[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 9. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket, és mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tóth Bertalan frakcióvezető úr, MSZP-képviselőcsoport: „Igazságos Magyarországot!” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Holnap lesz 25 éve, hogy az ENSZ Közgyűlése október 17-ét a szegénység elleni küzdelem napjává nyilvánította. Ez a nap a szegénység és a nyomor felszámolásának szükségességéről szól, erre hívja fel a figyelmet, arra a küzdelemre, amely szemmel láthatólag a Fideszt nem érdekli. Hiszen emlékezhetünk Lázár János szavaira, aki úgy fogalmazott: akinek nincs semmije, az annyit is ér. Mert a jelenlegi miniszterelnök, mint egyfajta Don Quijote - vagy Sancho Panza -, inkább küzd a saját kitalált démonaival: Brüsszellel, Sorossal, nihilistákkal, kommunistákkal, alpinistákkal, biciklistákkal, Erős Pistákkal - már nem nagyon tudjuk követni. Olyannyira értelmetlen ügyek ezek, hogy még az önök frakcióvezetője, Gulyás Gergely sem tudja megvédeni a nemzeti konzultációnak csúfolt gyűlöletkampányukat, és két jeles volt miniszterük, Martonyi János és Stumpf István is kritizálja a kormányt, sőt Navracsics Tibor, az önök volt vezetője cáfolja azokat az állításokat, amelyek a konzultációban szerepelnek. Ezekre az ostoba és teljesen értelmetlen ügyekre az önök nem stróman háttérembereinél - köztük Rogán Antal szomszédjánál - több mint százmilliárd forintot költöttek el, miközben az elmúlt hét és fél évben az adóforintokból kevesebbet költöttek egészségügyre, oktatásra, jóléti vagy szociális kiadásokra. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha valaminek van értelme, akkor az a szegénység elleni küzdelem. No de nem abban az értelemben, ahogy ezt önök teszik, hogy a saját családjuk vagyoni helyzetére gondolnak - ahogy láthatjuk, most már az Orbán-családban is az „off-soros” terv éppen kialakulóban van. Mert az államilag szervezett maffiahálózat családtagjai nem szegények. Mindenki pontosan látja az urizáló fideszes elit életét, a helikopterezés iránti vágyukat, az EU-s pénzek lerablását, látjuk Mengyi Rolandot, Simonka Györgyöt, Farkas Flóriánt, látjuk a képmutatást és a rongyrázást. De látjuk azt is, hogy a kiváltságosok kormánya az elmúlt nyolc évben tovább mélyítette a magyar társadalomban meglévő különbségeket. Azoknak adott többet, akiknek amúgy is több van. A nyugdíjrendszer szétverésével, a magánnyugdíjpénzek lenyúlásával, a korai nyugdíjba vonulás lehetőségének elvételével, a rokkantnyugdíjak megszüntetésével több száz ember vagyoni helyzetét lehetetlenítették el, jövedelmi helyzetét bizonytalanították el. A családtámogatásokból azok kapnak többet, akiknek amúgy is több van. Nem véletlenül beszélnek közgazdászok, szociológusok dolgozói szegénységről, gyermekszegénységről, fiatalok munkanélküliségéről, lakhatási válságról, az oktatás szétveréséről, az egészségügy tragikus helyzetéről - de említhetném a fogyatékkal élők kiszolgáltatottságát is - vagy az elszegényedő, magára hagyott idős emberekről. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezért mondjuk azt, hogy tegyünk igazságot. Önöknek 2018-ban menniük kell, mert havonta ezer családot raknak ki az utcára. Százezer család nem tudja fizetni a jelzáloghitelét. 2010 óta sem a családi pótlék, sem a minimálnyugdíj nem emelkedett egy fillérrel sem. Mészáros „nem stróman” Lőrincnek 11 millió forintos az órabére - még akkor is, ha alszik -, mindeközben ápolók és tanárok nem tudnak megélni a fizetésükből. Megszüntették a minimálbér adómentességét, és odaadták a gazdagoknak. Egymillió magyar ember nem tudja befűteni a lakását. Kétmillió magyar embernek van rezsitartozása. Kétmillió nyugdíjas több mint fele százezer forint alatti nyugellátásban részesül. A magyar embereknek biztos megélhetésre van szükségük, egy igazságos Magyarországra. Gyermekeknek, fiataloknak, felnőtteknek, időseknek egyaránt. Ezért teszünk igazságot 2018-ban. Igazságot teszünk a fizetések terén, megszüntetjük a minimálbér adómentességét. Igazságot teszünk a nyugdíjak terén, megduplázzuk a nyugdíjminimumot, felzárkóztatjuk a százezer forint alatti nyugdíjakat. Igazságot teszünk az energiaszámlákban, harmadával csökkentjük a kisfogyasztók gázszámláját, és nem hagyjuk fűtetlen lakásokban megfagyni az egyedülálló idős embereket. Közös jövőnkért, egy igazságos Magyarországért! Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ma sem maradt el a baloldal felszólalásából a bevándorlási kérdés elbagatellizálása, amikor Erős Pistához és hasonló komoly dolgokhoz hasonlította a képviselő úr azt a veszélyt, amely Magyarországra és egész Európára ugyanúgy leselkedik. [[Gőgös Zoltán: Nincs Soros-terv, ezt te is tudod, ugye?]] Úgy látszik, hiába a német választások eredménye, hiába az osztrák választások eredménye, ezt nem veszi észre az MSZP, és továbbra is bagatellizálni igyekszik ezt az egész kérdést. [[Közbeszólás az MSZP soraiból.]] Arra már az elmúlt évszázadokban sokszor volt példa, hogy adott esetben magyarok labanc politikát folytattak, de hogy a labancok elkezdjenek kuruc politikát folytatni, és egy egyértelmű politikai fordulat következzen be egy osztrák választáson, amelyben, úgy látszik, az osztrákok a választás után még több javaslatot fognak a magyar álláspontból magukévá tenni, erre a történelemben nem volt még példa, a labancok kurucosodására, de az MSZP ezt nem veszi észre, hanem továbbmegy azon az úton, amit korábban is követett, és elbagatellizálta a bevándorlást, nem védte meg Magyarországot. Tisztelt Képviselő Úr! Szociális érzékenységről beszélni abban a Szocialista Pártban, amelynek ideje alatt, ha dönteni kellett, hogy a kevés pénzből élő emberek vagy a multinacionális vállalatok oldalára áll a kormány, akkor a szocialista kormány minden egyes esetben a nagyvállalati érdeket szolgálta ki, és sohasem vette figyelembe azoknak az embereknek a helyzetét, akik szociálisan ki vannak rekesztve vagy nehéz helyzetben vannak; azt hiszem, hogy egyértelmű, hogy a szocialisták mindig a nagyvállalati érdeket vették figyelembe. [[13.10]] Ezért mondta önökről Ferge Zsuzsa [[Korózs Lajos: Zsuzsa néni is tévedhet.]] nem egy jobboldali politológus, nem egy jobboldali szakember, Ferge Zsuzsa; szó szerinti idézet, amit a Magyar Szocialista Pártról mondott. „2008-ban Magyarország volt az egyetlen válság érte állam, amely semmit, egyáltalán semmit, egy gyufaszálat sem tett keresztbe azért, hogy a válság nyilvánvaló veszteseivel valami történjen. [[Gőgös Zoltán: Volt válság? Tagadtátok mindig.]] lyen ország nem volt még egy, mindenütt legalább a munkanélküli-ellátást vagy a segélyezést vagy valami mást kiterjesztettek.” [[Gőgös Zoltán: Mennyit kaptak akkor, hány hónapot? Hány hónap most a munkanélküli-segély?]] Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ferge Zsuzsa állította ki önökről a bizonyítványt az önök szociális érzékenységéről, és ez a bizonyítvány a bukás. Rá kettő esztendővel pedig ugyanezt mondták a magyar választók is. Hogy mit mondanak a következő választáson, azt majd meglátjuk pontosan. Amikor önök abba a helyzetbe kerültek, hogy dönteniük kellett, hogy a külföldi multinacionális vállalatok profitja nőjön a rezsidíjakban, vagy pedig megpróbálják ezt visszavenni, és az embereknek próbálják garantáltabb, alacsonyabb áron a rezsit biztosítani, önök mindig a külföldi cégek oldalára álltak. [[Zaj, közbeszólások az MSZP soraiban.]] Ezért növelték kétszeresére a villamos áram árát, és ezért növelték háromszorosára a gáz árát, mert önök minden egyes döntési lehetőségnél a multicégek oldalára álltak. Amikor önök azt mondták, hogy nehéz helyzetben van a gazdaság, el kell venni a magyar nyugdíjasoktól önök szerint egyhavi nyugdíjat, elvettek minden közalkalmazottól egyhavi bért, a multicégektől akkor sem vették el azt a törvényben garantált profitot, amit még anno a Horn-kormány privatizálása idejében garantáltak ezeknek a vállalatoknak. Tehát azt mondták a nyugdíjasoknak, hogy vállaljatok részt a nehézségekből, mondjatok le; igazából nem lemondtak, hanem elvettek tőlük egyhavi nyugdíjat, de a multicégektől egyetlenegy forintnyi hasznot nem vettek el, csak engedték, hogy az egekbe emeljék a rezsi díját, ezáltal kopasztva meg a magyar kispénzű embereket. Önök elvettek egyhavi nyugdíjat, mi 23 százalékkal emeltük az elmúlt években a nyugdíjat, ami vásárlóértékben 10 százalékos növekedés. Önök elvettek egyhavi bért, mi beindítottunk életpályákat a pedagógusoknak, az egészségügyben dolgozóknak, a járási hivatalokban dolgozóknak, a hivatásos állományban dolgozóknak. Önök, amikor dönteniük kellett, hogy a nagyvállalatok érdekét képviselik, hogy leszorítsák a minimálbér szintjét, vagy pedig a kevés pénzből élő emberek érdekeit képviselik, mindig a nagyvállalati érdeket képviselték, mert mesterségesen alacsonyan tartották a minimálbért. 3 ezer forinttal sem emelték azt évente átlagosan, míg a Fidesz-KDNP a minimálbért 73 500 forintról 138 ezer forintra emelte, ami 88 százalékos emelkedés, míg a szakmunkás végzettséggel rendelkezők szakmunkás-minimálbérét 101,7 százalékkal emeltük. Az egészségügy területén, tisztelt képviselő úr, azért ne felejtse el, hogy önök az utolsó éveikben több száz milliárd forintot vontak ki az egészségügyből, mi az Egészségbiztosítási Alapot 1500 milliárd forint alatt vettük át, és jövőre 2000 milliárd forint fölött lesz az Egészségbiztosítási Alap összege, ennyivel többet tudunk költeni a betegek gyógyítására. Az oktatásra pedig 552 milliárddal költünk többet jövőre, mint amennyit 2010-ben költöttünk. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] És akkor még beszélhettem volna a vizitdíjról, a napidíjról meg a tandíjról, amelyek bizonyára az önök szociális érzékenységének voltak a mutatói. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Az egyetlen kihívó” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tegnap ismét a jobbikos Ferenczi Gábort választották meg Devecser polgármesterévé, méghozzá 69 százalékos többséggel. Ismét tisztává vált tehát, hogy egyetlen kihívó van ma Magyarországon, aki az Orbán-kormányt meg tudja dönteni. A Jobbikról van szó. [[Zaj a kormánypártok sorai­ból.]] És egyetlen olyan miniszterelnök-jelölt, aki Orbán Viktor leváltására képes - egyértelműen Vona Gáborról van szó. Nyilvánvaló az is, hogy önök a válaszukban majd valamely más időközi választás eredményével megpróbálják tompítani az általam említett eseményt. Teljesen egyértelmű, hogy az ország különböző régióiban másfajta pártpreferenciák működnek, csak az a baj, hogy önök a kreált álvalóságukkal a Habony-médián keresztül azt a képet próbálják felfesteni, hogy kizárólag és csak a Fidesz működhet, kampányolhat, kormányozhat, vezethet várost, írhat ki közbeszerzést akárhol, mindenki más pusztuljon el, tiltsák be, lehetetlenítsék el, vegyék el a támogatását, küldjék rá a hatóságokat - ez az önök mostani politikai mentalitása. Programalapú viták helyett tehát önök csak a buldózerben hisznek, hiszen az érveik sok tekintetben és sok kérdésben elfogytak. Látható, hogy a devecseri választás előtt a Pestisracok nevű kormányközeli portál olyan hazugságcunamit zúdított a közvéleményre, amely politikai káoszról beszélt Devecser kapcsán, a Jobbik esetleges összeomlását vizionálta, aztán jött egy majdnem 70 százalékos jobbikos győzelem, diadal, amit követően nyilván a korábbi, lejáratónak szánt cikkek talán el is tűntek a nyilvánosság elől. Azt látjuk, hogy miközben egy kihívó körvonalazódik a magyar politikai életben, programalapú viták nem igazán folynak. Tehát amikor a Jobbik felveti egy bérlakásprogram szükségességét, a 27 százalékos áfaszint, brutálisan túladóztatott magyar gazdaság enyhítési körülményeit, adott esetben azt, hogy hogyan lehetne életet lehelni ebbe a gazdaságba, akkor nem érkeznek szakmai válaszok, csak minősítések - már miniszterelnöki szintről is - olyan alacsony színvonalon, ami az utóbbi 27 év magyar politikumát tekintve is szégyenteljes és elképesztő. Azt is látjuk, hogy a Fidesz már jórészt felszámolta a sajtószabadságot. Részben független szervek is asszisztáltak ehhez, hiszen ott volt az a GVH, amely, mondjuk, az általam éppen nem védett RTL Klub vagyonszerzési szándékai esetén kifogást emelt, a Vajna-féle vagyonszerzések esetén vagy a megyei lapok piacának felszántása esetén pedig semmiféle kifogást nem emelt, csendben ült. Aztán következik az a Számvevőszék, amelynek vezetője egy korábbi fideszes potentát, és amely tulajdonképpen az utóbbi hetekben a Fidesz házi bedolgozó osztályaként vagy sajtóosztályának részeként működött, hiszen olyan bolsevik hangvételű közleményekkel vétette észre magát, amelyek a XXI. században talán párjukat ritkítják. És elmondhatjuk: a diktatúra módszereit valóban csak diktatúrák alkalmazzák, önök pedig odajutottak, hogy a Számvevőszéktől kezdve számtalan más független szervet maguk alá gyömöszölve és a szakmai munkásságukat elárulva, politikai szerepvállalásra kényszerítve tulajdonképpen igyekeznek kiirtani mindenféle ellenkező, ellentétes gondolatot, a jobbító szándékúakat is. Azt látjuk, hogy az Orbán-terv e tekintetben tökéletesen működik, erővel támadva, korlátozva a sajtószabadságot nemcsak a megyei lapok piacán, de a teljes média berkein belül is az önkény kiterjesztése tapasztalható, miközben a korábbi bűnösöket, mondjuk, a Gyurcsány- vagy Bajnai-korszak gazdasági bűnözőit önök nem számoltatták el. Hátrafelé nem voltak annyira kemények, mint amennyire most próbálnak keménykedni kormányzati pozícióból. Azt is látjuk ugyanakkor, hogy miközben az ÁSZ a Fidesz sajtóosztályaként működve nem hajlandó együttműködni azzal a Jobbikkal, akiben az együttműködési kötelezettség maximálisan megvan, megvolt és meg is lesz, az ötvenes éveket idéző módon megkreálják az ürügyeket. Ez alapján az ügyészség nyomozást indíthat a Jobbik ellen, és bár az ítélet még nincs meg, talán a kormányzati berkekben már írják, már szövegezik is azt a büntetést, amely adott esetben a Jobbik állami támogatásának megvonásáig is elmehet. [[13.20]] Miközben a rögvalóság azt mutatja, hogy az önök regnálása alatt ezrével lakoltatják ki a családokat Magyarországon, önök szakszerű válasszal nem rendelkeznek ezt illetően, hagyják, engedik a végrehajtói túlkapásokat, két hete egy 5 milliós hitelfelvételből egy 33 milliós követelést. Az önök kormányzása alatt - [[A Fidesz padsorai felé:]] ne mutogasson arra, mert az önök kormányzása engedte ezt kiterjedni - semmiféle szakmai korszerű válasszal nem rendelkeznek. A Jobbik ugyanakkor mégis megpróbál egy programalapú kampányt folytatni. A kilakoltatások tekintetében egy konkrétum, és kérek egy konkrét választ rá: a Jobbik a héten megrendezi újfent a devizahiteles kerekasztalt, ahol a károsultak képviselői mellett várjuk a kormány és a Bankszövetség képviselőit is, hogy nézzenek szembe azokkal, akik számára ezeket a károkat okozták. A kormány képviselője eddig egyszer sem jött el erre az eseményre. Adódik a kérdés, hogy legalább ezen az egy szinten szakmailag hajlandóak-e, merészelik-e megméretni magukat. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett… - bocsánat, elnézésüket kérem. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Szívesen válaszolok, mert sok minden hangzott el. Ami a devizahiteleseket illeti: a kormány hivatalba lépése óta többféle módon segíti őket, végtörlesztéssel, árfolyamgáttal, a Nemzeti Eszközkezelő felállításával, forintosítással, banki elszámoltatással. És szeretném felhívni az ön figyelmét, hogy ezen intézkedések egy jelentős részét a Jobbik nem támogatta. Ráadásul a Jobbik egyre többet működik együtt azzal a baloldallal, amelyik az egész devizahiteles válság kirobbanásáért felelős. Ami az időközi választások eredményét illeti: valóban tegnap több helyen volt időközi választás, helyi választás Magyarországon. Én a tatai választás eredményét tudom önnek felidézni. Itt toronymagasan nyert a fideszes jelölt, a Jobbik pedig a harmadik helyen végzett, a szocialista jelölt lett a második, még ha utcahosszal lemaradva is, majd’ dupla annyi szavazatot kapott, mint a jobbikos. De hogy ki a kihívó, azt majd vitassák meg önök egymás között, hogy Gyurcsány Ferenc-e a kihívó, vagy egy másik oligarcha, akinek történetesen egy pártja is van. Majd eldöntik a választók, hogy ki a kihívó. Tisztelt Képviselő Úr! Megint egy olyan felszólalást hallhattunk a Jobbik részéről, amit bármelyik baloldali politikus elmondhatott volna. Elmondhatták volna az LMP-sek, az MSZP-sek, az együttesek, bármelyik kisebb baloldali párt. A Jobbik balliberális fordulatáról sokat beszélünk itt, a tisztelt Házban, sok példa van, tele a padlás, de engedje meg, hogy egy friss, múlt heti történetet is felhozzak. A múlt héten két alakulat is megtámadta a nemzeti konzultációt, az egyik a Helsinki Bizottság, a másik pedig a Jobbik. Hát, ide jutottak önök! Így már jól értjük, hogy miért kért támogatást az önök pártelnöke az egyik budapesti liberális klubban, ahol azt mondta, hogy bárkivel együttműködik. A Jobbik is azt szajkózza a Helsinki Bizottsággal együtt, hogy nincs is semmiféle terv, amiről konzultációt kellene folytatni. Gyakorlatilag azonnal koalíciót köthetnének azokkal a baloldaliakkal, akik a bevándorlást is álproblémának nevezték - itt Kunhalmi képviselő asszonyra nézek [[Kunhalmi Ágnes: Mert így van! A kivándorlást kellene meg­állí­ta­ni!]] -, vagy azokkal, akik a kvótákat is letagadták. Ezt most is megerősíti Kunhalmi képviselő asszony. Annak, hogy a Jobbik most a konzultációt támadja, komoly előzményei vannak: nem szavazták meg a kvótaellenes alaptörvény-módosítást, Vona Gábor pedig egy évvel ezelőtt gyakorlatilag leokézta - ő is ezt a szót használta - az első 1300 fős betelepítési tervet. [[Z. Kárpát Dániel: A letelepedési kötvénnyel hányan jöttek be Magyarországra?]] Ha a Jobbik kétségbe akarja vonni a konzultáció pontjait, akkor mondják már meg, kérem, képviselő úr, hogy miért szavaz az Európai Parlament pár nap múlva egy olyan javaslatról, amely a felső létszámkorlát nélküli elosztásról, betelepítésről szól. Mondják már meg, hogy miért szerepel a mostani brüsszeli javaslatokban, hogy csökkenteni kell azon országok uniós támogatását, forrásait, amelyek ellenállnak ezeknek a javaslatoknak! És miért szavaznak az Európai Parlamentben épp a napokban arról, hogy megkönnyítenék a családegyesítéseket a bevándorlók számára? A konzultációban szereplő pontok - szeretném önnek is elmondani - olyan tervekről szólnak, amelyeknek írásos nyoma van, és jogi köntösbe is foglalták őket, előterjesztésbe foglalták őket, és most végre is akarják hajtani. Maguk meg az egészet egész egyszerűen letagadják. Az ember már csak azon gondolkozik, hogy mi lehet ennek az oka. [[Zaj a Jobbik soraiban.]] Az egyik lehetséges forgatókönyv az, hogy önöknek hiába vannak EP-képviselőik Brüsszelben, fogalmuk sincs, hogy ott, Brüsszelben milyen tervek készülnek. Ezt nem zárhatjuk ki, de azt gondoljuk, hogy ennél van egy esélyesebb forgatókönyv is, mégpedig az, hogy a Jobbik puszta hatalomvágyból támadja a konzultációt, csupán azért és nem másért, mert a kormány kezdeményezte azt. Mindenesetre szomorú azt végignézni, hogy a Jobbik egy olyan napraforgópárt lett, amelyik mindig abba az irányba fordul, ahonnan egy kis hatalomdarabkát remél, és ez mostanában egyet jelent azzal, hogy szembemennek Magyarország érdekeivel. Tisztelt Képviselő Úr! Nincs annyi pártelnöki macskás kép, ami feledtetni tudná ezt az elvtelen politikát és a Jobbik reménytelen helyzetét. [[Kun­halmi Ágnes: Csak rózsaszín macskás!]] Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szél Bernadett frakcióvezető asszony: „A kormány legnagyobb ellensége a valóság” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Abban a megtiszteltetésben volt részem, hogy végighallgathattam a kormány vitáját az MSZP-vel és a Jobbikkal, és megfigyelhettem azt, hogy kérdezhetünk mi bármit - szegénység, lakhatás, megélhetés -, önök vagy sorosoznak, vagy brüsszeleznek. Így nagyon nehéz egymással érdemi párbeszédet folytatni. De azért hadd mondjak valamit! Amikor önök a Fideszből számonkérik az MSZP-n azt, hogy a multikkal szűrték össze a levet, és nekik adtak különböző pénzeket meg lehetőségeket, azért nézzenek már egy percre a tükörbe! A Fidesz semmi mást nem csinált, mint azt folytatta, amit a szocialisták elkezdtek, és tökélyre vitte az egész történetet. Amíg önöknek stratégiai megállapodásaik vannak olyan cégekkel, amelyek gyakorlatilag újra létrehozzák azokat a munkahelyeket, amelyeket már korábban létrehoztak, és a korrupció lengi át az egész európai uniós támogatási mechanizmust itt Magyarországon, addig önök ne válaszoljanak ilyen dolgokkal, mert a helyzet az, hogy kiröhögtetik saját magukat. [[Z. Kárpát Dániel: Úgy van!]] A devizahitelesekkel kapcsolatban pedig egy dolgot tudok javasolni: a következő lépés az, hogy megtartsuk azt a devizahiteles vitanapot, amelyet mi kezdeményeztünk, és én nagyon remélem, hogy mindenki, aki ellenzéki pártnak érzi magát, támogatni fogja ezt az aláírásával, ha még nem tette meg, mert azt gondolom, hogy a devizahitelesek százezrei várják azt, hogy ebben a parlamentben az ő ügyükről szó legyen. Nem hiteles az a párt, amelyik egy ilyen vitanapot elsumákol, és utána kiáll a devizahitelesekért. Ezért tisztelettel kérem mindannyiunkat, hogy hozzuk olyan helyzetbe a Fideszt és a KDNP-t, hogy azt a csúfságot, amit az elmúlt hét évben elkövettek a devizahitelesekkel, itt a parlamentben tudják elmondani, hogy azt egész pontosan miért tették, vagy amit nem tettek meg, azt miért nem tették meg. De rátérve arra, amiről beszélni szeretnék ma igazából, az egy kicsit visszakanyarodik a múlt hétre. Itt volt a miniszterelnök, és arról kérdezhettem őt, hogy Magyarországon megduplázódott a kórházi fertőzések száma, ebben betegek meghalnak. Számomra teljesen nyilvánvalóvá vált az, hogy a miniszterelnök egyszerűen nem hajlandó tudomást venni a magyar emberek valós problémáiról. Szerintem nem is pontosan értette, hogy miről beszélek, meg egyáltalán az egész területet; úgy látszik, hogy nem akart benne elmélyedni a miniszterelnök. Pedig Magyarországon most egy nagyon különleges helyzetben vagyunk. Soha nem volt még annyira igaz ebben az országban, hogy az, ahova születünk, meghatározza azt, hogy milyen sors vár ránk. Holnap lesz a szegénységellenes küzdelem világnapja, és én erre a tényre szeretném ráirányítani a figyelmet, és arra, hogy az a perverz állam, amit a Fidesz-KDNP felépített, milyen szerepet játszik ebben a jelenségben. Hogy mi a perverz állam? Az, hogy önök a gazdagokat a szegények pénzéből finanszírozzák. Ismerjük a kormány álláspontját: aki szegény, az annyit is ér. És meg is csinálták, sorolhatnám itt a statisztikákat: az emberek négyötödének ebben az országban egy váratlan kiadás gondot okoz, csaknem 3 millió magyar ember él olyan házban, amelyik beázik, vizesedik meg penészedik, és azt is látjuk, hogy az idő előtti halálozási ráta csaknem kétszerese az uniós átlagnak. Tehát nagyjából kezdünk belehalni abba, hogy itt vagyunk Magyarországon és önök kormányozzák ezt az országot. Ennek fogunk véget vetni áprilisban. Nem normális dolog az, ami ebben az országban zajlik, nem élhető az országunk. Mert aki nyolc órát tisztességgel ledolgozik ebben az országban, azt gondolom, hogy meg kell hogy tudjon élni a béréből. És ha valamelyikünkkel baj történik, ha rokkanttá válunk, akkor, azt gondolom, hogy segítséget kell kapjunk az államtól. Tudják, van egy igazság: Soros György-plakátokkal nem fogunk jóllakni. Soros György-plakátokkal nem lehet vásárolni egészségügyet. Soros György-plakátokkal nem tudunk télicipőt venni a gyerekünknek. Ez az egész csak önöknek jó, akik a politikát egy úri huncutságnak tekintik, és szeretik leügyezni a dolgokat a férfiöltözőhöz hasonlító kis klubjaikban, és gyakorlatilag nem foglalkoznak azzal, ami igazán számít, a magyar emberekkel. [[13.30]] Ez az Országgyűlés a magyar embereknek az Országgyűlése. Mindannyian közpénzből ülünk itt. Borzalmas azt hallgatni, hogy önök visszaélnek ezeknek az embereknek az idejével, pénzével, türelmével, és állandóan saját dolgaikkal vannak itt elfoglalva! Egy olyan vezetőre van szükség, akinek vannak konkrét elképzelései. Olyan vezetőre van szükség, aki ebben az országban tud kiváló oktatást teremteni, tud jó béreket adni és tud egy működő egészségügyet létrehozni. A Fidesz ebben az esetben háromból nullára vizsgázott, háromból nulla az önök kormányzati teljesítménye. Ez a kormány emberek millióit semmizte ki és hagyta cserben. Az a helyzet, hogy kirakhatnak százezer plakátot, küldhetnek akármennyi nemzeti konzultációs levelet, fölzabálhatják az egész magyar médiát, de ezeket az embereket önök nem fogják becsapni. Több millió olyan ember van ebben az országban, aki kormányváltást szeretne és irányváltást szeretne, mert elegük van abból, hogy mindig statisztának használták őket az urak a saját kis piszlicsáré játékaikban. Szeretném ezeket az embereket egy dologról biztosítani, hogy a következő fél évben mind az LMP, mind én minden egyes nap azon fogunk dolgozni, hogy ez megtörténhessen. Hosszú útra indultunk néhány héttel ezelőtt. Biztos vagyok benne, hogy ez az út a győztesek útja, mert én tudom a valóságot, én a valóságban élek, és a valóság a mi oldalunkon áll.
Köszönöm szépen, frakcióvezető asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Asszony! Tisztelt Ház! A valóság az, hogy a Momentum nagyon az LMP sarkában van, ezért muszáj radikálisabb hangot megütni itt a Parlament falain belül. Fogynak a támogatók, nem bővelkedik az LMP vidéki alapszervezetekben, így hát itt a parlamentben kell valami radikálisabb hangnemben esetleg valakiket megszólítani, talán lecsippenteni egy kicsit az MSZP-szavazókból. [[Dr. Szél Bernadett: Az emberekről beszélj!]] Rögtön sikerült azért egy MSZP-nek tett gesztussal kezdenie… [[Közbeszólások az LMP és az MSZP soraiból. Az elnök csenget.]] Rögtön sikerült frakcióvezető asszonynak egy MSZP-nek tett gesztussal kezdenie a felszólalását. Bizonyára, ahogy Vona Gábor is elkezdett udvarolni a lecsurgó MSZP-szavazóknak, lehet, hogy az LMP is ebben bízik. Van egy közös pont: Ron Werber - ő nyilván tudta, hogyan kellett 2002-ben megszólítani az akkori MSZP-szavazókat, igyekszik most, 2018-ra az LMP-nek ugyanezt megtenni. Tisztelt Képviselő Asszony! Sokak számára volt csalódás, nemcsak az LMP szavazótáborában, hanem az LMP szavazótáborán kívül is, hogy önök Ron Werber stílusát akarják a ’18-as kampányban magukkal vinni. Ön azt mondja, hogy az európai uniós források teljes mértékben korrupt rendszerben kerülnek elköltésre, miközben a közbeszerzési szabályainkat a legszigorúbban vizsgálták át Brüsszelben, nagyítóval, és megfelelőnek találták; miközben ezeknek a támogatásoknak úgy van kitalálva a logikája, hogy körülbelül 40 százaléka német cégekhez vándorol. Ezek szerint ön szerint a német cégek korruptak, hiszen korrupt módon szerzik meg az európai uniós támogatásokat. Tisztelt Képviselő Asszony! Mi a szegénység elleni küzdelemben a legfontosabb érvnek azt tartjuk, amit egyébként még Ronald Reagan, az Amerikai Egyesült Államok legnépszerűbb elnöke is mondott: szerinte nincsen jobb szociális program, mint a munkahelyteremtés. Mi ugyanezt valljuk, mint amit ő vallott, és nagyon büszkék vagyunk arra, hogy a magyar emberek ebben partnerek voltak, és ma már 4,4 millió ember, 770 ezerrel több dolgozik és fizet adót, mint ahányan dolgoztak és adót fizettek hét évvel ezelőtt. Mutasson egy másik európai uniós kormányt, amelyik ilyen mértékben, a lakosságszámhoz képest ilyen mértékben tudta növelni a foglalkoztatottak számát! És mutasson egy jobb javaslatot a szegénység elleni küzdelemre, mint a munkahelyteremtés és az adócsökkentés! Mi csökkentettük az adókat és növeltük a foglalkoztatottak számát. Ezek a számok nem maguktól növekednek, tisztelt képviselő asszony. Ebben benne van a munkahelyvédelmi akcióterv, ebben benne van a bürokráciacsökkentés, a gazdaságélénkítés, és benne vannak azok az egyéb adócsökkentő intézkedések, amelyek révén szintén sikerült több százezerrel több embernek munkát biztosítani. Ön egyetlenegy adatot kiragadott a környezetéből, hogy Magyarországon váratlan kiadásokra mennyi embernek van fedezete, és mennyinek nincs. De nyilván önt kiokították [[Dr. Szél Bernadett: Soros György.]] , hogy semmiképpen ne mondja el, hogy pár évvel ezelőtt mennyi embernek volt erre fedezete, és mennyinek nem. Azoknak az embereknek a száma Magyarországon, ön idézte az adatot, tehát ön megbízhatónak tartja nyilván a 2015-ös adatot, és ha azt megbízhatónak tartja, akkor a ’12-es adatot is megbízhatónak kell tartsa, és akkor bizony 2,5 millióval több ember mondta azt, hogy nincs fedezete váratlan kiadásra, mint az az adat, amit ön idézett, tisztelt képviselő asszony. Ezeknek az embereknek száma 2012-ben még 7 millió 448 ezer volt, ez csökkent az utóbbi években 5 millió 26 ezerre. Ha ön elhiszi az egyik adatot, higgye el a másikat is, és ismerje el, hogy a kormány tevékenysége nyomán 2,5 millióval javult azok száma, akik azt mondják, hogy most már van fedezetük egy váratlan kiadásra. A hiteltörlesztéssel kapcsolatos problémák. Ugyanebből a statisztikából, amiből ön vette, képviselő asszony, azért vettem elő, mert ön ebből idézett, engedje meg, hogy én is idézzek ugyanebből: míg hiteltörlesztéssel 2,6 millió embernek volt problémája jó pár évvel ezelőtt, ez mostanra 1,8 millióra csökkent. [[Szilágyi György: Akkor minden rendben van, igaz?]] De ha azt nézzük, tisztelt képviselő asszony, hogy mennyivel több ember engedheti meg magának a kéthetes üdülést, itt is egy nagyon nagy mértékű növekedést, milliós nagyságrendű növekedést láthatunk, amelyben nyilván az Erzsébet-program, a Széchenyi-pihenőkártya és más kormányzati intézkedések is segítettek. No meg az adócsökkentés, és az, hogy egyre több ember dolgozik. Vagy ha azt nézzük, hogy mennyi embernek jelentett problémát az ön által citált statisztika egy másik sora szerint az, hogy kifűtse megfelelően a lakását, ez még a kormányzásunk elején 1,5 millió volt majdnem, most pedig már csak 887 ezer ember. Ilyen mértékű, több százezres, 600-700 ezres volt a csökkenés. [[Közbeszólások a Jobbik és az MSZP soraiból.]] Hogy mennyi a feladatunk, az pont ezekből a számokból látszódik, csak ön, tisztelt képviselő asszony, a felszólalásában elhallgatta azt, hogy ezek nem egy évben mért számok, hanem évről évre mért számok, és mindegyik esetében, akár a hiteltörlesztéssel vagy lakhatással kapcsolatos gondoknál, a váratlan kiadásoknál, a húsételek fogyasztásánál, a lakás kifűtésénél vagy nyaralásnál egyaránt mind-mind pozitív elmozdulás volt látható. Ha tehát valaki az LMP-re szavaz, azt veszélyezteti, hogy ez a tendencia tovább folytatódik, és ezek a problémák egyre kevesebb embernek jelentenek problémát. Az LMP a maga adóemelési politikájával ehhez képest kockázatot jelent. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Rétvári Bence államtitkár úr, képviselő úr. Megvárjuk, amíg a helyét elfoglalja. [[Megtörténik. Dr. Szakács László: Nem lennék Balog miniszter úr helyében, mert biztosan sarokba szorítják. Kunhalmi Ágnes: Tűkön ülünk.]] Tisztelt Országgyűlés! Megkérhetem képviselőtársaimat, hogy szíveskedjenek…? Köszönöm. Tehát képviselő úr, államtitkár úr felszólalásának tárgya: „Soros Brüsszelből támad, Magyarország helyben segít” [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Tisztelt képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Mielőtt képviselőtársaim szokásos epés megjegyzéseiket megtennék [[Közbeszólások a Jobbik és az MSZP soraiból.]] engedjék meg, hogy elmondjam, hogy azokról az emberekről szeretnék beszélni, akiket világszerte a hitük miatt üldöznek, és akikkel kapcsolatban Magyarország az első világkonferenciát tartotta. Az első olyan világkonferenciát, amit egy állam szervez. [[Újabb közbeszólások a Jobbik soraiból. Balog Zoltán: Vegyük komolyan ezt!]] Fenyegetéseiket, tisztelt képviselő úr, azért meghallottam; reméljük, a jegyzőkönyv is. A keleti keresztények sorsa azért fontos szerintem mindnyájunk számára, mert egyrészről egyfajta emberségi küszöb, hogy mennyire tudunk nekik segíteni, mennyire vesszük figyelembe az ő problémáikat, másrészről pedig egy intő jel mindnyájunk számára, hiszen ami ma történik a keleti keresztényekkel, lehet, hogy a következő generáció során itt, Európában is megtörténhet az itteni keresztényekkel. Azt láthatjuk, hogy sokan Nyugat-Európában süketek és vakok a keleti keresztények problémáira, az ottani üldöztetésre, a kivégzésekre, az elűzetésekre. Talán azért süketek és vakok, hogy némák maradhassanak, és ne kelljen cselekedniük a keleti keresztények védelme érdekében. Magyarország politikája ezen a területen egyfajta piramishoz is hasonlítható. A piramis alján, a legszélesebb részen van a határvédelem, a biztonság szavatolása; ezt követi a Hungary Helps program, amely minden segítségre szorulónak igyekszik a világ minden táján segítséget nyújtani; a piramis csúcsán pedig a hozzánk legközelebb állók és leginkább üldözöttek, az üldözött keresztények megsegítése található. Mindenki tudja és ismeri, hogy Magyarország ellen Brüsszelből támadást indítottak 1200 fő kötelező kvóta szerinti áttelepítése érdekében. Miközben elindították ezt az eljárást, és Magyarországot bíróság elé citálták, nem is vették észre, nem is akarták figyelembe venni, hogy az elmúlt fél évben Magyarország a közel-keleti térségben, elsősorban Irakban és Libanonban közel ezer család lakhatásáról gondoskodott. Helyi szereplőkkel együttműködve ezer családnak építettük újjá vagy építettük fel a házát, ők vissza tudtak térni. Az elmúlt héten azok az egyházi vezetők, akik itt voltak Budapesten, itt voltak Magyarországon, beszámoltak ezekről a támogatásokról, beszámoltak ezek megvalósulásáról, és elmondták, hogy ez működik, ez sikeres. [[13.40]] Egyetlenegy keleti egyházi vezető sem kérte azt, hogy tömegesen a Közel-Keletről automatikusan, csatornákon keresztül, kvóta szerint embereket telepítsünk Keletről Európába. Senki sem kért egymillió főt évente, senki sem kérte a jogi szabályozásnak a felpuhítását, senki sem kérte a kerítésnek a lebontását. Ezek az emberek mind azokból a válságrégiókból érkeztek, ahonnan a migráció elindult, és egyikőjük sem kérte Európától a tömeges, kvóta szerinti áttelepítési mechanizmusnak a bevezetését. De megköszönték azt a támogatást, amiből ezer családnak - ami nyilván sok-sok ezer főt jelent - vissza tudták adni a reményt. Jóval több embernek biztosította tehát Magyarország az elmúlt fél-egy évben az élet újrakezdési lehetőségét, valamelyest szociális biztonságot, legalábbis lakhatási biztonságot, mint amelyről az egész kvótaeljárás Magyarországgal szemben szól. És míg a kvótaügyben bebizonyosodott, hogy a kvóta működésképtelen, addig a libanoni és iraki házépítésekről, egy teljes településnek az újjáépítéséről bebizonyosodott, hogy működik. Ez egy olyan alternatíva a kötelező kvótákkal szemben vagy azok mellett, amelyek valós segítséget nyújtanak rövid távon. Hiszen itt Magyarország fél év alatt sikereket tudott elérni, amelyet már most visszajeleztek az egyházi vezetők. Magyarország nem nagy nemzetközi projektekben vett részt, hanem közvetlenül, azt is mondhatom, hogy talajközelbe küldte ezeket a támogatásokat azoknak a közösségi vezetőknek, akik ott vannak a terepen. Éppen ezért működik, éppen ezért ez egy innováció, hiszen nem nagy nemzetközi együttműködésben valósul meg, hanem közvetlen támogatásban a helyi egyházi vezetők számára, és több ezer családnak segítséget is jelentett.Az ENSZ különböző jelentései szerint, illetőleg a Világbank jelentései szerint körülbelül 3 milliárd ember él a Földön, akik 2 dollárnál kevesebből kell hogy megéljenek egy nap. Ők minősülnek a legszélesebb körben minősítve szegénynek. Nekik évente körülbelül 80 millió gyermekük születik, 80 millióval nő évente azoknak a száma, akik mélyszegénységben élnek világszerte. Egymillió embernek az Európába telepítése, egymillió embernek az USA-ba telepítése a szegénységben élő újszülöttek 98 százaléka számára semmilyen megoldást, semmilyen lehetőséget nem ad. Egyetlenegy lehetőség van: hogyha nem mi mondjuk meg, hogy hogyan kell segítenünk, hanem az ott lévőket kérdezzük meg, ők pedig a helyben segítés politikáját kérték tőlünk. Ha valaki a világon a keresztényüldözés ellen és a szegénység ellen akar küzdeni, akkor helyben segít, a „Hungary Helps” program mintájára saját, helyben segítő programot indít, mert ez Magyarország számára az elmúlt egy évben bizonyított, amit az a konferencia is megerősített, amit múlt héten tartottunk Budapesten. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Balog Zoltán miniszter úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Megadom a szót miniszter úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban nem értettem pontosan az izgalmat az ellenzék soraiban, mert itt nem számítottam polémiára képviselőtársammal, de nemcsak azért, mert ő a kormányoldalon ül, hanem azért, mert ebben a Házban, és ebből szeretnék most itt kiindulni, konszenzus van ebben az ügyben. Emlékeztetném önöket és az egész Házat arra az országgyűlési határozatra, amelyet teljes egyhangúsággal fogadott el a Ház, és ez a határozat felemeli a szavát nemcsak az üldözött keresztények érdekében, hanem aztán ennek folyományaként felszólítjuk a hágai emberi jogi bíróságot, hogy tekintse emberiségellenes bűncselekménynek mindazt, ami ebben az ügyben történik. Van az ellenzéki frakcióknak is egy jó hírem ezen a területen, hogy önöket ezen a konferencián megtapsolták, merthogy amikor a miniszterelnök előadta azt, hogy a Magyar Országgyűlésben fontos ügyekben ritkán van egyetértés, de ebben az ügyben egyetértés volt, akkor az ő beszéde után ezt egy tapssal jutalmazták, illetve honorálták azok az egyházi vezetők, akik egyébként az üldözött keresztényeket képviselték a konferencián. Ezzel együtt érdemes újra és újra feltenni a kérdést, hogy miért is van szükség egyáltalán magyar részről erre a határozott fellépésre, miért foglalkozik ezzel a Magyar Országgyűlés, miért foglalkozik ezzel a kormány. Én itt egy fontos különbségtételre hívnám fel a figyelmet: mi sohasem voltunk annyira gőgösek, a hübrisz sohasem kísértett meg bennünket annyira, hogy azt mernénk mondani, hogy a kereszténységet védjük ebben az ügyben. Mi azt az életformát védjük, azt a kultúrát védjük, ami ebből a kereszténységből következik, amelyet Európa egyébként a Közel-Keletről kapott, amelyik a kereszténységnek a bölcsője. És az egy fontos figyelmeztetés, hogy ha mi nem határozzuk meg úgy magunkat, ha mi nem határozzuk meg úgy a mi kultúránkat, a mi életformánkat, mint ami a zsidó-keresztény kultúrára alapszik, és az életmód, amit élünk, az is ebből következik, akkor majd mások fognak bennünket másként meghatározni. Tehát amikor az üldözött keresztényeket támogatjuk, amikor odafigyelünk a Közel-Keletre, akkor saját magunkért is teszünk ebben az ügyben. És ha az életformáról lehet mondani néhány dolgot, akkor én három dolgot mondanék: a kereszténységből, a keresztény kultúrából következik a demokráciának az a felfogása, amiben mi élünk, amelyik tiszteletben tartja másoknak a véleményét. Egy hosszú tanulási folyamat volt egyébként ez a keresztény egyházak történetében, míg eljutottunk idáig, és érdemes ehhez ragaszkodnunk. A másik ilyen pont az államnak és az egyháznak a megkülönböztetése, úgymint a társadalom, a nemzet életének szereplői. Ezért van a magyar alkotmányban is nem az „elválasztva”, hanem hogy különváltan működik az állam és az egyház, bár a közösségi célok ügyében együttműködünk. A harmadik pedig a férfinak és a nőnek a viszonya, illetve a helyzete, a szerepe a társadalomban, amelyik szintén egy olyan ügy, egy olyan felfogás, egy olyan szemlélet, amihez érdemes ragaszkodnunk azzal szemben, amit egyébként más vallások, többek között az iszlám képvisel. És valóban így van, ahogy képviselő úr mondta, négy kontinensről, több mint 30 országból több mint 300 részvevője volt ennek a konferenciának, akik üdvözölték a budapesti nyilatkozatot, amelyik felemeli a szavát az üldözöttek érdekében, nemcsak a keresztények, hanem minden vallási kisebbség érdekében. A konkrét támogatásokat is köszönték, különösen is azt az ösztöndíjat, amelyet most alapítottunk üldözött keresztény fiataloknak, azt hiszem, hárman meg is nyilvánultak ebben az ügyben. Azt is mondhatom, hogy egy komoly nemzetközi visszhangja volt a konferenciának, 45 millió látogatót vonzó amerikai közéleti hírportál is tudósított az eseményről, és mindenki más is. Külön felhívnám a figyelmet, és kérem is államtitkár, illetve képviselő urat, aki a konferencia szervezésében oroszlánrészt vállalt, hogy az ellenzéki frakciók részére is bocsássuk rendelkezésre azt a budapesti jelentést, amelyik egyébként a világban tapasztalható keresztényüldözésről szól. Ebben az ügyben érdemes összefogni, és azt kérem az ellenzéki frakcióktól is, hogy ha már egyszer ez sikerült, akkor tartsunk ki emellett, és fontoljuk meg II. János Pál szavait, hogy a halál kultúrája helyett ismét az élet kultúrája inspirálja Európát és az egész világot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Gulyás Gergely frakcióvezető úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Megilleti-e a Kormányt a véleménynyilvánítás szabadsága?” címmel. Frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Valóban, tegnap két időközi választás is volt Magyarországon, Devecserben, illetve Tatán. Mindkét helyen a győztes polgármesternek, illetve képviselőnek gratulálunk. Azt tudjuk levonni következtetésként, hogy Tatán a korábbi százalékos eredményhez képest 20 százalékot javítva a szavazatok 64 százalékával a Fidesz jelöltje, Purgel Zoltán szerezte meg a mandátumot, és kétségkívül - a Jobbik büszke volt itt napirend előtti felszólalásában erre - el kell ismerni, hogy egy választáson a Jobbiknak is lehet esélye, hogyha a kormánypártok nem állítanak jelöltet. [[Felzúdulás a Jobbik soraiban. Szávay István: Sumákban! Taps a kormánypártok soraiból. Z. Kárpát Dániel: Ha ilyen elképesztően erősek vagytok, miért nem állítottatok jelöltet?]] Szeretném azonban felhívni a jobbikosok figyelmét, hogy egyelőre a Fideszben a testületi döntések úgy állnak, hogy indulunk a 2018-as választásokon, tehát ez mérsékli azt a már-már önhittségnek tűnő optimizmust, amelyet a Jobbik felszólalása itt számunkra sugallt. És ha már itt Szél frakcióvezető asszony hivatkozott arra, hogy nekünk a valósággal kell szembesülnünk, mert az az LMP oldalán áll, milyen kár, hogy sem Devecserben, sem Tatán a választóknak erre nem volt lehetőségük, hiszen az LMP jelöltet sem állított egyik helyen sem. Ami azonban a legfontosabb kérdést és a felszólalásomnak az apropóját is jelenti, az az, hogy meg kell vitassuk már azt is az Országgyűlésben, hogy a kormánynak a véleménynyilvánítás szabadsága jár-e vagy sem, megilleti-e a véleménynyilvánítás szabadsága a magyar kormányt. [[13.50]] Hiszen az a Helsinki Bizottság, amely mindig a szabadságjogok lehető legliberálisabb értelmezése mellett szállt síkra, most bírósági keresetet nyújtott be annak érdekében, hogy a bíróság állítsa le, zúzza be, szüntesse meg a nemzeti konzultáció kiküldött kérdőíveit. Ráadásul még azt sem állítja a Helsinki Bizottság, hogy valótlan tények szerepelnének ebben a nemzeti konzultációban. Azt látja, hogy valós tények szerepelnek, csak ezeket hamis színben tünteti fel a kormány, és ez már okot ad arra, hogy kérje a bíróságot, hogy függessze fel a nemzeti konzultációt. Mi úgy gondoljuk, hogy ahogy a Helsinki Bizottságnak a véleménynyilvánítási szabadságát sem korlátoztuk soha, úgy ez a kormányt is megilleti egy nemzeti konzultáció formájában is. Ezért teljesen indokolatlannak tartjuk azt, hogy valaki ilyen értelemben a kormány véleménynyilvánítási szabadságát kívánja korlátozni. Arra is fel szeretném hívni a figyelmet, hogy az Európai Parlamentben nem javult, hanem romlott a helyzet. Mondhatni, hogy a valóságtagadásnak az Európai Parlament már egy olyan szintjét érte el, amely a testület hitelességét veszélyezteti. Ha már itt szintén az LMP-t kérhetjük, mint a Zöld Párt megbecsült tagja, tehát az európai zöldek megbecsült tagja, akkor legyenek kedvesek konzultálni azzal a kolléganővel, aki Magyarország ellen készít egy jelentést annak érdekében, hogy a 7. cikkely szerinti eljárást Magyarországgal szemben indítsák el. Úgy tudjuk, hogy ennek az eljárásnak Magyarországgal szemben végképp semmilyen alapja nincsen. Azt is látjuk, hogy évek óta ezzel próbálkozik az Európai Parlament. Tisztelettel arra kérjük a magyarországi zöld pártot, hogy járjon el az európai zöldeknél, hogy egy Tavares-féle ámokfutásra ne kerüljön sor ismételten Magyarországgal szemben. Ami még ennél is veszélyesebb, az pedig a Dublin IV. rendelet módosítására vonatkozó terv, amely gyakorlatilag egy állandó, felső keret nélküli áthelyezési rendszert hozna létre. Ez azt jelentené, hogy az Európai Unió területére érkező bármely menekültkérelmező - tehát nem elismert menekült, hanem menekültkérelmező - ettől fogva automatikusan kötelezően nyerne áthelyezést egy másik tagállamba, hogy ott folytassák le ezt követően a menekültügyi eljárást. Ráadásul a terv egy olyan szankciórendszert is bevezetne, amely a kötelező áthelyezésben való részvételtől tenné függővé, hogy egy tagállam hozzáférhet-e az európai uniós strukturális alapokhoz. Úgy gondoljuk, hogy egy ilyen terv elfogadása lehetetlen helyzetet eredményezne. Közös bevándorláspolitika nincs az Európai Unióban, márpedig az, hogy valaki benyújtja a menedékjog iránti kérelmet, az illetőt még nem teszi menekültté. Miután a szabadságjogokkal foglalkozó LIBE bizottságban október 19-én lesz döntés a kérdésben, ezért szeretném valamennyi ellenzéki párt képviselőjét és a frakcióvezetőket megkérni arra, hogy járjanak el annak érdekében, hogy a bevándorlást elutasító magyar nemzeti álláspontnak megfelelően szavazzanak képviselőik, mert ellenkező esetben teljesen hiteltelen az, amit itt a bevándorlás ügyében Magyarországon elmondanak. Elnök úr, köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ön úgy fogalmazott, hogy egyes uniós vezetők a valóság ellen folytatnak harcot, ha jól idézem fel, és ezzel párhuzamosan egyes ellenzéki vezetők Magyarországon gyakorlatilag egymásnak adják a stafétabotot abban, hogy ki tudja hangosan letagadni, elbagatellizálni a nemzeti konzultációban szereplő javaslatokat. És úgy teszik, valóban, hogy közben a brüsszeli intézményekben gőzerővel zajlik ezen javaslatok gyakorlatba ültetése. Érdemes szemügyre venni valóban, hogy mi zajlik például az Európai Parlamentben ezekben a napokban. Pár nappal ezelőtt volt egy szavazás például az egyik brüsszeli szakbizottságban; LIBE bizottság a neve. Ez az alapjogi bizottság; ebben egy olyan állásfoglalást fogadtak el, amely kötelező rendszert hozna létre az Európán kívülről történő betelepítésekre. Van ennek a javaslatnak egy igazán súlyos eleme, mégpedig az, hogy ha az elsőre önkéntes tagállami felajánlások nem érnék el az ENSZ által javasolt globális betelepítési igények 20 százalékát, akkor az Európai Bizottság kötelezhetné a tagállamokat további befogadásra. Aztán van egy másik javaslat, ami már az Európában lévő bevándorlókat osztaná szét a tagországok között; állandó rendszert hozna létre, felső létszámkorlát nélkül. A kötelező kvóta, amiről olyan sokat beszéltünk itt, tehát a kötelező kvóta él és virul; na, ezért szerepel a konzultáció pontjai között is. Ha mindez nem lenne elég, ez a tervezet, amiről szó van most Brüsszelben, megkönnyítené a családegyesítést is: ha egy bevándorló azt állítja, hogy valamely tagállamban rokona él, akkor automatikusan odatelepítenék. A család fogalmát is kibővítenék. És aztán még egy döbbenetes és kockázatos eleme e javaslatcsomagnak: ha egy NGO, tehát nem állami szerv, hanem egy NGO elvállalja, hogy segíti a bevándorlókat abban, hogy egy adott országba telepítsék őket, akkor őket végül oda is telepíthetik. Tehát Brüsszel fontos jogköröket venne ki újra a tagországok kezéből. Tisztelt Ház! Az a tény, hogy Brüsszel komoly jogköröket adna az egyébként átláthatatlan, sokszor átláthatatlan hátterű NGO-knak, mindjárt érthetővé teszi, hogy egyes hazai szervezetek miért mozgolódnak ennyire a konzultáció ellen. A napokban például a Helsinki Bizottság perelte be a kormányt, és azt követeli, hogy zúzzák be a konzultációs íveket, kapcsolják ki a honlapot, és egyébként is fejezze be a kormány ezt a konzultációt, ezt a párbeszédet. Ez botrányos, mégpedig azért, mert az a szervezet akarja meggátolni a párbeszédet, amelyik egyébként az emberi jogokat és a véleménynyilvánítás szabadságát tűzi rendszeresen a zászlajára, és rendszeresen turnézik ezzel Brüsszelben. A Helsinki Bizottságnak is azt tudjuk javasolni, hogy nézzék meg, milyen javaslatokat tárgyal ezekben a napokban az Európai Parlament. Tárgyalja a kvótát, mégpedig a kötelező kvótát, a családegyesítések megkönnyítését, és egyébként még egy áttelepítési bizottságot is létrehoznának, aminek magas szintű áttelepítési bizottság lenne a neve, hogy újból jogköröket vegyenek ki a tagországok kezéből. Ezek a tények azt bizonyítják, hogy a konzultáció kérdései aktuálisabbak, mint valaha, a kormány ezért is elszánt abban, hogy kikérje a magyarok véleményét, és ez alapján fellépjen a veszélyes tervek ellen. Ha hazai, külföldről pénzelt szervezetek bezúznák a konzultációs íveket, az még egy ok a részvételre. Ha a baloldal letagadja az egyes javaslatokat, miközben egyébként csendben megszavazzák azokat Brüsszelben, az még egy nyomós érv a részvételre. Ha Brüsszel újra napirendre veszi a betelepítést, és felpörgetné a programot, az még egy, önmagában is elégséges ok arra, hogy minden magyar állampolgár elmondja a véleményét. Olyan botrányos javaslatokról van szó, amelyeket nem hagyhatunk szó nélkül, éppen ezért a kormány áll a viták elébe. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm a díszpáholyban helyet foglaló Iliana Yotova asszonyt, a Bolgár Köztársaság alelnökét és delegációját [[Nagy taps. A dísz­páholyban helyet foglaló delegáció tagjai felállva köszönik meg a tapsot.]] Alelnök asszony Muszev Dancso úr, az Országos Bolgár Kisebbségi Önkormányzat elnökének és Varga Szimeon nemzetiségi szószóló meghívására a magyar-bolgár barátság napja rendezvényeinek megnyitása alkalmából tartózkodnak hazánkban. A Magyar Országgyűlés nevében magyarországi tartózkodásukhoz sikeres tárgyalásokat és kellemes időtöltést kívánunk. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, ismertesse a napirenden kívüli további felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Ikotity István, LMP; Ander Balázs, Jobbik; Farkas Gergely, Jobbik; Vágó Sebestyén, Jobbik; Horváth László, Fidesz.A keddi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Rig Lajos, Jobbik; Hadházy Ákos, LMP; Szászfalvi László, KDNP; Németh Zsolt, Fidesz. A keddi és szerdai napon napirend utáni felszólalásra senki sem jelentkezett. A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Ikotity István, LMP; Bóna Zoltán, Fidesz.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Áder János köztársasági elnök úr új államtitkárok kinevezéséről szóló átiratot küldött az Országgyűlésnek. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse a köztársasági elnök úr átiratát. [[14.00]]
„Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, továbbá a központi államigazgatási szervekről, valamint a kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára 2017. október 11-ei hatállyal Horváth Istvánt és Simon Róbert Balázst a Miniszterelnökség államtitkárává kineveztem. Budapest, 2017. október 10. Üdvözlettel: Áder János.” [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] bekezdés j) pontja, továbbá a központi államigazgatási szervekről, valamint a kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára 2017. október 11-ei hatállyal Horváth Istvánt és Simon Róbert Balázst a Miniszterelnökség államtitkárává kineveztem. Budapest, 2017. október 10. Üdvözlettel: Áder János.” (Taps a kormánypártok padsoraiból.)
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében gratuláljak Horváth István és Simon Róbert Balázs államtitkár uraknak, és sok sikert kívánjak a munkájukhoz. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Kérem, foglalják el a helyüket és ellenőrizzék, hogy kártyájukat elhelyezték-e a szavazógépben. Tisztelt Országgyűlés! A kormány azt kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény és a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény módosításáról szóló 2017. évi XXV. törvény módosításáról szóló T/17819. számú előterjesztést. A kormány azt kezdeményezte, hogy a módosító javaslatok benyújtására a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő harmadik óráig legyen lehetőség. Az összevont vitára a holnapi ülésnapon első napirendi pontként, valamint az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra és a zárószavazásra a holnapi ülésnapon kerüljön sor. Tisztelt Országgyűlés! A házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Felhívom figyelmüket, hogy a kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz száz képviselőnek az igen szavazata szükséges. Tisztelt Országgyűlés! Most a döntéshozatal következik. Kérdezem önöket, elfogadják-e a T/17819. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását 128 igen szavazattal, 20 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására ma 17 óra 3 percig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend módosítására tett indítványokról döntünk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény és a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény módosításáról szóló 2017. évi XXV. törvény módosításáról szóló T/17819. számú törvényjavaslat összevont vitájára az Országgyűlés keddi ülésnapján, a napirend előtti felszólalásokat követően, a határozathozatalokra pedig legkorábban 12 órától kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a keddi ülésnapon a határozathozatalokat követően közvetlenül a következő törvényjavaslatok általános vitáira kerüljön sor az alábbi sorrendben: 1) az egyrészről az Európai Közösség és a tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetéséről szóló T/17779. számú törvényjavaslat; 2) az egyrészről az Európai Közösségek és a tagállamaik, másrészről Bosznia és Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/17780. számú törvényjavaslat;3) a Kormánytisztviselői Döntőbizottság elnevezésének megváltoztatásával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/17783. számú törvényjavaslat. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a Czeglédy-ügy károsultjainak rendkívüli kárrendezéséről szóló H/17788. számú határozati javaslatot az Országgyűlés ma kezdődő ülésén ne tárgyalja. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot nem fogadta el. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosításokkal. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a bizottsági tisztségviselők és tagok megválasztása. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse az elnöki jogkörben előterjesztett S/17834. számú személyi javaslat tartalmát.
Az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 13/2014. V. hó. 6-ai országgyűlési határozat 1. pontja a következők szerint módosul. Az Országgyűlés a Mezőgazdasági bizottságba Horváth István, Fidesz, korábban megüresedett alelnöki helyére L. Simon Lászlót, Fidesz, a bizottság alelnökévé, a Kulturális bizottságban Simon Róbert Balázs, Fidesz, korábban megüresedett tagsági helyére Gaal Gergelyt, KDNP, a Nemzeti összetartozás bizottságába L. Simon László, Fidesz, helyett Gaal Gergelyt, KDNP, a bizottság tagjává megválasztja. Az országgyűlési határozat 2. pontja a következők szerint módosul: az Országgyűlés a Törvényalkotási bizottságba dr. Rubovszky György, KDNP, korában megüresedett tagsági helyére Hollik Istvánt, KDNP, a bizottság tagjává megválasztja. Ez a határozat az elfogadáskor lép hatályba.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e az S/17834. számú személyi javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 153 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül a személyi javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a mentelmi ügy megtárgyalása és határozathozatala. Tájékoztatom önöket, hogy a Budai Központi Kerületi Bíróság 34.BPK.1195/2017/7. számú végzésében Hadházy Ákos országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztését indítványozta magánvádas ügyben. Ezt az Országgyűlés elnöke megvizsgálásra átadta a Mentelmi bizottságnak. A Mentelmi bizottság H/17868. számon határozati javaslatot terjesztett elő Hadházy Ákos országgyűlési képviselő mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai János úrnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni ötperces időkeretben. Elnök úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Simonka György országgyűlési képviselő a Központi Nyomozó Főügyészségen a Btk. 226. §-ának (1) bekezdésébe ütköző és a (2) bekezdés b), c) pontja szerint minősülő, nagy nyilvánosság előtt, jelentős érdeksérelmet okozva, hivatalos személy sérelmére elkövetett rágalmazás vétsége miatt tett feljelentést ismeretlen tettes ellen. [[14.10]] bekezdésébe ütköző és a (2) bekezdés b), c) pontja szerint minősülő, nagy nyilvánosság előtt, jelentős érdeksérelmet okozva, hivatalos személy sérelmére elkövetett rágalmazás vétsége miatt tett feljelentést ismeretlen tettes ellen. (14.10)A feljelentésből ugyanakkor megállapítható volt, hogy a feljelentés Hadházy Ákos képviselő ellen irányul. A Budai Központi Kerületi Bíróság ezért a már hivatkozott átiratában az Országgyűléshez fordult. Hadházy Ákosnak még 2017. I. 5-én és ugyanennek a hónapnak a 11. napján volt két megszólalása, egy az MTI-ben, egy másik pedig a Békés Megyei Hírlapban, ami Simonka György képviselő úr esetében a feljelentésre okot adott. Ugye, ez egy magánvádas indítvány, az Országgyűlés Mentelmi bizottságának töretlen gyakorlata az, hogy ilyen ügyben a képviselő mentelmi jogát a képviselő jogállása védelme érdekében nem javasolja az Országgyűlésnek felfüggeszteni. A mai bizottsági ülésünkön ezt tárgyaltuk, és követve az eddigi bizottsági gyakorlatot, nem kapott többséget a mentelmi bizottsági ülésen az az indítvány, hogy a képviselő úr mentelmi jogát függesszük fel. Ezért én az Országgyűlésnek is azt javaslom, hogy a felfüggesztés ne történjen meg. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Hadházy Ákos képviselő urat, kíván-e élni a felszólalás lehetőségével. [[Dr. Hadházy Ákos nemet int.]] A képviselő úr jelzi, nem kíván élni a felszólalás lehetőségével. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, hogy a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő mentelmi jogát az Országgyűlés ne függessze fel. Felhívom figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felfüggeszti-e Hadházy Ákos országgyűlési képviselő mentelmi jogát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 23 igen szavazattal, 120 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett Hadházy Ákos mentelmi jogát nem függesztette fel. Tisztelt Országgyűlés! 14 óra 12 perckor áttérünk az interpellációk és azonnali kérdések tárgyalására. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés elnöke a határozati házszabályi rendelkezések 121. § (4) bekezdésének a) pontjában foglalt jogkörével élve Vadai Ágnes képviselő asszony K/17518. számú írásbeli kérdését visszautasította, mivel az indítvány nem tartozik a kormány feladatkörébe. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért mondott le a kormány a gondozásra szoruló idős emberekről?” címmel. Szabó Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Gondolom, államtitkár úr fog válaszolni, úgyhogy államtitkár úrnak címzem a kérdést. Tisztelt Államtitkár Úr! A KSH 2017 első negyedéves adataiból egyértelműen kiderül, hogy drasztikusan megnövekedett a halálozások száma a korábbi, 2016. évi hasonló adatokhoz képest. Sokféle ok van a halálozási okok között, de a leginkább a hiányos egészségügyi ellátásra vezethető vissza, amely elsősorban az idősebb korosztályt érinti. A hideg hónapokban sajnos Magyarországon még mindig van olyan ember, akinek a halálát a kihűlés okozza, és köztük sok az idős ember, akik alacsony nyugdíjuk miatt képtelenek kigazdálkodni a rezsiköltségeket, és ezért sokszor a fűtésen spórolnak. Persze, ha megfelelően működne a szociális és egészségügyi alapellátás, akkor sokak halála megelőzhető lenne, de azt tapasztaljuk, hogy a kormány az utóbbi években pont a szociális ellátásoktól vont el jelentős összegeket. Szintén szigorította a kormány az utóbbi években a házi segítségnyújtáshoz való hozzáférés szabályait is, ma már olyanok is kiszorulnak az ellátásból, akik korábban jogosultak lettek volna rá, pedig még fizettek is a szolgáltatásért. A házi segítséggondozást szétválasztották két külön tevékenységi körre, amelyek közül a szociális segítést közmunkások is végezhetik. Ezzel önmagában nem is lenne baj, de újabb állami területet tesznek a közfoglalkoztatás részévé, ami azt jelenti, hogy ugyanazért a munkáért kevesebb bért és megbecsülést kapnak az ott dolgozók. Mivel szigorodtak a feltételek, ma már az idősotthonokba is nagyon nehéz bekerülni. Eddig is nagyon sok időbe tellett, hogy az ellátást igénylő idős emberek bejussanak az otthonba, és a várólisták folyamatosan növekednek. De aki esetlegesen be is tud jutni egy-egy ilyen otthonba, attól is drasztikus mértékű pénzt kérnek el, ez akár 8 millió forint is. És még egyébként a havi térítési díj is jelentősen megemelkedett. Akiknek pedig semmilyen ellátás nem jut, azok a család vagy a rokonság segítségére számíthatnak. De hiába szeretné valaki otthon gondozni a hozzátartozóját, ma már ehhez sem ad megfelelő támogatást a kormány, hiszen megszüntették a méltányossági ápolási díjat is. Sőt, a szülőtartás bevezetésével az a célja a kormánynak, hogy minden körülmények között az idős ember gyermekeit tartsák el, akár otthoni ápolásról van szó, vagy akár úgy, hogy egy-egy intézményben a térítési díjat kell nekik megtéríteni. Felmerül a kérdés, hogy miért van erre szükség. Valóban nincs pénz arra, hogy megfelelő ellátást kapjanak ma Magyarországon az idős, beteg emberek? Akiknek semmilyen segítségük nincsen, azok valóban magukra kell hogy maradjanak? Nem lehet a kormány időspolitikája az, hogy mindenki tartsa el vagy tartassa el magát. Éppen ezért kérdezem az államtitkár urat, miért mondott le a kormány a gondozásra szoruló idős emberekről. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ez a kormányzat mindenkinek segítséget kíván nyújtani, bármilyen élethelyzetben, bármilyen életkorban is van. Ugyanakkor meglepő volt pont a Szocialista Párt képviselőjétől azt hallani, hogy túl magasra nőtt a szegény emberek számára a rezsiköltség, miközben a Szocialista Párt volt az, amelyik a rezsi díját egekbe emelte, az áram árát megduplázta, a gáz árát megtriplázta, és mindeközben pedig nem nőttek így a jövedelmek Magyarországon. A Fidesz-KDNP pedig 20 és 25 százalékkal tudta csökkenteni a rezsi díját. Ezt mindenki láthatja havonta azokban az értesítőkben, amit kapnak, mindenki látja, hogy hány százezer forint most már az, amit a rezsicsökkentéssel spórolni tudott. Aki tehát a rezsit emelte, az a szocialista kormány, és ezt nyilván a szegény emberek a pénztárcájukon érezték is. A nyugdíjak ügyében pedig szintén emlékeztetném azért képviselő urat, hogy míg önök elvettek egyhavi nyugdíjat minden magyar nyugdíjastól, az IMF füttyentett, a Világbank füttyentett, és önök abban a pillanatban ellenállás nélkül minden magyar nyugdíjastól elvettek egyhavi nyugdíjat, aközben a Fidesz-KDNP az elmúlt hét évben 23,1 százalékkal emelte a nyugdíjak összegét. Ez azt jelenti, hogy vásárlóértékben 9,5, tehát majdnem 10 százalékkal nőtt a nyugdíjak értéke. És olyan dolgokra fog sor kerülni a következő hónapokban, években, amelyre nem volt példa, hogy nyugdíjprémiumot is tud Magyarország fizetni, a következő évi költségvetést is úgy fogadtuk el, hogy abban is 32 milliárd forint szerepel ezen a soron. Soha korábban Magyarországon erre sor nem került. Ön azt mondta, hogy szűkül a házi gondozásban részt vevők száma, és sokan kiszorulnak a házi gondozásból. Tisztelt Képviselő Úr! Amit ön szűkülésnek, nehezebb hozzáférésnek, kiszorulásnak nevez: 2010-ben 75 054-en részesültek házi gondozásban, ez mostanra 107 294-re emelkedett. Ez 40 százalékos bővülés. Ön azt mondja, hogy nehéz hozzáférni, szűkül a kör, egyre kevesebben vehetik igénybe, ehhez képest 40 százalékkal nőtt az a kör, amelyik ezt is igénybe tudja venni. És ez nemcsak úgy történt, hogy ugyanannyi gondozóra most sokkal több gondozott jut, hanem sokkal nagyobb mértékben nőtt a foglalkoztatottak száma, akik foglalkoznak ezekkel az emberekkel, elsősorban idős emberekkel: míg 2010-ben 5764 fő volt, aki házi segítségnyújtás keretében volt foglalkoztatott, ez 2016-ra 13 399-re nőtt. Vagyis már több mint kétszer annyian gondoskodnak a házi segítségnyújtásra szorulókról, mint korábban. Nem bonyolódott tehát a rendszer, nem szűkültek a feltételek, sokkal inkább egyszerűsödött az eljárás, és sokkal inkább többeknek volt lehetősége bekerülni. Amikor a szociális ellátásból pénzt vontak ki, arról pont az ön mellett ülő Korózs Lajost kérdezheti meg, aki annak idején, még talán bizottsági elnökként vagy államtitkárként amellett érvelt, hogy miért elviselhető az, hogyha 30 vagy 100 ezer forinttal a szociális normatívát vagy kiemelt szociális normatívát csökkentik. Nem növelték, önök csökkentették ezeket a támogatásokat. Az ápolási díjnál pontosan nem értettem, hogy ön mire céloz, tisztelt képviselő úr. Mi az emelt ápolási díj mellett bevezettük a kiemelt ápolási díjat, ami egy jóval magasabb segítség azoknak, akik a saját családtagjaikat otthon ápolják. [[14.20]] Az új szakápolási központok pedig olyan megemelt szociális támogatási rendszert jelentenek, olyan magasabb szolgáltatást nyújtó szociális intézményt, amelyben szerintem aki majd körbenéz, amikor ezek felépülnek - hiszen a kormány már milliárdos támogatást biztosított arra, hogy az első ilyen megemelt, jobb minőségű szakápolási központok létrejöjjenek -, ha valaki ezt megnézi, látni fogja, hogy miként tudott segíteni a kormány a nehéz helyzetben lévőkön. Azt pedig tudom önnek mondani innen is, hogy a legjobb szociálpolitika a munkahelyteremtés: az, hogy 770 ezerrel több ember dolgozik, azt mutatja, hogy 770 ezerrel kevesebb ember van kitéve a szegénység és a nélkülözés kockázatának. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Megkérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Nem tudom elfogadni az államtitkár úr válaszát éppen a mai megjelent sajtóhír miatt. Ha minden olyan szép és minden olyan jó, államtitkár úr, akkor mivel magyarázza, hogy rekordszámú rászoruló van a szociális várólistán? Idén szeptemberben közel 30 ezer ember várt valamilyen szociális ellátásra, többségük elsősorban idős ember, annak is jelentős része valamilyen otthonba való bekerülés kapcsán. Ez a szám körülbelül háromnegyede a valóságnak, hiszen a szociális és gyermekvédelmi főfelügyelőség által bekért adatok alapján csak az intézmények háromnegyede válaszolt erre a kérdésre. Ez a 30 ezres szám akár 41 ezer is lehet, és bizony-bizony ezeknek csak a harmada kapott valamilyen ellátást. Ha minden ilyen szép és minden ilyen jó, akkor kérem az államtitkár urat, hogy ezt is magyarázza meg. Köszönöm, nem tudom elfogadni a választ.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 107 igen szavazattal, 28 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Apáti István, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Mikor nyújtanak végre érdemi segítséget a fával fűtő tömegeknek, vagy ez is a leendő Jobbik-kormányra vár?” címmel. Apáti István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Még csak október közepe van, de máris jelentőssé vált a tűzifahiány, és ahol lehet egyáltalán kapni, ott is nagyon drága a tüzelő. Önök előszeretettel hivatkoznak a rezsicsökkentésre, amit természetesen mi is támogattunk, elmondtuk, hogy ez egy kifejezetten előnyös dolog a háztartások számára, de kötelességünk felhívni az önök figyelmét a súlyos hiányosságokra. A KSH augusztusi adatai szerint egy év alatt 6,1 százalékkal drágult átlagban a tűzifa ára, azonban a valóság sokkal keményebb, sokkal zordabb, hiszen bőven két számjegyű ez a drágulás, sőt nagyon sok kereskedésnél több tíz százalékos vagy akár 50 százalékos tűzifaár-drágulással találkozunk az elmúlt egy év viszonylatában. Kifejezetten jónak találtuk a távhő és a földgáz fogyasztói árának csökkentését, de önök akkor is elfeledkeztek a fával fűtő tömegekről, pedig akkor is elmondtuk már, hogy több százezer család vagy talán milliónyi család számára nincs más lehetőség, mint a fatüzelés, hiszen eleve így készült el a lakóház, vagy a korábban folyamatosan növekvő gázárak miatt váltottak gázfűtésről fafűtésre. Itt is vissza kell kanyarodni a bérek, a fizetések kérdéséhez, tisztelt államtitkár úr, hiszen egy átlagfizetésből lehetetlen felújítani vagy korszerűsíteni, energetikailag hatékonnyá tenni ezeket a lakóépületeket. Ezért fordulhat az elő, hogy egy kisebb alapterületű, de korszerűtlen, mondjuk, 30-40-50 évvel ezelőtt épült ház fűtése sokkal többe kerül, sokkal több fát igényel, mint egy jelentősen nagyobb alapterületű, de korszerű technológiával épült ház fűtése, tehát megint a szegények a vesztesek, megint a szegények faragnak rá. A megoldást korábban elmondtuk már, közel öt éve, 2012 decemberében benyújtottuk a javaslatunkat, amely a tűzifa áfatartalmának 5 százalékra való csökkentését jelentette, illetőleg felvetettük az áfamentesség kérdését is. Ezt önök akkor lesöpörték az asztalról - és mire hivatkoztak? Arra, hogy Brüsszel nem engedi, brüsszeli előírások tiltják ezt. Ezt meglehetősen szánalmasnak tartom: miközben folyamatos a szájkarate és az állítólagos politikai ketrecharc Brüsszellel, addig ennyit sem tudtak elintézni, hogy a tűzifa áfatartalmát lehessen csökkenteni. Az a helyzet, hogy a költségvetést ez rendkívül csekély mértékben terhelné meg, és ha jut pénz stadionokra, kisvasutakra, vietnami kórházra, haveri támogatásokra minden héten, akkor talán erre is jutna némi forrás. Borzasztóak az adatok, tisztelt államtitkár úr, hiszen 2010 óta több mint 1600-an fagytak meg, csak tavaly télen legalább 200-an, az emberek 80 százaléka a saját otthonában fagy halálra, éppen ezért nem lehet megkerülni a következő kérdéseket. Belátják-e, hogy csökkenteni kell a tűzifa áfatartalmát, vagy akár az áfamentességet is biztosítani kell? Belátják, hogy amit eddig csináltak, az nagyon kevés volt és diszkriminatív? Mikor hajlandóak végre segíteni a fával fűtő családokon? Várom mellébeszélésektől mentes, érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tállai András miniszterhelyettes államtitkár válaszol. Miniszterhelyettes úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az adócsökkentési javaslat, az áfacsökkentési javaslat mindig is ellenzéki műfaj; ellenzéki műfaj, mert népszerű, aki hallja, úgy gondolja, hogy ennek örülni fog majd, és nincs benne semmilyen felelősség; nincs benne felelősség, mert az ellenzék nem felel azért, hogy a bevételek befolyjanak, nem felel azért, hogy a költségvetés egyensúlya megfelelő legyen, nem felel semmiért, egyszerűen csak azért, hogy javasoljon. Azon túl a Jobbiknak azt is tisztáznia kell, hogy most milyen is a viszonya az Európai Unióval, mert egyébként amikor a bérunióról van szó, akkor az Európai Unió barát, akkor együttműködő, egyébként amikor meg az áfairányelvekről van szó, akkor pedig átnéznek az Európai Unión, átnéznek az Európai Unió irányelvén. Márpedig higgye el, hogy akárki kormányoz, annak az Európai Unió irányelveit be kell tartania, és azok azt mondják, hogy figyelembe kell venni az egymással versengő, egymást helyettesítő áruk áfakulcs-kialakításánál a szempontokat, figyelembe kell venni, hogy egyik vagy másik termék rovására vagy éppen előnyére nem lehet különféle áfakulcsokat alkalmazni. Ez vonatkozik a tűzifára is, hiszen ha a tűzifa áfakulcsa csökkenne, akkor a szénét és a földgázét is módosítani kellene, persze csak akkor, ha az európai irányelvet be akarjuk tartani; a mi kormányunk szeretné ezt betartani. Egyébként pedig nem csak áfacsökkentéssel lehet elérni a tűzifaprogram céljait. Erre példa az, amit a Belügyminisztérium pályáztatott meg az önkormányzatok körében, ahol 2255 önkormányzat nyert mintegy 4 milliárd forintot, és ez 180 ezer háztartást érint, amikor az emberek ingyenesen jutnak tűzifához, illetve tüzelőanyaghoz. Így 3,5 milliárd forint összegben lágy lombos tűzifát, közel 77 millió forint összegben barnakőszenet és 421 millió forint összegben szenet, illetve lágy lombos tűzifát is kaphatnak. A kormány elkötelezett célja, hogy igazságos társadalompolitikát folytasson, ezért az ön által ugyan lekicsinyelt rezsicsökkentés 2013. január 1. és 2016. december 31. között a földgáz-, a villany-, a távhőszámlákon, illetve a víz, a csatorna, a PB-gáz és a hulladék díjának csökkentése révén mintegy 909 milliárd forintot takarított meg, ennyi összeg maradt a lakosság zsebében többletként a rezsicsökkentés által biztosított díjak alacsonyabb volta miatt. Ez lényegesen több, mint bármelyik termék áfacsökkentése. Tisztelt Képviselő Úr! Azt tudom önnek mondani, hogy a javaslata nyilván egy célcsoportnak kedvező, azonban ha figyelembe vesszük az európai uniós irányelveket, figyelembe vesszük a kormány társadalompolitikai céljait, javaslata jelen esetben nem támogatható. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszterhelyettes úr válaszát. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e a miniszterhelyettesi választ.
Tisztelt Államtitkár Úr! Ez a válasz teljességgel elfogadhatatlan, és bántó érzéketlenségről árulkodik. Elhiszem, hogy önöknek nem okoz gondot a téli tüzelő beszerzése, önöktől már nagyon távol estek ezek a problémák, vagy úgy vannak vele, mint annak idején, 2003-ban a szabadszállási aktájában az egyik honvédségi kiképző, hogy a katona nem fázik, legfeljebb érzékeli a hideget. Lehet, hogy önök is így vannak ezzel, hogy az embereknek ez ezért nem okoz problémát. [[14.30]] Egész egyszerűen nem tudom, tisztában van-e azzal, államtitkár úr, hogy Nyíregyházától Győrig jelenleg egy mázsa friss vágású, 40-50 százalékos víztartalmú akácfa tüzelő mennyibe kerül mázsánként. Meg tudja nekem mondani? Segítek! Ötezer forintba, tisztelt hölgyeim és uraim! Ötezer forintba! Ezt egy átlag magyar család nem tudja kigazdálkodni, ebből nem tudnak fűteni, ezért fáznak az emberek, tisztelt államtitkár úr. Ezért kellene segíteniük. [[Közbeszólás a Fidesz soraiban: Hol?]] Majd megadom a címeket, képviselőtársaim, megadom, és akkor mehetnek oda önök is vásárolni. Ezért kellene csökkenteni az áfatartalmat, államtitkár úr, ezért kellene segíteni az embereken, tudja, mert nekik nincs annyi pénzük, mint önöknek. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszterhelyettesi választ 109 igen szavazattal, 28 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Sallai R. Benedek, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a földművelésügyi miniszterhez: „Rosszul számol a minisztérium?” címmel. Sallai R. Benedek képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt két hétben rendszeresen visszatérő téma volt a termőföld-privatizáció eredménye, és Bitay Márton államtitkár úr az FM képviseletében kétszer is elmondta, hogy 30 ezer kisgazdálkodót juttatott az állam földhöz. Megnéztük a pontos adatokat, hogy a licitáláson hogyan is történtek a vételek, és mint azt az interpellációban leírtam, összesen 8745 adásvételről találtam meg a dokumentumot. A konkrétan érintett természetes személyek száma 3910, az azonos lakcímen tartózkodókkal együtt is 3500 vevőről mint családról van szó. Nyilván felmerül a kérdés, hogy ha a licitálásokról beszélünk és a termőföld-privatizációról, akkor az FM honnan veszi ezeket a számait, mert ez kezd olyan lenni, mint a hajdú-bihari juhlétszám, ahol szintén nagyot tévedett az FM. Tehát egyértelműen másról van szó. Egyértelműen látszik, hogy 60 nagygazdáról van szó, megyénként 2-3-4 nagygazdáról, összesen is csupán kábé 3900-ról, akik egy része kereskedő, vállalkozó, ügyvéd. Tehát felmerült a kérdést, amit írásban is leadtam: hogyan jön ki ez 30 ezer vevő? Mi alapján állapítják meg a szerződés aláírásakor, hogy a vevők egyáltalán megfelelnek az Nemzeti Földalapban rögzített vásárlási feltételeknek? Milyen szempont alapján tekintik ezeket a vevőket kisgazdálkodónak?Annál is inkább fontosak ezek a kérdések, hiszen a vevők között gyakorlatilag ott van a Fidesz-közeli nagyvállalkozó, Szatmári Zoltán, aki 293 hektárt vett; az Orbán család közvetlen baráti köréhez tartozó Kékessy Dezső 288 hektárral, a Fazekas Sándor és Varga Mihály miniszterek baráti köréhez tartozó Fazekas Szabolcs, Tomajmonostora polgármestere közvetlen rokonsága, amely 268 hektárt vett, és ott vannak a Fazekas Sándor miniszter úr rokonságához tartozó Bekecs fivérek 252 hektárral. Ez azért érdekes, mert a magyarországi földtörvény alapján, a 300 hektáros birtokmaximum alapján azt kell feltételeznünk, hogy ezek olyan gazdálkodók, akik korábban semennyi földdel sem rendelkeztek. Szó nincs arról, hogy itt kisgazdálkodók vettek volna földet. Egyértelműen arról van szó, hogy önök kijátszották családtagjaiknak, rokonaiknak és üzleti körüknek ezt az állami vagyont, és nem 30 ezer vevőről beszélhetünk, hanem a licitálások útján értékesített földek tekintetében mindössze 3900 körüli vásárlóról. Mindez azért probléma, mert ezek mindenféle körből mindent erősítenek, csak a foglalkoztatást nem. Budapesten például 41 fő vásárolt 147 földrészletet 6 különböző megyében, és csak elvétve van olyan, ami Pest megyei terület. Nyilvánvalóan ez rámutat arra, hogy ez a termőföld-privatizáció semmilyen szempontból nem felelt meg azoknak a céloknak, amiket a „Földet a gazdáknak!” program során kihirdettek, nem felelt meg azoknak a célkitűzéseknek, amiket Jakab alelnök úr annak idején 2015 nyarán meghirdetett itt a parlamentben, hogy a kisgazdálkodókat kell földhöz juttatni. Ez egyszerűen földrablás volt, hagyták, hogy szétrabolják a magyar földet, és nyilvánvalóan várjuk a választ, hogy ezen statisztikai adatok, amelyek az önök nyilvános adatain alapulnak, hol sántítanak, és hol van a különbség az önök adatai és a mieink között, ami rámutat valójában az igazságra. Erre várom mellébeszélés-mentes válaszát szintén a miniszter úrnak.
Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Fazekas Sándor földművelésügyi miniszter úr válaszol. Miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A magyar kormány, a Fidesz-KDNP a magyar földművesek pártján áll, ezért is hirdettük meg a „Földet a gazdáknak!” programot, amely haszonbérleti és földeladási elemeket is tartalmaz.Tisztelt Képviselő Úr! Ön szándékosan keveri ezt a két kategóriát, a földértékesítést és a földhaszonbérletet. Mi Karcagon tudjuk, hogy mi a különbség a kettő között, nem is kicsi a különbség. Gondolom, hogy ön a túrkevei összedőlt szélmalom árnyékában szintén sejt valamit erről, de szeretném kiegészíteni az ön tudását. A „Földet a gazdáknak!” program földértékesítési részének a lényege ugyanis az, hogy árverésen értékesítjük a területeket, és abban egyetérthetünk, hogy mivel 300 hektárnál több földje nem lehet senkinek sem, ebből nem jöhet létre nagybirtok. Tehát amilyen példákat ön felhozott, ékes cáfolata annak az okfejtésnek, amit próbált itt a Ház előtt elmondani, nem jöhet létre nagybirtok, ha valaki csak 300 hektár földet vásárolhat. Az is nyilvánvaló, hogy a hozzátartozókat nem lehet összeszámítani ilyen esetben, mert akkor, mondjuk, egy testvér földvásárlása ellehetetlenítené egy másik testvér földvásárlását. Valamennyi esetben a Nemzeti Földalap és a földhivatal vizsgálja azt, hogy jogosult-e a földműves, helyben lakónak minősül-e, tud-e földet venni, a birtok-, illetve tulajdoni maximummal hogy áll; enélkül nem is tud regisztrálni az árverésen, vagy nem tudott regisztrálni korábban. Ez is a földműveseket segíti. S egyébként is, teljes képtelenség, amit ön állít, hogy mondjuk, egy árverésen, egy liciten hogy lehet valami mutyi, miképpen lehet kikerülni a szabályokat, hiszen ott az nyeri a földet, aki többet fizet, illetve megfelelő kedvezményes hitel is segítette a vásárlást. El kell olvasni a vonatkozó jogszabályokat. Hozzátartozik, hogy aki a liciten nyer, nem biztos, hogy a föld tényleges tulajdonosa lesz, ugyanis megelőzheti, mondjuk, földelővásárlási jogosultsággal rendelkező; a földtörvényben erre vonatkozóan megtalálja a felsorolást. A 30 ezer földhöz juttatott földműves száma tény és való, ez a sikerünket is jól mutatja, hiszen nemcsak a liciten lehetett földet nyerni, nemcsak elővásárlással lehet valaki tulajdonos, hanem a három hektár alatti értékesítések is ebbe a körbe tartoznak. Így jön ki tehát a 30 ezer földvásárló, ami azt jelenti, hogy minden harmadik földműves földet tudott venni ennek a programnak a keretében. De, tisztelt képviselő úr, ennek is köszönhető az, hogy eltolódott a magánszemélyek, családi gazdaságok földhasználata az elmúlt hét évben. Korábban a magyar művelhető terület felét művelték, most már 60 százalékot művelnek, és 40 százalékra szorult vissza a cégek földhasználata, ami mutatja, hogy a családi gazdaságokat támogatjuk, segítjük ezzel is. Tehát a folyamat pontosan a fordítottja annak, amit ön mond. De szeretnék egy példát mondani arra, hogy miképpen akadályozzuk meg azt, hogy nagybirtokok jöjjenek létre, ugyanis ön erre egy jó példa, amikor összesen 2325 hektár földet próbált megpályázni, haszonbérleti úton próbált állami területekből nagybirtokot létrehozni ön, illetve az ön érdekeltségei. Végül 237 hektárt nyert, de ha ön megnyeri az összes területet, azon túl, hogy nagybirtok jött volna létre, 49 gazdát fosztott volna meg attól, hogy földhöz jusson. Szerintem ez mindenképpen azt mutatja, hogy a földhaszonbérleti rendszer és a földpályázati rendszer is működik, nem teszi lehetővé azt, hogy nagybirtokok jöjjenek létre. Mi megvédjük a gazdákat. Megvédtük azt a 49 túrkevei gazdát is, aki elől ön el akarta vinni a földeket, megvédjük a többieket is öntől is, az LMP-től is és mindenkitől, aki a családi gazdaságokat kifogásolja, támadja, az őket segítő törvényhozást meg akarja akadályozni. A gazdák pedig pontosan tudják, hogy ebben a vitában csak a Fidesz-KDNP-re számíthatnak. Megvédjük őket a jövőben is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a miniszteri választ.
Nem fogadom el, és nemcsak a válaszát köszönöm meg miniszter úrnak, hanem azt az első 200 ezer forintot is, amit már megfizetett pont az ilyen hazugságai miatt, mint amit most is mondott, hiszen a legutóbbi pervesztése óta nem nagyon jelent meg itt a minisztériumban de köszönöm [[Közbeszólás az MSZP soraiban: A minisztériumban?]] , megérkezett az összeg; bízom benne, hogy jó célokra fogjuk tudni fordítani. Ez az első. Az ilyen állításainak a valótlanságát mutatja az, hogy sajnos én nem nyertem egyetlen négyzetméter földet sem, állításaitól eltérően, és nyilvánvalóan nagyon sok más kisgazdálkodó sem. S mondom, hogy miért nem. Azért, mert az önök számításaiban, ha van olyan háztartás, ahol 32 földdarabot vettek meg, ezt önök úgy tekintik, hogy 32 gazda, pedig nem így van. Van olyan vásárolt birtok, egy vásárló által vásárolt birtokrész, ahol egy természetes személy legtöbbet, valami 16-ot vett, önök ezt 16 vevőnek számítják. A doktor előjelű vásárlók száma 437, tehát a vevők közel 10 százaléka ügyvéd, állatorvos és orvos. A 15 százalékot éri el a polgármester vevők aránya. Nem találtunk egyetlen olyan vevőt sem a termőföld-privatizációban, aki korábban elkobzott tulajdonnal rendelkezett volna. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Önök kijátszották a magyar földet, és ezért jövő tavasszal felelni fognak. Köszönöm a szót, elnök úr.
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el a miniszteri választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszteri választ 106 igen szavazattal, 25 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[14.40]] Tisztelt Országgyűlés! Németh Szilárd István, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Hogyan kell a magyar diplomatáknak megvédeni Magyarországot?” címmel. Németh Szilárd István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Nagyjából három éve annak, hogy végleg megszűnt az SZDSZ. A rendszerváltás utáni Magyarország alighanem legkártékonyabb pártja nemcsak néhány dicstelen bekezdést hagyott maga után a történelemkönyvekben, de egy 500 milliós tartozást is, amivel kapcsolatban a mai napig zajlik a nyomozás. Bár a párt már elfoglalta jól megérdemelt helyét a történelem szemétdombján, politikusmúmiái időről időre kilépnek [[Dr. Gyüre Csaba: Földprivatizáció…]] a történelmi panoptikumból és turnéra indulnak. Természetesen csakis külföldre, mert nagyon jól tudják, hogy itthon már senki sem kíváncsi rájuk, senki sem hisz nekik. A baloldali hagyományok egyenes folytatásaként ezeknek a megszólalásoknak a legfőbb lényege a gátlástalan hazudozás és Magyarország pocskondiázása. Két hete jelent meg egy interjú a l’Espresso című olasz hetilapban Demszky Gáborral. Az Augiász istállóját hátrahagyó volt főpolgármester persze nem minden idők legnagyobb uniós korrupciójáról, nem a Medgyessy-Gyurcsány-Bajnai-korszakban lenyúlt 160 milliárdos négyesmetró-pénzről számolt be, hanem a hazai sajtószabadság lábbal tiprásáról és a Magyarországot a nemzeti kormány miatt sújtó súlyos gazdasági válságról. Mintha csak verseny lenne a levitézlett SZDSZ-es hatalmasságok között, Magyar Bálint még Demszkyn is messze túltesz. A bukott oktatási miniszter júniusban a Project Syndicate nevű online véleményoldalon írt lejárató cikket hazájáról. Az oldal neve onnan lehet ismerős, hogy két évvel ezelőtt itt tette közzé Soros György a tervét, évente legalább 1 millió bevándorló Európába áramlását. Ez az a terv, aminek az SZDSZ szellemi örökösei még a létezését is tagadják, noha mind a mai napig olvasható ezen az oldalon. A Project Syndicate egyik legnagyobb támogatója természetesen nem más, mint Soros György alapítványa, a Nyílt Társadalom Alapítvány. Magyar a cikk közlése után az Egyesült Államokba, így többek között a kaliforniai Berkeley-re indult előadásokat tartani. Simicska Lajos lapjai és az évek óta problémákkal küzdő Klubrádió egymással versengve számoltak be arról, hogy az előadás után egy magyar diplomata szembesítette az igazsággal a hazudozót. A magyar diplomáciai karnak teljesen természetes és magától értetődő dolga kell hogy legyen, sőt kötelessége, hogy Magyarország érdekeit képviselje külföldön. Hogyan állunk ezen a téren, tisztelt államtitkár úr? Számíthatunk-e végre a jövőben is arra, hogy a magyar diplomaták megvédik hazánkat a lejárató támadásoktól? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Magyar Levente államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselő Úr! A válaszom röviden az, hogy igen, a jövőben is így lesz, azonban tekintve, hogy még csak néhány évvel ezelőtt sem volt ez egy magától értetődő és természetes jelenség, talán többet érdemel a téma, mint egy egyszerű igen.Tisztelt Képviselő Úr! Természetesnek kellene lennie minden körülmények között és minden ország esetében, hogy egy ország demokratikusan választott kormánya a legmesszebbmenőkig kiáll minden olyan támadással szemben, amely méltatlanul éri az országot. Az, hogy Magyarországon ez sokáig nem így volt még a rendszerváltás után sem, egyértelműen annak a nehéz történelmi örökségnek tudható be, amely az 1989 előtti szocialista, majd az 1990 utáni időszakosan posztszocialista múltunkból fakad. Tisztelt Képviselő Úr! Ez az időszak a nemzeti önbecsülés szisztematikus rombolását hozta. Ebben az időszakban a külpolitika egyedüli zsinórmértéke a feltétel nélküli igazodás, a megfelelési kényszer, a magyar külpolitikában a jófiú-szerep magunkra erőltetése volt a külpolitika vezércsillaga. Ezt kellett megváltoztatnunk, különösen azoknak, akik abba a fojtó légkörbe nőttek bele, hogy ez a premissza uralja a magyar külpolitikát, a magyar diplomáciát; az a premissza, hogy még a látszólagos és még a felületes békesség is többet ér, mint a valós érdeksérelmeink felvállalásának vélt kényelmetlenségei. Tisztelt Képviselő Úr! Azt gondolom, az elmúlt évek egyértelműen bizonyították, hogy mi ezzel a nehéz örökséggel szakítottunk, és minden körülmények között kiállunk országunk jó hírnevéért és becsületéért. Természetesen ez soha nem jelenthet öncélú konfliktusgenerálást, azonban az elmúlt évek turbulens külpolitikai eseménysorozata is arra mutat rá, hogy ez egyetlen esetben sem így történt, mindig először támadtak bennünket, és mi csak arra adtunk adekvát és a diplomáciában arányosnak mondható reakciót. Tisztelt Képviselő Úr! Ha megengedi, nézzük egy konkrét példán keresztül, hogy miről van szó, milyen kérdésekben támadják Magyarországot, Magyarország ezeket a támadásokat hogyan veri vissza, és utána, a nap végén a történelem miként ítél ezekben a kérdésekben, hiszen van már olyan téma, amelyben történelmi, de legalábbis választópolgári demokratikus ítéletről beszélhetünk. Itt van például az illegális migráció kérdése, amiben itt most a kollégák nekem összeszedték, hogy miket mondtak Magyarországról különböző államférfiak. Ezt a Ház diszkréciója jegyében nem ismertetném részletekbe menően, de mindannyian emlékszünk arra, hogy méltatlan szavakkal illették hazánkat. Erre a méltatlan támadássorozatra pedig minden esetben megadtuk a kellően, ha tetszik, kemény választ, ami korábban messzemenően megengedhetetlen, sőt elfogadhatatlan lett volna még a 2010-es korszak előtti időszakra gondolván. És ma már, ha körülnézünk Európában, elég csak a tegnapi osztrák választásokat figyelni, a választók megadták az értékítéletet, megadták a politikai ítéletet, és gyakorlatilag egymás után születnek olyan választási eredmények szerte Európában, de legalábbis Közép-Európára ez mindenképpen igaz, amelyek szinte tökéletesen egybeesnek azzal, amit a magyar kormány ebben a kérdésben évek óta a fősodorral szemben képvisel. Elmondtak bennünket mindennek, aminek el lehet mondani. Mi ezeket a támadásokat visszavertük, és lám, néhány évvel az események után beigazolódik, hogy a magyar kormánynak volt igaza, hiszen ki más mondjon jogos verdiktet ebben a hatalmas horderejű kérdésben, semmint a választópolgárok, akik tegnap még egyszer - ez néhány órás hír -, Ausztriában így is tettek. Tisztelt Képviselő Úr! Tehát azt gondolom, hogy a magyar diplomácia ilyen szempontból a helyén van, és a jövőben is számíthat minden magyar állampolgár arra, hogy ha akár őket, akár az eredményeiket, akár az országukat támadják, a leghatározottabban ki fogunk ezek ellen állni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönjük, államtitkár úr, a választ, meg köszönjük, hogy rendet raktak a Külügyminisztériumban, és ma már a Külügyminisztériumban többségében azok dolgoznak, remélhetőleg ez így lesz, akik az ön által felvázolt programot fogják diplomataként is képviselni, attól függetlenül, hogy Magyarországnak milyen színű kormánya van, mert nekünk a magyar érdeket, Magyarország érdekeit kell képviselnünk külföldön. Konkrétan beszéljünk arról, hogy itt Danku Attila védte meg az országot, és védte meg gyakorlatilag a határon túl élőket, akik 2014-ben mertek szavazni, ki merték nyilvánítani - az ott szavazók 98 százaléka -, hogy a Fidesz-KDNP-t tartják olyannak, aki képes az összmagyarság érdekeit szolgálni az elkövetkezendő négy évben. Magyar Bálint ezért taposott beléjük, és ezt kellett nyilvánvalóvá tenni ezen a berkeley-i találkozón, ahol a liberális barátaival találkozott [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] a volt oktatási miniszter. Gratulálok, államtitkár úr, köszönjük még egyszer.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért nem jut több a beteg, rászoruló idősek támogatására? Miért nem emelkedik évek óta a közgyógyellátás összege? Miért nem kapnak megfelelő anyagi elismerést a szeretteiket otthonukban ápoló családtagok?” címmel. Korózs Lajos képviselő urat illeti a szó. [[14.50]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány az elmúlt években egy forinttal sem emelte a közgyógyellátás mértékét, a költségvetésben erre szánt összeg - mintegy 17 milliárd forint - évről évre csökkent. Én ahogy számolom, durván egy 20 százalékos csökkenésről van szó, a szociálisan rászoruló betegek gyógyszereinek állami támogatására a múlt évben már csak 14 milliárd forintot fordított a kormány, ahogy mondtam, 3 milliárddal kevesebbet, miközben százezrek élnek a létminimum alatt. Hallottuk itt a napirend előtti felszólalásban, hogy közel 2 millió nyugdíjasnak a nyugdíja nem éri el a 100 ezer forintot. A teljes költségvetési sor azért is csökkenhetett, mert a kormány 2015-ben több segéllyel együtt megszüntetett olyan ellátási formákat, amibe beleesett a méltányossági ápolási díj. Köztudomású, hogy ezt a települési önkormányzatok a méltányossági ápolási díjjal és egyéb támogatásokkal együtt adhatták a rászoruló embereknek. Csak ezzel az egy lépéssel több tízezer embernek vette el a támogatását a kormány. Jövőre sem emelkedik az ellátási összeg, csupán annyit tesznek, hogy a választás évében 5 százalékkal emelik meg a támogatás jövedelemküszöbét, tehát azt a határt, ami alatt valaki jogosult lehet a támogatásra. Tehát itt egy kicsivel többet juttatnak, de az ellátás nem lesz magasabb. Ugyan néhányan olyanok is kaphatnak ellátást, akik előtte éppen a jövedelemküszöb miatt estek ki. Az ápolási díj ugyan kismértékben emelkedett, de messze nem éri el azt az összeget, ami a sokszor 24 órás gondozás elismeréseként megilletné az ápolást végző személyeket. Egy idős ember bentlakásos otthonban való ellátása még mindig jóval több támogatást kap, mint az otthon való ápolás. Nem értjük, hogy a Fidesz, amelyik ellenzékben olyan harcosan kiállt az otthonukban ápolást, gondozást végzők érdekeiért, kormányra kerülve miért nem tett érdemi lépéseket. Nem sikerült semmilyen módon megoldani a foglalkoztatási kérdéseket, és az anyagi dolgokban is csak apró lépések történtek, miközben folyamatosan emelkedik az érintettek száma. Éppen ezért kérdezem, hogy miért nem emelik végre a közgyógyellátás összegét. Kérdezem továbbá, hogy miért nem kapnak végre érdemi anyagi elismerést a szeretteiket otthonukban ápoló családtagok. Miért nem kapnak több támogatást a szegénységben élő idősek, és a gazdasági növekedésből miért nem jut több a beteg, rászoruló emberek támogatására? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A Magyar Szocialista Párt ma egy tematikus napot tart, hiszen képviselői felszólalásról felszólalásra egy-egy szociális kérdést vesznek elő, elvileg azt mutatván, hogy a Szocialista Pártnak fontosak a szociális kérdések. De tisztelt képviselő úr, szerintem fejből fel tudja sorolni, hogy kik azok a szocialista képviselőtársai, akik ezt hallgatják, hiszen összesen három szocialista képviselő van, aki ezen a tematikus napon, amikor önök minden erejüket a szociális kérdések előtérbe helyezésére fordítják, és igyekeznek felszólalni a nehéz helyzetben lévő emberek érdekében, nos, három képviselőtársa maradt bent itt a parlamentben, hogy meghallgassa ezeket a felszólalásokat. [[Korózs Lajos: Négy!]] Bocsánat, négy. Elnézést, óriási különbség, képviselő úr, négyen hallgatják önt. Ez is mutatja, hogy a Szocialista Párt mennyire veszi ezt komolyan. Körülbelül annyira, mint amikor nyilvánvalóan az idősek meg a nők iránti tiszteletből mondta Gyurcsány Ferenc, hogy az öregecskedő feleségeket szeretnék lecserélni. Tisztelt Képviselő Úr! Emlékezzünk, amikor 2007-ben az ön nevéhez köthetően 100 ezer forintos normatívacsökkentést kellett minden idős embernek elszenvedni, aki kiemelt szociális intézményben volt, a többieknek „csak” 30 ezret, és erre ön azt nyilatkozta, hogy nem kell minden embernek, miután megöregedett, automatikusan idősek otthonába kerülni, ha valaki akarja, a szomszédai vagy a barátai ápolják. Akkor a Szocialista Párt politikusaként ilyen együttérző nyilatkozatot tett. Emlékezhetünk, hogy az idős emberek vagy a szociálisan rászoruló emberek mit kaptak a szocialistáktól. Kaptak megszorításokat, megszorításokat és megszorításokat, mert mindig egy-két évente, amikor Gyurcsány Ferenc egy-egy újabb programot hirdetett, abból bizony csak megszorítás lett. Ezért nőtt talán 250 ezer fővel a munkanélküliek száma, így téve ki még plusz 250 ezer embert a szegénység kockázatának. Ismételten felhívom az ön figyelmét is, mint ahogy képviselőtársáét is felhívtam pár perccel ezelőtt, hogy a házi segítségnyújtásban részt vevő gondozottak és gondozók száma nem csökkent, hanem nőtt. 40 százalékkal több ember részesül ma házi segítségnyújtásban, mint amennyi 2010-ben részesült, és dupla annyi dolgozó, dupla annyi alkalmazott segíti őket, segíti az ő ellátásukat, mint korábban. Tehát itt bővült mind az ellátók, mind az ellátottak köre, tehát a szolgáltatás vagy közszolgálat itt is magasabb színvonalú. Arra is emlékezhetünk, amikor 2009. május 11-én ön is és képviselőtársai is minden idős embertől elvettek egyhavi nyugdíjat. Akkor a szociális érzékenységük valahogy nem szólalt meg. Megkapták az utasítást Brüsszelből egyrészről az Európai Bizottságtól, másrészről az IMF-től és a Világbanktól, és abban a pillanatban el is vették ezt az egyhavi nyugdíjat. De nem remegett meg akkor sem a kezük, amikor be kellett zárni a svábhegyi gyermekkórházat, amikor be kellett zárni az Országos Pszichiátriai és Neurológiai Intézetet, amikor be kellett zárni a Szabolcs Utcai Kórházat, vagy amikor be kellett zárni a Schöpf-Merei Kórházat és Anyavédelmi Központot. Ez része volt annak a 600 milliárd forintnak, amit az egészségügyből kivonva pontosan a leginkább rászoruló emberektől vettek el. Akik pedig ott maradtak, ott dolgoztak - bár igaz, hogy 16 ezerrel kevesebb ágyon, 6 ezerrel kevesebb alkalmazott -, még a maradék alkalmazottaktól is elvettek egyhavi bért. Önök a gyógyszertámogatási rendszerből, amely a leginkább rászorulókat segítené, 60 milliárd forintot vettek el. Mi a vaklicit rendszerének bevezetésével azt értük el, hogy az idei évben például 349 készítménynek, gyógyszernek átlagosan 1111 forinttal csökkent az ára. Növeltük azt, amit gyógyszertámogatásra fordítunk az elmúlt két-három évben, és mindemellett érezhetően csökkentek is a gyógyszerárak a vaklicit mint eljárás következtében. A közgyógyellátás, mint ön is tudja, tisztelt képviselő úr, természetben nyújtott ellátás, és az elmúlt évek gazdasági eredménye lehetővé tette, hogy az ellátás megállapításánál a vizsgálandó egy főre jutó havi jövedelem összege az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegéről annak 105 százalékára, egyedül élő esetén pedig 150 százalékról 155 százalékra növekszik, ezzel is javítva a közgyógyellátottak helyzetét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Szeretném előrebocsátani, hogy nem fogadom el a válaszát. Államtitkár úr, egyszer magyarázza már meg, itt van egy mai hír, hogy a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság nyilatkozata szerint rekordszámú rászoruló van a szociális várólistán. Hogy a Szűz Máriában van az, hogy ön itt dicshimnuszokat zengedezik [[Felzúdulás a kormánypárti oldalon.]] , az önök egyik intézményének főigazgatója pedig azt mondja, hogy rekordszámú rászoruló van a szociális várólistán? Államtitkár úr, két dologra nem válaszolt: miért nem emelik a közgyógyellátás összegét, és miért nem kapnak nagyobb támogatást a szeretteiket otthonukban ápolók, gondozók? Én azt látom, hogy hamarabb adnak stadionra akár Szlovákiába is pénzt, hamarabb támogatnak egy erdélyi jégkorongcsapatot, hamarabb építenek Vietnamban kórházat, mint hogy a rászoruló embereket támogatnák. Nem fogadom el a válaszát!
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 106 igen szavazattal, 25 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Hegedűs Lorántné, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Mikor hajlandó a kormányzat felelősségteljesen cselekedni az egyik legégetőbb sorskérdésünk, a bérfelzárkóztatás terén?” címmel. Hegedűs Lorántné képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarországon az alkalmazásban álló munkavállalók keresetének mértéke gyalázatos módon elmarad a nyugat-európai társaikétól. Igaz ez a nemzetgazdaság egészére, tehát úgy a magánszektorban, mint a közszférában, de ez utóbbi esetén kétségtelenül nagyobb az állam felelőssége. Mi a költségvetési törvénytervezetek tárgyalásakor évről évre felvetjük a költségvetési intézményekben foglalkoztatottak béremelésének kérdését, így folyamatosan szorgalmazzuk a köztisztviselői illetményalap, valamint egyes illetménykiegészítések, pótlékok emelését, a közalkalmazotti bértábla újragondolását, és így tovább. Tesszük mindezt úgy, hogy teljesen egyértelműen megvan a fedezet mindezen többletkiadásokra. A hiánycél módosítása nélkül lehetne emelni a közszolgálatban állók bérét akkor, ha a Fidesz-kormány nem a felcsúti kisvasút meghosszabbítását, a Miniszterelnökség Várba költözését, a Liget Budapest-projektet erőltetné, vagy ha megszüntetné a propagandaminisztériumot, és egyben csökkentené az állami propagandatévé támogatását is. [[15.00]] Vagy ha felhagyna az Eximbank kistafírozásával, vagy ha esetleg újragondolná a taotámogatások rendszerét. És ezt a sort még napestig lehetne folytatni. De láthatóan nem célja a Fidesz-kormánynak a bérek rendezése. Sőt, kifejezetten a közszolgák szó szerint szolgasorban tartása az Orbán-terv szándéka. Miért? Részben azért, hogy a 2008-ban kötött szégyenteljes IMF-paktum megszorító intézkedéseit továbbra is megtartsák. De részben azért is, hogy minél inkább kiszolgáltatottabb, megalázottabb helyzetben tartsák a közszolgákat annak érdekében, hogy minél irányíthatóbbak és manipulálhatóbbak legyenek. Jó példa erre a legutóbbi időből a kormányhivatalok vezetői részéről kiadott, törvénytelen utasítás a plakátrongálások végrehajtására, amit a pártállam iránti feltétlen hűség és odaadás alapján vártak el. Nyilvánvalóan önök nem ezen fenti érvekkel próbálnak védekezni az átfogó fizetésemelés elmaradása miatt, hanem a gazdaság teljesítőképességének mértékével próbálnak takarózni, valamint azzal, hogy voltak egyes szakmacsoportokon belül, de ott is kizárólag a jellegadó munkakörök esetén lassacskán és jócskán megkésve érkező, szerény mértékű emelések. Persze, ígérgetésből jóval több jut, mint tényleges bérrendezésből. Tisztelt Államtitkár Úr! Ezek után kérdezem, mikor hajlandó tehát a kormányzat végre felelősségteljesen cselekedni az egyik legégetőbb sorskérdésünk, a bérfelzárkóztatás terén. Várom válaszát. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Sajnálom, hogy tájékozatlansága miatt most már sokadszor kell ugyanazt az interpellációra vagy éppen kérdésre adott választ elmondanom, és szembemenve az ön állításaival, állítanom azt, hogy Magyarországon a bérfelzárkózás jelentős mértékben megvalósult az elmúlt hét évben, és az utolsó két évben, 2016-ban és ’17-ben ez felgyorsult. A statisztikai adatok ezt mutatják. Ha kíváncsi a statisztikai adatok fellelésének lehetőségére és helyeire, nagyon szívesen elmondom azt is, hogy mit kell nézni ahhoz, hogy ezek az adatok az önök rendelkezésére álljanak. Ugyanis a jelenlegi kormány, az Orbán-kormány nagyon komoly erőfeszítéseket tett az elmúlt időszakban, hogy azokat a hátrányokat, amelyeket egyébként történelmi örökségként tudhatunk itt Közép-Európában vagy Dél-Európában magunk mögött, kompenzálni tudjuk, és azt a hátrányt leküzdjük, amit megörököltünk az 1990-es évek előtti örökségként. A képviselő asszony által megemlített 2008-as IMF-paktumot követően a 2010-ben hivatalba lépő kormány új és egyik fő célja éppen az előző kormány által megkötött paktum megszorító intézkedéseitől való megszabadulás volt. A kormányzat nagyon jelentős lépéseket tett a bérfelzárkózás és a foglalkoztatás növekedése érdekében. Számtalanszor elhangzott sok-sok adat, hogy több mint 700 ezerrel többen dolgoznak ma, mint 2010-ben, és jelentős mértékben nőtt, ha csak a 2016. év végi adatokat nézzük, a reálbérek értéke is. Ez azt jelenti, hogy 24 százalékkal nőtt a reálbér 2010-től 2016-ig, és ha az idei több mint 10 százalékos reálbér-növekedést nézzük, akkor újabb, körülbelül 10 százalékot kell erre rászámítani, tehát körülbelül 35 százalékkal növekedett 2010 óta a reálbér értéke ebben a hat és fél évben, főként, ha a családi adókedvezményt is ideszámítjuk. Azt lehet mondani, hogy a három- és többgyermekes családokban ez a bizonyos reálbér-növekedés meghaladta az 50 százalékot. A versenyszférában jelentős lépés volt és a versenyszférán kívül a többi foglalkozási ágban is jelentős lépés volt a tavaly november végi bérmegállapodás, ahol nemcsak jelentős bérmegállapodást kötöttek a szociális partnerek, a munkaadók, a munkavállalók képviselői a kormányzattal, hanem adócsökkentés is bekövetkezett. Ennek egyik következő lépése az, hogy 2018. január 1-től a szociális hozzájárulás adókulcsának a korábban tervezett 2 százalékpontos csökkenése helyett, és ez a törvényjavaslat már itt van a parlament előtt, 2,5 százalékpontos mérséklését kezdeményezzük. Így két év alatt összesen 7,5 százalékponttal fog csökkenni a bérre rakódó teher. A közszférában a kormány a minimálbér és a garantált bérminimum emelése mellett életpályaprogramokkal és ágazati bérintézkedésekkel segíti az ott dolgozók és családjaik körülményeit. Például a járási hivatalban dolgozók, a közalkalmazottak esetében ezeket lehet tapasztalni. Ezekkel az emberekkel kell beszélni, és ők is el tudják mondani, hogy jelentős mértékben növekedett az elmúlt időszakban a bérük. De ha már számtalanszor rajtunk kérik számon azt, hogy miért nem teszünk többet a béremelkedésért, a bérfelzárkózásért, ami egyébként történik, és dinamikájában nagyobb, mint a közép-európai államok dinamikája, főként ha a 2016-17-es évet vesszük figyelembe, Nyugat-Európához meg még jelentősebb mértékben zárkóztunk fel, azért meg lehetne kérdezni azt, hogy a jobbikos mintavárosnak tekintett Tiszavasvári költségvetésében az olvasható: „A személyi juttatásoknál tárgyévben a közalkalmazottak és a köztisztviselők esetében általános bérfejlesztésre nem kerül sor.” [[Hegedűs Lorántné közbeszól.]] Tehát ha önök a saját városukban ezt teszik, ha véletlenül kormányra kerülnének, mit tennének ezen intézkedések sorában a kormányzati munka során? Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Államtitkár Úr! Nagyon nem kéne itt hazudozni a nemzet templomában, de főleg nem kéne ilyen cinikus és szégyenteljes módon viccelődni a közalkalmazottak és köztisztviselők bérén! Mert igen, a közalkalmazottak és a köztisztviselők kétharmada mind a mai napig kap minimális bért. Minimális bért, tudja, államtitkár úr? Tehát nem volt semmilyen igazi, valódi bérfelzárkóztatás a közszférában. Sőt, az IMF-paktum megszorító intézkedéseihez méltóan, amit önök Gyurcsánytól örököltek, mind a mai napig betartják, olyannyira, hogy ezeknek a fizetéseknek a vásárlóértéke 30 százalékkal csökkent! És igen, mi nem az önök által összehazudott statisztikákból, hanem a német, osztrák, angol statisztikai hivataltól kikért példákból, valamint az állami adatnyilvántartásból dolgozunk. Tehát próbáljuk a valóságot összeegyeztetni az önök hazugságaival, és ebből sajnos az következik, hogy igen, körülbelül egyhatoda a közszférában foglalkoztatottak bére a nyugat-európai társaikéhoz képest. Úgyhogy nem tudom elfogadni a választ. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 108 igen szavazattal, 29 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Szászfalvi László, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mely területeken újult meg a Kormány és a Magyarországi Református Egyház között létrejött megállapodás?” címmel. Szászfalvi László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! 2017. október 4-én a kormány megújította a Magyarországi Református Egyházzal hitéleti, közcélú, valamint közéleti és társadalmi tevékenységek ellátásával kapcsolatos megállapodását. A korábbi, 1998-ban kötött megállapodásban a kormány és a Magyarországi Református Egyház közötti viszony alapelvei kerültek megerősítésre. A megállapodás kimondta, hogy az állam és az egyházak viszonya a demokratikus államrend visszaállításával új alapokra helyeződött. Ennek megfelelően a korábbi ideológiai szembenállás helyett a vallásszabadság biztosítása, valamint az állam és az egyház szétválasztásának elve mellett a partneri, kölcsönösen felelős együttműködés időszaka következett. Ezért a megállapodásban a kormány elismerte a református egyház önkormányzatát, irányítására, felügyeletére szervet nem hozott létre. A megállapodás kitért a Magyarországi Református Egyház hitéleti, közszolgálati és közéleti tevékenységének az állam általi anyagi támogatásával összefüggő kérdéseire és azok garanciájára is. A református egyház vállalta, hogy hitéleti, közszolgálati, közéleti és társadalmi feladatokat végez. Hitéleti feladatai között gondoskodik hitéleti tevékenységének végzéséről, a hitbeli, vallási meggyőződés kifejezésre juttatásáról, annak nyilvános gyakorlásáról és tanításáról. Közszolgálati feladatai között gondoskodik óvodai, iskolai, szociális intézmények alapításáról, fenntartásáról és működtetéséről; közéleti, társadalmi feladatai között pedig képviseli hagyományainak megfelelően azokat az értékeket, amelyeket megőriztek évszázadokon keresztül. [[15.10]] Tisztelt Államtitkár Úr! A ’98-as megállapodás megerősítette a Magyarországi Református Egyház működésének feltételeit, éppen ezért kérdezem tisztelt államtitkár urat, melyek a kormány és a Magyarországi Református Egyház között létrejött megállapodás új elemei. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Soltész Miklós államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Mielőtt válaszolnék, szeretnék reflektálni Korózs Lajos minősíthetetlen, elfogadhatatlan trágárságára, amit előbbi interpellációs válaszában tett [[Moraj az MSZP soraiból. Mesterházy Attila: Ez melyik műfaj? Dr. Szakács László: Válaszolni is fog?]] és felszólítom a szocialista frakciót és Korózs Lajost, hogy kérjen bocsánatot mindazért, ami trágárságot mondott. [[Taps a kormánypárti padsorokból. Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Bármennyire is a szocialisták azt mondják, hogy nem ide tartozik ez a kérdés, idetartozik, mert egyházügyi kérdésről van szó. [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Nem mi mondjuk, hanem a házszabály!]] Olyan minősíthetetlen szöveget mondott Korózs Lajos, amit én itt az elmúlt másfél évtizedben a Magyar Országgyűlésben senkitől se hallottam. [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Aradszki András!]] Tisztelt Képviselő Úr! Az ön által feltett kérdésre néhány pontban összegyűjtve a megállapodás fő tartalmi elemeiről szeretnék beszámolni. Az egyik, talán legfontosabb: a református egyház által fenntartott, közfeladatot ellátó intézmények az állami önkormányzati intézményekkel azonos, a hosszú távon fenntartható működés feltételeihez szükséges működési forrást, illetve fejlesztési forrásokat, pályázati lehetőségeket is megkapják. A kormány jogszabályok, kormányrendeletek és miniszteri rendeletek megalkotásánál természetes módon figyelembe veszi, hogy az egyház hitéleti, valamint közcélú tevékenysége érdekében adó- és más kedvezményben is részesüljön, illetve részesülhet. Harmadik pontként kiemelném azt a kérését a református egyháznak, amely természetesen más egyházra is vonatkozni fog, hogy a személyi jövedelemadó 1 százalékának felajánlásával összefüggésben olyan törvényjavaslatot fogunk az Országgyűlés elé terjeszteni, amely biztosítani fogja, hogy az egyház a javára rendelkező magánszemélyek számát településenként, illetve a nyilatkozatot tevő hozzájárulása esetén a nevét és a lakcímét is megismerheti. Fontos mindenképp a megállapodásban, hogy a kormány elismeri, hogy a kórházakban és az egészségügyi intézményekben végzett lelkészi szolgálat az Alaptörvényben biztosított testi és legalább ilyen fontos lelki egészséghez való jog érvényesülésének fontos része, ezért a kormány vállalja a lelkészi szolgálatot végzők számára a felsőfokú végzettségüknek megfelelő valamennyi állami juttatás biztosítását az intézményben dolgozó más egészségügyi dolgozókhoz hasonlóan. Legalább ilyen fontos döntés az is, hogy a kormány az egyház által fenntartott gyerekházak, tanodák, roma szakkollégiumok működtetéséhez más egyházi támogatásoktól elkülönített, önálló és tartós, kiszámítható pénzügyi támogatást biztosít az egyenlő finanszírozás elve alapján. Ugyanilyen fontos lépése a megállapodásnak, hogy a kormány elismeri az egyház történelmi kollégiumai által végzett feladatokat, különleges szerepüket, erre való tekintettel számukra speciális támogatást, működési, tudományos kutatást, fejlesztést biztosíthat.Mindenképpen fontosak még a felsőoktatással kapcsolatos döntések, illetve a megállapodás részeként ott vannak. A kormány kezdeményezi a Károli Gáspár Református Egyetemnek - mint a református egyház hitéleti és világi képzését is nyújtó egyetemének - kiemelt egyetemként történő elismerését. Ami legalább ilyen fontos és idetartozik, hogy mind a Pápai Református Teológiai Akadémia, mind a Sárospataki Református Teológiai Akadémia kezdeményezi az Oktatási Hivatalnál az alkalmazott tudományok egyetemeként történő elismerésnek a vizsgálatát, amiről később - ha ezt az Oktatási Hivatal támogatja - az Országgyűlésnek kell majd döntenie. Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm az ön munkáját, köszönöm a református egyház munkatársainak a munkáját és természetesen mindazoknak a munkáját, akik ebben a széles körű, sok mindenkire [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] kiterjedő megállapodásban a református egyház, a magyar keresztény hívők életét segítik. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm szépen a válaszát, természetesen elfogadom azt. Azt gondolom, az is fontos, hogy szimbolikus jelentősége van a megújult megállapodás elfogadásának az időpontját illetően, hiszen ebben az esztendőben emlékezünk meg a reformáció 500. évfordulójáról. Azt gondolom, óriási jelentősége van annak, hogy ebben a megújult megállapodásban a kormány, illetve a református egyház megerősíti az intézmények egyenlő finanszírozásának az elvét, annak biztosítását, illetve garantálását. A Magyarországi Református Egyház a XVI. század óta szolgálta elkötelezetten és szolgálja a magyar nemzetet oktatási, nevelési, szociális és kulturális területen és a közösségépítés területén. Mindezek alapján örömmel üdvözöljük a megállapodás megújítását, és sok sikert annak megvalósításában. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Mielőtt folytatjuk munkánkat, engedjék meg, hogy tisztelettel és barátsággal köszöntsem a Kiskunhalasi Bibó István Gimnázium és németországi testvériskolájuk diákjait, akik a karzaton foglalnak helyet. Tisztelt Országgyűlés! Sallai R. Benedek, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a Paksi Atomerőmű két új blokkja tervezéséért, megépítéséért és üzembe helyezéséért felelős tárca nélküli miniszterhez: „Ki fizeti a paksi késést?” címmel. Sallai R. Benedek képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Köszönöm szépen, hogy újfent személyesen tisztelte meg az Országházat azzal, hogy választ adjon erre a kérdésre. Miután ön személyesen jelentette be egy konferencián, hogy módosítani kell az erőmű elkészültének a végső idejét, talán szerencsés is, hogy személyesen válaszol arra, hogy azt az első csúszást, amit most bejelentett, hogyan gondolják a jövőben. Azt mondta szó szerint, hogy az elsőt 2026-ban, a másodikat 2027-ben szeretnék átadni. A közölt évszámok pontosan egyéves csúszást jeleznek a korábban elfogadott ütemtervhez képest, vagyis a beruházás minimum egy évet késik. Önök az EU-ra, elhúzódó engedélyezésre fogják a késedelmet, de ez sajnos nem igaz, hiszen az ütemtervből az is látszódik, hogy a környezetvédelmi engedélyt 2015-re, a telephelyengedélyt 2016-ra, a létesítési engedélyt 2017-re tervezték megszerezni. A környezetvédelmi engedély és a telephelyengedély 2017-ben emelkedett jogerőre, a létesítési engedély pedig leghamarabb 2019 közepére születhet meg.A magyar engedélyezési eljáráshoz az EU-nak - mint tudjuk - semmi köze nincs. Nyilvánvalóan felmerül a kérdés, hogy az LMP által korábban folyamatosan prognosztizált tendencia, hogy minden atomerőműnek csúszik a megvalósítása, és minden atomerőmű lényegesen többe kerül, mint azt tervezik, ennek az első jeleit ön szolgáltatja részünkre, hogy igen, úgy van, ahogy az LMP megmondta. Egész Európában a rendszerváltás óta egyetlen reaktorblokk sem épült meg a tervezett idő- és költségkereteken belül, és a költségtúllépés fő oka mindig az időbeli csúszás, hiszen hosszabban kellett fizetni az embereket, a gépeket, miközben később kezd termelni a beruházás. Bocsásson meg, elnök úr, illetve miniszter úr, annyit hadd említsek, hogy ugyanerre utal most, gyakorlatilag a költségekre Ausztria múlt heti nyilatkozata, amely egyértelműen rámutatott, hogy Ausztria a nemzetközi európai bírósághoz fog fordulni ebben az ügyben, hiszen bizonyítva látja azt, hogy nem fog megtérülni ez a beruházás állami beavatkozás nélkül. Nyilván erre nem kell válaszolnia, mert a leadott kérdésben nem szerepel, ugyanakkor az állításainkat egyértelműen alátámasztja ez, hiszen egyértelmű, hogy ez az egész atomterv és a fideszes atomblokkfejlesztés egy elhibázott irány. Bizonyára miniszter úrnak sokat mond Zwentendorf esete: azt hiszem, valami 15 milliárd schillingből fejlesztettek sok éven keresztül, majd egy normális kormány egy népszavazással a kulcsrakész reaktort nem engedte üzembe helyezni, és ennek megfelelően Ausztriában ma egy napelempark van. Mint olvastuk nemrégen, a svédek Csernobilban is napelemparkot termelnek. Ha az LMP kormányozni fog, Európában harmadik esetben vélhetően Paks is erre a sorsra jut, hogy az energiaelosztási rendszert kihasználva napelempark jön létre. Azt szeretném megkérdezni, mi várható még változás, és a leadott kérdésnek megfelelően kíváncsiak vagyunk, hogy milyen költségnövekedésről és időcsúszásokról tud még beszámolni miniszter úr. Köszönöm a szót, elnök úr. [[15.20]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Süli János miniszter úr válaszol. Öné a szó, miniszter úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ismételten köszönöm a kérdést, hogy itt is meg tudjuk újból erősíteni azt, hogy erre a két blokkra szükség van, illetve, hogy Brüsszel is ugyanezt mondta, aki hat kérdésben vizsgálódott, és mind a hat kérdésben a magyar félnek adott igazat, beleértve ebbe a megtérüléssel kapcsolatos kérdéseket is. Visszatérve, akkor tényleg nem szerepelt az írásbeli kérdésében az osztrák kancellár, de ő dömpingárról beszél. Tehát nem arról beszél, hogy nagyon drága lesz, akkor ő annak lehet, hogy örülne, ha nagyon drága lenne a magyar villamosenergia-költség, hanem ő arról beszélt, hogy amiatt fordul az uniós bírósághoz, hogy ez nagyon olcsó lesz, és Európában megjelenhet Magyarország egy dömpingárral. Tehát itt van egy ellentmondás, és akkor ez az ellentmondás is tulajdonképpen megalapozza a magyar kormánynak azt a szándékát, hogy ez a legolcsóbb energiatermelő egység, amit illik, illetve érdemben meg is kell építeni. Amit még elmondhatok, hogy az engedélyezésre 300 engedély áll rendelkezésre, amit eddig megszereztünk, érvényes környezetvédelmi telephelyengedélyünk van. Ezeknek az engedélyeknek a megszerzése, hogy mikor vált jogerőssé az az ütemezéshez képest, igen, mert be is számítottuk azt is, hogy mindenki a jogerősségét meg fogja első lépcsőben, második lépcsőben támadni, ez be is következett, de úgy volt figyelembe véve, hogy mikor kell. Ennek függvényében volt az első időpont meghatározva. A csúszás egyértelműen a brüsszeli engedélyezés időeltolódása. 16 hónapig tulajdonképpen standstill állapot volt bevezetve, amikor nem lehetett kifizetéssel járó munkákat végezni, így értelemszerűen, ha nincs kifizetés, akkor nem lehet szerződést se kötni, hisz ki az, aki majd arra vállalkozik, hogy ingyen dolgozik nekünk; tehát egyértelműen a 16 hónap. Amit bejelentettünk dátumokat, a 2025-26-ot, a kereskedelmi gépekké történő nyilvánítás, az egy hosszú folyamat eredménye, amikor elkezdjük az üzembe helyezést, és az üzembe helyezés végét, amikor minden próbát elvégeztünk a blokkokon, százszázalékos üzemi gépekké lehet nyilvánítani… - akkor lehet egyébként kereskedelmi gépekké nyilvánítani, tehát ez a legutolsó fázis. Azt is többször elmondtuk, hogy a brüsszeli csúszást mindenféleképpen próbáljuk behozni, lehetőségünk van a határidők módosítására, és még esélyünk van rá, hogy ebből az egy évből még sikerül minél több időt visszanyerni. A döntés, amikor a szerződésben rögzítve lett az ár, és amit Brüsszel jóváhagyott, az 12,5 milliárd euró, az uniós költségvetésben is a vizsgálat eredményeként egyértelműen ezzel a költséggel állapította meg Brüsszel, hogy még ezzel az árral is rentábilis, profittermelő-képes a két új blokk, és egyértelműen azt tudjuk mondani, hogy azzal a kitettséggel, amit a múltkor is említettem, hogy Magyarország importja jelenleg is 30 százalék fölött van, a paksi blokkok 30 százalékát tudják előállítani a magyar pillanatnyi termelésnek, tehát még jelentős lehetőségünk van arra, hogy egyéb energiahordozókat is bekapcsoljunk a rendszerbe. Itt említettem korábban is a megújulókat és a szenet, hisz ahogy a két erőmű párhuzamos üzeme közel tíz évig várható, utána az 1-4. blokk leállításra kerül, és akkor megint energiahiány van. Tehát Paks megépítése egyértelműen garanciája a rezsicsökkentésnek, hisz 36-38 forint között adjuk a villanyt, Németországban ez 90 forint. Tehát a versenyképes ipar csak olcsó energiával tud működni, ha van versenyképes ipar, növekszik a foglalkoztatás, a bérek és a fogyasztás, van jövőképe az országnak és a benne élőknek. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a miniszteri választ. Öné a szó.
Elnök úr, sajnos nem tehetem, hiszen gyakorlatilag a kérdések mögül némileg kibújva másra ad választ. Nem az szerepelt a kérdések között, hogy a hat kérdésre milyen választ adott Brüsszel. Nyilvánvalóan, ha önök, illetve a magyar kormány hazudik a számokkal, és nem valós költségeket állít be a beruházásba, akkor hamis számok alapján Brüsszel mondhatja azt, hogy az jó. De mindaddig, amíg nem számolják rá konkrétan a hulladékkezelés költségeit, annak az őrzését és minden ezzel kapcsolatos költséget, addig ezek valótlan számok. Önnek tudnia kell, hiszen ezzel foglalkozott egész életében, a mai napig nincs megoldva a hulladékkezelés, ezért ennek nem is tudják jól becsülni a költségeit, ezért valós számokat nem is tudnak ebből prezentálni. Olcsó-drága vonatkozásban Ausztriára is mondta, hogy gyakorlatilag más szempontból támadta. Egyet ön is tud tökéletesen: Ausztria atomellenes, és nyilvánvalóan egy felelős kormánynak ilyen biztonsági kockázatot nem szabad felvállalnia. Gyakorlatilag a legnagyobb gondom az, hogy azt kell látnia, hogy ön azzal számol, hogy 2026-27-ig Fidesz-kormány lesz, de nem lesz ’18-tól sem. És minden pénz, amit erre fordítanak, kidobott pénz, mert bármilyen tisztességes kormány, csakúgy, mint Ausztria tette annak idején, népszavazással kell hogy döntsön ilyen kérdésről. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Hol lesztek jövőre?]] Nem fogadom el a választ. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el a miniszteri választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszteri választ 102 igen szavazattal, 12 nem ellenében, 15 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Budai Gyula, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be az igazságügy-miniszterhez: „Pénzükhöz juthatnak-e a Czeglédy Csaba MSZP-s frakcióvezető által becsapott diákok?” címmel. Budai Gyula képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Mint ismeretes, Czeglédy Csaba, a szombathelyi MSZP, DK és Együtt önkormányzati képviselője, aki ügyvédként is az MSZP és a DK jogi képviseletében több képviselő és politikus képviseletét ellátta, költségvetési csalás gyanúja miatt előzetes letartóztatásban van. A gyanú szerint a Czeglédy Csaba által irányított bűnszervezet, amely a Human Operator Zrt. munkaerő-közvetítése köré csoportosult, 2013-16 között több mint 3 milliárd forint kárt okozott a magyar költségvetésnek, ennek a bűnszervezetnek 17 tagja jelen pillanatban előzetes letartóztatásban van. Mindezen tevékenység folytatásához Czeglédy Csaba a Gyurcsány Ferenchez köthető Altus Porfólió Zrt.-től 80 millió forint kölcsönt vett fel abból a célból, hogy a diákok elmaradt bérét kifizesse, de ezt nem tette meg. Az állam megkárosítása mellett a Czeglédy által irányított bűnszervezet idén májusban-júniusban fizetésképtelenné vált, ennek alapján közel ezer diák nem kapta meg a neki járó bérét, járandóságát, és ezt a Czeglédy Csaba által irányított Human Operator Zrt. a mai napig nem fizette ki, így jelentős kárt okozott ezen diákoknak. A károsult diákok hiába várnak a pénzükre, Czeglédy Csaba csupán ígéretet tett erre, de nem fizette ki, miközben Czeglédy Csaba a mai napig 2,4 millió forint bért vett fel a Human Operator Zrt.-től, több mint egy kilogramm tömbaranyat foglaltak le tőle egy titkos osztrák széfben, és közel 60 millió forintos luxusautóval jár, a diákok pedig a mai napig is futnak a bérük után. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Szégyen!]] Tisztelt Államtitkár Úr! Adódik a kérdés, hogy a kormány tervezi-e a közel ezer károsult diák kártalanítását annak érdekében, hogy minél hamarabb megkapják ezt az összeget, és ne kelljen a diákoknak azt a hosszú és bonyolult jogi eljárást kivárni, amelynek a végén esetlegesen a bíróság majd az elmaradt kárt a diákok javára megítéli. Kérem, államtitkár úr, tájékoztasson ezzel kapcsolatban, és várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Völner Pál államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! A kormány és a Fidesz azt tartja a legfontosabbnak, hogy minél előbb a kárrendezés sorra kerüljön. Ezzel szemben megdöbbenve értesülünk arról, hogy a sajtóhírek szerint több baloldali politikus is azt tervezi, hogy nyíltan kiáll Czeglédy Csaba mellett. Úgy tűnik, őket nem érdeklik a sértettek, inkább azt szeretnék, ha az elcsalt pénz az ő zsebükben maradna. [[15.30]] Minden jóérzésű embert megdöbbent, ha arról értesül, hogy tisztességes diákokat rövidítenek meg bérük visszatartásával és ki nem fizetésével. A kiszolgáltatott károsultak, a jogi képviseletüket ellátó Magyarországi Diákvállalkozások Országos Érdekképviseleti Szövetsége levélben fordult a miniszterelnök úrhoz és a házelnök úrhoz, hogy segítsék a Czeglédy Csaba cége által megkárosított diákok állami kárrendezését. Tekintettel a megkárosítottak kiszolgáltatott helyzetére, a Fidesz frakcióvezetője, dr. Gulyás Gergely harmadmagával október 10-én egy országgyűlési határozati javaslatot nyújtott be, amelyben méltányosságon alapuló kárrendezés kifizetésére kéri a magyar kormányt. Az Országgyűlés a határozati javaslat elfogadásával utat nyithatna a károsultak lehető leggyorsabb kárrendezésére. Reméljük, a szocialisták is támogatni fogják ezt a javaslatot. Ez a kárrendezés azonban nem eredményezheti azt, hogy a kártérítés megfizetése alól a károkozó mentesüljön. Czeglédy Csaba, aki több mint három hónapja költségvetési csalás gyanújával előzetes letartóztatásban van, nem mellesleg szombathelyi önkormányzati képviselője az MSZP-nek, és felveszi képviselői fizetését. Közben a károsultak száma egyre nő, és Czeglédy, valamint szocialista barátai semmit nem tesznek megsegítésük érdekében. A legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő diákok visszatartott jövedelmének az összege egyes becslések szerint százmilliós nagyságrendű. A kormány igyekszik mindent elkövetni annak érdekében, hogy a károsult diákok hozzájuthassanak az őket megillető elmaradt munkabérükhöz. A jelentős anyagi károkozás mellett érdemes azon is elgondolkozni, hogy milyen lelki traumát okoztak a diákoknak a bérük visszatartásával. [[Dr. Szakács László: Gyere el a quaestorosokhoz, nyugtasd meg őket!]] Így a kárrendezés mellett fontos célkitűzésnek tartom, hogy a reményt vesztett fiatalok újra képesek legyenek hinni a tisztességesen elvégzett munka honorálásában, ezzel is visszaállítva a közbizalomba vetett hitüket. A szocialisták korrupciós ügyeiben visszatérő szereplő volt Gyurcsány Ferenc, aki nem is olyan régen 80 millió forinttal segítette ki Czeglédy Csabát - vagy tüntette el cégének hiányát, merülhet fel egy másik kérdés is. Úgy tűnik, hogy a szocialisták háza táján gyakoriak a korrupciós ügyek, nem is kell olyan messzire mennünk az időben [[Dr. Szakács László: Mint a Quaestor?]] , 2002 és 2010 között mintegy százmilliárdos kárt okoztak Magyarországnak a piszkos ügyleteikkel. Korábban még az MSZP soraiból Zuschlag János is beszélt arról, hogy működik egy bizonyos feketekassza, egy titkos széf, maci a szocialistáknál. Minden bizonnyal a szocialisták kifogyhatatlanok a titkos rejtekhelyekből. Emlékezzünk csak az MSZP korábbi elnökhelyettesére, Simon Gáborra, aki több száz millió forintot rejtegetett egy bécsi számlán, és most újabb titkos szocialista széfek kerültek elő Czeglédy Csabának köszönhetően. [[Dr. Szakács László: Van még más a tarsolyodban?]] Továbbra is nyitott kérdés, hogy vándorolt-e a szocialistákhoz a lopott pénzből, s ha igen, akkor mennyi. [[Dr. Szakács László: Mi van a tarsolyodban?]] Ha eddig nem fordultak el tőlük az emberek, akkor most minden bizonnyal megteszik, hiszen a jelenlegi baloldali szekció nem más, mint egy kétségbeesett, bomlásnak indult párt, amely hemzseg a piszkos ügyektől. [[Dr. Szakács László: Van itt még egy-két jó szövetkezetszervező, ott ülnek a soraitokban!]] A kérdésre még egyszer válaszolva: a kormány támogatja [[Közbeszólás az MSZP soraiból: És mi van Farkas Flóriánnal?]] a kárrendezésben a fiatalokat. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Megkérdezem Budai Gyula képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Én azt gondolom, hogy ez minden idők legaljasabb bűncselekménye, amit az MSZP és a DK együtt követett el. Ugyanis a Czeglédy Csaba által működtetett bűnszervezetnek sokkal fontosabb volt az állam megkárosítása és a kampánypénzek összegyűjtése, mint azoknak a károsult diákoknak a kifizetése, akik a mai napig futnak a pénzükért. [[Dr. Szakács László: Budai, te olyan szépen beszélsz, gyere el velem a quaestorosokhoz, biztos meg tudod őket győzni!]] Én azt gondolom, hogy válaszában egyértelműen megválaszolta azt a kérdést, hogy igenis, a kormány teljesíteni fogja ezt a kérést. Köszönöm szépen. Elfogadom a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Elszabott vagy inkább elszabotált nemzeti kéményseprés?!” címmel. Szilágyi György képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Közel másfél évvel azt követően, hogy önök a katasztrófavédelemhez delegálták a ma még kötelező lakossági kéményseprést, úgy tűnik, hogy a BM-OKF kéményseprőipari szerve a feladat súlya alatt kapitulált, hiszen a napokban a belügyminiszter által benyújtott törvénymódosítás nyílt beismerése annak, hogy a kormány által kijelölt szerv nem tudja ellátni a lakosság élet- és vagyonvédelme érdekében szükségesnek ítélt feladatokat.Úgy tűnik, hogy a kormány a törvénymódosítással nem ellátni akarja az élet- és vagyonvédelmi feladatait, hanem adminisztratív eszközökkel sokkal inkább megszüntetni akarja magát a feladatot, ami szembemegy a józan ésszel. A módosítással önöknek kizárólag egy céljuk van: a felelősséget kívánják áthárítani a magyar emberekre. A módosítás indoklásában csak egy igen izzadságszagú, értelmezhetetlen magyarázkodásra futotta önöktől, miszerint: „E kötelezettség az ingatlanhasználónak adminisztrációs és időbeli terhet jelent. E lakossági teher megszüntetése érdekében indokolt az egylakásos lakóépületeknél, azaz a családi házak esetében a rendszeres sormunka helyett a megrendelésre történő munkavégzést bevezetni.” Önök kormányon vannak, és úgy kormányoznak, hogy nincsenek tisztában a mai magyar valósággal. A kötelező kéményseprési ellenőrzés mellett 2015-ben a régi rendszer szerint 11, 2016-ban még mindig a kötelező rendszer mellett, az önök által felállított új rendszerben több mint a duplája, 28 sajnálatos haláleset történt az országban.A Jobbik véleménye szerint éppen ezért kell az államnak a kötelező kéményseprési ellenőrzést megtartania, mert ha nem lenne kötelező, akkor senki, vagy csak nagyon kevesen vennék igénybe, és ez újabb halálesetekhez vezetne.Önök szerint az eltúlzott adminisztrációs és időbeli teher miatt kell változtatni, ami a valóságban azt jelentette, hogy a lakosnak egyetlen aláírással kellett igazolnia a munka elvégzését. Tehát ha meg kell rendelni az ellenőrzést, akkor nem lesz eltúlzott az adminisztrációs és időbeli teher, ugye? Maguk ismét be akarnak csapni mindenkit. Volner Pál államtitkár úr úgy nyilatkozott, ne gondolja senki, hogy a magyar kormány olyan intézkedést kíván bevezetni, amely az emberek életét veszélyezteti. Államtitkár úr, de gondoljuk, ez pontosan egy olyan intézkedés, amely veszélyezteti az emberek életét, és aki ezt a javaslatot benyújtotta, az Pintér Sándor, a kormány belügyminisztere. Mikor fogják végre belátni, hogy az önök által átalakított kéményseprőipari szolgáltató rendszer, amit önök ráerőltettek a magyar társadalomra, működésképtelen és felettébb veszélyes? A Jobbik egyetlen olyan törvényjavaslatot sem fog támogatni, amely a magyar emberek élet- és vagyonbiztonságát kockáztatja. Mi a nép pártján állunk, éppen ezért sem a bizottsági szinten, sem itt, a plenáris ülésen nem kívánunk asszisztálni egyetlen magyar család tragédiájához, egyetlen magyar ember halálához sem, és erre szólítjuk fel a Magyar Országgyűlés valamennyi képviselőjét. Miért nem állnak az emberek pártjára, miért nem védik a magyar életeket? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Pogácsás Tibor államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt gondolom, hogy abban az egy dologban biztosan egyetértünk, hogy minden baleset és minden baleset által okozott sérülés vagy haláleset az tragédia, és minden ilyet el kell kerülni. Ugyanakkor azokat a számadatokat, amelyeket ön sorolt, azt ki kell javítanom, hiszen 2015-ben 9 haláleset történt, 2016-ban pedig kétfelé kell bontani, hiszen 2016 első félévében még a régi, a katasztrófavédelem által nem bonyolított kéményseprés működött, akkor 11 halálos baleset történt, a második félévben pedig 6 halálos baleset történt. De még egyszer mondom: minden baleset, minden sérülés egy katasztrófa, és nyilván ezeket el kell kerülnünk. Ugyanakkor azt is látni kell, hogy a 2014. évben már súlyos problémák jelentkeztek a kéményseprőipari közszolgáltatásban. Több megyében merültek fel ellátási zavarok, amelynek következtében kötelezően ki kellett jelölni közérdekű szolgáltatót, akik ezeket a tevékenységeket végezték. Ebben az időszakban ráadásul bővült a kéményseprés során elvégzendő feladatok köre, hiszen a levegő-utánpótlás meglétét is ellenőrizni kellett, illetve az égést végző eszközök paramétereit is ellenőrizni kellett. Tisztelt Képviselő Úr! Amikor a Katasztrófavédelmi Főigazgatóság átvette a feladat egy részét, és hangsúlyozni kell, hogy a feladat egy részét, hiszen ma is jelentős területeken az önkormányzatok a már korábbi szolgáltatókkal végeztetik el ezt a tevékenységet, a kéményseprőipari szerv személyi állományának feltöltéséhez kiemelt szempont volt, hogy a szerződést felmondó szolgáltatóknál korábban dolgozókat vegyék fel, megfelelő szakmai gyakorlattal és a szükséges vizsgákkal, és ők kerültek át a katasztrófavédelem állományába. Az elmúlt közel másfél év tapasztalatai alapján egyébként az egyértelműen megállapítható, és erre az Állami Számvevőszék az önkormányzatok által végeztetett kéményseprőipari szolgáltatás vizsgálatát végző dolgozatában is kitér, hogy rendkívül súlyos problémák voltak a kéményseprőipari szolgáltatással. [[15.40]] A kéményseprő-tevékenység jelentős részben szinte adójelleggel csak a díjak beszedésére korlátozódott. Ez egyébként láthatóvá vált az elmúlt másfél évben is, sosem látott mennyiségben kellett hatósági eljárást lefolytatni. A kéményseprőipari tevékenység során a katasztrófavédelem állománya egyébként a katasztrófavédelemhez tartozó több mint 2 millió 200 ezer kémény ellenőrzését az év végéig elvégzi, lesz egy teljesen tiszta állapot. Megállapítható az, hogy sok helyen elmaradt, évekre vagy évtizedekre elmaradt ezelőtt a kémények ellenőrzése, ugyanakkor az is megállapítható, hogy a balesetek esetében 2016 óta van nyilvántartás arra, hogy milyen okból került szén-monoxid a lakásokba, azt megelőzően ilyen vizsgálatokat nem végeztek. A tavalyi év adatai alapján az megállapítható, hogy a balesetek esetében 40 százalékban az égést végző készülék, magyarul a fűtő- vagy melegítőkészülék hibájából került szén-monoxid a lakótérbe, míg a kémények, elvezetők esetében ez csak 8 százalék. A tüzelőberendezések, illetve a kémények felülvizsgálatát továbbra is mindenhol el kell végeztetni, ahol társasházak, tömblakások vannak, ugyanakkor minden egyéni lakásban, tehát családi házban is elvégeztethető, és a polgárok megrendelésére térítésmentesen ezt a szolgáltatást el is kell végezni. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen a szót. Nem tudom elfogadni a választ, már csak azért sem, mert államtitkár úr, ön itt az Országgyűlésben hamis adatokra hivatkozik, tehát az Országgyűlést is becsapja. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Igaz ez?]] A katasztrófavédelem nyilatkozatai is alátámasztják, hogy az általam elmondott adatok hitelesek. Most vannak rendkívül súlyos problémák a kéménysepréssel kapcsolatosan, és nem pedig voltak. Államtitkár úr, de ha a Jobbikra nem akarnak hallgatni, legalább hallgassanak dr. Bándi Gyula professzor úrra, a jövő nemzedékek szószólójára, az alapvető jogok biztosának helyettesére, aki ugyanúgy a saját véleményében azt kéri önöktől, hogy vonják vissza ezt a javaslatot, amellyel az emberek életét veszélyeztetik. Eljött a professzor úr személyesen az Igazságügyi bizottság ülésére is, ott is ezt kérte önöktől, és a fideszes, KDNP-s képviselők leszavazták, nem hallgattak rá. Vagy hallgassanak Semjén Zsoltra, az önök miniszterelnök-helyettesére, aki éppen most nyújtotta be azt a javaslatot, amely a gázszivárgásoknál kötelezővé teszi az ellenőrzést, ami eddig nem volt kötelező, mert azt mondja, hogy nem működött a rendszer, senki nem kérte ennek az ellenőrzését, az is életvédelmet jelent. Akkor hallgassanak azokra az emberekre [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , akik ugyanúgy elmondják önöknek, de önök, úgy néz ki, a homokba dugják a fejüket, és nem hajlandók az embereket…
Képviselő úr!
…megvédeni Magyarországon. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, ezért kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 107 igen szavazattal, 29 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Varga László, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszterhez: „Mikor lépnek Miskolc fejlesztése érdekében?” címmel. Varga László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Orbán Viktor miniszterelnök 2015 áprilisában Miskolcon járt a „Modern városok” programsorozat állomásaként, és ahogy azóta ez minden megyei jogú város esetében történt, megállapodást írt alá a város polgármesterével. Az akkori bejelentés öt fejezetet tartalmazott: egyrészt a Miskolc-Kassa autópálya megépítését, másrészt az „Okos város” programot, amelynek részeként gyors és hatékony városüzemeltetést ígértek, illetve a térfigyelő kamerák számának 500-ra emelését tűzték ki célul. A harmadik pont keretében ipari területek fejlesztését ígérték, mintegy ezerhektáros új ipari park létrehozását ígérték. A negyedik pont egy kutatás-fejlesztési program volt, ötödikként pedig a turizmusfejlesztés keretében Tapolcán fürdőfejlesztést ígértek, illetve később külön pontként szerepeltetve Diósgyőrben a vár és környékének fejlesztését ígérték meg. A mintegy két és fél éve bejelentett intézkedésekkel, programcsomaggal két alapvető probléma van. Az egyik az, hogy azóta nagyon sok helyre eljutott ez a programsorozat, eljutott a miniszterelnök, és igaz, hogy csak papíron, egyelőre csak papíron, de előnyösebb megállapodások néztek ki a megyei jogú városok többségének. Másrészt az a probléma ezzel a csomaggal, hogy azóta ezekben az ügyekben nem nagyon történt semmi Miskolc életében. Egyrészről az M30-as autópálya e megállapodástól függetlenül, egy nemzetközi szerződés részeként jönne létre. Ez egy olyan beruházás, amely azonban azóta nem sokat mutatott magából, nem nagyon indult el, egyelőre sehol sem tart. Másrészt a maradék négy pont közül tulajdonképpen az ipari parki területek egy részének felvásárlásáig jutottak el, de itt már nem fogadták el azt a javaslatomat, hogy vonják be itt a DAM mintegy 135 hektáros területének barnamezős rehabilitációját is ebben a kérdésben. Másrészt a többi fejezetben semmilyen előrehaladást nem láthatnak a miskolciak. Pedig a miskolciak is joggal várják, hogy a javarészt európai uniós forrásokból finanszírozni tervezett programcsomagból ők is megkapják, amit érdemelnek. Sőt, azt gondolom, többet is érdemelnének, ezért javasoltam kiegészíteni a már említett DAM barnamezős rehabilitációval ezt a csomagot, de a Diósgyőri Várfürdő fejlesztését is ebben a csomagban lehetne értelmezni. Itt lehetne a sokszor elképesztő légszennyezés hatásait csökkentő innovatív fejlesztéseket bevonni, illetve Diósgyőrben a kórház és a szakrendelések fejlesztése is feltétlenül szükséges. Kérdezem tehát, miniszter úr: mikor fogják a miskolciak érezni a „Modern városok” program hatását? Illetve ki lehet-e egészíteni ezt a programot az általam felsorolt pontokkal? Köszönöm, elnök úr. Várom a miniszter úr válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Kósa Lajos miniszter úr válaszol. Miniszter úr, öné a szó.
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársam! Jó hírem van, mert a Miskolccal kötött „Modern városok” program keretében számos projekt előrehaladott állapotban van. Talán ha majd egy kicsit utánanéz, akkor látja, hogy az M30-as gyorsforgalmi útnak az engedélyezési eljárása folyamatban van, és úgy tűnik, hogy ez az év végén, jövő év elején lezárul, tehát elhárultak azok a vitás kérdések, amelyek egyébként akadályozták a tényleges építkezés megkezdését. Az „Okos város - Okos Miskolc” program keretében jelenleg már a kamerarendszer eszközeinek a beszerzése folyik, ott az egész rendszer illesztése az eddigi miskolci városüzemeltetési rendszerekhez megtörtént, tehát az a helyzet, hogy ez igazán előrehaladott állapotban van; majd ön is bizonyára észreveszi azokat a kamerákat, amelyeket ennek keretében felszerelünk. Az ipari park esetében két ipari parkról van szó. Az egyik egy száz-egynéhány hektáros, itt már a szerződéskötések vannak a tulajdonosokkal, és van egy 400 hektáros ipari park, ami tényleg nem könnyű, mert ezer tulajdonoshoz kapcsolódik, és ott pillanatnyilag most a város még azon dolgozik, hogy a kisajátításhoz szükséges szerkezeti és szabályozási tervet előkészítse. A diósgyőri vár esetében a kormány döntött 400 millió forint odaítéléséről - itt természetesen nagyon komolyan kell egyeztetni a műemlékvédelemmel, a régészeti feltárás folyamatban van, és már a tervezés az engedélyes terveken túl, a résztervek esetében a kiviteli terv fázisában van. Úgyhogy összességében a miskolciak fogják érezni ennek az egész programnak a jótékony hatását, és csak szeretném megjegyezni, hogy Miskolc a negyedik legnagyobb összegre kötött szerződést a kormánnyal; ebben egyébként talán érdekességként megemlíthető, hogy a legnagyobb értékű programra a magyar kormány Szegeddel kötött szerződést, Szeged 480 milliárd forintos fejlesztést kapott, ehhez képest Miskolc csak 251 milliárdot. Persze, most már lehet, hogy az MSZP-s képviselőtársaink is azt mondják, hogy kár volt Botkát ezzel a 480 milliárddal a fejlesztési programban megtámasztani [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Azt hittük, a szegedieket!]] mert lám-lám, hogy cserben hagyta önöket. Hozzáteszem, természetesen valószínűleg a legnagyobb összegre kötött támogatás és Botka lemondása között nincs szoros összefüggés, csak érdekességképpen jegyeztem meg azzal a felvetéssel kapcsolatban, hogy Miskolc nem előnyös szerződést kötött - jelentem, a negyedik legelőnyösebbet; kétségtelen, Botka kötötte a legelőnyösebbet [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Szeged! Nem Botka!]] , kár, hogy cserben hagyta önöket. Még valamit szeretnék hozzátenni: az ön felvetése, hogy esetleg módosítsuk a „Modern városok” program keretében kötött szerződést, egy érdekes felvetés. [[15.50]] Én nyitott vagyok egyébként, és valóban felmerültek a polgármester úrral kapcsolatos tárgyalásokon is olyan elemek, amelyeket érdemes lenne megfontolni. Ez persze nem járhat keretbővítéssel, hanem azzal, hogy esetleg más programokat sikerül még beemelni, ha az itt felsorolt projektek esetleg olcsóbban kivitelezhetők, vagy az önkormányzat mást tart fontosabbnak, de ez mindenképpen egy részletes egyeztető tárgyalás eredménye lehet, mert a megkötött szerződést csak a két fél egyező akaratával kapcsolatban lehet módosítani. Köszönöm a megtisztelő figyelmét, és kérem, fogadja el a választ. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a miniszteri választ. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Nem tudom elfogadni a választ, ennek az alapvető oka a következő. 2017. szeptember 13-ai adatok szerint nagyjából az összes megígért összegnek mind a 23 megyei jogú város esetében mindössze a 10 százalékát fizették ki, ezt is mind európai uniós forrásból. Ezek az európai uniós forrásból járó összegek egyébként is járnának a megyei jogú városokban lakóknak, ezért nem értem azt, amit Szeged kapcsán mondott. Miskolc esetében ráadásul ez a kifizetés nagyjából 5 százalékra tehető a szeptemberi adatok szerint. Amit mondott, hogy előnyös megállapodást kötött Miskolc, ebben nagyon nagy elem az M30-as, ami egyébként is megépülne nemzetközi szerződések szerint, de a megígért 2018 helyett most csak 2022-es dátumot valószínűsítenek. A kameraközpont kapcsán: emiatt akarnak bezárni egy nagy múltú kulturális intézményt, az Ifjúsági Házat, amelyet visszautasítunk, bár nyilván a kameraközpontot más helyszínen támogatjuk. Mindenesetre semmi nem történt a többiben [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] egy kapavágás sem, ezért nyitva állok, miniszter úr, minden tárgyalásra a miskolciak érdekében [[Az elnök ismét csenget.]] ugyanakkor ma a választ nem tudom elfogadni. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el a miniszteri választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszteri választ 104 igen, 25 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet és Hadházy Ákos, az LMP képviselői, interpellációt nyújtottak be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mozgáskorlátozottakon nyerészkedni?” címmel. Hadházy Ákos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Pár hete számoltam be arról a visszaélésekkel terhelt támogatási konstrukcióról, amelynek hasznait Garancsi István érdekeltségei fölözik le. A mozgáskorlátozottak csak úgy vásárolhattak használt autót 600 ezer forintos állami támogatással, hogy kötelező jelleggel - egészen elképesztő: kötelező jelleggel -, ha megvan a pénzük, akkor is 300 ezer forint kölcsönt kell felvenni a Garancsi érdekeltségébe tartozó Duna Lízingtől, másrészt új autót is csak úgy vehetnek hitelre, ha Garancsi úr uzsorakölcsönére kényszerítik őket. A Duna Lízing Zrt. 17,4 százalékos teljes hiteldíjmutatóval kínálja a hitelt, holott piaci alapon az ilyen típusú hitelek már 4-5 százalékos THM-mel is elérhetőek, sőt találhatunk akár nulla százalékos hiteldíjmutatós ajánlatot is. A Lehetőségautó kalkulátorával viszont kiszámítható, hogy ha valaki felvesz például egy 1,2 literes Suzukira csaknem 2 millió forint hitelt, akkor 3 év alatt több mint 700 ezer forinttal többet kell visszafizetnie, és így az állami támogatás nagy része szépen átfolyik a Garancsi érdekeltségébe tartozó céghez. Új autót és csakis Suzukit Budapesten és környékén kizárólag a Lehetőségautó Kft.-től vehetnek, amely szintén Garancsi úr érdekeltségébe tartozik. Lázár úr pár órával a korrupcióinfóm után a kormányinfón már be is jelentette, hogy az EMMI felülvizsgálja majd a támogatási feltételeket, és január 1-jétől megszünteti a kényszerhitelezést. Államtitkár Úr! A kérdések a következők. A kényszerhitel megszüntetése mellett tervezik-e eltörölni azt a súlyosan verseny- és lehetőségkorlátozó rendelkezést, hogy állami támogatással csak Suzuki típusú autót és azt is csak meghatározott kereskedőtől vásárolhatnak? Segíteni fognak-e azokon, akik korábban csak az előbb felvázolt kényszerfeltételekkel tudtak hozzájutni az autókhoz? A következő kérdés, hogy könnyítenek-e azoknak a hiteleseknek a visszafizetési feltételein, akik már most is nyögik ezt a 17,5 százalékos hiteldíjmutatót. A következő kérdés, hogy szándékukban áll-e változtatni azokon a lehetőséget kizáró adminisztrációs és bürokratikus feltételeken, terheken, ami miatt a legtöbb használtautó-kereskedő nem is áll szóba ezekkel a mozgáskorlátozott emberekkel. És talán a legfontosabb kérdés, hogy lehetővé teszik-e a versenyt a bankok, illetőleg a lízingcégek között azzal, hogy ne csak Garancsi István cége nyújtson hitelt a mozgáskorlátozottak autóvásárlásához. Köszönöm szépen. [[Demeter Márta tapsol. Dr. Rétvári Bence: Vastaps.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Különös az ön felszólalása a fogyatékossággal élők védelmében, hiszen azért közismert önről, tisztelt képviselő úr, hogy ön nem átallott bírósági perekkel is szembeszállni a szomszédságában lévő, fogyatékossággal élőket foglalkoztató vendéglátóhely kialakítása ellen, panaszkodván arra, hogy ott milyen ételszag fog terjengeni, illetve hogy megnövekszik a forgalom, és emiatt a garázshasználatot is, az ön garázshasználatát is nehezíti. Zöldképviselőként tehát a garázs használatát fontosabbnak tartotta és a parkolóhelyét, mint a szomszédban épülő, hét, fogyatékossággal élő embert foglalkoztató munkahely létrejöttét, amelyet ön ezzel a jogi hercehurcával évekig akadályozni is tudott, és hét, fogyatékossággal élő embernek konkrétan megnehezítette az életét, vagy legalábbis nem teremtett nekik egy új esélyt.Ezek után ön itt fölszólal, tisztelt képviselő úr, és olyan programot támogat, amelynek a keretében egyrészről értelmi fogyatékosoknak, autistáknak, hallási fogyatékosoknak és más fogyatékossággal élőknek tudunk segítséget nyújtani egy olyan programban, amelyben 2011-ben, amikor ez az átalakulás megtörtént, amit ön kritizált, megháromszoroztuk, egymillió forintra emeltük az új gépjármű esetén igénybe vehető támogatás összegét. Használt gépjármű esetén megkétszereztük a támogatás összegét, gépjármű-átalakításhoz pedig megháromszoroztuk, 90 ezer forintra emeltük az állami támogatás biztosítható keretét. Ezzel is igyekeztünk segíteni, hogy jó műszaki állapotú személygépkocsikat tudjanak a fogyatékossággal élők megvásárolni. Három és fél ezer fogyatékos embernek ez a konstrukció jó volt, hasznos volt, és igénybe vették. Egy olyan konstrukció, amely a Magyar Suzuki Rt. és a Duna Lízing együttműködésében létrejött konstrukció volt, amelyben nemcsak az állami támogatás csökkentette az árat, hanem az is segített, hogy a szerzési támogatáson felül jelentős mértékű kedvezményt biztosítottak az autók listaárából. A pénzügyi szolgáltatást természetesen pályázati eljárás keretében választotta ki a kiíró úgy, hogy teljes mértékben átlátható volt ez a kiírási folyamat is. A mi célunk az, hogy minél kedvezőbb feltételek mellett, minél egyszerűbb eljárás mellett, szabályozott körülmények között szerezhesse meg ki-ki ezt a személygépjárművet. Egyéni finanszírozási szerződést kötnek. Elsöprő többségében a támogatottak igénybe szeretnék venni a hitelt; ennek összege nyílván attól függ, hogy kinek-kinek mekkora az önereje. 25 ezer forintos a minimális tétel, tehát ez nem jelent különösebben nagy adminisztrációt senkinek vagy későbbi terhet. Jelentős részben ezt az autót igénylők igénybe is veszik, és használják ezt a hitellehetőséget ennél sokkal bővebb forrásban. Ez azonban lehetőséget nyújt arra, hogy folyamatosan ellenőrizni lehessen a gépjármű állapotát, jó állapotú, jó karban tartott legyen, és a speciális igényeknek folyamatosan megfelelhessen. A használt autók esetében sem lehet öt évnél idősebb a használt autó, s ez viszont bármely autótípusra igénybe vehető. Arra törekszünk, hogy minél többeknek jusson új, kitűnő műszaki állapotú, alacsony szervizigényű, olcsó fenntartású és környezeti szempontból is korszerű autó. 2017-ben egy kiegészítő új plusz 50 millió forintos pályázatot is meghirdettünk, amely azok számára jelent segítséget, akik szakorvosi indikáció alapján kerekesszéket vagy elektromos kerekesszéket használnak, vagy családon belül több mozgássérült személy is található. Őket a Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Nonprofit Kft. segíti. És abban is gondolkozunk, hogy 2018-ra hogyan lehet a kibővült források mellett még inkább egyszerűsíteni a feltételeket. Akiknek erre vonatkozó javaslatuk van, azokat eddig is igyekeztünk meghallgatni, és ami egyszerűsítés volt, eddig is beépítettük, és a későbbiekben is nyitottak vagyunk az egyszerűsítő javaslatoknak a beépítésére, ha azok valós igényeken nyugszanak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Természetesen nem tudom elfogadni és nem csak azért, mert szokás szerint, amikor tényekről kérdezünk, akkor inkább a lejáratással próbálkozik a kormány, ezt megszoktuk. De a szokáshoz képest is még inkább csalódást keltő az ön válasza. [[16.00]] Megint van egy bizonyos diszkrepancia Lázár miniszter úr és az ön véleménye között, ugyanúgy, mint a lélegeztetőgépeknél. A lélegeztetőgépekre is azt mondta Lázár miniszter úr, hogy nem volt tisztességes az eljárás, ön meg azt mondta, hogy minden jó. Itt is azt mondta a miniszter úr, hogy ez egy megváltoztatandó és elítélendő dolog, szerintem teljesen jogosan; 17,5 százalék kamatot kérni ezekért a hitelekért akkor, amikor bárki bárhol bemegy az utcáról, és 4-5 százalékért már autót tud venni, ez egészen elképesztő. Úgyhogy nem értem, hogy miért nem konzultálnak Lázár úrral. Csalódáskeltő ez a dolog. Nem is értem, hogy hogy lehetett ezt a választ adni. Természetesen nem fogadom el. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 101 igen szavazattal, 29 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Szakács László, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „A gyors és pontos diagnózis életet menthet!” címmel. Szakács László képviselőt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Nyilvánvalóan önök is tudják, hogy a vezető halálozási okok között rákos megbetegedések vannak. Magyarországon 80 ezer új rákos megbetegedést diagnosztizálnak az orvosaink, és azt is tudjuk, hogy csak akkor gyógyítható, illetve akkor sokkal könnyebben gyógyítható a rákos megbetegedés, ha minél hamarabb diagnosztizálják. Ezt egy ilyen PET-CT nevű készülékkel, illetve annak az eljárásával lehet a legkönnyebben és a leggyorsabban diagnosztizálni. Magyarországon 13 éve alkalmazzák ezt az eljárást. Jelenleg is nyolc centrumban vannak ehhez szükséges berendezések és kiképzett orvosok. A várólisták viszont megnőttek az elmúlt időszakban, amióta a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő végzi április 1-jétől ezeknek a várólistáknak a kezelését. A nyár folyamán az ezzel kapcsolatos adminisztrációt, tehát az ide való bejutásnak az adminisztrációját megváltoztatták, és a korábbi papíralapú beutalást egy elektronikus felületre vitték át, arra terelték át. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ezzel kapcsolatban született egy EMMI-rendelet, amit ugyan soha nem hirdettek ki, de a lényeg az, hogy ezt kell alkalmazni azoknak az orvosoknak, akik valakit PET-CT-re szeretnének beutalni, holott magának a várólistáknak a kezelési rendszerére a mai napig a 2006 óta érvényes miniszteri rendeletek állnak rendelkezésre, tehát azt kellene alkalmazni. Valójában azt látjuk, hogy a társadalombiztosítás sem finanszíroz eleget, annyit finanszíroz, amennyi a kapacitás nagyjából-egészéből, 30-31 ezer ilyen vizsgálatot tudna a társadalombiztosítás finanszírozni, viszont pontosan a megváltozott jogi környezet miatt, pontosan a megváltozott beutalási rend miatt azt láthatjuk, hogy nagyjában-egészében 10-11 ezerre esik vissza a jelenlegi 20 ezerről ezeknek a PET-CT-vizsgálatoknak a megvalósulása. Tehát 31 ezer helyett 10-11 ezer, és valójában 80 ezerre lenne szükség. Úgy gondoljuk, hogy egyfelől, ha több pénzt is tudnának beletenni, és természetesen több olyan intézmény lenne, ahol ezek a berendezések megfelelően rendelkezésre állnak, és kiképzett orvosok is vannak mellettük, még akkor sem elegendő a jogi környezet azért, hogy ennyi vizsgálatot elvégezzenek; azért, mert önök annyira megbonyolították. A korábbi egylépcsős beutalási rend helyére egy háromlépcsős olyan beutalási rendet hoztak a PET-CT-knek az igénybevételéhez, amit igazából az orvosok sem értenek, és legfőképpen a legnagyobb baj, ami így demoralizálja őket, hogy nem is kell indokolni. Ezért azt szeretném kérdezni, hogy az EMMI részéről mikor fogják kihirdetni a beutalási rendnek az átalakítását, és miért kell 60 ezer forintot még a betegeknek is előteremteni azért, hogy a PET-CT-t igényelhessék. Köszönöm a figyelmet. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, Szakács képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat és vendégeinket. Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Engedje meg, hogy pár számot pontosítsak azokkal kapcsolatban, amelyeket ön elmondott. 2017-ben a korábbi évekhez képest 20 ezerről 30 ezerre emelkedett azoknak az ellátható eseteknek a száma, amelyet finanszíroz a központi ellátás és ráadásul sokkal több helyen, hiszen korábban öt szolgáltató volt, most már további négy szolgáltatónál került befogadásra ez a fajta vizsgálat. Tehát öt helyett kilenc helyen, 20 ezer eset helyett 30 ezer esetben lehet ezt megtenni. Engedje meg, hogy azért összehasonlítsam azzal, hogy mi volt a helyzet 2010-ben. 2010-ben Magyarországon 100 ezer lakosra, 100 ezer főre 107 ilyen vizsgálat jutott, tehát 100 ezer főre 107. Ez 2015-re 199-re emelkedett, ezzel Magyarország az Eurostat európai uniós kimutatásai szerint a középmezőnyben, a 9. helyen szerepelt, majd a további bővítéseink, többletforrásaink és egyre több ellátóhely, kapacitás befogadása után ez 306 esetre emelkedett. 100 ezer lakosra jutott 306 eset, amely a becslések alapján az idei évben az Európai Unión belül a 7. legjobb helyezést jelenti. Tehát míg az önök esetében 100 ezer lakosra 107 finanszírozott beavatkozás jutott, most 306, tehát körülbelül háromszázannyi ilyesfajta vizsgálatot tudunk elvégezni, mint korábban lehetett. És az is fontos, hogy magát az egészségügyi ellátást is eléri a digitalizáció, hiszen ez a betegeknek is érdeke. Úgyhogy egy transzparens, mindenki számára átlátható rendszerről van szó, online, valós idejű, pontosan látható, hogy a beteg hol jelentkezik, hol vannak szabad kapacitások, hol tudják őket kezelni, hol tudják helyben ezt megoldani, hol van helyben szükség többletkapacitásra, hol kell esetleg átirányítani a beteget, hogy minél hamarabb jusson ellátáshoz. Éppen ezért az elmúlt időszakban, amióta ez a digitális rendszer működik, vagy online nyilvántartás működik, azóta 3 ezer kérelem adataiból tudunk kiindulni. Tisztelt Képviselő Urak! Ennek a 3 ezer adatnak a teljesen átlátható, transzparens, online módon követhető adataiból - tehát ön is utána tudott számolni - a beutalástól a vizsgálat elvégzéséig eltelt átlagos időtartam 10,4 nap. Abban az esetben, ha valahol ez kiemelten fontos, sürgősséget igénylő beavatkozásként jelölik meg, ez van az indikációban, akkor semmilyen további döntésre nincs szükség, nincsen további vizsgálat, ön mondta, hogy több kör van, nincsen, az orvostól a beutaló egyenesen a PET-CT-vizsgálatot végző intézményhez kerül. Ezekben az esetekben még alacsonyabb átlagosan a várakozási idő, a beutalótól a vizsgálatig 6-7 nap telik csak el. Ez többek között azért is lehetséges, hiszen rengeteg többletforrást biztosított a kormányzat az elmúlt években pontosan a rákkal kapcsolatos vizsgálatokra, diagnózisra, a megbetegedéseknek a gyógyítására. Ez 110 milliárd forint környékén volt 2010-ben, ez most 180 milliárd forint, hét év alatt 60 százalékkal növeltük azt a keretet, amit a rákbetegeknek a gyógyítására lehet fordítani. Sajnos, ez egy olyan terület, ahol valószínűleg a későbbiekben is több és több forrásra lesz szükség, de hét év alatt 60 százalékkal sikerült növelnünk azt a keretet, amiből Magyarországon rákbetegeket tudunk gyógyítani. És mindemellett az, hogy 2010 óta 77 kórházat sikerült részben vagy egészben felújítani, 23 új rendelőintézet épült Magyarországon, és mellette 54 rendelőt felújítottunk, 30 új mentőállomás épült, és 104 mentőállomás meg tudott újulni, 516 mentőautó állt szolgálatba, ez mind-mind azt jelenti, hogy a gyógyítás területén, akár rákbetegekről, akár más betegekről van szó, most a színvonal magasabb, mint 2010-ben volt, és ezt így kívánnánk a következő években is folytatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem Szakács képviselő urat, elfogadja-e az interpellációra adott választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Ha lett volna még 15 másodperce, akkor valószínűleg még egy kormányzati brosúrát fel tudott volna olvasni. Én mégis azt gondolom egyébként, hogy ne a VIP-egészségügybe járjon, és akkor meg fogja látni a mai valós egészségügyi állapotokat, ha bemegy bármelyik normális rendelőintézetbe. 20 és 30 ezres esetszámot ír, tényleg ennyi van beállítva a finanszírozásba, de ennek nagyjában-egészében az egyharmada az, ami az adminisztratív online kezelés miatt és annak a nem ismerete miatt és annak a rossz használhatósága miatt lecsökken, tehát körülbelül 10 ezerre, egyharmadára csökken le az eseteknek a száma, amit a PET-CT-nél igénybe lehet venni, ez az önök hibája. Önök is nagyon jól tudják, ha bármin változtatnak, fél éven keresztül még mellette a régi rendszert is kellett volna futtatni, amíg az új rendszert be nem vezetik. Az orvosoknak ez nem ad biztonságot, a betegeknek pedig egészen biztosan nem hoz gyógyulást. Köszönöm szépen. Nem fogadom el a választ. [[16.10]]
Köszönöm szépen. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 104 igen szavazattal, 29 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az interpellációs időkereten belül vagyunk, ezért megadom még a szót Farkas Gergely képviselő úrnak, Jobbik, aki interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Tovább a szocialisták útján - Miért nem emelték eddig egyszer sem a hallgatói ösztöndíjakat?” címmel. Farkas Gergely képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Jobbik számos alkalommal hangot adott már annak, hogy immáron tíz éve egyik kormány sem volt képes a hallgatói ösztöndíjak mértékének emelésére. Nem tette ezt meg a 7, azaz hét éve regnáló Orbán-kormány sem. Ez tarthatatlan, és sürgős lenne orvosolni, ugyanis tíz év alatt rengeteget nőttek a hallgatók kiadásai, miközben a tanulmányi ösztöndíj nevetségesen alacsony maradt. A szülői háttér pedig legtöbb esetben nem képes finanszírozni a gyermekek felsőoktatási tanulmányaival járó kiadásokat. Mindez tehát kihat a továbbtanulásra, ugyanis sokan azért nem kezdik el vagy nem tudják folytatni felsőoktatási tanulmányaikat, mert nincs rá anyagi fedezetük. Így az önök oktatáspolitikája egyre inkább azt eredményezi, hogy a kiváltságosok juthatnak be a felsőoktatásba, és a pénztárca határozza meg a továbbtanulás lehetőségét ahelyett, hogy a szorgalom és a tudás számítana. Elképesztő és siralmas az is, hogy az önök által elfogadott 2018-as költségvetés alapján jövőre sem számíthatnak több pénzre a hallgatók, sőt konkrétan leszavazták a Jobbik erre vonatkozó költségvetési módosító javaslatát. Ez a fiatalok arculcsapása. Pedig nagyon időszerű és esedékes lenne már az emelés. A hallgatói kiadások, mint például a lakhatás, amely a kevés kollégiumi férőhely miatt még drágábbá válik a magas albérletárak révén, a tanulmányi kiadások, a közlekedés, a mindennapok kiadásai olyan kihívásokat állítanak a fiatalok elé, amelyeket a jelenlegi ösztöndíjakkal képtelenség leküzdeni. Nemcsak a Jobbik egyébként, de a HÖOK szerint is itt lenne az ideje annak, hogy egy strukturális reform keretében a kormány legalább 40 százalékos emelést vezessen be a hallgatói ösztöndíjak tekintetében. Tisztelt Államtitkár Úr! A tanulmányi ösztöndíj minimumösszege 6 ezer forint, átlagosan pedig 11-12 ezer forint. Ez az összeg finoman szólva is eltörpül amellett, hogy a legvisszafogottabb becslések szerint is egy átlagos egyetemista 50-60 ezer forintból él havonta. A javasolt legalább 40 százalékos emelés a számítások szerint körülbelül 12 milliárd forintos többletkiadást jelentene az államnak. Ez, valljuk be, nem okozhat gondot egy 18 000 milliárdos költségvetés viszonylatában. Ez mindösszesen a költségvetés 6 ezreléke, ismétlem, hat ezreléke. Mondhatom azt is, hogy eltörpül ez a többletkiadás a teljes költségvetés mellett. Kétségtelen, hogy a hallgatói ösztöndíjak emelése, mint oly sok más dolognál láthattuk, akarat és szándék kérdése. Egyértelmű a helyzet: önök sajnos lemondtak a fiatalokról. Felmerül a kérdés, az Orbán-kormány vagy nem akar emelni, vagy egyszerűen alkalmatlan erre a feladatra. Azt gondolom, hogy egyik sem vállalható, egyik sem elfogadható. A kérdés adott: miért nem volt képes a kormány hét év alatt egyszer sem emelni a hallgatói ösztöndíjakat? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra fölkérem Rétvári Bence államtitkár urat.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt években igyekeztünk a felsőoktatás helyzetét javítani ösztöndíjakkal, új ösztöndíjakkal egyaránt és felsőoktatási dolgozói béremeléssel. Persze, emlékszünk a Jobbik keletkezési történetére. Önök inkább gólyatáboros vagy elsőéves hallgatói listákat csináltak, ahol néha valakinek a nemi hovatartozását, testi adottságait, politikai hozzáállását vagy származását írták oda a táblázatba a neve mellé, és jókat mosolyogtak erre az egykori alapító jobbikosok. Erre is sokan emlékeznek még, hogy akkor így álltak hozzá a hallgatókhoz. A hallgatói méltóság ennyire volt fontos a Jobbiknak, hogy olyasfajta szavakat biggyesszenek a hallgatók neve mellé, amelyeket én az Országgyűlés jegyzőkönyvébe nem is mondanék. De nyilván a Jobbik igyekszik, ha már az időseket sértegeti, valamint a fiatalok környékén számításból és aktuális szavazatszerzésből valamit szerezni azzal, hogy magasabb ösztöndíjakat követel. Nyilván ez előnyösebb számukra, mint a saját pártfinanszírozási botrányuk Simicska Lajossal, és nyilván annál is előnyösebb, mintsem hogy miért nem támogatják azt, amikor egyes tételek emelkednek a fiatalok javára a költségvetésben. A diákhitel pozitív változásait önök mind ismerik. Engedjék meg, hogy egy-két ösztöndíjbeli pozitív változást soroljak. A „Nemzeti kiválóság” programban 2012-15 között 1919 [[Folyamatos zaj. A Fidesz-KDNP-frakció utolsó soraiban néhány képviselő felállva beszélget. Az elnök csenget.]] kiváló magyar hallgató részesült ösztöndíjban; 5,1 milliárd forint keretösszeggel tudtuk őket ebben a programban támogatni ösztöndíj jellegű támogatással. Az „Új nemzeti kiválóság” program hallgatói, oktatói, kutatói ösztöndíjai 5-10 havi támogatást nyújtanak, amelyben 40 százalék mértékű extra kutatási-működési támogatást is kaphatnak. Ennek az összege is folyamatosan emelkedő, 75 és 350 ezer…
Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, foglaljanak helyet. [[Csenget. Dúró Dóra Dr. Rétvári Bencéhez: Nem ültek még le, úgyhogy várjál!]] Köszönöm szépen. Folytassa, államtitkár úr!
Ennek az összege 2 milliárd forint körül volt. A 2017-18-as tanévben a duplájára, ennek az ösztöndíjnak a kerete duplájára, 4 milliárd forintra emelkedik, 2,2 milliárd forintról 4 milliárd forintra. 1900 hallgató, 1900 fő részesülhet ebben.A Klebelsberg képzési ösztöndíj szintén 125 ezer és 375 ezer forintos félévenkénti ösztöndíjat jelent. 1517-en vették eddig igénybe, ez egy új ösztöndíj. 400-500-zal bővül majd az ő körük az idei tanévben.Új a „Magyar sportcsillagok” ösztöndíj, ez 120-240 ezer forint közötti támogatást jelent. Idén szeptemberből vezettük be a Mihalicz-ösztöndíjat, ez a felsőfokú végzettséggel rendelkező ápolók képzésének a támogatása. Az első félévben ez az ösztöndíj 640 ezer forint, a második félévtől kezdve pedig 320-640 ezer forint közötti. Ez újabb, az idei költségvetésben szereplő és a jövő évi költségvetésben szereplő 1,15 milliárd forint többlet a hallgatói juttatásokra. 500 millió forintos a jogi karok számára nyújtott támogatás a nemzeti kiválósági és tanulmányi jogászösztöndíj, ezt szintén ez a kormányzat vezette be új ösztöndíjprogramként. A „Nemzeti tehetség” program keretösszege 2016-ban 2,8 milliárd forintra emelkedett. Ennek jó részét egyéni ösztöndíjakra tudjuk fordítani. A „Nemzet fiatal tehetségeiért” ösztöndíj szintén általános és középiskolai tanulók mellett alap-, mester- és doktori vagy osztatlan képzésben részt vevő hallgatók számára is lehetőséget ad arra, hogy további juttatásokat kapjanak. A doktoranduszhallgatók ösztöndíja 2016. szeptember 1-jétől új négyéves képzési rendszerben a korábbi 100 ezer forintról 140 ezer forintra emelkedik havonta, a második két évben pedig 180 ezer forintra emeltük. Ez is 833 millió forintos többletet jelent, és még sorolhatnám, hogy hányféle ösztöndíj összegét emeltük az elmúlt években. Nem gondoljuk azt, hogy ennek a feladatnak a végére értünk [[Nagy zaj. Az elnök csenget.]] ugyanis a Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciájával elindultak az egyeztetések, folytatjuk ezeket, és velük közösen fogjuk kialakítani azokat az ösztöndíjemelési formákat, amelyek a hallgatók számára lesznek biztosítottak a jövőben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Államtitkár úr, nem szégyelli magát, hogy itt a Jobbikkal kapcsolatos hazugságokat ismételgeti ahelyett, hogy érdemben reagálna a diákok, a hallgatók felvetéseire?! Érdemben reagálna arra, hogy egy 4,8 átlagú tanuló 8 ezer forintot kap ösztöndíjként, miközben, mondjuk, albérletre csak még 80 ezer forintot kell kifizetnie, és lehetne még sorolni az abszurd példákat, ami mutatja, hogy mennyire nehéz helyzetben vannak a fiatalok - ön erről nem beszélt. Annyit tudott mondani, hogy hét év után, hétévi kormányzás után a HÖOK-kal elkezdték a tárgyalásokat. Hát, gratulálok! Hét év volt elég önöknek erre, hogy elkezdjék ezt a tárgyalást. És ön beszélt itt néhány parciális ösztöndíjról, ami néhány száz főt érint, ahelyett, hogy a több százezer főt érintő, fiatalok összességét, egyetemisták összességét érintő ösztöndíjról beszélt volna. Szégyellje magát, tisztelt államtitkár úr! Természetesen nem tudom elfogadni ezt a választ, és bízom benne, hogy mielőbb érdemi változások lesznek ilyen téren, ha később nem, akkor a Jobbik-kormány ideje alatt. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban. Dr. Rétvári Bence: Várjuk azt meg!]] [[16.20]]
Köszönöm szépen. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 104 igen szavazattal, 28 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk az azonnali kérdésekre. Kettő perc technikai szünetet rendelek el. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Áttérünk az azonnali kérdésekre. Burány Sándor, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Mi a helyzet?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Fazekas Sándor földművelésügyi miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy pedig személyesen kéri a választ.
Elnök úr, nem fogadom el, megvárom a miniszterelnök urat. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Bárándy Gergely, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökéhez: „Rokonok, haverok, és mások 5?” címmel. Elnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy Márton alelnök urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy elnök úrtól személyesen kéri a választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Megvárnám Matolcsy urat, mindig úgy földobja a hangulatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Legény Zsolt, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a legfőbb ügyészhez: „Van-e megrendelés a fideszes bűnügyek eltussolására?” címmel. A legfőbb ügyész úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lajtár István legfőbbügyész-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy pedig legfőbb ügyész úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom, természetesen.
Köszönöm szépen. Akkor Legény Zsolt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Legfőbbügyész-helyettes Úr! Már az azonnali kérdésem címében is megfogalmaztam, hogy van-e megrendelés a Fidesz vagy a kormány részéről az ügyészség felé bizonyos büntetőügyekben. Ezt szeretnénk megtudni, ugyanis azt látjuk, hogy az éppen most folyamatban lévő, Czeglédy Csabával kapcsolatos büntetőügyben - amelyben megvádolták Czeglédy Csabát és társait - gyakorlatilag, ha szépen akarok fogalmazni, a kormánytól nem független oldalakon szinte élő egyenesben lehet követni az eljárást, és gyakorlatilag minden kimegy a nyomozás során, ugyanakkor meg azt is tapasztaltuk, és itt aztán tudnám sorolni a fideszes érintettségeket akár Simonka képviselő úr, akár Farkas Flórián, akár Mengyi Roland ügyében, hogy olyankor az ügyészség mindig arra hivatkozott, hogy a nyomozás érdekeire való tekintettel semmiféle adatot nem szolgáltat, és mondjuk úgy, hogy semmi sem tudott kiderülni. Meglepően tapasztaltuk ezt, és azt is állítjuk, hogy gyakorlatilag csak a Fidesz és a Fideszt kiszolgáló ügyészség érdeke az, hogy ezek az ügyek így zajlódjanak le. Éppen ezért a kérdésünk egyértelmű: van-e megrendelés a Fidesz részéről önök felé? Szerintünk úgy tűnik, mintha lenne, úgy tűnik, hogy politikailag motiváltak ezek az ügyek, akár a nyomozás, akár a nyomozás lassúsága vagy döcögőssége okán, folytán. Éppen ezért, ahogy mondtam, nagyon-nagyon sok fideszes érintettséget tudnék felsorolni azzal kapcsolatosan, hogy mi az, amikor lassan megy a nyomozás, és szinte semmit sem hajlandó az ügyészség, akár még adatigénylésre sem közölni, míg vannak olyan politikailag motivált ügyek, amelyekben gyakorlatilag az egész nyomozati anyag szinte azonnal naprakészen kint van - ahogyan fogalmaztunk - a kormánytól vagy a Fidesztől nem független oldalakon. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Lajtár István legfőbbügyész-helyettes úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Képviselő úr jogászként is nyilván tisztában van azonnali kérdésének a jellegével, azzal, hogy annak címe és tartalma az ügyészség tevékenységével összefüggésben nem értelmezhető. [[Dr. Bárándy Gergely: Sajnos, dehogynem!]] Annak érdekében azonban, hogy a képviselő úr tisztánlátását elősegítsem, a következőkről szeretném tájékoztatni. Az ügyészség az Alaptörvény rendelkezéseinek megfelelően az igazságszolgáltatás közreműködőjeként eljárva az állam büntetőigényét érvényesíti. [[Dr. Bárándy Gergely: Ismerjük a jogszabályt, a gyakorlatról tessék beszélni!]] Az, hogy egy konkrét büntetőügynek akár feljelentőként, akár sértettként vagy terheltként ki az érintettje, az ügy megítélése és eldöntése szempontjából semmilyen jelentőséggel nem bír, mint ahogy az is indifferens, hogy a bűncselekmény elkövetőjének mi a tisztsége, foglalkozása vagy beosztása. Jelentősége e körben kizárólag két dolognak van, egyrészt annak, ha egy feljelentés semmilyen olyan adatot nem tartalmaz, ami bűncselekmény elkövetésére utalna, másrészt ha az elrendelt nyomozás eredményeként megállapítást nyer, hogy nem valósult meg bűncselekmény. Előző esetben a feljelentést el kell utasítani, utóbbi esetben pedig a nyomozást meg kell szüntetni. A döntés tekintetében pedig kizárólag a feljelentésben szereplő vagy a büntetőeljárás során megállapíthatóvá vált tényeknek van relevanciája. Ez az ön által említett ügyekben is így történt. Végül megjegyzem, hogy az ügyészség a büntetőügyeket a képviselő úrral ellentétben nem a politikai érintettség, hanem a büntetőjogi felelősség léte vagy annak hiánya alapján kategorizálja. Köszönöm szépen. [[Dr. Bárándy Gergely: Na, ez egy jó vicc! Akkor miért megy ki az egyik, a másik meg nem? A kérdésre nem válaszolt!]]
Köszönöm szépen Lajtár Istvánnak, a legfőbb ügyész helyettesének a válaszát. Megadom a szót viszonválaszra egy percben a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Legfőbbügyész-helyettes Úr! A jogszabályt, amit felsorolt, ismerjük, csak azt szeretnénk kérni, hogy tartsák is be ezt a jogszabályt. Tehát önöket kérjük arra, hogy tartsák be ezt a jogszabályt, mert mi ismerjük. A kérdés egyértelmű: tettek-e valamit az ellen, hogy a kiszivárogtatások ilyen mértékben történjenek meg az ügyészségben? Folytattak-e le belső vizsgálatot? Mert azt látjuk, hogy ezeken az oldalakon, ahogyan említettem, szinte naprakészen, percrekészen vannak kint bizonyos információk, amelyek egyébként az ügyészségen belül keletkeznek, és az ügyészségen belül vannak a dokumentumai. Volt-e belső vizsgálatuk? Folytattak-e le ilyet? Találtak-e felelőst? Egyáltalán tettek-e valamit az ellen, annak érdekében, hogy ne derüljenek ki ezek a dolgok, és ne befolyásolják egy büntetőeljárás menetét a nyilvánosságon keresztül? Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. A viszonválasz megilleti a legfőbb ügyész helyettesét is.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Amint már utaltam rá, az ügyészség munkája során, képviselő úrral ellentétben, a törvényesség követelményein túl egyetlen más szempontot sem érvényesíthet. Az ügyészek esküjükhöz híven az ügy tárgyában az érintett személyek kilététől függetlenül kizárólag a hatályos törvényi rendelkezéseket juttatják érvényre. [[Dr. Bárándy Gergely: Nem válaszol a kérdésre!]] Egy büntetőügynek bármely más szempontú értékelése kívül esik az ügyészség tevékenységén. [[Dr. Bárándy Gergely: Megsérti a házszabályt, elnök úr. Érdemben tessék válaszolni!]] Az ügyészség minden szükséges vizsgálatot, amennyiben az indokolt, lefolytatott eddig is, és a jövőben is le fog folytatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük a viszonválaszt. Tisztelt Országgyűlés! Volner János, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Milyen országot építenek Önök?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Fazekas Sándor földművelésügyi miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Megvárom a miniszterelnök urat. Köszönöm szépen. [[16.30]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mirkóczki Ádám, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrhoz: „Ki a nemzetbiztonsági kockázat?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, avagy miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom.
Köszönöm szépen. Mirkóczki Ádám képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem szeretném folytatni azt a vitát, amit a múlt héten megkezdtünk, ha úgy tetszik, a Nemzetbiztonsági bizottságban. Az azonban, anélkül, hogy bármilyen minősített adatot kiszivárogatnék itt, hiszen el sem hangzott semmi, hogy kapcsolódjak az előző vitához, nyugodtan megállapítható, hogy arról, amivel önök az elmúlt hónapokban napról napra egyre fokozottabb intenzitással Soros-tervként elárasztják az országot és riogatják a magyar társadalmat, erről a magyar hatóságok, finoman fogalmazok, érdemben túl sok mindent nem tudnak mondani, sem a létéről, sem annak valóságtartalmáról, sem a releváns vagy nem releváns nemzetbiztonsági kockázatairól, sem pedig a tényleges fenyegetettségről. Ellenben egyre gyakoribbak azok az ügyek, amelyek napvilágra kerülnek különböző úton-módon, viszont súlyukat és az egyszerű, szilárd tényeket tekintve sokkal inkább a nemzetbiztonsági kockázat kategóriájába sorolhatók. Ilyen volt minden, ami a kötvénybiznisszel kapcsolatban napvilágot látott, ilyen volt a moszkvai vízumgyár, vagy gondoljunk csak a Kiss Szilárd-ügyre nagy általánosságban, de ilyen volt a Pharaon-ügyet körüllengő, hogy mondjam, egyre érdekesebb és egyre csavartabb információk halmaza. És ilyen a nemrégiben újra tematizálódó Zaid Naffa tiszteletbeli jordán konzul ügye is. A közös ezekben az ügyekben, amelyekben szinte kétséget kizáróan megállapítható, hogy bizonyos mértékű nemzetbiztonsági kockázatokat hordoznak magukban, a közös szál mégis az, hogy szinte kivétel nélkül a kormány tagjaihoz, adott esetben a kormányfőhöz vagy éppen a kormányfő családjához szorosan kötött ügyleteket jelentenek. Éppen ezért kérdem én államtitkár urat, hogy egyszer az életben válaszoljanak őszintén, a nemzetbiztonsági kockázatot tekintve ki a nagyobb nemzetbiztonsági kockázat: egy olyan ember, akiről önök állítják, és a propagandájuk állítja, hogy az, vagy egy olyan ember, aki hús és vér, és bizony nap mint nap kerülnek elő az ügyei? [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót válaszadásra Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A Nemzetbiztonsági bizottság október 11-i ülésén én választ adtam a Soros-tervet firtató kérdésére, ami zárt ülésen hangzott el. Ennek szabályait, konzekvenciáit tiszteletben tartva csak annyit mondok, ott is elmondtam, itt is elmondom, hogy a Soros-terv létezik. Ami pedig az ön által feltett kérdéseket illeti, ön is világosan tudja, hogy mi a helyzet, tisztelt képviselő úr. Az a helyzet, hogy a béruniós kezdeményezésük megbukott, van olyan partnerországuk, Lettország, ahonnan az aláírásokat gyűjtő európai bizottsági honlap szerint még egyetlen támogató aláírás sem érkezett. Ha megnézzük a Jobbik kezdeményezésének külföldi partnereit, olyan személyeket találunk, mint a horvát Frano Čirko, akiről karlendítéses videó jelent meg a sajtóban, román partnerük pedig egyes sajtóinformációk szerint a román hírszerző szolgálatok közelében tevékenykedő figura. Önök egy horvát neonácira, egy román kémre és egy uniós bürokratára bíznák a béremelést. Ezt valószínűleg még önök sem gondolják komolyan, nemhogy a választópolgárok. Ha a Jobbiknak valóban fontosak lennének a béremelések, akkor a párt elnöke tavaly év végén megszavazta volna azokat az adócsökkentéseket, amelyek megkönnyítik Magyarországon a béremeléseket. Tisztelt Képviselő Úr! Ezek jelentik az igazi kockázatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az világos, hogy ön válaszolt a Nemzetbiztonsági bizottság zárt ülésén, de az meg még világosabb, hogy én nem önt kérdeztem, hanem a jelen lévő polgári titkosszolgálatok vezetőit, akik a kezükbe temették a fejüket, annyira kínos volt számukra, hogy erről a létező kockázatról kelljen beszélni. Ami pedig az államtitkár úr által elmondott „válaszokat” illeti, segítsen már abban, hogy hol talál olyan törvényi passzust, amely bármely európai uniós állampolgár részvételét kizárja egy polgári kezdeményezésből. Mert ha ilyen lenne, akkor érteném az ön válaszát, de ilyen nincs; mindenkinek joga van. Örülnék, ha ön is csatlakozna ahelyett, hogy ilyen blődségekkel próbál kitérő választ adni. De ami a lényeg, hogy ha a miniszterelnök úr személyéből és az őt körüllengő ügyekből indulunk ki, akkor nem érzik-e annak relevanciáját, hogy hogyan létezik az, hogy Magyarországon az érdemi titkosszolgálatokra adott esetben ható politikai vezetők közül egyedül a miniszterelnökre nem vonatkozik az átvilágítás kötelezettsége. Ez az, amit szerintem már át kellene gondolni, és az általam fölemlített ügyek, amelyek csak töredékek, igenis indokolják ezt. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Képviselő Úr! Ön ismeri a magyar hatályos jogszabályokat. A Nemzetbiztonsági bizottság tagja és a saját maga által föltett kérdésre meg tudja adni a választ saját maga is. De engedje meg, ha már ön említette Kovács Bélát [[Mirkóczki Ádám: Nem említettem.]] aki jobbikos európai parlamenti képviselő [[Derültség a Jobbik soraiban.]] , aki ellen kémkedés miatt folyik nyomozás, Kovács Bélának idén májusban ráadásul egy másik ügyben is felfüggesztette a mentelmi jogát az Európai Parlament, így már nemcsak kémkedés, de költségvetési csalás miatt is nyomoznak ellene; tisztelt képviselő úr, ezek jelentik az igazi veszélyeket, ezek elhárítása jelenti az igazi feladatot. Bízunk abban, hogy sikeresen megoldjuk ezeket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet és Hadházy Ákos, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Miért mond le a kormány az emberek egy részéről?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Fazekas Sándor földművelésügyi miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
A személyt elfogadom, de a miniszterelnök úrtól várnánk a választ inkább. [[Derültség a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Jelzem, hogy a miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolni. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett és Hadházy Ákos, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrhoz: „A kormány és a valóság” címmel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e válaszadó személynek Fazekas Sándor miniszter urat, akit a miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt jelölt ki a válaszadásra.
Itt is megvárnánk a miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Demeter Márta, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter úrhoz: „Letelepedési kötvények: Ki áll a pénzmosó hálózat mögött III.?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Elnök úr, sajnos kénytelen vagyok elfogadni, hiszen Rogán Antal olyan szinten bátor, hogy hónapok óta menekül a kérdéseim elől, úgyhogy elfogadom államtitkár urat.
Köszönöm szépen. Megadom a szót Demeter Márta képviselő asszonynak.
Köszönöm. Államtitkár Úr! Míg önök milliárdokból folytatnak a nem létező Soros-tervről nemzeti konzultációt, addig kíváncsi lennék, hogy miért nem kérdezik meg a magyar embereket, és miért nem folytatnak velük konzultációt a letelepedésikötvény-programról. Miért nem kérdezik meg a magyar embereket arról, hogy mit szólnak ahhoz, hogy maguk 20 ezer bevándorlót hoztak be tudatosan és szervezetten Magyarországra és a schengeni övezetbe ellenőrizetlenül, csak azért, mert maguknak és a haverjaiknak fizettek? Miért nem kérdezik meg arról a magyar embereket, mit szólnak ahhoz, hogy erről az ő fejük fölött, az ország biztonságát és szuverenitását veszélyeztetve döntöttek, a megkérdezésük nélkül, csak azért, hogy kormányközeli offshore cégek 180 milliárd forintot kaszáljanak, ebből csak a Rogán Antal nevéhez köthető cég 140 milliárd forintot kaszált?Miért nem kérdezik meg a magyar embereket, mit szólnak ahhoz, hogy ez már körülbelül 13 milliárd forintos veszteséget okozott a magyar államnak, hiszen az ő adófizetői pénzükből kell majd visszafizetni ezt a kölcsönt, amit a letelepedési engedélyért cserébe adtak ezek az emberek? Miért nem kérdezik meg az embereket, hogy mit szólnak ahhoz, hogy csak a Rogán Antalhoz köthető cég csak 2016-ban körülbelül 1500 főt, vagyis 200 fővel több bevándorlót engedett be, mint amennyinek a menekültügyi kérelmét az Európai Bíróság döntése alapján Magyarországnak el kellene bírálnia? [[16.40]] Tehát ezekről nem konzultálnak, és nem elég, hogy nem konzultálnak, de még a kérdésekre sem hajlandók válaszolni. Fenntartom ezért a kérdéseket. Honnan tudták ezek az offshore cégek, hogy Rogán Antal a cégek megalakulását követő nap egy törvényjavaslatot fog benyújtani a Magyar Országgyűlésnek, amivel ezek a cégek 140 milliárd forintot kaszálnak? [[Dr. Apáti István: Gyanús! Felettébb gyanús!]] Miről egyeztetett Rogán Antal az orosz parlament kijelölt tisztségviselőjével a letelepedésikötvény-programmal kapcsolatban, vagyis idegen kormány keze is benne van ebben a dologban? Az utolsó kérdésem, hogy Orbán Viktor mennyi pénzt kap ebből az egészből, úgy, hogy tudjuk, ő az egyetlen, aki még nem esett át nemzetbiztonsági átvilágításon, és semmi garancia nincs arra, hogy ne ő jelentené a legnagyobb biztonsági kockázatot Magyarországra. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak.
Az azonnali kérdések órájában vagyunk, tisztelt képviselő asszony [[Dr. Staudt Gábor: Tényleg? Dr. Apáti István: Az utolsó óra!]] , de azok, amiket ön hangoztatott, nem kérdések, hanem kérdésnek álcázott rágalmak, ezért csakúgy, mint a korábbiakban, ez alkalommal is visszautasítjuk ezeket. Egyúttal szeretnénk megragadni az alkalmat, hogy elmondjuk önnek még egyszer, hogy a letelepedési program nem bevándorlási, hanem befektetési kérdés. [[Dr. Gyüre Csaba: Attól függ, kinek!]] Egy nemzetközi mintákon alapuló programról van szó, amely nem pénzt visz, hanem pénzt hoz az országba. A program segítségével Magyarország jóval olcsóbban juthatott forrásokhoz más kötvénykonstrukciókhoz képest [[Dr. Staudt Gábor: Egy-két évig!]] , és ez a program hozzájárulhatott ahhoz, hogy a magyar gazdaság ma már stabilabb lábakon áll. Ön gyakran felhozza a biztonsági szempontokat is. Ezért szeretném önnek elmondani, hogy az igénylőket vizsgálja a Bevándorlási Hivatal, a TEK, a rendőrség, az Alkotmányvédelmi Hivatal is. Azt sokadjára sajnáljuk, hogy önök rendszeresen sértegetik a magyar hatóságokat és a szolgálatokat is, akik egyébként teszik a dolgukat. Bizonyára reménytelen helyzetük indokolja, hogy azok után is támadják ezt a programot, hogy a kormány már egyébként döntött a kivezetéséről. [[Dr. Staudt Gábor: Nem, nem a kivezetéséről!]] Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra adom meg a szót Demeter Márta képviselő asszonynak.
Államtitkár úr, akiknek pénzt hozott ez a konstrukció, azok a kormányzati körök és azok az offshore cégek, amelyek 180 milliárd forintot kaszáltak ezen. Tehát nekik pénzt hozott, de a magyar államnak ez veszteséggel jár. Elítélt bűnözők jöhettek be ezzel a kötvényprogrammal és konstrukcióval. Ezt önök is nagyon jól tudják. És mielőtt minden alól felmentenének minden szervezetet, csak mondom, hogy nyilván a felelősségre vonás nemcsak a politikai felelősöket fogja érinti, akik kiárusították az ország biztonságát, hanem azoknak az állami szerveknek a vezetőit is, akik asszisztáltak ehhez. És nemcsak a letelepedésikötvény-programban, hanem ahogy hallottuk már többször, bizonyára ismerős, a Pharaon-ügyben, a Kiss Szilárd-ügyben, és még sorolhatnánk, mikor és hogyan hunytak szemet állami szervek vezetői, akiknek a biztonságot kellene garantálni, afölött, hogy itt terroristák mászkálhatnak ki-be az országba. A másik, hogy mennyire álságos, amit mondanak; Rogán Antalhoz továbbra is ugyanazokat a kérdéseket tartom fenn. Dömötör úr, ön válaszolt nekem ezekre. [[Felmutat egy iratot.]] Akkor, áprilisban, úgy tűnik, hogy bár propagandaválasz, mégis kormányzati feladatkört érintett a dolog. Itt van még Kövér László válasza is, hiszen odáig szaladt, hogy ne kelljen Rogán Antalnak válaszolnia. [[Felmutat egy másik iratot.]] E szerint már hirtelen nem kormányzati feladatkör megválaszolni a konstrukcióval kapcsolatos kérdéseket. Ez mindent elmond. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen. A viszonválasz megilleti Dömötör Csaba államtitkár urat is.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ha valaki terroristákat engedne be Magyarországra, akkor az a baloldal, sajnos a Jobbikkal kiegészülve. [[Zaj a Jobbik padsoraiból. Dr. Staudt Gábor: Jaj!]] Biztosan Ron Werber munkássága van abban, hogy ön rendre biztonsági kockázatokról beszél, miközben a jelenlegi pártja teljesen figyelmen kívül hagyja az illegális migráció biztonsági kockázatait, ha már felhozta a biztonsági témát. Ha ennyire fontosak az ön számára ezek a biztonsági kockázatok, akkor javaslom, hogy faggassa ki az új párttársait arról, miért szavazzák meg rendszeresen a betelepítési kvótát Brüsszelben [[Demeter Márta: Ez nem igaz!]] , az azt támogató állásfoglalásokat. És legyen szíves, kérdezze meg az új párttársait, hogy miért tagadják le ezt idehaza, itt a parlamentben is egyébként. Mivel ön egy olyan pártból érkezett, amely támogatja a betelepítéseket, majd átült egy olyanba, amely szintén támogatja azt, ezért a biztonsági kérdések ügyében nem tudunk öntől kioktatást elfogadni. Ha van veszélyes letelepedés Magyarországon, akkor az Ron Werber letelepedése. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ágh Péter, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrhoz: „Hogyan képes megvédeni Magyarország Európa és hazánk határait, miközben szerte a világon tombol a terrorizmus?” címmel. A miniszter úr felkérte Kontrát Károly államtitkár urat a válaszadásra. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Ágh Péter jelzésére:]] Jelzi, hogy igen. Ágh Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindannyiunk számára ismert tény, hogy az Európai Unió megbukott migrációs politikájának köszönhetően mára Európa-szerte élnek rettegésben emberek, ha elmennek egy koncertre, felülnek a metróra, vagy éppen kimennek a strandra a nyári hőségben. Nizza, Barcelona, Berlin, Párizs, Brüsszel, és még sorolhatnám. Terrortámadások sorozata sújtja nemcsak Európát, hanem szerte az egész világot. Jusson eszünkbe, hogy más kontinenseken milyen tragédiák történtek!A biztonság tehát, kijelenthetjük, hogy elsődleges. Eközben egyes európai vezetők, de akár mondhatjuk azt is, hogy Brüsszel számára nem az emberek biztonsága az elsődleges, hanem lehetőség szerint minél nagyobb emberáradat betelepítése, országok közötti szétosztása, majd ezen emberek több millió forinttal történő támogatása. Ehhez pedig ki tudja adni a muníciót mind anyagi, mind szellemi értelemben? Mára világossá vált, hogy maga Soros György. Teljesen egyértelmű kell legyen mindenki számára, hogy az illegális migráció brüsszeli koncepciója nem másról szól, mint a Soros-terv végrehajtásáról. Emberek millióinak idecsődítése, a tagállamok közötti szétosztása, majd az adófizetők pénzéből történő megtámogatása. Mi, magyarok ebben nem kívánunk részt venni. Tisztelt Államtitkár Úr! Természetesen terrorcselekmény bárhol megtörténhet a világon, így hazánkban is, de mégis fel kell tennünk a kérdést, hogy egy kis közép-európai ország, mint hazánk, Európa nagy országaival ellentétben miért képes hatékonyan megvédeni Magyarország és egyben Európa határait. Miért csak a magyar kormány számára elsődleges az európai polgárok védelme, és hogyan tudtuk elérni, hogy idén Magyarország a világ tíz legbiztonságosabb országa között legyen? Hogyan képes megvédeni Magyarország Európa és hazánk határait, miközben szerte a világon tombol a terrorizmus? Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ma Európában és szerte a világon a rend és a biztonság a legfontosabb közösségi érték, amely megadja a mindennapok boldogulásának lehetőségét, megadja a mindennapi életünk legfontosabb feltételeit. Európában ma kétfajta ország létezik: ahol biztonságos az élet, és ahol nem. Magyarország Európa legbiztonságosabb országainak egyike, köszönhetően jó rendőreinknek. 2017. október 9-én, Budapesten a Hősök terén a rendőrség állományában újabb 227 fő tiszthelyettes ünnepélyes eskütételére került sor. A magyar rendőrség az elmúlt hét és fél évben méltán érdemelte ki az emberek bizalmát és nagyrabecsülését, a magyar rendőrök munkája tiszteletet érdemel, hiszen az elmúlt években úgy védték meg Magyarország és Európa határát, hogy közben az ország közbiztonsága is javult. Engedje meg, hogy néhány tényt idézzek ezzel kapcsolatban. A kiemelten kezelt bűncselekmények száma mintegy 54 ezerrel volt kevesebb, mint 2010-ben, ez 51 százalékos csökkenést jelent. Ugyanezen bűncselekmények vonatkozásában a nyomozáseredményességi mutató pedig 13 százalékkal nőtt. A közbiztonság javulása szempontjából a 24 órás közterületi jelenlét biztosítása, a körzeti megbízotti állomány szinte teljes feltöltése és a határvadászképzés terveknek megfelelő haladása külön említést érdemel. Folyamatosan bővül a létszám a rendvédelmi szerveknél, a 2010 előtti állandó létszámhiány okozta állapot megszűnt. Ez köszönhető a kormány által bevezetett életpályamodellnek, amely 2015. július 1-jén lépett hatályba, és amelynek eredményeképpen 2019. január 1-jéig átlagosan 50 százalékos illetményemelés valósul meg a rendvédelmi szervek hivatásos állományánál. Jelenleg 40 százalékos emelésnél tartunk, 2018. január 1-jén pedig további 5 százalékos átlagos emelés fog megvalósulni. Az erre vonatkozó törvényjavaslat már a tisztelt Ház előtt van. Arra kérem a képviselőtársaimat, hogy támogassák. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Viszonválasz illeti meg Ágh Péter képviselő urat. [[16.50]]
Köszönöm szépen államtitkár úrnak a válaszát. Az ön által elmondottakból is, azt gondolom, egyértelműen kiderült, hogy a rendőrök és a honvédek is milyen komoly erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy a biztonságot meg tudjuk őrizni. Ezáltal pedig nemcsak a magyar emberek biztonsága tud megmaradni, hanem az ideérkező nagyszámú turista is biztonságban töltheti el az ide szabott szabadidejét, és egyúttal abban is biztosak lehetnek, hogy nem kerülhet itt sor akár terrortámadásra, hiszen ezek elhárításán is dolgoznak. Jó úton halad tehát a kormány, példás munkát végez a rendőrség, a katonaság, amiért - kijelenthetjük - kijár a tisztelet. Bízunk benne, hogy tovább fogunk haladni ezen az úton. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Varga László, az MSZP képviselője azonnali kérdést kíván… [[Kontrát Károly feláll. Dúró Dóra: Még válaszol! Dr. Staudt Gábor: Lényegtelen. Közbeszólás a Jobbik soraiból: Úgyis tudjuk, mit fog mondani!]] Bocsánat! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat is. Elnézést! Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon fontos kiemelni, hogy a kormány az éves költségvetésben biztosítja a rendőrség működéséhez szükséges forrásokat. Ennek is köszönhető, hogy például az említett október 9-i napon, az ünnepélyes eskütétel napján 387 járművet is átadtunk a rendőrségnek, ebből négy darab mobil, hordozó gépjárműre szerelt hőképfelderítő rendszert is. És ha a 2018-as költségvetést vesszük figyelembe, a rendőrség jövőre 22 milliárd forinttal kap több támogatást, mint 2017-ben. [[Szávay István: Kellene a határátkelőkre is fordítani!]] A kormány minden eszközt igénybe vesz annak érdekében, hogy a rendőrség eredményes működését fenntartsa, Magyarország rendjét és közbiztonságát, a magyar emberek biztonságát védje és biztosítsa. De nemcsak a magyar emberek, hanem a schengeni külső határok védelmével, a déli határ védelmével Európa védelméhez is hozzájárulunk. Köszönöm a kérdését, és köszönöm a támogatását. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Varga László, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért nem lépnek végre?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. Szemével jelzi, hogy igen. [[Dr. Varga László: Elfogadom államtitkár urat.]] Akkor megadom a szót Varga László képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Holnap lesz a szegénység elleni küzdelem világnapja, én ennek kapcsán néhány kérdésben szeretnék önnel párbeszédet folytatni, konkrétan az önök kormányzásának kapcsán. Ezért kérem előre - egyfajta hangnemváltással -, hogy ne mutogasson vissza a 2010 előtti időszakra, hét és fél éve önök kormányoznak. Nagyon komolyan mondom, hogy minden kérdés konkrétan az önök kormányzását fogja érinteni. Először is, azt gondolom, hatalmas segítség lenne a nehéz sorban élő millióknak, ha végre megfogadnák az MSZP-nek azon javaslatát, hogy az alapvető élelmiszerek áfáját 5 százalékra csökkentik. Európa-csúcs a 27 százalékos áfa, ami a legtöbb alapvető élelmiszert sújtja. Ezt önök vezették be, korábban nem volt ilyen áfacsúcs. Tehát azt kérdezném öntől, hogy mikor csökkentik az alapvető élelmiszerek áfáját 5 százalékra.A tűzifa áfáját is 5 százalékra kellene mérsékelni, hiszen egekben a tűzifa ára, hiánycikk a tűzifa. Most a hétvégén láttam már egy nagyobb raktáráruházban, hogy 38 ezer forintért árultak egy erdei köbmétert. Elképesztő egyébként! Ez a fűtési mód érinti a leginkább kiszolgáltatottakat. Két-három éve még 22-23 ezer forintért is lehetett egy megfelelően előkészített erdei köbmétert vásárolni. Tehát mikor csökkentik a tűzifa áfáját?Mikor teszik adókötelessé a minimálbért, hiszen 15 százalék adó sújtja. 2010 előtt, mielőtt önök kormányoztak, ez adómentes volt. Ez jelentős könnyebbség lenne a kisebb keresetűeknek. Megkérdezném továbbá azt, hogy ha már a gáz világpiaci ára mintegy felére csökkent 2014 nyara óta, akkor mikor fogják csökkenteni - az átlagfogyasztás erejéig legalább - a földgáz árát a lakosság számára, hiszen 32 százalék csökkentésre lenne lehetőség a mi álláspontunk szerint. Ezt az átlagfogyasztásig lehet megtenni. És egyértelmű, hiszen a Magyar Földgázkereskedő Zrt. profitjából, amit az emberektől vesz el, ezt viszont végre is lehetne hajtani. Arra kérem, hogy válaszoljon a kérdéseimre. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Meglepő vitakultúra lenne, ha csak a baloldal beszélhetne a jobboldal kormányzási időszakáról, a jobboldal nem beszélhetne a baloldal kormányzási időszakáról. Azért szokás ezekről az időszakokról beszélni, tisztelt képviselő úr, mert minden párt tud szépeket mondani, minden párt tud nagyokat ígérni, csak van, amelyik végre tudja hajtani az ígéreteit, tud az emberek javára tenni, más pedig nem tud. Tudja, ez olyan, hogyha önnek, mondjuk, a gimnáziumban nem ment jól a matek, akkor nem azt mondta, hogy most nem kérdezem meg, hogy kinek hányasa van matekból, csak valaki jöjjön és korrepetáljon. Mert nem mindegy, hogy ön olyantól kérdezi meg, akinek egyese van, vagy olyantól, akinek ötöse van. Nyilván attól érdemes korrepetálást kérni, akinek ötöse van. Ezért fontos, hogy a múltjában ki és mit tett. Mert ön mondhatja itt, hogy rezsicsökkentést kér a kormánytól, csakhogy a kormány az elmúlt években ezt meg is tette, 25 százalékkal csökkentette átlagosan a rezsidíjakat. Az önök idejében pedig nemhogy nem csökkent, hanem 100 vagy 200 százalékkal nőtt az egyes rezsitételeknek az ára. Ez azért nagy különbség. Az is fontos, ha a szegénységről beszélünk, hogy kinek van munkája, kinek nincs. Azért mégiscsak érdemes összehasonlítani: a mi hét és fél évünk alatt 770 ezerrel több embernek lett munkája, az önök időszaka alatt 250 ezerrel nőtt a munkanélküliek száma. Ezek azért nemcsak mennyiségbeli különbségek, hanem minőségbeliek is. Mi csökkentettük az alapvető élelmiszerek áfáját, sertéshús, baromfi, tej, tojás áfáját akkor, amikor erre lehetőség nyílt, hogy az alapvető élelmiszerek, amiket az emberek megvásárolnak a boltban, a lehető legalacsonyabb adókulccsal adózzanak csak. Sőt, emellett még az internet áfáját és még más tételeket is próbáltunk csökkenteni. Ami pedig a tűzifát illeti, tisztelt képviselő úr: megemeltük ezt a keretet, bevezettünk egy jóval magasabb keretet, mint ami Magyarországon volt, de további 1 milliárd forinttal növeltük a 3 milliárd forintos keretet. 2255 önkormányzatot támogatunk 4 milliárd forint értékben, hogy az embereknek adjon ingyen tűzifát, kemény lombos tűzifát 3,5 milliárd, lágy lombosat 77 millió, barna kőszenet pedig 421 millió forint értékben. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra adom meg a szót Varga László képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Elvesztettem egy fogadást, mert nem sok hatása volt annak, hogy másképp közelítettem meg a kérdéseket, ön nagyjából ugyanabban a dimenzióban válaszolt. Tehát csak a saját propagandájukat hajtogatják. Nyilván felemlegetheti itt a rezsicsökkentést, de felére csökkent a földgáz világpiaci ára, tehát ez nagyban meghatározza a végső árakat. És az emberek nem kapják meg azokat az alacsony árakat, amit valójában megkaphatnának. Az önök kormányzása miatt van ez. 600 ezren elvándoroltak, ezért csökken elsősorban a munkanélküliség. Az a helyzet, hogy 600 ezer honfitársunk úgy gondolta, hogy nem tud boldogulni ebben az országban, és máshol kereste a boldogulását.Amit az alapvető élelmiszerekről elmondott, az csak egy nagyon kicsi része annak, amit valójában meg kellene tenni.Tűzifát pedig egészen egyszerűen nem kaphatnak az emberek, mert akkora hiánycikk. Másfél-két hónapra előre és csak horror árakon lehet beszerezni. Tehát az elmúlt hét és fél évben a szegény szegényebb, a gazdag gazdagabb lett. Ezért mondanak egyre többen nemet az önök kormányzására. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat is.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Tudja, 2006-ban a szocialistáknak már volt egy áfacsökkentési programja, azt hiszem, négy hónapot élt meg; amit csökkentettek a választások előtt, azt mind utána visszaemelték, és többet kellett az embereknek fizetni, mint korábban. Ha megnézzük, hogy az emberek mennyit kerestek, mennyi volt a nettó keresetük családi adókedvezmény nélkül 2010-ben, akkor azt látjuk, hogy 132 ezer forintot kerestek. Ez mostanra 197 700 forintra nőtt, hangsúlyozom, a nettó kereset családi adókedvezmény nélkül. Ez 50 százalékos emelkedést jelent. Ha megnézem, hogy mennyit keresett az, aki a legkevesebbet keres, aki a minimálbért keresi, ott azt látjuk, hogy 73 500-ról 138 ezer forintra nő ’18-ra a minimálbér. Ez 88 százalékos emelkedés. Tehát a kisebb keresetűeknek még az átlagos keresetnél is nagyobb az emelkedése, hiszen az átlagos keresetnövekedés nettóban, családi kedvezmény nélkül 49 százalék. Családi adókedvezménnyel ez jóval magasabb, de családi adókedvezmény nélkül is 49, azaz lényegében 50 százalék, míg 88 százalék a legkisebb keresetűeknek. Nagyobb mértékben nőtt a legkisebb keresetűek fizetése, mint az átlagos keresetnövekedés. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Dúró Dóra, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Az ürességről.” címmel. A miniszter úr Rétvári Bence államtitkár urat kérte meg, hogy válaszoljon helyette, mert közfeladata ellátása távol tartja. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Dúró Dóra jelzésére:]] Biccent a fejével.
Igen, elfogadom.
Igen. Dúró Dóra képviselő asszonyt illeti a szó. [[17.00]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Mióta önök kormányoznak, azóta 90 ezer magyar gyermek született meg külföldön, 600 ezer honfitársunk elvándorolt, és a KSH reprezentatív felméréséből kiderül, hogy további 400 ezren a közeljövőben, néhány hónapon belül szintén követni fogják honfitársaikat. Ők azok, akik már tájékozódtak is a hosszú távú külföldi letelepedésről és a munkavállalás lehetőségeiről. [[Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben Gelencsér Attila, Hiszékeny Dezsőt Ikotity István váltja fel.]] Államtitkár úr, ez egy komoly probléma. Olyan, minthogyha egy általános iskolában, amikor bemegyünk szeptemberben az iskola épületébe, akkor az első osztályosok termeit üresen találnánk, mert nincsenek ott azok a gyerekek. Ezek a gyerekek nem ott vannak, államtitkár úr, és ezek a gyerekek hiányoznak. Az elvándorolt magyarok hiányoznak a szüleiknek, hiányoznak a nagyszüleiknek, a barátaiknak és a munkatársaiknak, és hiányoznak az államnak is, államtitkár úr.És mit tesznek önök? Semmit. Bagatellizálják, elhazudják, megpróbálják letagadni, kalandvágyról beszélnek akkor, amikor nyomorról és kényszerről kellene beszélniük. Nem tudják megoldani ezt a problémát, mert egész egyszerűen elvitatják annak a létezését is. A Jobbiknak van megoldási javaslata, államtitkár úr. Erről szól a bérunió, hogy egyenlő munkáért egyenlő bér járjon az Európai Unióban, merthogy egy magyar ember munkája nem ér kevesebbet, mint egy nyugat-európai ember munkája. Mi szeretnénk, hogyha ezek az emberek hazajönnének, és mindent megteszünk azért, hogy ez így legyen, hogy újra a hazájukként tudjanak tekinteni Magyarországra. De önök nem tesznek semmit, államtitkár úr. Miért nem szeretnék, hogy ezek az emberek újra Magyarországon legyenek, Magyarországot gyarapítsák és Magyarországot népesítsék be? Kérem, ne tagadja el most a problémát válaszában, hanem érdemben próbáljon reagálni az általam felvetettekre! Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Rejtélyes címet adott a felszólalásának, az „üresség” címet adta. Gondolkoztam, hogy mi lehet e mögött. Eszembe jutott a Jobbik nagymarosi fóruma az egészségügyről, négy fő volt jelen - lehetett ez az üres terem. Gondolkoztam, hogy a pártkassza üres-e, de azt Simicska Lajos feltöltötte, úgyhogy az nem üres. Vagy Vona Gábornak az a mondása, hogy „én adtam a Jobbik lelkét, én vettem el”, tehát ez a fajta lelki üresség a Jobbikban; vagy pedig az az üres halmaz, ami a Jobbik 2010 óta tartott elveit, elvi célkitűzéseit tartalmazza. [[Z. Kárpát Dániel: Mitől félsz, Bence? Akarsz róla beszélni?]] De ezzel szemben egy valóban fontos kérdést vetett fel - bár nem mintha ezek nem lennének fontosak -, hiszen egész Közép-Európában rengeteg fiatalabb vagy középkorú ember gondolja úgy, hogy Nyugat-Európában próbál szerencsét, ott vállal munkát. Magyarország a közép-európai országok között nem tartozik azok közé, ahol a legmagasabb lenne ez az arány. Nem innen mennek el sem abszolút számban, sem arányaiban a legtöbben, és nemcsak, mondjuk, Romániát lehet erre felhozni példaként, hanem akár Lengyelországot vagy más országokat is [[Szilágyi György: Tehát minden rendben van. Nem hiányzik innen ez a 600 ezer ember!]] , ahol százalékosan jóval többen próbálnak szerencsét külföldön. Ez sok közép-európai országra igaz, hogy Nyugat-Európában dolgoznak az ottani fiatalok, és nyilván Nyugat-Európában is igaz, hogy máshol és máshol dolgoznak. Amit viszont mi tudunk kínálni a magyar fiataloknak, az egy jövőkép, hogy Magyarországon most már igenis, megéri dolgozni. Egyrészről, mert sokkal több munkahely van Magyarországon, 700 ezernél is több az új munkahely [[Dúró Dóra: Nem igaz!]] és nem fenyegeti a fiatalokat annyira, sőt egyre kevesebb mértékben a munkanélküliség réme. 11,6 százalék helyett most már csak 4,5 százalék Magyarországon a munkanélküliség. [[Szávay István: Mert 600 ezren elmentek, azért!]] Jóval alacsonyabbak az adók. Aki gyermeket vállal, lényegében sem adót, sem járulékot nem kell hogy fizessen átlagos jövedelem és három gyerek mellett. Van lehetőség céget alapítani, hiszen most már nem magasak a céget terhelő adóterhek, hanem a társasági adó jóval alacsonyabb. Egy számjegyű a társasági adó, megéri itthon vállalkozni.Sokkal egyszerűbbé váltak az ügyintézések itthon, és a gazdaság is beindult, van kereslet. Ön is hallja, ön is mondja, munkaerőhiány van Magyarországon. Ha egy országban munkaerőhiány van, az alkalmas arra, hogy a fiatalokat idehívja, visszahívja a nyugat-európai tapasztalataikkal.Innen folytatom majd a maradék egy percben. Köszönöm.
Köszönöm szépen. A viszonválasz megilleti a képviselő asszonyt.
Tisztelt Államtitkár Úr! Azért van munkaerőhiány, mert elmentek az emberek. 600 ezren elhagyták az országot. Érti, államtitkár úr? 600 ezren elmentek. Ők nem lesznek benne a munkanélküli-statisztikában - persze, hát nincsenek itt, nem Magyarországon munkanélküliek, hanem Nyugat-Európában dolgoznak! Azok az emberek mentek el, akik képzettek, fiatalok, jól tudnak dolgozni, és nem Magyarországot gyarapítják, hanem Nyugat-Európában találnak boldogulást, éppen azért, mert itt nem találtak. Önök a felsőoktatás keretszámait, az államilag finanszírozott keretszámokat 2010 óta 13 ezerrel csökkentették, államtitkár úr. Ez is a következménye annak, hogy az Eurostat idei kimutatása szerint Magyarország a társadalmi mobilitás tekintetében utolsó. Utolsó! Nálunk a legnehezebb kitörni a szegénységből az összes EU-tagállam közül. Ez önöknek olyan jövőkép a fiatalok számára, ami vonzó? Egyáltalán nem vonzó, államtitkár úr. Elindították a „Gyere haza, fiatal!” programot, és akkora csőd lett, hogy abba is hagyták. Ez az önök bizonyítványa. Nem foglalkoznak ezzel a kérdéssel, nem tudják megoldani. A hosszú távú megoldás pedig igenis a bérunió. [[Taps a Jobbik soraiban. Dr. Vas Imre: Semmit nem old meg!]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Viszonválaszra adom meg a szót az államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Mondjon egy közép-európai országot, ahol nem jellemző az, hogy a fiatalok vagy a középkorúak Nyugat-Európában vállalnak vendégmunkát! [[Szávay István: Csehország! Dr. Staudt Gábor: Szlovénia!]] Mert ön itt most úgy állította be, mintha ez ennek a kormányzatnak lenne a hibája, és nem arról lenne szó, hogy a Baltikumtól a Balkánig ebben a régióban minden országban ez egy jellemző tendencia. Mondjon egy országot, amelyikre ez nem jellemző! Rengeteg ország van, ahol ez sokkal nagyobb léptéket ölt. Tisztelt Képviselő Asszony! Az elmúlt években azt sikerült elérnünk, hogy itthon valóban 800 ezer embernek sikerült kitörni a szegénységből, mert végre munkája van, végre előrébb tud lépni. Magyarországon sokkal inkább van jövőképe ma az embereknek, és önök azt mondják, hogy bízzuk a jövőképünket Brüsszelre [[Dúró Dóra: Nem igaz!]] , és majd Brüsszelből fogják a magyar embereknek a bérét megemelni. Azért ne nézzék palimadárnak a magyar embereket! Nem fogják elhinni azt, hogy Brüsszelben majd hirtelen azok, akik eddig a rezsicsökkentést támadták Brüsszelből, akik a bankadót támadták Brüsszelből, a válság különadóit támadták Brüsszelből [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , hirtelen majd pálfordulással a magyar emberek bérét akarják megemelni. Ezt csak Budapestről lehet tenni, minden ilyesfajta kezdeményezés csak gyengíti Magyarország lehetőségét, hogy valóban versenyképes béreket kínáljon a magyar fiataloknak. Köszönöm.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Földi László, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Hogyan oldódik meg az Albertirsa-Kecskemét között megépítésre kerülő távvezeték ügye?” címmel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadásra felkért Aradszki András államtitkár urat.
Igen, elfogadom.
Köszönöm. Földi László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Mint ahogy a cím is adta, az Albertirsa-Kecskemét között megépítendő 400 kilovoltos távvezetékről szeretnék beszélni, amit a kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt projektnek nyilvánított.A beruházás szükségességét senki nem vitatja. Jól tudjuk, hogy a térségben nemcsak a lakosságnak van szüksége áramra, hanem a sok embernek munkát adó, a nemzetgazdaság teljesítményéhez jelentős mértékben hozzájáruló cégeknek is. A folyamatos, megbízható áramellátás tehát mindannyiunk közös érdeke. Ezért a távvezeték megépülését a térség országgyűlési képviselőjeként én is jó szívvel támogatom.A projekt gazdája a Mavir Zrt. A távvezeték környezetvédelmi és úgynevezett vezetékjogi engedélyeztetési eljárása még nem kezdődött meg. Ennek azért van jelentősége, mert a helyi lakosok közül többen tiltakoznak a tervezett nyomvonal ellen. Úgy vélik, hogy a távvezeték máshol, emberek által nem lakott területen és a tervezettnél olcsóbban is megépülhetne. Tudomásom van arról, hogy a nyomvonal Nagykőrös külterületén egy 100 méteres szakaszon időközben már módosult, hogy a vezeték elkerüljön egy Natura 2000-es erdőt. Ebből is látszik, hogy itt egy összetett, nehezen megoldható problémával állunk szemben, hiszen lehetséges, hogy a távvezetéknek - ami, még egyszer hangsúlyozom: elengedhetetlenül fontos - mindenféleképpen sértenie kell valamely érdeket és értéket. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdezem tehát, hogy számíthatnak-e az érintett választópolgárok az eddiginél proaktívabb és részletesebb tájékoztatásra a beruházásról, főleg annak nyomvonalával és esetleges egészségügyi kockázatával kapcsolatban. Milyen szempontok alapján választották ki a távvezeték nyomvonalát? Végleges döntés született-e a nyomvonalról, vagy van még mód azon változtatni? Van-e érdemi különbség az egyes nyomvonalak költsége között? Tisztelettel várom államtitkár úr válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[17.10]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Aradszki András államtitkár úrnak.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány alapvető fontosságúnak tartja mind az emberi egészség védelmét, mind a természet védelmét, de ezzel együtt nélkülözhetetlen energetikai beruházások meglétét is fontosnak tartja, hogy az energiaellátás biztosítható legyen. A kérdezett tervezett vezeték jelen esetben két végpont, Kecskemét és Albertirsa között húzódik, és a vezeték nyomvonalának kialakítása a legkisebb lakossági és környezetterhelés szempontjait szem előtt tartva történik. Natura 2000-es területeket is érint, és az ezeken való áthaladás előzetesen egyeztetve lett a területileg illetékes nemzeti parki igazgatóságokkal és az erdészeti hatóságokkal is. 2017. augusztus elején minden érintett önkormányzat tájékoztatást kapott a geodéziai felmérésekről, azzal a kéréssel együtt, hogy a település lakóit a szokásos módon tájékoztassák. Időközben befejeződtek a geodéziai felmérések, amelyek alapján elkészültek a részletes nyomvonaltervek, amelyek már beazonosítható módon mutatják, hogy mely ingatlanokat és milyen mértékben fogja érinteni a kérdéses távvezeték. Ezek alapján lehetséges az ingatlan-nyilvántartásban szereplő adatokat beszerezni, az ingatlantulajdonosokat közvetlenül tájékoztatni és megkeresni. Ez a munka folyamatban van, értelemszerűen az adatok értékelése folyamán. A villamos- és mágneses erőtérre vonatkozó határértékek betartása a Mavir Zrt. felelőssége, és természetesen biztosítani is fogja ezt. A nagyfeszültségek közelében egészségügyi kockázatot a rendszerirányítás közel 70 éves történelme során nem mutattak ki. Így az élővilágra sem jelent veszélyt. Ezek a létesítmények igen nagy biztonsági távolságok betartásával készülnek el, nemritkán közel 40 méteres távvezetékoszlop kialakításával, tehát ezek a gondok, amik a lakosság kapcsán felvetődtek, megoldást nyernek. Köszönöm. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. A viszonválasz megilleti Földi képviselő urat is.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm a válaszát. Számomra ez megnyugtató, amit tetszett volt mondani. Fontosnak tartom hangsúlyozni azt, hogy a távvezeték tervezett nyomvonala ellen tiltakozók csoportja politikamentes tevékenységet fejt ki. Én tárgyaltam velük, és erről személyesen meg is győződtem. Bízom benne, hogy a távvezeték környezetében élők az eddiginél majd részletesebb tájékoztatást kapnak a beruházásról, amelynek szükségességét senki sem kérdőjelezi meg. Szeretném hangsúlyozni, hogy tehát ez nem politikai, ez elsősorban szakmai kérdés; a szakembereknek kell megválaszolni azokat a kérdéseket, amiket a lakosok is feltettek. Fontosnak tartom, hogy az egyes nyomvonal-lehetőségek előnyeinek és hátrányainak bemutatásával egyértelművé tegyük: az optimális nyomvonalat kell megtalálni, a tökéleteset úgysem lehet. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
A viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Valóban az a célunk és az a szándékunk, hogy az energiaellátás biztonságát az egészségi és természetvédelmi értékek garantálása mellett végezzük el, és ezt a jövőben is így fogjuk végrehajtani. Mint ahogy említettem, a pontos ingatlan-nyilvántartás szerinti adatok még nem állnak rendelkezésre, de időben meg fogjuk keresni az illetékes érintett tulajdonosokat, és természetesen az a célunk, hogy minél kisebb mértékben zavarjuk az ott élő emberek nyugalmát. Emellett természetesen arra is sor kerül, hogy ha szükséges, akkor minimális módosításokra sor kerülhet. Természetesen folyamatos egyeztetésben lesz a kivitelező a tulajdonosokkal és az ott élő emberek meghatározott véleményformálóival. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Hadházy Ákos, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrhoz: „Kinek van igaza?” címmel. A miniszter úr Csepreghy Nándor államtitkár urat jelölte ki válaszadásra. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét.
Elfogadom.
Köszönöm szépen. Hadházy Ákos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Elfogadom a válaszadó személyét, bár csalódott vagyok, hisz Lázár miniszter urat akartam kérdezni elsősorban arról, hogyan élte meg azt a vitát, ami közötte és Rétvári államtitkár, illetve az EMMI között volt a lélegeztetőgépek beszerzése kapcsán. Hiszen amikor felhívtam a figyelmet, hogy az állam mindenáron dupla áron szeretne vásárolni ilyen készülékeket, akkor az ön főnöke azt mondta, hogy emiatt valakinek le kell vágni valamijét, hogy ez disznóság, nem helyes. Szerintem nagyon helyesen mondta, hogy ez nem helyes. Ellenben az EMMI képviselői, államtitkárai azt mondták, hogy itt minden rendben van. Nem tudom megkérdezni. Azt szerettem volna megkérdezni, hogy milyen volt ezt megélni, alulmaradni ebben a vitában. Jobb híján akkor ezzel kapcsolatban másik kérdést teszek fel. Múltkor a másik főnökét, a miniszterelnököt kérdeztem ebben a témában. Nem válaszolt erre ő sem. Nyilván ön sem fog erre válaszolni, hogy kinek volt igaza, viszont akkor nagyon ideges volt. Nem jutott eszébe más, azt mondta, hogy ő vizsgálatot követel, merthogy én valami idegen ügynök vagyok meg lobbizok. [[Dr. Vas Imre: Most is!]] A kérdésem az, tudja-e ön, hogy milyen vizsgálatra gondolt? Tehát mi lesz a vizsgálat, milyen vizsgálat lesz? Nagyon örülnék például egy parlamenti vizsgálóbizottságnak, ezt tudnám javasolni, de megköszönöm, ha mondja, hogy milyen vizsgálat, hiszen ezen beszerzés kapcsán egészen elképesztő, hogy az állam valóban mindenképpen mindent megtesz azért, hogy a kórházaktól pénzt vegyen el azzal, hogy dupla pénzért szeretne oda beszerezni műszereket, lélegeztetőgépeket. A másik kérdésem pedig egy következő ügyre vonatkozik, amikor úgy írtak ki laboreszközökre közbeszerzést, hogy a hatféle nagy gépcsoportból mindegyikre egyszerre kell ajánlatot adni, nem lehet részajánlatot tenni. Ez olyan, mintha közlekedési eszközöket akarnának venni, és egyszerre szeretnének villanymozdonyt meg sugárhajtású repülőgépeket és autókat vásárolni. Erről kérdezném a véleményét, jobb híján akkor az önét, hogy ön szerint ez rendben van-e.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Csepreghy Nándor államtitkár úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselő Úr! Köszönöm szépen a kérdést. Habár e tekintetben azt gondolom, a miniszterelnök úrnak és miniszter úrnak is irányadó az önhöz címzett kijelentése, hiszen arra még nem volt példa, hogy a Magyar Országgyűlés egy aktív képviselője itt a parlamentben egy folyamatban lévő közbeszerzés esetében foglaljon állást bármilyen ajánlattevő cég mellett. Azt gondoljuk, hogy a képviselőket a közérdek képviseletére küldték az Országgyűlésbe, nem pedig a gazdasági ügyek képviseletére, egy-egy cég magángazdasági érdekeinek a képviseletére.Azt gondolom, hogy az LMP nagyon sok tekintetben egy útelágazáshoz érkezett, és egy olyan utat választott, ami a Ron Werber-i lárifári kategóriájába tartozik, ahol a tények és célok egyértelmű ismerete és figyelmen kívül hagyása nélkül folytat egy olyan politikát, amely másról nem szól, mint a hatalom akarásáról. Láttunk ilyen terveket többek között akkor is, amikor az önök képviselője, Meszerics Tamás a Soros-tervet képviselve beszélt az Európai Parlamentben. Azt javaslom képviselő úrnak, hogy várja meg egy folyamatban lévő eljárás végét. Amennyiben igazolódnak ezek a vádak, amelyeket ön vagy önök megfogalmaztak, akkor ezt természetesen ki kell vizsgálni. Nem véletlenül egy teljesen nyílt eljárásról beszélünk. Amint ennek a nyílt eljárásnak vége van, ezeket meg lehet fogalmazni. Az, hogy ön itt az Országgyűlésben egy folyamatban lévő eljárásról beszél pró vagy kontra bármelyik fél mellett, felvet olyan típusú összeférhetetlenséget, ami ellentmond a képviselői esküjének. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Hadházy Ákos képviselő úrnak lehetősége van a viszonválaszra.
Ennél azért még a miniszterelnök is kreatívabb volt, tehát arra, hogy ebben a kérdésben Sorosig eljutunk, őszintén szólva, erre nem számítottam. Természetesen én egy dolog mellett lobbizok, ez pedig a haldokló magyar egészségügy érdeke. Önök nagyon sok pénzt fizetnek ügyvédeknek azért, hogy az állam döntését megváltoztassák, a Közbeszerzési Döntőbizottság döntését megváltoztassák. Most már csak a bíróság van, ugyanis ez nem egy folyamatban lévő ügy, ez lezárult. A Közbeszerzési Döntőbizottság jogerősen lezárta ezt az ügyet. Valóban lehet még a bíróságon fellebbezni, de azt gondolom, ön sem gondolhatja azt, hogy én a bíróság ügyvitelét meg tudom változtatni. Elképesztő dolog az, hogy azért önök drága ügyvédet bíznak meg, hogy mindenképpen dupla áron vásárolhassanak lélegeztetőgépeket. Köszönöm. [[17.20]]
Köszönöm szépen. A viszonválasz megilleti Csepreghy államtitkár urat is.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A magyar államnak mindenkor az kell legyen az érdeke, hogy a legjobb minőségű szolgáltatást a legjobb ár-érték arányon tudja a magyar embereknek biztosítani. Ezt igazolják azok a típusú beszerzések is, amelyek a vidéki egészségügyi állományt a legkorszerűbb gépekkel szerelték fel az elmúlt hét évben, és ezt bizonyítja az az elköteleződés is, amelynek következtében egy szuperkórházat épít ez a kormányzat itt Budapesten. Minden ügy tekintetében, azt gondolom, ahol van mit vizsgálni, azt ki kell vizsgálni, de óva intenék minden parlamenti képviselőt attól, hogy a saját politikai pályáját féltve lobbicégek képviseletében tűnjön fel itt az Országgyűlésben. Önöket a közérdek képviseletére küldték ide, nem pedig a magánérdek képviseletére. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bányai Gábor, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Milyen lehetőségeket kínál minden idők legnagyobb szállásfejlesztési programja, a Kisfaludy Szállásfejlesztési Konstrukció?” címmel. A miniszter úr Fónagy János államtitkár urat kérte meg a válaszadásra. Kérdezem képviselő urat, jelezzen a fejével, elfogadja-e. [[Bányai Gábor jelzésére:]] Elfogadja, köszönöm szépen. Bányai Gábor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A 2010-es kormányváltás után a magyar emberekkel közösen a polgári kormánynak sikerült az országot talpra állítani, majd a tartós és kiszámítható növekedés útjára állítani. A statisztikák, elemzések és a nemzetközi hitelminősítők véleménye is egyértelműen alátámasztja, hogy Magyarország jelentős fejlődésen ment keresztül az elmúlt hét évben. Ugyanilyen pozitív eredményekkel szolgál és sikerrel kalkulálhat majd a hazai turizmus is. A belföldi szálláshelyek forgalmának folyamatos növekedése, a Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér utasszámának évek óta tartó kétszámjegyű emelkedése mind azt mutatja, hogy az elmúlt években robbanásszerű érdeklődés és növekedés mutatkozik a magyar turisztikai desztinációk iránt.Tisztelt Államtitkár Úr! Nem elég azonban, hogy hazánk egy gyönyörű, biztonságos és - mondhatni - ár-érték arányában kedvező adottságú, vendégeket vonzó ország, fontos, hogy a magyar emberek és az ideérkező külföldi turisták minőségi szálláshelyeken töltsék el szabadságukat, és első osztályú gasztronómiai, kulturális vagy éppen rekreációs programok emlékével térjenek majd haza hazájukba, otthonaikba. Ha ezt sikerül elérnünk, garantált, hogy hosszú távú és egyenletes növekedéssel lehet majd számolni a turisztikai szektorban is. Itt azonban fel kell hívjuk a figyelmet a kormány által nyáron bejelentett programra, a Kisfaludy szálláshelyfejlesztési konstrukcióra, amely egyes vélemények szerint minden idők legnagyobb turisztikai és szálláshelyfejlesztési programja lesz.Kiemelten fontosnak tartom, és nem érdemes kisebb célt sem kitűzni, mint hogy felvegyük a versenyt a nagy és népszerű európai turistaparadicsomokkal, hiszen Magyarország ezredévnyi történelme, gasztronómiája, kultúrája, gyógyvizei és természeti kincsei messze földön híresek és elismertek. Így abszolút versenyképes a kínálatunk más versenytársaink mellett is. A fentiekre tekintettel kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy milyen lehetőségeket kínál a hazai turizmus szereplői számára a Kisfaludy szálláshelyfejlesztési konstrukció, és mit kínálhat a Dél-Alföld és benne Bács-Kiskun megye számára. Köszönöm előre is megtisztelő válaszát. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, Bányai Gábor képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
[[Hangosítás nélkül.]] Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, 2010-ig a szocialista kormányok alatt a turizmus a rendszerváltás idejében megörökölt széttagolt, esetenként átláthatatlan struktúra mentén működött, koncepciók nélkül… [[Az elnök csenget.]]
A kártyát legyen olyan kedves betenni, vagy fordítva volt. Most jó, köszönöm.
Elnézést kérek!
Hallgatjuk!
Az utóbbi évek szakmai munkájának eredményeként a Kisfaludy turisztikai fejlesztési program valóban az elmúlt idők legjelentősebb turisztikai fejlesztéseket összefogó kormányzati ernyőprogramja. Ennek zászlóshajóprojektjeként indul útjára a Kisfaludy szálláshelyfejlesztési konstrukció. E konstrukció keretein belül 2030-ig mintegy 300 milliárd forint értékű beruházás valósulhat meg. Ennek finanszírozását a kormány hazai költségvetési forrásból, vissza nem térítendő támogatás formájában biztosítja.A panziókra vonatkozó pályázati felhívást az egész országra kiterjedően a Magyar Turisztikai Ügynökség már meghirdette 45 napos beadási határidővel. A Tokaj, Felső-Tisza és Nyírség régióira vonatkozó szállodafejlesztésre, -felújításra és -bővítésre a pályázatokat november 20-ig várják. Ebben a konstrukcióban a többi régióra vonatkozó pályázatok folyamatosan, ütemezetten jelennek meg, tehát az ön által képviselt térségre is. A pályázat útján elérhető hazai költségvetésből finanszírozott vissza nem térítendő támogatás maximális mértéke 70 százalék, emellett a Turisztikai Ügynökség a Magyar Fejlesztési Bank együttműködésének köszönhetően az önerő egy részének biztosításához a pályázók kedvezményes kamatozású hiteleket is használhatnak fel. Egyébként becsléseink szerint e fejlesztések eredményeképpen mintegy 20 százalékos árbevétel-növekedést várunk ezekben az évtizedekben. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Bányai Gábor képviselő úrnak viszonválaszra van lehetősége.
Köszönöm a válaszát, államtitkár úr. Két kérdést tennék még hozzá. Ma elhangzott a konferencián, kint az expón, hogy a magyar tanyavilágnak is lehetősége nyílik ebben a szálláshelyfejlesztési konstrukcióban a még meglévő, el nem pusztított tanyák egy sorát, nagy részét felújítani. Ez azt is jelenti akkor, hogy ez egy terjesztési lehetőség, hogy nemcsak a kiemelt régiók, hanem más térségek számára is ez a konstrukció adott lesz. Egy ilyen támogatásintenzitással, hitellehetőséggel ez a jó konstrukció, tény és való, hogy a 20 százalékos növekedés mind a forgalomban, mind pedig a nettó eredményben meg fog mutatkozni a vállalkozók számára, magyarán az új desztinációk létrejöttének lehetősége, mondhatni, a magyar tanyavilág számára is, Bács-Kiskun közepén és végein lehetőségként kínálkozik. Köszönöm szépen a válaszát előre is. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, Bányai Gábor képviselő úr. Fónagy államtitkár úrnak viszonválaszra van lehetősége.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! A válasz egyértelműen igen. Az előbb eltérő határidő miatt felsorolt térségek és természetesen a fővároson kívüli panziók és szállodák részére is nyitva állnak ezek a lehetőségek. Itt egyedül az számít, hogy hosszú távon fenntartható és turisztikai szempontból indokoltak legyenek ezek a fejlesztések. A fejlesztés által biztosított szolgáltatásiszínvonal-emeléssel, a kereskedelmi szálláshelyek jelenlegi kapacitásának bővülésével, a vendégéjszakák számának növelésével a vendégek nagyobb költése és a szezonális ingadozások kiegyenlítése is várható. Mindezeken túlmenően természetesen nemcsak a turizmus területén, hanem a regionális egyenlőtlenség területén is egy kiegyenlítést várunk ettől a programtól. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdések és válaszok órája ezzel befejeződött.A következő napirendünkkel folytatjuk munkánkat: előterjesztések tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalása következik. Szelényi Zsuzsanna független képviselő asszony és további támogató képviselők indítványozták, hogy az Országgyűlés döntsön az eurózónához való csatlakozási folyamat megkezdéséről szóló H/17344. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Európai ügyek bizottsága utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek, Szelényi Zsuzsanna független képviselő asszonynak, 5 perces időkeretben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! A javaslatom, amely önök előtt fekszik, arról szól, hogy a magyar parlament kérje fel a kormányt, hogy az euróhoz való csatlakozási folyamatot kezdje meg. Nem véletlenül terjesztem most ezt a Ház elé, hiszen Magyarország 2004-ben csatlakozott az Európai Unióhoz, és a csatlakozási szerződésünkben vállaltuk azt, hogy az Európai Unió valutáját, az eurót is magunkévá tesszük, Magyarország fizetőeszközévé tesszük. Sajnos ez az első egy-két évben nem történt meg. A válság 2008-ban pedig nyilvánvaló módon hátráltatta azt a folyamatot, amely az euróhoz való csatlakozást Magyarország számára lehetővé tette, hiszen Magyarország súlyos gazdasági válságba került a globális válság kapcsán.Ugyanakkor az euróhoz való csatlakozás ma ugyanolyan nemzeti érdek, mint 13 évvel ezelőtt volt. [[17.30]] Az euróhoz való csatlakozás feltételei ugyanazok, amelyek Magyarországot egy fejlődő, gazdaságilag prosperáló országgá teszik, Magyarország felemelkedésének gazdasági záloga ugyanaz, mint ami az euróhoz való csatlakozásé. Ezért épp itt az ideje, hogy erről ma beszéljünk, különösképpen amiatt, hogy a válság óta az euró stabilizálódott, egy sikeres valutáról beszélünk, a használói szeretik, az Európai Központi Bank pedig az elmúlt években számos olyan észszerű javaslatot hajtott végre, amelyek egyszerűbbé és praktikusabbá teszik használói számára az eurót.Európa válságok után van, az elmúlt években nagyon sok minden történt. Éppen az a pillanat van, amikor előreléphetünk egyet. Az elmúlt néhány hónapban Európa vezetői, Emmanuel Macron, Jean-Claude Juncker vagy Moscovici felelős biztos úr olyan terveket készítettek elő, amelyek mind azt javasolják, hogy az Európai Unió továbblendülése alapvetően az eurózóna köré fog szerveződni a következő, tulajdonképpen másfél évben. Ezért Magyarország nem kerülheti el, hogy most, amikor nagyon egyértelmű és pozitív feltételek adódnak majd az euróhoz való csatlakozásra, végre mi is megtegyük ezt az egyébként számunkra is fontos lépést. Az a kérdés tehát, hogy bevezetjük-e az eurót, vagy a kormány kivezeti-e Magyarországot abból a központi körből, ahol az Európa jövőjéről folyó legintenzívebb gondolkodás és lépések megtörténnek a következő hónapokban. A javaslat olyan célokat szolgál, aminek az a lényege, hogy Magyarország felkészülve lépjen az eurózóna tagjává. Mint mondtam, ezek nem különböznek a Magyarországon amúgy is szükséges gazdasági feltételektől, ezért párhuzamosan az euróra is fel tudunk készülni, és a magyar gazdaság termelékenységét és versenyképességét is tudjuk fokozni. Tulajdonképpen kizárólag politikai szándék az, hogy a magyar kormány ezeket a szükséges lépéseket most megteszi-e vagy sem. Bevezetjük vagy kivezetjük Magyarországot a zónából? - ez a kérdés. Melyek ezek a feltételek? Alapvetően alacsonyan kell tartani hosszú távon az inflációt, nem költhetünk több pénzt, mint amennyink van, addig nyújtózkodunk, ameddig a takarónk ér, és a termelékenységnek és az országban kifizetett béreknek harmóniában kell lenni, ezek pedig a Magyarország érdekét képviselő gazdasági célok is. A kormány tagjai rendkívül ellentmondásosan nyilatkoztak az elmúlt hónapokban minderről, van, aki azt mondja, hogy már most beléphetünk, van, aki húsz évre, van, aki 30 évre teszi a belépés küszöbét. Zavaros a kormány nyilatkozata. Azt gondolom, hogy a magyar parlamentnek felelőssége az, hogy erről a kérdésről beszéljen, különösképpen, hogy a magyaroknak joga van tudni, hogy a kormány mit akar, mit tud és mit képes tenni annak érdekében, hogy az euróhoz csatlakozzon Magyarország. Ezért a javaslatom azt célozza, hogy kérjük számon a kormányt, adjon beszámolót a következő egy hónapban, hogy hol állnak a felkészülési folyamatok, és kérje a magyar kormány részvételét az eurózóna vezetőinek saját tanácskozásain, amelyen pillanatnyilag Magyarország nem vesz részt, ezért nem is tudjuk formálni azt, hogy milyen legyen az eurózóna jövője. Ahol pedig nem vagyunk ott, abba nem tudunk beleszólni. Abban bízom, hogy javaslatomat támogatni fogják. Úgy van megfogalmazva ez a javaslat, hogy a Fidesz céljait is maga előtt tartja, tehát tulajdonképpen semmi oka nincs, hogy a kormány képviselője vagy a kormánypártok ne szavazzák meg. Kérem, hogy támogassák az euró bevezetéséhez szükséges lépések megtétele érdekében a javaslatomat. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm, Szelényi Zsuzsanna képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megkérdezem, a frakciók, illetve a független képviselők részéről kíván-e valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Remélem, hogy ezen nagyon fontos téma kapcsán azért a képviselőtársaimban is lesz felszólalási szándék. Magam úgy látom, hogy az euró bevezetése a következő években Magyarország számára lényegesen több kárt okozna, mint amennyi hasznot. Látom én, hogy szélsőségesen liberális közgazdászkörökben egy nagyon divatos és trendi témáról van szó, de látnom kell azt, hogy különböző monetáris politikai beavatkozásra alkalmas eszközök azonnal elvesznének, ha ez a folyamat betetőzne, és azt is látnunk kell, hogy különböző nyílt piaci művelettípusok is azonnal kikerülnek a mindenkori magyarországi kormányzat eszköztárából, ha ez a folyamat kontroll nélkül, és valóban a korábbi terveknek, trendeknek megfelelően megtörténik. Az alapvető hiba - igen, ebben egyetértünk - ott történt, hogy a csatlakozási szerződésnél és az azt következő időszakban az akkori magyarországi kormányok valóban túlzott elköteleződésről tettek tanúbizonyságot, aminek egyik kicsúcsosodása volt a lisszaboni szerződés, tulajdonképpen a hivatalos fordítás megismerése nélkül való együttes megszavazása a Fidesz és az MSZP által. Ugyanakkor látnunk kell azt, hogy az eurózónához való csatlakozásnak egyik fő tünete lenne az euró bevezetése, de álláspontom szerint Magyarországon ez jelen pillanatban nagyon nagy mértékben csökkentené egy fellendülő pályára számító leendő kormányzat mozgásterét. Tehát egyértelműen az a szakpolitikai álláspontunk, hogy egy divatos, trendi nézetrendszer idehozataláról van szó. Mi alapvetően és ebben a formában nem tudjuk, nem is akarjuk támogatni ezt, viszont annyira fontos kérdésről van szó, és annyira húsbavágó ezen körülmények taglalása, hogy mindenképpen vitára alkalmasnak, vitára érdemesnek találjuk mindezt. Erre szólítjuk fel a kormányzó pártok képviselőit is. Lehet nemleges álláspontot kialakítani, ahogy jelen pillanatban én is teszem, nyilván nyitva hagyva későbbi kapukat, de akkor is hasonló horderejű kérdésekről a magyar parlamentnek igenis vitatkoznia kellene, vitatkoznia kell. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Burány Sándor képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az MSZP frakciója támogatja a tárgysorozatba vételt, sőt nemcsak a tárgysorozatba vételt támogatjuk, támogatjuk az euró minél előbbi bevezetését is. Pontosan tisztában vagyunk azzal, hogy az euró magyarországi bevezetésének számos gazdasági és jogi előfeltétele van. Egy csatlakozási folyamat évekbe telik, de minden halogatás veszélyes az országra nézve, ez a határozott álláspontunk. A szemünk előtt rajzolódik ki ugyanis egy kétsebességes Európa, ami Magyarország számára a jelenlegi állapotunkban kifejezetten kedvezőtlen és tragikus folyamat lenne, hiszen Magyarország Kormányának politikája miatt, úgy tűnik, ebbe az első sebességbe mi nem fogunk beletartozni, a tagországok közé nem fogunk tartozni, és aki a kétsebességes Európában a második sebességfokozatba szorul, az előbb-utóbb a leszakadását növeli, miközben az országnak az lenne az érdeke, hogy minél inkább közeledjen a fejlett nyugati országokhoz. Minden halogatás, ami az euró bevezetését okozza, illetve akadályozza, azt segíti elő, hogy Magyarország ebben a kétsebességes Európában a leszakadók közé tartozzon. A kormány számos alkalommal nyilatkozott egyébként az euróról, és a legnagyobb baj az, hogy szemmel látható, hogy a kormánynak esze ágában nincs bevezetni az eurót Magyarországon. Nyilván ennek elsődleges oka az, hogy így a forintárfolyammal lehet trükközni, hiszen pontosan tudjuk, hogy Orbán Viktor kormánya 2010 után jelentősen meggyengítette a forintot. Ennek legfőbb haszonélvezője egyébként pedig az a Matolcsy György vezette jegybank volt, amely a devizahitelesek kárára lényegében óriási nyereségre tett szert, hogy ezt mindenféle fölösleges dolgokra aztán elpocsékolja. Összegezve tehát, az euró bevezetését minél előbb, az első lehetséges időpontban fontosnak tartjuk, a tárgysorozatba vételt pedig támogatjuk. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak, LMP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az LMP támogatja a tárgysorozatba vételét ennek a törvényjavaslatnak, de azonnal hozzá is szeretném tenni, hogy jelenleg nem aktuális az euró bevezetése hazánkban. Azért támogatjuk ezt a javaslatot, mert a tárgyalásokat ebben a kérdéskörben szükséges elkezdeni, viszont jelen helyzetben ez még nehezebb helyzetbe sodorná a magyar családokat. A legnagyobb probléma a hazai bérekkel van. Míg a fizetések jelentősen elmaradnak a nyugati társadalmakétól, közben a megélhetés, illetve az élelmiszerek árai alig térnek el az osztrák vagy a német árszínvonalhoz képest. [[17.40]] Ez sajnos a magyar kormány hibája, hiszen ők direkt tartják alacsonyan a béreket, hisz ezzel a multinacionális cégek érdekeit kiszolgálják. Égető szükség lenne valódi béremelést végrehajtani, mert ha a mostani helyzetben vezetnénk be az eurót, az nagymértékben növelné az árakat, ezzel még kilátástalanabb helyzetbe kerülnének a magyar emberek. Első körben Magyarországnak csatlakoznia kellene az ERM 2-rendszerhez, és a magyar kormánynak ezt a lépést lenne szükséges előkészítenie, mivel erre a mostani körülmények között már van lehetőség. Azt viszont ki kell hangsúlyozni, hogy az államadósság terén a mostani kormánynak nem sikerült az államadósság-csökkentő terve. Míg 2009-ben a válság közepén IMF-hitellel a nyakunkban 78,4 százalék volt az államadósság, 2016. december 31-én 76,4 százalék. Ez annak is köszönhető, hogy az Eximbank egy foglyul ejtett pénzügyi intézmény, amelyet az államháztartáson belülre kellett sorolni. Ez azért nagyon fontos, mert így 2 százalékkal nőtt meg hazánk államadóssága, és még messzebb kerültünk a 60 százalékos maastrichti feltételi küszöbtől. Összegezve az elhangzottakat, az LMP álláspontja: az eurózónához való csatlakozás nem aktuális, a magyar gazdaság nem a saját lábán áll, ki van szolgáltatva külső tényezőknek. Azt gondoljuk, hogy ennek ellenére a tárgysorozatba-vételi kérelmet támogatjuk, hiszen erről beszélni kell. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Hadházy Sándor képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ahogyan azt közvetve képviselő asszony országgyűlési javaslata is elismeri, Magyarország a 2010 utáni Fidesz-kormányok által meghatározott gazdaságpolitikának köszönhetően ma már eleget tesz a maastrichti kritériumok nagy részének. Abban sincs közöttünk vita, hogy hazánk valóban tett vállalást az Európai Unióhoz való csatlakozáskor az eurózónába való belépésre. Ha a számokat nézzük, akkor nincs olyan politikai közösség, amely annyit tett volna Magyarország euróövezethez való csatlakozásáért, mint a jelenlegi kormánypártok. A baloldali ellenzék nagyon szereti Európa-pártiságát hangsúlyozni, és követeli a csatlakozást az euróhoz. A valóság az, hogy amikor 2002 és 2010 között a baloldal kormányozta Magyarországot, akkor egyetlen olyan év sem volt, amelyben sikerült volna 3 százalék alatt tartani az államháztartás hiányát, a GDP-arányos adósságot azonban sikerült 52 százalékról 80 százalék fölé emelni. Tisztelt Országgyűlés! Okulnunk kell mások hibáiból. Dél-Európa több országa úgy vezette be az eurót, hogy a gazdasága valójában még nem volt felkészülve rá. Jó példa erre Görögország, majdnem beleroppant ebbe az ország, de Olaszország is nehézségekkel küzd a számára túl erős fizetőeszköz miatt. Nem kell azonban ilyen messzire mennünk, hiszen ismert tény az is, hogy Szlovákiának az eurózóna tagjaként azért kellett jelentős terheket vállalnia, hogy az északi szomszédunkénál magasabb görög nyugdíjak és fizetések az évtizedes hibás görög gazdaságpolitika ellenére is megmaradhassanak. Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz-kormány mindezekért nem támogatja a tárgysorozatba vételt, hiszen ez még korai számunkra. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Hadházy képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e válaszolni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, Szelényi Zsuzsanna képviselő asszony.
Kedves Képviselőtársak! Köszönöm mindenkinek a hozzászólását, különösen azokat, amelyek támogatták a tárgysorozatba vételt. Azt gondolom, hogy minden ok megvan arra, hogy erről a kérdésről beszéljünk. Én Hadházy fideszes képviselő úr kommentárját is tulajdonképpen ekképp értékeltem. Nem láttam semmi olyan érvet az elmondott mondókájában, ami arról szólt volna, hogy miért ne vegyük napirendre, miért ne folytassuk kicsit tágabb keretek között ezt a beszélgetést, mint amit most elkezdtünk. Ön egypár érvet feltett. Én azt gondolom és tudom is, hogy az eurót be lehet vezetni jól, és be lehet vezetni rosszul. Lehet példálózni húsz évvel ezelőtti történetekkel, amelyek rosszul sikerültek, ellenben számunkra sokkal inkább meghatározó példa Szlovákia és Észtország, amelyek igenis nagyon sikeresen vezették be az eurót az elmúlt években. Ez stabilizálta a gazdaságukat akkor, amikor külső hatások miatt nehézségeket kellett átélniük, és ezeknek az országoknak a gazdasági fejlődése lényegesen magasabb ma már, mint Magyarországé, pedig sokkal-sokkal rosszabb helyzetből indultak akár csak tíz-tizenöt évvel ezelőtt. Tehát úgy gondolom, hogy kizárólag politikai akarat kérdése, hogy az euróval mit kezdünk. Én attól tartok, hogy a Fidesz hezitálását sokkal inkább az befolyásolja, hogy egy haszonleső politikát folytat a Fidesz. A Magyar Nemzeti Bank elnöke saját jogkörében azt akar csinálni a bank bevételeivel, amit akar, tehát tulajdonképpen visszaélnek azzal a hatalmi helyzettel, ami van, azzal szemben, hogy Magyarország hosszú távú fejlődési érdekeit tekintenék szem előtt. Én azért továbbra is bízom, hogy a Fidesz frakciója támogatni fogja ezt a javaslatot. Mint ahogy többen is elmondták, vitára bocsátásról van most szó. Azt gondolom, itt az idő, hogy a magyar parlamentben rendszeresen és folyamatosan legyen erről szó. Ha esetleg holnap leszavaznák a javaslatomat, újra és újra be fogom terjeszteni. Azt gondolom, hogy ez a feladatunk Magyarország jövője érdekében. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Szelényi Zsuzsanna képviselő asszony. A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a kormányzat által indokolatlanul magasan tartott energiaárak igazságos csökkentése érdekében a rezsicsökkentések végrehajtásáról szóló 2013. évi LIV. törvény módosításáról szóló T/17352. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Gazdasági bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Szakács László előterjesztő képviselő úrnak, 5 perces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! Nem először kerül ez sem a parlament elé, hiszen nagyon sokszor, amikor láttuk a világpiaci trendeket, hogy hogyan változik az olaj hordónkénti ára, úgy valószínűsítettük, hogy úgy fog majd mozogni hozzá egyébként a földgáz ára is, mint ahogyan az egyébként szokott is lenni, hogy mintegy 6 hónapos késéssel követi az olaj világpiaci árát a földgáz világpiaci ára. Többször mondtuk már, hogy az, amit egyszer-egyszer láttunk, hogy lement 60, 55, néha 50 dollár környékére egy hordó olajnak az ára, nem egy egyszeri olyan világpiaci esemény, amit nem kellene hogy kövessen a magyar adminisztráció. Ez egy trend. Most már ez több mint másfél éve így van, egy majd’ kétéves trendről beszélünk, hiszen önök már a költségvetést is úgy tervezték meg, hogy az energiaárakat ahhoz lőtték be, hogy nagyjából-egészében az olaj világpiaci ára 47 és 52 dollár között lesz és ott fog mozogni. Még a jövedéki adót is ehhez tetszettek igazítani, amikor azt mondták, hogy amikor majd följebb megy, akkor egyedülálló módon a világon nem az adót csökkentik, hanem az adót fogják növelni. A helyzet az, hogy azóta pontosan látunk a kérdésben, hiszen önök az állami cégeknek is adtak egy utasítást, amiben az szerepel, hogy az az árrés, az az árkülönbözet, ami korábban mindig botrányok miatt lett híres - hiszen itt volt az, tudják, amikor a MET és azok a cégek, amelyek még közben kereskedtek még az olcsóbban megvásárolt gázzal, majd mielőtt Magyarországra hozták volna, azelőtt azt még egypárszor megforgatták -, ez az árkülönbözet jelenjen meg a földgázszállító cégeknél, és ott ez kerüljön úgynevezett passzív időbeli elhatárolásba. Tudják, ez az, amennyiért ők veszik és amennyiért önök a lakosságnak odaadják, e kettő között ott van egy jelentős összeg, ez 51 milliárd forint. Ez a passzív időbeli elhatárolás pedig azt jelenti, hogy valójában a bankszámlán van ez a pénz. Azért passzív, mert nincsen hozzá semmilyen kötelezettség. Ezt így hívják, ez a pénz ott van, ez az a pénz, ami azért rakódott le ennél a cégnél, mert önök, a kormány ennyivel olcsóbban vette meg a gázt, mint amennyiért odaadta a magyar lakosoknak. 51 milliárd forint halmozódott fel. Ami eddig egy sejtés volt, azt a tavalyi gazdálkodásból, idén elfogadott mérlegükben most már pontosan, számszerűen is látjuk: 51 milliárd forinttal adják önök drágábban az energiát a magyar lakosoknak, így a magyar lakosok sokkal többet fizetnek, mint amennyit kellene hogy fizessenek. [[17.50]] Mi többször előhoztuk már ezt az igazságosabb rezsicsökkentési javaslatunkat, most viszont már egészen pontos számot tudunk mondani ebben a kérdésben. Azt tudjuk mondani - ami, úgy gondoljuk, hogy minden magyar lakosnak jár -, hogy követve a világpiaci trendeket, önök ne emeljék meg, illetve ne adják drágábban az energiát, főleg ne a rezsicsökkentés zászlaja alatt, hanem valójában a világpiaci trendeket követve ezt az 51 milliárd forintot ne ennek a cégnek a bankszámláján parkoltassák, hanem adják oda azoknak, akik ezt igazán megérdemlik, méghozzá a magyaroknak. Ez azt jelentené, hogy ha ezt igazságosan tennék, hogy egy átlagos fogyasztási szintig, tehát nem szaunát, uszodát meg úszómedencét melegítve vele, hanem egy igazságos szintig, egy átlagos fogyasztási szintig, ami körülbelül 1200-1500 köbméter/év, a gáz árát, az energia árát lehetne 32 százalékkal csökkenteni. Itt valójában arról van szó, hogy ha önök 32 százalékkal csökkentik a gáz árát, jön a tél, holnap kezdődik meg a fűtési szezon, és ha önök tudják csökkenteni, márpedig tudják, hiszen a pénz rendelkezésre áll, ott van a földgázszolgáltató, a gázszállító bankszámláján, tehát ha tudják csökkenteni a gáz árát, azt oda tudják adni a magyaroknak, akkor ennyivel csökkenhetne a gáz ára, 32 százalékkal egy átlagos fogyasztási szintig. Mi úgy gondoljuk, hogy ez igazságos, követi a világpiaci trendeket. Megmondom őszintén, hogy azért nem értettem a Gazdasági bizottságban lefolytatott vitát, mert nem volt vita. Önöknek nincsenek érveik ezekre a számokra. Ott vannak az elfogadott mérlegek, a bíróságon mindenki számára hozzáférhető, nekünk is ott volt hozzáférhető, ott megnéztük, aztán megnéztük az utasításokat, azok is hozzáférhetők, tudjuk, hogy miből keletkezett. Így kérem, hogy támogassák ezt a döntést, ne tegyenek úgy, mint a Gazdasági bizottságban, ahol egyszerűen csak nemmel szavaztak, és nem szóltak egy szót sem. Köszönöm a megtisztelő figyelmet, köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, Szakács képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő 2-2 perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén 2 perces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megkérdezem, hogy a frakciók, illetve a független képviselők részéről kíván-e valaki felszólalni. Megadom a szót Kepli Lajos képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Hölgyeim és Uraim! Egy óriási szemfényvesztésnek és átverésnek vagyunk tanúi évek óta itt Magyarországon. Rétvári Bence államtitkár úr napirend előtti felszólalásra adott válaszában büszkén említette meg kormányzati eredményként, hogy már csak 1,8 millió embert érint Magyarországon a devizahitelezés, és ugyancsak ebben a felszólalásában elmondta, hogy már csak 800 ezer embernek okoz problémát otthonának a kifűtése télen. S akkor feltehetnénk a kérdést, hogy tessék mondani, ez itt már a rezsicsökkentés, vagy még jönnek további vívmányok a kormány részéről, hiszen egészen elképesztő, hogy önök ezt kormányzati eredményként próbálják meg eladni. Tulajdonképpen az zajlik, hogy mindenki abból lop, amiből tud. Amíg a szocialista kormányok idején ehhez árat kellett emelni - hiszen a világpiaci folyamatok ezt tették indokolttá -, ahhoz, hogy a megfelelő profit meglegyen, most ezt rezsicsökkentésnek álcázva lehet elvégezni, tehát a magyar társadalom átverésével. Amellett, hogy a magyar társadalom rezsiköltségei és kiadásai semmivel nem csökkentek, ráadásul a kormány még le is húzza a magyar embereket, óriási pénzeket tesznek zsebre azáltal, hogy a világpiaci árak jóval alacsonyabban vannak, mint amennyiért a földgázt vagy az egyéb energiaszolgáltatásokat igénybe vehetik a magyar emberek. Tehát mindenképpen jogos az, hogy valamiféle csökkentés bekövetkezzen, és valamiféle igazságosabb rezsicsökkentés - ez a kifejezés már elhangzott itt az előbb - megvalósításra kerüljön. Én azt gondolom, hogy valóban az Országgyűlés napirendjére kell venni olyan javaslatokat, amelyek ezt bármilyen módon kezelik. Természetesen magában a megoldásban lehetnek és vannak is eltérő nézetek az egyes frakciók, az egyes pártok között, de az mindenképpen orvosolandó, hogy itt az elmúlt években milliárdokkal, tízmilliárdokkal károsították meg a magyar embereket és a magyar háztartások pénztárcáját, ami egyébként ahhoz is vezetett, hogy tovább nőtt az elszegényedés Magyarországon, és tovább nőttek a problémák. Köszönöm szépen, a Jobbik támogatja a tárgysorozatba vételt. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Kepli Lajos képviselő úr. Megadom a szót Legény Zsolt képviselő úrnak, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP-frakció kezdeményezte az előttünk fekvő napirendi javaslatot. Roppant egyszerű, rövid és velős lehetnék, ha azt mondanám, hogy arra akarjuk rábírni a kormányt, hogy csökkentse a gáz árát, de azért ezt egy picit ki is kellene bontanunk. Szakács képviselő úr már említette, hogy a földgáz világpiaci ára lehetővé tenné azt, hogy jóval olcsóbban adják a magyar lakosságnak a földgázt, azonban a Fidesz, és mondjuk úgy, hogy a Fidesz gazdasági holdudvara - ha nagyon szépen fogalmazunk -, egészen pontosan Garancsi István és az általa tulajdonolt MET-társaság, cég gyakorlatilag lefölözi ezt a hasznot, és drágán adják azt a földgázt, amit egyébként lehetne olcsón is adni. Na, ez lenne az igazi rezsicsökkentés, ha legalább a világpiaci árakat követve jóval olcsóbban adnák a magyar lakosságnak a földgázt, ez valóban segíteni tudna az embereknek, és csökkentené a megélhetési és a rezsiköltségeiket is. Nem azt kellene csinálnunk, hogy a Fideszhez tartozó gazdasági háttéremberekhez eljuttatunk milliárdokat. A mi javaslatunk gyakorlatilag arról szól, hogy a világpiaci árakat, trendeket követve olcsóbban lehetne adni a földgázt. Ebben szeretnénk kérni a parlament támogatását, mert azt gondoljuk, hogy ezzel talán megelőzhető vagy kiküszöbölhető lenne ennek a bizonyos - ahogyan említettem - fideszes gazdasági háttérnek a kitömése. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, Legény Zsolt képviselő úr. Megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak, Lehet Más a Politika.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! A Fidesz-kormány csapdába ejtette a magyar energiaszektort, sem az árak alakítása, sem a bevételek felhasználása nem igazodik a józan észhez. [[Dr. Vas Imre: Megáll az ész!]] Mi is azt gondoljuk, hogy megállt az esze, tisztelt képviselőtársam, ahogy ön mondta az előbb. A politika uralmát bizonyítja az is, hogy nálunk nem akkor csökkennek az energiaárak, amikor a külpiaci árzuhanás indokolná, hanem akkor, amikor az Orbán-kabinet politikai érdekei úgy kívánják. Az LMP másképp gondolkodik. Nem hiszünk az energiaszámlákkal történő, hosszú távon a környezet, a gazdaság és a társadalom számára káros bűvészkedésben, és elutasítjuk az olyanfajta adminisztratív árszabályozást, amely épp a legszegényebbeknek nem nyújt semmiféle segítséget. A fideszes energiapolitika a gyakorlatban nem bizonyult működőképesnek, hisz évek óta extraprofitot biztosít az állami energia-nagykereskedőknek, nem osztja meg a piaci árzuhanás kedvező hatásait a lakossággal, és kilátástalan helyzetbe hozza azokat, akikhez még a vezetékes energiahordozók sem jutnak el. Amíg mi itt a rezsivágás különféle módozatairól beszélünk, a tűzifa ára évek óta emelkedik. Abban természetesen egyetértünk a kezdeményezővel, hogy amíg a piacon zuhannak az energiaárak, annak a hasznát nem fölözheti le egyedül az állam. Arról azonban nem vagyunk meggyőződve, hogy ilyenkor az árelőnyt mechanikusan, jövedelmi helyzetre való tekintet nélkül tovább kell adni a fogyasztóknak. Az előrelátó állam másképp viselkedik, amikor alacsonyabb az ár, alapot képez a bevételekből, amiből a magasabb piaci árak esetén támogatni tudja a rászorulókat, illetve segítséget tud adni az energiahatékonyságot növelő és a fogyasztást csökkentő beruházásokhoz, hogy a családok ne legyenek kiszolgáltatva sem a politika, sem a piac kénye-kedvének. Az LMP támogatja ezt a javaslatot, ahhoz azonban nem szeretnénk asszisztálni, hogy holnap esetleg drasztikus piaci áremelkedést kelljen szétosztanunk az energiafogyasztók között. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, mivel többen nem jelezték hozzászólási szándékukat, hogy kíván-e válaszolni az elhangzottakra. [[Dr. Szakács László: Igen.]] Öné a szó, Szakács képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr, és köszönöm a támogató frakciók támogatását. A Fidesz-frakcióban pedig újra nem csalódtunk, nem szóltak egy szót sem, ahogy a Gazdasági bizottság ülésén sem szóltak egy szót sem, csak ültek, aztán szavaztak azért, mert ez az, ami az oligarcháik érdekét szolgálja. Ez 51 milliárd forintjába kerül a magyar embereknek. Önöknek csak egy gombnyomás, de a magyar emberek ennyivel többet fognak fizetni. Bízom benne, hogy holnapig majd meg fogják gondolni magukat, és lehet erről érdemben tárgyalni, s mégis talán csak a magyarokat fogják majd szolgálni és nemcsak az oligarchákat. [[18.00]] Nézzék, korábban 50 dolláros hordónkénti olajárhoz 50 forintos magyar köbméterenkénti gázár társult. Most 47 dollár egy hordó olaj, és 103 forint egy köbméter gáz. Ez az, amivel önöknek el kell számolniuk, méghozzá a magyarok felé, nem pedig a felé az egy cég felé meg az egy-két oligarcha felé, akiket most ezekkel a szavazatokkal majd szolgálnak. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Dr. Legény Zsolt tapsol.]]
Köszönöm, Szakács képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig, tisztelt Országgyűlés, a Jobbik képviselőcsoportjának indítványa következik. Indítványozták, hogy az Országgyűlés döntsön a Magyarország Alaptörvényének hetedik módosításáról című, T/17262. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Először megadom a szót az előterjesztőnek, ötperces időkeretben, mégpedig Staudt Gábor képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Továbbra is egy nagyon fontos javaslat az, amit a Jobbik kénytelen volt idehozni, a plenáris ülés elé, minthogy az Igazságügyi bizottság annak ellenére utasította el a javaslatot, hogy úgy tűnhet, hogy elméletben a Fidesz-KDNP-nek is mellszélességgel kellene ezt támogatnia; egyrészről a haza védelme érdekében, másrészről a felmerült korrupciós vádak, visszaélésgyanúk, amik a letelepedési kötvényt körbevették, és még mindig az egész konstrukció bűzlik a korrupció és a visszaélés bűzétől. Nos, ha ezeket el szeretnék hessegetni, legalább a jövőre vonatkozóan ki szeretnék zárni vagy kisebbíteni szeretnék, akkor ezt politikai okból is támogatniuk kellene. A Jobbik már többször beterjesztette ezt a javaslatot. Emlékezhetnek, hogy tavaly novemberben, amikor a szavazás volt az alaptörvény-módosításról, az egyik felében sikerült megállapodni. Sikerült az alaptörvény-módosítást a szegény migránsok tekintetében egy elfogadható szintre hozni, és sikerült az Országgyűlésben, az ebben részt vevő ötpárti megbeszélésen egy olyan elfogadható verzióját kialakítani, amely a tömegesen érkező szegény migránsok tekintetében egy valóban hatékonyabb alaptörvényi védettséget jelentene.Nem sikerült viszont megteremteni azt, hogy a letelepedési kötvényekkel ideérkező, most már több mint 20 ezer letelepedési, tartózkodási jogot kapott személy tekintetében ez a jövőben kizárható legyen, hogy valaki ellenszolgáltatásért ilyen jogot vásároljon. Most abba ne menjünk bele, hogy milyen módon, hiszen lehet ezt a konstrukciót korrektebbül és korruptabban folytatni. Nálunk azért a korruptabb verziót sikerült bevezetni, ilyen gyalázatos módon Európában és a világban sem nagyon találhatnak letelepedési kötvényes konstrukciót. De a lényeg az, hogy most a választópolgárokat azzal etetik, hogy ez megszüntetésre került, miközben csak új kötvények eladására nem került sor. De a választás után semmi nem gátolja meg a kormányt abban, még országgyűlési döntés sem kell, hogy visszavezessék ezt a konstrukciót. Ráadásul az Európai Bíróság döntése nagyon nehéz helyzetbe hozta hazánkat is, lévén, hogy jogosnak mondták ki a kvótadöntéseket, és az uniós alapszerződésekkel párhuzamosan, illetve az uniós alapszerződéseknek megfelelőnek mondták ki ezeket a döntéseket. Tehát ezt a javaslatot, ami most előttünk van, ezt az alaptörvény-módosítást a haza védelmében talán még soha nem kellett volna annyira támogatni, mint most.Dömötör Csaba egyébként pont ma mondta el, hogy a kormány döntött a letelepedési kötvények kivezetéséről. Nos, én erről még nem hallottam, csupán a szüneteltetéséről, de ha valóban döntött erről a kormány, akkor nyugodtan meg lehet szavazni ezt a javaslatot, mert ez a javaslat csak abban az egy mondatban tér el, hogy a jövőben sem lehet bevezetni, visszavezetni. És kétharmaddal az alkotmány védelme alá kerül az, hogy ellenszolgáltatásért a letelepedés, tartózkodás jogát senki, se a Fidesz-kormányok, se semelyik olyan kormány, amelyik ezt az Alaptörvényt, ezt a bevezetendő passzust nem tudja megváltoztatni, ezt ne tehesse meg.Azt tudjuk, hogy a szegény migránsok ellen önök harcot hirdettek, tehát a Juncker-kvótákat nagyon helyesen elutasították, de szeretnénk, ha a Rogán-kvótákkal is ugyanezt tennék, a gazdag migránsokat se engednék be az országba, és nem hoznák az országot olyan nehéz helyzetbe vagy olyan kínos helyzetbe, hogy ha, mondjuk, Juncker megvásárolt volna ennek az 1300 embernek letelepedési kötvényt, akkor zokszó nélkül beengedték volna őket ebbe az országba. Ráadásul négyszeres kamatot kaptak volna Junckerék a befektetett pénzük után. Ugye, milyen jó üzlet? Nem akarok nekik ötleteket adni, de ezt a kaput önök hagyták nyitva, és ha nem támogatják ezt a javaslatot, akkor nem is fogják bezárni. Úgyhogy amennyiben önök nem szeretnék visszavezetni a kötvényt, mert tulajdonképpen csak erről beszélünk, hogy 2018 után visszajön-e a kötvény vagy nem, pontosabban: újra elkezdik-e árusítani, akkor nyugodtan el lehet fogadni ezt a javaslatot. Amennyiben ezt nem teszik meg, annak csak egy oka lehet, mert úgy gondolom, hogy nem az egyébként támogatandó, önök által is tavaly novemberben támogathatónak nevezett módosítási részekre mondanak nemet, hanem a kötvények 2018-as visszavezetésére. Higgyék el, nem éri meg ilyen áron elárulni a hazát! Köszönöm szépen. [[Kepli Lajos és Ander Balázs tapsol.]]
Köszönöm szépen, Staudt Gábor képviselő úr. Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben, ismertetheti álláspontját. Megkérdezem, a frakciók, illetve a független képviselők részéről kíván-e valaki felszólalni. Igen, megadom a szót Kepli Lajos képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm szépen, elnök úr. Vártam, hogy kormánypárti részről lesz-e hozzászólás. Remélem, majd ha más nem, az én hozzászólásom megihleti a tisztelt kormánypárti képviselőtársaimat. Először is egyet szögezzünk le, hogy a kormány hazugságával szemben a Jobbik semmiféle betelepítést nem támogat, sem szegény, sem gazdag migránst. Ezt ezerszer elmondtuk. Mégis legutóbb éppen Kontrát Károly államtitkár úr mondta azt, hogy a Jobbik is a Soros-terv megvalósításának támogatója. Hát, nyilvánvaló, hogy semmiféle ilyesmiről szó nincs, hogy a Jobbik bármiféle betelepítéssel kapcsolatos intézkedést valaha is támogatott volna, vagy valaha ilyet nyilatkozott volna. [[Dr. Vas Imre: Vona Gábor.]] Sőt, mi azt mondtuk, hogy a határokat meg kell védeni. A kerítés megmarad, a határőrséget visszaállítjuk, és a lehető legszigorúbban lépünk fel az illegális migrációval szemben. Ezzel kapcsolatban nincs, azt gondolom, vita. Viszont az egyértelműen bebizonyosodott, hogy a Fidesz-kormánynak létérdeke, hogy az illegális bevándorlás mint probléma fennmaradjon, hiszen egyfajta utolsó szalmaszál, ha már az oktatásügy és az egészségügy rendbetételében nem tudtak eredményeket felmutatni, akkor valami kell, ha más nem, a lakosság félelemérzetére alapozva egy téma, amivel ők a népszerűségüket fenn tudják tartani. Ez az óriási nagy probléma, hogy amikor viszont idehozunk egy ilyen kezdeményezést, hogy akkor őszinte-e a kormány részéről ez a szándék vagy nem, hogy meg akarja védeni az országot, hogy vajon a gazdag migránsok betelepítését is megakadályozza-e, akik pénzért jönnek, és jó pénzt jelentenek a kormányközeli oligarcháknak és a kormány egyes tagjainak, akkor sunnyognak. Akkor nem nyilvánítanak véleményt, nem támogatják a napirendre vételt. Amikor harcosan, kommunikációs szinten ki kell állni a bevándorlás ellen és az ellenzéket, a Jobbikot azzal ostorozni, hogy támogat bármiféle betelepítést, akkor nagyon harcosak tudnak lenni. Most lássuk, hogy ebben a kérdésben is tudnak-e ugyanilyen harcosak lenni és támogatni az alaptörvény-módosítás napirendre vételét! Köszönöm szépen. [[Ander Balázs tapsol.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Hát, értjük mi, hogy a Jobbiknak lelkiismeret-furdalása van, hiszen gyakorlatilag ezt az alaptörvény-módosítást tavaly november 8-án nem szavazták meg, ami tartalmában ugyanaz volt, mint ez. Amire képviselőtársam utal, azt ez az alaptörvény-módosítás nem tiltja. Értem, hogy csatlakozni szeretnének a Soros-terv megvalósításához, illetve most már benne is vannak nyakig, és emiatt lehet valóban egyébként némi lelkiismeret-furdalásuk, de önök a migránsok behozatalának pártján állnak. Ez gyakorlatilag látszik is a politikájukból. Abból is látszik, hogy ha november 8-án legalább önök közül két képviselő megszavazta volna ezt, akkor már itt nem lenne miről beszélni. Egyébként pedig a jogászok úgy mondják, hogy ez ítélt dolog, egyrészt november 8-án erről szavazott az Országgyűlés. Én már nem emlékszem pontosan, hogy az Igazságügyi bizottságban hányszor szavaztunk erről, meg most is újból az Országgyűlés előtt van. [[18.10]] De önöknek november 8-án kellett volna egyébként ezt megszavazni, legalább kettőjüknek, és nem lenne ilyen probléma. Látjuk, hogy a Soros-tervet szeretnék megvalósítani, emiatt lelkiismeret-furdalásuk van, ezért terjesztik be iksz plusz egyedszer ezt az előterjesztést, de önök ezt leszavazták, úgyhogy látszik, hogy minek a pártján állnak. Nyilván a gazdájuk erre sarkallja önöket, nyilván a párt támogatását ehhez is kötheti esetleg, én ezt nem tudom, de valószínűleg valami ilyesmi áll a háttérben. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki a frakciók részéről hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e válaszolni az elhangzottakra. Igen, megadom a szót Staudt Gábor képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Vas Imre, nem vártam öntől túl sokat, de sikerült önmagát is alulmúlnia. Mi az, hogy ítélt dolog? Ez a bíróságok rendszerében elképzelhető. Maga nevezi önmagát jogásznak?! És amikor a plakáttörvényt kellett visszahozni törvénysértő módon, az nem volt ítélt dolog?! Egyébként higgye el, nemcsak nekünk tűnt fel a fergeteges szakértelme, az már egészen biztos, hogy önnel ’18-ban, akármilyen eredményt fog elérni a Fidesz, úgy tudom, hogy nem fogunk itt találkozni az Országgyűlésben. Ez a Fideszen belül, úgy tűnik, már ítélt dolog, hogy Vas Imrére nincsen szükség. De ha ennyi sületlenséget összehord, és legalább a kormányzati kommunikációt nyomon követi, akkor el kellene dönteni, hogy akkor most Soros vagy Simicska a gazdánk. Mert egyik nap ezt mondják, másik nap azt, miközben arról próbálják a figyelmet elterelni, hogy ez a javaslat, ahogy azt egyébként ön is elmondta, egy dologban tér el attól, ami novemberben leszavazásra került, hogy a jövőben kizárnánk, hogy pénzért, a letelepedés jogát ellenszolgáltatásért bármely kormány árulhassa, beleértve azt is, hogy a Fidesz 2018 után visszahozza, aktiválja a letelepedési kötvények rendszerét. Erről döntünk, ez a különbség a novemberi javaslathoz képest. Ha ezt leszavazzák, ez az előbb is elhangzott, ön is elmondta, Vas Imre, hogy ez a különbség, mert egyébként a többi szakaszban megegyezik; az ellenszolgáltatás, a letelepedési kötvények rendszerére mondanak önök igent, és a haza védelmét utasítják el a piszkos pénznek a védelme érdekében. Most ez egy teljesen egyértelmű fekete-fehér döntés, hogyha továbbra is fontosabb önöknek a piszkos pénz, akkor lelkük rajta. 2018-ben, higgyék el, az emberek a változásra fognak szavazni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a közigazgatási szabályszegések szankcióiról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17313. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán elérhetőek. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. A Törvényalkotási bizottság október 12-én tartott ülésén megvitatta a közigazgatási szabályszegések szankcióiról szóló T/17313. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 22 igen szavazattal, 4 nem ellenében, tartózkodás nélkül támogatta. A törvényjavaslat célja a közigazgatási szankciórendszerrel kapcsolatos fogalmak tisztázása, a szabályozás egységesebbé, átláthatóbbá tétele. Az egységes szankciórendszer létrehozása érdekében a javaslat meghatározza a figyelmeztetés, a közigazgatási óvadék, a közigazgatási bírság, a tevékenység végzésétől történő eltiltás, továbbá az elkobzás alkalmazására vonatkozó rendelkezéseket. Ennek még hatékonyabb elérése érdekében az összegző módosító javaslatban átvezetésre kerültek a következő módosítási szándékok. A figyelmeztetés szankció alkalmazásának kizárásával kapcsolatos feltételeket tartalmazza, vagyis a figyelmeztetés alkalmazását a törvény kizárhatja olyan esetekben, amikor csekély súlyú szabályszegés fel sem merülhetett. Előfordulhatnak azonban olyan esetek is, amikor nem indokolt a fokozatosság alkalmazása, és az első szabályszegés elkövetése esetén közigazgatási bírság kiszabására kerül sor. Továbbá pontosításra kerül, hogy milyen feltételek fennállása esetén rendelkezhet a hatóság közigazgatási óvadék, szankció alkalmazásáról. Illetve nem utolsósorban egy évvel későbbi időpontra tolja a hatályba lépés idejét, amely ’19. január 1-jére módosul annak érdekében, hogy megfelelő felkészülési időt biztosítson az ügyfeleknek, mind a hatóságok és szakmai irányító szervek számára. Tisztelt Képviselőtársaim! A fokozatosság elvét szem előtt tartó és az állampolgári bizalomra mint fő elvre épülő javaslatokhoz kérem képviselőtársam szíves támogatását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e felszólalni. Igen, megadom a szót államtitkár úrnak.
[[Hangosítás nélkül:]] Köszönöm szépen, elnök úr. Most nem kívánok szólni. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
A kártyáját tegye be azért biztonságképpen, mert nem lehetett hallani. Kérem még egyszer. Működik, jó. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megkérdezem, hogy kíván-e valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Az előterjesztőnek lehetősége van felszólalásra.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Tekintettel arra, hogy vita nem alakult ki, a vita a bizottságokban lefolytatódott. Vas Imre képviselőtársunk az általános jogelveket ismertette az imént, bizottsági módosító javaslatok figyelembevételével. Arra szeretném felhívni itt a zárószavazás előtt a tisztelt képviselőtársak figyelmét, hogy egy fokozatos bevezetésre kerül sor, az osztott szankciórendszerre és a bizalomra, az állampolgári bizalomra épülő rendszerre. Azt gondolom, hogy ez egy pozitív törvény, még akkor is, hogyha szankciókról szól. A korábbihoz képest egy előbbre lépés, egy differenciáltabb rendszer kialakítására törekszik, ezért kérem a képviselőtársakat, hogy támogassák. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Kovács Zoltán államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a belügyi feladatokat érintő és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17458. számon és ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság október 12-i ülése alkalmával megtárgyalta a belügyi feladatokat érintő és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/17458. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 23 igen szavazattal, 5 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül támogatta. [[18.20]] A Törvényalkotási bizottság részben támogatta az Igazságügyi bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát, továbbá saját, pontosításokat tartalmazó módosító javaslatokat fogadott el. Fontos kiemelni a kéményseprőipari tevékenységgel kapcsolatos kritikák megfogalmazásával összefüggésben, hogy nem szűnik meg az ellenőrzés az egylakásos ingatlanoknál, vagyis a családi házaknál, hanem a tulajdonos megrendelése alapján, a szolgáltatóval való egyeztetés alapján fogják ezeket az ellenőrzéseket elvégezni a tulajdonosok kérelmére. Hangsúlyozom, nemzetközi példát említve, hogy Ausztriában és Németországban jelenleg is évi egy alkalommal ellenőrzik a kéményeket, amely megrendelés alapján történik. Csak itt nálunk nem kell érte fizetni.Az elvégzett vizsgálatok azt bizonyítják, hogy a szén-monoxiddal kapcsolatos halálesetek a tüzelőberendezések rendkívül rossz állapotából erednek, amelyek visszavezethetők arra, hogy korábban a közszolgáltatók az ellenőrzéseket nem teljeskörűen látták el. Fontos megjegyezni, hogy a rendvédelmi hivatásosoknak ’18. január 1-jétől hatályba lép újabb 5 százalékos illetményemelése. Ez azt jelenti, hogy amennyiben képviselőtársaim támogatják a törvényjavaslatot, akkor további 5 százalékkal emelkedik az átlagos illetmény. Ez azt eredményezi, hogy a már beígért 50 százalékos átlagos illetményemelés vonatkozásában 45 százaléknál tartunk, tehát ígéreteinket teljesítjük. Továbbá fel kell hívnom a figyelmet arra, hogy a törvény a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló sarkalatos törvény rendelkezéseit is módosítja, tehát szükséges volt a sarkalatossági záradék beépítése. Ezért az előzetes egyeztetésnek megfelelően számítunk a Jobbik-képviselőcsoport támogatására a kétharmados részek tekintetében. Kérem, hogy a javaslatot szavazatukkal támogassák. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Vas Imre képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e felszólalni. [[Kontrát Károly: Köszönöm, most nem.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ugyan egy olyan törvényről beszélünk, amely egyes belügyi tárgyú törvények módosításáról szól, az általános vitában ezt ki is veséztük, hogy itt aztán tényleg a szögtől a repülőig minden van ebben a törvényjavaslatban, legkevésbé a belügyi tárgyú törvények, önkormányzati törvény, kéménysepréstől kezdve béremelésen keresztül sok minden más. Gyakorlatilag jogalkotóként, aztán jogalkalmazóként meg pláne követni sem lehet. Mi sem mutatja ezt jobban, mint hogy a Honvédelmi és rendészeti bizottság ezzel a törvényjavaslattal nem is foglalkozott. Miért is? Belügyi tárgyú törvények mit keresnének ennél a bizottságnál? Az Igazságügyi bizottságnál volt a törvényjavaslat vitája. Ez sok mindent elmond egyébként szintén az önök hozzáállásáról meg a dolog komolyan vételéről. Egy olyan pontról szeretnék mégiscsak szólni és a kormánypárti képviselőtársaimnak még egyszer a figyelmét felhívni, amit próbált volna megúszni Vas Imre képviselőtársam ezzel az előre kiosztott mondattal, hogy nyugtassa az embereket, hogy a kéményseprési szabályozás megváltoztatásával semmi látnivaló nincs, és semmi probléma nem lesz. Lesz, képviselőtársam. Könyörögve kérem önöket, értsék már meg, hogy ezek a gombnyomások az életben valódi változásokat okoznak. Ezek a változások jelen esetben emberhalálokat okozhatnak. Nem most, nem holnap, de néhány hónap múlva, néhány év múlva igen. Tehát amikor önöknek azt mondják - meg nekünk is itt a parlamentben -, hogy semmi különbség nem lesz aközött, hogy az állam hatósági erővel, kötelező módon előírja a kémények ellenőrzését, és így egyébként igyekszik megakadályozni azt, hogy - figyelmetlenségből, pénzhiányból vagy hanyagságból, teljesen mindegy - a kedves állampolgárok maguk kerüljenek olyan helyzetbe, hogy őket és akár a családjukat ilyen baleset érhesse, és ezt megszüntetik, és azt állítják, hogy ezt pótolni fogja az, hogy a családi házaknál majd mindenki maga kérhet időpontot, és ez így rendben lesz, akkor önöknek sem mondanak igazat. És talán ha önök is laknak valamilyen típusú házban vagy akár családi házban, pontosan tudják, hogy ez nem így működik. Nem így működik egyébként a dolog akár a jobb módú családoknál sem, mert valóban, akár figyelmetlenség vagy gondatlanság is okozhatja azt, hogy éveken keresztül nem foglalkoznak ezzel; pláne nem így működik a szegénysorban lévő családoknál, akiknek biztos, hogy nem az lesz az első dolguk, amikor mondjuk, a hónap végén azon izgulnak, hogy egyáltalán tudjanak-e fűteni vagy tudnak-e egyáltalán tűzifát venni, hogy a kéményseprés szolgáltatását, illetve a kéményellenőrzés szolgáltatását külön megrendeljék. És ez nem olyan kérdés, tisztelt képviselőtársaim, hogy kicseréli-e valaki az autóban az ablakmosó folyadékot vagy nem! Ez nem olyan kérdés, hogy van-e ehhez valakinek kedve vagy nincs. Kérem, értsék meg, hogy itt emberek halhatnak ebben meg! Gyerekek, ártatlan, egyébként az üggyel semmilyen módon összefüggésbe nem hozható idős emberek, kiskorú gyerekek. Legyen már, könyörgök, annyi eszük, hogy akármit mond maguknak a Belügyminisztérium, amiről egyébként világosan lehet tudni, hogy semmi másért nem javasolják, csak azért, mert a kéményseprés államosítására nem voltak felkészülve, nincs meg az eszközük, nincs meg a személyi állományuk, nem tudják utolérni magukat, és nem tudják az előzetesen, a tervek szerinti kéményseprés-ellenőrzéseket végigcsinálni. Ezért úgy tényleg, mint az egyszeri hülyegyerek, akkor a kormány nem arra készül fel, hogy megduplázza a költségeket vagy több embert vegyenek föl, hanem a szabályokat módosítják. És mindezzel, ha egy villamos átfestéséről van szó, semmi probléma nincsen. Csak kérem, még egyszer mondom, értsék meg: itt emberéletekről van szó. Garantáltan emberéletekről van szó, hiszen magát a kéményellenőrzést azért találták ki és azért vezették be, hogy megkíméljék, megmentsék azokat az embereket, akiknek egyébként a kémény valamilyen elromlása miatt ebből problémájuk adódhat. És igen, maga az állam azért vezetett be ezen a területen hatósági eszközöket, hogy akkor is elvégeztessék, ha valaki egyébként erre nem kívánna pénzt költeni, vagy egyszerűen elfelejtené, mert ennek a felelősségét senki nem vállalhatja föl, ha ebből tragédia lesz.A módosító javaslatunkat kikértük. Biztos vagyok benne, hogy a többi ellenzéki párt is beadott ilyen módosítót. Szerintem több lehetőség is lesz a holnapi nap folyamán, hogy a kikért módosító javaslatok tekintetében felülvizsgálják az álláspontjukat, és ne vegyenek a nevükre képviselőként olyan döntést, aminek a vége tragédia lehet, sőt, azt állítom önöknek, hogy ha ez így lesz hosszú évekig, akkor garantáltan csak tragédia tud lenni.Kérem szépen, hogy változtassák meg legalább ezen a kis ponton, de nagyon lényeges ponton az álláspontjukat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak, LMP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A salátatörvény számos olyan aknát rejt meggyőződésünk szerint is, amiért ez nem támogatható. Az egyik ilyen, aminek kapcsán már frakciótársam is felszólalt az elmúlt héten, és számos helyen jeleztük, ez valóban ez a kéménysepréssel kapcsolatos. Jelen felszólalásomban azonban - lévén, hogy ez elhangzott -, olyan elemére szeretném fölhívni a figyelmet, amit még nem hallottunk itt a Parlament falai között. Ez pedig az általános vízügyi adatbázis létrehozása, aminek kapcsán ez ugyan pozitívnak nevezhető, hiszen a vízügyi szerveknél dolgozók közalkalmazotti státuszának, munkajogi helyzetének a rendezését is jelenti. A kormány által az önkormányzatoknak adott rendeletalkotási jog az általános szabályok alóli kibúvókra ad lehetőséget, hatósági engedély alóli mentességre, utólagos bejelentési kötelezettségre; ezekre is mind-mind lehetőséget ad. Talán a legfontosabb engedmény azonban ezzel a salátatörvénnyel kapcsolatban az, hogy a kormány jelentősen megemeli a díjmentesen használható öntözővíz mennyiségét. Tehát elengedik a vízkészletjárulékot egy, az eddigihez képest jelentősen megemelt éves vízhasználat alatt. Az iromány indoklása szerint a vízkészletjárulék mértékének jelentős csökkenésének hivatalos oka, hogy a mezőgazdasági vízhasználók, gazdálkodók terheit csökkentsék. A kormány ilyen formában akarja támogatni az öntözéses gazdálkodást, halgazdálkodást, rizstermelést, és mérsékelni az aszálykárokat. [[18.30]] A vízgazdálkodási törvényben azonban az is szerepel, hogy egy felszín alatti vizet csak olyan mértékben szabad igénybe venni, hogy a vízkivétel és a vízutánpótlás egyensúlya minőségi károsodás nélkül megmaradjon. A VKJ-mentes kontingensek megemelése azonban a vízkészletek eltékozlásával, a felelőtlen vízgazdálkodással egyenértékű kormányzati lépés.Nincs felelős vízgazdálkodás az országban. Szétlopják a pénzeket, ugyanúgy szétlopják az ország rétegvízkincsét is, miközben az öntözhető termőföld nagyrészt már a haveroknál van.Nincs érdemi változás, nem történnek meg a szükséges beruházások a felszíni víz visszatartása érdekében. Egy gyökeres vízgazdálkodási reform, a felszín alatti víz visszatartása és a talaj alatti vizek megőrzése helyett a kormány a szabad vízrablásnak enged utat.Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Előterjesztők! Meggyőződésünk, hogy az a cél, amit el szeretnének érni akár az aszálykárok csökkentése, akár a gazdálkodás hatékonyságának növelése érdekében, ez nem a megfelelő út ehhez. Ezzel nem a gazdák és a gazdálkodók érdekeit szeretnénk sérteni, hanem arra felhívni a figyelmet, hogy ez egy felelőtlen, rövid távú és nem méltó szabályozás. Meggyőződésünk az, hogy ennél sokkal jobb szabályozások működnek sok helyütt a világban, ezeket kellene figyelembe venni, például annak érdekében, hogy ne legyen szükség ennyi öntözővízre. Ennek nagyon kézenfekvő környezetbarát és hatékony megoldásai vannak, csak erre nyitottság kellene az önök részéről. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Most megadom a szót Szilágyi György jobbikos képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Lement az általános vita, és nem is szeretném az abban elhangzottakat megismételni, én arra kérem önöket, hogy hasonlóképpen más ellenzéki képviselőkhöz, mi is ki fogjuk kérni azt a módosító javaslatunkat, amit természetesen az Igazságügyi bizottságon önök nem engedtek át. Annak ellenére sem engedték át, hogy nem veszik figyelembe az ellenzék kritikáit, az ellenzék érveit azzal kapcsolatban, hogy ez miért egy nagyon rossz döntés. Önök nem vesznek figyelembe szinte semmilyen érvet.Azt, hogy az ellenzékét nem veszik figyelembe, azt már megszokhattuk, de azt, hogy a saját maguk érveit sem, sőt azt, hogy dr. Bándi Gyulának, a jövő nemzedékek szószólójának, az alapvető jogok biztosa helyettesének a véleményét sem veszik figyelembe, ez véleményem szerint teljes mértékben felháborító.Bándi Gyula professzor úr az alapvető jogok biztosának oldalán egy állásfoglalást nyilvánossá tett, engedjék meg, hogy ennek az utolsó bekezdését idézzem. „A fentiek fényében kérjük a jogalkotót, hogy a lakossági adminisztrációs terhek könnyítése érdekében javasolt lépéseivel a lakosság egészségi állapotát, a környezet értékeinek védelmét ne tegye ki veszélynek a folyamatos kötelező ellenőrzés elhagyása révén.” A professzor úrnak ez a véleménye. Professzor úr vette a fáradságot, és eljött az Igazságügyi bizottság ülésére, amikor arról tárgyalt az Igazságügyi bizottság, hogy elfogadja-e a módosító javaslatokat vagy nem. Ott is megerősítette ezt a véleményét, és kérte az ott ülő fideszes, KDNP-s képviselőket - mert az ellenzéket nem kellett kérni, hiszen ők támogatták a módosító javaslatokat -, hogy fogadják el ezeket a módosító javaslatokat, és ne tegyék ki ilyen életveszélynek a magyar társadalmat; önök leszavazták. De hogyha őrá sem hallgatnak, akkor legalább hallgassanak már Semjén Zsoltra, hiszen Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úr most nyújtott be egy törvénymódosító javaslatot a T/17571. számon, ami semmi másról nem szól, mint arról, hogy a gázvezetékek bekötésénél eddig úgy működött a rendszer, hogy az ellenőrzést ugyanígy, mint amit most be akarnak vezetni a kéményellenőrzésnél, meg kellett rendelni a lakosságnak, és leírja az indoklásban, hogy ez a rendszer nem működött. A lakosság nem rendelte meg az ellenőrzéseket, és ezzel a gázszivárgásokkal kapcsolatosan óriási veszélynek teszik ki a lakosságot, ezért most ezzel a törvénymódosítással megszüntetik ezt a rendszert, hogy megrendelésre mennek ki ellenőrizni, hanem kötelezővé teszik az ellenőrzést. Akkor ő ugyanazt mondja, ugyanolyan veszélyes üzem mind a kettő! Teljesen mindegy, hogy gázszivárgásról beszélünk, és az okoz majd halált, vagy pedig kéménytüzekről vagy szén-monoxid-mérgezésről. Értsék meg, nem akarok durva szavakat használni, de hogyha önök elfogadják jelen pillanatban ezt a törvénymódosítást, azt nyugodtan jelentsük ki, hogy ez gyilkossági kísérlet a magyar társadalom, a magyar emberek ellen, és az önök lelkén fog száradni az, hogyha itt emberek fognak meghalni. És nemcsak azok, akik nem rendelik meg a kéményellenőrzést, mert itt megpróbálják rátolni ezt a felelősséget a társadalomra, de lehet, hogy van egy adott családi házban, aki megrendeli a kéményellenőrzést, a mellette lakó nem rendeli meg a kéményellenőrzést, és amikor tűz lesz, akkor leég mind a két ház. Önök mindenkinek az életével játszanak, és teszik mindezt azért, mert hoztak egy olyan törvényt, amit amikor meghoztak, és amikor önök a katasztrófavédelemhez delegálták a kéményseprőipari szolgáltatást, akkor is mondtuk, hogy ez nem lesz jó. Önök meghozták ezt a törvényt, bebizonyosodott az elmúlt időszakban, hogy ez nem jó, és most próbálják menteni a mundér becsületét, és rátolni a lakosságra ezt a felelősséget.Higgyék el, hogy ez így nonszensz, és én arra apellálok, bár nagyon kevés képviselő van itt, hogy esetleg majd a holnapi szavazásnál, amikor kikérjük ezeket a módosító javaslatokat, akkor nem fog érvényesülni az a pártfegyelem, amivel önök meghatározzák a képviselőknek, hogy mire és hogy kell szavazniuk, mert ha józan ésszel végiggondolja egy-egy képviselő az egyéni felelősségét ebben a kérdésben, akkor ezt a törvényt nem szavazhatja meg, hiszen ez élet- és vagyonbiztonsági szempontból egy nagyon-nagyon rossz törvény.Ezért kérem önöket, hogy olyan hivatkozással ráadásul, hogy azt mondják, hogy azért kell ezen változtatni, mert az eddigi kötelezettség az ingatlanhasználónak adminisztrációs és időbeli terhet jelentett, ez az adminisztrációs és időbeli teher - látom, államtitkár úr bólogat - tudja, mi volt? Hogy amikor kiment a kéményseprő, és leellenőrizte a kéményt, akkor alá kellett írnia a papírt, hogy elvégezte a munkát. Ez volt az a nagyon nagy adminisztrációs teher. Most majd nem lesz ekkora az adminisztrációs teher, amikor neki meg kell rendelni, majd kimennek, és akkor ugyanúgy le kell láttamoznia vagy alá kell írnia a papírokat? De hogyha ilyen fontos szempont egyébként az adminisztrációs és időbeli teher, akkor ne legyen tankötelezettség sem! Képzelje el, az a szülőknek és a gyerekeknek óriási adminisztrációs és időbeli terhet jelent. Ne kelljen jogosítvány sem, bárki nyugodtan vezessen és száguldozhasson az utakon, mert a jogosítvány megszerzése az súlyos időbeli és adminisztrációs terhet is jelent, és még sorolhatnánk azokat a dolgokat, hogy mi ne kelljen ebben az országban még ilyenekre hivatkozva. Lehet ezen mosolyogni, meg lehet a fejüket is rázni, az a probléma, államtitkár úr, hogy ma feltettem interpellációban ugyanezt a kérdést, Pogácsás államtitkár úr válaszolt rá, és önök nem átallottak itt a parlamentben hamis adatokat mondani az összes képviselőnek. Önök a saját képviselőiket is becsapják.Én azokat az adatokat mondtam el a 2015. és a 2016. évből, hogy hány haláleset történt, amit a katasztrófavédelem mondott el. A katasztrófavédelem adatait mondtam itt, önök megcáfolták. A katasztrófavédelem adataira azt mondták, hogy az hazugság, hamis adatokkal traktálják a képviselőket.Még egyszer mondom: ha ezt a törvényt elfogadják, ez egy gyilkossági kísérlet. Én arra kérem az összes képviselőtársamat, hogy ne legyen partner ebben. A holnapi nap folyamán mi is ki fogjuk kérni a módosító javaslatainkat azért, hogy önök nyugodtan dönthessenek, és elfogadják azokat a módosítási javaslatokat, amelyekről beszéltünk.És van még egy nagyon fontos dolog, és ez az utolsó, amiről beszélni szeretnék. A módosításnak köszönhetően az egész kéményellenőrzési rendszer összeomolhat ma Magyarországon. Ennek a módosításnak a következtében azok a cégek, akik az önkormányzatokkal még élő szerződés alapján együtt dolgoznak, a közszolgáltató vállalkozások, azok teljesen ellehetetlenülnek. Nem fogják tudni sormunkában elvégezni a munkát, nem tudják ellátni majd a feladatukat, és azt pedig tudjuk, hogy a katasztrófavédelem képtelen ellátni ezt a feladatot egyedül. Ezt szeretnék? Hogy Magyarországon megszűnjön a kéményseprőipari szakma? Azt szeretnék, hogy Magyarországon emberek haljanak meg?Kérem önöket, hogy ezt még egyszer gondolják át. Hiába rázza államtitkár úr a fejét, ennek a törvénynek, hogyha önök elfogadják, ez lesz a következménye. Halálesetek lesznek a következményei, sajnos, és majd akkor, amikor ezek bekövetkeznek, akkor mondhatja azt, hogy önök teljesen másképp gondolták. Az önök lelkén fog száradni azoknak az embereknek a halála, akik ennek a törvénynek a hatására, ennek a törvénynek a következményeként meg fognak halni az elkövetkezendő időszakban. Mi azt szeretnénk, hogy egyetlenegy ember se haljon meg. Azt szeretnénk, hogy egyetlenegy ilyen tragédia se következzen be az országban, önök viszont errefelé viszik ezt az egész társadalmat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki a fennmaradt időkeretekben hozzászólni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és kérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Kontrát Károly jelzésére:]] Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak. [[18.40]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat általános vitájában mélyreható és részletes vitát folytattunk a törvényjavaslatról. Szeretném itt is elmondani és hangsúlyozni, hogy nem szűnik meg a kémények ellenőrzése Magyarországon - tehát nem szűnik meg. Aki ezt állítja, az nem mond igazat, se Harangozó Tamás, se Szilágyi György, hiszen a kéményellenőrzés az egylakásos ingatlanoknál is, a családi házaknál is megmarad. Csak az változik, hogy a tulajdonosnak kell megrendelni ezt a munkát. Arra kérem önöket, tisztelt képviselő urak, hogy bízzanak a magyar emberekben, hogy a magyar emberekben van annyi felelősségérzet, hogy ezt a munkát meg fogják rendelni és a katasztrófavédelem, illetve a szolgáltatók ezt a munkát el fogják végezni. A Harangozó Tamás képviselő úr által elmondottakat, hogy a katasztrófavédelemnek se embere, se eszköze nincs, ezt mondta a képviselő úr, cáfolom, visszautasítom, hiszen a katasztrófavédelem rendelkezik azokkal a feltételekkel, amelyek a munka színvonalas elvégzéséhez szükségesek. Tehát arra kérem önöket, hogy ne keltsenek indulatokat, ne fessék feketére a képet teljes mértékben indokolatlanul, hiszen még egyszer mondom, a kéményseprés nem szűnik meg. És azt is szeretném elmondani, hogy a haláleseteket nem a kémények állapota, hanem a tüzelőberendezések rossz állapota okozta az esetek döntő többségében. Abban bízunk egyébként, és szeretném elmondani, teljesen egyetértek önökkel, Harangozó és Szilágyi képviselő úr, mi is azt akarjuk, hogy senki ne haljon meg, senki ne haljon meg. Azt akarjuk, hogy színvonalasan, jó minőségben végezzék a szolgáltatást a szolgáltatók, és egyszerűbb legyen az embereknek az egylakásos ingatlanokban, a családi házakban élőknek ezt a szolgáltatást megrendelni, ezt a szolgáltatást igénybe venni. Szeretném azt is aláhúzni, hogy ez a szolgáltatás ingyenes, tehát ezért nem kell fizetni. Ezért annyit kell tenni a tulajdonosoknak, hogy megrendelik, és amikor megrendelik és a szolgáltatók megjelennek, akkor a szolgáltatók elvégzik ezt a munkát. Tehát arra kérek mindenkit, minden egylakásos ingatlanban élőt, hogy a törvény elfogadását követően vegyék igénybe ezt a szolgáltatást, hiszen a rezsicsökkentésnek köszönhetően ez a szolgáltatás ingyenes. És arra kérem képviselőtársaimat, hogy ne keltsenek indulatokat. Ikotity István képviselő úr, sajnálom, hogy nem várta meg a válaszomat, de szeretném elmondani, hogy a vízkészlet… [[Az elnök csenget.]]
Itt van, jegyzőként… [[Dr. Völner Pál: A he­lyén van!]]
Bocsánat, a helyén. Akkor úgy pontosítom, hogy nem a helyén van, és én arra néztem… [[Szilágyi György, a jegyzői szék felé mutatva: De ott a helye!]]
Itt a helye.
Akkor fogalmazzunk pontosan: nem a képviselői helyén, hanem a jegyzőkénti helyén foglal helyet. Tisztelt Képviselő Úr! Nagy tisztelettel köszöntöm. Köszönöm a hozzászólását. Szeretném elmondani, hogy a vízkészletjárulék-fizetési kötelezettség nélküli vízmennyiség növelésére az agrárkamara tett javaslatot. Ennek alapján a jogalkotó ezt a javaslatot terjesztette be, különös tekintettel arra, hogy a gazdák ennek eredményeképpen könnyebben tudják igénybe venni és nagyobb területet tudjanak öntözni. Úgy gondolom, ez valamennyiünk érdeke, nem csak a gazdák érdeke, hiszen az, hogy Magyarországon az agrárgazdaság eredményes legyen, az időjárási viszontagságoknak ne legyen annyira kitéve, úgy gondolom, ez a javaslat - még egyszer mondom, az agrárkamara javaslatára került be a törvényjavaslatba ez a növelés - mindenképpen nemzeti érdeket szolgál. Arra kérem a tisztelt képviselő urat nagy tisztelettel még egyszer, hogy fontolják meg, tudják-e emiatt támogatni ezt a módosítást. Tisztelt Országgyűlés! Úgy gondolom, mind az általános vitában, mind pedig most sikerült kifejteni, a legfontosabb kritikát úgymond megválaszolni: nem igaz, hogy elmarad vagy megszűnik a kötelező kéményseprési lehetőség, hanem az a helyzet, a javaslat szerint a tulajdonos, az egylakásos ingatlan, családi ház, ingatlan tulajdonosa megrendelése alapján történik. Tehát nem szűnik meg ezeknél a szolgáltatás, az egylakásos ingatlanoknál is lesz kéményseprési szolgáltatás, csak egyszerűbben, gyorsabban tudnak hozzájutni. Arra kérek mindenkit nagy tisztelettel, és abban bízom, hogy Szilágyi képviselő úr szívét is meg tudom lágyítani e tekintetben, hogy egy csapatban játsszunk itt, valamennyi országgyűlési képviselő. Úgy gondolom, senkinek az egészsége ne szenvedjen csorbát, de mégis egyszerűbben jussanak hozzá ehhez a szolgáltatáshoz, tehát nevezetesen, erre tekintettel, hogy én most felhívom a tisztelt megrendelők figyelmét, hogy ezt majd vegyék igénybe, ha ezt a parlament elfogadta, hogy senkinek az élete ne kerüljön veszélybe, támogassák önök is ezt a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban. Szilágyi György: Ez elég ön szerint?]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17569. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Galambos Dénes képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2017. október 12-én tartott ülésén megtárgyalta a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény módosításáról szóló T/17569. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 46. §-a alapján 20 igen szavazattal, 4 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül támogatta.A törvényjavaslat a környezetvédelmi célok érvényesítését szolgáló, a kötelezettek adminisztrációs és gazdasági terhének csökkentését, a hazai jogszabályokkal való összhang megteremtését, valamint a jogértelmezést segítő adminisztrációcsökkentésre irányuló rendelkezéseket tartalmazza. A Törvényalkotási bizottság a törvényjavaslat tárgyalása folyamatában támogatta a Fenntartható fejlődés bizottságának háttéranyagát, amelyet a Törvényalkotási bizottság tovább pontosított. Ennek értelmében az összegző módosító javaslat törli az eredeti javaslatból a műanyag zacskók és a reklámhordozó papírok termékdíjemelését. Folyamatban van az Európai Bizottság azon jogszabályalkotási tevékenysége, amely a hulladékgazdálkodási szabályozás elvének, fogalmainak, főbb rendelkezéseinek, illetve a tagállamokat érintő hulladékgazdálkodási célkitűzések módosítására vonatkozó rendelkezéseket tartalmazza. Ezen javaslatcsomag elfogadására még nem került sor, ezért a törvényalkotási bizottsági előadói beszédemben szeretnék arra utalni, hogy e tekintetben a Törvényalkotási bizottság nem kíván olyan terheket állítani a jogszabály ezen elemének alkalmazásával, amely indokolatlan terhet róna a gazdálkodókra, a vállalkozásokra. Az előttünk fekvő, a környezetvédelmi termékdíjról szóló törvénymódosítás nagyon fontos eleme, hogy a vállalkozói terheket csökkentő intézkedéseket is tartalmaz az egyes mellékleteiben. Itt hadd utaljak például arra, és nagyon köszönöm, hogy a tárca részéről az államtitkár úr és munkatársai a tekintetben is figyelembe vették az e körben működő vállalkozásokat, amelyek például 100 százalékig újrahasznosított alapanyagból - papír alapanyagról beszélek - állítanak elő terméket, és e tekintetben a termékdíj vonatkozásában azt az elviselhető mértékű csökkentést, amely arányban van azzal, hogy a vállalkozói terheket csökkenti, ugyanakkor nyilvánvalóan a költségvetés számára a bevétel rendelkezésre áll, ezt kellően és jó érzékkel alkalmazta a tárca. [[18.50]] Mindezekre tekintettel indítványozzuk, hogy az Országgyűlés a törvényjavaslatot tárgyalja meg és fogadja el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Galambos Dénes képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e most felszólalni. [[V. Németh Zsolt: Köszönöm szépen, elnök úr, most nem kívánok.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A Fenntartható fejlődés bizottságának képviselője nincs a teremben, aki kisebbségi véleményt ismertetett volna. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Megkérdezem, hogy kíván-e valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Ezért a vitát lezárom, és újra megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e élni a felszólalás lehetőségével. [[V. Németh Zsolt jelzésére:]] Igen. Megadom a szót V. Németh Zsolt államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A terméktörvény Ház előtt levő módosítása a termékdíjra kötelezett gazdasági vállalkozások terhének csökkentését célozta meg. Emellett célul tűztük ki az adminisztratívteher-csökkentést, illetve más jogszabályokkal, például az adójogszabályokkal való összhang megteremtését is. Tehát hangsúlyozom: tehercsökkentés volt, és tehercsökkentés a fő célja a jogszabálynak, de most a módosítások révén nemcsak azt tudjuk elmondani, hogy szinte kivétel nélkül tehercsökkentést fogalmazott meg, hanem azt, hogy kivétel nélkül. Ugyanis abban a két tételben, amelyben más egyéb környezetvédelmi célokat megfogalmazva termékdíjcsökkentést javasoltunk, így például a műanyag hordtasakok esetén, illetve a gazdasági reklám célú papíralapú kiadványoknál, ott is elálltunk ettől. Tesszük ezt azért, mert elvi jelentőségű például a hordtasakok esetén, hiszen Magyarország messze megelőzve az Európai Uniót évekkel ezelőtt hathatós intézkedéseket tett, amelynek révén felére csökkent Magyarországon a műanyag zacskók mennyisége. Lesz lehetőségünk az elkövetkező időben, a körforgásos gazdaságra való áttérés kapcsán, az európai uniós jogszabálycsomag elfogadását követően, hogy generálisan áttekintsük ezt a területet.A másik esetben, a gazdaságireklám-hordozók, papír reklámhordozók esetén figyelembe vettük a nyomdaipari vállalkozások kérését is. Úgy gondoljuk, hogy ennek a termékdíjrendezésnek is későbbi időpontban lehet majd lehetősége, szintén a körforgásos gazdasággal összhangban. Köszönöm a vitában elhangzott támogató véleményeket, és kérem, hogy holnapi napon a szavazáskor is ugyanezt tegyék. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, V. Németh Zsolt államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2016. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. Az Igazságügyi bizottság által benyújtott előterjesztés H/17398. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e felszólalni az Igazságügyi bizottság részéről. [[Dr. Vejkey Imre nemet int.]] Nem kíván felszólalni. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, a kormány részéről kíván-e felszólalni államtitkár úr. [[Dr. Völner Pál nemet int.]] Jelzi államtitkár úr, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kreszta Traján román nemzetiségi szószóló úrnak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának. Öné a szó, Kreszta Traján.
Onorată Adunare Națională, Onorate Domnule Președinte, Doamnelor și Domnilor! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. OGY határozat 44-45. §-a alapján lefolytatta az Igazságügyi bizottság által benyújtott H/17398. számú határozati javaslat részletes vitáját. A izottság a határozati javaslatot megvizsgálva megállapította, hogy az megfelel a házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A bizottság nem nyújt be részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot. A bizottság a határozati javaslat részletes vitáját 2017. október 10-én lezárta. A B/14301. számon beterjesztett beszámoló és az elmúlt év tapasztalatai alapján a bizottság tartalmasnak és eredményesnek értékelte az alapvető jogok biztosa nemzetiségi ügyekben illetékes helyettese és hivatala tevékenységét, valamint a Magyarországi nemzetiségek bizottságával való együttműködését.Mindezek alapján az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága támogatja az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2016. évi tevékenységéről szóló beszámoló plenáris ülésen történő elfogadását, az Igazságügyi Bizottság által benyújtott H/17398. sz. határozati javaslat megszavazását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Vă mulțumesc pentru atenția cu care m-ați onorat! [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megkérdezem, hogy ki kíván élni a felszólalás lehetőségével. [[Dr. Vas Imre jelentkezik.]] Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Az általános vita alkalmával az alapvető jogok biztosa az általa készített jelentéshez szóbeli kiegészítést tett, egyben eredményesen megválaszolta a beszámolóval összefüggésben felmerült kérdéseket. A beszámolóban foglaltakra tekintettel kijelenthető, hogy az alapvető jogok biztosa és helyettesei feladataikat magas szinten végzik, a beszámolójuk részletesen ismerteti a legapróbb tárgyköröket is. Ezért kérem, hogy szavazatukkal támogassák a határozati javaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Vas Imre képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Újra megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[A jelentkező dr. Vejkey Imrének:]] Tessék benyomni a gombot! Köszönöm szépen. Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, bizottsági elnök úrnak, KDNP.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Két hozzászólást hallottunk, egyrészt román szószólótársunktól, másrészt Vas Imre képviselőtársunktól a Fidesz részéről. Mindketten támogatják az alapvető jogok biztosának és helyettesének 2006. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló határozati javaslatot. Kérem, hogy azon frakciók is, amelyek most nem szólaltak fel ezen kérdés kapcsán, a holnapi nap során támogassák. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Vejkey képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény jogharmonizációs célú módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/16275. sorszámon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. [[19.00]] Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság október 12-én megtárgyalta a T/16275. számon benyújtott, a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény jogharmonizációs célú módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 23 igen szavazattal, 4 nem ellenében, valamint tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza az Igazságügyi bizottság által javasolt, főként nyelvhelyességi, technikai és jogi pontosításokat. Az előttünk fekvő javaslat az Európai Unió tagállamainak vállalkozásait érintő fizetésképtelenségi eljárásokkal összefüggésben állapít meg nemzeti kiegészítő szabályokat az Európai Parlament és a Tanács 2015/848. rendeletével összefüggésben, amely az európai uniós rendelet korábbi, 1346/2000/EK tanácsi rendeletét váltotta fel.Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat elősegíti a hatékonyabb információáramlást, valamint csökkenti a nemzetközi eljárásokban felmerülő költségeket, ezért, kérem, járuljanak hozzá az előterjesztés elfogadásához. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Jó estét kívánok! Köszönöm szépen a türelmüket. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e hozzáfűzni valamit. [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Államtitkár úr feje csóválásával kifejezi akaratát. Köszönöm szépen. Minthogy az előterjesztő nem szólalt föl, nem mondott zárszót, a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót, most képviselői felszólalások következhetnek. Kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség, de azért nem probléma ez, mert nem is jelentkezett senki kétperces felszólalásra. Sőt, ha továbbmegyek, megkérdezem a tisztelt Országgyűlés jelen lévő tagjait, hogy bárki, bármely képviselő kíván-e bármely formában hozzászólni. [[Nem érkezik jelzés.]] Mérsékelt örömmel állapítom meg, hogy itt ugyanaz az eredmény, mint a kétperceseknél. Így aztán a vitát lezárom. Államtitkár urat kötelességem megkérdezni. [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Most keze mozgatásával fejezi ki ugyanazt, mint az előbb feje csóválásával. [[Derültség.]] Így aztán konstatálhatjuk, hogy a vitát nyugodtan lezárhatom. Önöket meg arról tájékoztathatom, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17165. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Elsőként a vitában a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, maximum 15 percben. Vas Imre képviselő úr, a bizottság előadója jön. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a házszabályi rendelkezések alapján megtárgyalta a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/17165. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 23 igen szavazattal, 5 nem ellenében fogadta el.Az összegző módosító javaslat tartalmazza az Igazságügyi bizottság részletes vitát lezáró módosító javaslatát, amely nagyrészt kodifikációs és technikai jellegű pontosításokat tartalmaz. Tartalmi szempontból kiemelendő, hogy a fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvény vonatkozó rendelkezése előírná, hogy a kötelező elektronikus kapcsolattartásról szóló közjegyzői tájékoztatáshoz kapcsolódóan figyelmeztetni szükséges a felet, hogy amennyiben nem elektronikus úton nyújtja be a beadványt a bírósághoz, annak is az eljárás megszüntetése lesz a következménye az új Pp. alapján.Az új Pp. és a csődtörvény módosított rendelkezéseihez kapcsolóadóan a Törvényalkotási bizottság módosító javaslata a munkavállaló jogi védelme érdekében a felszámoló kötelezettségévé teszi, hogy a vitatással egyidejűleg tájékoztassa a munkavállalót a perindítás szükségességéről és határidejéről. Tisztelt Képviselőtársaim! Összességében elmondható, hogy a javaslat nagy részben kodifikációs és technikai jellegű pontosításokat tartalmaz, az érdemi módosítások pedig az állampolgárok érdekeit védik. Erre való tekintettel kérem szíves támogatásukat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Államtitkár úr? [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Jelzi államtitkár úr, hogy nem kíván hozzászólni. Kétperces hozzászólásra senki nem jelentkezett. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Kérdezem a tisztelt Országgyűlés jelen lévő tagjait, kíván-e valaki hozzászólni. [[Nem érkezik jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úrtól megkérdezem... [[Dr. Völner Pál nemet int.]] Jelzi, hogy semmit nem kíván mondani - nincs is mihez. Így aztán tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a költségmentesség és a költségfeljegyzési jog polgári és közigazgatási bírósági eljárásban történő alkalmazásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17167. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. 15 perce van, hogyha kihasználja, egyébként pedig Vas Imre képviselő úron múlik, hogy ebből mennyit használ föl. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Igyekszem nem kihasználni a teljes időt. Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság megtárgyalta a költségmentesség és költségfeljegyzési jog polgári és közigazgatási bírósági eljárásban történő alkalmazásáról szóló T/17167. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 22 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 6 tartózkodás mellett fogadta el.A Törvényalkotási bizottság külön módosító javaslattal nem élt, így az összegző módosító javaslat kizárólag az Igazságügyi bizottság részletes vitát lezáró módosító javaslatát tartalmazza. A kodifikációs, technikai pontosítások mellett a javaslat lényegi pontja, hogy a gondnoki perekben a költségmentesség az ügygondnoki díjra is kiterjed. Az ügygondnok a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény szabályai szerint a gondnoksági perek rend szerinti résztvevőjének minősül. Mivel a gondnoksági perrel elérni kívánt cél a perindítás nélkül nem érhető el, így a gondokolt peres feleket az ügygondnoki díj viselése alól is mentesíti, ugyanis a Pp. főszabálya szerint a tárgyi költségmentesség az ügygondnoki díjra nem terjed ki. Tisztelt Képviselőtársaim! Összességében elmondható, hogy a javaslat nagyrészt kodifikációs és technikai jellegű pontosításokat tartalmaz, az érdemi módosítás pedig az állampolgárok érdekei szempontjából fontos. Erre való tekintettel kérem, támogassák a törvényjavaslat elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm, képviselő úr. [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Völner államtitkár úr nem kíván hozzászólni. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Kétperces felszólalásra nem jelentkezett senki. Megkérdezem, a tisztelt képviselők közül kíván-e valaki hozzászólni a napirendi ponthoz. [[Nem érkezik jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. [[19.10]] Államtitkár úrral már gyakorló párosként megállapítjuk, hogy nem kíván hozzászólni, én meg tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény, valamint az azzal összefüggő egyes törvényi rendelkezések módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17570. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, maximum 15 perces időkeretben. Szólítom Galambos Dénes képviselő urat, a bizottság előadóját. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a házszabályi rendelkezések 46. §-a alapján megtárgyalta a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. számú törvényt - röviden Tpvt. -, valamint az azzal összefüggő egyes törvényi rendelkezések módosításáról szóló T/17570. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. A Törvényalkotási bizottság külön módosító javaslattal nem élt, így az összegző módosító javaslat kizárólag a Gazdasági bizottság részletes vitát lezáró módosító javaslatát tartalmazza. A kodifikációs, technikai pontosítások mellett a javaslat alapját a Tpvt. tartalmazza, és igazodik a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény a Kp. rendszeréhez, amely a vidéki törvényszékekről elveszi a közigazgatási peres eljárást, a közigazgatási ítélkezést. A Kp., tehát a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény a közigazgatási és a munkaügyi bíróságok határozatával szembeni fellebbezés elbírálására a Fővárosi Törvényszék kizárólagos illetékességét írja elő. A vidéki törvényszékeken így a jövőben nem lesz szükség közigazgatási bírákra, így a kijelölésükre sem. Mivel a Tpvt. kifejezetten közigazgatási pert szabályoz, abban a közigazgatási bíróra és a szemléletére van tulajdonképpen szükség. A közigazgatási perrendtartásról szóló törvény célja volt az ügytípusok és velük együtt a szakértelem koncentrálása. A módosító javaslat ehhez igazítja az érintett illetékességi szabályt, a versenyjog közigazgatási vetületeinek minden elemét a Fővárosi Törvényszékhez telepíti, előmozdítandó a versenyjogi tudás összpontosítását. Tisztelt Képviselőtársaim! Összességében elmondható, hogy a javaslat nagy részben kodifikációs és technikai jellegű pontosításokat tartalmaz, az érdemi módosítás pedig az ügytípusok és vele együtt a szakértelem koncentrálását szolgálja, amely a magasabb színvonalú, hatékonyabb és egységesebb igazságszolgáltatást segíti elő. Erre is tekintettel és a szakmai érvekre feltétlenül figyelemmel kérem szíves támogatásukat a törvényjavaslathoz. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Előterjesztőként megkérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e reagálni az államtitkár úr. [[Dr. Völner Pál: Nem most.]] Válaszolja, hogy nem most. Minthogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót, képviselői felszólalások következhetnek. Kétperces felszólalásra nem jelentkezett senki. Kérdezem, a tisztelt jelen lévő képviselők közül bárki kíván-e szólni. [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úrnak joga van, de egyébként ezzel nem kívánt élni, hogy most itt hozzászóljon, így aztán, tisztelt Országgyűlés, tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Igazságügyi bizottság 10/2014-2018. IUB számú általános érvényű állásfoglalás elutasítására vonatkozó Ü/17807. számú kérelem tárgyalása, amelyet az LMP képviselőcsoportja kezdeményezett. A vitában elsőként a döntést indítványozó képviselőcsoporthoz tartozó képviselő, majd az Igazságügyi bizottság előadója szólhat. Ezt követően kerül sor a képviselői felszólalásokra. Megadom a szót, tisztelt Országgyűlés, Ikotity István képviselő úrnak, az Országgyűlés jegyzőjének. Ötperces időkeret áll rendelkezésére. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az LMP országgyűlési képviselőcsoportja a házszabályi rendelkezések értelmezéséért felelős Igazságügyi bizottság állásfoglalását kérte az országgyűlési törvény tárgyi, képi vagy hanghordozó útján történő szemléltetésre vonatkozó szabályaival kapcsolatban. A házvezetés szemléltetéssel kapcsolatos gyakorlatában jelenleg ugyanis a zéró tolerancia elve érvényesül. Az ülésvezetés már egy papírlap felemelését is szemléltetésnek tekinti. Erre példa Szél Bernadett 2017. április 19-i felszólalása, illetve előzetes engedélyezés, szemben az országgyűlési törvény 38/A. § (4) bekezdésével, a felszólaló álláspontjának kifejtéséhez szükséges mértékben történő szemléltetést sem teszi lehetővé, hanem előre meg nem ismerhető kritériumok és jogorvoslat nélkül korlátlan teret biztosít a házelnöki mérlegelésnek a képviselői szólásszabadság megjelenítési formáinak korlátozására. Ilyen például a 2017. március 6-i ülésnapon Schmuck Erzsébet „Önök szerint lehet-e zöldfelület nélkül élni?” című interpellációja. Az Országgyűlés hatékonyságát, zavartalan működését, tekintélyét és méltóságát nem zavaró módon és tartalommal történő szemléltetés megtiltásának, illetve szankcionálásának jelenlegi gyakorlata alkotmányosan bizonyosan nem igazolható, amellett, hogy szükségtelen és aránytalan korlátozás, a parlamenti tagok politikai véleményalkotásának és kifejezésének illegitim kontrollját jelenti. Az LMP éppen ezért kérte az Igazságügyi bizottságot, hogy értelmezze állásfoglalásában a vonatkozó házszabályi rendelkezéseket, és jelölje ki a képviselői szólásszabadság megjelenítési formájára lehetséges korlátozásának terjedelmét és kereteit. A bizottság 2017. október 2-i állásfoglalása szerint a szemléltetés kereteinek meghatározásakor minden ügy az eset összes körülményének figyelembevételével a maga egyediségében vizsgálandó és ítélendő meg. A bizottság véleménye szerint ennek során az indoklásban szereplő történeti előzmények és nemzetközi gyakorlat jelenthet iránymutatást. A bizottság 2017. október 2-i állásfoglalása szerint a szemléltetés kereteinek meghatározásakor minden ügy az eset összes körülményének figyelembevételével a maga egyediségében vizsgálandó és ítélendő meg. A bizottság véleménye szerint ennek során az indoklásban szereplő történeti előzmények és a nemzetközi gyakorlat jelenthet iránymutatást. A felszólaló álláspontjának kifejtéséhez szükséges mérték megítélése vitathatatlanul értelmezési kérdés, így mérlegelési jogkört igényel. Azonban a bizottság nemzetközi és magyar jogtörténeti példákat hozó állásfoglalása éppen magával a problémával nem foglalkozik. Mi biztosítja egy végső soron házelnöki mérlegeléstől függő előzetes, lényegében tartalmi kontrollt gyakorló engedélyezésre épülő rendszerben a részrehajlás nélküli megítélés követelményének érvényesülését? Az állásfoglalás találomra felhozott nemzetközi példái bizonyosan nem. Mennyiben releváns például a hazai gyakorlatra, hogy az állásfoglalás szerint az izraeli knesszet tagjai nem mutathatnak be semmilyen tárgyat a plenáris ülésen, ellenben a német Bundestag elnöke általában nem kifogásolja a kisebb tárgyak felmutatását? Fontosnak tartom, hogy az Igazságügyi bizottság 10/2014-2018. IUB állásfoglalásának elutasításával az Országgyűlés felhívja a figyelmet a szemléltetéssel kapcsolatos szabályozás abszurditására és az önkényes házvezetési gyakorlat fenntarthatatlanságára. Ezért kérem képviselőtársaimat, hogy a szavazás során is majd ennek a határozatnak az elutasítását támogassák. Köszönöm a figyelmüket. [[19.20]]
Nagyon szépen köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most az Igazságügyi bizottság elnökének, Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP képviselőjének adom meg a szót. Maximum öt perce van, elnök úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Igazságügyi bizottság a Lehet Más a Politika ügyrendi indítványára megvizsgálta és értelmezte az Országgyűlésről szóló törvény szemléltetésre vonatkozó szabályait. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A bizottság általános érvényű állásfoglalásban rámutatott arra, hogy a törvény egyértelműen fogalmaz, amikor kimondja, hogy a plenáris és bizottsági ülésen történő szemléltetés főszabály szerint nem alkalmazható. Ugyanakkor a törvény további rendelkezése megteremti annak lehetőségét, hogy kivételes esetben, amikor elengedhetetlen a szemléltetés alkalmazása a felszólaló álláspontjának alátámasztására, kibontására vagy megértésére, a Házbizottság vagy az országgyűlési bizottság a tilalom alól felmentést adhat. A szemléltetés alkalmazása a bizottság tagjainak álláspontja szerint abban az esetben elengedhetetlen, ha a felszólaló álláspontjának megértése tárgyi, képi vagy hanghordozó eszköz használata nélkül nem lehetséges. A szemléltetés rendeltetése tehát, hogy a felszólaló álláspontját teljesebbé tegye, annak kibontását feltétlenül szükséges mértékben elősegítse. Ez a célhoz kötöttség azt is magában foglalja, hogy a szemléltetés nem lehet öncélú, vagyis nem irányulhat önmagában a parlamenti munka szándékos akadályozására, provokatív figyelemfelkeltésre vagy politikai haszonszerzés céljára, vagy a sajtónyilvánosság fokozottabb érdeklődésére, ez ugyanis alapjaiban sértené a többi képviselő méltóságát és magának az Országgyűlésnek mint intézménynek a tekintélyét, egyúttal aláásná a képviseleti demokráciába vetett bizalmat. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A bizottság tagjainak álláspontja szerint a parlamenti beszédjog, a véleménynyilvánítás jogának gyakorlása nemcsak jogosultságokkal, hanem egyidejűleg kötelezettséggel és felelősséggel is jár, amelynek terjedelme függ az adott helyzettől, az alkalmazott eszközöktől és a kontextustól, amelyben létrejött. Ezért az Igazságügyi bizottság állásfoglalásában kimondta, hogy a megítélése egzakt szempontból nem állapítható meg, csak az adott eset összes körülményeire tekintettel az adott ügy egyedileg vizsgálható és vizsgálandó minden esetben. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megkérdezem, a frakciók, illetve a független képviselők részéről kíván-e valaki felszólalni. Nem tiszteletlenségből, de a független képviselőket azért kellett megszólítanom, mert ide van írva, de egyébként egy árva szál független képviselő sincs a teremben, tehát akkor ez értelmileg itt nyilvánvalóan nem játszik szerepet. Ezt azért mondtam ilyen hosszan, hogy legyen ideje gondolkodni a többi nem független képviselőnek, hogy kíván-e szólni, és máris találat, mert a KDNP nevében képviselőként Vejkey Imre képviselő úr kért szót, akinek természetesen szívesen megadom a szót, bár bizottsági elnökként még van módja a későbbiekben is szólni. [[Dr. Vejkey Imre: Akkor majd bizottsági elnökként később.]] Nagyon szépen köszönöm. Megállapítom, hogy senki nem kíván a témához hozzászólni a jelen lévő képviselők közül, így aztán megkérdezem Ikotity képviselő urat, hogy kíván-e reagálni arra, ami elhangzott. [[Ikotity István: Igen.]] Parancsoljon! Kettő perce van.
Sokkal rövidebb leszek. Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Az a helyzet, hogy az, ami elhangzott, pont az volt, amit a fölvetésemben kritizáltam. Jelen pillanatban úgy érezzük, hogy a magyar parlamentben a képviselőnek nincs meg az a szabadsága, hogy akár csak a legegyszerűbb módon is szemléltessen. Ismételten kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy ezt a rendkívül rossz precedenst utasítsuk el a holnapi napon történő szavazás keretében. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Vejkey elnök úr mint az Igazságügyi bizottság elnöke reflektálhat az elhangzottakra. Kettő perce van. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem értek egyet Ikotity István képviselőtársammal abban, hogy nincs meg a szabadság a szemléltetésre. Álláspontom szerint megvan a szabadság. De amint mondtam, a szabadság kötelezettségekkel is jár, tehát megvan ennek a szabadságnak az eljárási rendje, az, hogy ezt a Házbizottságnál be kell jelenteni. Amennyiben bejelentik a Házbizottságnál, akkor a Házbizottság dönthet róla, illetve amennyiben nincs egyezség, akkor maga az elnök úr. A helyzet az, hogy az sem teljességgel helytálló, hogy valamennyi esetben, ha bejelentés van, akkor elutasításra talál a bejelentés. Tudnék példákat mondani, most éppen egy jobbikos példa jutott eszembe. Amikor egy Honvéd-sálat, relikviát akartak bemutatni, mely Puskáshoz kötődött, arra a Házbizottság, illetve a házelnök úr a hozzájárulását adta, és be tudták mutatni az akkori felszólalásukhoz. Tehát igenis vannak olyan esetek, amikor a Házbizottság úgy dönt, hogy van erre lehetőség. Ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy az LMP képviselőcsoportjának kérelmét utasítsa el, fenntartva ezzel bizottságunk álláspontját. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, elnök úr. Tájékoztatom önöket, hogy a döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ikotity István képviselő úr, az LMP képviselője: „Ördögűzés a Parlamentben” címmel. Öt perce van. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Egy múlt heti esetre most van legelőször alkalmam reagálni, hiszen egy esetre lehetőség szerint ott kell reagálni, ahol az elhangzott, ez pedig a múlt hét elején Aradszki András államtitkár úrnak a felszólalása, amelyben olyan, a kereszténységet durván sértő és egyébként őt magát, valamint valamennyi embert és valamennyi magyart is sértő kijelentéseket tett, amelyekre valamilyen módon helyben is reagálni kell. Két nagy csoportja van annak, amikre reagálni szeretnék. Az első az, hogy Aradszki úr azt vetette föl, hogy különböző vallási eszközöket használjon politikai ellenfeleinek az ellehetetlenítésére. Ezzel a következő aggályok vannak. Legelőször is volt egy olyan kijelentése, miszerint a rózsafüzér a legjobb módszer az ördög ellen, és állítása szerint Soros György maga az ördög - szó szerint így fogalmazott -, ezért a legjobb módszer ez lehet ellene, és majd meg is látja ennek a hatását. Elsősorban azt szeretném ezzel kapcsolatban mondani, hogy az ehhez hasonló és minden vallási imádság, ami a rózsafüzérben elhangzik, egy elmélkedő imádság. A lényege az, hogy a saját maga megjavítására, a benne lévő rossz legyőzésére és fejlődésére koncentráljon elsősorban. Aki egy szemlélődő imádságot mágikus eszköznek tekint, miszerint ez majd elűzi az ördögöt, ahogy valamiféle népi babona vagy valamiféle törzsi vallás eszköztára, nos, ennek a Parlament falai közötti megjelenése egyenlő a neopogánysággal. Egy ilyen mágia használata - márpedig ezt mágikus értelemben használta - teljesen elfogadhatatlan, és azt a képet festi akár a keresztények, akár a teljes magyar közönség számára, aki a parlamenti közvetítést nézi, hogy ez valamiféle kifejezése annak, hogy ő maga keresztény. A KDNP nevében tette meg a felszólalását. Szeretném jelezni, hogy ez nem egy keresztény magatartás, és azt is szeretném jelezni, hogy ez teljesen méltatlan egy parlamenti képviselőhöz. Ha állna ehhez hasonló tétel, hogy valamiféle erkölcsi értelemben vett rossz, akkor erre megvan az egyháznak a tanító hivatala, amely meg tudja tenni a maga megnyilatkozását. Az, hogy egy politikus vallási eszközöket használ a saját céljai elérésére, az ellenfelei ellehetetlenítésére, teljesen elfogadhatatlan - ez az egyik. A másik: ha ennek a KDNP-s képviselőnek az lett volna a célja, hogy javítson ezen a helyzeten saját magát kereszténynek vallva, és hogy keresztényként viselkedjen, nyilván az lett volna a szándéka, hogy a megtérésre buzdítsa a szóban forgó, sátánnak nevezett illetőt. De nem ez volt a célja. A célja egyértelműen az volt, hogy őt rossz színben tüntesse fel, gyűlöletet keltsen, és olyan helyzetbe hozza, olyan összefüggésbe tegye, amely alapján ő állítható be rossznak. Ez megkérdőjelezhetetlenül így van. [[19.30]] Ezért ilyen szempontból is azt gondolom, hogy nem csak az ügynek, a kereszténység ügyének ártott, nemcsak a magyar parlament tekintélyét rombolta, nemcsak a saját pártjának ártott ezzel a megszólalással, amivel gyakorlatilag egy ilyen neopogány babonát vezetett be, hanem, meggyőződésem, hogy saját magának is ártott. Azt gondolom, Aradszki Andrásnak ezt végig kellene gondolnia, hiszen az, hogy mit tesznek elé és mit olvas fel, az ő felelőssége. Az, hogy ezt nem tudja, ezzel nincs tisztában, az az ő felelőssége, ennek utána tud nézni.Az a következmény, ami viszont az egész Országgyűlést, saját pártját, a parlamentet, a magyar társadalmat érte, azt gondolom, olyan, ami mindenképpen kiigazításra szorul. Ezúton itt parlamenti képviselőként is kérem Aradszki Andrást, hogy lehetőség szerint a lehető legközelebbi alkalommal ezt a kijelentését korrigálja, és tisztázza ezt a helyzetet, hogy miért használt föl ilyen eszközöket, és miért akart ezzel ártani ilyen módon bárkinek is. Elnök úr, köszönöm a szót.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik képviselője: „A Soros-terv után, mikor kezdenek el végre egy Dél-Somogy-tervről is konzultálni?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Előrebocsátom kormánypárti képviselőtársaim kedvéért, hogy nevezett filantróp álarcba bújt pénzügyi vámpírt már akkor sem szerettem, amikor önök vagy az önök pártjaiba tartozó egyesek még a tenyeréből ettek, pedig nem vagyok egy idős ember. Viszont nem szeretjük itt a Jobbik padsoraiban a néphülyítő demagógiát, és azt sem, hogy ezzel az úgynevezett konzultációval akarnak itt Magyarországon elkenni nagyon-nagyon fontos dolgokat, és nem a lényegről beszélni.A lényegről kellene beszélni, ott, vidékemen, Dél-Somogyban is, mert az ember valamit kell hogy mondjon, mondjuk, egy köztéri fogadóórán annak a fiatal anyukának, aki karonülő gyermekével ugyan aláírja a béruniós kezdeményezésünket, de azt mondja, hogy férjével és a másik két gyermekkel együtt mennek ki Nyugatra. Valamit kellene mondani annak a szülőpárosnak is, akiknek négy gyermekéből három már kint van Nyugaton. Ezekkel a kérdésekkel kellene foglalkozni, illetve Dél-Somogy problémáival, mert már sokadszorra mondom itt a parlamentben, az Ormánság el fogja nyelni azt a tájegységet is, ha kormánypárti padsorokból nem kap Somogyország déli fertálya kellő figyelmet.Beszéljünk akkor itt a konkrét számokról is! Az Eurostat adatai szerint a térség 11 állama közül GDP/fő arányosan 2010-ben Magyarország még a negyedik helyen szerepelt, mostanra a nyolcadik helyre csúsztunk vissza. Az egy főre jutó fogyasztás tekintetében ötödikek voltunk 2010-ben, a majdnem elmúlt „nyócév” hatására viszont a nyolcadik helyen vagyunk itt is, egy szinten egyébként Romániával, csak Bulgáriát és Horvátországot előzzük meg.Arról kellene beszélni, arról kellene konzultációt folytatni, hogy hogyan lehetséges az, hogy a szlovák nettó átlagbérek havonta most már legalább 100 eurót rávernek a magyarra. Arról kellene beszélni, hogy a 263 európai uniós régió közül szűkebb pátriám, a Dél-Dunántúl hogyhogy ott szerepel a szégyenletes tizedik helyen hátulról, nyilvánvaló módon. Arról kellene beszélni, hogy a K+F szektorra fordított kiadások éves szinten Magyarországon alig haladják meg a 300 eurót, de ez a Dél-Dunántúlon, írd és mondd, összesen csak 42 euró. Hogy lesz ebből azon a tájegységen, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, mondjuk, felvirágzás? Nyilván így sehogy.Arról kellene beszélni, hogy a Dunántúl 9 megyéjében 69 járásából 12 fejlesztendő vagy komplex programmal fejlesztendő járás van, és ebből a 12-ből ott van tulajdonképpen a horvát határ mellett, a Dráva mentén 5 egy csoportban, mintegy válságrégiót alkotva. És hozzátetszem, hogy választókerületemben található ebből az 5 járásból 3, a Csurgói, a Nagyatádi, a Barcsi, és melléjük csatlakozva ott a szomszédos Baranyában a Szigetvári és a Sellyei járás.Arról kellene beszélni, hogy miniszterelnök úr itt széles vállú, izmos nagyvárosokról beszél, de akkor mi lesz azokkal a kistelepülésekkel, mondjuk, a választókerületemben található 55 darab ezer fő alatti kistelepüléssel, ahol tulajdonképpen semmi nincsen, mert mindent megszüntetnek. Ezekről a kérdésekről kellene beszélni, valamint például arról, hogy miért kell az előbb említett fiataloknak innét, Magyarországról elmenni ahhoz, hogy megvalósítsák, mondjuk, Angliában vagy Németországban a „három szoba és négy kerék” orbáni álmát. Aztán arról is kellene beszélni, hogy létezik-e valóban meghatározó mértékben középosztály ott, Dél-Somogyban. Azt látni, hogy sajnos nincsen. Egy latin-amerikai társadalom képe bontakozik ki, mondjuk, a szemlélődő előtt. Óriási a munkanélküliség, amekkorával csak az ország északkeleti csücskében találkozhatunk. Kevés az egyéni vállalkozó, és ha ők nem a kormánypárti potentátok hátsóját nyalják, akkor bizony a részükre se pályázat, se közbeszerzés nincs. Tehát megnézhetik magukat. Arról kellene beszélni, hogy ha tovább folytatódik a szolgáltatások, az oktatásügy, az egészségügy, a különféle hivatalok koncentrációja, akkor mi lesz a mostani rossz infrastruktúra mellett ezekben a kistelepülésekben élő emberekkel. Arról kellene beszélni, hogy jogos-e, amikor úgy érzik magukat, hogy a világból kirekesztették őket, egyfajta másodrendű állampolgárai ennek a magyar hazának, amit egyébként ők is visznek a hátukon, vagy vinnének a hátukon, ha hagynák őket. Arról is kellene beszélni, hogy mi van, mondjuk, akkor a cigány integráció ügyével ott, Dél-Somogyban, de jól látjuk, hogy kormánypárti részről erre fogadókészség nincs. Annyit tudunk ígérni, hogy a Fidesz menni, mi jönni, a fal állni, a tolvajok ülni, bizony-bizony a bérek pedig emelkedni fognak. Köszönöm a figyelmüket. [[Farkas Gergely tapsol.]]
Köszönöm szépen. Farkas Gergely képviselő úr, a Jobbik képviselője, napirend utáni felszólalásra jelentkezett: „A Jobbik 21. századi pártként szembenéz a 21. század új kihívásaival - IV. rész” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Felszólalássorozatom negyedik részéhez érve engedjék meg, hogy az úgynevezett sharing economyról, a közösségi vagy más néven megosztáson alapuló gazdaságról mondjak néhány szót, a XXI. századi kihívások és lehetőségek egyik elemként. Mit kell értenünk a megosztáson alapuló gazdaságon? Ha a fogalmat nézzük, lényegében egy olyan gazdasági és szociális rendszert jelent, amely az árukhoz és szolgáltatásokhoz, az adatokhoz és a tudáshoz egy másokkal megosztott, azaz közösségi hozzáférést tesz lehetővé. Olyan internetre és okostelefonos alkalmazásokra épülő gazdasági tevékenységről van tehát szó, amin keresztül az emberek olyan árukhoz és szolgáltatásokhoz juthatnak hozzá, amiket korábban inkább személyes jelenléttel vettek meg. Azt tapasztalhatjuk, hogy ez a közösségi gazdaság a fiatalok körében és a médiában is rendkívül népszerű, és az egész világon elterjedt jelenség. Kínában például egy tanulmány szerint 40 százalékkal nőtt a sharing economy-szerű tranzakciók értéke évente, és 2025-re az ország GDP-jének 20 százalékát adhatja már.Sokatmondó elemzés az is, miszerint 2025-re a jelenlegi 28 milliárd euróról 570 milliárd euróra, azaz hússzorosára emelkedhet az európai sharing economy 5 legjelentősebb ágazatának, a közösségi finanszírozás, közösségi alapú szállásmegosztás, személyszállítás, on demand háztartási és szakmai szolgáltatások összes tranzakciója. A mindennapokban találkozhatunk vele, hiszen a legkülönbözőbb területeken kerül elő. Vegyünk csak néhány ismert példát, személyszállítás, használtáruk-kereskedelem, parkolás, idegenvezetés, kisállatmegőrző, sporteszközbérlés, étkezés, autóbérlés, szolgáltatások, befektetés, mikrohitel, használt ruha, házhoz szállítás, szállás, de már kertet, barkácseszközöket és millió más dolgot is lehet ily módon megosztani.A tapasztalat ugyanakkor sajnos azt is mutatja, hogy ezzel a szektorral és képviselőivel politikai szinten nem igazán állnak szóba. Sőt, jelentőségüket próbálják minél inkább kisebbíteni, holott hatalmas kitörési pontot jelenthetnek az ország számára. Megmutatkozott ez a hozzáállásbeli különbség a kormány és például a Jobbik között az Uber kapcsán is. Mint ahogy önök is emlékezhetnek rá, míg mi, a Jobbik szabályozni szerettük volna az Uber működését, addig a kormánypárt ezt betiltotta. Az akarat hiányzott a Fideszből, és sajnos ez sok más területen is megnyilvánul.A Jobbik meggyőződése ezzel szemben, hogy ha a világban egyedülálló módon elsőként Magyarország megteremtené a közösségi gazdaság keretszabályozását, azzal Magyarország az ilyen jellegű startupok paradicsoma lehetne, ami még komolyabb gazdasági kitörési lehetőség lehet hazánk számára. Milyen új területek jelennek meg, illetve milyen kihívásokra kell megtalálnunk a megoldást a közeljövőben? A lista szinte végtelen, de kiemelhetjük az egyik legfontosabbat, a robotizációt, beleértve a dolgok internetének, vagyis más szavakkal a hálózatba kötött intelligens eszközöknek magasabb szinten történő alkalmazását. [[19.40]] A The World Economic Forum tanulmánya szerint 2020-ig 5 millió munkahely szűnhet meg világszinten. Amennyiben az egyes országok gazdaság- és oktatáspolitikájának adaptációs képessége erős, illetve a munkavállalók átképzése sikeres, úgy 2,1 millió munkahely létrehozására kerülhet sor e szerint a tanulmány szerint. Kulcsfontosságú, hogy a technológiai változásokra és azok következményeire lehetőleg proaktív válaszokat adjunk. Minden országnak törekednie kell, hogy szabályozott mederbe tereljék mind a pozitív, mind a negatív folyamatokat, természetesen az összes érintett bevonásával. A Jobbik ezért proaktív szemléletmódot követve, a gazdaság- és oktatáspolitikájának meghatározása során prioritást szentel a technológiai fejlődés elősegítésére és a következmények esetleg negatív hatásainak csökkentésére. A technológiai fejlődés támogatására számos specifikus gazdaságélénkítő programot kívánunk életre hívni. Így egyebek között célzott integrátori program megvalósítását kívánjuk elérni, többek között a feldolgozóiparban, autógyártás prioritással, mezőgazdaságban, illetve az egészségüggyel kapcsolatos fejlesztések területén. A Jobbik államilag támogatott, minden érintett igényeit figyelembe vevő új képzési és átképzési programok keretében kívánja elősegíteni az új munkakörök betöltését és a munkaképes korú állampolgárok újbóli elhelyezkedését. Úgy véljük, annak érdekében, hogy az új munkakörök létrehozása minél gyorsabban megtörténjen, illetve az állásukat elvesztett állampolgárok minél hamarabb képesek legyenek az új munkakörök betöltésére, óriási felelősség hárul az egyes országok gazdaság- és oktatáspolitikájára. Tisztelt Ház! Nem kétséges, hogy olyan gazdasági potenciáról van szó a sharing economy kapcsán, amely Magyarország számára hatalmas léptékű fejlődést jelenthetne. Ezért, ha valóban XXI. századi pályára szeretnénk állítani hazánkat, akkor mindenképp érdemes mindezeket szem előtt tartani. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Horváth László képviselő úr, a Fidesz képviselője: „Kormányzati segítség az abasári ivóvízszennyezés elhárításában” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Talán Konrad Lorenz mondta, ha nem is szó szerint, hogy az ember azzal van megáldva és megverve, hogy többet tehet, mint amennyit tud, de mondhatnánk azt is egyszerűen, hogy a nem tudás az, ami sokszor az embert bátorrá teszi.Ilyen nem tudásból fakadó bátorság jellemezte azokat a volt szocialista hadiipari tevékenységeket, amelyek többek között a Gyöngyös melletti Abasár felett húzódó Sár-hegy, Pipis-hegy iparterületén volt az ötvenes-hatvanas években. Ez a nem tudás és ez a bátorság tette lehetővé azt, hogy annak idején szerves oldószereket juttassanak be a hegy felszínéről a hegy belsejébe. A valamikori ipari vállalatok persze eltűntek, jogutód nélkül, a szennyeződés azonban maradt, és a szennyeződés 40-50 év alatt a Sár-hegy repedéses kőzeteiben eljutott az ivóvízkutakhoz, nevezetesen 2013 októberében az abasári vízellátást biztosító kutakban jelentek meg ezek a szerves oldószerek, amelyek rendkívül veszélyes mérgek. Első számú rákkeltő anyagok, veszélyességükre jellemző az, hogy nemhogy inni nem lehet belőlük, hanem mosásra, mosakodásra és főzésre sem szabad az ilyen szennyezett vizet használni.Így aztán 2013. október 7-én a helyi lakosság azzal találkozott egyik pillanatról a másikra, hogy ivóvízszükségletét lajtos kocsikból kellett hogy kielégítse. Nagy szerencse, hogy 2013. november 15-éig kellett csak így élniük a helybélieknek, hiszen a kormány gyors segítséget adott a településen élőknek. Ezzel a segítséggel egyébként nemcsak a településen élőkön, hanem a környező települések lakosságán, sőt az egész gyöngyösi térségen is segített, hiszen 260 millió forintból sikerült egyfelől egy új távvezetéket megépíteni, hiszen új, egészséges ivóvizet biztosító bázisról kellett hozni a vizet a vízműtelepre, illetve a vízbázisokat is nagyon gyorsan meg kellett vizsgálni, azoknak a szennyezettségi mértékét is ki kellett deríteni, és a szennyezettség okára is fényt kellett deríteni.Mindezek után a kormányzat - hiszen itt a történet nem ér véget - segítséget nyújtott abban is, hogy a vízelvezetés és a vízrendezés célját szolgáló tervek, engedélyes tervek elkészülhessenek. Ehhez is támogatást adott, illetve pár héttel ezelőtt egy újabb döntés értelmében további 600 millió forintot bocsátott egyfelől a szolgáltató rendelkezésére, hiszen a szennyezett kutakból feltörő vizek, vízbetörések, suvadások, illetve földcsúszások veszélyeztetik egyrészt a most szolgáltatást nyújtó, egészséges vizet biztosító vízműtelepnek a különféle felépítményeit, berendezéseit, másfelől ezek a vízbetörések szükségessé tették a felszíni vizek elvezetésének az újragondolását is, hiszen pincékbe, lakóházakba betörve további károkat tudnak okozni.Ez idáig mindösszesen közel 900 millió forintot biztosított a kormány ennek a vízszennyezésnek a rendezésére, de valószínű, hogy a beavatkozás folyamata több évtizedes lesz. Szakértők szerint, ha nincs meg ez a folyamatos beavatkozás, a további terjedés nem elkerülhető, és jól hallják a számot képviselőtársaim, ennek a szennyeződésnek a 300-400 éves jelenlétével kellene számolni.Köszönjük a kormányzat segítségét nem csak az abasáriak, a környékbeliek, a gyöngyösi térségben élők nevében is, és nagyon reméljük, hogy ilyen ketyegő bombák nincsenek máshol, nem maradtak a szocialista rémálom után újabb taposóaknák. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Tájékoztatom önöket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat, hogy az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Jó éjszakát kívánok mindenkinek! [[Az ülésnap 19 óra 47 perckor ért véget.]]