tega ne vemo, sprejemamo pa še zadnje dokumente v parlamentu – po ocenah zadolževala za med 5 do 10 milijard evrov. Zelo velika razlika je, po kakšni ceni se bomo zadolžili. 1 % pri tej obremenitvi pomeni 100 milijonov evrov razlike. Vsaj 2 % je razlike med temi obrestmi in tistimi, ki bi jih lahko dobili, če bi bili malce bolj korajžni, se mogoče tudi pogledali v ogledalo in sprejeli kakšen mehanizem za reševanje držav v težavah, kar pomeni, da bi prihranili 200 milijonov evrov. To je toliko na letnem nivoju, kot smo danes sprejeli oziroma ste dokončno potrdili z davkom na nepremičnine. O takšnih številkah govorimo. Zato se nikakor ne moremo strinjati s tem, da se na ta način jemlje transparentnost tem postopkom, in opozarjamo na to, da bo v nadaljevanju zelo velik problem, ko bo treba razložiti, zakaj bo naslednje leto ali pa leto za tem 200, 300, 400, 500 milijonov evrov več obresti, mogoče kaj od tega tudi po nepotrebnem. Gre resnično za tako velike zneske, da lahko mirno rečemo, da če bomo na letnem nivoju – sedaj se igramo s tem, ali bomo za enoletni znesek iz davka na nepremičnine plačevali več ali manj obresti, za celoten znesek pa govorimo, ne vem, tam od 25 do 30 let davka na nepremičnine. O takšnem znesku govorimo pri tej točki. In vi, spoštovani kolegice in kolegi iz koalicije, ki boste očitno ta zakon podprli po nujnem postopku, podobno kot se je to zgodilo na odboru za finance, ocenjujete, da parlament več pri tej zadevi ni potreben. V Slovenski ljudski stranki temu ostro nasprotujemo. Mislimo, da je to tudi ena tistih greznic, močvirij, kot se je danes izrazil predsednik protikorupcijske komisije, ki najavlja svoj odstop, kjer bomo prepustili, da se bo zopet na nekih hodnikih odločalo o stvareh, ki so ključne za naš razvoj, za naše zaupanje v pravno državo, za zaupanje in vero v Slovenijo. Ne razumem, zakaj koalicija to počne. Če bo koalicija tudi tu, in to bo vidno iz poslanskih stališč, brezkompromisno, po nujnem postopku ta zakon podprla, bomo v Slovenski ljudski stranki glasovanje zapustili in to odgovornost prepustili poslankam in poslancem koalicije.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, gospa Marija Plevčak.
Hvala za besedo, predsedujoča. Pred nami je vladni predlog o dopolnitvi Zakona o javnih financah, ki prinaša popravke državnega proračuna glede na doslej še nepredvidene zneske dokapitalizacije bank. Dejstvo je, da smo proračun za leti 2014 in 2015 potrdili, in o njem je za potrebe dokapitalizacije finančnih institucij zagotovljenih 1,2 milijarde evrov sredstev. Ministrstvo za finance zagotavlja, da je s prerazporeditvami mogoče zagotoviti še dodatnih 200 milijonov sredstev, torej skupno milijardo 400. S predlogom zakona, ki ga danes sprejemamo, je namreč treba zagotoviti še dodatno milijardo evrov. Ta milijarda bo mogoče zadoščala za izvedbo morebitnih ukrepov, ki bi nas lahko doleteli kot posledice rezultatov pregleda kakovosti sredstev bank in obremenitvenih testov. Skupno govorimo o 2,4 milijarde evrov. Ob vsem tem pa nas begajo podatki oziroma ocene, da bo za Novo Ljubljansko banko treba dokapitalizirati v višini 1,5 milijarde evrov, za celoten bančni sistem pa kar 4,2 milijarde. Naj še spomnim, da smo ponovno potrdili zakon o izvrševanju proračuna za prihodnji dve leti. Ta vsebuje določbo glede višine obsega zadolževanja države, ki pravi, da se lahko državo v skladu z zakonom, ki ureja ukrepe za krepitev stabilnosti bank, dodatno zadolži za namen financiranja ukrepov za krepitev stabilnosti bank do največ 2 milijardi evrov. Že večkrat je bilo obljubljeno in zapisano, da je tokratna dokapitalizacija zadnja. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije se sprašujemo, ali je to res oziroma kolikokrat še. Upamo, da bomo z današnjo dopolnitvijo zakona končno zaključili to zgodbo dokapitalizacije finančnega oziroma bančnega sistema s popolnim postopkovnim in materialnim pravom. V Poslanski skupini DeSUS bomo predlog zakona podprli, saj smo mnenja, da so predlagane rešitve strateško pomembne za gospodarstvo in sanacijo bančnega sistema. Ob tem pa opozarjamo, da bo v bodoče nujno treba razmisliti o strateškem partnerju slovenskih bank, ki bi pripomogle k ozdravitvi našega bančnega sistema. Za konec naj ponovim naša že večkrat izražena pričakovanja, da naj se že končno začnejo sodni postopki glede odgovornosti in razkritja pristojnih za nastale bančne razmere, ki so posledica finančnih prevar v državi. Stresni testi morajo razkriti tudi imena in priimke vseh v času nastanka bančne luknje sodelujočih iz preteklih let.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije, gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, spoštovani gospod minister dr. Čufer s sodelavci! Poslanci Nove Slovenije bi najprej želeli protestirati zoper sam način sprejemanja zakonov, kot smo mu priča danes. Naj za javnost povem, da je bila novela Zakona o javnih financah, ki jo obravnavamo sedaj, v Državni zbor poslana včeraj opoldne, danes pa je že na dnevnem redu izredne seje, in kot imamo izkušnje, jo bo koalicija danes tudi sprejela. Res je, koalicija je homogena, je kompaktna, tako vsaj izgleda. Tudi naša je bila kompaktna, s to razliko, da je naša sprejemala dobre odločitve za to državo. Morda še način sprejemanja tega zakona na Vladi. Ta novela je bila sprejeta včeraj na 72. dopisni seji Vlade. Tako verjetno zato, ker predsednice ni bilo doma. V tako kratkem času in ob vseh ostalih sejah odborov in današnji izredni seji Državnega zbora preprosto ni mogoče ne dobro pregledati vsebine zakona niti se pripraviti na razpravo. Vladna koalicija nam vsiljuje občutek, da živimo v izrednih razmerah in nam ne omogoča normalnega dela poslancev. Spoštovani kolegice in kolegi! Naj spomnim na lansko leto, ko smo vsi skupaj kreirali Zakon o ukrepih Republike Slovenije za krepitev stabilnosti bank. Takratna, naša koalicija je opoziciji ponudila roko. Se spomnite usklajevanj tudi v času parlamentarnih počitnic? Takrat smo mislili, da smo dejansko prišli do nekega skupnega cilja, kljub temu, da smo proti koncu leta doživeli nož v hrbet. Ampak kljub vsemu se zakon izvaja naprej. Tudi sedaj smo pričakovali, da bo ta vlada sedanji opoziciji ponudila roko. Žal temu ni tako. 143. člen Poslovnika Državnega zbora sicer omogoča sprejem zakonov po nujnem postopku, vendar pod pogoji, ki so izrecno navedeni. Pa naj jih ponovimo. Zakoni se po nujnem postopku sprejemajo le, če je sprejem zakona nujen zaradi varnosti in obrambe države, zaradi odprave posledic naravnih nesreč in zato, da se preprečijo težko popravljive posledice za delovanje države. Posebna poslovniška zahteva je, da mora vlada sprejem zakona po nujnem postopku posebej utemeljiti. Konkretne utemeljitve za sprejem tega zakona v gradivu sploh ni. Spremembe in dopolnitve Zakona o javnih financah bodo imele obsežne posledice za državni proračun oziroma bolje rečeno za obremenitev davkoplačevalcev sedanje in naslednjih generacij z zadolžitvami države za sanacijo in dokapitalizacijo bank. V Novi Sloveniji se zavedamo, da se reševanju bančnega sistema z davkoplačevalskim denarjem ne moremo izogniti. Ne nazadnje tak način reševanja bank od nas pričakuje tudi Evropska centralna banka. Zahtevamo in pričakujemo pa, da se ukrepi za sanacijo bančnega sistema izvedejo na transparenten način in na vnaprej predviden način. Sprejeti Zakon o ukrepih Republike Slovenije za krepitev stabilnosti bank, ali pod imenom, ki ga bolje poznamo, zakon o tako imenovani slabi banki, je v povezavi s sprejetima proračunoma za leti 2014 in 2015 ustrezna pravna podlaga za celovito sanacijo bančnega sistema, ki točno predpisuje postopek prenosa slabih terjatev na Družbo za upravljanje terjatev bank. Ne potrebujemo nobenega dodatnega, novega predpisa za te korake. Bistvo danes obravnavanega predloga sprememb in dopolnitev Zakona o javnih financah pa je urediti pravno podlago za obvode, da se pri sanaciji bančnega sistema lahko prikrije višino in namenskost proračunskih sredstev, saj se iz postopka odločanja o porabi teh sredstev Državni zbor v celoti izključuje. Pristojnost za odločanje o porabi proračunskih sredstev ter višini sredstev za dokapitalizacijo bank se v celoti prenaša na vlado. Takemu načinu v Novi Sloveniji ostro nasprotujemo in tudi ne želimo sodelovati pri odločanju o takem predlogu zakonskih sprememb. To je grob poseg v parlamentarno demokracijo ali že kar njen konec. S tem se zaupanje, ki je tako zelo pomembno v bančnem sistemu in v sistemu reševanja slovenskih bank, še znižuje. Zaupanja pravzaprav ni več. Iz tega in drugih razlogov bomo poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije sejo Državnega zbora pri glasovanju o tej točki obstruirali.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija bo predstavila Renata Brunskole.
Spoštovana gospa predsedujoča, gospod minister, gospa državna sekretarka s sodelavcem, kolegice in kolegi! Danes je že bilo pojasnjeno, zakaj je dopolnitev Zakona o javnih financah potrebna. Na nam razumljiv način so bili pojasnjeni razlogi, ki so zahtevali ukrepanje preko dopolnitve, kar smo tudi že nekajkrat danes slišali, sistemskega zakona, Zakona o javnih financah. Pa vendarle dovolite, da te razloge tudi sama povzamem. Člen, ki je pred nami, omogoča, da se ukrepi za zagotavljanje finančne stabilnosti dejansko tudi izvedejo. Znano je, da se v kratkem pričakujejo rezultati obremenitvenih testov in rezultati pregledov kakovosti sredstev bank. Vemo, da je Evropska komisija zahtevala, da se ti testi ponovno izvedejo, celo izvajalce je določila Evropska komisija, in to navkljub temu, da je Banka Slovenije prve rezultate glede kapitalske ustreznosti bank objavila v začetku leta 2013. Slovenska vlada je v ta namen, za takojšnjo dokapitalizacijo slovenskega bančnega sistema, znotraj proračuna namenila 1,2 milijarde evrov. Ta številka, poudarjam, ni kar tako na pamet ali preko palca določena. Tako številko je v prvi polovici letošnjega leta podala Banka Slovenije po opravljenih pregledih, ki jih je sama izvedla. Vemo, da smo za letošnje leto nameravali prenesti slabe terjatve bank na Družbo za upravljanje terjatev bank, DUTB oziroma slabo banko, a smo zaradi zahteve po ponovni oceni kapitalske ustreznosti in kakovosti sredstev bank s tem dejanjem morali počakati. In čakali bomo, dokler rezultati ne bodo znani. Kot sem že omenila, je v proračunu za hitro ukrepanje namenjenih 1,2 milijarde evrov. Dodatno je možno prerazporediti še 200 milijonov evrov. Za hitro dokapitalizacijo bank je treba zagotoviti ustrezno pravno podlago. Ta podlaga je danes na naših klopeh. Če lahko, bi omenila tudi, da takšna rešitev, kot je v tem trenutku predlagana v točno tem zakonu, ni nova. Takšno rešitev je v medsebojnem, vzajemnem dogovoru predlagala prva Janševa vlada v odhajanju in v njenem imenu dr. Andrej Bajuk, sprejela pa Pahorjeva vlada v nastajanju in v njenem imenu dr. France Križanič. Tudi očitki, da se bo država s takšno rešitvijo lahko nekontrolirano in netransparentno zadolževala, ne držijo. To veste vsi, ki ste prebrali četrti odstavek 81.b člena Zakona o javnih financah, dopolnitve tega zakona. Država se lahko za ukrepe, povezane s sanacijo bank, zadolži do višine, določene v letnem zakonu o izvrševanju proračunov ZIPRS, ter lahko porabi prosta sredstva državnega proračuna. Za izvedbo ukrepov se država ne more zadolžiti preko v ZIPRS sprejetih okvirov, po domače bi rekli gabaritov. Spoštovani, Poslanska skupina Pozitivna Slovenija bo zaradi vsega navedenega dopolnitev Zakona o javnih financah podprla. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa za besedo, spoštovana podpredsednica. Minister, državna sekretarka, kolegi in kolegice! Izredno stanje na bančnem področju se s tem zakonom pričenja. Pričenja se netransparentno in pričenja se tako, da bo Ministrstvo za finance imelo v rokah škarje in platno ter na netransparenten način dokapitaliziralo slovenske banke – državne banke, zasebne banke, skratka tiste banke, ki jih danes pregledujejo Evropska centralna banka, Evropska komisija in tudi druge mednarodne organizacije. Ta zakon je bil sprejet po izredno hitrem postopku, v nekaj dneh, in daje formalnopravno možnost, da država dokapitalizira slovenske banke. Pri tem je Slovenska demokratska stranka poudarila, da je nujno, da se čim prej reši problem slovenskih bank, vendar na transparenten način in tako, da ima določeno vlogo tudi Državni zbor, ne le Vlada, ampak tudi Državni zbor. Zato je predlagala amandma, in sicer, da Vlada predloži načrt sanacije bank, dokapitalizacije bank Državnemu zboru in da Državni zbor o tem odloča. Danes je na Odboru za finance in monetarno politiko državna sekretarka odločno zavrnila takšen način reševanja bank in pri tem poudarila, da bi to zavleklo celoten postopek, da to ni potrebno in tako naprej. Gospe in gospodje, Državni zbor je tisti, ki odloča o državnih financah. Državni zbor je tisti, ki odloča o davkih, ki jih plačujejo davkoplačevalci in s katerimi se bo saniral slovenski bančni sistem – ne le slovenski bančni sistem, ampak vse zablode, ki jih je ta bančni sistem naredil v preteklih letih. Zaradi tega je za Slovensko demokratsko stranko nesprejemljivo, da se takšen amandma, ki daje določeno vlogo Državnemu zboru, zavrne. To je napad na demokracijo, in upravičeno mislimo, da se za takšno rešitvijo nekaj skriva. Skrivajo se osebe, skrivajo se krediti, skrivajo se tisti, ki so na tak ali drugačen način podeljevali slabe kredite. Zaradi tega je takšen zakon za Slovensko demokratsko stranko nesprejemljiv. Strinjamo se, da je treba sanirati bančni sistem, vendar na transparenten način in na način, da bo tudi Državni zbor pri tem imel določeno vlogo. Pri tem se postavlja vprašanje, zakaj, gospe in gospodje, se ne dokapitalizira bank preko Družbe za upravljanje terjatev bank. To omogoča že sedanja zakonodaja, to omogoča že zakon, ki ureja Družbo za upravljanje terjatev bank. Danes ni bilo vsebinsko odgovorjeno na to vprašanje. Danes smo prišli do nove številke: 4,7 milijarde za dokapitalizacijo bank. Koliko potem znaša znesek slabih terjatev glede na to, da so bile že opravljene določene slabitve? Verjetno veliko več, 7, 8 milijard in tako naprej. Gospe in gospodje, številke so začele prihajati na plano. To je eden izmed teh zakonov, s katerimi naj bi se te številke in tudi tiste, ki so povzročili te številke, skrilo. Tukaj je v povezavi s tem vprašanje dodatnega zadolževanja, zadolževanja v smeri, ki pomeni netransparenten način, tudi na način, ki je bil narejen pred enim tednom, ko se Slovenija ni zadolžila na odprtem trgu, ko se je zadolžila tako, da se je zmenila, po zadnjih informacijah, ki jih objavlja nemški Handelsblatt, preko dveh financerjev in po enormno visoki obrestni meri, po obrestni meri, ki je škodljiva za to državo, za prihodnje rodove in za ljudi, ki danes s svojim delom ustvarjajo, plačujejo davke zato, da se bo na netransparenten način s temi davki financirala dokapitalizacija slovenskih bank. Gospe in gospodje, v Slovenski demokratski stranki smo odločno proti takšnemu načinu sanacije slovenskih bank. Zaradi tega nikakor ne bomo mogli podpreti tega zakona.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, gospod Matevž Frangež.
Spoštovane in spoštovani! Res je, da izjemen čas zahteva izjemne ukrepe. V petek, 13. decembra, bodo objavljeni rezultati stresnih testov bank. Socialni demokrati delimo prepričanje, da je treba Slovenijo v procesu do tistega dne usposobiti, da hitro, učinkovito in v najkrajšem možnem času izpelje potrebne ukrepe, da s hitrostjo in učinkovitostjo ukrepanja zmanjša čas ranljivosti med objavo rezultatov in izvedbo ukrepov. Prepričani smo, da majhna, ampak pomembna sprememba Zakona o javnih financah to omogoča. Stresni testi bodo po že opravljenih slabitvah, po oceni vrednosti in kakovosti zavarovanj ugotovili potrebo po obsegu dokapitalizacije. Škodljiva je špekulacija, ki je bila izrečena pred nekaj trenutki o obsegu slabih naložb. Poudariti velja, da je akcija, ki jo omogoča Zakon o javnih financah na podlagi Zakona o ukrepih Republike Slovenije za krepitev stabilnosti bank, zastavljena preventivno, in da obseg angažiranja možnih sredstev, ki ga v okviru obsega zadolževanja predvideva zakon o izvrševanju proračuna, še ne pomeni prejudiciranja številk, ki bodo potrebne za izvedbo te akcije. Socialni demokrati smo mnenja, da se saga s sanacijo bančnega sistema odvija predolgo, ampak da smo sedaj, pred objavo stresnih testov v ključnih dneh, ko moramo z učinkovito akcijo poskrbeti za to, da se utrdi zaupanje v Slovenijo, da ta zmore in zna obvladati položaj tudi po objavi stresnih testov, po objavi obsega luknje v bančnem sistemu. Predviden način, ki mu s spremembo Zakona o javnih financah zagotavljamo potrebno pravno podlago, ne pomeni, da bodo suspendirani ukrepi in določila, kot jih je predvidel Zakon o ukrepih Republike Slovenije za krepitev stabilnosti bank. Današnja zakonodajna sprememba v ničemer ne ogroža iskanja odgovornosti in zastavljene poti po ukrepih za krepitev stabilnosti bank, omogoča pa da država s hitro akcijo v nekaj dneh po objavi stresnih testov izvede potrebne ukrepe in s tem zmanjša čas, ko bi lahko Slovenija bila ponovno tarča različnih špekulacij. Želimo si, da bi Državni zbor v teh trenutkih, ko vsi vemo, da je potrebno in zahtevno nalogo dokapitalizacij treba storiti, prepoznal tudi večjo potrebo po konstruktivnem pristopu, zato obstrukcijo opozicijskih poslanskih skupin obžalujemo, četudi razumemo, da je hitrost in nujnost postopka potrebna, ampak tudi nenavadna. Velja poudariti in ponoviti besede guvernerja Banke Slovenije, ki je nedavno ocenil, da bo imela Slovenija po izvedenih ukrepih prenosov slabih naložb in izvedeni dokapitalizaciji bank po kapitalski ustreznosti najbolje kapitalizirane banke v širšem prostoru. To daje upanje, da bodo banke s tem tudi izboljšale svoj dostop do medbančnih trgov, s tem vnaprej zagotavljale svojo likvidnost, in da končno, ob ukrepih, ki jih še moramo storiti za to, da zmanjšamo prezadolženost slovenskega gospodarstva, tudi omogočijo zagon kreditiranja gospodarstva, s tem pa povratek h gospodarski rasti in odpiranju novih delovnih mest. Socialni demokrati bomo predlog Zakona o javnih financah oziroma njegovo dopolnitev podprli kot enega od nujnih korakov, ki jih Slovenija mora storiti za sanacijo bančnega sistema.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Državljanske liste, gospod Marko Pavlišič.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Zakon o dopolnitvi Zakona o javnih financah je v prvi vrsti namenjen zagotovitvi vseh potrebnih mehanizmov za hitro reagiranje potem, ko bomo v petek, 13. decembra, dobili težko pričakovano oceno o stanju v slovenskem bančnem sistemu. Poudariti želim besedo hitro. In za hitro ukrepanje mora imeti vlada pripravljene ustrezne scenarije in zakonske rešitve. Nekaj smo jih že sprejeli, recimo zakon o izvrševanju proračunov in Zakon o bančništvu. Danes sprejemamo še en tovrsten zakon. Seveda je potrebna ustrezna mera cinizma, da po 5 letih krize kateremukoli ukrepu rečemo hitro ukrepanje. Po 5 letih krize, ki je razkrila slabosti finančnega sistema ne le v Sloveniji, ampak tudi na globalnem nivoju. V Sloveniji pa smo se poleg splošnih slabosti finančnega sistema soočili tudi z vsemi okostnjaki, ki so jih v naše banke spravile razne pajdaške združbe, tudi ob pomoči politike, in imam občutek, da so bili vsi ti okostnjaki tudi ustrezno obrestovani in so zato čedalje obilnejši. V Združenih državah Amerike, Nemčiji, Avstriji in še kje so vse te postopke že davno zaključili in se kvečjemu ukvarjajo le še s tem, kako naj s privatizacijo v državno oskrbo prenesenih bank dobijo čim več denarja davkoplačevalcev nazaj. Naj omenim tudi Španijo, ki se je odločila za mehanizem ESM in je tudi že na varni strani radarja, kot je nekoč nekdo omenil, ko si je še vedno zatiskal oči pred realnim stanjem doma. V medijih so zaokrožile špekulacije o tem, za katere banke bodo stresni testi ugodni in za katere neugodni. Če je res to, o čemer se špekulira, da so tuje privatne banke v bistveno boljši kondiciji kot državne banke, potem iz tega sledita dva zaključka. Prvič, jasno postane, da je privatno lastništvo bank, kjer so v lastniški strukturi prisotni tudi tuji lastniki, za državljane boljše in cenejše, zato v Državljanski listi pozivamo k takojšnjemu iskanju strateških partnerjev. In drugič, državne banke bomo hočeš nočeš morali reševati. Prej ko to storimo, bolje in ceneje bo za državljane. Če bi se reševanja lotili v začetku krize namesto 5 let po njej, bi bilo reševanje danes le slab spomin, tako pa je to danes naš največji problem, ki bo sčasoma le večji in ne manjši, zato se moramo reševanja lotiti takoj, ko bo to mogoče. Dopolnitev zakona, ki jo danes sprejemamo, bo odgovornim dala orodje, s katerim se bodo po potrebi lahko ustrezno odzvali na izide stresnih testov in končno pričeli izvajati ukrepe, ki bi se jih morali lotiti že davno tega. V javnosti so se pojavili tudi očitki o izbrani metodologiji pri izvedbi stresnih testov, ki je še kar neznana. Ta netransparentnost nam nikakor ni všeč. Nam je pa všeč postopek, po katerem lahko v Sloveniji prvič pričakujemo res realno oceno stanja, kakršnakoli že bo. Eksplicitno sklicevanje na ukrepe Republike Slovenije za krepitev bank tudi zagotavlja, da Vlada ne bo izvedla le še ene dokapitalizacije, okostnjake in njihove krivce pa pustila tam, kjer so trenutno. Okostnjake je treba pokopati, krivce pa zapreti v za to primerne ustanove z rešetkami. Ta zakon bo omogočil Vladi, da se primerno pripravi na izide stresnih testov. S tem Vlada ne prejudicira izidov testov. Vlada se s tem obnaša odgovorno in se pripravlja na vse možne izide. V Državljanski listi napovedujemo podporo temu zakonu. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavopredloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Gospod Jože Tanko, imate postopkovni predlog ali želite obrazložiti glas? Najprej obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Prvi ima besedo gospod Jože Tanko. Ali imate postopkovni predlog? Imate postopkovni predlog, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Koalicija ima polna usta transparentnosti, toda takrat, kadar predlagamo amandma, kadar predlagamo rešitev, da bi do te transparentnosti dejansko prišlo, taki predlogi niso sprejeti. Tudi pri obravnavi Zakona o javnih financah, o katerem bomo odločali, smo predlagali transparentnost – da vlada pripravi program in da ta program sprejme Državni zbor. Ni bilo sprejeto. Tudi ko smo predlagali neko podobno rešitev pri Zakonu o bančništvu, da bi dobili na vpogled tiste, ki jim bomo zagotovili polno poplačilo v postopku nadzorovane likvidacije, koalicija tega predloga ni sprejela. To, da se 13. 12. 2013 pričakuje izredno slab rezultat stresnih testov, je najbrž vsem jasno. Prepričan sem, da Vlada ve, koliko je ta skupna številka, predvsem zato, ker se pregleduje vsako posamično banko, in ta parcialna poročila so v grobem narejena. 13. 12. 2013 pričakujete skupno poročilo. Vendar moram reči, da je ta vlada storila vse, da se te stvari ne bi obravnavale po legalnih kanalih. Odstranili ste gospoda Širclja iz Družbe za upravljanje terjatev bank, iz tako imenovane slabe banke. Tokrat z rešitvijo, ki jo predlagate, delate bypass celo slabi banki. Način, na katerega ste se lotili reševanja teh nasedlih bančnih poslov, je značilen za mafijske posle. Tako dela mafija – izključi vse, ki bi lahko karkoli vedeli, videli, dela na sui generis, nek zaprt način, v zaprtem krogu, tako da noben podatek o tem ne bo postal javen, razen tega, ki ga bodo prinesle evropske institucije. Nič drugega o tem ne bo javnega, ne kdo je zamočil, ne kdo je ukradel, ne kdo je poneveril, ne kdo je podelil slabe in nenadzorovane kredite, slabo zavarovane kredite pod nizkimi obrestmi ali pa celo zastonj, niti pri komu je zadeva usahnila. Nič od tega ne bo znanega. Na tak način zaščiti svoje ljudi mafija. Pri poslih, pri glasovanjih, ki bi dali legitimiteto, tudi če bi glasovali proti takim projektom, ne bomo sodelovali. Napovedujem obstrukcijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Postopkovno, gospod Franc Bogovič.
V Slovenski ljudski stranki podpiramo rešitve, ki so v zakonu zapisane. [[oglašanje iz dvorane]] Prosim, če [[...]]
Se opravičujem, gospod Franc Bogovič, imate besedo.
Prosim, če mi daste 3 minute.
Prosim, če daste še enkrat možnost gospodu Bogoviču, in bi vljudno prosila za mir v dvorani in korektnost. Izvolite, gospod Bogovič.
V Slovenski ljudski stranki se zavedamo, da je treba krizo na področju financ rešiti. Podpiramo tudi pot, po kateri se je treba te zadeve lotiti – da se ustanovi slaba banka, ki je ustanovljena, da se terjatve prenesejo in da se v teh okoliščinah z javnim dolgom te zadeve rešuje. Nikakor pa se ne moremo strinjati s tem, kar predlaga ta zakon, da se je v dveh dneh sprejel ta postopek, s katerim se s tem trenutkom parlament povsem ukine v teh postopkih, se ga umakne, in bo sanacija bank skrita očem javnosti, očem parlamenta. Mislim, da gre za ključni projekt tega mandata in ne vidim pametnega razloga za to. Tudi na številna vprašanja, ki smo jih imeli na odboru za finance, nismo dobili enega odgovora. Predlagali smo amandma, v katerem smo želeli narediti to, da bi bilo moč pri terjatvah videti, katere terjatve gredo v to breme davkoplačevalcev in tudi, da imamo jasen finančni načrt za sanacijo tega problema. Govorimo o tem problemu, ki je velik, ne vem, od 4 do 6 milijard. Če vzamemo te številke, to pomeni od 20 do 30 let plačevanja davka na nepremičnine. Zadolžitev – če bo narejeno tako, kakor je bilo pri zadnji zadolžitvi, bo lahko razkorak v stroških tega denarja v enem letu samo za obresti toliko, kot je enoletni pričakovan prejemek iz naslova nepremičninskega davka. Za moje pojme gre za absurdno dejanje, na katerega parlament ne bi smel pristati, in bi moral to odgovornost deliti skupaj z vlado. Zato smo se v Slovenski ljudski stranki odločili, da tudi pri odločanju o tem zakonu ne želimo sodelovati, kajti takrat, ko smo poizkušali v tem postopku, kolikor je bilo moč, glede na to, da smo šele včeraj dobili dokument v roke, z amandmaji zakon popraviti, smo bili podobno kot v zadnjih mesecih ničkolikokrat že enostavno z nemo večino preglasovani. Koalicija, sprejemate veliko odgovornost, prenašate jo na Vlado, in ne vem, kaj dobrega bo iz tega. Zagotovo, kot sem že dejal, v Slovenski ljudski stranki pri tem ne želimo sodelovati.
Hvala lepa, gospod Bogovič. V skladu s prvo točko 75. člena Poslovnika Državnega zbora v zvezi z vzdrževanjem reda na seji s strani predsedujoče vse kolegice in kolege, tudi tiste, ki niso več v dvorani, opozarjam, da ostro nasprotujem in protestiram nastopom v smislu uporab besednih zvez in obtoževanja drug drugega z besedami mafija in tako dalje. Prosim, da se držimo reda v hramu demokracije. Besedo ima mag. Matej Tonin.
Spoštovani kolegice in kolegi! Verjetno veste, kaj bom napovedal, in sicer, da bo Nova Slovenija obstruirala to glasovanje in sprejemanje tega zakona. Saj veste, kakšen je vtis. Vsi imamo podoben vtis, ki se ustvarja v javnosti, češ da smo vsi isti, da smo vsi enaki. Vendar hočem poudariti, da nismo vsi isti, da nismo vsi enaki, in da je bilo danes ogromno dobrih predlogov, da bi lahko ta zakon izboljšali, ampak koalicija teh predlogov ni želela sprejeti. Tudi če mi danes v tej dvorani ostanemo in glasujemo proti, bomo enostavno, ko bomo šli iz te hiše ven, označeni, kot da smo vsi isti, da smo mi v parlamentu takšen zakon sprejeli. To je ključni razlog. Ker se s takšnim zakonom ne strinjamo in ker pri takšnem odločanju ne moremo sodelovati, pri tem ne bomo sodelovali, zato bomo to glasovanje zapustili.
Hvala lepa. Še enkrat sprašujem, ali želi še kdo obrazložiti glas v imenu poslanskih skupin. Morebiti v lastnem imenu? Če ne, prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 48. izredno sejo Državnega zbora in vas lepo pozdravljam.