Колеги, мисля, че вече може да започнем регистрацията. Мирослава Петрова?
Тук.
Регистрирани 146 народни представители в залата и онлайн 1. Имаме кворум, може да започнем заседанието. [[Звъни.]] Колегите, които не успяха, ще го направят с първите гласувания. Искам да Ви запозная с Проекта на програма за работата на Народното събрание: „1. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за управление на средствата от Европейските структурни и инвестиционни фондове. Вносител – Министерският съвет. 2. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за висшето образование. Вносител – Министерският съвет. [[Шум.]] 3. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за енергията от възобновяеми източници. Вносители – Владимир Табутов и група народни представители. 4. Законопроект за ратифициране на Споразумението за безвъзмездна финансова помощ между правителството на Република България и Международната асоциация за развитие относно деветнадесетото захранване на ресурсите на МАР, сключено чрез размяна на писма от 1 и 2 ноември 2021 г. Вносител – Министерският съвет. [[Шум.]] 5. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за здравното осигуряване. Вносители – Антон Тонев и група народни представители, точка първа за четвъртък. 6. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за здравето. Вносители – Антон Тонев и група народни представители, точка втора за четвъртък. 7. Годишен доклад за дейността на Българската академия на науките за 2020 г. Вносител – председателят на Българската академия на науките, точка трета за четвъртък. [[Шум.]] 8. Законопроект за ратифициране на Споразумението между Република България и Международната банка за възстановяване и развитие за изменения на заемните споразумения на Република България с Международната банка за възстановяване и развитие, свързани с оттеглянето на Банката от използването на ЛИБОР като референтен лихвен процент, съдържащо се в уведомление на Световната банка от 11 август 2021 г., и писмо-отговор на Република България от 4 февруари 2022 г. Вносител – Министерският съвет. 9. Законопроект за ратифициране на Писмо за изменение № 1 на Финансовия договор между Република България и Европейската инвестиционна банка (проект „България – съфинансиране по Фондовете на Европейския съюз 2014 – 2020 г. (СПЗ) “) от 27 ноември 2014 г. Вносител – Министерският съвет. [[Шум.]] 10. Законопроект за ратифициране на Меморандума за разбирателство между правителството на Кралство Белгия, Министерството на отбраната на Република Албания, Министерството на отбраната на Република България, Департамента на националната отбрана на Канада, Министерството на отбраната на Република Хърватия, Министерството на отбраната на Чешката република, Министерството на отбраната на Кралство Дания, Министерството на отбраната на Република Естония, Федералното министерство на отбраната на Федерална република Германия, Министерството на националната отбрана на Република Гърция, Министерството на отбраната на Унгария, Министерството на отбраната на Италианската република, Министерството на отбраната на Република Латвия, Министерството на националната отбрана на Република Литва, правителството на Черна гора, министъра на отбраната на Кралство Нидерландия, Министерството на отбраната на Република Северна Македония…“ Колеги, много е шумно в залата, и без това е трудно да се чете всичкото това. Почти не се чувам, госпожо Атанасова. „…Министерството на отбраната на Кралство Норвегия, министъра на националната отбрана на Република Полша, министъра на националната отбрана на Португалската република, Министерството на националната отбрана на Румъния, Министерството на отбраната на Словашката република, Министерството на отбраната на Република Словения, министъра на отбраната на Кралство Испания, правителството на Република Турция, Министерството на отбраната на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия, Департамента по отбраната на Съединените американски щати и Върховното главно командване на Обединените въоръжени сили на НАТО в Европа (SHAPE) относно организацията, администрирането и финансирането на Международното училище във Върховното главно командване на Обединените въоръжени сили на НАТО в Европа (SIS) . Вносител – Министерският съвет. 11. Законопроект за ратифициране на Договора (Писмо за предлагане и приемане на оферта/Letter of Offer and Acceptance – LOA) за допълнение и изменение № 1 (Amendment № 1) към Международен договор (LOA) BU-P-AAD „Sidewinder AIM 9X Блок II ракети, свързани материали и услуги“ (Sidewinder AIM 9X Block II Missiles, associated material and services) . Вносител – Министерският съвет. 12. Отчет за дейността на Комисията за защита от дискриминация през 2020 г. Вносител – Комисията за защита от дискриминация. 13. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност. Вносители – Костадин Костадинов и група народни представители. Това е продължение от миналата седмица. 14. Парламентарен контрол по чл. 104 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание – петък, 1 април 2022 г. от 9,00 ч. 15. Парламентарен контрол по чл. 91 – 103 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, включващ: 15.1. Разисквания по питане от народния представител Джевдет Чакъров към министъра на здравеопазването Асена Сербезова относно политиката за преодоляване на недостига на лекари в определени специалности и на медицински сестри и за задържане на младите лекари и медицинските сестри в България; 15.2. Отговори на въпроси и питания.“ Това е Проектът за програма. Моля, гласувайте.
За.
Благодаря. Гласували 203 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 204: 143 гласа за в залата и 1 онлайн – общо 144, против 6, въздържали се 54. Предложението е прието. Заповядайте, госпожо Василева, тъкмо щях да Ви приканя.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! Правя процедурно предложение за отпадане на точка три от дневния ред във вида, в който е предложена в момента. Мисля, че имаме нужда от още малко време за допълнителни консултации и съгласуване. Благодаря.
Благодаря. Има ли обратно предложение? Не виждам. Подлагам на гласуване предложението на госпожа Василева – точка три да отпадне от дневния ред за тази седмица.
За.
Благодаря. Гласували общо 208 народни представители: за общо 207, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието – отпада точка трета. Евентуално ще остане за следващата седмица. Други предложения по разместване, ако няма, искам да информирам за предложенията, които са направени за включване в дневния ред на основание чл. 47, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Първо, искам да информирам, че има предложение от народни представители от парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ за изслушване на министър-председателя Кирил Петков, министъра на външните работи Теодора Генчовска и министъра на отбраната Драгомир Заков във връзка със случая на задържан и блокиран от украинска страна от 24 февруари 2022 г. до момента плавателен съд „Царевна“ със 17 български моряци на борда му в пристанището на град Мариупол, Украйна. Обсъдихме на Председателски съвет. Тъй като министър председателят ще участва в петък в блицконтрола, решихме, доколкото уточнихме, този въпрос да бъде зададен в рамките на блицконтрола. Министър-председателят ще бъде предупреден да има готовност, така че идеята е това искане да не бъде подлагано сега на гласуване. Нали така, колеги от ВЪЗРАЖДАНЕ, това уточнение правим? Следващото искане е от народния представител Десислава Атанасова. От името на парламентарната група на ГЕРБ-СДС да се включи като точка втора в предстоящата седмична програма на Народното събрание Проект на решение за създаване на Временна анкетна комисия. Предполагам, че ще искате да го мотивирате, госпожо Атанасова. Заповядайте, няма да го изчитам, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! От името на нашата парламентарна група и ползвайки основанията в Правилника, сме предложили създаването на Временна комисия, която да установи всички факти и обстоятелства, свързани с подписването на Меморандума за 1 млрд. долара между българското правителство и Джем корпорейшън кепитъл мениджмънт на публична церемония в Гранитната зала на Министерския съвет. Тъй като тази процедура и този меморандум предизвикаха изключително много въпроси, сериозни журналистически разследвания, а все още Народното събрание няма никаква информация – нито каква е целта на Меморандума, нито дали неговото подписване е целесъобразно, нито кои са точно представляващите страните в този меморандум, затова предлагам да създадем Временна анкетна комисия, която да установи всички факти и обстоятелства по въпросния меморандум, подписан преди седмица. Още повече че отпадна точка трета от дневния ред, а Програмата за работата на Народното събрание е предимно със законопроекти, които са за обсъждане на първо гласуване. Считам, че създаването на тази анкетна комисия по никакъв начин няма да затрудни работата на Народното събрание, ако се включи като точка втора в дневния ред, така предложен ни за работата през тази пленарна седмица. Благодаря.
Благодаря, госпожо Атанасова. Подлагам на гласуване предложението... Да, заповядайте. За обратно становище или? За процедура. Заповядайте, господин Стойнев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Правя обратно предложение, защото не е нормално да създаваме анкетна комисия за меморандум, който не обвързва нито една страна. Това не е договор, това е нещо тип паметна записка. И Вие искате да натоварите българския парламент с анкетна комисия. Още повече тези инвеститори, за които Вие се опасявате, са били във Вашата „Топлофикация – София“, представили са намерения по какъв начин да се направят инвестициите, как да се върне дългът на „Топлофикация – София“ към БЕК, защото не е тайна, че „Топлофикация – София“ може би се източва през последните години, и Вие сега ще си направите анкетна комисия за нещо, с което ние в крайна сметка нямаме абсолютно никакво обвързване. В петък има парламентарен контрол. Министър-председателят е тук, питайте го него. Нека да не занимаваме според мен Народното събрание с неща, които не са му присъщи. Ако желаете наистина да се занимавате с това, Ваша воля, но моето лично мнение е, че това е изцяло безсмислена работа. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Стойнев. Сега каква процедура? Мисля, че изчерпахме процедурите. Изчерпахме ги, тъй като имаме предложението за включване, обратното предложение, минаваме към гласуване. Моля, подлагам на гласуване предложението на парламентарната група на ГЕРБ за включване на тази анкетна комисия като точка втора в дневния ред. Мирослава Петрова?
Против.
Добре. Гласували общо 203 народни представители: за 83, против 99 общо, въздържали се 21. Предложението не е прието. Заповядайте за процедура. Каква е процедурата? Може да бъде единствено за прегласуване. Знаете, че по принцип не се мотивира, но да кажем, че по... [[Реплика от Делян Добрев: „Ще внимавам.“]] Заповядайте.
Ще внимавам, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, аз не съм виждал паметна записка, която да се подписва в Гранитна зала в присъствието на премиер и на министър на енергетиката, а съм бил член на Министерския съвет. Тоест не неглижирайте този въпрос, защото колкото и да се опитвате да скриете истината, тя един ден ще излезе наяве. И най-добре е да излезе наяве в Народното събрание в нарочна комисия, отколкото да излезе наяве в други компетентни органи. Така че предлагам процедура за прегласуване. Още повече господин Стойнев ме притесни с това, че е замесена и „Топлофикация – София“. Ако „Топлофикация – София“ също е давала възможност на руски олигарси да перат пари, това също трябва да бъде разбрано. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Добрев. Режим на прегласуване на предложението на парламентарната група на ГЕРБ-СДС. Мирослава Петрова?
Против.
Благодаря. Гласували общо 206 народни представители: за 83, против общо 102, въздържали се 21. Предложението не е прието. Постъпило е предложение от народния представител Радомир Чолаков на основание чл. 47, ал. 3 за изслушване на председателя на Централната избирателна комисия – госпожа Камелия Нейкова, във връзка с доклад на Обществения съвет към ЦИК. [[Реплика.]] Ами да кажем, че може. Заповядайте. Започваме с добро заседанието днес. Заповядайте, госпожо Атанасова.
Благодаря Ви, господин Председател. Съвсем различен подход наблюдавам и Ви поздравявам. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Предложението ни е като точка от дневния ред да бъде проведено изслушване на председателя на Централната избирателна комисия – госпожа Камелия Нейкова, тъй като на 25 март в Народното събрание беше внесен доклад анализ на Обществения съвет към Централната избирателна комисия, в който се дефинират ключови проблеми във връзка с провеждането на изборите през последната една година. Всички парламентарни групи са уведомени и са получили доклада. Заключенията на този доклад са в силно критичен дух по отношение на работата на изборната администрация, нуждата от промени по отношение на текстовете, касаещи избирателни списъци, касаещи машинно гласуване, и в заключение Общественият съвет към Централната избирателна комисия призовава за промени в Изборния кодекс, чието задълбочено експертно обсъждане не търпи отлагане. Поради тази причина, разглеждайки доклада, ние считаме, че е необходимо госпожа Камелия Нейкова да бъде изслушана в парламентарната зала по отношение на предложение или извършен анализ от Централната избирателна комисия по повод проведените избори през 2021 г. Моля изслушването да се включи като точка от програмата на Народното събрание и това да бъде точка трета от дневния ред за седмичната програма. Благодаря.
Благодаря, госпожо Атанасова. Заповядайте, госпожо Василева
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, правя обратното предложение със следните мотиви. Няма никакъв проблем да разгледаме доклада на Обществения съвет, но някак си губи ми се логиката, преди да сме разгледали доклада на самата Централна избирателна за изборите, да разглеждаме доклада на Обществения съвет. Нека Централната избирателна комисия да внесе официално, доколкото знам в момента се довършва докладът за изборите, да внесат официално Централната избирателна комисия доклада за изборите като официалната институция, която е ангажирана с провеждането на изборите, да съпоставим двата доклада – на ЦИК и на Обществения съвет – и тогава да решаваме дали ще правим изслушване, дали ще дискутираме в парламентарните комисии и всичко останало. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Василева. Само да уточня, че докладът на Обществения съвет е постъпил на 25 март, насочен е към Комисията по конституционни и правни въпроси и е изпратен и на парламентарните групи. Казвам го само за сведение. Моля, режим на гласуване по предложението за изслушване на председателя на ЦИК. Госпожо Петрова?
Против.
Благодаря. Прекратете гласуването. Гласували общо 210 народни представители: за 84, против общо 104, въздържали се 22. Предложението не е прието. Преминаваме към следващото предложение по Програмата за седмицата на Виктория Василева и група народни представители от името на парламентарната група на „Има такъв народ“ за включване като точка от предстоящата седмична програма на Народното събрание – Приемане на процедурни правила за условията и реда за предлагане на кандидати за председател и членове на Комисията за разкриване на документите и за обявяване на принадлежност на български граждани към Държавна сигурност и разузнавателните служби на Българската народна армия. Моля, режим на гласуване по така направеното предложение. Мирослава Петрова?
Въздържал се.
Прекратете гласуването, обявете резултата. Гласували общо 211 народни представители: за 24, против общо 20, въздържали се общо 167. Предложението не е прието. Господин Ганев, за отрицателен вот няма как, защото то е процедурен въпрос. По нещо друго евентуално. Заповядайте, но нека по възможност да я спазим процедурата.
Господин Председател, не знам колко от колегите тук са запознати, но вече повече от един месец групата на ВЪЗРАЖДАНЕ има входирано искане и Законопроект, в който въпросната комисия да бъде закрита, тъй като 5 милиона от българските пари ние като данъкоплатци даваме на тази паразитна комисия, а цялата и дейност сме я обосновали защо и как трябва да се прехвърли към Агенция „Архиви“. Точно заради това мисля, че сега би трябвало да гласуваме, първо, дали въобще ще се закрива въпросната комисия и чак след това, ако се отхвърли в залата това предложение и този законопроект, да се пристъпи към процедура за избор на какъвто и да било председател и за правила, защото може да се окаже, че е напълно ненужно и загуба на парламентарно време това, което в момента ще правим.
Благодаря, господин Ганев. Надявам се съответните комисии да вземат предвид това, което казахте. Искате ли, господин Атанасов, да изчета съобщенията първо и след това ще Ви дам думата за декларация. Все пак и това да свършим в началото на заседанието. Има няколко съобщения, които трябва да изчета. Първото е, че министърът на отбраната на Република България уведомява Народното събрание, че военнослужещи от въоръжените сили на Република България ще участват в международно учение на територията на Република Гърция в периода от 28 март до 8 април 2022 г. Учението не е свързано с провеждането на военни операции, подготвителни действия за водене на предстоящи или предполагаеми военни операции, както и с извършването на дейности за предотвратяване на военни действия, водени от други – на друга държава или организация – въоръжени сили. Уведомлението е постъпило на 25 март 2022 г. с вх. № 47 203 09-28 и е предоставено на Комисията по отбрана. Следващо съобщение. В Народното събрание на основание чл. 133, ал. 3 от Закона за публичните финанси са постъпили отчети за изпълнението на програмните бюджети към 31 декември 2021 г. от: Министерството на регионалното развитие и благоустройството; Държавната агенция „Електронно управление“; Комисията за финансов надзор; Министерството на вътрешните работи; Министерството на културата; Националния статистически институт; Министерството на икономиката; Министерството на туризма. Отчетите са предоставени на Комисията по бюджет и финанси и съответните ресорни комисии. Следващо съобщение: В Народното събрание са постъпили Отчет на председателя на Управителния съвет на Фонда за гарантиране на влоговете в банките относно изпълнението на функциите му по Закона за банковата несъстоятелност за периода 21 февруари 2022 г. – 20 март 2022 г. и протокол № 10 от заседание на Управителния съвет на Фонда за гарантиране на влоговете в банките, проведено на 23 март 2022 г., на което отчетът е разгледан и обсъден. С писмо на Председателя на Народното събрание отчетът и протоколът са изпратени на Комисията по бюджет и финанси. Материалите са на разположение на народните представители в Библиотеката на Народното събрание. Сега давам думата за декларация на господин Атанасов. Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председателю. Уважаеми дами и господа народни представители! „ДЕКЛАРАЦИЯ от парламентарната група на „Демократична България“ Парламентарната група на „Демократична България“: - като приема за основа на своята позиция категоричното осъждане на агресивните военни действия на Руската федерация срещу Украйна, изразено в Декларация на Народното събрание от 24 февруари 2022 г.; - като приема, че войната в Украйна засяга цяла Европа и всички цивилизационни нации и че свободата и демокрацията трябва да бъдат защитени от агресивния режим в Кремъл; - като настоява, че българският национален интерес се дефинира чрез членството на страната в Европейския съюз и НАТО и във връзка с отношенията ни със съюзниците, значителна част от които предоставиха директна военна помощ и подкрепа на Украйна; - като настоява, че солидарността между свободните държави и защитата на международния правов ред е в основата на нашето благосъстояние и просперитет като общества; - като отчита, че отбранителните действия на Украйна срещу агресивното въоръжено нападение е нейно неотменимо право, е напълно легитимно и оправдано и в съответствие с чл. 51 от Устава на Организацията на обединените нации и че помощта за нападнатия не е намеса във войната, а подкрепа за възстановяване на мира; - като приема, че като народни представители имаме не само политически, но и морален дълг да се съобразяваме с преобладаващата подкрепа в българското общество за справедливата кауза на Украйна; - като настоява, че отбранителните действия могат да бъдат ефективно подкрепени чрез предоставяне на адекватно въоръжение и оборудване, което напълно отговаря на капацитета и възможностите на българския военно-промишлен комплекс, ДЕКЛАРИРА: Започва консултации за постигане на съгласие за приемане на решение на Народното събрание, с което да бъде даден мандат на правителството на Република България за оказване на военно-техническа помощ на Украйна според нейните потребности и съобразно възможностите на нашата страна. Категорично заявяваме, че подкрепата за свободата и независимостта на Украйна е защита на свободата, солидарността и сигурността на Европа.“ Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДБ.]]
Благодаря, господин Атанасов. За декларация ли, господин Костадинов? Заповядайте.
Господин председателстващ, уважаеми сънародници! Честно казано, ние от ВЪЗРАЖДАНЕ се колебаехме дали да четем декларация днес, защото поводът, по който ще се изкажем тук и сега, в този момент, е свързан с нещо, което коментирахме от това място три пъти. Но след тази декларация, която чухме сега, няма как да не припомним още нещо на нашите други народни представители в парламента, които искат България да се намеси във военния конфликт. От 24 февруари, от първия ден на войната, в две украински пристанища има блокирани български кораби, които са блокирани по вина на украинската страна. Единият кораб е в Мариупол, а другият е в Черноморск, до Одеса. Корабът „Царевна“, блокиран в Мариупол, трябваше по план на 26-и да отпътува от пристанището. Към 24-ти – моментът на руското нападение, корабът е наполовина натоварен. След това всякаква дейност на пристанището е спряна. В рамките на първите два дни на българския кораб се отказва каквато и да била дейност – както товаро-разтоварна, така и експедиционна и извън акваторията на пристанището – повтарям „акватория“, а не „екватория“ [[оживление]]– след което от 27-и вече настъпва пълно блокиране, защото пристанището е подложено на системно миниране от украинската страна. Съответно на 27-и ние от ВЪЗРАЖДАНЕ запознахме българския външен министър Генчовска за това, което се случва в Украйна, и поискахме максимално бързо да се предприемат действия, за да може българският кораб да бъде освободен и да напусне територията – мястото, където се водят военните действия. Нищо не последва! В началото на месец март – на 1 март, лично аз запознах министър-председателя Кирил Петков със случващото се, той пое ангажимент да се предприемат действия за евакуация. Очевидно е, че действия за евакуация не са били предприети, щом корабът още е там. Десет дни по-късно, поддържайки непрекъснат контакт с хората, близки на екипажа, се принудихме да четем декларация тук, само преди няма и две седмици, в която настояхме българската държава да се ангажира. Отново нищо не последва. Днес, повече от месец от началото на военните действия, българите на кораба – те са 17 души, продължават да бъдат активно заплашени и застрашени. Повече от седмица не са излизали от машинното отделение, не са виждали слънчева светлина. Военните действия са изключително хаотични. Много е трудно да се каже кой в момента стреля и срещу кого. При всички положения ние сме косвени жертви. [[Реплики от ДБ.]] Само ще помоля хората, които подвикват отдясно, да мълчат, защото аз ги слушах внимателно, докато те говореха. И това нещо към настоящия момент създава една много сериозна опасност за живота на 17 български граждани. Тук се четат декларации за това как ние трябва да дадем оръжие. Аз досега не чух обаче както от страна на официалната българска власт, така от страна на други представители на други политически сили в парламента, заинтересованост за поне тези 17 български граждани. Това, че за половинмилионното българско малцинство в Украйна на никой не му пука от управляващото мнозинство, това е ясно, видяхме го, факт – никой по никакъв начин не се заинтересова. [[Силен шум и реплики от „Продължаваме Промяната“.]] Но говорим за 17 български граждани, които украинската страна държи като заложник. Нека да го кажем ясно и категорично оттук, да се знае. Ако ние – имам предвид нашата държава, още от самото начало заставаме на страната на Украйна, защо това не беше използвано, за да бъдат евакуирани нашите сънародници оттам? Защо не бяха предприети необходимите действия, за да се потърси контакт както с едната, така и с другата страна? Защото трябва да се търси контакт и с Русия. Все пак и двете страни водят военни действия там. Може да се стигне до ситуация, в която украинците да искат, а руснаците да не дадат. Точно заради това имаме дипломати. Точно заради това имаме служби. Точно заради това имаме Народното събрание. Точно заради това имаме парламент. Точно заради това имаме Министерски съвет. За да може те, в този момент, в тази ситуация, да реагират и да осигурят защитата, която е гарантирана уж според Конституцията на всеки един български гражданин от неговата държава. Само че тук има една подробност: а това нашата държава ли е? Държи ли се България като държавата на българите? Как е възможно в нашата държава ние да се чувстваме като гости? Та дори и днес тук има цяла една група, която е със символи на чужда държава! И това се приема за нормално! Седемнадесет българи в момента са заплашени! Не искам да бъда лош пророк и дори няма да кажа това, което си мисля, но ако нещо се случи, не дай си боже, с нашите сънародници, виновни ще бъдат тези, които от един месец насам не си мръднаха пръста, за да предприемат каквото и да било. Не знам вече дори дали не е прекалено късно, но ние няма да се уморим да го повтаряме това. Защото, ако някой тук иска да дава бомби на Украйна, нека да си направи сметка, че утре някоя от тези бомби може да падне върху българския кораб. Благодаря.
Благодаря, господин Костадинов. Информация за това, както се разбрахме, в петък ще получите. Заповядайте по начина на водене.
Господин Председателстващ, забележката ми е по начина на водене. Молбата ми е, когато за пореден път някой от ВЪЗРАЖДАНЕ излезе и започне да говори по въпрос, с който единствено и само ще донесе вреди, просто да не допускате това. За пореден път чуваме как корабът бил български. [[Реплики от ВЪЗРАЖДАНЕ.]] Как не можахте да разберете, че корабът е с фламандски флаг. [[Реплики от ВЪЗРАЖДАНЕ.]] След като има фламандски флаг на кърмата, това е фламандска територия.
Малтийски! Малтийски!
Не е български! Но не е български! [[Реплики.]]
Моля да не влизате в диалог един към друг.
И с тези писъци, които надавате от трибуната, единствено да навредите, друго нищо не може да направите. [[Реплики на народния представител Костадин Костадинов.]] Правителството полага нужните грижи, правителството е непрекъснато във връзка с моряците и не спекулирайте със състоянието на кораба. [[Реплики.]] Корабът има пробойна над водолинията. Корабът не може да излезе от пристанището, защото няма пилотска служба, няма влекачи. Освен това каналът е миниран. [[Реплики от ВЪЗРАЖДАНЕ.]] И туй, което говорите – да отидел български кораб, за да го вземе! Как си го представяте това нещо? Как си представяте корабът да излезе в открито море?
Към мен! Към мен, господин Белев.
Ако ще и да е Азовско! Дали, господин Председателстващ, не е разговор в интерес на друга държава? [[Ръкопляскания и възгласи: „Браво! Браво!“, от „Продължаваме Промяната“.]]
Господин Белев, моля да се опитаме да намалим малко емоциите. Мисля, че всички проявяваме загриженост, просто някои виждат по различен начин решението. Но наистина трябва да направим необходимото. Аз съм информиран, че правителството предприема действия, но както казах, в петък ще имаме възможност от министър-председателя да чуем тази информация. Заповядайте, господин Ганев – не ми се иска да откриваме дискусия по този въпрос. Наистина Ви моля, ако е по начина на водене, наистина да е към мен и да приключим този въпрос по възможност.
Господин Председател, няма да се обръщам към човека, който преди мен говори, тъй като не му знам името, но към Вас ще се обърна директно. Когато преди няколко дни съпругите на въпросните моряци излязоха с имената си, с лицата си и заявиха две неща: че украинската държава държи техните съпрузи за заложници и като жив щит, на Вас ли да вярвам, или на съпругите им? Когато същите тези жени заявиха, че Кирил Петков лично и персонално е излъгал най-брутално, че са били евакуирани и вече не са на кораба, а в същото време те водят разговори с тях по телефона и са в машинното, на Вас ли да вярвам, или на съпругите им? Кой лъже? Преди да излезете на тази трибуна и да сипете обиди и нападки спрямо ВЪЗРАЖДАНЕ, е хубаво да прочетете, да чуете и да се запознаете с фактологията. Що се отнася до флага на кораба, тук са присъстващите и от двете страни, които направиха така, че в България да няма морски флаг. А Вие вървите с мощни стъпки да ги надминете по кражби и грабежи!
Господин Ганев, това вече е…
За сметка на това коментирайте…
Това вече няма нищо общо с темата. Моля Ви!
…това, което се каза от съпругите на моряците. Защото те го казват, не ние!
Няма да е…
Те казаха това, което преди малко цитирах – че Кирил Петков лъже, че са евакуирани, а след това отново казва, че са на кораба. Кога точно и кой лъже?
Господин Ганев!
Кирил Петков или съпругите?
Господин Ганев, да не откриваме дискусия по този въпрос.
От телефонните разговори с моряците. Тук в момента…
Нямаме такава точка в дневния ред.
В момента имаме точно това, което казваме ние, защото не го казваме ние…
Злоупотребявате с процедурата.
…казват го съпругите.
Злоупотребявате с процедурата. Мисля, че разбрахме мненията. Пак да кажа: в петък ще можете да зададете необходимите въпроси. Дотогава сигурно и допълнителна информация ще има. Уверявам Ви, правителството работи по въпроса, но наистина мястото тук в парламента в петък е да информират всички какво е направено до момента и какви са проблемите и защо не може да бъде реализирана веднага тази евакуация. Надявам се сега вече да можем да преминем към дневния ред по първа точка: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА УПРАВЛЕНИЕ НА СРЕДСТВАТА ОТ ЕВРОПЕЙСКИТЕ СТРУКТУРНИ И ИНВЕСТИЦИОННИ ФОНДОВЕ. Има доклад на Комисията по бюджет и финанси. Заповядайте, господин Гечев – процедура за допуск.
Уважаеми господин Председател, колеги! Моля за процедура по допуск. На основание чл. 43, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание да гласувате в залата да бъдат допуснати следните лица: господин Ивайло Яйджиев – заместник-министър на финансите, госпожа Мануела Милошева – директор на дирекция „Национален фонд“ в Министерството на финансите, и господин Иван Иванов – директор на дирекция „Централно координационно звено“ към Министерския съвет. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Гечев. Моля, режим на гласуване по така направеното предложение. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Добре, заповядайте – имате право. Не очаквах. Отменете гласуването, за да чуем и господин Гаджев защо не иска да влязат в залата.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Не че не искам да влязат в залата, но има правила в тази държава и в залата също, а в чл. 76, ал. 3 изрично се казва, че когато законопроектът е внесен от Министерския съвет, се представя от член на Министерския съвет – така е в Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Това предложение отговаря ли на Правилника?! Затова искам да Ви помоля всъщност да изпълним Правилника и Законопроектът да бъде представен от член на Министерския съвет. [[Шум и реплики.]]
Сега първо ще направим процедурното предложение за допуск и след това ще уточним и другия въпрос. Моля, процедура на гласуване за допуск. Госпожо Петрова?
За.
Благодаря. Извинете, виждам, че бързате. Прекратете гласуването. На практика няма гласуване, тъй като нямаме необходимия кворум. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС: „Искаме прегласуване.“]] Моля да поканите колегите. Ще направим прегласуване, колеги. Какъв е проблемът? Ще направим прегласуване и тогава може би пък ще се събере необходимият брой народни представители. Заповядайте, господин Свиленски, преди да преминем към прегласуването – по начина на водене.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Искам да Ви информирам, че в момента имаше проведено легитимно гласуване със 111 гласа за, без против и въздържали се. Преди това проверка на кворума не е имало, тоест от регистрираните сутринта 184 народни представители повече от 50% са участвали в гласуването. За да се подкрепя с още един аргумент, преди две седмици с 94 гласа приехме в дневния ред да влязат Правилата за избор на управител на БНБ. С 94 гласа за беше прието това предложение, тоест, когато работим, мисля, че трябва поне в рамките на две седмици да работим по едни и същи правила и ако може, да се спазват.
Прав сте, господин Свиленски.
Така че има прието решение, моля да поканите представителите на министерствата, за да влязат. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Прав сте, господин Свиленски, така е. Грешката е моя, не се налага да правим прегласуване и на практика предложението е прието.
Не е прието.
Да, прието е, тъй като работим с кворума, който е регистриран в началото на заседанието, до момента, в който се направи проверка на кворума. Ако искате такава проверка, направете, но гласуването вече е направено, така че моля да поканите колегите. Господин Гечев, имате думата да представите Доклада на Комисията.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Колеги, „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за управление на средствата от Европейските структурни и инвестиционни фондове, № 47-202-01-9, внесен от Министерския съвет на 10 февруари 2022 г. На заседание, проведено на 17 март 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха представителите на Министерството на финансите Ивайло Яйджиев – заместник-министър, и Мануела Милошева – директор на дирекция „Национален фонд“, и на Министерския съвет Иван Иванов – директор на „Централно координационно звено“. Законопроектът беше представен от Ивайло Яйджиев – заместник-министър на финансите. Предложенията за изменение и допълнение на Закона за управление на средствата от Европейските структурни и инвестиционни фондове са във връзка с приетата структура на Министерския съвет и Споразумението за съвместно управление на Република България за периода 2021 – 2025 г. В Споразумението за съвместно управление се предвижда дирекция „Централно координационно звено“ от администрацията на Министерския съвет да премине към Министерството на финансите. Приложимата към момента редакция на Закона води до несъответствия между националната нормативна уредба, посочваща институционалната рамка по управление на Европейските структурни и инвестиционни фондове, структурата и състава на Министерския съвет и Решение № 892 на Министерския съвет от 30 декември 2021 г. за предприемане на действия за подготовката на структурни и други промени в централната администрация на изпълнителната власт. Тези несъответствия затрудняват прилагането на нормативната уредба и водят до забавяне на изпълнението. С Проекта на закон се цели постигането на съответствие с новата структура на Министерския съвет и синхронизация на действията, максимална ефективност и оптимизация на администрацията, като бъде развит експертният потенциал по координация, управление и контрол на средствата от Европейския съюз. Тази цел може да бъде постигната чрез оптимизиране на функциите на Централното координационно звено и дефинирането им в съответствие с Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. и чрез създаване на нормативна възможност звеното да бъде организирано в администрацията на Министерския съвет, в Министерството на финансите или в друго министерство. Чрез предлаганите нормативни промени ще се гарантира правилното и ефективно прилагане на нормативната уредба, регламентираща изпълнението и управлението на средствата от фондовете на Европейския съюз. Ще се създаде предсказуема и ефективна нормативна рамка за управлението на европейските средства. Предлаганите изменения и допълнения са в съответствие с Регламент (ЕС) № 1303/2013 г. и със Споразумението за партньорство на Република България, очертаващо помощта от Европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014 – 2020 г. С Проекта се предвижда и изменение, което е свързано с функциите на новосъздаденото Министерство на иновациите и растежа. В хода на обсъждането участие взеха народните представители Кирил Ананиев, Теменужка Петкова, Красимир Вълчев и Александър Иванов. Според тях, за да се предприеме извършването на предлаганата промяна, е необходимо да се докажат слабости в досегашната работа на звеното, както и как те могат да бъдат преодолени. Считат, че се концентрира особено голяма политическа и финансова власт в министъра на финансите, има противопоставяне и конфликт на функции вътре в Министерството на финансите. Те изразиха опасение, че със Законопроекта не се решават проблеми и че не е удачно в сегашния програмен период да се извършват подобни промени, при положение че такава промяна не би се отразила добре върху всички проекти, които са програмирани от „Централното координационно звено“ досега. Заместник-министър Ивайло Яйджиев аргументирано посочи, че целта на промяната не е адресирането на специфични проблеми, а оптимизиране на програмирането. Посочи още, че Законопроектът не задължава „Централното координационно звено“ да бъде в Министерството на финансите, а отваря възможност да бъде поставено там, където съответното правителство смята, че е най-удачно. Промяната няма да доведе до сътресения по отношение на програмите, които се изпълняват, административният капацитет на звеното е предвидено да се запази, а също е направен разчет, за да няма забавяне в изпълнението. Господин Иван Иванов допълни, че по отношение на контрола счита, че няма да има конфликт на функции. Професор Румен Гечев изрази позиция, че парламентарната им група ще подкрепи Законопроекта, като между първо и второ гласуване може да се наложи корекция по него с оглед на конкретизация, правна яснота и прецизиране на текстове. Господин Венко Сабрутев посочи, че парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ ще подкрепи Законопроекта. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: 13 гласа „за“, без гласове „против“ и 8 гласа „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за управление на средствата от Европейските структурни и инвестиционни фондове, № 47-202-01-9, внесен от Министерския съвет на 10 февруари 2022 г.“ Благодаря Ви.
Благодаря, господин Гечев. Едно уточнение, разбира се, имаме представители на Министерския съвет, а единият от тях е заместник-министър Яйджиев. Има установена практика по този въпрос в Народното събрание и Законопроектът може да се разгледа без тяхно участие, разбира се, но ако имат желание, могат да го представят, след като сме гласували тяхното присъствие в залата. Заместник-министрите, разбира се, могат да участват от името на съответния министър. Ако вносителите имат желание да представят Законопроекта, нека да го направят, ако не, откривам дискусията по Законопроекта. Откривам дискусията. Заповядайте, господин Гаджев, по процедура.
Уважаеми господин Председател, първо, няма как да тълкувате, че има установена практика в Народното събрание, тъй като членът, който цитирах – именно чл. 76, ал. 3, в последното изречение: „Когато законопроектът е внесен от Министерския съвет, се представя от член на Министерския съвет“, е нов. Той е приет от това Народно събрание за първи път, така че няма как да се говори за стара практика. Допреди това – да, заместник-министри можеха да представят законопроекта, но точно те не са членове на Министерския съвет, а членове на Министерския съвет са само министрите и министър председателят. Тук става въпрос вече за колизия и някак си няма как заместник-министър да го представи в залата. Да, може в комисиите, в комисиите изрично е записано, че се представя от заместник министри или министри, но в залата е само от членовете на Министерския съвет. Така че няма как да бъде приета, господин Председател, Вашата теория, както, между другото, и опитът за внушение с гласуването, което беше направено от Вашата парламентарна група, давайки грешен пример. Примерът от миналата седмица с 90-те гласа беше за прегласуване, само че на първото гласуване имаше 121 гласували и точно заради това се прие първото гласуване, а не второто прегласуване, а и този пример с гласуването беше некоректен. Разбирам желанието на мнозинството да се отърве от практиката да има задължително 121 души, гласували за даден законопроект или проект на решение, но това просто няма да стане така лесно, както си го представяте. И пак Ви питам: как ще изпълните императивния текст на Правилника, който иска член на Министерския съвет – министър, заместник министър-председател или министър председател, да представя законопроектите в залата? Същото ще важи впрочем и за следващия законопроект.
Така е, господин Гаджев. Може би знаете, че на практика Министерският съвет може да взима решения само със заместник-министри, когато са упълномощени от министрите, така че наличието на заместник министър тук изпълнява члена, който цитирахте току-що, така че можем да продължим работата си.
А кой замества министър-председателя?
Може вицепремиерът да го замести, но останалите заместник-министри могат да вземат решение. Заповядайте за процедура по начина на водене.
Уважаеми господин Председател, вземам процедура по начина на водене по отношение на внесения законопроект във връзка с промяна в Закона за управление на средствата от Европейските структурни и инвестиционни фондове. Буди недоумение фактът защо проектът на изменение на най важния закон, който касае изпълнението, управлението и контрола на средствата от Европейския съюз, не е внесен в ресорната комисия по въпросите на Европейския съюз и съответно не е внесен към Подкомисията по контрол на средствата от Европейския съюз. Считам, че този пропуск на практика дава една възможност да бъде неглижиран най-важният законопроект, свързан с управлението и контрола на европейските средства. Това може да повлияе негативно върху цялостното изпълнение както на настоящия програмен период, който довършваме до края на 2023 г., и в изпълнение, разбира се, от гледна точка на новия програмен период, който касае периода до 2027 г., както между впрочем касае изпълнението на Националния план за възстановяване и устойчивост, доколкото промените, които са предложени към настоящия момент на Народното събрание, са свързани с координационен механизъм, който пряко може да рефлектира върху ефективността от изпълнението на тези средства. Моят въпрос, господин Председател, е: защо този законопроект не е внесен към ресорната комисия за разглеждане със съответната експертна възможност и да бъде подобрен включително и откъм предложените текстове и доколко промените към настоящия момент, които са предложени, са свързани основно с институционалната рамка? Те не касаят бюджета на републиката и в тази посока е необходимо Законопроектът да бъде разгледан, ако не сега, то между първо и второ четене, от ресорната комисия по въпросите на Европейския съюз. Между впрочем и новите промени, които са свързани с този законопроект, за които чухме в Бюджетната комисия, също е необходимо да бъдат разпределени, когато са внесени в Народното събрание, към ресорната комисия. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, госпожо Николова. Имате основание за това, че такъв закон би следвало и в ресорната Комисията, която е по въпросите на Европейския съюз, да се разгледа, но мисля, че все още има възможност самата комисия между първо и второ четене да го разгледа, особено подкомисията, разбира се, и ако има предложения – такива, които са безспорни, даже биха могли да бъдат внесени от народни представители от различни парламентарни групи. Моля председателят на Комисията по въпросите на Европейския съюз да отчете това, което казахте току-що. Преминаваме към дискусия. Има ли изказвания по същество? Заповядайте за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Видно от предоставените мотиви към Закона за изменение и допълнение на Закона за управление на средствата от европейските структурни и инвестиционни фондове, причините за преместването на така важната дирекция „Централно координационно звено“ от администрацията на Министерския съвет към администрацията на Министерството на финансите са изцяло политически и очевидно управляващото мнозинство започна да се изчерпва откъм възможни управленски модели, защото, когато няма експертни аргументи за промяната на един закон или промяната на институционалната рамка, се използват всякакви политически причини, за да се търси ефектът от преместване на една администрация към друга или изкуственото преместване на едно звено, което е с доказани резултати в хода вече на два програмни периода, от едно ведомство в друго. Към настоящия момент това, което виждаме от Законопроекта, е, че не е направен никакъв анализ по какъв начин тази промяна ще се отрази върху управляващите органи, върху Сертифициращия орган, върху Одитния орган, както и върху бенефициентите, които са част от една ефективна структура за управление и контрол на европейските средства. Изготвена е частична оценка на въздействието, която се вижда обаче, че има по-скоро бланкетен характер, доколкото трябва да отговори на изискването на Решение № 892 на Министерския съвет от края на миналата година, но в крайна сметка не разглежда по същество рисковете от преместването на едно работещо звено, което е част от системата за управление и контрол на европейските фондове от администрацията на Министерския съвет към администрацията на Министерството на финансите. Нещо повече, когато се касае за изменение в институционалната рамка на структурите за координация, управление, изпълнение и контрол, се изисква и одит на съответствието от Изпълнителна агенция „Одит на средствата от Европейския съюз“. От друга гледна точка, трябва да кажем, че периодът за тази промяна е изключително неподходящ, тъй като ние приключваме един програмен период и трябва да стартираме изпълнението на втори, който все още не е договорен, включително и системите за управление и контрол все още са под дискусия от страна на Европейската комисия и партньорите на национално ниво. Този акт сам по себе си от гледна точка на промяната е изключително лош сигнал за партньорите ни в Европейската комисия, защото говори за липса на приемственост и предвидимост в българската система за управление на средствата от Европейския съюз. Налице е пълна неяснота относно това по какъв начин дирекция „Централно координационно звено“ ще стане част от администрацията на Министерството на финансите. По време на разглеждането в Бюджетната комисия стана ясно, че управляващите нямат все още идея за структурната промяна, която следва да осъществят, ще има ли съкращаване на щата на хора от настоящата структура, по какъв начин ще бъде избегнат конфликтът на интереси от гледна точка на разделение на функции и отговорности. Буди недоумение и отмяната на чл. 10, ал. 2 от функциите на „Централно координационно звено“, доколкото там са определени тези функции като подпомагащи вицепремиера по европейските средства, както и като Секретариат на Съвета по координация и управление на средствата от Европейския съюз. Нещо повече, функциите на „Централно координационно звено“ са изключително ограничени само до комуникация с партньорите към Европейската комисия съгласно чл. 123, параграф 8 от Регламент № 1303, което означава на практика, че вицепремиерът очевидно предвижда друго звено в рамките на Министерството на финансите да поеме функциите на Секретариат към СКУСЕС, както и в допълнение видимо друго звено ще изпълнява функциите по координация на европейските средства към Министерството на финансите. Структурните промени в Централното координационно звено очевидно са видими, поне за мен, от гледна точка на намаляване на функции и отговорности на това звено чрез предложените промени. Това означава ли, че ще имаме съкращаване на щат, ще съкратим администрация, която 10 години е градена именно в посока да бъде политически неутрална, да води своята политика от гледна точка на изпълнение на функциите и отговорностите си по линия на усвояване и разходване на европейските средства? Налице е също така и необходимост от допълваща информация, свързана с това кой ще управлява Информационната система за управление и наблюдение, която е ефективната структура, чрез която ние наблюдаваме механизма по изпълнение на европейските средства в дигитален режим. Към настоящия момент тази система беше под контрола на дирекция „Централно координационно звено“. Тя беше и поддържана от страна на Министерския съвет. Как и по какъв начин новата структура ще се прехвърли към Министерството на финансите, остава неясно за нас и невидимо поне от мотивите на този законопроект. Това, което мога да кажа накрая, е, че въпросната промяна лично за мен като човек, който е управлявал 10 години средства от Европейския съюз, ще доведе до пореден административен хаос и хаос, който не можем да си позволим най-вече при забавата, която имаме вече втора година, за стартиране на един нов програмен период, както и забавата, свързана със стартиране на изпълнението на Националния план за възстановяване и устойчивост, който все още дори не е приет от страна на Европейската комисия. До момента това, което виждаме от мерките на правителството, е, че за четири месеца се внесе един Законопроект, който е абсолютно непълен и неадекватен от гледна точка на предложени промени, които имат много по-голям ефект, свързан само с промени на административни структури, но не и по същността на изпълнение на усвояемостта на европейските средства, и по същество не допринася за ефективното управление на тези средства. В рамките на Преходните и заключителните разпоредби на този закон е предвидено, че шест месеца оттук нататък ние очакваме тази административна промяна да завърши, да завърши под формата на допълнителна промяна на подзаконови нормативни актове, на наредби, на постановления на Министерския съвет. Да, но хората и бизнесът очакват европейските средства. Такива ние нямаме за новия програмен период. Трябваше ли точно сега да се тръгва в такава административна реформа и необходима ли беше тя? Това ще видим във времето, но уважаеми управляващи, аз считам, че Вие правите грешка и поне тази грешка можехте да си спестите най-вече в интерес на хората и най-вече в интерес на държавността. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, госпожо Николова. Има ли реплики към това изказване? Не виждам. Има ли други изказвания по Законопроекта? Заповядайте, господин Вълчев, за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! От Доклада, който ни беше представен за Законопроекта, чухме, че ще оптимизира структурата на управление на средствата от Европейския съюз, ще повиши предвидимостта и прозрачността. Това го чухме и на Комисията по бюджет и финанси. Зададохме въпроси как точно ще се случи, но не получихме отговор. Истината е, че тази промяна се прави, за да се прехвърли „Централното координационно звено“ към министъра на финансите. Факт е, че назад във времето това е бил един от институционалните модели, това е алтернативният институционален модел. Колегите от Министерството на финансите споделиха, че са съгласували промяната за допустимост с Регламента с Европейската комисия, и вероятно е така. Тази промяна наистина е допустима. Това, което се предлага с този законопроект, е тя да бъде допустима и по нашето законодателство. И тук въпросът е кой от двата институционални модела е по-добър – дали да имаме нарочен министър, респективно вицепремиер, и „Централното координационно звено“ да бъде към Министерския съвет, или „Централното координационно звено“ да бъде към Министерството на финансите? По време на правителствата с премиер Борисов са пробвани и двата варианта и категорично практиката показва, че вариантът да имаме нарочен вицепремиер и „Централното координационно звено“ да бъде към Министерския съвет е по-добрият институционален модел от това да бъде към министъра на финансите. Най-малкото, това е работа, време, което трябва да се отдели на тази политика, на този сложен за управление процес. Аз не знам колко време ще има вицепремиерът да отделя на ръководителя на „Централното координационно звено“. Знам, че ако има нарочен вицепремиер, той ще е всеки ден при него по няколко часа и много по-динамична и ангажирана ще бъде структурата на управление на средствата от Европейския съюз. Възниква и още един проблем – той е свръхконцентрацията на функции в министъра на финансите. Дори и тази свръхконцентрация да не води до конфликт на функции по смисъла на Регламента, аз ще Ви дам един повод за размисъл. Имали сме корекция по дизайн на операция. Какво означава това? Означава, че е наложена санкция, която не е заради неправилно провеждани обществени поръчки, а за нещо, което е заложено в дизайна на операцията, тоест „Централното координационно звено“, което отговаря за координацията на управляващите органи и което участва и в комитетите за наблюдение, малко или повече е отговорно за дизайна на операциите. В същото време към министъра на финансите са Сертифициращият и Одитният орган, които трябва да налагат корекции, особено Одитният орган, тоест няма ли да бъде министърът на финансите в конфликт на интереси да налага корекция за нещо, в което „Централното координационно звено“ е участвало? Ето пример за потенциален конфликт на интереси, който този институционален модел не решава със свръхконцентрация на функции в министъра на финансите, така че това е, което исках да Ви кажа. Ситуирането на „Централното координационно звено“ към министъра на финансите предполага, че ще имаме по-малка ангажираност на отговорния министър с политиката и дейностите по управление на средствата от Европейския съюз и е предпоставка за потенциален конфликт на интереси. Благодаря.
Благодаря, господин Вълчев. Има ли реплики към това изказване? Не виждам. Има ли други изказвания по Законопроекта? Също не виждам. Закривам дискусията и преминаваме след малко към гласуване. Госпожо Петрова?
За.
Благодаря. Гласували общо 124 народни представители: за – общо 116, против 7, въздържал се 1. Законопроектът е приет.
Прегласуване.
Прегласуване. Госпожо Петрова?
За.
Благодаря. Гласували общо 117 народни представители: за 117, против и въздържали се няма. При регистрирани 146 народни представители Законопроектът е приет на първо четене. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Преминаваме към следващата точка от дневния ред.
За процедура.
Заповядайте за процедура, господин Гаджев.
Уважаеми господин Председател, виждам желанието Ви тази седмица да промените правилата, по които работим от началото на това Народно събрание, а именно, че законопроектите се приемат с повече от половината гласували. Тоест трябва да има гласували 121 души. До момента винаги, когато е имало гласували по-малко от 121 души, дори председателят на Народното събрание – господин Минчев, който не е тук, неколкократно е казвал, че всъщност цитирам: „гласуването е неуспешно“. Не че е прието или не е прието, а е неуспешно. Тоест това гласуване, което Вие обявихте за прието, ако трябва да цитирам господин председателят Минчев: „е неуспешно“. Така че надявам се да не създавате нови прецеденти, докато Вие водите, и да се различавате всъщност от правилното водене на председателя на Събранието – господин Минчев, който неколкократно е правил подобни изказвания. Този казус сме го обсъждали неведнъж в последните три месеца. Разбирам желанието да се върнем към едни стари правила, когато наистина се гласува с половината от регистрираните, но това беше променено с правилниците на Събранието. Многократно сме водили този разговор и този дебат – дали трябва да има, или не трябва да има 121 гласували. И ако Вашето е правилно, то тогава в последните три месеца реакциите на господин председателя Минчев значи са били погрешни?!
Възможно е и едното, и другото. [[Реплики от народния представител Ива Митева.]] Сега ще Ви дам думата, госпожо Митева. Това, както казвате, също неведнъж сме го обсъждали. Правилата са същите, както и в други Народни събрания, и мисля, че когато не е поискана проверка на кворума преди гласуването, работим с кворума, който вече е регистриран в Народното събрание. Така се приема, че присъстващите народни представители са тези, които вече са регистрирани. Заповядайте, госпожо Митева.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Аз не мога да разбера как толкова време – още от Четиридесет и петия парламент, се опитваме да си обясним какво значи кворум и какво значи мнозинство. Мисля, че е крайно време да го направим днес. До Четиридесет и петото народно събрание в Правилника се боравеше с термина „регистрирани народни представители“, тъй като, когато се прие конституционната поправка през 2007 г., се прие, че Народното събрание открива заседанията си и приема актовете си, когато присъстват повече от половината народни представители. Затова тогава – до Четиридесет и четвъртото Народно събрание, имаше дни за гласуване и часове за гласуване. Когато стартира Четиридесет и четвъртото народно събрание, остана какво значи регистрирани, но отпаднаха дните и часовете за гласуване. Тоест основното, заради което беше направена тази поправка в Правилника, изчезна и се обезсмисли разпоредбата с регистрирани. Регистрираните са важни и имат значение за откриването на кворума сутринта на заседанието. Винаги кворумът е един и същ по Конституция. Той трябва да е 121, за да има заседание на Народното събрание – открито. Оттам нататък ние боравим с термина „присъствали народни представители“. Присъствали народни представители вече не са регистрираните от сутринта – 200, 240 или 180, за да делите това число и да търсите. Оттук нататък, за да се приеме един акт, Конституцията казва, че винаги трябва да ги има повече от половината от присъствалите. Присъствалите, за да се открие заседание, винаги минимум са 121 и винаги, за да се приеме закон, изискваме 61 народни представители. Тоест Вие не трябва да се връщате на това откриване сутринта с колко сте открили и да делите регистрираните, защото компютърната система не трябва да показва брой регистрирани или брой присъстващи, а тя показва брой участвали в гласуването. Компютърната система показва резултата от това гласуване, което е различно, защото в пленарната зала, както и тук, видимо има 121 народни представители. Те се намират в пленарната зала, но не желаят да гласуват „за“, „против“ или „въздържал се“, а те просто не участват в гласуването. Важното е да има 61 народни представители при кворум 121, какъвто е установен сутринта. Както беше преди малко гласуването, ако някой беше поискал кворум, Вие бяхте установили, че вече няма кворум и той е паднал от сутринта на 117, тогава, да, няма кворум и няма гласуване. Но в случая ние имаме кворум – никой не го е оспорил. Търсим 61 гласа и продължаваме напред. Затова непрекъснато съм апелирала тази компютърна система да бъде променена и тя да показва брой участвали в гласуването, така както казва Конституционният съд. Има безкрайно много решения, моля Ви, прочетете ги. Практиката на Конституционния съд е трайна. Тоест ние сме се върнали към практиката, която се е прилагала до Четиридесет и четвъртото Народно събрание – до 2007 г., така че няма нищо необичайно в това. Гласуването е валидно, господин Председател, никой не оспори кворума, а просто народни представители не участваха в гласуването и имаше 61 народни представители „за“. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, госпожо Митева. Наистина има няколко въпроса, които постоянно създават поводи за подобен тип дискусии. Този е един от тях. Вероятно някои неща ще трябва в един момент, когато се наложи, да отворим Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, да ги изпишем изрично, за да не се налага водещите заседанието да бъдат подлагани на различен тип дискусии от този характер. Няколко са такива и аз наистина апелирам в един момент Комисията по конституционни и правни въпроси да направи това тълкуване, да го запише, за да не се повдигат всеки път подобни теми. Сега преминаваме към: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ВИСШЕТО ОБРАЗОВАНИЕ. Госпожо Анастасова, заповядайте.
За процедура.
Процедура ли имате? Госпожо Анастасова, да изчакате да чуем още една процедура и ще продължим след това. Каква е процедурата?
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Във връзка с гласуването. Големият проблем е, че и в Четиридесет и петото, и в Четиридесет и шестото народно събрание, пък и в сегашното се приема за правило в конюнктурна ситуация нещо като не върши работа на мнозинството, и оттам се налага да се въведе нова практика. Така се случи и с кворума. В Четиридесет и петото народно събрание това беше заради гласуването в чужбина. Не стигнаха гласове по стария правилник на тогавашното мнозинство в Народното събрание и оттам се извади аргументът, че трябва да бъдат 121, а не да се гледат тези, които са се регистрирали сутринта, защото тогава бяхме направили много висок кворум. Оттогава казаха: „Не, не. Щом 121 вече са гласували, значи се приема.“ Това се вкара в Правилника, а сега Вие започвате невинаги да издържате на тази цифра 121 и пак започваме да отваряме Правилника заради конюнктурните неща да го върнем така, както е било, доколкото виждам. Не 121, а въведохме три гласувания – вече имаме практика по три пъти да прегласуваме едно и също нещо, защото не се е събрал кворум, а от това ще възникнат и други ситуации. Моят призив е: ако ще се отваря Правилникът, аз нямам нищо против, но дайте да мислим извън конюнктурните неща какво му е удобно на мнозинството – дали 121, дали 61, защото имаше едно предложение, между другото, тогава от „Демократична България“ –121 да са „за“, за да се приеме закон. Тогава ние дори бяхме в опозиция и казахме: „Колеги, няма да можете да приемете и един закон в този парламент.“ Отказаха се по едно време, защото се усетиха, че и те са в управлението. Затова аз Ви моля тук да имаме някакви твърди правила, а не да ги сменяме така, както ни е удобно.
Благодаря, господин Биков.
Само две думи.
Добре. Исках само да кажа, че тълкуването на госпожа Митева е напълно коректно. А като споменах Правилника, то беше, за да запишем тълкуването по някакъв начин, ако е нужно в Преходни и заключителни разпоредби, за да не излизат хора и да поставят под въпрос това тълкуване. Но разбира се, ако държите, госпожо Митева – заповядайте.
Господин Председател, няма нужда от никакво тълкуване – това обясних. Ние премахнахме в Правилника какво значи присъстващи в Допълнителните разпоредби. Тоест там вече няма какво е присъстващи, че това са регистрираните. Прилагаме директно конституционната норма на чл. 81 – Конституцията има непосредствено действие, и прилагаме решенията на Конституционния съд. Едно от тях е Решение № 18 от 1995 г. Моля народните представители да се запознаят с него. Моля и Вие да се запознаете с него. Благодаря.
Благодаря, госпожо Митева. Даже ще помоля то да бъде изпратено на народните представители.
За процедура.
За процедура ли? Заповядайте, господин Иванов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Процедурата ми е към Вас по начина на водене, господин Председател. Може и да се съглася с това, което установихте като кворум – като гласуване, само че трябва да дадете обяснение на залата, когато господин Минчев е водил заседанието на Народното събрание, той не е ли бил запознат с тези норми и с решенията на Конституционния съд? Вижте, попадаме в интересна хипотеза. Имахме няколко гласувания и в този, и в предходни парламенти – по три, по четири пъти надявам се да не се достига, но дайте да установим някаква трайна норма. Тук не си играем – някои народни представители или водещ заседанието да разбере какво пише в Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Не трябва да работим на прецеденти, колеги. Това е опасно за парламентаризма и опасно за държавата. Аз не мога да разбера защо в предходни заседания на Народното събрание се налагаше по три пъти да се гласува една и съща норма в залата щом сега налагате нормата, както я прочита госпожа Митева? Това са опасни прецеденти! Ако, както и господин Биков каза, имате установяване на нова практика, нека тя да бъде дефинирана в Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Иначе се получава 90 минути е продължението на футболната среща, но когато ни е удобно, ще е 75, а някой път и 105 минути – с това се обръщам към колегите управляващи и към председателстващия Събранието. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Иванов. Отчитаме това, което казахте. Други процедури? Заповядайте, госпожо Атанасова.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Факт е, че вече няколко процедури бяха взети от различни групи за изясняване на понятието що е то „кворум на Народното събрание“? Е ли е конституционно обвързано това понятие, що е то „присъствие в пленарната зала“ и „откриване на заседанието“? Смятам, че председателят Митева добре обоснова и подчерта грешката, която Вие допуснахте с това, че обявихте едно решение, един законопроект за приет. Аз, господин Председател, считам, че сега е моментът Вие да обявите реалния и категоричен резултат, който беше постигнат и на прегласуване, а именно, че решението, тоест Законопроектът, не беше приет на първо четене. В противен случай, господин Председател, рискувате още една жалба в Конституционния съд. Смятам, че това е най-логично от Ваша страна и освен това наистина ще покаже различен стил на водене на парламентарното заседание. Надявам се, господин Председател, че искате да се различавате от онези порочни практики, които се демонстрират в Народното събрание за обявени – да се считат решения без значение колко гласове, без значение кое гласуване и при липса на кворум. Благодаря.
Благодаря, госпожо Атанасова. Вие може би, тъй като не бяхте в залата, всъщност позицията на госпожа Митева беше в подкрепа на това, че Законопроектът е приет. Наистина и аз апелирам за малко по-ясни, твърди правила може би. Ако трябва, на Председателския съвет да обсъдим, за да уточним тези неща, а ако е нужно, ако трябва, и ново дело в Конституционния съд, за да се затвори тази тема веднъж завинаги, надявам се. Благодаря Ви. С това преминаваме вече Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за висшето образование. Господин Денков е тук, господин Гаджев, така че предполагам няма възражения този път. Заповядайте да представите Доклада на Комисията, госпожо Анастасова.
Уважаеми господин Председател, ако възложите задачата на администрацията на Народното събрание да направи справка от началото на Четиридесет и седмото народно събрание до момента колко от парламентарното време е изядено от процедури и предимно от кои парламентарни групи, ще се види колко време сме загубили. [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „Това е добре.“]] Това не бих казала, че е добре. Хората не са ни изпратили тук да прави това, но всеки според разбиранията си. Налагат се промени явно в Правилника и се надявам след това да организирате едно обучение на народните представители, за да са наясно.
Това беше по начина на водене дотук...
Да, това беше по начина на водене.
Сега продължете с Доклада.
Плюс това, аз не съм си позволявала да злоупотребявам досега с никакви процедури, така че не е толкова страшно да ме изслушате в рамките на една минута.
Така е.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, колеги! „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за висшето образование, № 47-202-01-1, внесен от Министерския съвет на 18 януари 2022 г. На свое редовно заседание, проведено на 2 февруари 2022 г., Комисията по образованието и науката разгледа Законопроект за изменение и допълнение на Закона за висшето образование, № 47 202-01-1, внесен от Министерския съвет на 18 януари 2022 г. На заседанието присъстваха: академик Николай Денков – министър на образованието и науката, професор Анастас Герджиков – председател на Съвета на ректорите в Република България, член-кореспондент професор Иван Илиев – ректор на Лесотехническия университет, професор Диана Петкова – председател на Съюза на учените в България, доцент Лиляна Вълчева – председател на Национален браншови синдикат „Висше образование и наука“ – КНСБ, Даниел Парушев – председател на Националното представителство на студентските съвети. Законопроектът беше представен от министър Николай Денков, който очерта две групи промени: едната урежда условията и реда за осъществяването на съвместно обучение на студенти от две и повече български висши училища. Втората група промени е свързана с възможността за подготовка на докторанти в рамките на научноизследователските проекти, което е широко разпространена практика по света. Включени са и предложения, решаващи технически проблеми, установени при прилагането на Закона за развитието на академичния състав в Република България. В изпълнение на чл. 72, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание Комисията по образованието и науката, преди да обсъди Законопроекта по същество, извърши проверка и установи неговото съответствие с изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на посочения правилник. Постъпили са становища от Университета за национално и световно стопанство, от Синдикат „Висше образование“ към Конфедерация на труда „Подкрепа“, от Лесотехническия университет – София, от Съюза на учените в България, от Съвета на ректорите на висшите училища в Република България, от Националния браншови синдикат „Висше образование и наука“ към КНСБ, от Българската търговско-промишлена палата и от Сдружението на медицинските университети в Република България. На заседанието се проведе публично обсъждане на Законопроекта, в което участваха представителите на съответните работодателски и граждански сдружения, както и лицата и организациите, представили писмени становища. В дискусията се включиха народните представители Ирена Анастасова, Костадин Костадинов, Андрей Чорбанов, Елисавета Белобрадова, Красимир Вълчев, Михаил Илиев, Костадин Ангелов, Мукаддес Налбант, Антон Тонев и Румен Гечев. Народните представители от парламентарната група на „Има такъв народ“ обърнаха внимание, че обучението по проектна докторантура е предвидено да приключва с края на проекта. По уместно би било да приключи само финансирането, но обучението да може да продължи под друга академична форма без финансиране, защото в противен случай това означава, че ако веднага след края на проекта докторантът не защити дисертация, проектът би приключил без резултат. От парламентарната група на „Демократична България“ беше поставен въпросът дали правото на министъра на образованието да отказва да одобри споразуменията за съвместно обучение не противоречи на принципа за академична автономия. Народните представители от парламентарната група на ГЕРБ СДС посочиха, че професиите на бъдещето ще изискват все по-интегрални знания и попитаха по каква процедура ще се избират проектните докторанти, а също и защо се предлага ежегодно да се актуализира Националната карта на висшето образование. Народните представители от парламентарната група на „Движение за права и свободи“ изразиха необходимостта от прецизиране на текстовете за плагиатството и достоверността на научните данни. Народните представители от парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ изтъкнаха защо е важно да се завиши ролята на външните членове на научните журита. Народните представители от парламентарната група на „БСП за България“ призоваха за категорично и обединено усилие по утвърждаване на европейските практики за предотвратяване на нарушенията на академичната етика. От парламентарната група на ВЪЗРАЖДАНЕ поставиха въпроса за необходимостта от по-голяма гъвкавост при разпределяне на учебното време и документация, когато един студент се обучава в повече от две висши училища. Министър Николай Денков отговори на поставените въпроси, че ограничението на срока на проектната докторантура произтича от рамката на самия проект, който е конкретно за финансиране на докторант. Когато обучението в няколко университета е кратно на съответните семестри, това улеснява не просто организацията на процеса, но и самите студенти и само когато това не е възможно, ще трябва да се търси по-гъвкава форма на обучението. Министерството на образованието и науката трябва да има право да одобрява споразуменията за съвместно обучение, защото отговаря за финансово му обезпечаване и за издаване на дипломите. Ежегодната актуализация на Националната карта на висшето образование се налага, защото методиката е нова и нейното прилагане налага нуждата от усъвършенстване поради динамичната среда. Подборът на докторантите зависи единствено от институцията, която финансира съответния проект, но защитите на дисертациите ще следват общата рамка, зададена от държавата. След проведено гласуване с 14 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“ Комисията по образованието и науката предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за висшето образование, № 47 202-01-1, внесен от Министерския съвет на 18 януари 2022 г.“ Благодаря.
И аз Ви благодаря, госпожо Анастасова. Уважаеми колеги, откривам дискусия по Законопроекта. Кой иска думата? Заповядайте, госпожо Димитрова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Във връзка с предложените промени в Закона за висшето образование подкрепям възможността висшите училища да подготвят докторанти, участващи в научноизследователски проекти. Тези проекти създават нови научни знания и научноприложни продукти, реализират практически идеи и технологии, имат тесен контакт с бизнеса, където се внедряват разработките с научна стойност. Подготовката на докторанти в рамките на изпълнението на научноизследователски проекти ще даде възможност за развитието на иновациите и предприемаческите умения. Подкрепям и идеята за свързаност между висшите училища и възможността за съвестно обучаване на студенти. За мен споделянето на общи материални и академични ресурси, от една страна, е част от тенденцията към глобализация в световен план, а от друга, е свързано с по-висока икономическа ефективност. Най важната предложена промяна в Закона за висшето образование е възможността за възникване на нови, мултидисциплинарни специалности. С оглед на изложените очаквани положителни резултати ние от „Продължаваме Промяната“ ще подкрепим предложения законопроект. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Димитрова. Реплики има ли? Не виждам. Благодаря. Господин Вълчев, Вие искахте думата, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Законопроектът предлага уредба, която е необходима. Необходима е уредбата на съвместните програми, необходима е уредбата на проектните докторантури. Всъщност това е нещо, което вече съществува в практиката. Законопроектът стъпва в много голяма степен и на приетата от Четиридесет и четвъртото народно събрание Стратегия за развитие на висшето образование до 2030 г. Тя беше приета през месец декември 2020 г. Чисто технически нямаше време да се предложат произтичащите от нея промени в Закона за висшето образование. Тези промени са част от промените, които трябва да се направят, нещо, което чухме и в Комисията по образованието и науката от министър Денков. Уредбата на съвместните програми е необходима, тъй като живеем в свят, в който се променят професиите и тази промяна е към по-голяма интердисциплинарност. Много по-голяма част от професиите на бъдещето ще изискват повече интегрални умения. Ако досега програмите във висшето образование са били винаги насочени и въобще цялата пирамида от знанията е била насочена към по-висока специализация, защото автоматизацията е заменяла преди всичко професии, които изискват по-нискоспециализирани знания, то професиите на бъдещето ще изискват по-голямо интегрално съзнание. Следващата вълна или вече настоящата вълна от дигитални трансформации много повече ще засегне професиите, които изискват тясноспециализирани знания в една област. Много по лесно ще ги замени, отколкото тези, които изискват интегрални умения, а пък и промяната на професиите в тази посока – към откриване на работни места, които изискват повече интегрални умения. В този смисъл висшите училища трябва да бъдат насърчени в максимална степен да правят такива съвместни програми, дори програми в рамките на самите висши училища. Но това не е единственото измерение на мрежите. Господин Министър, ние може да имаме мрежи и в рамките на едно професионално направление, в рамките на една специалност –например единият център на висше образование е водещ, а другите центрове на висше образование са такива, които го подкрепят. Защото, както и Вие отбелязахте, не могат да се възпроизвеждат достатъчно добри школи, достатъчно добри преподаватели във всички висши училища, особено ако имат малки катедри, и в този смисъл мрежовият подход е това, което е необходимо. Мрежовият подход е необходим както интердисциплинарно, така и в рамките на едно професионално направление, така и в рамките на европейското измерение. По време на Българското председателство – 2018 г., Европейският съюз взе решение за създаването на така наречените европейски университетски мрежи. Шест български висши училища бяха одобрени за участие в европейските университетски мрежи. Както казах, необходими са и проектните докторантури. В този смисъл ние ще подкрепим Законопроекта на първо четене. Надявам се и колегите да го направят. Аз го подкрепих на Комисията, както и колегите в Комисията. Той до голяма степен стъпва на стратегията, която, както казах, беше приета от Четиридесет и четвъртото народно събрание. Имаме някои бележки, разбира се, по съдържанието. Ще направим предложение между първо и второ четене. Надявам се да се вслушате в тези предложения, да не ги отхвърлите с презумпцията, че са предложени от парламентарната група на ГЕРБ-СДС. Според нас е ограничителна, ненужно детайлна уредбата на разпределението на учебното време при съвместните програми. Аз лично имам малко по различно виждане и по отношение на Националната карта на висшето образование. Моето мнение е, че тя трябва да бъде по устойчива, не трябва да се актуализира ежегодно. Но по-важното е, че тя трябваше до голяма степен да продължи мораториума, който беше наложен. В този смисъл, господин Министър, Картата, която Вие утвърдихте, в известна степен контрастира със заявените Ви намерения за продължаваща профилна оптимизация на мрежата от висши училища. Защото моето мнение е, че системата е достигнала профилното си разрастване в поне 90% от професионалните направления и нямаме нужда от откриването на нови центрове на висше образование. Може би имаме нужда по информационни технологии или информатика и компютърни системи, здравни грижи, и така нататък. Това беше една от причините за забавянето. Не бях съгласен с анализа, който се направи и на който стъпи Националната карта за развитие на висшето образование. Това не означава, че като цяло отхвърлям всички нейни изводи, но мисля, че трябва да помислите в тази плоскост. Тази карта трябва в много по-голяма степен да продължи мораториума. Създаването на възможност за ежегодна актуализация е може би една отворена възможност Картата да се нагодява към внесените проекти за откриване на професионални направления, на филиали, на продължаващо профилно разрастване. Защото и в момента виждам, водени от местен патриотизъм – голяма част, или от някакви други съображения, продължава изготвянето на проекти за откриването на нови филиали и професионални направления. Благодаря.
Благодаря, господин Вълчев. Реплики има ли? Не. Госпожа Белобрадова първа поиска думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, както вече чухме, този законопроект е до такава степен необходим, че около него – и не само в Комисията, но и в залата има консенсус. В този смисъл ще бъда кратка. Такива трябва да са промените, които касаят политиките на образованието. Затова „Демократична България“ ще подкрепи Проекта за изменение. Промените са в унисон със съвременните изисквания на образованието – една стъпка напред в борбата с плагиатството, както и доближаване на образованието към гъвкавостта на трудовия пазар и нуждите на младите хора за развитие. Така че имате нашата подкрепа. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Белобрадова. Реплики? Няма. Заповядайте, господин Костадинов.
Благодаря, господин Председателстващ. Аз ще бъда по-кратък. Целта на този законопроект всъщност е една – той е доста лаконичен, да ограничи възможността, която в момента дават нашите законови разпоредби висшите училища да работят със студенти през различни семестри. Ето поради тази причина ние считаме това условие, което в момента се налага, за силно рестриктивно и ограничаващо свободата на висшите училища да провеждат обучение в съвместни програми при участие на повече от двама партньори при разпределение на дисциплините съгласно характера на учебната програма и постигане на целите на обучението с фокус при прилагане на компонентен модел. Това, което би трябвало да се случи, е... Освен това е свързано с начина, по който ще се води индивидуалната документация. Защото в момента Законопроектът предвижда индивидуалната документация за преминалите от студентите периоди на обучение да се води само от координиращо висше училище, а би трябвало да бъде по малко по-различен начин – индивидуалната документация за учебния процес и за преминалите от студентите дисциплини да се води от координиращо висше училище. Към настоящия момент има няколко висши училища, които са в период на колаборация помежду си. Съответно в момента с налагането на тази промени ще възникнат проблеми, свързани с довършването на учебния процес за студентите, които са в едновременен процес на обучение в две или повече висши училища. Така че ние от ВЪЗРАЖДАНЕ няма как да го подкрепим.
Благодаря Ви, господин Костадинов. Има ли реплики към изказването на господин Костадинов? Не виждам. Заповядайте, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми академик Денков, уважаеми дами и господа народни представители! Системата на висшето образование по разбираеми причини е със стратегическо значение за всяка страна. Това предпоставя актуалността и значението на нормативната уредба, регламентираща действието ѝ. Необходимо е да се каже, че тази система е консервативна и изисква промените в нея да са премерени и съгласувани с академичната общност. При обсъждането на Законопроекта в Комисията по образование и наука групата на ГЕРБ-СДС подкрепи предложението, но както ние, така и многото представители на университетската общност имаха забележки и препоръки към някои спорни текстове в Законопроекта. По същество, както казаха и колегите, промените в разглеждания законопроект са в две направления. Едното е свързано с възможността за съвместно обучение на студенти от две или повече висшия учебни заведения. Второто е подготовка на докторанти в изпълнение на финансиране на научно- изследователски проекти. Предлаганите промени са в унисон с приетата през 2020 г. Стратегия за развитие на висшето образование в Република България за периода 2021 – 2030 г., която формулира като ключови цели за подобряване качеството на висшето образование взаимодействието между висшите училища в страната чрез споделяне на общи ресурси за обучение и научни изследвания, както и активизиране на фундаменталните и приложните научни изследвания във висшите училища. При обсъждането на Законопроекта в Комисията по образование и наука бе обърнато внимание, както казах по-горе, на някои спорни формулировки, които съм отбелязал, и тук ще ги кажа. В § 2 в чл. 10, ал. 2, буква „г“ се предложи от много от авторите на мнение да отпадне текстът „и/или недостоверност на представените научни данни“. В чл. 10, ал. 6, т. 6 да отпадне текстът „Държавна агенция „Електронно управление“, която закрихме преди няколко месеца, и там да се запише „Министерство на електронното управление“. В § 3 на Законопроекта в чл. 17 текстът „научни статии“ да се замени с „научни публикации“, като този термин е приет и в Закона за развитие на академичния състав на Република България. В § 4, чл. 21, ал. 9 – „при прекратяване на научно-изследователския проект обучението на докторанти, приет по реда на чл. 21, ал. 7, продължава по начин, уреден в договора по ал. 7“. Необходимо е да се разпишат процедурите по прием, процес на обучение, отчисляване и други за докторанти, приети по реда на чл. 21, ал. 7. Тук не е ясно какво става, ако по независещи от висшето училище причини прекъсне финансирането на Проекта. Бе обърнато внимание, че не може да се присъжда една и съща образователна и научна степен на докторанти, които се обучават по различен начин. В § 8 на Законопроекта в чл. 42а, ал. 6 в края да се запише „като тази норма не се прилага при дистанционно обучение или форма на неприсъствено обучение, или в случаите, когато броят на висшите училища партньори е по-голям от броя на семестрите на обучение по учебния план“. В § 20 на Заключителните разпоредби също да отпадне в чл. 2а, ал. 6 текстът „Държавна агенция „Електронно управление“, което казахме, че вече не съществува, и да се замени с текста „Министерство на електронното управление“. В чл. 4, ал. 5, т. 3 да отпадне текстът „недостоверност на представените научни данни“. В чл. 11 да отпадне текстът „недостоверност на представените научни данни“. В чл. 12 да отпадне текстът „недостоверност на представените научни данни“. Въобще, колеги, навсякъде в Законопроекта предлагаме, а и повечето от становищата бяха в този дух, да отпадне текстът „недостоверност на представените научни данни“. Този текст е оспорван. Съществуват реални рискове от това ползите от въвеждането на подобен текст да са по-малки от вредите. Въвеждането на такъв текст би създало предпоставки за необосновани сигнали на „доброжелатели“ и затормозяване на процедурите по академично израстване. Трябва да се има предвид, че за достоверността на данните се произнася научно жури от пет или седем хабилитирани преподаватели от научната област на конкурса, членове на редколегии и рецензенти на научни трудове. Приемане на такъв текст означава ли, че следват последствията за участниците в научни журита, редколегии и рецензенти? В заключение е важно да подчертаем, че ние ще приемем тези предложния в Законопроекта, тези промени са само крачка в правилната посока, но те не решават проблемите във висшето образование у нас. За повишаване качеството на обучението в българските висши училища са необходими други съществени промени в нормативната уредба, които задължително трябва да се комуникират с академичната общност, бизнеса и неправителствения сектор. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Илиев. Реплики има ли? Не виждам. Има ли други изказвания? Господин Гечев, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Продължавам това, което каза предишният колега, че това е крачка в правилна посока. Нямаме никакво съмнение, че с подобни крачки ние трябва да направим всичко възможно, така че да подобрим законодателната среда в България, касаеща висшето образование, а след това и Закона за научните степени и звания, тъй като България има да извърви дълъг път до хармонизацията на своето законодателство, условията и критериите за развитие и на нашите висши учебни заведения и съответно на нашите научни работници, тъй като ние искаме след тези промени в обозримо бъдеще български университети да попаднат като начало поне в първите 1000, след това в първите 500 в световната класация за университетите и научните институти. В тази връзка, като подкрепяме тази изключително важна крачка, касаеща институционални промени, отговорности към университетите, формирането на изследователски университети, правата на изследователските университети по отношение най висшата трета степен на обучение на нашите студенти – докторантурите – това са стъпки, които ние ще подкрепим. Между първо и второ четене ние предлагаме, уважаеми колеги, и в Комисията, и в пленарната зала да обмислим някои уточнения – редакторски. Кои са те? Тук на втора страница – това е § 2, буква „г“, по отношение на ректорите на висшите училища изискванията са следните: „Когато по отношение на ректора на висшето училище бъде установено плагиатство и/или недостоверност на предоставените научни данни в научните трудове“ и така нататък. Използвам случая да кажа, господин Министър, че имате пълната ни подкрепа за една изключително важна крачка, която касае не само ректорите, но и преподавателите, по отношение на едно страшно зло – това е плагиатството, с което ние трябва да проведем интензивна, широкомащабна борба, защото плагиатството е удар върху академичната етика. Кражбата на интелектуална собственост е нещо, което е недопустимо навсякъде по света, трябва да бъде така и в България, и тук правилно се правят крачки в тази насока. Редакторското предложение е да помислим върху понятието „недостоверност на предоставените научни данни“. Тъй като явно тук трябва да уточним, че става дума за недостоверност на предоставените научни данни, може би правилното понятие е „манипулираните научни данни“ или „научни данни от първични изследвания“. Давам казус – какво става, ако някой прави макроикономически анализи на основата на статистически данни, публикувани от официални източници, за които се окаже по една или друга причина, че са подвеждащи или са неточни. Освен това има публикуване на данни, в това число – аз в моята област казвам – между Международния валутен фонд и Световната банка, даже и между тях има определени разлики, макар и несъществени. Тоест очевидно замисълът в Закона е за умишлено манипулиране на данните, особено при първични изследвания. И тъй като колегата министър е експерт в природните науки, предполагам, че тук се има предвид манипулиране на данни, в това число в лабораторни изследвания, опити и други, където, както казваме на народен език, се натаманяват резултатите от изследването, така че да потвърдят евентуална теза или твърдение на научния работник. И тъй като тогава, когато данните са неточни, ако за това не носи отговорност този, който ползва данните, и те са от официални източници, тогава не би трябвало да се носи отговорност. Тоест предлагаме за понятието „недостоверност на представените научни данни“ да се посочи точно за кои данни става дума – очевидно става дума за данни от първични изследвания – и при какви условия се използват тези данни. Мисля, че такава редакция ще бъде важна и тя ще реши въпроса, тъй като доста научни организации са поставили въпроса, гледам, в становищата за недостоверността на данните. Иначе по принцип такава уговорка и такова ограничение задължително трябва да има. Втората редакция касае уточнения и тук трябва да бъде направено разделение между това как е формулирано в промените в Закона и в Правилника на съответните висши учебни заведения. Става дума за следното – чудесно е, че се дава възможност за разкриването на нови места за докторанти, които работят по научноизследователски проекти. Да обясним за колегите, които не са длъжни и не се занимават с тази материя – всяка година Министерството на образованието и науката обявява конкретни места по определени критерии за докторантури в отделните учебни заведения. Чудесна е идеята – извън тези места, които се финансират от бюджета, ако има научни проекти, чрез които да се финансират допълнителни докторантури, това е чудесно. Но тук трябва да уточним две неща. Първото нещо е зачисляването в докторантури по проекти да не става по личното предложение на ръководителя на проекта, а да става на основата на конкурс, тоест да има еднакви критерии и показатели за приемането на докторантите. Второто нещо, което е много важно, е, че защитата на докторантурите ще става по същите правила, по които се защитават докторантите, които са приети при общата поръчка на Министерството на образованието и науката. И тук има един проблем. Навсякъде по света участват докторанти в научни проекти, много е важно тук да се изясни този докторант какво ще защитава, тъй като общият научен проект има един проблем – какъв е приносът на докторанта? Защото тук може да има едно притеснение, че в проекта работят примерно 15 или 20 души. Как ще се раздели и точно как ще се определи кое е докторската дисертация на докторанта в този проект? В някои страни това е решено, като докторантът може да бъде и в съавторство по двама-трима души, публикува своето участие като част от проекта и това се води за авторска публикация, която се признава за такъв акт. Вторият принцип е разделителни протоколи, в които да се посочи приносът на отделния докторант. Тоест искам да подчертая – тук има един тънък момент: как този докторант ще докаже какъв е неговият принос на докторско равнище, за да получи съответното звание? Тоест той пред научното жури в съответния университет или научна организация какво ще представи? Не може да представи целия проект – трябва да представи своето участие в проекта. Сигурен съм, че това се има предвид в законодателната инициатива, но това са неща, които изрично трябва да бъдат уточнени. На следващо място, има още един проблем. Разбира се, че който участва в научен проект, би могъл да получава и по-високи доходи. Но аз изразих моето притеснение в Комисията – да помислим как ще стане това, защото е възможно в едно и също научно звено, в една и съща катедра докторантите, които са приети с конкурс по поръчка на държавата – МОН, да получават една минимална стипендия, минимална работна заплата, а докторантите, които са по научни проекти, ако не са същите докторанти, могат да получават в научния проект значително по-големи доходи. И това ще рече, че в една и съща катедра, в един и същи университет, докторанти в една и съща катедра, при едни и същи научни условия ще получават различни доходи. Няма нищо лошо, но това трябва да бъде разписано. И аз тук имам едно предложение за решение. Невинаги може да стане, но в крайна сметка ние и сега включваме нашите докторанти в научните проекти. Би трябвало в една катедра, когато се приема научен проект, ръководителят на научния проект очевидно ще бъде от университета или от катедрата. Ами те, първо, да бъдат така добри да си включат докторантите, които вече са приети по общата програма, а могат да разширят участието с допълнителни конкурси за докторанти, които да бъдат включени. Тоест колегите от университетите при второ четене ще искат от нас да уточним какво ще остане в Закона и кое ще остане в наредбите, за да могат да се отстранят тези противоречия. Мисля, че това са редакционни, все пак важни бележки, по които трябва всички да поработим и да вземем предвид при окончателните текстове. И по поръчение на Университета за национално и световно стопанство, когато правихме промени преди в Закона за висшето образование, си спомняте, че правилно беше въведено ограничение за избор на ръководни длъжности в университетите, както е в повечето страни – при навършване на пенсионна възраст те да бъдат освобождавани, но взехме решение тези, които са декани, ръководители на катедри и на други звена, да останат до изчерпването, до завършването на техния мандат. Но е направен един пропуск – че председателите на Общото събрание, които също са ръководни кадри, не са включени в тази уговорка и при тях трябва да има изключение – само техният мандат да бъде прекъсван. Това е въпрос, който трябва да се обсъди – дали така да остане, дали ще се промени, това не е най-важното, разбира се, в промените, които се правят в Закона. В заключение – прави се крачка в правилна посока. С общи усилия всички сме длъжни да променим законодателната среда във висшето си образование, както казах, и след това в Закона за научните степени и научните звания, така че в нашата страна да се създадат максимално добри условия за развитие на българското висше образование и на българската наука. Благодаря Ви.
И аз Ви благодаря, господин Гечев. Има ли реплики към господин Гечев? Заповядайте, господин Чорбанов.
Благодаря, господин Председателстващ. Аз ще си запазя и правото на изказване след това. Уважаеми дами и господа народни представители, господин Министър! Няма как да не взема отношение по изказаните идеи до момента. Ясно е, че би следвало ние като народно представителство да съблюдаваме най-добрите примери, които могат да се вземат от системата на висшето образование, и разбира се, на докторантурите по света. Професор Гечев, най-хубавото е, когато се прави докторантура без конкурс. Никъде по света не се правят конкурси. Аз съм бил докторант в чужбина – никой не прави конкурс. Прави се събеседване с всички кандидати и само и единствено отговорност е на научния ръководител един докторант дали да избере него, или да не избере него. Той носи цялата отговорност. Конкурсите, мога да Ви дам пример, много изопачават правилността за избор на кандидат в много дисциплини – поне по начина, по който се правят у нас. Аз имам четири защитили докторанти и пет текущи. Слава богу, за момента не се е случило нещо такова по редица причини, но възможността за избор по проект да работи конкретен докторант е прекрасна възможност и аз силно бих подкрепил една такава идея. Второто нещо – за възнаграждението. По проект може да се даде каквото и да е възнаграждение, което е в рамките на проекта. Няма нищо страшно от това то да бъде много по-голямо от стандартната докторантура. И не, не са еднакви условията. В един и същ университет или научен институт, в една и съща катедра или отдел условията са различни. И мога да го кажа кое е това. Това е ръководителят на докторанта. Ако ръководителят на докторанта може да осигури повече средства, по-добри за хората, които работят за него, това трябва да се стимулира по всички възможни начини. Не трябва да се разчита изцяло на държавата – тя да прави каквито и да е компенсации, или пък да се ограничават хората, работещи по докторантурите. Благодаря.
И аз Ви благодаря. Дуплика искате ли, господин Гечев? Заповядайте.
Благодаря Ви. Уважаеми колега Чорбанов, няма да спорим, тъй като в университетите по света има разлика в различните програми. Аз познавам най-добре американската система, познавам и европейски университети, бил съм и член на комисии на такива конкурси. Сигурно някъде има разлика, но съгласете се, не може да се остави на един член на катедрата, било то и професор, има и по няколко професори в катедрата, те еднолично да решават. Ако може би в медицината има някакви различия, но всеки водещ университет по света обявява всяка година конкурси по определени теми за PhD за докторантури, където се явяват много мастър завършили от целия свят да кандидатстват за съответната докторантура. Това, че някъде има утвърдени учени – навсякъде може да поканиш колега, който си забелязал в потока, в семинарите, с когото работиш, каниш го да участва в конкурса за докторантури, ако той има такива качества, но навсякъде има комисия в катедрата или във факултета, която се произнася по тези кандидатури. Но пак казвам, нищо не пречи да има изключения при определени условия, разбира се, които трябва да са разписани в Закона. Второ, нямаме никакво различие за това, че докторантите, които участват в научни проекти и осъществяват научни проекти, които са финансирани, ще получат и по-голямо възнаграждение. Тук имаше един нюанс – аз отбелязах, че когато в едно научно звено вече има докторанти, при други равни условия е добре тези докторанти също да бъдат включени в проектите. Иначе, съгласете се, че в една и съща катедра ще имате млади хора докторанти, от които единият може да получава 710 лв., другият – 3000. Който работи повече, получава повече, но съгласете се, това може да създаде и напрежение. Просто да има някакъв приоритет на докторантите, които ние сме избрали и вече сме включили. Едва ли тук ще има някакви различия, тъй като поне в нашия факултет и катедри първото нещо, което правим при научни проекти, е да си включим докторантите, които са в катедрата. Та не виждам някакви различия, но ето, както виждате, има неща, които трябва да бъдат уточнени и в Закона, и в Правилника, така че да е отворено ветрилото, да дадем път на научните проекти за включване на повече млади хора. Най-доброто нещо е, когато една докторантура е свързана с практиката, с конкретен научен проект. Тогава ще бъдат доволни и докторантите, и научните ръководители, и най-важното – бизнесът или държавата, които ще ползват този продукт. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Гечев. Господин Чорбанов, искате ли думата? Заповядайте. [[Реплика.]] Първият по време e първи по право. Беше направил заявка преди това. Прощавайте.
Благодаря Ви, господин Председателстващ. Уважаеми господин Министър, дами и господа народни представители! Сега вече по същество да коментирам Законопроекта. От наша гледна точка Законопроектът е в правилния път. Той е необходим и промените, които са поставени в него, са наложителни с оглед оптимизиране на много от процедурите, които в момента така или иначе тежат. Ясно е, че ще се спра на студентите и на докторантите. Когато става дума за студентите например, доста по-лесно е да се направи една такава система на обучение между няколко университета. Специалностите са гъвкави, не са формирани, не са точно фиксирани и дори можем да видим, че една и съща специалност може да звучи по много различни начини в различните университети. Това, разбира се, е правилен подход и правилна възможност за една мултидисциплинарност. Разбира се, това на този етап не е приложимо при докторантите, защото в Закона те са обвързани с шифри, с начин, по който да защитят, и ако например направим съвместна докторантура лично от някои от моите лаборатории и Медицинския университет, то ще трябва той да бъде зачислен в едно от двете места и ще получи кода на едно от двете места, шифър на едно от двете места. Няма как той да получи шифър едновременно за PhD по биология и PhD по медицина. Няма как това да се случи на настоящия етап, разбира се, тепърва има тук да се мисли в този аспект. Разбира се, включването, отново да кажа, на докторанти по проекти е изключително добре, защото по цял свят се работи по проекти и до момента е така в някаква много голяма степен. Нямаше как поне в моята област да назначите докторант, ако нямате финансиране. Ако няма проект, този докторант няма какво да прави. Това е една допълнителна възможност да се даде широк фронт на повече хора да бъдат обвързани директно с тази програма, така че това е една добра инициатива. Разбира се, тук ще трябва да има някакви уточнения между първо и второ гласуване, като отново да кажа това, което казахме и в Комисията: хубаво е да се фиксира, че след края на този проект би следвало докторантът да влезе в нормите, които са застъпени в Закона за развитие на академичния състав, или да се влезе в правилата, в които финансирането спира, но обучението му може да продължи съгласно правилата, разбирайте, има време за една година допълнителна работа, после се дават съответно и допълнително години, в които може да се защити, и това дава една допълнителна свобода на докторанта да обработи резултатите, да ги включи в публикации и така нататък. Публикациите, разбира се, са важно нещо и е хубаво да бъдат прецизирани като текстове – трябва да бъдат научни публикации. Само ще си позволя да коментирам отново за професор Гечев – разделителните протоколи по света ги няма. Оттук до Тринидад и Тобаго участието в една статия си е участие в една статия и толкова. Не трябва, единствено отговорност е на научния ръководител да прецени какво е участието на докторанта му в този труд. Той няма нужда да е изпълнил целия проект и няма как. Работите по проекта – той може да участва. В нашия закон е казано достатъчно добре, че не може с един и същи труд да бъдат защитени две дисертации. Иначе казано, ако двама докторанти работят по проекта и участват едновременно в три публикации, те няма как да защитят едновременно дисертация с тези еднакви публикации. Достатъчно ясно и категорично е. И не на последно място – плагиатството. Плагиатството е един съвременен кошмар за много хора, защото впоследствие се открива в миналото кой какво е направил. Вече има софтуери, които превеждат от английски на български, от английски на немски. Знаете, няколко министри в Германия ги заловиха, така да се каже, с попреписани текстове от английския. Трябва да се прецизира обаче много добре какво точно е плагиатство и как може да се коментира. Разбира се, не трябва да се бърка плагиатство с цитирана литература, защото във всеки един научен труд има достатъчно много текстове, които цитират чужда литература, но това трябва да бъде ясно и точно упоменато и може би ще трябва да се прецизира текстът между първо и второ четене отново. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Чорбанов. Реплика към професор Чорбанов има ли? Не виждам. Многоуважаеми професор Михайлов, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председателстващ. Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Аз съм впечатлен от желанието на законотвореца да влезе в една тема, която е изключително важна за българската наука и по този начин да се направи опит да се стимулира тя. В този смисъл съм съгласен с изказването на колегата Гечев и на колегата Чорбанов за няколко основни неща, върху които и аз ще си позволя да се спра, защото те са много невралгични и третирани в този закон и по моя скромна преценка могат да доведат при неправилно тълкувание, при неправилна композиция на закона до взрив от негативни явления, които могат да опорочат желанието на Закона да подпомогне научноизследователската дейност. Първо, тук това, което каза професор Чорбанов, всеки научноизследователски труд има няколко части. Едната част е обзорна, в която се дефинира какъв е проблемът, който изследователят иска да реши, и след това се влиза в специалната част, където той представя своите научни данни и изводите от тях. Точно затова съм напълно съгласен с професор Чорбанов, че трябва много внимателно в Закона, ама наистина много внимателно, ако не в самия закон, то в неговите разпоредби – в заключителните и в наредба, която съпътства самия закон, да се определи понятието плагиатство, тъй като в отношението към проблема авторът е принуден и да цитира, и да използва източници, които са фундаментални в съответния клон на науката. И ако върху това се концентрира търсенето на плагиатство у него, тогава нещата могат да бъдат дивирани в много тежка степен и да опорочат труда на този, който се е заел с него, да нарушат неговото научно самочувствие и завинаги да го лишат от желанието да се занимава с наука. Искам да споделя пред Вас тук като човек, който 40 години е отделил на медицинската наука в България, че проблемът – не знам как е при професор Чорбанов в БАН, в Медицинския университет е в много тежко положение, много тежко положение. Броят на докторантите стремително е намалял последните 10 – 15 години по много причини, които са извън темата на този закон, но когато формираме Закона, трябва да знаем и какви последствия може да има той. И тук идва втората теза, която искам да упомена в защита на това, което каза и професор Гечев. Когато говорим за достоверност на данните, то трябва да се има предвид единствено първичната достоверност на данните, тъй като изводите, които се правят на базата на данни, аз мога да Ви дам два примера, които в моя живот са останали като червена диря и ги цитирам на студентите си по време на лекции. Преди около 20 години в света се появи една тенденция за масово трансплантиране на карциноми на гърдата на базата на проучвания на един южноафрикански университет и това се превърна буквално в лавина в целия свят, всички трансплантационни центрове тръгнахме да трансплантираме пациенти в напреднал стадий на карцином на гърдата, след което – още си го спомням този конгрес в Курмайор в Италия, дойде една група, която беше направила пълен анализ на данните не, а на изводите на колега, след което честотата на трансплантираните болни с рак на гърдата катастрофално намаля в целия свят, тъй като те доказаха – тези колеги, че данните са по някакъв начин недостоверно не представени, а коментирани и изводите към тях са неправилни, и това доведе до много сериозни промени, а за самия колега доведе до много сериозни, така да се каже, последствия, невъзможност да участва в научни форуми още години напред. Вторият въпрос, който е свързан с достоверността на данните. По време на подобно проучване в Сан Антонио в Щатите ние направихме сравнение на достоверни данни, господин Министър, при една група жени със същото заболяване. Ако възрастта е между 40 и 45 години, резултатите са съвсем различни при една и съща терапия, вместо възрастта между 45 и 50 години. Това означава, че когато имаме претенции към съответния научен творец той да представи достоверността на своите данни, те трябва да се обръщат единствено към първичната достоверност. Изводите са негово право. Те могат да бъдат опровергани от развитието на дисциплината – била тя медицина, или някаква друга дисциплина, не става дума само за биологични науки, може да става дума и за хуманитарни науки, но иначе понятието достоверност може да бъде коментирано в много аспекти. То е свързано с изводите на научната работа. И затова моето пожелание е към Вас, първо, срокът между първо и второ четене да бъде максимално удължен. Второ, действително да привлечете всички висши учебни заведения, защото те имат съвсем различна трактовка, възможности за активиране на научна дейност чрез проекти. Искам да споделя тук пред уважаемата аудитория, която се занимава с това сериозно законотворчество, че проектите в областта на клиничната медицина са изключително скъпи и когато тук говорите в една точка – аз сега ще си позволя да я прочета: т. 8 от § 4: „Докторантите по ал. 7 се приемат…“ и тъй нататък „…и/или финансиране на обучението им…“ [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] . Благодаря Ви, господин Председател, приключвам. Но не се говори за финансиране на научния проект. Голяма част от научните проекти, които се поддържат от нашата държава в областта на здравеопазването, на клиничната медицина, не могат да бъдат осъществени поради липса на финансиране, което трябва да е много сериозно. Затова може би в Закона също трябва да се обърне внимание на проблемите на финансирането на научните проекти – то да бъде по някакъв начин дефинирано, подпомогнато от държавата, за да се чувстват спокойни докторантите, че могат да завършат наистина един проект. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря Ви, господин Професор. Реплики има ли? Заповядайте.
Благодаря, господин Председателстващ. Моята реплика е към уважаемия господин Министър, уважаеми господин Председателстващ! Моята реплика към Вас, професор Михайлов, е по-скоро да подкрепя това, което казвате, защото наистина, когато защитаваме една теза, когато сме дисертанти, ние всъщност това, което най в началото правим, правим един литературен обзор. В този литературен обзор, разбира се, цитираме хора, които са направили преди това по тази тема, но всъщност най важната част в тази наша теза е дискусията и точно там трябва да се гледа дали наистина има някакъв вид плагиатстване, или нещата са изяснени и са точни. Другото е, че вече виждаме все по-често, че имаме смесване на две научни области. Примерно мога да дам, както е в моята специалност „Ортопедия и травматология“, тя е авиомедицина, но повечето от нашите дисертанти и докторанти в момента правят научно-практическа приложна част – биомеханични изследвания, които след това имплементират в техния научен труд, тоест тогава наистина идва този момент, когато не знаем той ще бъде PhD по биомеханика или ще бъде PhD по медицина. Наистина това трябва много добре да се регламентира, защото ще възникнат проблеми след това. Благодаря. Благодаря Ви, професор Балтов. Господин Министър, заповядайте.
Добър ден! Господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Първо, искам да Ви уверя, че тези предложения за промени са доста фокусирани. Те въвеждат в нашето законодателство практики, които се използват широко в чужбина и се въвеждат по начин, който е пробиран на много места в света години наред, така че моята молба е да не се търси някаква, как да кажа, несигурност по отношение на това, което искаме да постигнем. По-скоро се опитваме да наваксваме години изоставане по отношение на методи и форми, които се използват в чужбина. Част от дискусията, която се оформя през последните 15 – 20 минути е в грешна посока. В Закона и досега има дефиниция за това какво е плагиатство. Тази дефиниция се използва много успешно от Националната комисия по академична етика и затова молбата ми към народните представители е да прочетат това, което в момента е въведено, за да видим какво надграждаме. Действително няма дефиниция за недостоверни научни данни, но това не попречи изобщо на Националната комисия по академична етика да ги отнасят тези условия, тези анализи точно към проблемите, които Вие поставяте. Очевидно е, че ако Вие използвате чужди данни и те са недостоверни, това не е Ваш проблем, това е проблем на този, който ги е публикувал за първи път. Искам да се изкажа обаче, да предотвратя опитите за забавяне на този законопроект. Той е закъснял в няколко отношения и моят призив е не повече от две седмици да се дадат, за да може да се довършат текстовете, да се прецизират. Уверявам Ви, че ще вземем предвид всички предложения, които бяха направени и които могат да прецизират текстовете, и които не променят смисъл на Закона, защото има няколко спешни задачи, които ние трябва да решим. Това е най-важното, което искам да кажа в момента. Моля Ви да не се бави Законът. Благодаря Ви.
Професор Михайлов, имате право на дуплика. Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател! Аз благодаря на колегите, които ме репликираха, и на господин Министъра, че взе отношение към нашите изказвания. Мога да благодаря само на професор Балтов, той направи изказването си в полза на това, което, мисля, че аз също твърдях. С цялото ми уважение към Вас, академик Денков, като чуя в България, че се апробира нещо, което е в чужбина, започвам малко да настръхвам. И ще Ви кажа защо. Така навремето се появиха фамозните клинични пътеки, които имаха място само в един щат на Австралия. Отнякъде се появиха, някой ги изпрати, те се апробираха, инфилтрираха цялото здравеопазване с щита, че това е опит от чужбина. Аз не смея да поставя под съмнение това, което Вие казвате. Вие твърдите, че има отдавна определение за плагиатство, което може би трябва по някакъв начин също да се прецизира съвременно, но невинаги, невинаги механичното имплантиране на опит, който е гражданствен… Ако направим едно сравнение, не искам тук да влизам в тези дебати пред уважаваните колеги народни представители, нали разбирате каква е разликата между нивото на науката в Съединените американски щати и Кралство Япония, Западна Европа, на далеч по-скромно ниво, да бъдем откровени, и Република България? И ако внесем механично опит за оценка на научната дейност от една държава, която е лидер в света в областта на науката, в Република България, ние няма да получим необходимия ефект. Затова аз не пледирам нито да бъде върнат Законът, нито срокът да бъде удължен безкрайно. Има си законови норми за удължаването на този срок и за решаването, но като човек, който е уважаван член на нашата академична общност, си позволявам, надявам се, че не се сърди на мен и на професор Балтов, нито на професор Гечев, нито на професор Чорбанов, че изразихме своите съображения. Защото така малко излезе, че Вие не знаете за какво говорите тук, ние всичко това сме го решили, има опит от чужбина, ще го имплантираме и така нататък. Не е това нашата причина за нашите изказвания. Причината е и без това крехката научна дейност в България, която – ето тук и Вашият колега, бившият министър, той знае какво е състоянието на българската наука, то никак не е розово. И ако поставим неща, които не са на мястото им, можем да получим ефект, който няма да бъде удовлетворителен за цялата нация. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря Ви, Професоре. Господин Министър, заповядайте.
С огромно уважение към всички, които се изказаха, просто няма как да оставя последното изречение. Българската наука не трябва да бъде подценявана. Аз я познавам достатъчно добре, познавам силните научни школи, правил съм сравнения с други държави около нас и мога да Ви уверя, че българската наука е на нормално европейско ниво, разбира се, не е от водещите държави. Така че не трябва да я подценяваме. По-скоро трябва да ѝ помогнем, както беше споменато, да бъдат премахнати препятствията пред нея, за да може да се развие този потенциал. Просто не мога да си позволя да оставя, без да кажа, че всъщност няма от какво да се срамуваме. Трябва да работим по-здраво. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Други изказвания има ли? Не виждам. Уважаеми колеги, поставям на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за висшето образование № 47 202-01-1, внесен от Министерския съвет на 18 януари 2022 г. Гласували 151 народни представители: за 139, против 12, без въздържали се. Впрочем онлайн пропуснах да… Законопроектът е приет. Процедура между двете четения. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, на основание чл. 79, ал. 1 от Правилника правя предложение за удължаване на срока за писмени предложения по току-що приетия Закон за изменение и допълнение на Закона за висшето образование със седем дни, тоест да стане 14 дни. Благодаря.
И аз Ви благодаря. Подлагам на гласуване направеното процедурно предложение. Мирослава Петрова? Гласували 145 народни представители: за 145, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Половин час почивка. [[След почивката.]]
Колеги, половин час мина преди няколко минути. Мисля, че трябва да продължим нашата работа със Законопроект за ратифициране на Споразумението за безвъзмездна финансова помощ между правителството на Република България и Международната асоциация за развитие относно деветнадесетото захранване на ресурсите на МАР, сключено чрез размяна на писма от 1 и 2 ноември 2021 г., № 47-202-02-2, внесен от Министерския съвет на 10 февруари 2022 г. Първо трябва да чуем доклада на Комисията по бюджет и финанси. Има ли член на Комисията, който иска да представи Доклада? В краен случай може и председателят на Народното събрание, но ако има членове на Комисията? Ще Ви дам Доклада, господин Добрев.
Опозицията чете Доклада!
Случвало се е, господин Добрев.
Така е наистина. „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението за безвъзмездна финансова помощ между правителството на Република България и Международната асоциация за развитие относно деветнадесетото захранване на ресурсите на MAP, сключено чрез размяна на писма от 1 и 2 ноември 2021 г., № 47-202-02-2, внесен от Министерския съвет на 10 февруари 2022 г. На заседание, проведено на 17 март 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха представителите на Министерството на финансите: Ивайло Яйджиев – заместник-министър, Светлана Панова – началник на отдел в дирекция „Международни финансови институции и сътрудничество“, Росица Димитрова и Десислава Лазова – държавни експерти, и Силвия Стойкова – главен експерт. Законопроектът беше представен от господин Ивайло Яйджиев – заместник-министър на финансите. Деветнадесетото захранване на Международната асоциация за развитие (MAP) представлява всеобхватен пакет от мерки в подкрепа на развитието на най-бедните страни в света, които са насочени към създаване на стимули за работни места; за подобряване на устойчивостта на дълга; подкрепа за държавите в уязвимо и нестабилно положение, засегнати от конфликти и кризисни ситуации; засилване на регионалната интеграция и фокусиране върху готовността за действие при кризи. Международната асоциация за развитие се финансира основно от допълнителни средства на свои членове, така наречени „захранвания“, като адекватността на ресурсите й се преглежда на всеки три години. До момента са одобрени 19 захранвания на MAP и специално такова по Многостранната инициатива за облекчаване на дълг. Установената в рамките на институцията практика е по-голямата част от средствата по одобряваните периодично захранвания да се предоставя под формата на безвъзмезден донорски принос от членове на MAP със статут на контрибутори, а малка част да носи права на глас и да допълва съответните записвания. Първоначално одобреният размер на деветнадесетото захранване е в размер на 82 млрд. щатски долара, които да бъдат разпределени в рамките на тригодишен период от 1 юли 2020 г. до 30 юни 2023 г. Предвид задълбочилото се въздействие на пандемията от COVID-19 Асоциацията е извършила анализ на деветнадесетото захранване, който е показал, че предвидените средства може да не са достатъчни, за да отговорят на нуждите на страните кредитополучатели, което отчасти се дължи на предварителното захранване на MAP с част от ресурсите по деветнадесетото захранване с цел посрещане на нуждите на страните членки за справяне с икономическите и здравни последици от пандемията. В рамките на проведени между участниците срещи по двадесетото захранване на MAP е взето решение за съкращаването на периода на деветнадесетото захранване от три на две години, изтегляне на част от ресурсите (около 12,5 млрд. щ.д.) от 2023 финансова година в 2022 финансова година и прехвърляне на друга част (около 11 млрд. щ.д.) към двадесетото захранване на MAP, както и промяна и преразпределяне на ресурсите по отделните програмни политики в общата рамка на деветнадесетото захранване. Споразумението предвижда Република България да предостави безвъзмездна финансова помощ на MAP в размер на 2,7 млн. евро на две вноски, платими, както следва: 1,8 млн. евро на 15 юни 2022 г. и 0,9 млн. евро на 17 януари 2023 г. Асоциацията ще използва безвъзмездната помощ от България за отпускане на финансиране под формата на безвъзмездни помощи и гаранции в допълнение към заемите за финансиране на проекти, одобрени от изпълнителните директори на MAP през периода на MAP 19. България е пълноправен член на Асоциацията от 3 ноември 2021 г. с подписването на Учредителния договор на MAP. Предвид сключването на Споразумението преди приключването на процедурата по членство на страната в Асоциацията е заложена клауза, предвиждаща възможността, след като България стане член, да може по всяко време да преобразува сумата на безвъзмездната помощ, предоставена на MAP, в записване, носещо права на глас. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Международният договор подлежи на ратифициране със закон от Народното събрание на основание чл. 85, ал. 1, т. 4 и 8 от Конституцията на Република България. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: 13 „за“, без „против“ и 1 „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за безвъзмездна финансова помощ между правителството на Република България и Международната асоциация за развитие относно деветнадесетото захранване на ресурсите на MAP, сключено чрез размяна на писма от 1 и 2 ноември 2021 г., № 47-202-02-2, внесен от Министерския съвет на 10 февруари 2022 г.“
Благодаря, господин Добрев. Има Доклад от Комисията по външна политика. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението за безвъзмездна финансова помощ между правителството на Република България и Международната асоциация за развитие относно деветнадесетото захранване на ресурсите на MAP, сключено чрез размяна на писма от 1 и 2 ноември 2021 г., № 47-202-02-2, внесен от Министерския съвет на 10 февруари 2022 г. На редовно заседание, проведено на 2 март 2022 г., Комисията по външна политика разгледа Законопроект за ратифициране на Споразумението за безвъзмездна финансова помощ между правителството на Република България и Международната асоциация за развитие относно деветнадесетото захранване на ресурсите на MAP, сключено чрез размяна на писма от 1 и 2 ноември 2021 г. Мотивите към Законопроекта бяха представени от заместник министъра на финансите Ивайло Яйджиев. Международната асоциация за развитие е организация от Групата на Световната банка, създадена през 1960 г. с цел допълване дейността на Международната банка за възстановяване и развитие чрез насърчаване на икономическото развитие, увеличаване на производителността и повишаване на стандартите на живот в по-слабо развитите територии на света. Международната асоциация за развитие подпомага най-бедните страни чрез предоставяне на заеми при субсидиарни условия, безвъзмездни помощи и техническа помощ, а също така се ангажира с облекчаване на дълг по линия на различни инициативи. В MAP членуват всички държави – членки на Европейския съюз, с изключение на Малта. С решението на Управителния съвет на MAP за деветнадесетото захранване е оторизиран контрибуторски принос на 23 държави – членки на Европейския съюз. Република България е пълноправен член на MAP от 3 ноември 2021 г. Споразумението предвижда Република България да предостави безвъзмездна финансова помощ на MAP в размер 2,7 млн. евро на две вноски, платими, както следва: 1,8 млн. евро на 15 юни 2022 г. и 0,9 млн. евро на 17 януари 2023 г. Асоциацията ще използва безвъзмездната помощ от Република България за отпускане на финансиране под формата на безвъзмездни помощи и гаранции в допълнение към заемите за финансиране на проекти, одобрени от изпълнителните директори на MAP през периода на МАР 19. Предвидено е MAP 19 да продължи силната подкрепа на малките държави, като се фокусира върху постигане на икономии от мащаба, хармонизиране на политиките, укрепване на готовността и устойчивостта при кризи и адаптиране към последиците от изменението на климата. За изпълнението на Проекта на акт не са необходими допълнителни разходи, трансфери или други плащания. Плащането на предвидените в Споразумението вноски ще става след приключване на вътрешноправните процедури на българската страна по неговото ратифициране. Необходимите средства по Споразумението ще се осигуряват в рамките на държавния бюджет за съответната година в частта на финансирането на бюджетното салдо. Проектът на закон не е свързан с транспониране на актове на Европейския съюз. Законопроектът подлежи на ратифициране със закон от Народното събрание на основание на чл. 85, ал. 1, т. 4 и 8 от Конституцията на Република България. Въз основа на проведеното обсъждане и последвалото гласуване Комисията по външна политика с 10 гласа „за“, без „против“ и 1 глас „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за безвъзмездна финансова помощ между правителството на Република България и Международната асоциация за развитие относно деветнадесетото захранване на ресурсите на MAP, сключено чрез размяна на писма от 1 и 2 ноември 2021 г., № 47-202-02-2, внесен от Министерския съвет на 10 февруари 2022 г.“
Благодаря, госпожо Корчева. Представихме Доклада и на втората комисия по този законопроект. Откривам дискусия по Законопроекта. Заповядайте за изказване – имате думата.
Господин Председател, в началото на месеца в България хората се биеха за олио, и то не защото олиото ще свърши, а защото се очакваше ръст на цената му от един лев. Седмица преди това се редяха на опашки за гориво. Отново причината беше очакван ръст с 10 стотинки. В България – богата европейска и просперираща страна, се закриват болници, закриват се училища, закриват се населени места. Ние сега трябва да гласуваме отпускане на помощи от близо 3 млн. евро от парите на същите тези хора, които се бият за олио, за да помагаме на развиващите се страни. Никой не казва, че самата България има нужда от помощ. Ние в това лицемерие няма да участваме и няма да подкрепим това гласуване с положителен отговор. Благодаря.
Благодаря, уважаеми господин Русчев. Има ли реплики към това изказване? Не виждам. Има ли други изказвания по Законопроекта? Няма. Закривам дебатите по Законопроекта. Подлагам на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за безвъзмездна финансова помощ между правителството на Република България и Международната асоциация за развитие относно деветнадесетото захранване на ресурсите на MAP, сключено чрез размяна на писма от 1 и 2 ноември 2021 г. Мирослава Петрова? Гласували 129 народни представители: за 117, против 11, въздържал се 1. Предложението е прието. Заповядайте, господин Гечев.
Уважаеми господин Председател, колеги! На основание чл. 76, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание предлагам така приетия на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за безвъзмездна финансова помощ между правителството на Република България и Международната асоциация за развитие относно деветнадесетото захранване на ресурсите на MAP, сключено чрез размяна на писма от 1 и 2 ноември 2021 г., № 47-202-02-2, внесен от Министерския съвет на 10 февруари 2022 г., да бъде приет и на второ гласуване в днешното пленарно заседание. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Гечев. Първо гласуваме предложението да се разгледа и на второ четене. Гласуваме Законопроекта за ратификация да се разгледа и на второ четене в рамките на днешното заседание. Мирослава Петрова?
За. Гласували 136 народни представители: за 122, против 12, въздържали се 2. Предложението да се разгледа и на второ четене е прието. Заповядайте, господин Гечев.
Благодаря Ви, господин Председател, колеги! „ЗАКОН за ратифициране на Споразумението за безвъзмездна финансова помощ между правителството на Република България и Международната асоциация за развитие относно деветнадесетото захранване на ресурсите на МАР, сключено чрез размяна на писма от 1 и 2 ноември 2021 г. Член единствен. Ратифицира Споразумението за безвъзмездна финансова помощ между правителството на Република България и Международната асоциация за развитие относно деветнадесетото захранване на ресурсите на МАР, сключено чрез размяна на писма от 1 и 2 ноември 2021 г.“ Благодаря.
Благодаря, господин Гечев. Има ли изказвания по Законопроекта? Не виждам. Закривам разискванията. Подлагам на гласуване на второ четене така изчетения от господин Гечев текст на Закона. Мирослава Петрова?
За.
Гласували 140 народни представители: за 126, против 11, въздържали се 3. Предложението е прието. Преминаваме към следващата точка от дневния ред: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА СПОРАЗУМЕНИЕТО МЕЖДУ РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ И МЕЖДУНАРОДНАТА БАНКА ЗА ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ И РАЗВИТИЕ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ НА ЗАЕМНИТЕ СПОРАЗУМЕНИЯ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ С МЕЖДУНАРОДНАТА БАНКА ЗА ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ И РАЗВИТИЕ, СВЪРЗАНИ С ОТТЕГЛЯНЕТО НА БАНКАТА ОТ ИЗПОЛЗВАНЕТО НА ЛИБОР КАТО РЕФЕРЕНТЕН ЛИХВЕН ПРОЦЕНТ, СЪДЪРЖАЩО СЕ В УВЕДОМЛЕНИЕ НА СВЕТОВНАТА БАНКА ОТ 11 АВГУСТ 2021 Г., И ПИСМО-ОТГОВОР НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ ОТ 4 ФЕВРУАРИ 2022 Г. Комисията по бюджет и финанси има Доклад. Заповядайте, господин Гечев. Първо процедура за допуск.
Уважаеми господин Председател, колеги! Моля на основание чл. 43, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание да гласуваме в залата да бъдат допуснати следните лица: господин Ивайло Яйджиев – заместник-министър на финансите, госпожа Светлана Панова – началник на отдел в дирекция „Международни финансови институции и сътрудничество“ в Министерството на финансите, и госпожа Десислава Лазова – държавен експерт в дирекция „Международни финансови институции и сътрудничество“ в Министерството на финансите.
Благодаря, господин Гечев. Подлагам на гласуване направеното предложение за допуск в залата. Мирослава Петрова?
За. Гласували 123 народни представители: за 116, против 5, въздържали се 2. Предложението е прието. Моля да поканите гостите в залата. Господин Гечев, представете Доклада на Комисията.
Благодаря Ви, господин Председател. „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението между Република България и Международната банка за възстановяване и развитие за изменения на заемните споразумения на Република България с Международната банка за възстановяване и развитие, свързани с оттеглянето на Банката от използването на ЛИБОР като референтен лихвен процент, съдържащо се в уведомление на Световната банка от 11 август 2021 г., и писмо-отговор на Република България от 4 февруари 2022 г., № 47-202-02-4, внесен от Министерския съвет на 2 март 2022 г. На заседание, проведено на 17 март 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха представителите на Министерството на финансите: Ивайло Яйджиев – заместник министър, Светлана Панова – началник на отдел в дирекция „Международни финансови институции и сътрудничество“, Росица Димитрова и Десислава Лазова – държавни експерти, и Силвия Стойкова – главен експерт. Законопроектът беше представен от господин Ивайло Яйджиев – заместник-министър на финансите. Със свое Решение № 101 от 2 март 2022 г. Министерският съвет предлага на Народното събрание да ратифицира Споразумение, съдържащо се в уведомление на Световната банка от 11 август 2021 г., и писмо-отговор на българската страна от 4 февруари 2022 г., с което тя да уведоми, че не възразява по изменения на заемните споразумения на Република България с Международната банка за възстановяване и развитие, свързани с оттеглянето на Банката от използването на ЛИБОР като референтен лихвен процент. Уведомлението на Световната банка е в контекста на инициатива за преход на референтния ѝ лихвен процент в посока оттегляне от използване на ЛИБОР. От 1 януари 2022 г. ЛИБОР в евро не се котира от референтните банки на междубанковия пазар в Лондон. Според Световната банка подобно прекратяване може да се очаква по отношение на EURIBOR в бъдеще. За да запази съответствието между разходите за финансиране и отпускане на заеми, Банката е одобрила инициатива за преход на референтния ѝ лихвен процент, изпълнението на която изисква изменение на всички заемни споразумения, за да се включат разпоредби за замяна на ЛИБОР или EURIBOR в съществуващите заеми при обстоятелства, когато ЛИБОР или EURIBOR престанат да съществуват или вече не са търговски приемливи за целите на управление на нейните активи и пасиви. Към момента Република България е страна по девет заемни споразумения с Международната банка за възстановяване и развитие, по които е дължима лихва, базирана на ЛИБОР, в евро, като всяко от тях е ратифицирано от Народното събрание със закон. Конкретните споразумения, законите за тяхното ратифициране и условията, при които Банката може да променя базата за определяне на лихвения процент по тях, са посочени в мотивите към Законопроекта. Предвидените в уведомлението на Световната банка до българската страна изменения в заемните споразумения са в пригоден за всички заемополучатели на Международната банка за възстановяване и развитие формат, като включват замяна на понятието ЛИБОР с ново определение за референтен лихвен процент. За заеми в евро за такъв се определя EURIBOR или друг определен от Банката референтен лихвен процент, ако тя установи, че EURIBOR е престанал да съществува или вече не е търговски приемлив за целите на управление на нейните активи и пасиви. Свързаните изменения предвиждат Банката незабавно да уведомява заемополучателя за бъдещи промени, а определен от нея друг референтен лихвен процент и свързани с това изменения на разпоредби на заемните споразумения да влизат в сила от датата на съответното уведомление. Според кредитора действащите разпоредби на визираните по горе заемни споразумения между Република България и Международната банка за възстановяване и развитие му дават право да променя референтния лихвен процент по заемите с уведомление до заемополучателя на базата на липса на възражение. Конкретният случай касае изменение на ратифицирани със закон международни договори, относимо към действието на същите тези закони. От гледна точка на взаимоотношенията с Международната банка за възстановяване и развитие, в която Република България членува, липсата на възражение би представлявало подкрепа за реализирането на инициатива на международната финансова институция за преход на референтния лихвен процент на Световната банка в посока оттегляне от използване на ЛИБОР. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Писмото за изменение № 1 на Финансовия договор подлежи на ратифициране със закон от Народното събрание на основание чл. 85, ал. 1, т. 7 и ал. 3 от Конституцията на Република България. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: 13 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението между Република България и Международната банка за възстановяване и развитие за изменения на заемните споразумения на Република България с Международната банка за възстановяване и развитие, свързани с оттеглянето на Банката от използването на ЛИБОР като референтен лихвен процент, съдържащо се в уведомление на Световната банка от 11 август 2021 г., и писмо-отговор на Република България от 4 февруари 2022 г., № 47-202-02-4, внесен от Министерския съвет на 2 март 2022 г.“
Благодаря, господин Гечев. Само към Комисията по бюджет и финанси е разпределен този законопроект. Откривам дискусията по него. Има ли желаещи за изказване? Няма. Закривам разискванията и преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване за първо четене Законопроект за ратифициране на Споразумението между Република България и Международната банка за възстановяване и развитие за изменения на заемните споразумения на Република България с Международната банка за възстановяване и развитие, свързани с оттеглянето на Банката от използването на ЛИБОР като референтен лихвен процент, съдържащо се в уведомление на Световната банка от 11 август 2021 г., и писмо-отговор на Република България от 4 февруари 2022 г. Госпожо Петрова?
За.
Благодаря. Гласували общо 138 народни представители: за общо 124, против няма, въздържали се 14. Предложението е прието. Заповядайте, господин Гечев.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! При категоричното гласуване и в Комисията, и в залата на основание чл. 76, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание предлагам така приетият на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението между Република България и Международната банка за възстановяване и развитие за изменения на заемните споразумения на Република България с Международната банка за възстановяване и развитие, свързани с оттеглянето на Банката от използването на ЛИБОР като референтен лихвен процент, съдържащо се в уведомление на Световната банка от 11 август 2021 г., и писмо-отговор на Република България от 4 февруари 2022 г., № 47-202-02-4, внесен от Министерския съвет на 2 март 2022 г., да бъде приет и на второ гласуване в днешното пленарно заседание.
Благодаря, господин Гечев. Подлагам на гласуване предложението за разглеждане и на второ четене на Законопроекта. Госпожо Петрова?
За.
Благодаря. Гласували общо 164 народни представители: за общо 110, против 51, въздържали се 3. Предложението е прието. Господин Митов, само да попитам, да приключвам ли първо с ратификацията, или предпочитате сега?
Не, сега.
Добре, заповядайте за декларация, след това ще продължим, господин Гечев, със Законопроекта.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! На 24 февруари 2022 г. Руската федерация нападна независима и суверенна Украйна, с което започна непровокирана война на територията на Европа. Това е поредното грубо погазване на международния правов ред, включително Хартата на ООН и Заключителния акт на Конференцията по сигурността и сътрудничеството в Европа. Вече 35 дни на територията на Украйна се водят брутални военни действия, в това число се извършват и военни престъпления срещу цивилни. Хиляди загубиха домовете си и милиони избягаха от войната в други държави. Възстановяването на разрушената инфраструктура и икономика на страната ще отнеме десетилетия. Отбранявайки собствената си територия и независимост, Украйна защитава не само себе си, но и свободата и демокрацията на всички нас. Правото на самозащита е фундамент на международното право. Подпомагането на жертвата по никакъв начин не означава въвличане в конфликта или неговата ескалация. Ако видите някой човек да е жертва на агресия на улицата, да бъде грабен и насилван, какво ще направите? Няма да помогнете, за да не ескалира конфликтът и ще подминете, обръщайки глава, за да не вземате страна?! Това прави българското правителство в момента. В момента 28 от 30 държави в НАТО, без България и Унгария, почти същото важи и за Европейския съюз, подпомагат с военна и техническа помощ Украйна да защити населението и територията си. Нито една от тези страни не е станала част от конфликта и не е въвлечена във военни действия. Дори мога да дам за пример Република Турция, която постоянно снабдява с военна помощ Украйна, но това не пречи на Сергей Лавров да участва на форум в Анталия и Турция да е домакин на преговори между двете страни за прекратяване на сраженията. За съжаление, българското правителство се е снишило, дори търси индулгенция в парламента. Нищо, че повечето от останалите правителства предоставят военна и техническа помощ без решение на техните парламенти, но ние отново ще бъдем проактивни. Както и с декларацията на Народното събрание за санкциите, с което дадохме мандат на правителството, сега предлагаме Проект на решение на Народното събрание, с което да дадем мандат на правителството да предостави военна и техническа помощ на Украйна. Затова предлагаме: Първо, правителството да се включи в общите усилия и да предостави военна и техническа помощ за Украйна, без да се засягат основни отбранителни платформи и въоръжения. Не приемаме твърдението на премиера, че няма с какво да подпомогнем Украйна, просто защото това не е истина. България може да предостави редица отбранителни платформи и въоръжения, които да спомогнат за отбраната на украинците, като преносими зенитноракетни комплекси, противотанкови гранатомети, миномети, автомати и достатъчно количество боеприпаси. Това са средства, от които Българската армия има в излишък и няма да се отрази на бойните ни способности. [[Шум и реплики от „БСП за България“.]] Второ, предлагаме правителството да започне преговори със съюзниците ни в НАТО за заместващ и подсилващ капацитет на отбранителните способности на Република България. Вчера се навършиха 18 години от членството ни в НАТО. Ако имаме дефицити в отбранителните ни способности, нека правителството влезе в незабавни преговори за подпомагане от нашите съюзници. Това е една от основите и задачите на този отбранителен съюз. Уважаеми колеги, обръщам се към Вас да разгледате и подкрепите този проект на решение, защото срамът ще е за Вас, но последиците от бездействието Ви ще тежат на бъдещите поколения. Дами и господа, време е не само да добавяме думата „хуманитарни“ в декларациите си, време е да си уплътним декларациите с истински действия и да подпомогнем Украйна в усилията и да се защити. Тя защитава и всички нас. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Митов. Заповядайте, господин Гечев, да продължим работата по Законопроекта за ратифициране на Споразумението.
Помислих, че ме каните да се изкажа за конфликта и тъкмо се приготвих, и сега...
Не, сигурно ще има много възможности в следващите дни.
Да, има една интересна точка, утре може би. „ЗАКОН за ратифициране на Споразумението между Република България и Международната банка за възстановяване и развитие за изменения на заемните споразумения на Република България с Международната банка за възстановяване и развитие, свързани с оттеглянето на Банката от използването на ЛИБОР като референтен лихвен процент, съдържащо се в уведомление на Световната банка от 11 август 2021 г. и писмо-отговор на Република България от 4 февруари 2022 г. Член единствен. Ратифицира Споразумението между Република България и Международната банка за възстановяване и развитие за изменения на заемните споразумения на Република България с Международната банка за възстановяване и развитие, свързани с оттеглянето на Банката от използването на ЛИБОР като референтен лихвен процент, съдържащо се в уведомление на Световната банка от 11 август 2021 г. и писмо-отговор на Република България от 4 февруари 2022 г. Заключителна разпоредба Параграф единствен. Законът влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“.“
Благодаря, господин Гечев. Откривам дискусията. Има ли желаещи за изказване? Няма. Закривам дискусията. Преминаваме към гласуване на второ четене на Законопроекта, както беше представен от господин Гечев. Моля режим на гласуване. Госпожо Петрова?
За.
Благодаря. Гласували 119 народни представители общо: за 108 – общо, против 1, въздържали се 10. Предложението е прието. Преминаваме към следващата точка в дневния ред: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА ПИСМО ЗА ИЗМЕНЕНИЕ № 1 НА ФИНАНСОВИЯ ДОГОВОР МЕЖДУ РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ И ЕВРОПЕЙСКАТА ИНВЕСТИЦИОННА БАНКА (ПРОЕКТ „БЪЛГАРИЯ – СЪФИНАНСИРАНЕ ПО ФОНДОВЕТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ 2014 – 2020 Г. (СПЗ) “) ОТ 27 НОЕМВРИ 2014 Г. Доклад от Комисията по бюджет и финанси. Заповядайте, господин Гечев – имате думата.
Уважаеми господин Председател, колеги! Моля на основание чл. 43, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание да гласувате в залата да бъдат допуснати: господин Ивайло Яйджиев – заместник-министър на финансите, и Росица Димитрова – държавен експерт в дирекция „Международни финансови институции и сътрудничество“ в Министерството на финансите.
Благодаря. Подлагам на гласуване предложението за допуск в залата на господин Гечев. Моля режим на гласуване. Госпожо Петрова?
За.
Благодаря. Гласували 116 народни представители общо: за 116, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Моля да поканите представителите на Министерството на финансите в залата. Имате думата да представите Доклада на Комисията по бюджет и финанси. Само искам да информирам, че имаме доклади също от Комисията по европейските въпроси, по икономическа политика и иновации и по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление. Заповядайте.
Благодаря. „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Писмо за изменение № 1 на Финансовия договор между Република България и Европейската инвестиционна банка (проект „България – съфинансиране по Фондовете на ЕС 2014 – 2020 г. (СПЗ) “) от 27 ноември 2014 г., № 47-202-02-5, внесен от Министерския съвет на 2 март 2022 г. На заседание, проведено на 17 март 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха представителите на Министерството на финансите – Ивайло Яйджиев – заместник-министър, Светлана Панова – началник на отдел в дирекция „Международни финансови институции и сътрудничество“, Росица Димитрова и Десислава Лазова – държавни експерти, и Силвия Стойкова – главен експерт. Законопроектът беше представен от г-н Ивайло Яйджиев – заместник-министър на финансите. Финансовият договор между Република България и Европейската инвестиционна банка за структурен програмен заем в размер на 500 млн. евро (Финансов договор) , е подписан на 27 ноември 2014 г. и има за цел да подпомага усвояването на средствата от Фондовете на Европейския съюз. Средствата от заема постъпват в централния бюджет и имат за цел частично покриване на националното съфинансиране по проектите, изпълнявани по оперативните програми „Транспорт и транспортна инфраструктура 2014 – 2020 г.“ (ОПТТИ) , „Околна среда 2014 – 2020 г.“ (ОПОС) , и „Региони в растеж 2014 – 2020 г.“ (ОПРР) , приоритетни оси 1 и 7. Финансовият договор предвижда възможност на по-късен етап по искане на кредитополучателя и след одобрение от вътрешните компетентни органи на Банката обхватът на заема да бъде разширен и за други оперативни програми и сектори. Условие за усвояване на средства от структурния програмен заем от Европейската инвестиционна банка е одобряването от Банката на проекти по допустимите оперативни програми. До момента Европейската инвестиционна банка е одобрила 8 големи и 201 малки проекта, изпълнявани по трите оперативни програми, като разпределените от Банката средства от заема за покриване на националното съфинансиране по тези проекти са 371,5 млн. евро. През 2015 г. и 2019 г. бяха изтеглени първите два транша от заема в общ размер на 200 млн. евро. Като част от мерките на Европейската инвестиционна банка в отговор на COVID-19 Банката даде възможност на България да изтегли остатъка от заема в размер на 300 млн. евро без предварително одобрение на проекти. Средствата от третия транш постъпиха по сметка на централния бюджет на 15 април 2020 г. Изменението на Финансовия договор е поискано от българска страна във връзка с Решение № 256 на Министерския съвет от 14 април 2020 г. за прехвърляне на средства между оперативните програми 2014 – 2020 г. [[ОП]]за подкрепа на мерки за минимизиране на отрицателните последици от епидемичното разпространение на COVID-19 след извършен анализ на изпълнението на проектите, финансирани по трите допустими оперативни програми, на извършените разплащания по тях и на възможностите за ползване на заема за подпомагане на мерките, изпълнявани в рамките на оперативните програми в отговор на COVID-19. От Европейската инвестиционна банка е поискано в обхвата на заема да се включи Оперативна програма „Иновации и конкурентоспособност 2014 – 2020 г.“ и всички проекти в рамките на Приоритетна ос 1 „Устойчиво и интегрирано градско развитие“ на ОПРР, тъй като понастоящем само проектите, изпълнявани по инвестиционен приоритет „Устойчив градски транспорт“ на въпросната приоритетна ос на ОПРР, са допустими за финансиране със средства от заема. В отговор на искането на българското правителство бе подписано предложеното за ратифициране Писмо за изменение № 1 на Финансовия договор, с което в обхвата на заема се включва Оперативна програма „Иновации и конкурентоспособност 2014 – 2020 г.“, като допустими за финансиране ще са проектите по приоритетни оси 1, 2 и 3 от нея. Премахва се и ограничението по отношение на Приоритетна ос 1 на Оперативна програма „Региони в растеж 2014 – 2020 г.“, с което всички проекти по приоритетната ос вече са допустими за финансиране по Финансовия договор. Удължава се срокът за предоставяне на проекти за одобрение от Европейската инвестиционна банка от 31 декември 2022 г. на 31 декември 2026 г., както и срокът за предоставяне на докладите за приключване на големите проекти от 31 март 2025 г. на 31 юли 2027 г. Също така се въвеждат критерии за допустимост за финансиране на проектите по ОПИК на проектите в областта на кръговата икономика, на енергийната ефективност и научноизследователската и развойна дейност, както и за превозните средства и транспортните проекти и сектора на битовите отпадъци. Описват се дейностите, които Европейската инвестиционна банка не финансира. Тези допълнения Европейската инвестиционна банка прави за внасяне на по-голяма яснота относно политиката и правилата на банката за финансиране. Всички останали срокове и условия на Финансовия договор остават непроменени. С ратифицирането на изменението на Финансовия договор ще се разшири обхватът на заема, което, от една страна, ще осигури допълнителен ресурс за покриването на националното съфинансиране по проектите, изпълнявани по ОПИК, и ще допринесе за успешното изпълнение на мерките, изпълнявани в рамките на Оперативната програма за преодоляване на икономическите последици от разпространението на COVID-19. От друга страна, включването в обхвата на заема на всички проекти в рамките на Приоритетна ос 1 „Устойчиво и интегрирано градско развитие“ на ОПРР ще допринесе за тяхното успешно изпълнение и по този начин за подобряване на градската среда, качеството на живот и растежа в градовете в България и особено в настоящата сложна ситуация. Освен това разширяването на обхвата на заема ще позволи да бъдат изпратени на Европейската инвестиционна банка достатъчно проекти, така че да бъде осигурено получаването на одобрение от Банката за ползването на средства от заема за покриване на националното финансиране по тях в общ размер, покриващ размера на изтеглените траншове, и да се избегне връщането на средства от заема поради неизпълнение на проекти или намалено финансиране по тях. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Писмото за изменение № 1 на Финансовия договор подлежи на ратифициране със закон от Народното събрание на основание чл. 85, ал. 1, т. 5, 7 и 8 и ал. 3 от Конституцията на Република България. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: 14 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Писмо за изменение № 1 на Финансовия договор между Република България и Европейската инвестиционна банка (проект „България – съфинансиране по Фондовете на ЕС 2014 – 2020 г. (СПЗ) “) от 27 ноември 2014 г., № 47-202-02-5, внесен от Министерския съвет на 2 март 2022 г.“
Благодаря, господин Гечев. Сега идва ред на Доклада на Комисията по въпросите на Европейския съюз. Кой ще го представи? Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Писмо за изменение № 1 на Финансовия договор между Република България и Европейската инвестиционна банка (проект „България – съфинансиране по Фондовете на ЕС 2014 – 2020 г. (СПЗ) “) от 27 ноември 2014 г., № 47-202-02-5, внесен от Министерския съвет на 2 март 2022 г. На свое редовно заседание, проведено на 24 март 2022 г., Комисията по въпросите на Европейския съюз разгледа Законопроект за ратифициране на Писмо за изменение № 1 на Финансовия договор между Република България и Европейската инвестиционна банка (проект „България – съфинансиране по Фондовете на ЕС 2014 – 2020 г. (СПЗ) “) от 27 ноември 2014 г., № 47-202-02-5, внесен от Министерския съвет на 2 март 2022 г. Законопроектът беше представен от господин Ивайло Яйджиев – заместник-министър на финансите. На заседанието присъства и госпожа Росица Димитрова – държавен експерт в дирекция „Международни финансови институции и сътрудничество“ към Министерството на финансите. През ноември 2014 г. е подписан Финансов договор между Република България и Европейската инвестиционна банка за структурен програмен заем в размер до 500 млн. евро (Финансов договор) , имащ за цел да подпомага усвояването на средствата от Фондовете на Европейския съюз. Средствата от заема постъпват в централния бюджет и имат за цел частично покриване на националното съфинансиране по проектите, изпълнявани по оперативните програми „Транспорт и транспортна инфраструктура 2014 – 2020 г.“ (ОПТТИ) , „Околна среда 2014 – 2020 г.“ (ОПОС) , и „Региони в растеж 2014 – 2020 г.“ (ОПРР) , приоритетни оси 1 и 7, както и по Механизма за свързване на Европа (МСЕ) . Република България, действаща чрез Министерството на финансите, представлявано от министъра на финансите, с писмо от май 2020 г. поиска в обхвата на заема да се включи Оперативна програма „Иновации и конкурентоспособност 2014 – 2020 г.“ и всички проекти в рамките на Приоритетна ос 1 „Устойчиво и интегрирано градско развитие“ на ОПРР, тъй като понастоящем само проектите, изпълнявани по инвестиционен приоритет „Устойчив градски транспорт“ на въпросната приоритетна ос на ОПРР, са допустими за финансиране със средства от заема. В обхвата на заема се включва ОПИК, като допустими за финансиране са проектите по приоритетни оси 1, 2 и 3 на ОПИК, както и всички проекти по Приоритетна ос 1 на ОПРР. Също така се въвеждат критерии за допустимост за финансиране на проектите по ОПИК, както и на проектите в областта на кръговата икономика, на енергийната ефективност и научноизследователската и развойна дейност, както и за превозните средства и транспортните проекти и сектора на битовите отпадъци. С ратифицирането на Писмо за изменение № 1 на Финансовия договор между Република България и Европейската инвестиционна банка за финансиране на проект „България – съфинансиране по Фондовете на Европейския съюз 2014 – 2020 г. (СПЗ) “ от 27 ноември 2014 г. ще се разшири обхватът на заема, което, от една страна, ще помогне на българското правителство да се справи с нуждите от национално съфинансиране за изпълнението на проектите по ОПИК и ще допринесе за успешното изпълнение на мерките, предприети от българското правителство за преодоляване на икономическите последици от разпространението на COVID-19. Предложеният законопроект не води до въздействие върху държавния бюджет. По него не са провеждани обществени консултации и не е извършвана оценка на въздействието, тъй като Законопроектът попада в категорията актове по § 1а, т. 3 от Закона за нормативните актове. В резултат на проведено след дискусия гласуване с 10 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“ Комисията по въпросите на Европейския съюз предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Писмо за изменение № 1 на Финансовия договор между Република България и Европейската инвестиционна банка (проект „България – съфинансиране по Фондовете на ЕС 2014 – 2020 г.) от 27 ноември 2014 г., № 47-202-02-5, внесен от Министерския съвет на 2 март 2022 г.“ Благодаря.
Благодаря, госпожо Данева. Сега е на ред Докладът на Комисията по икономическа политика и иновации. Заповядайте.
„ДОКЛАД Относно: Законопроект за ратифициране на Писмо за изменение № 1 на Финансовия договор между Република България и Европейската инвестиционна банка (проект „България – съфинансиране по Фондовете на ЕС 2014 – 2020 г. (СПЗ) “) от 27 ноември 2014 г., № 47-202-02-5, внесен от Министерския съвет на 2 март 2022 г. На свое редовно заседание, проведено на 23 март 2022 г., Комисията по икономическа политика и иновации разгледа Законопроекта за ратифициране на Писмо за изменение № 1 на Финансовия договор между Република България и Европейската инвестиционна банка от 27 ноември 2014 г. Законопроектът беше представен от заместник-министъра на финансите Ивайло Яйджиев. Финансовият договор между Република България и Европейската инвестиционна банка за структурен програмен заем в размер на 500 млн. евро е подписан на 27 ноември 2014 г. Средствата от заема постъпват в централния бюджет и имат за цел частично покриване на националното съфинансиране по проекти, изпълнявани по оперативните програми „Транспорт и транспортна инфраструктура 2014 – 2020 г.“, „Околна среда 2014 – 2020 г.“ и „Региони в растеж 2014 – 2020 г.“, приоритетни оси 1 и 7. Договорът предвижда възможност по искане на кредитополучателя и след одобрение от вътрешните компетентни органи на банката обхватът на заема да бъде разширен и за други оперативни програми и сектори. Условие за усвояване на средства е одобряването от Банката на проекти по допустимите оперативни програми. През 2015 г. и 2019 г. са изтеглени първите два транша от заема в общ размер на 200 млн. евро. Като част от мерките на Европейската инвестиционна банка в отговор на COVID-19 Банката дава възможност на България да изтегли остатъка от заема без предварително одобрение на проекти. Изменението на Финансовия договор е в изпълнение на Решение № 256 на Министерския съвет от 14 април 2020 г. за прехвърляне на средства между оперативните програми за подкрепа на мерки за минимизиране на отрицателните последици от епидемичното разпространение на COVID-19. Поискано е в обхвата на заема да се включи Оперативна програма „Иновации и конкурентоспособност 2014 – 2020 г.“ (OПИК) и всички проекти в рамките на Приоритетна ос 1 „Устойчиво и интегрирано градско развитие“ и „Региони в растеж 2014 – 2020 г.“ Към момента само проектите, изпълнявани по инвестиционен приоритет „Устойчив градски транспорт“ по Приоритетна ос 1 са допустими за финансиране със средства от заема. В отговор на искането на българското правителство е подписано предложеното за ратифициране Писмо за изменение № 1 на Финансовия договор, с което в обхвата на заема се включва ОПИК, като допустими за финансиране ще са проектите по приоритетни оси 1, 2 и 3 на Оперативната програма. Премахва се ограничението по отношение на Приоритетна ос 1 на „Региони в растеж 2014 – 2020 г.“, с което всички проекти по Приоритетната ос вече са допустими за финансиране. Удължава се срокът за предоставяне на проекти за одобрение от 31 декември 2022 г. на 31 декември 2026 г., както и срокът за предоставяне на докладите за приключване – от 31 март 2025 г. на 31 юли 2027 г. Въвеждат се и критерии за допустимост за финансиране на проектите по ОПИК, на проектите в областта на кръговата икономика, на енергийната ефективност и научноизследователската и развойна дейност, както и за превозните средства и транспортните проекти и сектора на битовите отпадъци. Описват се и дейностите, които Европейската инвестиционна банка не финансира. Разширяването на обхвата на заема ще позволи на българското правителство да се справи с нуждите от национално съфинансиране за изпълнението на проектите по програма ОПИК, ще позволи получаването на одобрение от банката за ползването на средства от заема за покриване на националното финансиране в общ размер, покриващ размера на изтеглените траншове, и ще допринесе за успешното изпълнение на мерките, предприети от българското правителство за преодоляване на икономическите последици от разпространението на COVID-19. Всички останали срокове и условия на Финансовия договор остават непроменени. След представяне и обсъждане на Законопроекта се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: „за“ – 14, без „против“ и „въздържал се“ – 5 народни представители. Въз основа на гореизложеното и на основание чл. 85, ал. 1, т. 5, 7 и 8 и ал. 3 от Конституцията на Република България Комисията по икономическа политика и иновации предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Писмо за изменение № 1 на Финансовия договор между Република България и Европейската инвестиционна банка от 27 ноември 2014 г., № 47-202-02-5, внесен от Министерския съвет на 2 март 2022 г.“
Благодаря, господин Насър. Остана Докладът на Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление. Заповядайте.
„ДОКЛАД Относно: Проект на Закон за ратифициране на Писмо за изменение № 1 на Финансовия договор между Република България и Европейската инвестиционна банка (проект „България – съфинансиране по Фондовете на ЕС 2014 – 2020 г. (СПЗ) “) от 27 ноември 2014 г., № 47-202-02-5, внесен от Министерския съветна 2 март 2022 г. На редовно заседание, проведено на 15 март 2022 г., Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление обсъди Проект на закон за ратифициране на писмо за Изменение № 1 на Финансовия договор между Република България и Европейската инвестиционна банка (проект „България – съфинансиране по Фондовете на ЕС 2014 – 2020 г. (СПЗ) “) от 27 ноември 2014 г., № 47-202-02-5, внесен от Министерския съвет на 2 март 2022 г. От името на вносителите Законопроектът бе представен от госпожа Росица Велкова – заместник-министър на финансите. Финансовият договор между Република България и Европейската инвестиционна банка за структурен програмен заем в размер на 500 млн. евро е подписан на 27 ноември 2014 г. и има за цел да подпомага усвояването на средствата от Фондовете на ЕС. Средствата от заема постъпват в централния бюджет и имат за цел частично покриване на националното съфинансиране по проектите, изпълнявани по оперативните програми „Транспорт и транспортна инфраструктура 2014 – 2020 г.“, „Околна среда 2014 – 2020 г.“ (ОПОС) , и „Региони в растеж 2014 – 2020 г.“ (ОПРР) , приоритетни оси 1 и 7. Финансовият договор предвижда възможност на по-късен етап по искане на кредитополучателя и след одобрение от вътрешните компетентни органи на банката обхватът на заема да бъде разширен и за други оперативни програми и сектори. Изменението на Финансовия договор е поискано от българска страна във връзка с Решение № 256 на Министерския съвет от 14 април 2020 г. за прехвърляне на средства между оперативните програми 2014 – 2020 г. [[ОП]]за подкрепа на мерки за минимизиране на отрицателните последици от епидемичното разпространение на COVID-19 след извършен анализ на изпълнението на проектите, финансирани по трите допустими ОП, на извършените разплащания по тях и на възможностите за ползване на заема за подпомагане на мерките, изпълнявани в рамките на оперативните програми в отговор на COVID-19. От Европейската инвестиционна банка е поискано в обхвата на заема да се включи Оперативна програма „Иновации и конкурентоспособност 2014 – 2020 г.“ (OПИК) и всички проекти в рамките на Приоритетна ос 1 „Устойчиво и интегрирано градско развитие“ на ОПРР, тъй като понастоящем само проектите, изпълнявани по инвестиционния приоритет „Устойчив градски транспорт“ на въпросната приоритетна ос на ОПРР са допустими за финансиране със средства от заема. В отговор на искането на българското правителство бе подписано предложеното за ратифициране Писмо за изменение № 1 на Финансовия договор, с което в обхвата на заема се включва ОПИК, като допустими за финансиране ще са и проектите по приоритетни оси 1, 2 и 3 на ОПИК. Премахва се и ограничението по отношение на приоритетна ос 1 на ОПРР, с което всички проекти по приоритетната ос вече са допустими за финансиране по Финансовия договор. Удължава се срокът за предоставяне на проекти за одобрение от Европейската инвестиционна банка от 31 декември 2022 г. на 31 декември 2026 г., както и срокът за предоставяне на докладите за приключване на големите проекти от 31 март 2025 г. на 31 юли 2027 г. С ратифицирането на изменението на Финансовия договор ще се разшири обхватът на заема, което, от една страна, ще осигури допълнителен ресурс за покриването на националното съфинансиране по проектите, изпълнявани по ОПИК, и ще допринесе за успешното изпълнение на мерките, изпълнявани в рамките на Оперативната програма за преодоляване на икономическите последици от разпространението на COVID-19. От друга страна, включването в обхвата на заема на всички проекти в рамките на Приоритетна ос 1 „Устойчиво и интегрирано градско развитие“ на ОПРР ще допринесе за тяхното успешно изпълнение и по този начин за подобряване на градската среда, качеството на живот и растежа в градовете в България и особено в настоящата предизвикателна ситуация. След представянето на Законопроекта се проведе гласуване, в резултат на което Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление с 12 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“, предлага на Народното събрание Проект на закон за ратифициране на Писмо за изменение № 1 на Финансовия договор между Република България и Европейската инвестиционна банка (проект „България – съфинансиране по Фондовете на ЕС 2014 – 2020 г. (СПЗ) “) от 27 ноември 2014 г., № 47-202-02-5, внесен от Министерския съвет на 2 март 2022 г., да бъде приет на първо гласуване.“
Благодаря, господин Петков. Откривам дискусия по Законопроекта. Има ли желаещи за изказване? Не виждам. Трябва да закрия тогава дискусията и да преминем към гласуване на Законопроекта. Подлагам на първо гласуване Проект на Закон за ратифициране на Писмо за изменение № 1 на Финансовия договор между Република България и Европейската инвестиционна банка (проект „България – съфинансиране по Фондовете на Европейския съюз 2014 – 2020 г.“) от 27 ноември 2014 г., № 47-202-02-5, внесен от Министерския съвет на 2 март 2022 г. Моля режим на гласуване. Госпожо Петрова?
За.
Благодаря. Прекратете гласуването. Гласували общо 127 народни представители: за общо 117, против 10, въздържали се няма. Предложението е прието. Заповядайте, господин Гечев.
Господин Председател, колеги! На основание чл. 76, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание предлагам приетият на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Писмо за изменение № 1 на Финансовия договор между Република България и Европейската инвестиционна банка (проект „България – съфинансиране по Фондовете на ЕС 2014 – 2020 г.“) от 27 ноември 2014 г. № 47-202-02-5, внесен от Министерския съвет на 2 март 2022 г., да бъде приет и на второ гласуване в днешното пленарно заседание.
Благодаря, господин Гечев. Подлагам на гласуване предложението да разгледаме и на второ четене Законопроекта. Госпожо Петрова?
За.
Благодаря. Гласували 126 народни представители: за общо 116, против 9, въздържал се 1. Предложението е прието. Заповядайте, господин Гечев, да представите Законопроекта за второ четене.
„ЗАКОН за ратифициране на Писмо за изменение № 1 на Финансовия договор между Република България и Европейската инвестиционна банка (проект „България – съфинансиране по Фондовете на ЕС 2014 – 2020 г. (СПЗ) “) от 27 ноември 2014 г. Член единствен. Ратифицира Писмо за изменение № 1 на Финансовия договор между Република България и Европейската инвестиционна банка (проект „България – съфинансиране по Фондовете на ЕС 2014 – 2020 г. (СПЗ) “) от 27 ноември 2014 г., подписано от Европейската инвестиционна банка на 16 март 2021 г. в Люксембург и от Република България на 19 март 2021 г. в София. Заключителна разпоредба Параграф единствен. Законът влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“.“
Благодаря, господин Гечев. Откривам дискусията по Законопроекта. Има ли желаещи за изказвания? Не виждам. Закривам разискванията. Преминаваме към гласуване на второ четене на представения от господин Гечев законопроект. Госпожо Петрова?
За.
Благодаря. Гласували 126 народни представители: за общо 117, против 9, въздържали се няма. Законопроектът е приет и на второ четене. Преминаваме към следващата девета точка от дневния ред: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА МЕМОРАНДУМ ЗА РАЗБИРАТЕЛСТВО МЕЖДУ ПРАВИТЕЛСТВОТО НА КРАЛСТВО БЕЛГИЯ, МИНИСТЕРСТВОТО НА ОТБРАНАТА НА РЕПУБЛИКА АЛБАНИЯ, МИНИСТЕРСТВОТО НА ОТБРАНАТА НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ, ДЕПАРТАМЕНТА НА НАЦИОНАЛНАТА ОТБРАНА НА КАНАДА, МИНИСТЕРСТВОТО НА ОТБРАНАТА НА РЕПУБЛИКА ХЪРВАТИЯ, МИНИСТЕРСТВОТО НА ОТБРАНАТА НА ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА, МИНИСТЕРСТВОТО НА ОТБРАНАТА НА КРАЛСТВО ДАНИЯ, МИНИСТЕРСТВОТО НА ОТБРАНАТА НА РЕПУБЛИКА ЕСТОНИЯ, ФЕДЕРАЛНОТО МИНИСТЕРСТВО НА ОТБРАНАТА НА ФЕДЕРАЛНА РЕПУБЛИКА ГЕРМАНИЯ, МИНИСТЕРСТВОТО НА НАЦИОНАЛНАТА ОТБРАНА НА РЕПУБЛИКА ГЪРЦИЯ, МИНИСТЕРСТВОТО НА ОТБРАНАТА НА УНГАРИЯ, МИНИСТЕРСТВОТО НА ОТБРАНАТА НА ИТАЛИАНСКАТА РЕПУБЛИКА, МИНИСТЕРСТВОТО НА ОТБРАНАТА НА РЕПУБЛИКА ЛАТВИЯ, МИНИСТЕРСТВОТО НА НАЦИОНАЛНАТА ОТБРАНА НА РЕПУБЛИКА ЛИТВА, ПРАВИТЕЛСТВОТО НА ЧЕРНА ГОРА, МИНИСТЪРА НА ОТБРАНАТА НА КРАЛСТВО НИДЕРЛАНДИЯ, МИНИСТЕРСТВОТО НА ОТБРАНАТА НА РЕПУБЛИКА СЕВЕРНА МАКЕДОНИЯ, МИНИСТЕРСТВОТО НА ОТБРАНАТА НА КРАЛСТВО НОРВЕГИЯ, МИНИСТЪРА НА НАЦИОНАЛНАТА ОТБРАНА НА РЕПУБЛИКА ПОЛША, МИНИСТЪРА НА НАЦИОНАЛНАТА ОТБРАНА НА ПОРТУГАЛСКАТА РЕПУБЛИКА, МИНИСТЕРСТВОТО НА НАЦИОНАЛНАТА ОТБРАНА НА РУМЪНИЯ, МИНИСТЕРСТВОТО НА ОТБРАНАТА НА СЛОВАШКАТА РЕПУБЛИКА, МИНИСТЕРСТВОТО НА ОТБРАНАТА НА РЕПУБЛИКА СЛОВЕНИЯ, МИНИСТЪРА НА ОТБРАНАТА НА КРАЛСТВО ИСПАНИЯ, ПРАВИТЕЛСТВОТО НА РЕПУБЛИКА ТУРЦИЯ, МИНИСТЕРСТВОТО НА ОТБРАНАТА НА ОБЕДИНЕНОТО КРАЛСТВО ВЕЛИКОБРИТАНИЯ И СЕВЕРНА ИРЛАНДИЯ, ДЕПАРТАМЕНТА ПО ОТБРАНАТА НА СЪЕДИНЕНИТЕ АМЕРИКАНСКИ ЩАТИ И ВЪРХОВНОТО ГЛАВНО КОМАНДВАНЕ НА ОБЕДИНЕНИТЕ ВЪОРЪЖЕНИ СИЛИ НА НАТО В ЕВРОПА (SHAPE) ОТНОСНО ОРГАНИЗАЦИЯТА, АДМИНИСТРИРАНЕТО И ФИНАНСИРАНЕТО НА МЕЖДУНАРОДНОТО УЧИЛИЩЕ ВЪВ ВЪРХОВНОТО ГЛАВНО КОМАНДВАНЕ НА ОБЕДИНЕНИТЕ ВЪОРЪЖЕНИ СИЛИ НА НАТО В ЕВРОПА (SIS) , № 47-202-02-3, ВНЕСЕН ОТ МИНИСТЕРСКИЯ СЪВЕТ НА 13 ФЕВРУАРИ 2022 Г. Заповядайте, господин Зафиров, да представите Доклада на Комисията по този законопроект.
„ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Меморандум за разбирателство между правителството на Кралство Белгия, Министерството на отбраната на Република Албания, Министерството на отбраната на Република България, Департамента на националната отбрана на Канада, Министерството на отбраната на Република Хърватия, Министерството на отбраната на Чешката република, Министерството на отбраната на Кралство Дания, Министерството на отбраната на Република Естония, Федералното министерство на отбраната на Федерална република Германия, Министерството на националната отбрана на Република Гърция, Министерството на отбраната на Унгария, Министерството на отбраната на Италианската република, Министерството на отбраната на Република Латвия, Министерството на националната отбрана на Република Литва, правителството на Черна гора, министъра на отбраната на Кралство Нидерландия, Министерството на отбраната на Република Северна Македония, Министерството на отбраната на Кралство Норвегия, министъра на националната отбрана на Република Полша, министъра на националната отбрана на Португалската република, Министерството на националната отбрана на Румъния, Министерството на отбраната на Словашката република, Министерството на отбраната на Република Словения, министъра на отбраната на Кралство Испания, правителството на Република Турция, Министерството на отбраната на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия, Департамента по отбраната на Съединените американски щати и Върховното главно командване на Обединените въоръжени сили на НАТО в Европа (SHAPE) относно организацията, администрирането и финансирането на Международното училище във Върховното главно командване на Обединените въоръжени сили на НАТО в Европа (SIS) , № 47-202-02-3, внесен от Министерския съвет на 13 февруари 2022 г. На заседание, проведено на 10 март 2022 г., Комисията по отбрана разгледа посочения законопроект. Законопроектът и мотивите към него бяха представени от бригаден генерал Радостин Илиев, директор на дирекция „Отбранителна политика и планиране“ в Министерството на отбраната. Меморандумът за разбирателство е необходимо споразумение, което урежда специфичните условия за организацията и администрирането на Международното училище (SIS) от участниците, както и тези за осъществяване на техните финансови вноски, необходими за поддържане на ежегодната работа на звено „Общо обслужване“. Меморандумът ще замени действащия към момента Меморандум за разбирателство по отношение на Споразумението между Щаба на Върховното главно командване на Обединените въоръжени сили на НАТО в Европа (SHAPE) и Белгия относно създаването и функционирането на Международното училище в този щаб от 13 юли 1978 г. С настоящия меморандум се въвежда нова методика за калкулиране на годишните вноски, която разглежда равнопоставено участващите държави предвид факта, че разходите за построяването на новите сгради на училището са заплатени солидарно от тях, и се базира на реалния средногодишен брой обучаеми ученици през текущата година. В резултат на това годишният дял на вноската за България, определен като процент от бюджета на училището, съгласно настоящия меморандум ще бъде 0,46587 на сто, което е по ниско от заплащания до момента дял в размер на 0,86439 на сто. Участието на Министерството на отбраната в Меморандума може да доведе до финансови задължения, като те се определят въз основа на броя на децата, които се обучават в Международното училище. В допълнение участието в Меморандума създава различен режим от регламентирания в Наредбата за дългосрочните командировки в чужбина относно покриването на разходи за основно/средно образование на децата на дългосрочно командированите служители на длъжности на територията на SHAPE по реда на Наредбата. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което с 12 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“ Комисията по отбрана предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Меморандум за разбирателство между правителството на Кралство Белгия, Министерството на отбраната на Република Албания, Министерството на отбраната на Република България, Департамента на националната отбрана на Канада, Министерството на отбраната на Република Хърватия, Министерството на отбраната на Чешката република, Министерството на отбраната на Кралство Дания, Министерството на отбраната на Република Естония, Федералното министерство на отбраната на Федерална република Германия, Министерството на националната отбрана на Република Гърция, Министерството на отбраната на Унгария, Министерството на отбраната на Италианската република, Министерството на отбраната на Република Латвия, Министерството на националната отбрана на Република Литва, правителството на Черна гора, министъра на отбраната на Кралство Нидерландия, Министерството на отбраната на Република Северна Македония, Министерството на отбраната на Кралство Норвегия, министъра на националната отбрана на Република Полша, министъра на националната отбрана на Португалската република, Министерството на националната отбрана на Румъния, Министерството на отбраната на Словашката република, Министерството на отбраната на Република Словения, министъра на отбраната на Кралство Испания, правителството на Република Турция, Министерството на отбраната на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия, Департамента по отбраната на Съединените американски щати и Върховното главно командване на Обединените въоръжени сили на НАТО в Европа (SHAPE) относно организацията, администрирането и финансирането на Международното училище във Върховното главно командване на Обединените въоръжени сили на НАТО в Европа (SIS) , № 47-202-02-3, внесен от Министерския съвет на 13 февруари 2022 г.“
Благодаря, господин Зафиров. Откривам дискусия по Законопроекта за ратификация. Докато четяхте, се чудех коя страна ми липсва – май Люксембург не участва в това? Има ли изказвания по Законопроекта? Не виждам. Закривам разискванията. Не знам дали е допустимо по стенограма да не ги изчитам отново? Мисля, че няма нужда. Подлагам на първо гласуване представения Законопроект за ратифициране на Меморандума за разбирателство между изброените правителства и Върховното главно командване на Обединените въоръжени сили на НАТО в Европа (SIS) . Госпожо Петрова?
За.
Благодаря. Гласували 126 народни представители: за общо 126, против и въздържали се няма. Законопроектът е приет на първо четене. Заповядайте, господин Зафиров.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! На основание чл. 76, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание предлагам така приетият на първо гласуване Законопроект да бъде приет и на второ гласуване.
Благодаря, господин Зафиров. Подлагам на гласуване предложението да приемем Законопроекта и на второ четене в днешното заседание. Госпожо Петрова?
За.
Благодаря. Гласували 122 народни представители: за 111 – общо, против 11, въздържали се няма. Предложението е прието. Господин Зафиров, ще научим повечето държави членки. Моля още веднъж да го изчетете.
Уважаеми дами и господа народни представители! „ЗАКОН за ратифициране на Меморандум за разбирателство между правителството на Кралство Белгия, Министерството на отбраната на Република Албания, Министерството на отбраната на Република България, Департамента на националната отбрана на Канада, Министерството на отбраната на Република Хърватия, Министерството на отбраната на Чешката република, Министерството на отбраната на Кралство Дания, Министерството на отбраната на Република Естония, Федералното министерство на отбраната на Федерална република Германия, Министерството на националната отбрана на Република Гърция, Министерството на отбраната на Унгария, Министерството на отбраната на Италианската република, Министерството на отбраната на Република Латвия, Министерството на националната отбрана на Република Литва, правителството на Черна гора, министъра на отбраната на Кралство Нидерландия, Министерството на отбраната на Република Северна Македония, Министерството на отбраната на Кралство Норвегия, министъра на националната отбрана на Република Полша, министъра на националната отбрана на Португалската република, Министерството на националната отбрана на Румъния, Министерството на отбраната на Словашката република, Министерството на отбраната на Република Словения, министъра на отбраната на Кралство Испания, правителството на Република Турция, Министерството на отбраната на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия, Департамента по отбраната на Съединените американски щати и Върховното главно командване на Обединените въоръжени сили на НАТО в Европа (SHAPE) относно организацията, администрирането и финансирането на Международното училище във Върховното главно командване на Обединените въоръжени сили на НАТО в Европа (SIS) Член единствен. Ратифицира Меморандума за разбирателство между правителството на Кралство Белгия, Министерството на отбраната на Република Албания, Министерството на отбраната на Република България, Департамента на националната отбрана на Канада, Министерството на отбраната на Република Хърватия, Министерството на отбраната на Чешката република, Министерството на отбраната на Кралство Дания, Министерството на отбраната на Република Естония, Федералното министерство на отбраната на Федерална република Германия, Министерството на националната отбрана на Република Гърция, Министерството на отбраната на Унгария, Министерството на отбраната на Италианската република, Министерството на отбраната на Република Латвия, Министерството на националната отбрана на Република Литва, правителството на Черна гора, министъра на отбраната на Кралство Нидерландия, Министерството на отбраната на Република Северна Македония, Министерството на отбраната на Кралство Норвегия, министъра на националната отбрана на Република Полша, министъра на националната отбрана на Португалската република, Министерството на националната отбрана на Румъния, Министерството на отбраната на Словашката република, Министерството на отбраната на Република Словения, министъра на отбраната на Кралство Испания, правителството на Република Турция, Министерството на отбраната на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия, Департамента по отбраната на Съединените американски щати и Върховното главно командване на Обединените въоръжени сили на НАТО в Европа (SHAPE) относно организацията, администрирането и финансирането на Международното училище във Върховното главно командване на Обединените въоръжени сили на НАТО в Европа (SIS) , подписан на 14 април 2021 г. в гр. Монс, Кралство Белгия.“
Благодаря, господин Зафиров. Откривам дискусия по Законопроекта. Има ли изказвания? Няма. Закривам дискусията и преминаваме към гласуване на второ четене на така представения от господин Зафиров Законопроект. Госпожо Петрова.
За.
Гласували общо 122 народни представители: за 122, против и въздържали се няма. Предложението е прието и с това е приет на второ четене Законопроектът за ратификация. Преминаваме към точка десета от дневния ред, където господин Гечев, мисля, че ще има възможност да се прояви. Това е ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА ДОГОВОРА (ПИСМО ЗА ПРЕДЛАГАНЕ И ПРИЕМАНЕ НА ОФЕРТА/LETTER OF OFFER AND ACCEPTANCE – LOA) ЗА ДОПЪЛНЕНИЕ И ИЗМЕНЕНИЕ № 1 (AMENDMENT № 1) КЪМ МЕЖДУНАРОДЕН ДОГОВОР (LOA) BU-P-AAD „SIDEWINDER AIM 9X БЛОК II РАКЕТИ, СВЪРЗАНИ МАТЕРИАЛИ И УСЛУГИ“ (SIDEWINDER AIM 9X BLOCK II MISSILES, ASSOCIATED MATERIAL AND SERVICES) . Има Доклад на Комисията по отбрана. Заповядайте, господин Александров.
Благодаря Ви, господин Председател. „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Договора (Писмо за предлагане и приемане на оферта/Letter of Offer and Acceptance – LOA) за допълнение и изменение № 1 (Amendment № 1) към Международен договор (LOA) BU-P-AAD „Sidewinder AIM 9X Блок II ракети, свързани материали и услуги“ (Sidewinder AIM 9X Block II Missiles, associated material and services) , № 47-202-02-6, внесен от Министерския съвет на 2 март 2022 г. На заседание, проведено на 10 март 2022 г., Комисията по отбрана разгледа посочения законопроект. Законопроектът и мотивите към него бяха представени от бригаден генерал Радостин Илиев, директор на дирекция „Отбранителна политика и планиране“ в Министерството на отбраната. LOA BU-P-AAD A1 не променя заплатената от Република България стойност на подписания през 2019 г. договор LOA BU-P-AAD. Същият предвижда за сметка на останали неизразходвани средства по договора след възлагане на всички поръчки по отделните линии да се придобият още 3 броя Sidewinder AIM 9Х Block II ракети, контейнер и резервни части за тях. Срокът за приемане на офертата и приключване на процеса за ратифициране на LOA BU-D-AAD А1 изтече на 15 декември 2021 г. и същият не може да се продължи. LOA BU-P-AAD А1 е изготвен съобразно изискванията на американското законодателство за военни продажби по Програмата Foreign Military Sales (FMS) , която строго регламентира възможностите за придобиване на американско военно оборудване и техника. Правната уредба на Програма FMS позволява правителството на САЩ да променя съдържанието на FMS договори чрез предлагане на допълнения и изменения в тях и това е нормална практика. Причина за това са особеностите на програма FMS, транспонирани като стандартни условия на договорите (LOA Standard Terms and Conditions) . Подписването на предложени от правителството на САЩ допълнения и изменения към FMS договори в рамките на установения от програмата срок (2 месеца) е много важно, защото забавянето и удължаването на този срок може да има негативни финансови отражения и забавяне в хода за изпълнение. Въпреки времевите ограничения на американските изисквания българската страна следва да изпълни националната процедура по одобряване на проектите на изменения, предвидена в Закона за международните договори на Република България и тяхната ратификация, предвид обстоятелството, че се променя санкциониран от Народното събрание международен договор. От страна на американското правителство е отправено искане подписаното LOA BU-P-AAD А1 да се третира като съдържащо контролирана некласифицирана информация (Controlled Unclassified Information-CUl) , която не би следвало да става публично достояние. Това изключва и възможността за обнародването й в „Държавен вестник“. Предвид необходимостта от гарантиране на конфиденциалността в чл. 2 от Законопроекта се предлага Народното събрание да разпореди международните договори да не се обнародват. Такава възможност е предвидена в чл. 25, ал. 2 от Закона за международните договори на Република България, според която органът, който дава съгласие за обвързване на България с международен договор, може в акта за обвързване да разпореди той да не се обнародва. LOA BU-P-AAD А1 не предвижда увеличаване на финансовите задължения за българската държава, но дава възможност за оптимизиране на доставките от страна на САЩ, свързани с изпълнение на договора по придобиване на многоцелеви изтребител. От членовете на Комисията по отбрана участие в обсъждането взеха заместник-председателите Николай Дренчев, Христо Гаджев и Александър Александров. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което с 16 гласа „за“, без „против“ и 1 „въздържал се“ Комисията по отбрана предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Договора (Писмо за предлагане и приемане на оферта/Letter of Offer and Acceptance – LOA) за допълнение и изменение № 1 (Amendment № 1) към Международен договор (LOA) BU-P-AAD „Sidewinder AIM 9X Блок II ракети, свързани материали и услуги“ (Sidewinder AIM 9X Block II Missiles, associated material and services) , № 47-202-02-6, внесен от Министерския съвет на 2 март 2022 г.“ Благодаря.
Благодаря, господин Александров. Откривам дискусия по Законопроекта. Господин Гуцанов, заповядайте, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Надявах се, че колегите от ГЕРБ ще бъдат в залата, както преди малко, когато четоха декларацията. Искам да Ви запозная с едни данни, които не са от Секретна секция. България сме купили F-16 Block 70 осем броя самолети на стойност 1 млрд. 673 млн. долара. Бахрейн – F-16 Block 70 – 16 самолета за цена от 1 млрд. 200 млн. долара. Словакия – F-16 Block 70 – 14 броя за 1 млрд. 800 милиона. Гърция – F-35 – 10 броя, преговарят се в момента – около 1 млрд. долара. Гърция – F-16 Block 50 и Block 52 плюс за модернизация от Block 50 и Block 52 плюс, до Block 70 – за 1 млрд. 450 млн. долара. Полша – F-35А – 32 броя, в момента се водят преговорите, за 1 млрд. 720 млн. долара. Уважаеми колеги, забелязвате ли някаква разлика в цените? Естествено, че ще подкрепим в момента да вземем трите ракети, които се дават допълнително. Това е съвсем нормално. Но как е бил подписан този договор? Някой купува ли си на зелено нещо на много по-скъпа цена от това, което би било, ако продукцията е произведена? [[Шум и реплики.]] Не коментираме, че самолетите трябваше да бъдат предоставени на въоръжение в Република България през 2023 г., а ще бъдат през 2025 г. с неясно кой, къде и как ще ги произведе, при положение че в момента на България са необходими тези военни самолети. [[Шум и реплики.]] Наистина необходими! Какви са тези самолети и кой и как е подписал този договор? Аз мисля, че други органи е крайно време да започнат да коментират тази сделка, а не ние тук в Народното събрание да се препираме. Това наистина е нещо близко до национално предателство. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България.“]]
Благодаря, господин Гуцанов. Реплики към изказването? Заповядайте, господин Биков, първа реплика, Вие втора и господин Гаджев трета, ако няма от друга група. Няма.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Няма да обяснявам другите държави колко самолети са купили, преди ние изобщо да направим тази поръчка F-16 и така нататък. Аз искам да ми отговорите съвсем кратко и конкретно – обвинявате ли някого в корупция, първо? Второ, кого обвинявате – българското правителство или американското правителство? Ако обвинявате българското, означава, че американското правителство е взело някакъв рушвет. Ако обвинявате американското, означава, че то е корумпирано по някакъв начин. [[Шум, реплики и възгласи: „Еее!“ от „БСП за България“.]] Това казвате. Като говорите така, сега давайте конкретните отговори, да видим тази сделка, да я проверим из основи – кой е корумпиран тук и кой е направил злоупотреби? [[Шум и реплики.]] Надявам се, че ще ми отговорите ясно – така, както тук ясно вадихте някакви данни от контекста. Това не са круши, да Ви кажа, нито са ябълки, това са самолети. И не можете да сравнявате ей така цените, при положение че – ще видите, че следващата партида самолети ще бъдат много по-евтини, защото вече имаме търговски отношения, каквито нямахме. [[Шум, реплики и възгласи: „Еее!“ от „БСП за България“.]] Между другото, и това ще го кажа на колегите от „Демократична България“, които също ги няма, това се случи въпреки Вашите коалиционни партньори от БСП – тази сделка, и благодарение, въпреки тяхната воля, ние вече ще имаме модерно въоръжение в авиацията, а няма да караме „Москвич“. [[Шум и реплики от „БСП за България“.]]
Благодаря, господин Биков. Заповядайте, господин Дренчев, за втора реплика.
Господин Председател, уважаеми колеги, господин Гуцанов! Съгласен съм с Вас, че това е една изключително порочна сделка, в която има много съмнения и която въпреки похарчените милиарди не изпълнява основната си функция, а именно да даде някакви възможности на нашата авиация, която е докарана до смешно и жалко положение. Не съм съгласен с Вас в едно отношение, именно това, че обвинихте ГЕРБ. Трябва да напомним, че по време на тяхното управление имаха един коалиционен партньор, чийто подпис на техен вицепремиер, имам предвид господин Каракачанов, стои под този договор и под този комплект от договори, които в крайна сметка харчат едни пари, вместо да дадат каквато и да било техническа възможност на нашата авиация.
Благодаря, господин Дренчев. Трета реплика? Господин Гаджев, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Гуцанов! Господин Председател, ето така става, като няма представител на вносителя. Аз настоях по друга точка, но Вие вземете си го за пример също, защото няма кой да даде примери в момента и да обясни. Уважаеми господин Гуцанов, като сравнявате едни параметри на различни сделки, хубаво е да ги сравнявате в цялост, но няма как да ги сравнявате в цялост, защото всяка една от тях включва различни пакети. При купуването на определена бойна платформа не купувате само самолет или фюзелаж – купувате много други различни неща. Колегите, които бяха в Четиридесет и четвъртото народно събрание, имаха възможност да се запознаят с целия пакет, вътре с ценовите параметри и така нататък. За съжаление, тогава от колегите от БСП нямаше активност, може би само един народен представител ги беше прочел. Колкото до това цените какви са, така както беше казано, цените се определят и са еднакви за всички страни, които са сключили подобен тип договори. Впрочем със Словакия са абсолютно същите, каквито са и за България. Влизането в подобни спекулации не помага на един качествен дебат. И другото нещо, на което бих искал да Ви обърна внимание, е, когато си говорим за закупуването на хартия – посочете ми, моля Ви, един производител, държава или фирма производител, която държи един, два, пет или осем самолета на склад и чака някой да ги купи. Впрочем дори и нова кола да си купувате в момента, чакате между шест и осем месеца да Ви я произведат, така че пак си я купувате на хартия. Впрочем и другите неща, които в момента правителството е подписало, въпреки не много умните изказвания на вицепремиера Асен Василев въоръжение по принцип се купува на хартия, защото няма държава и няма фирма производител, която да държи складови наличности. И в заключение бих искал да Ви информирам, преди няколко седмици имаше среща в Народното събрание с представители на американското правителство, където от Държавния департамент изразиха желание в Комисията по отбрана да ни запознаят с всичките параметри, забавяния и различни казуси, които възникват по този договор. Надявам се председателят на Комисията да организира тази среща. Благодаря.
Благодаря, господин Гаджев. Имате думата за дуплика, господин Гуцанов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Господин Гаджев, аз съм съгласен донякъде с Вас, само че никой не плаща 100% напред. И сумата от 1 млрд. 673 милиона, дадени от най-слабата икономически и бедна държава в Европа на най голямата икономика в света, мисля, че можеха по друг начин да бъдат водени тези разговори и тези преговори. [[Шум и реплики.]] Що се отнася до цените, аз прочетох за същите самолети, със същите блокове – няма никаква разлика. Що се отнася дали има корупция, или няма корупция, господин Биков, има други органи, които трябва да кажат. Аз не съм казал дали има корупция, или няма корупция, а казах, че се надявам други органи да кажат най-накрая какво се случва с тази сделка. Но считам, че трябваше да има превъоръжаване на нашите Военновъздушни сили – това е безспорно, но не и по този начин, по който това се случва, защото с тези пари можеше да се направи така, че самолетите вече да бъдат тук или да бъдат на други параметри, а не на тези, с които ние в момента разполагаме. Така че мисля, че няма някой, който да не е наясно какво е можело да се случи и какво се е случило. И неслучайно все още се говори за самолетите на хартия. Дано все пак те да дойдат след пет години. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Гуцанов. Има ли други изказвания по Законопроекта? Заповядайте, господин Гечев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми колеги в пленарната зала, и най-вече колегите от ГЕРБ, Вие си спомняте от тази трибуна колегите и аз какво Ви казах, и то се сбъдна. Аз Ви казах, че такъв договор няма в света и той е унизителен за Република България и е срам за нашия основен партньор в НАТО – Съединените американски щати. Това, което сега се прави, обърнете внимание, Съединените американски щати в отчайващ пиар, след като заявиха, че ще видим самолетите през крив макарон, ни подхвърлят три трохички. Знаете ли колко струва една ракетка? Отворете Уикипедия – 386 хил. долара, тоест прибират 1 милиард и 600 милиона на българския народ и ни казват: няма да Ви доставим стоката! Къде се намират те – парите на българския народ, милиард и шестотин? А те ни казват: самолети няма, защото чистачката на „Локхийд“ кихнала от COVID-19 и не могат да изпълнят поръчката?! Това е изключителна наглост, наглост от страна на американското правителство и срам за българското правителство, защото американците не са виновни, виновни сте Вие – от ГЕРБ и ВМРО, и по-точно… [[Ръкопляскания и възгласи от „БСП за България“: „Браво!“]] Понеже питахте: министър-председател Бойко Методиев Борисов дал парите на България – няма самолети, Каракачантов – министър на отбраната, ходи с един плик, дал милиард и половина – няма самолети. Къде е Вашият о.з. генерал Попов, с който спорехме тук, защо го скрихте – няма го в пленарната зала, който плати милиард и половина – няма самолети?! И най-страшното е – тук ще ни подхвърлят трохи – 1 млн. долара при 1 милиард и 600, и имат наглостта да ни кажат, че стоката е платена и няма да я доставят?! И най-страшното, от което съм възмутен като българин, ние сме оставени фронтова държава в момента. България е член на НАТО, те ще си изпълняват в момента поръчката към Малайзия, понеже оттам доставят петрол, но няма да доставят на партньора си от НАТО самолетите. Уважаеми колеги от ГЕРБ, тук трагедията е страшна, тъй като беше казано от експертите: те съсипват българската авиация и аз си мисля дали не е нарочно, защото на „МиГ-29“ изтича ресурсът, и на „Су-25“ и президентът, който е бивш командващ на Военновъздушните сили, каза, че ще има един период от пет-шест години, в който ще хвърчат врабчета в небето на България в резултат на този престъпен договор, който беше подписан. Престъпен договор! Няма неустойки в договора, прочетох го в „Секретна секция“, няма неустойки – няма, гаранцията е шест месеца. И Ви казах от тази трибуна: една кафемелачка да си купите, гаранцията е две години по БДС, а на нас ни доставят може би през 3076 г. самолети със шест месеца гаранция?! Къде са неустойките на нашите партньори от НАТО за недоставената стока? Няма значение дали са Съединените щати, дали е Пакистан, или е Бимбинистан. Важно е договор, като не се изпълнява – се плаща, само че нашите юнаци са подписали договор, в който няма неустойки! Вие помните ли, че наскоро излезе в медиите: някаква руска фирма ли беше, закъсня с ремонта на вертолети или самолети и им платиха какво? Неустойка! Така ли беше? А бе, къде са неустойките на българския народ, къде са и самолетите? Така че тези хора, понеже питате кои са: Бойко Методиев Борисов, Каракачанов на отбраната, о.з. генерал Попов – какво са направили те? Според мен те са рискували способността на българската държава да се защити. За съжаление, те ще погребат българската авиация! И завършвам с това: срам за партньорите ни от Съединените американски щати, които излъгаха, че ще ни доставят самолетите, и сега ни подхвърлят някакви три ракетки. Какво ще ги правите? От ГЕРБ ги вземете и си направете една цветна снимка! Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“ и възгласи: „Браво!“]]
Благодаря, господин Гечев. Има ли реплики към това изказване? Не виждам. За изказване ли, господин Костадинов? Заповядайте.
Благодаря, господин Председателстващ. Господин Гечев, аз продължавам оттам, откъдето Вие свършихте, защото съм абсолютно съгласен с всичко, което Вие казахте, искам само обаче да добавя нещо извън това, което беше споменато. Цената, която Вие коментирате за ракетите, е 380 хиляди според Уикипедия. Според сегашния договор, който обаче трябва да се гласува, цената е 536 хиляди, а цената, на която сме ги купили – първите 12, е 670 хиляди. 670 хиляди са купени първите 12 ракети. Тези, които сега в момента ще получим, американската страна ги е оценила по-евтино – на 536 хиляди. Още веднъж повтарям: цената, която беше споделена от господин Гечев и която действително в Уикипедия стои като информация, е 380 хиляди. Големият въпрос обаче е в следното нещо. Всичко беше точно така. Ще има ли обаче смелост българското правителство сега да постави въпроса пред американската страна на нашите така наречени партньори, съюзници или както там им казват на евро-атлантическите господари, ще има ли смелост българското правителство това, което каза българският народен представител, да го каже и пред нашите така наречени съюзници? [[Шум и реплики.]] Защото всичко е точно така, всичко е точно така, както беше казано. Договорът е неизгоден, той е лобистки, в него има включена и цена за откуп на тогавашния кабинет, има включена и комисиона, има включено всичко. Защо сега, след като има ново управление, този въпрос не е поставян и не се поставя? Тук е лесно сега да излезем и да скочим на ГЕРБ, няма проблем. Какво правим обаче с тези, от които най-вече зависи, американците, защото в тях е хлябът, в тях е ножът. Въпросът тук не е вече да бъде вътрешнополитически дебат, защото така или иначе злото е сторено, парите са дадени и американците казват, че ще ги получим самолетите евентуално през 2030 г. Има ли воля в българското правителство, желание най-вече, кураж, както искате го наречете, да застане и да каже всичко това, което вече веднъж беше казано на американската страна? Има ли желание и воля в българското правителство да каже, да напомни на американците, че освен всичко друго сме им дали и четири бази безплатно, което е абсолютен прецедент в света? Няма друг такъв случай – проверявали сме. Повече от 130 американски бази в света има, нито една от тях не е дадена безплатно. Някъде се дава бартер, примерно да кажем военна техника вместо заплащане в кеш, навсякъде американците си плащат – повече или по-малко. Знаете ли, дори плащат на Куба, на Фидел Кастро плащат за Гуантанамо. Символична е сумата – някъде от порядъка на 100 – 200 долара, защото сделката с Куба е сключена през 1898 г. и още важи, но дори и на Фидел Кастро плащат, плащаха де, той Фидел Кастро отдавна не е жив, на Куба плащат. На нас обаче не. Ето това е безкрайно унизително. Унизително за нас като българи! И всичко това, което беше казано, което още веднъж повтарям, и ние подкрепяме, трябва да се казва не тук на тях, трябва да се казва на тези, които в момента трябва да изпълнят договора, и да се иска, хайде да не използвам думата репарации, защото не сме в позицията да го искаме това нещо, но да се искат компенсации за България, и то не три ракети – при това на цена пак завишена, а да се иска много повече. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, господин Костадинов. Има ли реплики? Не виждам. Мисля, че трябва да прекратим заседанието. Ще продължим утре по тази точка след първите три, които са фиксирани. Закривам заседанието. Утре в 9,00 ч. продължаваме. [[Звъни.]]