[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés nyári rendkívüli ülésének 3. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Z. Kárpát Dániel jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat általános vitájának megkezdése. A törvényjavaslat T/152. számon, az Állami Számvevőszék véleménye pedig T/152/3. számon a honlapon megismerhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy tisztelettel köszöntsem az előterjesztés tárgyalására érkezett Domokos László urat, az Állami Számvevőszék elnökét, Holman Magdolna alelnök asszonyt és Kovács Árpád urat, a Költségvetési Tanács elnökét. Tájékoztatom önöket, hogy a törvényjavaslat tárgyalása során a Költségvetési bizottság jár el törvényalkotási bizottsági jogkörben. Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy az Országgyűlés az előterjesztés 30 órás időkeretben történő tárgyalásáról döntött. A napirendi ajánlás függeléke tartalmazza az időkeret felosztását. Felkérem Földi László jegyző urat, hogy ismertesse a frakciók mai napon rendelkezésre álló időkeretének felosztását, valamint a vita fontosabb szabályait.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napi 11 órás időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 226 perc; a KDNP képviselőcsoportjának 104 perc; a DK képviselőcsoportjának 63 perc; a Jobbik képviselőcsoportjának 50 perc; a Momentum képviselőcsoportjának 50 perc; az MSZP képviselőcsoportjának 50 perc; a Mi Hazánk képviselőcsoportjának 39 perc; a Párbeszéd képviselőcsoportjának 39 perc; az LMP képviselőcsoportjának 37 perc; a független képviselőknek pedig 2 perc áll rendelkezésre. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 30-30 perces vezérszónoki felszólalások idejét is. Tájékoztatom önöket, hogy az egyes ülésnapokon rendelkezésre álló fel nem használt tárgyalási időkeret másnapra nem vihető át. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy amennyiben az európai parlamenti képviselő a képviselőcsoport vezetője útján jelentkezett, úgy felszólalása annak a képviselőcsoportnak a felszólalási idejébe számít bele, amely felszólalóként bejelentette. Amennyiben közvetlenül jelentkezett, úgy felszólalása nem számít bele az időkeretbe, és részére az egy független képviselőre jutó felszólalási idővel megegyező felszólalási időt kell biztosítani, egyenként 7 perces időkeretben. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért nemzetiségi képviselő vagy szószóló felszólalására, valamint a további nemzetiségi képviselői és szószólói felszólalásokra szerdán, csütörtökön és pénteken 20-20 percben, összesen 60 percben kerülhet sor, amely az időkeretbe nem számít bele.
Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitában a mai napon az előterjesztői nyitóbeszédre 40 perces időkeretben; az Állami Számvevőszék elnökének felszólalására 30 perces időkeretben; a Költségvetési Tanács elnökének felszólalására 30 perces időkeretben; a képviselőcsoportok vezérszónoklataira 30-30 perces időkeretben; a Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért nemzetiségi képviselő felszólalására 20 perces időkeretben; majd a további képviselői felszólalásokra az egyes frakciók időkere-tének mértékéig lesz lehetőség. A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van mód. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga Mihály pénzügyminiszter úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének 40 perces időkeretben. Parancsoljon!
Elnök Úr! Tisztelt Elnök Urak! Tisztelt Ház! A 2010-ben hivatalba lépett Orbán-kormány egymást követő 13. költségvetését terjesztem most a tisztelt Ház elé. Megtisztelő ez a feladat, még akkor is, hogyha a tervezési kilátások talán 2008, a legutóbbi gazdasági válság óta nem voltak olyan nehezek és bizonytalanok, mint most. Minden évnek külön története van, más kihívásokkal kellett szembenézni egy mély válság után 2010-ben, mint a már igen jó ütemű növekedés idején. Még nagyobb a különbség, ha azokat a külső hatásokat tekintjük, amelyek hazánkat az elmúlt években érték. A cél és a feladat azonban a polgári kormány számára mindig is világos volt: önálló, értékalapú, a magyar emberek és Magyarország érdekeit szolgáló politikát és gazdaságpolitikát kell követni. Ezekkel az elvekkel nehéz helyzetekben sem szakítunk, nem tettük a járvány idején sem, és kitartunk mellettük a mostani háborús időszakban is. Az elmúlt években a magyar emberek példát mutattak arra, hogyan kell együtt dolgozni egymásért azért, hogy biztonságban lehessünk. Magyarország megállta a helyét, a magyar gazdaság is erős maradt, sőt sikerrel jöttünk ki egy nagyobb gazdasági visszaesésből, mint amilyen a nagy világválság volt. A gazdaság járvány utáni újraindítása kimondottan eredményes volt, 2021-ben már 7,1 százalékos volt a növekedés, ami az idei év I. negyedévére 8,2 százalékra emelkedett. A munkában állók száma is rekordot döntött, és a jövedelmek is jó ütemben nőnek. Az pedig, hogy olyan sok beruházás valósult meg tavaly, mint korábban soha, igen kedvező képet vetített előre. A háború kitörése óta azonban még az eddigieknél is súlyosabb válságokkal és bizonytalanságokkal kell szembenéznünk. Nem láthatjuk a háború végét, ezért azzal kell számolnunk, hogy a konfliktus elhúzódik, a háború és a brüsszeli szankciók gazdasági hatásai is egyre súlyosabbak lesznek. A kormány ezért olyan költségvetésitörvény-javaslatot terjeszt elő, amely számol a bevezetett szankciók hatásaival, a háború okozta energiaválság következményeivel, a háborús inflációval és az Európában kibontakozó gazdasági válsággal. [[8.10]] Számolunk tehát azzal, hogy az a mostani helyzet, amely a magas inflációt és a magas energiaárakat jelenti, valamint a kamatemelések hatása jól láthatóan az Európai Központi Bank vagy éppen a FED esetében tartós marad. Az előrejelzések az elmúlt fél évben sajnos a világgazdaság egészére vonatkozóan is inkább lefelé korrigáltak, felfelé mutató egyetlenegy sem volt. Egyre többen emlegetnek recessziót, ebben a környezetben kell tehát a 2023-as költségvetést is megterveznünk. Mit tehetünk? A kormány ebben a helyzetben is tartja a szavát, ezért a 2023-as költségvetés forrásait azokra a célokra fordítjuk, amelyek a magyar emberek számára a legfontosabbak: a családok támogatására, a nyugdíjak védelmére, a rezsicsökkentés eredményeinek megőrzésére, az ország biztonságának megerősítésére, a munkahelyek megóvására és az újak létrejöttének a támogatására, és nem utolsósorban arra, hogy biztonságos növekedési pályán tartsuk a gazdaságot. Tehát meg kívánjuk védeni az eredményeinket, tartalékot képzünk, segítünk ebben a családoknak és a vállalkozásoknak a vállalkozásoknak abban is, hogy folytassák a megkezdett beruházásaikat , és csökkenteni kívánjuk a kockázatokat. A 2023-as büdzsé mindezeknek megfelelően a rezsicsökkentés és a honvédelem költségvetése. A költségvetésből kiolvasható, hogy ezek azok a legfontosabb gazdaságpolitikai irányok, amelyeket számokba foglaltunk. Az a cél sem változott, hogy megőrizzük az ország stabilitását és tovább javítsuk az egyensúlyi mutatókat, ezért változatlanul fegyelmezett költségvetési politikát folytatunk. A bevételeket növelő intézkedésekhez kiadásokat csökkentő lépéseket társítottunk, így az eredmények megőrzése mellett csökkenteni kívánjuk a hiány és az államadósság mértékét. Tisztelt Országgyűlés! A választás évében is követjük azt a nyolc éve kialakított gyakorlatot, hogy a kormány az év első felében nyújtja be a jövő évi költségvetést az Országgyűlés elé. Fontosnak tartjuk, hogy az emberek, a vállalkozások és az érintett intézmények mielőbb megismerjék a kormány tervezett lépéseit. Olyan törvényjavaslatot nyújtottunk be, amely védi az eddigi eredményeket, gondoskodik a magyar családok biztonságáról, és növekedési pályán kívánja tartani a gazdaságot. A 2023. évi költségvetésitörvény-javaslatban a kormány 4,1 százalékos gazdasági növekedéssel, 3,5 százalékos hiánycéllal, a bruttó hazai termék 73,8 százalékára csökkenő államadóssággal és 5,2 százalékos inflációval számolt. A jövő évi költségvetés szerkezetében jelent változást, hogy a korábbi alapokat két új váltja fel, a Rezsivédelmi Alap, amelyben 670 milliárd forint, és a Honvédelmi Alap, amelyben 842 milliárd forint áll rendelkezésre a szükséges kiadásokra. Az első alap lehetővé teszi, hogy ne a magyar emberek fizessék meg a háború és a brüsszeli szankciós politika árát. Látjuk, hogy az energiaárak elszabadulása komoly csapást jelent egész Európára, a további szankciók pedig még magasabb energiaárakat hozhatnak. Ez ellen védi a magyar háztartásokat a Rezsivédelmi Alap. Az alap célja tehát, hogy a drasztikus és kiszámíthatatlan világpiaci energiaár-emelkedés hatásait mérsékeljük, és ezzel megőrizzük a rezsicsökkentés eddigi eredményeit. Ezzel a családok anyagi biztonságát védjük. Magyarország békéjének és biztonságának megőrzése sem lehet vita tárgya. Ehhez a mai kor kihívásainak megfelelő, modern, erős hadseregre van szükség. Ennek megfelelően a Honvédelmi Alap a haderőfejlesztés forrásait fogja tartalmazni. A két alap finanszírozását olyan megoldások szolgálják, amelyek nem rónak többletterheket a magyar emberekre. Azoktól az ágazatokból várjuk el a nagyobb társadalmi szerepvállalást, amelyek az elmúlt időszakban magas profitot értek el. Ezt jelenti az erre a profitra kivetett különadó intézménye. Tisztelt Ház! Az elmúlt évek gazdaságpolitikai intézkedéseinek köszönhetően 2020-ban a járvány egy dinamikusan, kiegyensúlyozottan növekvő gazdaságot ért. A mostani bizonytalan nemzetközi gazdasági kilátások közepette még jobban látható, milyen előny, hogy jól használtuk fel az elmúlt évtizedet, és nem a 2010 előtti politikát folytattuk. Ennek köszönhető, hogy az orosz-ukrán háború által okozott kedvezőtlen gazdasági folyamatok csak mérsékelten hatnak a magyar növekedésre. Emlékeztetek arra, hogy 2014 és 2019 között átlagosan 4,1 százalékkal növekedett a magyar gazdaság, miközben az Európai Unió átlagos bővülése 2,1 százalék volt. Az államháztartás egyensúlyban volt, az államadósság pedig tartósan és folyamatosan csökkent 80 százalékról 65 százalékra. Magyarország a koronavírus-járvány gazdasági kihívásaira döntő mértékben a saját erőnkre építve megfelelő válaszokat tudott adni. 2020-ban a magyar GDP 4,5 százalékkal csökkent, ami alacsonyabb az 5,9 százalékos uniós visszaesésnél. A 2021-es növekedés pedig az egyik leggyorsabb volt az Európai Unióban. Ezzel a teljesítménnyel hazánk a relatív fejlettséget tekintve visszaelőzte Szlovákiát és megelőzte Portugáliát is. Ehhez teszem hozzá, hogy versenyképességben is erősödni tudtunk, hiszen a 2017-es 52. helyről időközben a 39. helyre lépett elő a magyar gazdaság, tehát a versenyképesség és a hatékonyság erősödése is hozzájárult ahhoz, hogy jobb teljesítményre voltunk képesek. A magyar gazdaságot tehát egy erős gazdasági konjunktúra közben érte az orosz-ukrán háború kitörése és a szankciók által okozott sokkhatás. Ugyanakkor a számos negatív képet vizionáló állásfoglalással szemben az idei év első hónapjaiban is várakozáson felüli eredmények születtek. Ennek megfelelően a munkaerőpiaci helyzet is kedvezően alakul. Idén a foglalkoztatottak száma az első négy hónapban átlagosan közel 4,7 millió fő volt. A munkanélküliségi ráta ezzel párhuzamosan egy év alatt 0,8 százalékponttal, 3,5 százalékra csökkent. Ez továbbra is az egyik legkedvezőbb érték az Európai Unióban. A beruházási ráta, megőrizve a korábbi eredményeket, 27 százalék feletti, így e tekintetben Magyarország az első helyen áll az Európai Unióban. Ha pedig vannak beruházások, akkor a beruházók optimistán tekintenek előre, és úgy ítélik meg, hogy érdemes a magyar gazdaságba befektetni, beruházni. Az idei évre 4,7 százalék körüli bruttó hazaitermék-növekedésre számít a kormány, jövőre pedig a dinamikus növekedés folytatódásával, amint említettem, 4,1 százalékos bővüléssel számolunk. [[8.20]] Tisztelt Ház! 2023-ban a polgári kormány korábbi költségvetéseihez hasonlóan szinte minden terület számára igyekszünk biztosítani azokat a többletlehetőségeket, amivel gazdálkodhat jobb helyzetben, mint egy évvel korábban. Engedjék meg, hogy néhány fontosabb területet kiemeljek ebből a költségvetési javaslatból, és tájékoztassam ezek helyzetéről önöket. Kezdem a családok támogatásával. A költségvetés a mostani rendkívüli helyzetben is kiemelten kezeli a magyar családok, a gyermekvállalás és a gyermeknevelés támogatását. Ezért jövőre 450 milliárd forinttal emelkedik a családpolitikai kiadások összege. Erre a célra 2023-ban 3225 milliárd forint áll majd rendelkezésre, vagyis három és félszer annyi, mint 2010-ben. Ez azt is jelenti egyben, hogy az Európai Unióban arányaiban Magyarország fordítja a legtöbbet a családok támogatására. Jövőre tehát több mint 370 milliárd forintot fordítunk a családokat érintő adó- és járulékkedvezmény fenntartására, a családi adózásra, a legalább négy gyermeket nevelő nők személyijövedelemadó-mentességére és az első házasok kedvezményére, 155 milliárd forintot a 25 év alattiak szja-mentességére. 490 milliárd forintos keret szolgálja az otthonteremtési program folytatását. Ugyancsak folytatódik az otthonfelújítási támogatási program, a falusi CSOK és a lakásépítéshez, új lakás vásárlásához, lakóépület-korszerűsítéshez nyújtott adó-visszatérítési támogatás. A gyermeket vállaló vagy nevelő családok továbbra is élhetnek a családi otthonteremtési kedvezménnyel, a lakáscélú jelzáloghitel törlesztéséhez nyújtott támogatással. Mindemellett tovább növeljük az ápolási és a gyermekek otthongondozási díját, az otthonápolást végzők erőfeszítéseinek elismeréseként. A második nagy terület a nyugdíjasok védelme. A családok védelméhez szorosan hozzátartozik a nyugdíjasok megbecsülése is. A polgári kormány kiemelt feladatának tartja, hogy gondoskodjon a nyugdíjak értékállóságáról, ahogyan azt is szem előtt tartjuk, hogy a nyugdíjasoknak is részesülniük kell a kedvező gazdasági eredményekből, a nehezebb helyzetekben pedig kiemelt védelmet kell kapniuk. Ezeknek a szempontoknak megfelelően a nyugellátásokra jövőre 4900 milliárd forintot fordítunk. Amint az már mindenki által ismert, a baloldal által 2009-ben megszüntetett 13. havi nyugdíj visszaépítését felgyorsítottuk, a teljes havi összeget folyósítottuk a jogosultaknak. Ez természetesen jövőre is megmarad, és az infláció mértékének megfelelően tovább emelkednek a nyugdíjak. Fennmarad a nyugdíjprémium intézménye is, hogy az idős emberek is részesüljenek a gazdasági növekedés eredményeiből. A kormány 2023-ban 4,1 százalékos növekedéssel számolva 25 milliárd forintot helyezett céltartalékba a nyugdíjprémium kifizetésére. A kormány változatlanul biztosítja a 40 év jogosultsági idővel rendelkező nők számára a korhatár alatti nyugellátás igénybevételének lehetőségét is. A központi költségvetés 2023-ban erre 372 milliárd forintot fog biztosítani. Betartjuk azt a 2010-ben tett ígéretet is, hogy megvédjük a nyugdíjak reálértékét. Ez az adatokból is kiolvasható: a jövőre tervezett 5,2 százalékos nyugdíjemelést is figyelembe véve 2010-2023 között 67,6 százalékkal emelkednek a nyugdíjak. A nyugdíjak vásárlóereje pedig a 13. havi nyugdíjat is figyelembe véve mintegy 20 százalékkal javul. Végezetül azokat az idős embereket is támogatja a kormány, akik elérték a nyugdíjaskort, de tovább dolgoznak. Az ő számukra 2023-ban is fenntartjuk a nyugdíjas munkavállalók jövedelmének szociálishozzájárulásiadó- és járulékmentességét. A Nyugdíjbiztosítási Alap fejezetben 2023-ban a különös méltánylást érdemlő körülmények esetén méltányossági alapon megállapított nyugellátásra 300 millió forint, a méltányossági alapú nyugdíjemelésre 900 millió forint használható fel, tehát mindkét keret 100-100 millió forinttal magasabb összegű, mint az idei évben, 2022-ben. Engedjék meg, hogy néhány szót szóljak a védelem területéről! A 2023-as költségvetés egyik kiemelt területe a biztonság. Ezért erre a célra jövőre 50 százalékkal, 460 milliárd forinttal több forrás jut. Ez azt jelenti, hogy a honvédelmi kiadások 2010-hez viszonyítva több mint hatszorosára, 1375 milliárd forintra nőnek. A rendvédelmi kiadások jövőre meghaladják a 965 milliárd forintot, ami 2010-hez képest mintegy 517 milliárd forintos, több mint kétszeres növekedést jelent. Az egészségügy területe. Az egészségügyi fejlesztésekre is kiemelt figyelmet fordítunk, a cél egy modern, a XXI. század kihívásaira reagálni képes, hatékonyan működő ellátórendszer kialakítása. Így ezekre a célokra jövőre mintegy 2670 milliárd forintot kívánunk fordítani. Ez az összeg 1470 milliárd forinttal magasabb, mint ami a baloldali kormány utolsó benyújtott, 2010-es költségvetésében szerepelt. 2023-ban több mint 120 százalékkal fordít többet a kormány az egészségügy működésére, mint 2010-ben. Ebben a növekedésben nagy szerepe van annak a megállapodásnak is, amit a kormány a Magyar Orvosi Kamarával is kötött. Ezt a létrejött megállapodást tehát továbbra is tartani kívánjuk. Az egészségbiztosítási ellátásokon belül a legjelentősebb kiadást a gyógyító-megelőző ellátások jelentik. Erre a célra 2254 milliárd forintot különítettünk el, ami 131 milliárd forinttal több ebben az esetben is, mint ami a 2022-es költségvetésben szerepelt. Ez a többlet biztosítja elsősorban az egészségügyi szakdolgozók és a védőnők korábbiakban megkezdett bérfejlesztési programjához, valamint a 2021-ben megkezdett újabb egészségügyi béremelési programhoz szükséges fedezetet. A 2023-as források lehetővé teszik a már megkezdett egészségügyi ellátást javító intézkedések további finanszírozását is, a tervezett fejlesztéseket és bővítéseket. A gyógyszertámogatásra fordítható költségvetési forrást is emeljük mintegy 22 milliárd forinttal. Az egészségbiztosítás pénzbeli ellátásaira pedig összességében mintegy 156 milliárd forinttal fogunk majd többet fordítani. Folytatódik az „Egészséges Budapest” program is. Ennek keretében a fővárosi és Pest megyei egészségügyi ellátások fejlesztésére, az intézmények infrastrukturális megújítására hazai és európai uniós forrásokat is elkülönítettünk. Mindemellett a törvényjavaslat biztosítja a forrást többek között a népegészségügyi feladatok ellátására, az egészségügyi szűrővizsgálatok folytatására és az oltóanyagok beszerzésére is. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy az oktatás területére is kitérjek. A területre szánt források jövőre megközelítik a 2380 milliárd forintot. Ez több mint 933 milliárd forintos növekedést jelent 2010-hez képest. Az alapfokú és a középfokú oktatásra fordított kiadások az idei évhez képest jövőre közel 100 milliárd forinttal nőnek. Engedjék meg, hogy kitérjek a felsőoktatás területét érintő fejlesztésekre is!. A felsőoktatás intézményeinek egy része 2019-től fokozatosan egy új működési és finanszírozási formára tért át. Az alapítványi működés javítja az intézmények hatékonyságát, erősíti gazdálkodásuk stabilitását, és segíti a gazdaság igényeihez való alkalmazkodásukat is. A modellváltó felsőoktatási intézmények 2021-ben bevezetett, teljesítményalapú finanszírozási rendszeréhez jelentős többlettámogatást biztosít a költségvetés. A modellváltó egyetemek ebben a finanszírozási rendszerben nem csak felsőoktatási feladataik ellátásához kapnak támogatást. Támogatást nyújtunk az ahhoz szorosan kapcsolódó kutatási, művészeti tevékenységükhöz, valamint infrastruktúrájuk fejlesztéséhez is. [[8.30]] A modellváltó egyetemeken továbbra is biztosított lesz az állami ösztöndíjas képzés, az oktatók pedig teljesítményalapú, megemelt bérezésben részesülnek. Éppen az idei és a jövő év lesz az, amikor 15-15 százalékos bérfejlesztésre kerül sor, ennek a fedezetét a kormány már biztosította az intézmények számára. Ezzel az új rendszerrel biztosított a hosszú távú, kiszámítható működés, ami nagyban hozzájárul az egyetemek versenyképességének növeléséhez nemcsak hazai szinten, nemcsak belföldön, hiszen itt is versenyeznek egymással, hanem nemzetközi szinten is. Tisztelt Ház! A közszolgálatban dolgozók munkájának elismerése a bérek folyamatos emelésében is megmutatkozik. A kormány évről évre célzott béremeléseket hajt végre a közszférában, így idén is kiemelkedően nagy bérfejlesztésekre került sor. Amint már említettem, folytatódott az orvosok és a szakdolgozók bérfejlesztése, 20 százalékkal nőtt a szociális, kulturális területen dolgozók bére, 15 százalékkal a felsőoktatásban, 13 százalékkal az igazságügyben dolgozóké, a pedagógusok, a rendvédelmi és honvédelmi hivatásosok, a kormányhivatali foglalkoztatottak pedig 10 százalékos, a rendvédelmi és a honvédelmi alkalmazottak, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal dolgozói pedig 5 százalékos emelésben részesültek. A 2023-as költségvetés továbbviszi ezeket az emeléseket, biztosítva valamennyi megvalósult bérfejlesztés, illetve az orvosi, szakdolgozói béremelés folytatásának fedezetét. A bérek tekintetében 2010-hez képest legnagyobb arányú növekedés az egészségügyben valósult meg. Az egészségügyi bérekre fordított források összege több mint négyszeresére nő jövőre a 2010-eshez képest. 2023-ban mintegy 816 milliárd forinttal több forrás, összesen több mint 1086 milliárd forint jut az egészségügyben dolgozók fizetésére, mint 2010-ben. Tehát szeretném még egyszer hangsúlyozni: négyszeres növekedésről van szó az elmúlt években. A 2021-ben megkezdődött orvosibér-emelési program alapján 2023-ra egy kezdő rezidens korábbi, 255 ezer forintos alapbére 687 ezerre emelkedik, egy 40 év szakmai tapasztalattal rendelkező szakorvos 525 ezer forintos alapbére pedig 2 millió 380 ezer forintra nő. A költségvetés szabályrendszere természetesen 2023-ban is biztosítja, hogy az év közbeni béremelési döntések fedezete is biztosított legyen. Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy az európai uniós kapcsolatok költségvetési részére is kitérjek néhány mondatban! Az uniós támogatások esetében a 2014-2020-as pénzügyi időszak 2023-ban a végéhez ér. Emiatt már csak a kiadások harmada kapcsolódik ezekhez a programokhoz, azonban a bevételek alakulásában szerepük még továbbra is jelentős, hiszen annak több mint felét adják. A Helyreállítási és Ellenállóképességi Eszköz programjaira közel 600 milliárd forintot tervezünk kifizetni 2023-ban. Az Európai Bizottsággal folytatott tárgyalásaink a végső szakaszban vannak, az a célunk, hogy ezeket minél jobban felgyorsítsuk. Úgy látjuk, hogy az év végéig elérhető lesz a megállapodás, a magyar kormányon ez nem fog múlni. A 2021-2027-es uniós költségvetési ciklus programjainak felfutásával is számolunk, ezek alapján a tervezett kiadások összege 2023-ban már meghaladja az 1670 milliárd forintot. Mivel erős vidék nélkül nincs erős magyar gazdaság sem, külön említenem kell az uniós forrásokon belül a vidékfejlesztési támogatásokat, amelyek hazai finanszírozását az új programozási időszakban 80 százalékra emeltük. Ezzel Magyarország egyedülálló módon az adható legmagasabb támogatási szintet biztosítja a vidéki gazdaságok fejlesztéséhez. Az új szerkezetű és a korábbi, a vidékfejlesztési programtól alapjaiban különböző KAP stratégiai terv 2023-ban indul, a vidékfejlesztési programokra így összesen 450 milliárd forintot fogunk fordítani 2023-ban. A költségvetés a két uniós ciklus programjait tekintve összességében 3400 milliárd forint kifizetésével és több mint 2000 milliárd forint uniós bevétel beérkezésével számol. Ezzel párhuzamosan Magyarország 604 milliárd forinttal járul hozzá az Unió költségvetéséhez. Az uniós támogatásokat ebben az évben is kiegészítjük a költségvetésen kívüli közvetlen agrártámogatásokkal, amelyek tervezett kiadása 511 milliárd forint. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretnék még néhány szót ejteni az önkormányzatok finanszírozásáról. Emlékeztetek arra, hogy 2011 és 2014 között átvállaltuk az önkormányzatok korábban felhalmozott adósságát, ami mintegy 1369 milliárd forintot tett ki, és olyan szabályozást alkottunk, amellyel megelőztük az újbóli eladósodást. A helyi önkormányzatok feladat- és finanszírozási rendszere az elmúlt években bizonyítani tudta a hatékonyságát, az ehhez igazodó források jövőre is maradéktalanul rendelkezésre állnak. Az önkormányzatok működésének támogatására a törvényjavaslatban mintegy 969 milliárd forint szerepel, ez az összeg 95 milliárd forinttal magasabb, mint a 2022. évi előirányzat. A kormány költségvetési támogatást nyújt az önkormányzatoknak azokhoz a többletkiadásokhoz, amelyek a minimálbér és a garantált bérminimum idei emeléséből és az egyes ágazatok béremeléseiből erednek. Jövőre is folytatódnak az önkormányzati beruházásokat támogató programok, a „Modern városok” program és a „Magyar falu” program. Emellett komoly források jutnak a településekhez az uniós programokból is, ezek összértéke meghaladja a 600 milliárd forintot. Ami az iparűzési adót illeti, a gazdaság növekedésével az önkormányzatok iparűzésiadó-bevétele jelentős mértékben emelkedni fog, ez pedig növeli a települések mozgásterét. Ezzel együtt a javaslat szerint az önkormányzati szolidaritási hozzájárulás összege is emelkedik, azonban az iparűzésiadó-bevétel többleténél jóval kisebb mértékben. Mindent egybevetve az önkormányzatok a következő évben mintegy 3697 milliárd forinttal gazdálkodhatnak, amihez a központi költségvetés 969 milliárd forint támogatást biztosít. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány nevében megköszönöm a Költségvetési Tanács munkáját és megfogalmazott véleményét. Eszerint a törvényjavaslat megfelel az Alaptörvényben előírtaknak. Az Állami Számvevőszék is elvégezte ellenőrzését, részleteiben vizsgálta a tervezés dokumentumait és a költségvetés tervezetét. A tanács és a Számvevőszék véleménye is megerősíti azt, hogy egy megalapozott törvényjavaslat tárgyalását kezdheti meg az Országgyűlés. Ezúton is köszönöm mindkét szervezet vezetőinek és munkatársainak a tervezet véleményezése és ellenőrzése során végzett munkáját. Tisztelt Országgyűlés! Összegezve: Magyarország Kormánya, ahogyan vállalta, az elhúzódó háborús helyzetben is megvédi az ország biztonságát, a magyar embereket és családokat, a rezsicsökkentés eredményeit, a munkahelyeket és a nyugdíjakat. Megvédjük az elért eredményeket, tartalékokat építünk, és csökkentjük a kockázatokat. Jövőre is folytatódnak a családtámogatások, megmarad a 13. havi nyugdíj, amely az infláció mértékének megfelelően tovább emelkedik. A 2010 óta létrejött egymillió új munkahelyet meg fogjuk őrizni, támogatjuk a vállalati beruházásokat, ahogyan továbbra is alacsony szinten tartjuk a munkát terhelő adókat. Az instabil nemzetközi környezet kihívásai ellenére is növekedési pályán tartjuk a gazdaságot, ami nem csupán a felzárkózást, hanem egy jobb világgazdasági pozíció elérését célozza, ennek megfelelően állítottuk össze a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatot. Mindezekre tekintettel kérem önöket, hogy Magyarország 2023. évi költségvetésitörvény-javaslatát megtárgyalni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm a miniszter úr felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Az Állami Számvevőszék véleményét az elnök úr és az alelnök asszony megosztva ismerteti, összesen 30 perces időkeretben. Megadom a szót Domokos László úrnak, az Állami Számvevőszék elnökének. [[8.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Államtitkár Hölgyek és Urak! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Tisztelt Költségvetési Tanács-elnök Úr! Az Állami Számvevőszék eleget téve törvényi kötelezettségének véleményezte a Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslatot. Az Állami Számvevőszék évek óta azonos módon, azonos módszertan szerint végzi el a költségvetésitörvény-javaslat meghatározó előirányzatainak értékelését, illetve megvizsgálja, hogy a törvényjavaslat összeállítása és tartal-ma megfelele a törvényi kötelezettségeknek. Az Állami Számvevőszék az Országgyűlés döntéshozatalát kívánja segíteni azzal, hogy rámutat a költségvetésitörvény-javaslat esetleges hiányosságaira, kezeletlen kockázataira, mivel ezek orvoslására a törvény elfogadásáig még van lehetőség. Előrebocsátom, hogy e téren az Országgyűlésnek, az elmúlt évekhez hasonlóan, ebben az évben is kevés feladata maradt, mivel a törvényjavaslat megfelel a törvényi követelményeknek. A részletes értékelést Holman Magdolna alelnök asszony ismerteti majd. Én az expozémban szeretném a számvevőszéki véleményt tágabb perspektívába helyezni. Azért osztom meg alelnök asszonnyal az expozét, hogy a szigorúan vett értékelő rész és a tágabb összefüggések bemutatása elkülönüljön egymástól. Miért láttuk ezt célszerűnek? Azért amint azt a véleményben írásban is rögzítjük , mert az Állami Számvevőszék annak feltételezésével végzi a törvényjavaslat értékelését, hogy a kormányzat által meghatározott makrogazdasági prognózisok teljesülnek. Egy stabil világgazdasági környezetben magától értetődő, hogy az Állami Számvevőszék, amelynek nem feladata előrejelzések készítése, adottnak tekinti a kormányzati prognózist, és erre alapozza értékelését. A mai és a jövő évi rendkívüli bizonytalan körülmények között, ahogy erre miniszter úr is külön kitért, azonban joggal merül fel az a kérdés, hogy vajon ezt a sok bizonytalanságot nem kellenee a Számvevőszéknek is figyelembe vennie, amikor a törvényjavaslat értékelését elkészíti. Az ezt a kérdést feltenni akarókat megnyugtathatom, hogy a Számvevőszék nemcsak figyelembe vette, hanem kifejezetten elemezte az elmúlt hónapokban a 2023. évi költségvetés végrehajtását övező kockázatokat. Elemezte, mivel ez törvényi kötelezettsége. Erre az elemző munkára támaszkodva szeretnék a bizonytalanságok kezelésére vonatkozó néhány gondolatot, esetleg ajánlást is megfogalmazni és önökkel megosztani. Egy történettel szeretném kezdeni. Egy vezetőképzés válságmenedzseléssel foglalkozó kurzusán feltették a hallgatóságnak a kérdést: mit tegyen a vezető, ha hirtelen minden bizonytalanná válik, és nincs a környezetében egyetlen biztos pont sem? A helyes válasz erre a kérdésre az, hogy a vezető maga legyen a biztos pont. A vezetőnek ugyanis ebben a helyzetben is határozottságot kell mutatnia, mivel, ha ő is elbizonytalanodik, akkor az általa vezetett szervezet könnyen káoszba fullad. Nagy vezetői kihívás ez, hiszen nemcsak a határozottság látszatát kell megőrizni, hanem a vezetőnek valóban meg kell keresnie a leginkább járható utat, nem a legkönnyebbet, hanem egy olyan utat, amely magában foglalja a manőverezés lehetőségét is. Miért mondtam el ezt a történetet? Azért, mert ebben a mostani bizonytalan világpolitikai és világgazdasági helyzetben a jó kormányzáshoz, azaz a jól irányított állam működéséhez hozzátartozik a leginkább járható út kijelölése, amire a legalkalmasabb eszköz a jövő évi költségvetési törvény minél előbbi elfogadása. Egy olyan állami költségvetés rögzítésére van szükség, amely igazodási pontot jelent a gazdaság többi szereplője számára is, ugyanakkor mozgásteret is kínál arra, hogy a költségvetési politika reziliens módon alkalmazkodjon szükség esetén a prognosztizálttól eltérő gazdasági helyzethez. A Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat egyik legfontosabb üzenete az, hogy Magyarországon 2022-ben nincs gazdasági válság és célszerűtlen, sőt észszerűtlen lenne 2023-ra gazdasági válságra készülni. A koronavírus-járvány utáni sikeres gazdasági újraindulás lendülete még ez év I. negyedévében is 8,2 százalékos gazdasági növekedést eredményezett. A megváltozott feltételek miatt ez a dinamika nem tartható fenn, de a 4 százalékot meghaladó növekedés lehetősége még benne van a magyar gazdaságban. Ez nem a kincstári optimizmus, hanem annak a számbavétele, hogy a magas beruházási ráta 2019 után is fennmaradt, az akkor létrejött beruházások pedig most fordulnak termőre. Biztató az is, hogy a vállalkozások beruházási aktivitása ez évben sem tört meg. Az előrejelzéseket készítő hazai és nemzetközi szervezetek prognózisai szerint Magyarországon 2023-ban 2,6-5 százalékos GDP-növekedés várható. Ezzel összhangban a költségvetésitörvény-javaslat 2023-ra 4,1 százalékos gazdasági növekedéssel tervez. A gazdasági prognózis nem számol az orosz-ukrán háború eszkalációjával, véleményünk szerint helyesen, mivel az egy egészen más költségvetést tenne szükségessé. Ennek elkészítésére háborús veszélyhelyzetben a kormánynak egyébként felhatalmazása van. Ugyanakkor a Honvédelmi Alap létrehozása és a honvédelmi kiadásoknak a GDP 2 százalékára emelése jól szolgálja Magyarország honvédelmének megerősítését, ezzel együtt az ország biztonságának erősítését. A költségvetésitörvény-javaslat a külső kockázatokat tartalékok létrehozásával kezeli, melyek értékelésünk szerint elégségesek a jelenleg számszerűsíthető kockázatok kezeléséhez. A törvényjavaslat nem tartalmaz tartalék-előirányzatokat arra az esetre, ha a makrogazdasági folyamatok a prognosztizálttól lényegesen kedvezőtlenebbek lesznek, és emiatt negatív kockázatok jelennek meg a költségvetési hiány alakulására nézve. Ugyanakkor az államadósság-mutató 2,3 százalékpontos előirányzott csökkentése az államadósság-szabály érvényesülése szempontjából egyféle implicit tartalékot jelent, mivel az államadósság-szabály a tervezett államadósság mellett még a GDP 2,4 százalékos növekedése esetén is teljesülne. A prognosztizáltnál kedvezőbb gazdasági növekedés esetére pedig a Költségvetési Tanács kezdeményezését elfogadva a törvényjavaslat előírja, hogy az ebből származó többletbevételeket a költségvetési egyenleg javítására kell fordítani. Mindez azt jelenti, hogy a gazdasági növekedés széles, 2,4 százalékponttól akár 5-6 százalékpontig tartó sávjában is változatlan maradhat a költségvetési politika, és így tényleg stabil igazodási pontot jelent a háztartások, a vállalkozások, de még a költségvetési szervek számára is. Elemzésünk is arra a következtetésre jutott, miszerint a jelenlegi és a várható problémák megoldása nem a gazdaság visszafogásától várható, hanem attól, hogy felgyorsulnak az energiahatékonyság fokozását, az ellátás biztonságát növelő és egyidejűleg a hosszú távú fenntarthatóságot is erősítő fejlesztések, ezek pedig hozzájárulnak a gazdasági növekedéshez. Az államháztartás központi alrendszerének pénzforgalmi hiánya 2023. évi csökkenését a ’22. évhez képest az teszi lehetővé, hogy a működési költségvetés nullszaldós egyenlege mellett a hazai fejlesztési költségvetés egyenlege több mint 1500 milliárd forinttal javul. A költségvetés beruházásainak visszafogása nemcsak a költségvetési egyensúlyt javítja majd, hanem a beruházási kereslet túlfűtöttségének és magas importigényének mérséklésével hozzájárul az infláció csökkentéséhez, segítve ezzel a monetáris politika törekvéseit is az infláció visszaszorítására, és a külkereskedelmi mérleg javításához is. Fontos, hogy elsősorban olyan beruházások kerülnek átütemezésre, amelyek közvetlenül kevésbé járulnak hozzá a gazdasági növekedéshez, míg a gazdasági növekedést és korszerűsítést közvetlenül támogató beruházások folytatódnak. [[8.50]] A korábban tervezett beruházások megkezdésének halasztása egyúttal hozzájárulhat azok előkészítettségének javításához, ami a későbbiekben megtakarítást eredményezhet mind a beruházási, mind a működtetési kérdésekben. Tisztelt Ház! Következtetésképpen a központi beruházások esetén is célszerű a szükségből erényt kovácsolni. Az európai uniós fejlesztési költségvetés tervezett hiánya ez évhez képest több mint 700 milliárd forinttal nő. Az éppen befejeződő uniós pénzügyi ciklus tapasztalatai azt mutatják, hogy az uniós pénzek megelőlegezése hozzájárult a gazdasági növekedés gyorsításához, ugyanakkor az államadósság ezzel együtt járó átmeneti növekedése nem jelentett nagy terhet a központi költségvetésnek. Az államadósság finanszírozása azonban lényegesen megdrágult napjainkra, amit célszerű a megelőlegezések vállalásánál is figyelembe venni. További kockázatot jelent, hogy az uniós bevételek beérkezésének feltételét jelentő megállapodások az új programok tekintetében még nem születtek meg. Remélhető, hogy mire a jövő évi költségvetés végrehajtása megkezdődik, addigra a megállapodások aláírásra kerülnek. Amennyiben azonban e kockázatok fennmaradnak vagy részben fennmaradnak, vagy más területeken következnek be kockázatok, és egyensúlyt javító intézkedésekre lenne szükség, akkor a kockázatokat az uniós bevételek megelőlegezési feltételeinek szigorításával, a megelőlegezés rangsorolásával is lehetne mérsékelni. A kormányzati szektoron kívüli kedvezményezettek magas importvonzatú fejlesztéséhez adott előlegek szigorú feltételekhez kötése ugyan mérsékelné az államadósság növekedését, de kedvezően hatna a fizetési mérleg egyenlegére is. Következésképpen az európai uniós fejlesztési költségvetés magas tervezett hiányára úgy is tekinthetünk, mint egyfajta tartalékra, amely szükség esetén a megelőlegezések szigorításával mozgósítható, akár szelektív módon is. A Rezsivédelmi Alap létrehozása és kiadásainak felülről nyitott előirányzattá minősítése megfelelő mozgásteret teremt a háztartások rezsidíjainak alacsony szinten tartásához, ami a társadalmi béke megőrzésének egyik fontos eszköze. Emellett hasznos, mivel az így megmaradó lakossági vásárlóerő ösztönzi a háztartások fogyasztását, ami a gazdasági növekedés fontos tényezője lehet a jövő évben is. Ugyanakkor az energiaáraknak a prognosztizáltnál kedvezőtlenebb alakulása a 670 milliárd forintos előirányzat lényeges túllépését teheti szükségessé. Ebben az esetben ennek egyenlegrontó hatását más intézkedésekkel kellene majd kompenzálni. És itt kell felhívnom a figyelmet, hogy az állami intézményeket közvetlenül is érinti a rezsiköltségek drasztikus növekedése, így ki kell emelnem, és hangsúlyt kell helyezni minden közpénzfelhasználó szervezet vezetőjének a felelős vezetői magatartás gyakorlására a jövőben is, vagyis a célszerű, szabályos és eredményes gazdálkodási, irányítási, vezetői munkát tovább kell javítaniuk. Tisztelt Országgyűlés! Az államadósság-mutató 2,3 százalékpontos tervezett javulása ellenére az államadósság összege közel 4000 milliárd forinttal emelkedik, a kamatkiadások pedig a tavalyi évi teljesüléshez képest közel másfélszeresére nőnek. Ebben a helyzetben különösen fontos, hogy a kifizetett kamatok minél inkább visszakerüljenek a magyar gazdaság körforgásába, amelynek feltétele a hazai finanszírozás részarányának további növelése. A törvényjavaslat e tekintetben csak szerény javulással számol. A lakossági finanszírozás részarányának nagyobb arányú növelése talán célszerű lenne. Ennek eszköze lehet az állampapírokhoz való hozzáférés további megkönnyítése a postafiókokban, az Államkincstár fiókjaiban, illetve az online felületeken egyaránt. Célszerű lenne az állampapír-kínálatot szélesíteni a zöldkötvények mellett az egyéb állami feladatokat készletezés, energiahatékonyság-növelés, út-, vasútépítés, információtechnológiai fejlesztések, állami digitalizáció fejlesztése célzottan finanszírozó kötvényekkel. További feladat a különböző időtávú lakossági állampapírok hozamszintjének felülvizsgálata és versenyképessé tétele minden időtávra, így előtérbe helyezve a hosszabb távú megtakarításokat. Szükséges felmérni a lakossági ügyfelek megtakarítási magatartását, igényeit, és megpróbálni ehhez igazítani az állampapírok kínálatát. Látszólag az itt felvetettek már a költségvetés végrehajtásához kapcsolódnak, mégis idetartoznak, mivel a kamatkiadások 2023-ban már várhatóan meghaladják a GDP 3 százalékát, következésképpen a lakossági finanszírozás részarányának már néhány százalékpontos növelése is érezhető hozzájárulás lehet a fizetési mérleg javításához és ezáltal a költségvetés alapjainak erősítéséhez, ha az a külföldi befektetések részarányának rovására történik. Az elmondottak alapján levonható a következtetés, hogy a Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat nemcsak a biztonság látszatát teremti meg egy rendkívül bizonytalan helyzetben, hanem kellő mozgásteret, rezilienciát is ad ahhoz, hogy bizonytalan körülmények között a költségvetés végrehajtói az államadósság-szabály betartása mellett is reziliens módon alkalmazkodjanak a bekövetkező kockázatokhoz. Természetesen ez nem jelenti azt, a költségvetési törvény elfogadásáig ne lehetne javítani annak megalapozottságán. Ennek néhány lehetőségére is felhívja az Országgyűlés figyelmét a számvevőszéki expozé második része, amelynek elmondására átadom a szót Holman Magdolna alelnök asszonynak. Én megköszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm elnök úrnak, és megadom a szót Holman Magdolna asszonynak, az Állami Számvevőszék alelnökének. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Államtitkár Hölgyek és Urak! Tisztelt Képviselő Úrhölgyek és Urak! A Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat véleményezése során az Állami Számvevőszék a törvényi felhatalmazással összhangban az alábbi két kérdésre kereste a választ: a törvényjavaslat összeállítása a jogszabályi előírásoknak megfelelően történt-e; a törvényjavaslatban foglalt bevételi és kiadási előirányzatok megalapozottak-e; és a bevételi előirányzatok teljesíthetőek-e. Emellett a véleményadás tárgyát képezte az is, hogy az államadósság-szabály teljesül-e. Az első kérdésre az ÁSZ értékelése alapján rövid választ tudok adni. A 2023. évi költségvetésitörvény-javaslat előkészítésének és összeállításának folyamata szabályszerű volt, a fejezetet irányító szervek szabályszerűen hajtották végre a tervezési feladatokat. A törvényjavaslat összeállítása megfelelt a jogszabályi előírásoknak. A törvényjavaslat a vélemény elkészítéséig a fejezeti indoklásokat még nem tartalmazta, és nem került bemutatásra a Nyugdíjbiztosítási Alap bevételeire és kiadásaira vonatkozó demográfiai folyamatokat és azok hatásait figyelembe vevő, ötven évre szóló előrejelzés sem. A dokumentumokat azóta az előterjesztő benyújtotta. A második kérdésre adott választ megalapozó értékelést az Állami Számvevőszék a véleményadással érintett időszakban hatályos jogszabályok, illetve az Országgyűlés részére 2022. június 7. napjáig benyújtott törvényjavaslatok, valamint az évek óta változatlan, irányadó módszertanának figyelembevételével végezte. A módszertan alapján a véleményadás során a költségvetésitörvény-javaslat meghatározó előirányzatait értékelte az ÁSZ. Az értékelésre kiválasztott bevételi, illetve kiadási előirányzatok összege meghaladta a törvényjavaslat szerinti bevételi főösszeg 93 százalékát, a kiadási főösszeg 89 százalékát. A rendelkezésre bocsátott és bizonyítékként felhasználható dokumentumok értékelésének eredményeként a meghatározó előirányzatok minősítése lehet megalapozott, részben megalapozott, nem megalapozott, illetve kockázatos. A vélemény I. számú függeléke tömör összefoglalót ad az alkalmazott módszertanról, amely az ÁSZ honlapján minden érdeklődő számára elérhető. Fontos hangsúlyozni, hogy az értékelés mindig a rendelkezésre bocsátott dokumentumok, illetve más módon megismerhető hiteles információk alapján történik. Ez utóbbiak közé tartoznak például az Országgyűlés részére benyújtott törvényjavaslatok. Az elmondottak alapján lényegesnek tartom kiemelni, hogy a számvevőszéki véleményben rögzített értékelés egy adott időpont állapotát tükrözi, amely június 15-e. A véleményben részben megalapozottnak vagy nem megalapozottnak minősített előirányzatok megalapozottsága javulhat, ha azt megfelelő számításokkal az előterjesztő alátámasztja, illetve ha a tervezett jogszabályok megszületnek. [[9.00]] Az ÁSZ a törvényjavaslat indoklásában rögzített makrogazdasági prognózist, amely összhangban van a Magyarország 2022-2026. évekre vonatkozó konvergenciaprogramjában foglaltakkal, megfelelő alapnak tekintette a 2023. évi költségvetés tervezéséhez. Így azokat az előirányzatokat, amelyek teljesülése függ a makrogazdasági mutatók alakulásától, például az inflációtól vagy a bérek emelkedésének az ütemétől, az ÁSZ azon feltételezés mellett értékelte, hogy a gazdasági folyamatok tényleges alakulása a törvényjavaslat szerinti prognózisban előre jelzetthez közeli lesz. Ezáltal nem számszerűsítette azt a kockázatot, amit a gazdasági folyamatok prognózistól eltérő alakulása hordoz az adó- és járulékbevételekre vagy a nyugdíjkiadásokra nézve. Ezek előrebocsátása után ismertetném az értékelés szerinti minősítéseket. A Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat bevételi előirányzatai közül összesen 84 előirányzatot tekintettünk meghatározó előirányzatnak. Ezek összegének 95,8 százaléka megalapozott, 4,1 százaléka részben megalapozott és 0,1 százaléka nem megalapozott. A meghatározó bevételi előirányzatok 0,1 százalékának teljesülése kockázatos. A kockázat összege 27,8 milliárd forint, amelynek tételes felsorolását a vélemény tartalmazza. Ezek az előirányzatok az alátámasztó számítások elkészültével válhatnak megalapozottá. Célszerű kiemelni, hogy a költségvetés legjelentősebb központi bevételi előirányzatai, például az általános forgalmi adó és a személyi jövedelemadó előirányzatai mind megalapozottak. A társasági adó esetében egy 40 milliárd forint összegű tervezett növekmény jogszabállyal való alátámasztására még nem került sor, a tervezett bevétel fennmaradó 95 százalékát megalapozottnak értékeltük. A törvényjavaslat kiadási előirányzatai közül 216 előirányzatot tekintettünk meghatározónak. Ezek összegének 95,1 százaléka megalapozott, 4,4 százaléka részben megalapozott, 0,5 százaléka nem megalapozott. A közfeladatok ellátása tekintetében a meghatározó kiadási előirányzatok 0,3 százaléka hordoz kockázatot. Tételes felsorolásunkat a vélemény tartalmazza. A részben megalapozott kiadási előirányzatok mindegyike felülről nyitott előirányzat, ami azt jelenti, hogy ha az előirányzat összege nem elégséges, akkor nem a feladatellátás sérül, hanem a kiadások túllépik az előirányzott összeget. Ennek figyelembevételével azonosítottunk 100 milliárd forint összegű kockázatot. Ugyanakkor azt is ki kell emelni, hogy a költségvetés hiányának megfelelő szinten tartása szempontjából kockázatot hordoz, hogy a 2023. évi kiadási előirányzatok főösszegéhez viszonyítva 49,2 százalékos az aránya azon előirányzatoknak, amelyek teljesülése módosítás nélkül eltérhet az előirányzattól. A központi tartalékok tervezése megalapozott. A tartalékok a kiadási kockázatok kezeléséhez elegendő összeget irányoznak elő rendkívüli intézkedésekre, beruházási, beruházás-előkészítési, járványügyi, valamint energiaár-növekedési kompenzációs feladatokra. A céltartalék nélkül számított tartalék összege közel 650 milliárd forint, amely fedezetet nyújt az ÁSZ által számszerűsített, 130 milliárd forintot el nem érő kockázat kezeléséhez. A Nyugdíjbiztosítási Alap és az Egészségbiztosítási Alap bevételi és kiadási előirányzatai megalapozottak. A Nyugdíjbiztosítási Alap kiadásai tartalmazzák többek között a 13. havi nyugdíjellátás mellett tervezett, inflációval azonos mértékű nyugdíjemelést, valamint a nyugdíjprémium fedezetét. Az adósságszolgálattal kapcsolatos bevételek és kiadások tervezett összege megalapozott; 2023-ban nagyobb szerepet kap a külföldi finanszírozás. A Honvédelmi Alap fejezeten belül a pénzügyi szervezetek befizetései és a pénzügyi tranzakciós illeték és a biztosítási adó előirányzata az alátámasztó számítások elkészültével válhat megalapozottá. A Rezsivédelmi Alap fejezeten belül a Rezsivédelmi Alap központi kiadásai az alátámasztó számítások elkészültével válhatnak megalapozottá. Az alap kiadásainak forrására tervezett adóbevételek közül a bányajáradék megalapozott. Az energiaágazat befizetései az alátámasztó számítások elkészültével válhatnak megalapozottá. A Nemzeti Foglalkoztatási Alap bevételi és kiadási előirányzatai kettő kivételével megalapozottak. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások egy kiadási előirányzat kivételével megalapozottak. A Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások megalapozottak; a helyi önkormányzatok központi költségvetési támogatásának előirányzatai szintén megalapozottak. Az ÁSZ több jelentős kormányzati program, így a „Magyar falu” program, a „Modern városok” program, a fővárosi fejlesztések, a közúti és vasúti fejlesztések, az energia- és klímapolitikai modernizációs rendszer, a gazdaságfejlesztési feladatok, a Paks II. Zrt. tőkeemelése és a „Liget Budapest” projekt esetében arra a kérdésre kereste a választ, hogy a tervekben és a programokban foglalt célkitűzések megvalósításához kapcsolódó forrásokat a felelős tárcák megterveztéke a 2023. évi törvényjavaslatban. Valamennyi program esetében igen választ tudtunk adni a kérdésre. A kormányzati szektor uniós módszertan szerint számított hiánya a 2023. évre tervezett nominális GDP 3,5 százaléka. Ez nem törvénysértő, mivel 2023-ban sem kell alkalmazni a stabilitási törvénynek azt az előírását, amely szerint a kormányzati szektor hiánya nem haladhatja meg a GDP 3 százalékát. Végül kiemelném az ÁSZ véleményének azon értékelését, amely szerint a törvényjavaslat alapján az államadósság alakulásával kapcsolatos jogszabályi előírások teljesülnek. A törvényjavaslat az államadósság-mutató 2022. év végéhez viszonyított 2,3 százalékpontos csökkenését tartalmazza. Ez megfelel az Alaptörvény 36. cikk (5) bekezdésében előírt államadósság-szabálynak és a stabilitási törvényben foglalt követelményeknek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] bekezdésében előírt államadósság-szabálynak és a stabilitási törvényben foglalt követelményeknek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. (Taps a kormánypártok padsoraiból.)
Köszönöm alelnök asszony hozzászólását, és most Kovács Árpád úrnak, a Költségvetési Tanács elnökének adom meg a szót 30 perces időkeretben. Parancsoljon, elnök úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Tisztelt Miniszter Úr! Köszönöm a lehetőséget, hogy szóban is összefoglalhatom a Költségvetési Tanács véleményét a 2023. évi költségvetésitörvény-javaslat tervezetéről. A tanács a törvényjavaslat tervezetére vonatkozó, a kormány részére szóló véleményét a 2022. június 3-ai ülésén alakította ki és hozta nyilvánosságra. A kormány erre érdemi választ adott, amelyre a későbbiekben térek ki. A testület a költségvetés tervezetének megalapozottságát ezúttal is a feladatköre által meghatározott nézőpontból, egységében vizsgálta; makrogazdasági hátterét, bevételeit és kiadásait a rövid és hosszabb távú egyensúlyi követelmények fenntarthatósága, valamint az államadósság-szabály teljesülése szempontjából elemezte. Ennek során tekintettel volt arra, hogy az Európai Bizottság a példátlan energiaár-emelkedés és az ellátási láncok folyamatos zavarai, a gazdasági kilátásokat érintő fokozott bizonytalanság és a lefelé mutató kockázatok miatt javasolta az Európai Tanácsnak 2023-ban is fenntartani az általános mentesítési záradékot az uniós szintű költségvetési szabályokat érintően. Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt két évben a költségvetés véleményezése során a tanácsnak tekintettel kellett lennie a koronavírus-járvány okozta rendkívüli körülményekre és a veszélyhelyzet adta kockázatokra. A 2023-as költségvetés készítésekor szerencsére már alig kellett ilyenekkel számolni, új kockázatokkal azonban sokkal inkább. A tanács a 2023. évi központi költségvetés értékelése során áttekintette az annak hátterét, bázisát jelentő 2021. évi tényleges és 2022. évi várható makrogazdasági és államháztartási folyamatokat. [[9.10]] Mindhárom évre vonatkozóan támaszkodott a Magyar Nemzeti Bank és az Állami Számvevőszék kapcsolódó elemzéseire, és ezen túlmenően a felkért hazai kutatóintézetek, valamint a nemzetközi szervezetek és ismert piaci szakértők értékelésére, figyelembe vette a Magyarország 2022-2026-ra szóló konvergenciaprogramjában foglaltakat is. Kérem, engedjék meg, hogy először röviden visszatekintsek a 2021. évi makrogazdasági és államháztartási folyamatokra. A koronavírus-járvány 2020-ban letérítette a magyar gazdaságot a kiegyensúlyozott és erőteljes növekedési pályáról, azonban a gazdaság újraindítása érdekében hozott költségvetési és monetáris intézkedések eredményeként 2021-ben már év közben sikerült elérni a járványt megelőző teljesítményt, és azt túlszárnyalva, éves szinten 7,1 százalékos növekedést felmutatni. Sikeres volt 2021-ben az államháztartás hiányának és az államadósságnak a menedzselése is. Az eredményszemléletű hiány kedvezőbb lett a vártnál, s a GDP-ben kifejezett 6,8 százalékos mérték 1 százalékponttal jobb lett az előző évinél. Ez az előre jelzettnél nagyobb gazdasági növekedésnek, az ebből fakadó teljes bevételi növekménynek és különösen az év végi kiadáscsökkentésnek volt köszönhető. Mindezek hatása megjelent a GDP-arányos államadósságban is, amely az év végére 2,8 százalékponttal, 76,8 százalékra mérséklődött. A tanács a 2021. évi stabilitási eredményeket különösen annak fényében tartotta meghatározónak, hogy az Ukrajna elleni orosz agresszió és az erre válaszul hozott szankciók gazdasági következményei átírják a magyar gazdasági pályát 2022-ben. A múlt évi helyreállás azonban szilárd alapot jelent az új kihívások kezeléséhez. Tisztelt Ház! A tanács mint a 2023. évi költségvetés közvetlen bázisát elemezte a 2022. évi várható folyamatokat is. A kormány a 2023-as költségvetés tervezése során 4,7 százalékos 2022. évi gazdasági növekedéssel számolt. Ez valamivel nagyobb a mértékadó nemzetközi pénzügyi szervezeteknek a magyar gazdaság idei bővülésére vonatkozó prognózisánál. A kormányzati várakozást számos tényező támogatja. Töretlen hazánk tőkevonzó képessége. Beruházásaink GDP-arányos mértéke magas: a 2021-ben elért 27,1 százalékkal az Európai Unió rangsorában a második helyen álltunk. Az év első hónapjainak teljesítménybővülése az optimistákat igazolta. Ehhez minden nemzetgazdasági ág hozzájárult, legjobban az ipar és a piaci szolgáltatások. Gazdasági növekedésünk erős munkaerő-keresletet generál. 2022 januárja és márciusa között a foglalkoztatottak átlagos létszáma 4 millió 674 ezer főt tett ki, amely 107 ezerrel több, mint az előző év azonos időszakában. Közben a közfoglalkoztatottak száma 10 ezer fővel kevesebb lett, a munkanélküliségi ráta 3,7 százalékra mérséklődött. A fogyasztás erősödését a nagy bérdinamika is támogatta. Az év első négy hónapjában az államháztartás központi alrendszerének pénzforgalmi hiánya, noha a bevételek kedvezően teljesültek, elérte az éves előirányzat több mint négyötödét. A legtöbb kiadást a nyugdíjakra benne a 13. nyugdíj egészére , valamint a gyógyító-megelőző ellátásokra fizették ki; utóbbival csaknem azonos nagyságrendű volt a családosok személyi jövedelemadójának átutalása. A tanács úgy látta, hogy a 2022. évi államháztartási gazdálkodás erősen kitett a külső körülményeknek, sok bizonytalanság teszteli annak ellenálló képességét. Fegyelmezett gazdálkodás szükséges ahhoz, hogy az erre az évre tervezett hiánymutatók tarthatók legyenek, s a GDP-arányos államadósság a 2021. év végi 76,8 százalékról 2022 végére 76,1 százalékra mérséklődjön. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A 2023. évi költségvetésre részletesebben rátérve elöljáróban szeretném hangsúlyozni, hogy a tanács által látott tervezet és a benyújtott törvényjavaslat között nincs lényegi különbség. Nem változott sem a központi alrendszer pénzforgalmi hiánya, sem a kormányzati szektor eredményszemléletű hiánya, s változatlan maradt a prognosztizált államadósság nominális összege és GDP-arányos mértéke is. Ezáltal a Költségvetési Tanács véleménye érvényes az Országgyűlésnek benyújtott törvényjavaslatra is. A tanács a 2023. évi költségvetés megalapozottságának értékelésekor mindenekelőtt a makrogazdasági pálya elemeit vizsgálta. Megállapította, hogy a költségvetésitörvény-javaslat tervezete az ismert hazai és nemzetközi előrejelzések sávjába illeszkedő, 4,1 százalékos gazdasági növekedéssel számol, ezt segíti a háztartások fogyasztási volumenének 4,3 százalékos, a bruttó állóeszköz-felhalmozás 4,2 százalékos bővülése. Elsősorban a versenyszféra beruházásai, továbbá a hazai és uniós forrásból megvalósuló fejlesztések közúti és más infrastrukturális beruházások megvalósulása 27 százalék fölött tarthatja a beruházási rátát, ami jelentős mértékben hozzájárulhat a hazai gazdaság további fejlődéséhez. A historikusan feszes munkaerőpiaci környezet mellett 0,3 százalékkal tovább nőhet a foglalkoztatottak száma. A versenyszférában 0,4 százalékos bővülés várható, míg a közszférában nem számolnak változással. A munkaerő-tartalékok fokozatos kimerülése miatt is fontos, hogy a munkatermelékenység 3,8 százalékkal tovább javulhat. A 2022-es erőteljes bérnövekedés után 2023-ban 10,2 százalékkal emelkedhet a bruttó átlagkereset, ezen belül a versenyszektorban 11,6 százalékkal, a költségvetési szférában 5,5 százalékkal. A külkereskedelemben a világgazdaságban zajló változások, a termelési folyamatot akadályozó, veszélyeztető elemek, az energiaválság és a szankciós politika hatása következtében az export és az import bővülése mindössze 5,9, illetve 5,5 százalék lehet. A fogyasztói áremelkedés üteme a kormányzati és a jegybanki lépéseknek, valamint a bázishatásoknak köszönhetően várhatóan lassul, éves átlaga 2023-ban 5,2 százalék lesz, szemben a 2022-re becsült 8,9 százalékkal. A tanács megítélése szerint a várt gazdasági növekedés megvalósulhat, amennyiben a járvány nem tér vissza, a háborús konfliktus hatásai a tervezés készítésekor megismert sávban maradnak, valamint a külkereskedelmi mérleg további romlása is elkerülhető lesz. A tanács támogatta az államháztartás egyensúlyának javítására, vagyis a GDP-arányos államadósság és hiány csökkentésére irányuló törekvést. Kedvezően értékelte azt az elgondolást, hogy a bevételi oldalon a teherviselő képességhez igyekeznek igazítani az adókat, és a lakossági, illetve a munkát terhelő adókat nem emelik. A tanács úgy látta, hogy az egyensúly megteremtésében jelentős súlyt képviselnek a bevételoldali intézkedések, miközben a kiadásoldali lépések tartósabban és hatékonyabban járulhatnak hozzá az egyensúlyok javulásához. [[9.20]] A kiadásoldali intézkedések végrehajtását a családok jövedelmének csökkentése nélkül feltétlenül szükségesnek tartotta a tanács a stabilizáció hiteles és megalapozott végrehajtásához. A külső és belső makrogazdasági egyensúlyi pozíciók javítása csakis ezek minél gyorsabb megvalósítása mellett következhet be. A tanács helyes lépésnek tekintette, hogy az államháztartás, másképpen a kormányzati szektor GDP-arányos eredményszemléletű hiánya a 2021-es 6,8 százalékkal és a 2022-ben várható 4,9 százalékkal szemben 2023-ban a maastrichti kritérium közelébe, 3,5 százalékra mérséklődik. A testület a hiánycélt elérhetőnek tartotta, amennyiben a makrogazdasági pálya megvalósul és az elképzelt adóváltozások, a kiadások visszafogása végrehajtásra kerülnek. A testület annak ellenére szorgalmazta a 3 százalékos hiány mielőbbi elérését, amennyiben azt a gazdasági körülmények megengedik, hogy az e mértéket meghaladó államháztartási hiányt az európai uniós és a hazai szabályok 2023-ban is lehetővé teszik, s hogy a gazdasági növekedésből származó többletbevételt a költségvetés nem költi el. A kamatkiadások az állampapírhozamok emelkedésével, az infláció felgyorsulásával erőteljesen nőnek, 2023-ra elérhetik a GDP 3 százalékát. Az enélkül számított úgynevezett elsődleges hiány így a GDP mindössze 0,5 százaléka lehet. A tanács megállapította, hogy a GDP-arányos strukturális hiány tervezett mértéke az úgynevezett ESA-hiánynál magasabb, 4,5 százalék. A korábbi évekhez hasonlóan ez az érték nagyobb, mint a középtávú költségvetési cél strukturális egyenlegre meghatározott 1 százaléka. Ugyanakkor figyelembe vette, hogy a középtávú költségvetési célt meghaladó strukturális hiányt az Európai Unió és a hazai szabályok 2023-ra is lehetővé teszik. Mivel a strukturális egyenleg részletes levezetését nem tartalmazta a tervezet, ezért a tanács kérte ennek szerepeltetését a törvényjavaslat benyújtásakor. Az államháztartás központi alrendszerének 2023-ra tervezett pénzforgalmi hiánya is erőteljesen mérséklődik: az előző évi előirányzatnál a GDP arányában 1,8 százalékponttal lesz kisebb. A három részre bontott központi alrendszerben a működési rész egyenlege immár hatodik éve nulla, és pénzforgalmi deficit csak a felhalmozási és az uniós költségvetésben keletkezik. A tanács a kormány figyelmébe ajánlotta azt a lehetőséget, hogy a 2021-2027. évi kohéziós és vidékfejlesztési programok fejlesztései előfinanszírozásának szakaszolásával, szigorúbb előkészítettségi feltételekhez kötésével, rangsorolásával, illetve megelőlegezés helyett a hitelfelvétel ösztönzésével az előfinanszírozás éven túli összegét csökkentse, ezzel mérsékelve az európai uniós fejlesztési költségvetés tervezett hiányát. Célszerűnek tartotta, hogy az így felszabaduló összeget a tartalékok növelésére jobb fordítani. A költségvetési célok elérését fenyegető számos kockázat kezelése így valamilyen mértékben segítséget kap. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A tanács szerint a 2023-as központi költségvetés bevételi és kiadási előirányzatai összhangban vannak a várható és a tervezett makrogazdasági és államháztartási folyamatokkal. A bevételek között az adóbevételek számottevően bővülnek mind a 2022. évi előirányzathoz, mind annak várható teljesítéséhez képest. A legnagyobb tételek, így a fogyasztással arányos forgalmi adó, a bérekkel arányos személyi jövedelemadó és a szociális hozzájárulási adó, valamint a társasági adó mellett a növekedést ezúttal számottevő mértékben azon ágazatok cégeinek befizetései eredményezik, amelyeknél a piaci folyamatok hatására jelentős jövedelem keletkezett. Ilyenek az energiaellátók jövedelemadója, a bányajáradék, a pénzügyi szervezetek különadója, a pénzügyi tranzakciós illeték, a biztosítási adó, a távközlési adó, valamint a légitársaságok adója. A tanács jelezte egyfelől, hogy a bevételi előirányzatok teljesüléséhez a tervezés alapját képező makrogazdasági pálya megvalósulása szükséges. Másfelől mivel a tervezetből kimaradtak igényelte az adóbevételi intézkedések hatásának bemutatását a törvényjavaslat benyújtásakor, összhangban az adótörvények módosításával. Tisztelt Hölgyek és Urak! 2023-ban a költségvetésben a két fő prioritás érvényesítése érdekében önálló alapokat hoztak létre, mint ezt hallhattuk, a Rezsivédelmi Alapot és a Honvédelmi Alapot. Ezek forrását az eddigi honvédelmi költségvetési támogatáson túl a különadók teremtik meg. Míg az előző a jelenlegi világpiaci és hazai áremelkedési tendenciák mellett a rezsiárszint védelméhez, addig az utóbbi a háborús környezet miatti biztonságpolitikai kihívások megfelelő kezeléséhez, nemkülönben a szövetségi és nemzetközi szerződésekből eredő kötelezettségek teljesítéséhez járul hozzá. A költségvetési tervezet változatlanul elsődlegesnek tekinti a családvédelmi és az otthonteremtési, valamint a nyugdíjasok jövedelmi helyzetének javítását szolgáló célokat, és kiemelt feladat a rendvédelem erősítése és a menekültek megsegítése is. Amint említettem, a költségvetési hiány csökkentésében a kiadások mérséklése is jelentős súlyt kap, azonban ennek kifejtése nem szerepelt a törvényjavaslat tervezetében. A tanács kérte a javaslat benyújtásakor ezek ismertetését. A tanács által véleményezett tervezetben megjelenő fejezetrend sem felelt meg az új kormányzati felállásnak. A tanács indítványozta ennek pótlását is a törvényjavaslat benyújtásáig. A tanács megállapította, hogy az átmeneti növekedést követően az államadósság-ráta, államadósság-mutató csökkenő trendje tartós marad, és mértéke a 2021-es és 2022-es csökkenést követően 2023-ra tovább, ezúttal jelentősen, 2,3 százalékponttal, 73,8 százalékra mérséklődik. Így a 2023. évi költségvetésitörvény-javaslat, hangsúlyozom, megfelel az Alaptörvényben előírt államadósság-szabálynak és a stabilitási törvény vonatkozó előírásának. A nagymértékű csökkenés azért is figyelemre méltó, mert ezek az előírások kedvezőtlenebb körülmények esetén is teljesülhetnek. Ugyanakkor a tanács érzékelte, hogy a nominális államadósság a pénzforgalmi hiányt jelentősen, 1600 milliárd forinttal meghaladó mértékben emelkedik, amellyel kapcsolatban nem talált indoklást. Ennek pótlását is szükségesnek tartotta. A tanács értékelte, hogy a 2022-26-os konvergenciaprogram kitekintése alapján az időszak végére 63 százalék közelébe mérséklődhet az államadósság GDP-arányos szintje. A tanács egyetértett azzal is, hogy az államadósság-kezelés 2023-ban is meg kívánja őrizni az elmúlt években elért kedvező szerkezetet, a devizaadósság részarányának alacsony szinten tartását, a lakosság részvételének stabilitását az államadósság finanszírozásában. [[9.30]] Kedvezőnek tartotta, hogy folytatódhat a 2020-ban kitűzött cél megvalósítása, miszerint az államadósság átlagos hátralévő futamidejét növelni lehet és kell. Tisztelt Országgyűlés! A kormánynak a tanács véleményére adott válaszát a javaslat csatolmánya tartalmazza, ezért arra csak igen röviden térek ki, de megjegyzem, hogy a kormány érdemi választ adott, és sok tekintetben méltányolta a tanács észrevételeit. A tanács 3 százalékos GDP-arányos hiányszint mielőbbi elérését célzó javaslatára a kormány kiegészítette a törvényjavaslat normaszövegét. Ennek értelmében, ha a gazdaság összteljesítménye a tervezett 4,1 százalék felett bővül, akkor a többletnövekedésből származó bevételi többletet a hiány és ezáltal az államadósság csökkentésére kell fordítani. Vagyis a kormány által feltételezettnél gyorsabb növekedés automatikusan alacsonyabb hiányszintet eredményezhet, függetlenül attól, hogy az európai uniós szabályok várhatóan 2023-ban is lehetővé tennék a magasabb hiány elérését. A tanács kérése alapján a kormány pótolta a strukturális hiány részletes levezetését. A tanács azon kifogására, mely szerint a 2022. május 26-án bejelentett, adóbevételt növelő intézkedések 2023-as hatásainak bemutatása hiányzik, a kormány úgy reagált, hogy az adóügyi változásokat és annak részleteit az adóügyi jogszabály-módosítások fogják tartalmazni, és a költségvetésitörvény-javaslat az adóügyi jogszabály-módosításokkal szerves egységet alkot. A tanács által szóvá tett, az államháztartási hiány csökkentésében jelentős kiadásmérséklés ismertetésének elmaradására a kormány azt válaszolta, hogy a központi költségvetés kiadási oldalán az egyes előirányzatok meghatározása során áttekintették az állami beruházásokat, és több, még kiviteli szakaszba nem lépett beruházás elhalasztása mellett döntöttek, mert nemzetközi összevetésben is magas az állam felhalmozási kiadásainak mértéke ezt lehetővé teszi, és ugyancsak a lakossági és a vállalati beruházások magas szintje is. Hasonlóan járt el a kormány egyes, összességében jelentős összegű, nem beruházási, felhalmozási kiadás felülvizsgálatával is. A tanács azon megjegyzésére, miszerint a tervezetben megjelenő fejezetrend nem felel meg az új kormányzati felállásnak, a kormány kiemelte, hogy a benyújtott, 2023. évi költségvetésitörvény-javaslat fejezeti rendje, előirányzatai, előírásai már tükrözik az új kormányzati szerkezetet. A tanácsnak az állam finanszírozási terheinek csökkentése érdekében tett felvetését, miszerint célszerű az uniós fejlesztési források előfinanszírozásának szakaszolása, a megelőlegezés helyett a kedvezményezettek hitelfelvételének ösztönzése, a kormány nem fogadta el, vitatta. Válasza szerint a közszférába tartozó kedvezményezettek, így az állami vállalatok, önkormányzatok részére kifizetett előlegeket azok tényleges felhasználásáig a Magyar Államkincstárnál vezetett számlán kell tartani. Így a megelőlegezésnek nincs közvetlen hatása sem az eredményszemléletű hiányra, sem az állam finanszírozási igényére. Így szerinte nem járna az az állam költségvetési pozícióinak közvetlen javulásával, ugyanakkor késleltetné a támogatott projektek megvalósulását. A tanácsnak azt a megállapítását, mely szerint a tervezetben a nominális államadósság a pénzforgalmi hiányt jelentősen meghaladó mértékben emelkedhet, a kormány azzal indokolta, hogy az államadósság növekedésében a központi költségvetés pénzforgalmi hiányán túl egyéb tényezők is szerepet játszanak. 2023-ban igen jelentős, 2000 milliárd forint feletti év végi pénzügyi tartalékállománnyal számol a költségvetés, tekintettel a költségvetésen kívüli finanszírozási igényekben és a finanszírozási lehetőségekben érzékelhető bizonytalanságra. Az ezen tartalékok növelése érdekében kibocsátott állampapírok emelik a hiányon túl a bruttó nominális államadósságot. Tisztelt Országgyűlés! Hozzászólásom végén szeretném megköszönni a pénzügyminiszter úrnak és munkatársainak, hogy a tanács munkáját messzemenően segítették. Köszönöm az Állami Számvevőszék, a Magyar Nemzeti Bank, a tanács titkársága munkatársainak, a felkért elemző intézeteknek, valamint egyes gazdasági intézmények szakértőinek, hogy független, alternatív makrogazdasági, államháztartási modellszámításokkal, érzékenységi vizsgálatokkal támogatták a tanács véleményének sokoldalú szakmai megalapozását. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Megköszönve megtisztelő figyelmüket, kívánok jó munkát a 2023-as költségvetésitörvény-javaslat és a kapcsolódó módosító indítványok megvitatásához. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban. Vajda Zoltán tapsol.]]
Megköszönöm elnök úr felszólalását és a Költségvetési Tanács munkáját. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt folytatnánk munkánkat, ülésvezetési kérdésben kell döntenie az Országgyűlésnek. A Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat tárgyalása során várhatóan az Országgyűlés alelnökei is részt vesznek a vitában. Az alelnök asszony és urak képviselői felszólalásuk esetén az önálló indítvány további tárgyalása során csak akkor vezethetik az ülést, ha ehhez az Országgyűlés hozzájárul. Kérdezem tehát a tisztelt Házat, hogy hozzájárule ahhoz, hogy Dúró Dóra alelnök asszony, Latorcai János, Lezsák Sándor, Jakab István, Oláh Lajos alelnök urak az előterjesztés további tárgyalása során vezethessék az ülést. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatomat elfogadta. Tisztelt Ház! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor, 30-30 perces időkeretben. A Fidesz képviselőcsoportja jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját. Megadom a szót elsőként Bánki Erik képviselő úrnak. Parancsoljon! (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ha megengedik, akkor Orbán Viktor miniszterelnök úrtól vett idézettel kezdeném a költségvetés méltatását. Miniszterelnök úr egy fórumon egyszer azt mondta, hogy ha arra a kérdésre keressük a választ, hogy hogyan tudtunk háromszor egymás után olimpiai bajnokságot nyerni vízilabdában, akkor arra csak egyetlen magyarázat van: nemcsak az, hogy mind a háromszor mi voltunk a legjobbak, hanem az, hogy mind a háromszor elhittük magunkról, hogy mi vagyunk a legjobbak. Nos, tisztelt hölgyeim és uraim, a 2023. évi költségvetés kapcsán azért jutottak eszembe ezek a gondolatok, mert egy nagyon komoly, kihívásokkal teli, nemcsak Európát, hanem az egész világot érintő gazdasági válság idején kell egy olyan költségvetést elfogadnunk, amely biztosítja azt valamennyi magyar ember számára, hogy nem lesznek rosszabbak a pozícióink, sőt jobbak tudunk lenni, mint az átlag. Azt gondolom, hogy a költségvetés, amelyet pénzügyminiszter úr a parlament elé benyújtott, mindenféle tekintetben megállja a helyét, minden olyan kihívással számolt, amelyre 2023-ban, egy ilyen különleges évben számítanunk kell. Ez a költségvetés a rezsivédelem és a honvédelem költségvetése. Az elhúzódó orosz-ukrán háború miatt rekordinflációval kell szembenéznünk, amely addig nem is fog csökkenni érdemben, amíg a háború nem ér véget. Nem tudunk mást tenni ebben az időszakban, mint azt, hogy olyan intézkedéseket hozunk, amelyekkel meg tudjuk védeni a magyar családokat, és el tudjuk érni azt, hogy a háború árát ne a magyar embereknek, ne a magyar családoknak kelljen megfizetniük. [[9.40]] Jelenleg a magyar kormány az egyetlen egész Európában, amely nem szankciókról és háborúról beszél, hanem arról, hogy békére van szükség, mert csak a béke hozhatja el azt a stabilitást és azt a nyugalmat, amely segít abban, hogy a gazdaság újra stabil növekedési pályára állhasson egész Európában. A kormány legfontosabb célja nagyon helyesen , hogy Magyarország maradjon ki a háborúból, az elhúzódó orosz-ukrán háború, a brüsszeli energia- és elhibázott szankciós politika miatt most az a legfontosabb feladatunk, hogy biztosítsuk Magyarország energiaellátását és biztosítsuk a rezsicsökkentés védelmét, illetve felgyorsítsuk a haderő fejlesztését. A költségvetés ezért a Rezsivédelmi és a Honvédelmi Alappal igyekszik megerősíteni ezeket a legfontosabb célokat. Az alapok bevétele 2023-ban közel 1450 milliárd forint, ami nagyrészt az extraprofit-különadókból származik. Nagyon helyes, ahogy a kormány döntött, hogy elvárjuk azt, hogy azok a szektorok járuljanak hozzá az ország védelméhez, amelyek a háborús helyzetben extraprofitra tettek, illetve tesznek szert a későbbiek során. A rezsicsökkentésnek köszönhetően jelenleg a magyar családok fizetik a legkedvezőbb rezsidíjakat az egész Európai Unióban. Az a cél, hogy továbbra is fenntartsuk a rezsicsökkentést a magyar lakosság számára. Ezt szolgálja a Rezsivédelmi Alap, amelyre a kormány 2023-ban 670 milliárd forintot fordít. A Honvédelmi Alap pedig megteremti a további honvédelmi fejlesztések forrásait, valamint erősíti hazánk fizikai biztonságát. Az alap kerete a jövő évben 842 milliárd forintot tesz ki, így az összes honvédelmi kiadás először a rendszerváltozás óta eléri a 2 százalékos szintjét a magyar GDP-nek, ami egyébként, megjegyzem, a NATO elvárása is valamennyi tagország felé. Nemcsak a háború, hanem a migráció miatt is szükség van a biztonság további erősítésére. A háború okozta világgazdasági válság várhatóan olyan újabb migrációs hullámot indít el Európa felé, amivel 2015 után egyszer már szembesültünk. Magyarország eddig is csak saját magára számíthatott a határok védelmében, úgy gondoljuk, hogy ez a jövőben sem lesz másként, erre ezért fel kell készülnünk a költségvetés forrásaival is. Tisztelt Ház! A nemzeti kormányzás óta Magyarország gazdasági fordulatot hajtott végre, növekedési pályára állítottuk a gazdaságot. 2014 és 2019 között ahogy azt a miniszter úr az expozéjában is említette a magyar gazdaság átlagosan évi 4,1 százalékkal nőtt, miközben az európai országok átlagos gazdasági növekedése mindösszesen 2,1 százalék volt. Ez azt jelenti, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy évente 2,1 százalékkal erősebb növekedést tudtunk produkálni öt éven keresztül, ami segített abban, hogy felzárkózzunk fejlettségben is a nyugat-európai országok színvonalához. Ezt a kiugró növekedést a válság ellenére is megőriztük. A kormányzati intézkedéseknek és a koronavírus-járvány utáni gazdasági újraindításnak köszönhetően a növekedés már 2021 nyarára elérte a 2019-es szintet, sőt 2021 egészét tekintve egy rekordösszegű, 7,1 százalékos gazdasági növekedést produkáltunk. Így továbbra is a magyar gazdaság az egyik legdinamikusabban növekvő gazdaság egész Európában. A növekedés 2022 első felében is fennmaradt, az első negyedév időszakában a 2021-es azonos időszakhoz mérve 8,2 százalékkal bővült a magyar gazdaság. Az a cél, hogy a növekedés jövőre is folytatódjon, a háború és annak gazdasági hatásai lassíthatják ezt, ennek ellenére a kormány 4,1 százalékos növekedéssel számol a jövő évi költségvetésben. A költségvetés minden tekintetben és minden területen biztosítja a gazdaság további növekedéséhez szükséges forrásokat. Tisztelt Képviselőtársaim! A rezsicsökkentés védelme és Magyarország biztonságának erősítése mellett a jövő évi költségvetés kiemelt figyelmet fordít a magyar családokra és a nyugdíjasokra is. A családi támogatásokra 2023-ban 3225 milliárd forint forrást biztosítunk, ami közel három és félszerese a 2010-es időszakhoz mérve. A miniszter úr is kiemelte az expozéjában, hogy Magyarország GDP-arányosan a legmagasabb családtámogatást biztosítja, amelyre mindannyian büszkék lehetünk. A 13. havi nyugdíj a következő évben is megmarad, a nyugdíjak az infláció mértékének megfelelően ahogy azt a kormány már 2010-ben is vállalta tovább fognak emelkedni. A 2023-as költségvetésben 4900 milliárd forint áll rendelkezésre a nyugdíjak és a nyugdíjjellegű kifizetések finanszírozására. Ez, tisztelt képviselőtársaim, 67,6 százalékkal több, mint ami 2010-ben, a kormányváltáskor volt, sőt ami nagyon fontos 2010-hez képest több mint 20 százalékkal növeltük a nyugdíjak vásárlóértékét, azaz reálértékét. Itt fontos megjegyezni, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy a baloldal nyugdíjasok iránt tanúsított folyamatos aggodalma felettébb meglepő, főleg annak ismeretében, hogy a szocialista kormányzás több olyan intézkedésről is döntött, amely komoly csapást jelentett az idős magyar emberek számára. Nézzük csak, mi is történt ezen a fronton! 2009-ben 2,2 millió embertől elvettek egyhavi nyugdíjat, ráadásul a Gyurcsány- és a Bajnai-kormányok idején is jelentősen csökkent a nyugdíjak reálértéke, a Gyurcsány-kormány idején 8 százalékkal, Bajnai Gordon kormányzása idején pedig 6,4 százalékkal. Ezzel szemben, tisztelt képviselőtársaim, a polgári kormány a tavalyi évben a teljes 13. havi nyugdíjat visszaadta, emellett az inflációkövető nyugdíjemelésekkel, valamint a magyar gazdaság kiemelkedő teljesítményének köszönhetően kifizetett nyugdíjprémiumokkal összességében ahogy az imént említettem több mint 20 százalékkal növelte a nyugdíjak reálértékét. Erre mindannyian büszkék lehetünk. Tisztelt Képviselőtársaim! Célunk továbbra is az, hogy a magas foglalkoztatás szintjét megőrizzük, a 2010 óta létrehozott közel egymillió új munkahelyet megőrizzük, valamint további új munkahelyek létrejöttét segítsük elő. Ezért a foglalkoztatáshoz kapcsolódó munkáltatói és munkavállalói adószintek továbbra is alacsonyak maradnak, az állam pedig támogatja a munkahelyteremtő, valamint a hatékonyságot és a magasabb hozzáadott értéket teremtő vállalati beruházásokat. A gazdaság várható teljesítményével összhangban a nettó átlagkeresetek 2023-ban is 10 százalék felett bővülhetnek. Tisztelt Országgyűlés! Annak érdekében, hogy a háború okozta többletköltségektől megvédjük a magyar családokat, rendkívüli árstopintézkedéseket vezetett be a kormány, amelyek fékezik az árnövekedést és segítik azt, hogy Magyarországon a közép-európai régióhoz képest 5-6 százalékkal alacsonyabb legyen az infláció, mint ami az árstopok bevezetése nélkül lenne. A kormányzat korábbi családvédelmi intézkedései, úgymint a gyermekesek személyijövedelemadó-visszatérítése, a legalább négy gyermeket nevelő nők személyijövedelemadó-mentessége, ami szintén unikum Európában, a 13. havi nyugdíj visszaépítése, valamint a 25 év alattiak személyijövedelemadó-mentessége, a minimálbér jelentős emelése és a közszféra béremelései is hozzájárulnak a családok vásárlóerejének fenntartásához, sőt annak erősítéséhez. Előretekintve a növekedés három pilléren nyugszik. A rekordmagas foglalkoztatás mellett a jelentős reálbér-növekedés is támogatja a gazdasági növekedést. Az elkövetkező években is meghatározóak lesznek a termelőkapacitásokat bővítő beruházások, valamint a hatékonyságot javító technológiai fejlesztések, amelyeknek kitüntetett szerepük van hazánk növekedési képességének megerősítésében. Magyarország az európai uniós tagországok között Németország és Dánia társaságában azon országok közé tartozik, amelyeknél a legfejlettebb ipari technológia a legnagyobb mértékű a szektorban ez is egy kiemelkedő teljesítmény. A válság ellenére a kiemelkedően magas, 27 százalékot meghaladó beruházási ráta tovább emelkedhet 2023-ban, köszönhetően a hazai gazdaság tőkevonzó képességének, a vonzó vállalati környezetnek, valamint a versenyképes adórendszernek. Tisztelt Képviselőtársaim! Egy ország költségvetésénél talán a legfontosabb erény a stabilitás. Itt lényeges megjegyezni, hogy a kiszámíthatóságot és a tervezhetőséget szem előtt tartva az Országgyűlés nagyon helyesen idén is a nyári szünetet megelőzően tárgyalja a következő évi költségvetési javaslatot, ami e rendkívüli időkben is biztosítja a csaknem féléves felkészülési időt mindenki számára a költségvetési keretek és a kormányzati prioritások megismerésére. A költségvetés ezzel kiszámítható és tervezhető alapot ad az ország stabilitásának megőrzéséhez, a gazdasági növekedési pálya fenntartásához, valamint az egyensúlyi mutatók javításához. A magyar költségvetés továbbra is jelentős pénzügyi támogatást nyújt a gazdasági-társadalmi célokat szolgáló fejlesztések finanszírozásához, így jövőre is számos beruházás és feladat valósul meg hazai forrásokból. Egyes kiemelt kormányzati feladatok, beruházások esetében a hazai források mellett ahogy a miniszter úr azt említette bővülő uniós forrásokkal is lehet számolni a következő évben. [[9.50]] A nemzeti kormány 2010 óta nemcsak gazdaságilag, hanem pénzügyileg is stabilizálta az országot, helyreállította a költségvetés egyensúlyát, és csökkenő pályára állította az államadósságot. Ennek dinamikáját a járvány és a háború ugyan megfékezte, de a célok továbbra is változatlanok. A 2020 és 2030 közötti évtized a veszélyek, a bizonytalanságok, a háborúk kora, fokozódó migrációs és inflációs nyomással, valamint soha nem látott energiaár-emeléssel szerte az egész világon. A XXI. század eddigi legnagyobb geopolitikai átrendeződése, valamint a globális energia- és élelmiszerválság olyan fenyegető külső körülmények, amelyekre időben fel kell készülni. Azt gondoljuk, hogy a jövő évi költségvetés olyan tartalékokat is képezett, amelyek a váratlan fordulatokra is mozgásteret biztosítanak a kormány számára. Azt láthattuk már a Covid-járvány kitörése idején, mennyire fontos volt ahogy miniszter úr említette , hogy nemcsak egy stabil és erős gazdasággal rendelkezik Magyarország, hanem olyan tartalékokat képeztünk a költségvetésben amit az ellenzék 2019-ben egyébként kifogásolt, amikor a 2020-as költségvetést elfogadtuk , amelyek stabil alapot adtak arra, hogy a váratlan külső körülményekre is reagálni tudjunk. Ennek köszönhetően tudtuk elérni azt, tisztelt képviselőtársaim, hogy a világméretű gazdasági válság amit a Covid-járvány okozott idején Magyarország az uniós tagországok között is az elsők között volt, amelyek ki tudtak lábalni ebből a válságból, sőt olyan dinamikus növekedést tudtunk elérni, amelynek köszönhetően, ahogy már említettem, 7 százalék fölötti növekedést tudtunk elérni a tavalyi év során. Tisztelt Képviselőtársaim! A háború gazdasági, társadalmi következményeinek kezelése érdekében a jövő évi költségvetéssel kapcsolatos kormányzati célkitűzés, hogy stabil alapot biztosítson a kormányzati programok megvalósításához, garantálja a családok védelmét, hazánk biztonságának erősítését és a rezsicsökkentés megőrzését. Az előttünk fekvő költségvetésitörvény-javaslat ezeknek a céloknak minden tekintetben megfelel. Azt gondolom tehát, hogy nyugodt lélekkel támogathatja mindenki a költségvetési törvényt, és kifejezetten arra kérem képviselőtársaimat, hogy ezekben a nehéz időkben mutassunk egységet, ellenzéki és kormánypárti oldalról egyaránt, s ne a politikai célok, hanem a társadalom iránti elkötelezettségünk legyen az elsődleges. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak, és kérem, támogassák a törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. A Fidesz képviselőcsoportja vezérszónoki felszólalását Szűcs Lajos folytatja. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt időszakban három szóval illettük a költségvetés tervezetét: tervezhető, kiszámítható és betartható. Most egy negyedikkel is szeretném kiegészíteni: megalapozott. Ez az a négy szó, ami mindenképpen kell hogy vezérelje a munkánkat és ezt a törvényjavaslatot is. Nagyon sokáig úgy éltünk, hogy a Covid okozta járványt és az ezzel járó gazdasági problémákat éljük túl, és utána csak jobb jöhet számunkra. Sajnos, a Covid még mindig itt van, és a problémák nem csökkentek, csak sokasodtak. A gazdaság újraindításának természetes velejárója a magasabb infláció, hiszen hirtelen mindenből megugrik a kereslet és elmarad a fogyasztás. A beruházásokat is igyekeznek pótolni a gazdaság szereplői, ami az árak emelkedéséhez vezet. Ugyanakkor a február végén a keleti szomszédunknál kitört háború ezt a folyamatot drámaian felerősítette, és olyan mértékű alapanyag- és energiaár-emelkedéseknek vagyunk szemtanúi, amire több évtizede nem volt példa, és emiatt az infláció is jelentősen megnőtt. Ilyen bizonytalan gazdasági és világgazdasági körülmények között kellett a Pénzügyminisztérium munkatársainak a jövő évi költségvetést elkészíteni, amit ezúton is szeretnék megköszönni képviselőtársaim nevében is, hiszen egy olyan munkát kellett elvégezniük, ami rendkívül sok bizonytalanságot tartalmaz. Mindig meg szoktuk kapni, hogy miért az év közepén készíti el a kormány a törvényjavaslatot. Én azt gondolom, ennek a mostani helyzetben még inkább jelentősége van, hiszen nemcsak hogy felkészülést biztosít arra, hogy mi várható a következő időszakban, hanem a gazdaság szereplőinek is bizonytalan helyzetet teremthetett volna, ha csak az év végén készítjük el a jövő évi költségvetés tervezetét. Megjegyzendő, hogy ebben a helyzetben sem következett be az, amit a baloldal állandóan sulykolt számunkra, hogy év közben folyamatosan kiigazításokra és költségvetési módosító javaslatokra kellett volna itt a Házban számítanunk, és az sem következett be, hogy a zárszámadási törvényekben olyan elvarratlan szálakat kell elvarrni, mint amire emlékszünk, hogy szinte egy teljesen új költségvetést készítettek a zárszámadással a baloldali időkben. Mondhatnánk azt is, hogy a kormányt nem rángatni kell egy tengerjáró hajó esetében, mert annak csak felelőtlen következményei vannak. Tisztelt Képviselőtársaim! 2022 áprilisában a Fidesz-KDNP-szövetség ismét kétharmados felhatalmazást kapott, és ennek a kormány részére kapott erős felhatalmazásnak az is a következménye, hogy az emberek pontosan megmondták, mit várnak el az új kormánytól. Az emberek biztonságot, békét szeretnének maguknak, és emellé tették le a voksukat. Ennek tudatában a kormány a jövőt illetően két fő prioritást fogalmazott meg a biztonság érdekében: a rezsivédelmet és a honvédelmet. Itt szeretném megismételni, amit Bánki Erik képviselőtársam elmondott, hiszen az előzőekben Erik elmondta az ezzel kapcsolatos részleteket, úgyhogy nem szeretnék túl sok ismétlésbe bocsátkozni, inkább a családok támogatásáról szeretnék pár kiegészítő szót mondani. Abban szerintem mindannyian egyetérthetünk, hogy a legnagyobb értékünk a család, ezért a mostani rendkívüli időkben is támogatni kell a gyermekvállalást és a gyermeknevelést. 2023-ban a költségvetés közel 3225 milliárd forintot biztosít a családok támogatására, ez 450 milliárd forinttal magasabb, mint a 2022-es költségvetésben szereplő támogatások összege. S ha mindezt 2010-hez képest is megvizsgáljuk, azt látjuk, hogy közel három és félszer, összesen több mint 2290 milliárd forinttal többet fordít a kormány a magyar családok támogatására 2023-ban. Szeretném kiemelni, hogy a családok támogatását szolgáló programok mint az otthonteremtési programok, a családi adókedvezmények, a gyermekétkeztetési támogatások továbbra is folytatódnak. A kormány most is és a jövő évben is tartja magát ahhoz az ígéretéhez, hogy a nyugellátások reálértékét is meg kell őrizni. Az erre a célra fordítható költségvetési források összege a jövő évben megközelíti a 4900 milliárd forintot. A 2023-as költségvetés több mint 370 milliárd forintot különít el a 13. havi nyugdíj teljes kifizetésére. A 13. havi ellátás mellett 2023-ban is fennmarad a nyugdíjprémium intézménye, hogy az idős emberek is részesüljenek a gazdasági növekedés eredményeiből, hiszen a kormány a tervezetében a 2023-as évre 4,1 százalékos nemzetiössztermék-növekedéssel számol, és 24,9 milliárd forintot helyezett céltartalékba a nyugdíjprémium kifizetésére. A magas foglalkoztatás fenntartása az egyik alapja a gazdasági eredmények megtartásának, hiszen ahogy mondani szoktuk, ahol munka van, ott minden van. Hol vannak már azok a szirénhangok, amelyeket a 2010-ben az erről a pulpitusról bejelentett 1 millió új munkahely létrehozása nyomán az ellenzék soraiból hangos mosolygás és nevetés formájában hallhattunk? Ma elmondhatjuk, hogy 12 év után több mint 1 millió munkahely jött létre, így hát az egyik legfontosabb feladat ezeknek a megtartása, illetve további munkahelyek létrejöttének a segítése. [[10.00]] Ezért a foglalkoztatáshoz kapcsolódó munkáltatói és munkavállalói adószintek továbbra is alacsonyak maradnak, az állam pedig támogatja a munkahelyteremtő, a hatékonyságot, a magasabb hazai hozzáadott értéket teremtő vállalati beruházásokat. A gazdaság várható teljesítményével összhangban a bruttó és nettó átlagkeresetek is várhatóan 10 százalék felett emelkedhetnek. Összességében elmondhatjuk, hogy szinte minden terület több forrásból gazdálkodhat 2023-ban a 2022-es évhez képest. Az eddig elmondottakon túl pedig kiemelendő, hogy az oktatásra több mint 200 milliárd forinttal, az egészségügyre 100 milliárd forinttal többet fog fordítani a kormány, a rendvédelmi kiadások pedig jövőre meghaladják a 965 milliárd forintot, ami 2010-hez képest mintegy 517 milliárd forinttal, tehát majdnem kétszeresére nőtt. Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor a költségvetésről beszélünk, nem szabad megfeledkezni annak finanszírozási szempontjairól sem. Mindannyian tudjuk, hogy a magas infláció sajnos magasabb kiadásokat és magasabb kamatokat is jelent. Csak a 2022-es esztendőben 400 milliárd forinttal magasabb lesz a kamatszolgáltatás költsége, jövőre pedig dupla ekkora tehernövekedéssel kell számolnia az országnak. Éppen ezért tartom fontosnak, hogy az állam a működése tekintetében továbbra is nullszaldós, vagyis az állam hiány nélkül működik, a közszolgáltatások költségét hitelek felvétele nélkül is, a működési bevételekből tudja finanszírozni. Ez mindenképpen egy nagyon fontos dolog, hiszen amikor az ország működőképességéről beszélünk, akkor csak olyan kiadásokat tervez ez a költségvetés, aminek a bevételeit biztosítottnak látja, és csak olyan beruházásokat tervez, amire megint csak biztosan lehet számítani. A 2023-as költségvetéssel megvédjük az eddig elért eredményeket, gondoskodunk a rezsicsökkentés védelméről, az ország és a magyar családok biztonságáról, és növekedési pályán tartjuk a magyar gazdaságot. A Rezsivédelmi és a Honvédelmi Alap pedig lehetővé teszi, hogy ne a magyar emberek fizessék meg a háború árát, hanem a háborúban, illetve a háborún extraprofitot elérő vállalatokat próbáljuk erre szorítani. A magát felelősnek mondó, egyébként felelőtlen baloldal mindig csak megsarcolta a magyar embereket, mindig csak elvettek tőlük, és most sem állnak az emberek és a rezsicsökkentés mellé, hanem a bankokat és a multikat védik. A tegnapi napon szavaztunk éppen a globális minimumadóról, aminek a szavazása során kiderült, hogy a baloldal ezeket az értékeket szeretné megtartani. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon fontos dolog, hogy az Állami Számvevőszék és a Költségvetési Tanács is elvégezte és időben elvégezte azokat a vizsgálatokat, amelyek a 2023-as költségvetéssel kapcsolatban az ő feladatkörükbe tartoztak. Jó volt hallani mind a Számvevőszéktől, mind a Költségvetési Tanácstól, hogy megalapozottnak tartják a költségvetés tervezését, és annak a bizonytalanságai mellett is arról tettek tanúbizonyságot, hogy támogatják a költségvetési törvény tervezetét. Ez azért is fontos, mert az elmúlt évekhez képest a Költségvetési Tanács és az Állami Számvevőszék is olyan helyzetben volt minden évben, amióta az Orbán-kormány 2010-ben átvette a költségvetés készítését, hogy érdemben, már előre bele tudott szólni a költségvetés tervezésébe, és annak a végrehajtása során is folyamatosan ki tudta fejteni a véleményét az aktuális költségvetésekről. Én innen is szeretném megköszönni mind a Számvevőszéknek, mind pedig a Költségvetési Tanácsnak az elvégzett munkát, hiszen ennek következménye az, hogy a parlament olyan törvényjavaslatokkal tud foglalkozni, olyan törvényjavaslatoknak tud itt teret engedni, ami megalapozott, tervezhető, kiszámítható és betartható. Még egyszer szeretném elmondani önöknek a legfontosabb számokat. Tehát a jövő évben a magyar gazdaság várhatóan 4,1 százalékos növekedésre számíthat, a hiánycél közelít a 3,5 százalékhoz, az infláció mértékét is 5,2 százalékra szeretnénk leszorítani. Hol van az Európában tapasztalható két számjegyű és akár 20 százalékos infláció?! A lehető legjobb mutató, hogy a Covid és a világválság során megemelkedett hiánycélt is 73 százalék környékén fogja tartani ez a költségvetésitörvény-javaslat. Szót szeretnék még ejteni arról is, hogy a frakciószövetségünk, a Fidesz-KDNP az elhibázott brüsszeli szankciós politika, a magas energiaárak és az infláció emelkedése ellenére sem hagyja, hogy a háború költségeit a magyar emberekre terheljék, éppen ezért a költségvetés tervezetét megalapozottnak tartjuk. Kérem a Fidesz képviselőcsoportját és valamennyi képviselőtársamat, hogy a javaslatot tárgyalják meg a 30 órás időkeretben, vitatkozzanak sokat a felelőtlen ellenzékkel, és a végén pedig fogadják el azt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK vezérszónoka Varju László képviselő úr, aki felszólalását szintén itt az emelvényen mondja el. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Most, hogy elég sokan elmondták előttem, hogy önök miért szeretnék, hogyha ezt a költségvetést elfogadnánk, szeretném elmondani ennek a másik oldalát, akár az árnyoldalait, amit önök, illetve itt képviselőtársam az előbb felelőtlenségnek titulált. Én pedig azt fogom mondani, hogy ez a felelős magatartás, mert az, amit önök állítanak, és amit a magyar néppel és Magyarországgal tesznek ezzel a költségvetéssel, az kifejezetten káros, és azt gondolom, hogy ezt nem szabad támogatni. Hadd foglaljam össze már a legelején azt, hogy a Demokratikus Koalíció mit gondol erről a költségvetésről, abban a formában is, hogy az az önök 2023-as költségvetése, az Orbán-csomag az adóemelésekkel az emberekre jutó juttatásokat, költségvetési kiadásokat csökkentő, megszorító költségvetése ez. Így próbálják helyreállítani azt az egyensúlytalanságot, amit önök teremtettek egyébként hamis illúziók építésével. Becsapták az embereket, és mindent visszavesznek, amiről néhány hónapig az emberek azt hitték, hogy az övék. A jövő évi költségvetés azt bizonyítja, amit a Demokratikus Koalíció már az áprilisi választások előtt előre jelzett: ha Orbán Viktor marad a miniszterelnök, soha nem látott, brutális megszorítások jönnek. Önök ezt kézzel-lábbal tagadták a választási kampányban, de most látjuk, hogy itt az igazság. A bizonyítékot, ami itt van előttünk, úgy hívják, 2023. évi költségvetés. Ez a költségvetés az adóemelések és a megszorítások költségvetése, tehát maga a megszorító Orbán-csomag. Mielőtt érdemben belemennék az önök megszorító költségvetésébe, nem árt tisztázni, hogy mi vezetett idáig. Első gondolatkörben a Magyar Nemzeti Bank által készített elemzést is idehívom, amely kiemeli, hogy az extenzív gazdasági növekedés forrásai kifulladtak, az olcsó energia és a bőséges munkaerő korszakának vége. [[10.10]] Ugye, értik, hogy ez mit jelent? Minden szavuk tévút volt, amit a munkaalapú társadalomról itt összehordtak ebben a parlamentben. Az önök sokat hangoztatott befektetői sikerei kizárólag azt jelentik, hogy alacsony munkabéren és munkajogi szempontból kiszolgáltatott munkavállalókat odadobnak milliárdosoknak. De ezt a magyarok észrevették [[Dr. Hargitai János: És úgy szavaztak.]] , és kivándoroltak az országból. Ezért önök úgy döntöttek, hogy nemcsak a gazdag letelepedésikötvényesekről húznak le újabb bőrt, hanem idehozzák tízezrével a vietnámi, filippínó, mongol munkásokat, akiket egyébként minimálbérért 12 órán keresztül dolgoztatnak, ezeket a munkahelyeket nem ellenőrzik, konténervárosokban lakatják őket, lásd például Kisvárdán is. Míg Csehország, Észtország, Szlovénia jó úton halad a minőségen alapuló versenyképesség felé, addig Magyarország továbbra is költségalapon versenyez a befektetőkért. Orbán Viktor és Szijjártó Péter kiárusítja a jövőnket gombokért. Versenyképességben az európai országok között máris elértük a 18. helyezést. Óriási a felelősségük ezért, mert hétévnyi töretlen nemzetközi gazdasági konjunktúra teremtette környezetben produkálják azt, hogy 350 euró a nettó minimálbér Magyarországon, és így bevezették Magyarországot a közepes jövedelmű országok csapdájába. Ez az önök felelőssége. Az igazi baj az, hogy önök ezt pontosan tudják, és értik, hogy mit műveltek, de ez nem elég, ezt még folytatják ezzel a költségvetéssel is. Intézményi fejlődésről szó sincs, mert akkor fel kellene lépniük a korrupció ellen. A vállalkozószellem erősítése, a tudásalapú gazdaság feltételeinek megteremtése nélkül amúgy a konvergenciaprogramjuk annyit sem ér, mint az a papír, amire esetleg kinyomtatják. Ráadásul a hatalom elvesztésétől való rettegő kormányzásuk felelőtlenségének eredménye az ikerdeficit kialakulása, amely jelentős mértékű és tartós, és együtt jár a lakossági megtakarítások csökkenésével. Ezért olyan nagy baj az, amit csináltak. Teljes tévúton járnak, amikor az Orbán-kormány semmilyen lépést nem tesz a lakossági és kisvállalkozói szektor megszorításán kívül. Az egyensúlytalanság és a fenntarthatatlanság országa lettünk. Ezek alapján önök hogy hívnák azt a kormányt, amelyik a politikájával tudatosan tévútra vitte az országot? Hogy miért érzi úgy az Orbán-rendszer, hogy húsba vágó megszorításokhoz kell nyúlnia? Csak a rend kedvéért mondanék néhány példát: rekorddrága euró, gyenge forint. 400 forint az euró, már amikor jobb napjai vannak, mert felette is jár. Talán emlékeznek, hogy 2008-ban, amikor még 274 forintba került egy euró, Orbán Viktor szó szerint azt mondta: „A miniszterelnök-csere a megoldása a forintválságnak.” Ha még mindig így gondolják, akkor üzenem a miniszterelnöknek: viszontlátásra! És ne jöjjenek azzal, hogy a háború tehet erről, mert nincs még egy olyan európai fizetőeszköz, amelyik akkora gyengülésen lenne túl, mint a magyar forint. A lengyel złoty, a horvát kuna, a cseh korona, köszönik szépen, jól vannak, csak a magyar forint fekszik a halálos ágyán, méghozzá önöknek köszönhetően. Csak emlékeztetem önöket: 2010-ben egy euró 25,4 cseh koronát ért, viszont 24,2 koronát 2022 júniusában. Ugyanez a horvát kunánál: 7,25 kunát kellett fizetni 2010-ben egy euróért, 2022 júniusában 7,5-et. Ezt még csak tetézni tudjuk, hiszen 2010-ben egy euró 266 forintba került, most pedig 402 forint volt júniusban. De menjünk tovább, a magyar történelem leggyengébb forintja ugyanis számos következménnyel jár együtt. 25 százalékos élelmiszer-rekordinfláció: 600 forintba kerül egyetlen kiló kenyér, már alig lehet ezer forint alatt egy kiló paradicsomot venni, de rohamtempóban emelkedik a vaj, a sajt, a száraztészta, a péksütemények, a paprika, az uborka, és még sorolhatnánk, legalább másik három tucat alapvető élelmiszer ára is. Azt is önöknek köszönhetjük, hogy mára egy alapvető bevásárlás is komoly anyagi próbatételt jelent a magyar családok százezreinek. Ők azok, akikről egy szót sem ejtenek, csak azokról, akik önökhöz nagyon közel állnak, de erről majd később. De van tovább is, hiszen az üzemanyagárak is itt vannak. Ismét nosztalgiázni fogok önöknek. 2008-ban abból csináltak botrányt, hogy 300 forintba kerül egy liter üzemanyag. Gondolom, ennek a megoldására is a miniszterelnök-cserét látták a legjobbnak; hát, jól sikerült. Önök most jelentős kormányzati teljesítményként próbálják beállítani, hogy 480 forintért tankolhatunk a kutakon. Ez szánalmas, egyben nagyon jól mutatja, hogy milyen károkat okoztak ennek az országnak. Esetleg kérdezzék meg a nemzeti konzultációban, hogy az emberek 480 forintért tankolnak szívesebben vagy 300 forintért, és utána legyenek büszkék magukra. Menjünk tovább: államadósság. Rekord-államadósság: 2010-ben 21 000 milliárd forint, 2022-ben 43 000 milliárd forint. Ebben az időszakban, 2010-2022 között további 50 milliárd eurót, lényegében 20 000 milliárd forintot költöttek el, és akkor még nem beszéltem a 3000 milliárd forintos nyugdíj-megtakarítás államosításáról. Mindez az, ami önöknek rendelkezésre állt ahhoz, hogy Magyarországot ne tévútra, hanem a fejlődés útjára vigyék. 76 százalékos államadósságnál tartunk, miután önök egymás után veszik fel a hiteleket, és akasztják egyébként a magyar családok nyakába. A pénzügyminisztériumi beszámoló itt van a kezünkben, az első negyedéves; csak az első negyedévben 2000 milliárd forinttal növekedett az állam adóssága. A rekordgyenge forintra térjünk vissza még egyszer! Külön kiemelem, hogy önök szándékos forintgyengítések közben vettek fel devizahiteleket, amelyeknek az aránya már 23 százalék, azaz nagyjából negyede a teljes államadósságnak. Ez az, amire önök azt mondták, hogy soha egyetlen eurót sem. Évekkel ezelőtt ezt hirdették, majd egyébként ennek az ellenkezőjét teszik. Ha a mai napon önök már semmilyen kárt nem okoznának ennek az országnak, ez az adósság akkor is tovább növekedne a zuhanó forint miatt. Gyenge kormánynak gyenge forintja van. Vagy most nem így gondolják, tisztelt képviselőtársak? Ezt nevezik adósságcsapdának, amibe önök taszítják Magyarországot. És még mindig nincs vége. Jöjjön az egyik legfájóbb tétel, az uniós pénzek ügye, mármint azok az uniós pénzek, amelyeket önök nem tudnak lehívni, mert egy korrupt banánköztársaságot csináltak hazánkból. Csak a Helyreállítási Alapban 6000 milliárd forintnyi uniós pénz van, amelyet nem kapunk meg a kormányzati lopás miatt, és akkor még nem beszéltünk a következő uniós fejlesztési ciklus forrásairól. Önök addig loptak, hogy végül csak megállították Brüsszelt, nem érkezik több pénz a fideszes oligarcháknak. Nagy kár, hogy ez a pénz az országnak is nagyon hiányzik, nemcsak az extraprofitfüggő fideszes oligarcháknak. Na, éppen ezen tehetetlenségük miatt döntöttek önök úgy, hogy jövőre az Orbán-csomagot fogja nyögni az ország, és 2023-ban a megszorítások költségvetése fojtogatja a magyar családokat. De tegyük hozzá: a költségvetési folyamatok a Fidesz-kormány időszakában szinte teljesen átláthatatlanná váltak, nem tud érvényesülni az Országgyűlés ellenőrző szerepe, a költségvetés gazdaságpolitikát meghatározó irányadó jellege. A pénzügyminiszter úrnak korábban írt több mint húsz levelem válaszolatlanul maradt, azért, mert egyébként a részleteket bemutatni nem voltak képesek. Az éves költségvetések előző tavaszi, vagyis nemzetközileg és korábban Magyarországon a szokásosnál is mintegy fél évvel korábbi elfogadása a deklarációkkal ellentétben nem növeli, hanem csökkenti a kiszámíthatatlanságot. Képviselőtársam állítása… pontosan éppen ellenkező a helyzet, mint amit az előbb említett. A kormány közgazdaságilag irracionális módon ismét már tavasszal beterjesztette a következő évi költségvetést, úgy, hogy a 2021. évivel még el sem számolt, a 2022. évihez külön megszorító csomagot kellett bevezetnie, és ennek alapján csinál egy papírhalmazt 2023-ra, amelyet egyébként sokszorosan fog felülbírálni és módosítani a kormány, mert a saját hatáskörébe vonta. [[10.20]] Talán ebben az évben is már meghaladja azt, hogy közel száz módosítást hajtottak ilyen módon végre. Önök a 2021. évi költekezésükkel még nem számoltak el, mint ahogy mondtam, és a ’22. évi, folyamatban lévő, katasztrófát előidéző munkájukat pedig nehéz minősíteni. Az előbb már említettem, hogy ehhez a katasztrófát előidéző munkához már eddig is 2000 milliárd forintnyi államadósság-növelést hajtottak végre. Részletes kritikámat rögtön azzal kezdem, hogy tisztázom: önök ebben a költségvetésben egyetlen forintot sem spórolnak meg saját magukon, kizárólag az emberekkel akarják megfizettetni az elhibázott gazdaságpolitikájuk árát. Mit is ígértek? Hogy a minisztériumok költségvetését 10 százalékkal fogják csökkenteni. Mi van ebben a költségvetésben? Költségnövelés. Fideszes képviselők, önök 11 százalékkal többet akarnak bürokráciára költeni, mint eddig. Ugyanez igaz az állami propagandára: az MTVA költségvetése több mint 10 százalékkal jól figyeljenek! , 109 700 millió forintra emelkedik. Tehát lesz pénz a kormányzati hazudozás terjesztésére is, az MTVA is több pénzből fog működni, bár kétségtelenül egyik kedvenc terepem éppen ez a terület, ahol például a hírhamisító Papp Dániel tölti napjait, és költi a magyar emberek pénzéből a jövő évben is ezt a több mint 100 000 millió forintot. Az önök hazugságainak terjesztése, az ellenzék közmédiából való kirekesztése, illetve kizárása ez ennek a pénznek a funkciója. De mielőtt mélyebben belemennék, hadd összegezzem az eddigieket! Bürokráciára, államtitkárokra, rokonokra, haverokra lesz pénz, még több is, mint eddig. Amikor pedig önök azt mondják, hogy nincsenek megszorítások, akkor a saját életükről beszélnek. Igen, a fideszes elitet érintő megszorítások valóban nem lesznek, maradnak a kormányzati luxusfizetések, marad a helikopterezés és a jachtozás, marad a homár, a libamáj az asztalon, marad az önök asztalán és nem pedig a magyar családok asztalán. Ennél talán már tényleg csak az a nyomasztóbb, hogy 18 százalékkal emelkednek az úgynevezett hitéleti kiadások is. Gondolom, ennek szólt, ennek megalapozására kellett házi Fidesz által Fidesznek feltett kérdést napirend előtti hozzászólásban csomó hazugsággal is körbeírni. Jó tudni, hogy az önök saját bevallása szerint is annyira rossz a helyzet, hogy már csak az ima segíthet ebben. Most, hogy végigvettem, hogy önök saját magukat kihagyták a megszorító csomagjukból, beszéljünk azokról, akikre valójában kiszabták ezeket a megszorító intézkedéseket, róluk ugyanis sokat szeretnek beszélni, a magyar családokról. Az önök megszorításait, az árdrágító, havi rendszeres kiadásainkat, tehát a háztartások rezsijét növelő Orbán-csomagot ugyanis a magyar családok fizetik meg; az önök megszorító intézkedéseinek köszönhetően a családok rezsijét növelni fogja. Miután mindenkit ösztönöztek és elvárták, hogy legyen bankkártyája, illetve számlája, megemelik a bankköltségeket és a biztosítás díját, amit az emberek és a családok fognak megfizetni. A gyógyszerek árát is drágítják, amit kik fogyasztanak? Az emberek és a családok. Ők fogják megfizetni. Rezsiemelésként bevezetik az internetadót, a kommunikáció, a telefon kiadásai drágábbak lesznek az önök pótadói miatt, ezeket az emberek, a családok fogják megfizetni. Minden egyes repülőjegyre előírták, hogy fejenként mennyit kell fizetniük az utazóknak, tehát akkor ezt az emberek fogják megfizetni. Nagy Márton, a megszorításokat bejelentő gazdasági miniszter el is felejtette letagadni, hogy a Fidesz az emberek pénzére pályázik, szó szerint azt mondta, hogy az embereknél nagyon sok pénz maradt a járványidőszakban. Önök tehát pontosan tudják, hogy egy háztartás rendszeres kiadásait növelő megszorító csomagot tolnak le a magyar családok torkán, hogy az emberekkel fizettessék meg a Fidesz-kormány által elhibázott gazdaságpolitikát, az elmúlt 12 év kormányzati tetteit. Én magam a Demokratikus Koalíció nevében is kikérem magamnak, hogy a magyar családok megtakarításait, a nehezen összespórolt családi tartalékokat önök extraprofitnak nézzék. Szégyelljék magukat, hogy az extraprofitot emlegetve nyúlkálnak az emberek, a családok zsebébe! Ha önök nem saját magukat és a Fidesz milliárdos luxuselitjét képviselnék, hanem a magyar családokat, akkor egyébként ez mind fordítva történne: a családok nem megszorításokat kapnának, hanem például áfacsökkentést. Ajánlom figyelmükbe a DK frakciójának javaslatát arról, hogy az alapvető élelmiszerek és egy sor egyéb termék áfája az év végéig megszűnjön, legyen úgy, hogy nullaszázalékos, jövő januártól pedig véglegesen 5 százalékos. Ha önök valóban extraprofitot keresnek, akkor ajánlok pár olyan fideszes oligarchát, aki közpénzből lett milliárdos, közpénzmilliárdokat kapott a Covid alatt is, és nagyjából nincs olyan bevétele, amit ne lehetne extraprofitnak nevezni. Igaz, lehet, mára már a céget is eltüntették, talán ezért nem találják. Ha önök valóban extraprofitot keresnének, akkor ajánlanám figyelmükbe az adómentes kaszinókat, amiket egytől egyig fideszes milliárdosok birtokolnak. Valahogy őket is sikerült kihagyniuk az Orbán-csomagból, pedig egyszerre vannak monopolhelyzetben és engedték el az adóikat a járvány alatt, sőt adtak nekik akkor is állami támogatást, ha elbocsátották a dolgozóikat. Ha létezik egyáltalán olyan, hogy extraprofit, akkor az náluk van, de önök inkább a családokon akarnak megszorítást végrehajtani, és ez nemcsak a különadókra igaz, hanem a teljes költségvetésre egyaránt. Megszorítás vár a magyar egészségügyre is, ami már jelenleg is tetszhalott állapotban van. Hiába tudják, hogy az infláció legalább 10 százalékos lesz, önök még 4 százalékkal sem növelik az egészségügyre fordított összeget. Ez jelentősen elmarad az 5,3 százalékos, az uniós 7 százalékos átlagtól egyaránt. Azzal, hogy az állami egészségügyi kiadások a GDP 4 százaléka alá csökkennek, 26 éve a legalacsonyabb szintet érik el. Ez azt jelenti, hogy még mindig van lejjebb, önök negyed évszázados visszalépéssel folytatják a magyar egészségügy leépítését. A helyzetet színezi még, hogy Magyarországon az egészségügyi kiadások 67-69 százaléka származik az állami forrásból, ami 4 százalékponttal alacsonyabb, mint az Európai Unió és 8 százalékponttal alacsonyabb, mint a többi visegrádi ország átlaga. Ez lényegében azt jelenti, hogy amit az állami rendszer nem fedez, azt saját zsebből pótoltatják az emberekkel. Lefordítom: önök fizetőssé teszik az egészségügyet azzal, hogy leépítik a közegészségügyet, és elvárják az emberektől, hogy aki megteheti, az magánszolgáltatónál kezeltesse magát. Akinek lesz pénze, az meg tud majd gyógyulni, akinek nem lesz pénze, az nem fog meggyógyulni. Bele sem merek gondolni, mi lenne itt, ha Orbán Viktor nem mondott volna olyanokat, hogy az egészségügy nem lehet üzlet. Ugyanezt a rombolást látjuk a közoktatásnál is. Önök mindössze a GDP 3,4 százalékát akarják oktatásra költeni, és ez messze elmarad az uniós átlagtól. Azoktól az oktatási rendszerektől maradunk el, amelyek a PISA-felmérésekben oda-vissza verik a magyar oktatást, és egyébként nem szorulnak átalakításra vagy korszerűsítésre. Ez a tartós és biztos leépülés receptje, ez arra sem elég, hogy a magyar oktatás ne legyen rosszabb, ha jobb nem is lesz. A magyar gyerekek fényévekre kerülnek az európai társaiktól, és már akkor versenyképtelenek lesznek Európában, amikor megkapják a bizonyítványukat. A magyar gyerekeknek soha senki nem ártott még annyit ebben az országban, mint amennyit önök. Nem a tanárokkal kell háborúzni, nem a sztrájkjogot kell eltörölni, hanem a béreket emelni, tisztességes életpályamodellt kínálni, és modernizálni a tananyagot. Erre persze egy megszorító költségvetés soha nem lesz alkalmas. Ahogy hallották már tőlem, a költségvetés egyben értékválasztás is, és így nyilvánvaló, hogy a gyerekeink tudásánál, az emberek egészségénél önöknek minden fontosabb. Ezek után önök soha többé ne idézzék Szabó Dezső mondatát, hogy „Minden magyar felelős minden magyarért”. [[10.30]] De nemcsak az egészségügyben vagy az oktatásban látunk drámai megszorítást, hanem a nyugdíjaknál is. Szégyen és gyalázat, hogy a minimálnyugdíj 28 500 forintos összege jövőre sem változik, így 14 éve változatlan. Tudják önök, hogy mire elég a 28 500 forint? Egy közepes bevásárlásra; nem egy nagybevásárlásra, amiből egy hónapig enni lehet, mert arra messze nem elég még egy embernek sem. Jelenleg közel 18 ezer nyugdíjas kap ennyi nyugdíjat, és rajtuk nem segítenek semmit, és pontosan tudják, hogy közel egymillió ember él 136 ezer forint alatti nyugdíjból. Még további felsorolásokat végezhetünk, hiszen csaknem 30 ezer nyugdíjas él 28 500 és 50 ezer forint közötti bevételből havonta. Ez megalázóan alacsony juttatás, és ezzel önök nem hajlandók foglalkozni. Ez önmagában is botrány, de az alacsony minimálnyugdíj mesterségesen alacsonyan tartja mindazokat az ellátásokat is, amelyek összege ehhez van kötve. Ilyen az időskorúak járadéka, a gyermekfelügyeleti támogatás, az ápolási díjak vagy a közgyógyellátás talán az ápolási díjat ezért emelik ki külön , önök tehát nemcsak a gyenge forinton vagy a nyugdíjon keresztül hajtanak végre megszorításokat az időseken, hanem számos más formában is. A nyugdíjakat önök 12 évvel ezelőtt leválasztották a bérekről, így ma ég és föld a különbség a bérek és a nyugdíjak emelkedése között. Egyes számítások szerint önök minden nyugdíjastól az elmúlt évek alatt 1,2 millió forintot vettek el az elmúlt 12 évben, és ez a pénz pedig most még jobban hiányzik. Mindezt jól mutatja, hogy a 2010 előtti GDP-nek még a 10 százalékát költöttük nyugdíjakra, jövőre ennek már csak a 8,3 százalékára lesz szükség, ennyit költenek rá. Szükség többre lenne, de önök, mint ahogy említettem, nem foglalkoznak ezzel. Önök elvették a munka becsületét, hogy elértéktelenedjenek a bérek és a nyugdíjak, majd ezek után hajtanak végre rezsiemelést, megszorítást a nyugdíjasokon is. Mintha nem lenne elég nekik, hogy 25 százalékos élelmiszer-infláció mellett kaptak egy mindössze 5 százalékos nyugdíjemelést, az ötödét annak, amit csak a pénzromlás miatt kapniuk kellett volna. Orbán Viktor és kormányának a költségvetése a 2023-as költségvetési megszorítások és az Orbán-csomag költségvetése, ami minden korábbinál több pénzt vesz ki a magyar családok zsebéből, és még többet hagy a fideszes oligarcháknál. A jövő évi költségvetés azt bizonyítja, amit a Demokratikus Koalíció már az áprilisi választások előtt tudott, és jó előre jelzett: ha Orbán Viktor marad a miniszterelnök, soha nem látott, brutális megszorítások jönnek, és ez itt van a költségvetésben. Hiába tagadták önök akkor, igazunk lett, ezért nem védik meg önök a legelesettebbeket, ezért hagyják cserben a nyugdíjasokat, ezért nem foglalkoznak az oktatás és egészségügy problémáival, a megszorítások költségvetése, ez ilyen módon felelőtlen és elhibázott költségvetés. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Hargitai János képviselő úr, aki felszólalását szintén az emelvényen mondja el. Megvárjuk, míg képviselő úr felérkezik. Köszönöm szépen. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Hát, világvége van, ha igaz mindaz, amit itt az előbb hallottunk Varju képviselő úrtól, aki a leköszönő szocialista kormányok egyik államtitkára volt. Most, ameddig az ő beszédét hallgattam, előkerestem Simor Andásnak, az akkori jegybankelnöknek néhány mondatát. Ő így fogalmaz: „2008 őszétől hosszabb lejáratban devizákban gyakorlatilag lehetetlenné vált a magyar költségvetés finanszírozása.” Na, innen kell ma gondolkodnunk, ez az államcsőd időszaka, amikor a szocialista kormányok államcsődbe navigálták az országot, és ezeknek a kormányoknak volt a képviselő úr egy jeles államtitkára, ezért azt gondolom, hogy ebből a nézőpontomból nagyon megkérdőjelezhető az, amit itt hallottunk. Az a kormány annak idején, sőt még az államcsőd előtt korábban mindent megtett azért, hogy még az európai közvélemény előtt, az európai intézmények előtt is elhallgassa az akkori magyar költségvetés és magyar gazdaság tragikus helyzetét, amikor az akkori konvergenciaprogram adatait is gyakorlatilag meghamisították, hogy elrejtsék a valóságot, hogy választásokat tudjanak nyerni. Ideig-óráig ez 2006-ban sikeredett, de az államcsőd kijózanította a magyar közvéleményt, elsöpörte a szocialista kormányt, és azóta kétharmadokat hoz nekünk. Nyilvánvalóan ez nem független a magyar költségvetés és a magyar gazdaság teljesítményétől. Varga Mihály az expozéjában azt mondta, hogy a 13. költségvetését nyújtja be ma az Országgyűlésnek. Igen, érdemes is visszatekinteni erre a 13 évre, sőt bár utaltam a szocialista kormányzások vegzálásának végére 2008-2009-ig is célszerű visszanyúlni, mert akkor, amikor egy költségvetést tárgyalunk, akkor valójában nemcsak az adott költségvetési év folyamatairól van szó, hanem arról a gazdasági folyamról, amit az Orbán-kormány 2010 óta, amióta átvette a kormányzást, megélt, és ennek egy-egy éves költségvetési tükre persze az adott költségvetés. De nézzük először egészen konkrétan a beterjesztés körülményeit! Nyolc éve folytatja az Orbán-kormány azt a gyakorlatot, hogy a költségvetést jóval korábban fogadja el, mint ahogy a költségvetés életbe lép. Ez mindig kritika tárgya volt, eddig még nem volt ellenzéki megszólaló, aki ezt önmagában most kifogásolta, de eddig ez mindig kritika tárgya volt. Én azt gondolom, hogy helyes ez a gyakorlat, az élet ezt beigazolta, mert ez kiszámíthatóságot, tervezhetőséget jelent a gazdaság szereplőinek, ezért ezt a gyakorlatot, én azt gondolom, a jövőben is célszerű folytatni. Hasznos segítséget kaptunk, mint mindig a Költségvetési Tanácstól, már június 3-án a honlapjukon megjelent az ő véleményük a beterjesztett költségvetésről, és ugyancsak megszokott színvonalon, könnyen áttekinthető, jól megérthető anyagot kaptunk az Állami Számvevőszéktől. Tetszett az a megoldás is, amit az Állami Számvevőszék elnöke választott, hogy az ő expozéjában egy átfogóbb kitekintést ad a magyar költségvetésről, az európai és a világgazdasági helyzet nehézségeiről, és utána a kolléganője mondja el azokat a szűk számszaki kérdéseket, amiket nyilvánvalóan egy Állami Számvevőszék mindig a képviselők elé tár. Ha 2010-ig visszanyúlunk, mert célszerű visszanyúlnunk, ezt tette egyébként a pénzügyminiszter is, amikor itt az expozéját elmondta, akkor azt állapíthatjuk meg, hogy bármennyire szeretnénk mi válságos helyzeteket elkerülni, de ezek mindig elérnek minket. 2010 óta ez a harmadik ilyen szituáció, amiben benne vagyunk. Kezdődött az egész azzal, amit még a szocialista kormányok idéztek elő, megágyaztak annak a pénzügyi válságnak, ami 2008-2009-ben érte el a világgazdaságot, és gyakorlatilag a magyar gazdaságot és a magyar költségvetést elsöpörte. Annak idején egy rendkívül nagy és gyorsan felvett IMF-hitel mentette meg szó szerint az államcsődtől a magyar gazdaságot. Amikor abból a gazdasági helyzetből kikecmeregtünk, és azt gondoltuk, hogy tartunk valahol, akkor elért minket a soha nem látott egészségügyi válság, a Covid, de annak nyilvánvalóan gazdasági hatásai érintették a költségvetést, és érintik ma is a költségvetést, mert azt gondolom, hogy ezen sem vagyunk túl, félek tőle, hogy ősszel újra találkozni fogunk vele, talán a hatása nem lesz olyan erős, mint az első és a második hullám. Tehát a gazdaságra, a magyar költségvetésre már nem lesz olyan kihatása az esetleg újra jelentkező Covidnak, mint amit megéltünk. A Covid-járványt, azt gondolom, hogy sikeresen kezeltük, és amikor azt gondoltuk, hogy na, most már tartunk valahol, akkor bekövetkezett az, amire senki nem számíthatott, bekövetkezett a háború. [[10.40]] Amit a háborúnál is nagyobb gondnak gondolok, az a háború európai kezelése, a szankciós politika, amely a magyar költségvetés pozícióit rontja, és nemcsak a magyar költségvetés pozícióit, hanem az egész európai gazdaság pozícióit rontja. De ezek mind olyan tételek, amelyekre olyan sok befolyásunk nincs; a háborúra, azt gondolom, semmi, a szankciós politikára csak-csak van, de a szankciós politika negatív hatásai alól kihúzni nem tudjuk magunkat. Legfeljebb amikor valami végzetes történne ebben a politikában, akkor az Orbán-kormány fellépésével ezeket a nehézségeket mérsékelhetjük, gondoljunk itt az olajembargóra, az olajembargóra adott magyar válaszra, amit respektált az európai politika. De előttünk van a szankciós politikának egy újabb fenyegetése esetleg, gázzal kapcsolatos kérdések, amelyek még súlyosabban érinthetik a magyar költségvetést. Tehát ha egyszerűen tudomásul kell vennünk, hogy az akaratunkon kívül válságok mindig vannak vagy lesznek, akkor csak az a kérdés, hogy ezek a válságok minket milyen állapotban érnek. Mindig olyan költségvetés- és gazdaságpolitikát kell folytatnunk, mondja nekem az Orbán-kormány elmúlt 13 évnyi kormányzási tapasztalata, hogy ezeket a válságokat vagy ki tudjuk védeni, vagy a negatív hatásait mérsékelni tudjuk. Ez az, amire nem volt képes a szocialista kormány 2008-2009-ben, mert az akkori gazdaságpolitika, ahogy fogalmaztam is, csak ismétlem magam, elsöpörte az akkori magyar gazdaságot és költségvetés-politikát. Innen kellett felállnunk. Akkortól kezdve csinál a polgári kormány valami teljesen mást, ahogy mi fogalmaztunk, létrehozza a munkaalapú gazdaságot, eléri azt, amiben én sem hittem, hogy 3,7 millió foglalkoztatott helyett egymillióval több foglalkoztatottja legyen ennek az országnak, ezt hívtuk munkaalapú gazdaságnak. Tíz év távlatából azt mondhatjuk, hogy ezt teljesíteni tudtuk. Alapvetően úgy értük el, hogy az addigi költségvetési gondolkodást teljesen átformáltuk. Az adópolitikára akarok itt utalni, a személyi jövedelemadóban a kétkulcsos adózást megváltoztattuk és egykulcsossá tettük, mérsékeltük ezeket a terheket, és inkább az áfával adóztattuk az ország polgárait, a jövedelemtulajdonosokat. Ha egy összevetést teszek az akkori időszak, tehát a 2010 végi időszak és a 2022-es időszak között, a következő számokról beszélhetek tényszerűen. 2010-ben mínusz 6,6 százalék növekedés, tehát zsugorodás van az országban, 2022-ben 7,1 százalék növekedés. Varju képviselő úr, a számokban érzi a bődületes különbséget? Vagy ha azt mondom, hogy a munkanélküliségi ráta 2010-ben 11,7 százalék, 2022-ben 3,6 százalék, gyakorlatilag azt mondhatjuk, hogy elértük a teljes foglalkoztatottságot. Amint már említettem: 2010-ben 3,8 millió foglalkoztatott, 2022-ben 4,7 millió foglalkoztatott. A vállalatokat érintő adóterhelés abban az időszakban 55 százalék, a mi időszakunk, tehát ’22 végén 32 százalék. Az egykulcsos személyi jövedelemadóról beszéltem, amit a szocialistáktól megörököltünk az két kulcs, 36 százalék és a kisebb kulcs is 18 százalék volt. Önmagában ezek a számok mind azt cáfolják, amit itt Varju képviselő úrtól hallottunk. Aztán jön a Covid-válság, és a Covid-válság még nehezebb feladat elé állítja a magyar gazdaságot, de ott már vagyunk abban a helyzetben, hogy nem azon kell töprengenünk, hogy a semmiből megcsináljuk magunkat, hanem a Covid-válság kezelésének már úgy mehettünk neki, hogy ott már célként tűzhettük, hogy őrizzük, próbáljuk megőrizni azokat az eredményeket, amelyeket már korábban elért a magyar gazdaság. Tudtuk jól, hogy a Covid a termelési láncokat széttépi, ezért munkahelyek vannak veszélyeztetve, és ez nyilvánvalóan a családoknak gondot jelent, ezért olyan gazdaságpolitikát folytatott az Orbán-kormány, hogy ezeket a munkahelyeket őrizze. Amikor a magánberuházások piacvesztés okán nyilvánvalóan mérséklődnek, akkor az állam hihetetlen módon elkezdett beruházásokat ösztönözni azért, hogy a magyar gazdaság teljesítményét a válság időszakában is megőrizze. Itt jegyzem meg, hogy teljesen érthető, hogy ebben az időszakban, a háború és a szankciós politika eredményei és ennek elhúzódó nehézségei miatt ezekről az állami beruházásokról, amelyeket a kormány eddig erőltetett, nem mond le, hanem csak egy későbbi időpontban akarja elvégezni őket. Ez egy racionális lépés ilyenkor a kormánytól. Tehát ma azt mondhatom, hogy a 2008-as helyzettel összevetve ma már a munkahelyek megőrzésén, a családtámogatási rendszer fenntartásán és a rezsieredmények őrzésén gondolkodik a költségvetés. Ha azt nézzük, hogy a költségvetés beterjesztésekor az év végén milyen gazdasági kilátásaink vannak, azt mondhatjuk, hogy 2021 végén 7,1 százalékos volt a magyar növekedés, a munkanélküliség 3,6 százalékos és a foglalkoztatottak száma 4,7 millió. Ezeken a fundamentumokon voltunk képesek arra, hogy családtámogatási kiadásokra 2021-ben 3592 milliárd forintot fordítottunk. Ez az Európai Unióban egyedülállóan nagy szám GDP-arányosan. Tehát azt mondhatom, hogy úgy érezhetjük, tartunk valahol, de a háború és a szankciós politika nyilvánvalóan az eddigieknél is nagyobb nehézséget jelent a magyar költségvetésnek. Ahogy fogalmaztam, a háborúra közvetlen befolyásunk nincs, a szankciós politikára valamennyire van, erre hoztam fel példaként az olajembargóra adott válaszunkat, amit részben az Európai Közösség is elfogadott. Nyilvánvalóan a magyar költségvetés beterjesztői tudják, hogy az a növekedési ütem, amelyet eddig az ország produkált, ez a 7,1 százaléknyi növekedés, nem tartható. Nem tartható azért, mert ’22-ben már azzal számolunk, tehát ebben az évben, hogy a növekedés már csak 4,7 százalék lesz, és azt gondoljuk, hogy ez tovább is fog csökkenni, tehát a beterjesztett költségvetés 4,1-del kalkulál. De ez is egy nagyon szép szám, nyilvánvalóan jóval felette van az európai uniós növekedési átlagnak. Milyen pilléreken nyugszik ez a növekedés? A belső keresleten. A fogyasztás, azt gondoljuk, 4,3 százalékra fog teljesülni. Hosszú távú céljainkat a beruházási ráta remek számai ösztönzik. 27 százaléknyi beruházási rátával ez az ország nem tudom én, mikor kalkulálhatott, és a költségvetés azzal számol, hogy ha az állam vissza is fogja a saját beruházásait azzal, hogy továbbtolja, kitolja ezeknek a megvalósítását, a családok és a magánszektor beruházásainak eredményeként, amelyek mögött persze ott vannak a költségvetés ösztönző folyamatai, ez a beruházási ráta esetleg 28 százalékra is emelkedhet. Ez Európában is példátlanul magas. A sok foglalkoztatott reálkereset-növekedésével kalkulálunk, és már középtávon azzal is kalkulálhatunk, hogy hatékonyságnövelő innovációs fejlesztésekkel fogjuk a növekedést hosszú távon is biztosítani. A ’23-as költségvetés kényszerből nem tud mással kalkulálni, mint ami mindig is jellemző volt az Orbán-kormányokra, hogy szigorú költségvetési politikát folytatott, és a szigorú költségvetési politikának egyik ismérve, hogy azt a hiánycélt, amit megtervezünk a költségvetésben, tűzzel-vassal tartani fogjuk. [[10.50]] Ez minden költségvetési évben igaz volt, a betervezett hiánycélt az Orbán-kormányok mindig tartották, ez a hiánycél most, a ’23-as költségvetésben 3,5 százalék. Azt gondoljuk, hogy az infláció ’23-ban már mérséklődni fog, 5,2 százalékra, és mindezek eredményeként az államadósság most már csökkenő pályán van, de ez a csökkenő pálya is folytatódni fog, az államadósság 73,8 százalékban fog teljesülni. Tartalékokkal is kalkulál az óvatos költségvetési tervező, csak az általános tartalék a GDP 0,25 százalékát éri el, 170 milliárdot. Ez a költségvetés világosan érzékeli, hogy van egy geopolitikai átrendeződés a világban. Azt is mondhatnám, hogy a jaltai világrend, ami a második világháború óta velünk van, megbomlott vagy megbomlani látszik, ennyi egészen biztos; ennek és a háború következményeként egy globális energiaválság fenyeget minket az elkövetkezendő években, amit most még nem érzékelünk, de egyre több hozzáértő elemző mondja, hogy egy globális élelmiszerválsággal is találkozni fog a világ. Mindezek az országnak nem csak egyszerűen a fizikai biztonságát veszélyeztetik, hisz mellettünk háború dúl, ez önmagában is a fizikai biztonságunkat veszélyezteti, de hogy a családok életkörülményeit beárnyékolja, a családok anyagi helyzetét nehezíti, ez egészen biztos, ezért ennek a költségvetésnek erre reagálnia kell. És hogyha ránéz az ember a költségvetésre vagy követi a költségvetés vitáját, ennek a reagálásnak két módja van, jól látható módja van: ez a Rezsivédelmi Alap, amit 670 milliárd forint bevétellel tervez meg ez a költségvetés, és a Honvédelmi Alap, amit 842 milliárd forintra tervez a költségvetés. Nyilvánvalóan Rezsivédelmi Alapra azért van szükség, hogy ahogy mi fogalmazunk, ne a magyar családok fizessék meg a háború árát, bár én hozzáteszem: áttételesen a családok is érintettjei az egésznek, hisz a magyar költségvetés fizeti meg ezeket az árakat, amivel a magyar családok közvetlenül nem találkoznak. Tehát egy olyan állapotot produkálni nem tudunk, ahol már a magyar költségvetés is függetleníti magát a háborús helyzettől, de a családok direkt kifizetéseiben szeretnénk azt a pozíciót őrizni, amit a családok eddig is őriztek, ezért a Rezsivédelmi Alap fogja azt a garanciát biztosítani, hogy a családok terhei a rezsi tekintetében ne növekedjenek. Nyilvánvalóan ehhez bevételeket kell produkálni. Lehet itt hangzatos jelszavakat mondani, mint az előbb Varju képviselő úrtól hallottuk. Nyilvánvalóan ezeket a bevételeket megteremtjük azzal, hogy azokban a szektorokban, amelyek még ebben a háborúban is gazdagodnak nem a jobb teljesítményük okán, hanem a helyzetük okán , ezek extra bevételeit, ezeknek egy részét, nem a teljes extra bevételt elvonjuk és a költségvetésbe csoportosítjuk, és mindezt átmenetileg, mert ugye, két évre tervezzük ezeket a kiadásokat. A másik a Honvédelmi Alap: 842 milliárd. Ez igazán a nóvuma ennek a költségvetésnek, mert az, hogy családpolitikában gondolkodunk, eddig is jellemző volt az Orbán-kormányra, és most ezeknek a családoknak a megvédésére törekszünk, de a honvédelmi kiadások terén egy hatalmas lépésváltás van. Ugye, elvárás lenne az, hogy egy NATO-tagország a GDP-jének 2 százalékát honvédelmi kiadásokra fordítsa. Egyetlen ország sem teljesítette ezt, lekevésbé, mondjuk, Németország. Németországra azért utalok, mert a németek eldöntötték, hogy a jövőben elindulnak ezen az úton, és ha úgy tetszik, fegyverkezni fognak, sőt már vannak olyan hangok, hogy atomfegyverei is lesznek Németországnak. Ez egy teljesen új jelenség Európában. Németországban mindenre gondoltak, csak arra nem, hogy ők még egyszer fegyverkezni fognak. Fognak. A magyar kormány is kénytelen elindulni ezen az úton, kénytelen növelni a honvédelmi kiadásokat. Megjegyzem, eddig is tettük, de azzal a számmal, amit most ez a költségvetés előirányoz, már elérjük a GDP 2 százalékát. És én azt is remélem, hogy a magyar kormány nemcsak egyszerűen vásárolni fog eszközöket, hanem úgy, ahogy ezt tettük valamikor a német autóipar kapcsán, hogy a német tudást, technológiát, pénzt és a magyar szorgalmat, a gyárakat itt hoztuk létre, Magyarországon minden nagy német autógyártónak itt vannak a termelőegységei, ezt a hadikiadások terén is meg fogjuk tudni tenni. Ha már a világ fegyverkezik, ha már ez elkerülhetetlen, akkor ebből a megteremtendő új iparágból Magyarország hosszú távon is profitálhasson. Aki figyeli a gazdaság folyamatait, az azt is látja, hogy ennek Magyarországon már most is kézzelfogható eredményei vannak, és én azt gondolom, hogy az elkövetkezendő időszakban ez még növekedni is fog. Honvédelmi kiadásokra ugyanis 1375 milliárdot fogunk költeni. Ez 50 százalékos növekedést jelent 2010-hez képest. Családtámogatásokra ebben az évben 3225 milliárdot költünk. Ez a tavalyi nagyon magas kiadási szinthez képest is 450 milliárd többletet jelent. Nyugellátásokra 4900 milliárdot fordíthatunk, ami a nyugdíjasoknak a legfontosabb. Természetesen ezek a számok tartalmazzák azt a 370 milliárdot is, amit a 13. havi nyugdíj 2023. évi kifizetése jelent majd a nyugdíjasok számára. Rendvédelmi kiadásokra 965 milliárdot költünk; itt is megjegyzem, hogy ez a 2010-es számok kétszerese. Egészségügyre 2670 milliárdot, oktatásra 2378 milliárdot. Az önkormányzatok kiadásai, bevételei jelentenek mindig a költségvetés elfogadása során vitát a Házban. Tényként lehet rögzíteni, hogy 968, 8 milliárdot biztosít az önkormányzatok működésére a magyar költségvetés. Ez egyébként 10,9 százalékos növekedés a tavalyi évhez képest. 2013 óra folytatjuk azt a feladatfinanszírozási támogatási rendszert, amit akkor a költségvetési törvény pályára állított. Az önkormányzatok persze nem ebből a 968 milliárdból fognak gazdálkodni, hanem ennél jóval többől: 3697 milliárdból gazdálkodnak. Jelentősen nő az iparűzésiadó-bevételük; ennek egy részét a Szolidaritási Alapba fizetik be. Ha így, a mondandóm vége felé a fő prioritási területeket akarom összefoglalóan megjeleníteni itt a Házban, akkor azt mondom, hogy ennek a költségvetésnek, a ’23-as költségvetésnek továbbra is a legfontosabb területe a családtámogatás; nem véletlenül, ugye, a Rezsivédelmi Alap; a nyugdíjasok minden módon történő védelme. Amikor családtámogatásról beszéltem, akkor egyszerűen azt mondhatom, hogy az a nagyon gazdag családvédelmi intézményrendszer, amit eddig a magyar családok megtapasztaltak, azok forrásait a 2023. évi költségvetés is tartalmazza. Megerősített biztonság: a Honvédelmi Alap kiadásaira gondoljanak! Továbbra is prioritás a magas foglalkoztatás. Őrizzük ezt a magas foglalkoztatást, sőt a jövő évi költségvetés még további, azt hiszem, 0,3 százalékos foglalkoztatásnövekedéssel is kalkulál, növekvő jövedelmekkel kalkulál ez a költségvetés. Életpályamodellek folytatása szükséges minden területen; fejlesztések az egészségügyben és fejlesztések különösen a felsőoktatás területén. Ugye, említettem azt, hogy kényszerből már eldöntött állami beruházásokat halasztani fog a kormány, de a folyó beruházásokat finanszírozza. Erre szolgál a Beruházási Alap, ami ütemezetten a kiadások jelentkezésének megfelelően biztosítja ezeknek a fejlesztéseknek a forrásait, és a Beruházási Ügynökségnél is van egy alap, ami más típusú kiadások finanszírozását folytatja. [[11.00]] Az állami fejlesztések terén nyilvánvalóan van egy kis megtorpanás. Erre azért van szükség, hogy a költségvetésünket egyensúlyi helyzet felé vigyük el. Erre mondtam azt, hogy ezt teljesen természetesnek tekintem, de túl leszünk ezeken a nehezebb éveken, ezért én innen is kérem az ön segítségét abban, államtitkár úr, hogy már most gondoljunk 2026-ra is, amikor egy soha nem látott emlékezetpolitikai esemény előtt áll az ország a mohácsi csata 500. évfordulója kapcsán, és ezekben a nehéz időkben is tervezési előkészületekre kapjunk lehetőséget, mert az 500. évfordulót most lehet csak elrontani, ha nem kezdjük el időben ennek a programsorozatnak a tervezését. A kivitelezési forrásokra 2024 előtt egyébként se lenne igény. Addigra meg talán egy boldogabb időszakot élünk a gazdaságban és a magyar költségvetés-politikában is. Én azt gondolom, hogy a költségvetés támogatható; a kereszténydemokrata frakció nyilvánvalóan jó szívvel fogja ezt megszavazni. Nem számítok ellenzéki támogató mondatokra, de ha valaki egy kicsit is komolyan veszi magát, az azért nem azt a tónust üti meg ebben a költségvetési vitában, ahogy ezt Varju képviselő úr tette, bár joga volt hozzá. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Z. Kárpát Dániel képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője, aki felszólalását szintén itt az emelvényen mondja el. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő költségvetés egyfajta „carpe diem”-költségvetés, a pillanat költségvetése, amely nagyon sok pluszbevétellel számol, nagyon sok pluszsarcot hajt be a magyar embereken, de ezeket jellemzően nem a jövőbe fekteti, hanem az aktuális túlélését próbálja politikai értelemben is szavatolni általa. Ezzel szemben én a szülőföldön való boldogulás programját szeretném felvázolni, illetve azt, hogy hogyan lehetne módosítani ezt a költségvetést annak szellemében, hogy aki ebben az országban született, itt szeretne családot alapítani, gyermeket vállalni, hogyan tudjon biztonságban boldogulni a saját szülőföldjén. Ennek megfelelően szeretném lerántani kissé a leplet a kormány statisztikai bűvészkedéséről, és beszélni arról, hogy a valódi családvédelmet hogy lehetne megvalósítani; némiképp lerántani a leplet a multi cégekkel való negatív irányú bánásmódról és a magyar kis- és közepes méretű vállalkozások kedvezményezésének lehetőségéről, a lakhatási, valamint a munkaerőpiaci kérdésekről. Eleve egy rossz hagyományú költségvetési tervezésről van szó évek óta felrójuk ezt, KDNP-s vezérszónok kollégám hiányolta, én felrovom , nem szerencsés az év közben történő tervezés, és ez tavaly is kiderült, államtitkár úr, hiszen ha megnézik azt, hogy az év közben milyen forint-euró árfolyamot tippeltek, és aztán hol kötött ki ez a forint-euró árfolyam akkor, amikor az előre tervezett költségvetés hatályának az első napja eljött, akkor azt látja, hogy több tíz forint a különbség a kettő között. Képtelenség tehát olyan módon tervezni, ahogy önök tették. Tényadatok, zárszámadás híján irtózatosan nehéz ez! A statisztikai bűvészkedésről egyetlen példa által hadd rántsam le a leplet! Az önök által benyújtott csomag 5-6 százalékos inflációval számol, egészen nonszensz! És itt fel is rótta az egyik kormánypárti kolléga, hogy bizony több tíz százalékos inflációkról, 10-20 százalékról hallani Nyugat-Európában. Ez vélhetően azért van, mert Magyarország sem unikális ebből a szempontból, de ha megvizsgáljuk azt, hogy a KSH hogyan méri az inflációt, akkor igen érdekes dolgokra találunk még egy 2021-es elemzésben is. Az inflációs mérésben szerepel ugyanis a hifitorony CD-lejátszóval; szerepel benne a kisszótár papírkötésben. Üdvözlöm önöket a XXI. században! Aki a papírkötésű kisszótárat forgatja és nagy tételben vásárolja, vélhetően nem tolja föl érdemben az inflációs adatot, de mérik az írható DVD árváltozását. Egészen elképesztő tehát az infláció mérése, miközben, ha Magyarország Kormánya felelősen tervezné a költségvetést, akkor megnézné az alapvető élelmiszerek, a gyermeket nevelő családok tipikusan fogyasztott cikkeinek kosarát, és azt látná, hogy az árak növekedése kivétel nélkül 10 százalék fölötti, van, ahol 20-30 százalékos bizonyos termékkörök esetében. És ugyanez a statisztikai példa lerántja a leplet a kormányzat teljes hozzáállásáról. A tavalyi költségvetési vitában említettem, hogy Szabolcs-Szatmár-Beregben lakossági fórumon ne próbálják elsütni a KSH adatát, amely félmilliós átlagbérről szól, mert vélhetően nem aratna nagy tetszést, és nagy ovációt nem váltana ki. A helyzet az, hogy úgy jönnek ki ezek a hagymázas lázálmokra emlékeztető adatok, hogy mintegy 1,7 millió magyar munkavállaló egész egyszerűen kimarad a statisztikából, nem mérik ugyanis a bérstatisztikában az öt főnél kevesebbet foglalkoztató, jellemzően mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozásokat, de szeretném önöknek elárulni, hogy ezek az emberek, ezek a kis cégek viszik a hátukon a magyar nemzetgazdaságot. Nem a multi cégek adják a munkahelyek többségét. Lehet, hogy szerencsésebb hátterű és sokszor magasabban fizető álláshelyeket biztosítanak, cserébe busás támogatásokat kapnak ettől a kormánytól, de a munkahelyek kétharmadát még mindig azok a hétköznapi hősök, magyar mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások biztosítják, amelyek nélkül sikeres nemzetgazdaság nem képzelhető el. És miközben az írható DVD és a papírkötéses kisszótár árváltozására alapozva fogalmaznak meg itt egy költségvetési tervezetet, nem beszélnek arról, hogy ezeket a magyar mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozásokat hogyan lehetne nem csak kedvezményezni, életben tartani; rezsicsökkentés kapcsán például hogyan lehetne megóvni őket azoktól a világpiaci áraktól, amelyektől mindannyian meg szeretnénk őket óvni. Erről nem szól ez a költségvetési tervezet. Az átlagbér-statisztika és -prognózisok sem szólnak 1,7 millió, az országot a hátán cipelő magyar munkavállalóról. És a fenntarthatósági kérdések alapvetően hiányoznak a költségvetési tervezésből, ezért mondom azt, hogy a pillanat költségvetéséről van szó. Nagyon örülök annak, hogy a fenntarthatóság kérdése már a Fidesz-KDNP-univerzumban is kiterjed a teremtett környezet védelmére, szerintem ez egy pozitív fejlemény. Ellenzéki oldalon voltak ezzel kapcsolatban cinikus hangok, én nem értek egyet ezekkel. Foglalkozzunk ezekkel a kérdésekkel! De azt látom, hogy a fenntarthatósági kérdés, a demográfia vetülete még mindig csak néha, nem kellő súllyal és csak szavakban jelenik meg a kormány politikájában, költségvetési tervezésében. És most, amikor nemcsak az élve születések száma dönt sajnos történelmi negatív rekordokat, az írott történelemben nem született ilyen kevés magyar, hanem bizony a termékenységi mutató, amire ez a kormány előszeretettel hivatkozik, sajnos ismételten csökkenésnek indult, akkor erről beszélni kellene, és a költségvetési tervezésben ezt le kellene képezni. És még egyszer elmondom, aki demográfiai kérdésekben ellendrukker, az álláspontom szerint hazaáruló. Ez a hazaárulás minősített esete, mert nem szabad a saját hazánk ellen szurkolni soha és semmiben. De azt is el kell mondanunk, hogy nem elég beszélni erről a kérdésről, megfelelő költségvetési tervezéssel alá kell támasztani. Itt volt némi zavar fideszes és KDNP-s kollégák körében. Volt olyan megszólaló, aki 300 milliárddal kisebb összeget látott a következő évben családtámogatásokra, mint amennyi most van. Szeretném önöket figyelmeztetni arra, hogy amíg a családtámogatások összegébe beleszámolják adott esetben a „Nők 40” programot, tehát alapvetően a nyugdíjjellegű kiadásokat, amíg ideszámolják az egész CSOK-ot, amíg ideszámolnak olyan tételeket, akár a fiatalok szja-mentességét, amit én annak idején is támogattam, addig nem lehet teljesen tisztán kisilabizálni azt a képet, amely arról szól, hogy nettó gyermeknevelésre, gyermekgondozásra milyen kedvezményösszeg jár. Jellemzően abból tudunk kiindulni, ami alanyi jogon jár, ami a munkabér után jár, a családi pótlék és társai, valamint a családi adókedvezmény és társai, a másik zsebben pedig jellemzően az uniós rekorder 27 százalékos áfa által kivett horrorisztikus összegek jelennek meg. Nézzük, mi van az alanyi jogon járókkal! Ebben a költségvetésben is nagyságrendileg 300 milliárd szerepel családi pótlék soron, ez az összeg gyakorlatilag befagyott évtizedes távlatban. Időközben az infláció az értékének a felét elpárologtatta. Én jobboldali emberként nem vagyok a feltétel nélküli összegek feltétel nélküli emelésének a híve. Azt mondom, hogy a családi kártya nevű intézmény bevezetésével, amellyel csak alapvető élelmiszert és csak gyermeknevelési cikkeket lehet vásárolni, meg kellene duplázni a családi pótlék összegét, nem feltétel nélkül, kizárólag a gyermekvállalás dimenziójában hasznosítható módon, de értsük ide a gyermek lakhatását, értsük ide a tanulmányi és kulturális, egyéb költségeket is, a családi kártya erre alkalmas. Nagyon kíváncsi leszek a kormány álláspontjára ezen, egyébként nem is annyira új ötlet kapcsán, hiszen jómagam mintegy tíz évvel ezelőtt ezt már előhoztam. Azt is látjuk, hogy a munkabérhez kötődő, adott esetben családi adókedvezmény képében megjelenő gyermeknevelést támogató formák esetében sem valósul meg az inflációkövetés. Teljesen tiszta kérdés Banai Péter Benő államtitkár úrhoz, hogy hajlandóe a kormány inflációkövetővé tenni a családtámogatások rendszerét? Ez közöttünk egy évek óta húzódó vita. Tudom, hogy nem ön hozza meg a végső döntést, de szerintem, ha komolyan vesszük ezt a kérdést, nekünk beszélnünk kell erről. [[11.10]] Azt látjuk, hogy miközben az alanyi jogon járó összege befagyott, a munkabér után járó vagy követi az inflációt, vagy nem még inkább nem , addig a másik oldalon egy brutális tehertétellel a 27 százalékos áfa a gyermeknevelés minden dimenzióját érinti. Magyarországon büntetőadóztatják az Unióban a legkeményebben a pelenkát, a bébiételt és a gyerekruhát. Mi azt látjuk, hogy nagyon könnyű lenne változtatni ezen a helyzeten. Megnéztük ugyanis, hogy áfabevételi várakozásból mire számít ez a kormány. Azt látjuk, hogy mintegy 30 százalékkal több bevételre; jóval több mint ezermilliárddal többet kíván beszedni ebből, mint a korábbi időszakokban. Nem kérünk sokat, ennek a pluszban beszedett, tehát nem a máshonnal elvett, hanem a pluszban beszedett összeg 10 százalékát, ebből a 10 százalékból szeretnénk az összes gyermeknevelési cikk áfatartalmát lenullázni tartósan, olyan módon, hogy garantáljuk az árak csökkenését is. Ha mást nem érünk el vele, mint azt, hogy az árrobbanás dinamikáját megtörjük a gyermeknevelési cikkek piacán, már nagymértékben kedvezményeztük a családokat. Ezen pluszban beszedett, tehát nem máshonnan elvett, hanem pluszban beszedett összeg 1 százalékából pedig a legnagyobb gondokkal küzdő, speciális nevelési igényű gyermekeket fejlesztő hálózat kiemelt támogatását szeretnénk megvalósítani. Még egyszer mondom, a pluszáfabevételi várakozás 1 százalékát kérjük a nehéz helyzetben lévő magyar gyermekek számára. Aki erre nemet mond, arról nem tudom, hogy mi legyen a véleményem. Ha komolyan vesszük a családok védelmét és a gyermekvállalás támogatását, ezt a 10+1 százalékot igenis meg kell adni az érintettek számára. Azt is látjuk, hogy a szociális védőháló foszladozása közepette a tavalyi évben én egy hármas pajzsot követeltem a magyar családok, gyermeket nevelők számára. A hármas pajzs első lépését megvalósítottuk civilekkel, ellenzékiekkel közösen, és egyébként a kormány is nyitott volt: a kilakoltatási moratórium mintegy másfél-két évig kisebb-nagyobb szünetekkel, de fennállt. Most azt látjuk, hogy semmiféle nyitottság nincs a kormányban arra vonatkozóan, hogy ezt a moratóriumot folytassa, és már kapjuk az első vészjelzéseket, hogy indulnak lakáskiürítések elhelyezés nélkül, családosokat is érintő módon, gyermeket nevelőket is érintő módon. Ez tehát egy hármas védelmi pajzs első pillére: nyilvánítsuk ki, hogy kilakoltatási moratóriumot szeretnénk, egészen addig, amíg ezek a tömeges problémák meg nem oldódnak. A második követelésünk az volt, hogy a hitelmoratóriumot tegyük már úgy rendbe, hogy a bankok ne tudjanak egyoldalúan a futamidővel úgy játszadozni, hogy végeredményben a családok indokolatlan többletterhekkel szembesülnek. Most oda jutottunk el, hogy extraadó formájában a pénzügyi rendszert ugyan érinti a kormányzat és én ezt támogatom, ennek a módszertanát kritizálom, nem magát az elképzelést , de a másik oldalon megengedi ugyanezeknek az érintett bankoknak, hogy visszaszedje, visszavonja az érintett összegeket, mondjuk, a futamidővel való egyoldalú játszadozással. Ezen hármas pajzs harmadik és talán legfontosabb pillére pedig a végrehajtási rendszer elképesztő, ocsmány túlfutásainak a levagdosása, rendbetétele és a jogszerűség visszaállítása ezen a teljes, úgynevezett piacon. Nagyon nehéz kimondani, hogy ez egy piac, mert a vállalkozók szemében az. Én nem a vonalkódot, hanem az embert látom mögötte, és azt, hogy a legkeményebb válsághónapok során is az előző költségvetési időszakban is a 33, illetve 50 százalékos letiltások kisnyugdíjasok, minimálbéresek esetén érvényesültek, gyereket nevelők esetén és családosok esetén is érvényesültek. Ha mindez így volt, és több tíz, százezres nagyságrendben, hogy lehet családok védelméről beszélni? Még egy pluszkérdést szeretnék a kormányhoz címezni. Hajlandóe végre felbontani az EBRD-vel kötött paktumát, ahol egyébként a bankrendszer előtt kötelezte el magát arra vonatkozóan, hogy az ügyfelek érdekében nem nyúl bele az érintett jogi dimenzióba annak érdekében, hogy a károsultak helyzetét rendezze, és ezzel idézőjeles kárt okozzon bankoknak? Vállalta a kormány, hogy ezzel nem foglalkozik. Kérdezem, hogy miért és meddig. Azt is látjuk visszatérve még az áfára egy szó erejéig , hogy bizony most már a gyermeknevelési cikkeken lévő áfa által egy átlagos gyermeknevelő család többet fizet be a költségvetésbe, mint amennyit családi pótlék formájában megkap. Tehát egy-két éve átfordult ez a mutató. Nem kellenee elgondolkodni azon, hogy ez az áfatömeg indokolt-e? Ugyanez a dimenzió a globális minimumadót övező vita során is kidomborodott közöttünk. Itt is azt látjuk, hogy bizony ez a kormány, bár most harcosan beleszállt a globális minimumadó ötletébe, és nekem ezzel a beleszállással semmi bajom nincs, ha megvalósítja itthon a közteherviselést, de nem valósítja meg. Az áfabevételi és a társaságiadó-bevételi várakozás között egy szakadék tátong. Áfa formájában családok, cégek rengeteget fizetnek be a költségvetésbe, a társasági adó tekintetében viszont nagyon szerény, nagyon bátortalan ez a kormány, és nem kíván közteherviselést megvalósítani. Maga a kormány ismerte el tegnap, hogy adóparadicsomi állapotokat biztosított a multi cégek számára Magyarországon. Szégyen és gyalázat, ha az önök számára ez a versenyelőny, mert azt látjuk kidomborodni, hogy önök számára a magyarok alacsony bérei, a rugalmasnak minősített munkakörülményei és egyébként az adóparadicsomi multi céges helyzet vagy klíma az a három fő versenyelőny, amit kamatoztatni akarnak. Én pedig azt mondom, hogy ez egy félgyarmati státusznak felel meg. Nem szabad Magyarországot ilyen alacsony polcra helyezni. Azt látjuk, hogy a forint tudatos gyengítésével szintén az érintett exportáló multi cégeknek kedveznek, és most, amikor az év közepén tervezünk költségvetést, remélem, hogy nem lesz igazam, de úgy gondolom, hogy megint most, ma kedvezőbb a forint/euró árfolyam, mint amilyen fél év múlva lesz. Bárcsak ne lenne igazam, de az előző időszakban ez történt. Önök 260 forintnál tettek nagyon hangzatos kijelentéseket gyenge emberekről és gyenge forintárfolyamról, most a 395 vagy néhanapján a 400 környékén természetesen eltűntek ezek a nyilatkozatok, ellenzékiek szokták idézni őket. Szeretném felhívni a figyelmüket arra, hogy nem lehet tudatosan és pontosan tervezni akkor, ha az alapozó számok, az infláció, a forint/euró árfolyam vagy éppen a gazdasági növekedés számai nincsenek rendben. A várható GDP-adatról még egy mondatot. Ha az itt lévő multi cégek nagyon jól teljesítenek, aztán adózatlanul kiviszik az országból a profitjukat, és nem vesznek részt a közteherviselésben, ez baromi jól fogja pörgetni a GDP-adatot. Kérdezem én, hogy a nemzeti érdeket szolgálja-e. Tehát egy valódi fejlettségi index felé is elmozdulhatna ez a kormányzat. Legalább egy mellékletben tegyék oda nekünk azt, hogy a magyar társaságok, a magyar közületek, a magyar munkavállalók milyen helyzetben vannak, illetve milyen helyzetbe kerülnek a várható mutatószám-változásokból kifolyólag. Azt látjuk, hogy eközben a kormány a multi cégek dimenziójával kapcsolatban még egy teljesen indokolatlan dolgot csinál: százmilliárdos nagyságrenddel egyoldalúan, vissza nem térítendő támogatásokkal kedvezményezi azokat a multi cégeket, amelyek között van olyan, amely a megkapott támogatás ezerszeresét vitte ki osztalék formájában Magyarországról. Miért kell adóforintokból támogatni olyan cégeket, akik ennek többszörösét kiviszik, sokszor adózatlanul, sokszor adózva Magyarországról? Mi a ráció ebben? Aki egy kicsit is ismeri ezeknek a globális hálózatoknak a működését, az tudja, hogy itt nem feltétlenül adókulcsokkal, nem feltétlenül vissza nem térítendő támogatásokkal lehet operálni, ha az ember tisztességes gazdaságpolitikát akar folytatni. Önöknek meg kellene védeniük a saját munkavállalóikat. Tehát végre egyszer a multival szemben a magyar munkavállalót kellene választani, újratárgyalni az összes stratégiai szerződést, mert mi egytől egyig átolvastuk mindet. Két dolgot nem találtunk benne. Nem találtuk benne a magyar munkabéreknek legalább a termelékenységi adatok által megengedett tudatos emelését, felzárkóztatását béruniós koncepciónak nyoma sincs az önök szerződéseiben , és nem találtunk benne munkavállalói érdekvédelmet. Ellenben egy nagyon-nagyon káros jelenségre fel kellett hogy figyeljünk, és ez a nagyon káros jelenség tavaly csúcsosodott ki egy kormányrendelet formájában, ugyanis rájöttek, hogy munkaerőhiány dúl, és nem igazán tettek semmit százezrek kényszerű kivándorlásával szemben. A demográfia frontjával legalább retorikailag foglalkoznak, sajnos a számok még nem hozzák a kívánt eredményt, de elkezdték százezrével importálni szervezett módon a munkaerőt a harmadik világból, harmadik országokból. A veszélyhelyzet alatti munkaerőimport-könnyítést egy új döntéssel lényegében kiterjesztették örökre. Tehát munkaerő-kölcsönző cégek, az önök által kiválasztottak, a korábbi engedélyezési eljárást kikerülve vagy lényegesen megkönnyítve azt, olyan helyzetbe kerülhetnek, hogy tulajdonképpen kontroll nélkül hozhatják be a vietnámi, a kazah, a mongóliai és harmadik országokból a munkaerőt tömegesen. Azt kell mondjuk, hogy önmagában megtűrni ezt a helyzetet a nemzeti érdek feladása lenne. Meg kell vizsgálni, hogy a szülőföldön boldogulás reményében hogyan és miként lehet minél több honfitársunkat hazacsábítani, aki itt szeretne boldogulni, hogyan lehetne az inaktívak közül aktívvá tenni akár tudatosabb átképzési programokkal minél többeket, de jobboldali emberként elutasítom azt, hogy harmadik országokból tömeges és szervezett munkaerőimporttal kívánják a fenntarthatóságot biztosítani Magyarországon. [[11.20]] Ez nonszensz, ezt nem lehet csinálni. És megjelent egyébként az érintett szakmák listája is, ahova szervezetten szállítanák be a munkaerőt, és itt a hentestől a pultoson át rengeteg olyan dedikált szakma jelenik meg, ahol elképzelhetetlennek tartom, hogy ne lenne hazai munkaerő, hogyha megfelelően megfizetnék, hogyha megfelelő szakképzés állna rendelkezésre, hogyha megfelelő lakhatási program csatlakozna mindehhez. És néhány szót engedjenek meg nekem a lakhatás kérdéséről, mert azt látjuk, hogy a családtámogatási rendszer legfontosabb pillére lehetne egy olyan országos, állami hátterű bérlakásprogram, amelynek a koncepcióját többször letettük ugye, a „Mi Várunk” program néven ez már nagyon sokszor idekerült a Ház elé , de azt látjuk, hogy a Fidesz-KDNP 2010 óta megtűr egy piacot, a lakhatás piacát, ahol egy brutális kínálati szűkösség uralkodik. Rettenetesen kevés az új építésű ingatlan, ugye, évente 40 ezernek kellene épülnie ahhoz, hogy százévente megcserélődjön az ingatlanállomány, volt olyan évük, amikor 8 ezer új építésű volt, most azért a 20 ezer környékén vagyunk, ami már egy fokkal jobb állapot. De ugyanilyen, hasonló kínálati szűkösség áll fenn a bérlakások piacán is, az albérletpiacon, és ha megnézzük az önök által tett minimálbér-javaslatot, és azt találkoztatjuk egy nagyvárosi albérleti díjjal, akkor egy kigazdálkodhatatlan helyzet lesz a végeredmény, egy családalapító magyar fiatal számára mindenképpen. Azt látjuk tehát, hogy itt igenis lenne tennivalónk. Emlegettem már a pluszáfabevételi várakozásokat. Nem sok, ezek 20 százaléka terhére el lehetne indítani egy országos bérlakásprogramot ennek a módosítóját természetesen beadjuk a költségvetési vitában , hosszú távon pedig az lenne a lényeg, hogy a piaci áraknál sokkal kedvezőbb árfolyamon lehessen, sokkal kedvezőbb bérleti díjért lehessen bérelni olyan ingatlanokat, amelyek család alapítására is alkalmasak. Ha ezzel csak annyit érünk el, hogy jó pár ezer, tízezer magyar fiatal megkapja, látja és érzi a lehetőségét, hogy itthon, a szülőföldjén boldoguljon, nem vándorol ki kényszerből, a jobb fizetések és az önálló otthon megszerezhetetlenségének érzete birtokában külföldre, akkor óriásit léptünk előre, a jövő adófizetői itthon maradhatnak, Magyarországon, a magyar gyermekek itthon születhetnek meg. Hiszen azt önök is tudják, ha a Benelux államokban vagy Németországban születik meg egy gyermek egy magyar családban, ott következik be a szocializációja, nagyon-nagyon kis eséllyel lesz az életét itt leélő, olyan magyar ember belőle, aki a Kárpát-medencében minden tekintetben tudja építeni ezt az országot. Semmi baj nincs azzal, hogyha egy fiatal kimegy, világot lát, tapasztalatot szerez, és aztán gazdagodva visszatér ide, de hogyha eleve kint születik meg egy gyermek, nagyon nehéz, sokszor beláthatatlan élethelyzetek alakulnak ki, és hát, azt látjuk az esetek döntő többsége alapján, hogy az a család nem feltétlen Magyarországon fogja leélni az életét, márpedig én a szülőföldön való boldogulás programjának szeretnék alárendelni mindent, minden költségvetési döntést is. Ezért szólítom fel Magyarország Kormányát arra, hogy a pillanat költségvetése helyett egy kicsit formálja át ezt az egészet a jövőépítés költségvetésévé, ahol sokkal több jut valódi család- és gyermekvédelemre, lakhatási programra. Végre engedjék el egy kicsit a multik és a bankok kezét, álljanak a magyar családok oldalára! És tudom, hogy furcsa lehet ez a mondat önöknek a különadók korában, amikor a médiában a csapból is az folyik, hogy önök mennyire terhelik a bankokat, a különböző légitársaságokat, társait, de vizsgáljanak meg csak egy tételt, és rögtön kiderül, hogy mire gondolunk! Pénzügyi tranzakciós illeték. Kivetette a kormány a bankrendszerre? Kivetette. Nagy az összege? Igen, több mint 200 milliárd. Minősített és bevallott módon áthárították a bankok az utolsó fillérig? Igen. Ha van itt a teremben olyan, aki tud vitatkozni ezzel az állítással, kérem, jelentkezzen, vagy nyomjon egy gombot a nap folyamán, én figyelni fogom az egész vitát, és megkövetem, ha be tudja számomra bizonyítani, hogy ez az áthárítás nem történt meg. Ez olyannyira megtörtént, hogy az érintett bankok kisvállalkozóknak még levelet is küldtek arról, hogy hónapokra visszamenőleg szedik be a kivetett pénzügyi tranzakciós illeték összegét, és hát, azért láthatjuk, hogy itt nemcsak városi legendák folytak ebben a tárgykörben, hanem bizonyított és bizonyítható módon ezek az áthárítások egyébként a bankadó tekintetében is megtörténtek. Kivethetnek önök nagyon sok extra adót, de hogyha végül a magyar családok, a magyar adófizetők vállalják ezeket a terheket, akkor talán elmondhatjuk, hogy valódi családvédelem nem valósult meg teljeskörűen. Én tehát arra szólítom fel önöket, hogy sokkal bátrabban álljanak ezekhez a kérdésekhez. Valódi családvédelem, valódi lakhatási program és a szociális védőháló visszafoltozása lehet az, ami egy ilyen hármas pillérként hozzájárulhat a szülőföldön való boldogulás programjához. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a DK és a Momentum soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Momentum képviselőcsoportja jelezte, hogy a frakciójuk álláspontját három képviselőjük ismerteti. Elsőnek megadom a szót Fekete-Győr András frakcióvezető úrnak. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Vannak olyan ellenzéki érzelmű választópolgárok, és vannak olyan független médiánál dolgozó újságírók is, akik meg szokták tőlem kérdezni, hogy ebben a kétharmados parlamentben, amikor törvényekről vitázunk idézőjelben , akkor a Momentum-frakció miért él törvénymódosító javaslatokkal. Hát azért, mert ez a dolga, azért, mert ez a dolgunk. Az a dolgunk, hogy önökkel szemben, azzal a politikai kultúrával szemben, amely a legyőzés eszközében hisz, a meggyőzés kultúrájával szemben, tehát önökkel szemben mi alternatívát, egy hazafias és haladó szellemű alternatívát állítsunk. A magyar költségvetésről szóló törvény, talán mindannyian kimondhatjuk, hogy az év egyik legfontosabb törvényjavaslata. Ezzel kapcsolatban ismertetem önökkel a Momentumnak, az új politikai generációnak az álláspontját. Először is azt szeretném leszögezni, hogy a Momentum képviselői nem szavazzák meg az Orbán-csomagot, nem szavazzuk meg az áremelések és az elszegényedés fideszes költségvetését. A kormányfő 15 éve mondja, hogy a megszorítások politikája téves, hibás, bűnös, bármekkora a válság mondja Orbán Viktor , nem kell adókat emelni, merthogy senkit sem hagyhatunk az árokparton. És most mégis, 12 év kormányzás után, amikor tényleg baj van, és nemcsak az önök felelőtlen választási költekezése miatt Magyarországon, hanem egész Európában tényleg nagy a baj, akkor önök letesznek elénk egy gigantikus méretű megszorító csomagot. Orbán Viktort az önök pártjában vizionáriusnak tekintik, egy olyan embernek, akinek van elképzelése önök szerint arról, hogy milyen lesz Magyarország 5, 15, ne adj’ isten, 30 év múlva. Ebből a költségvetésből viszont, amit önök letettek elénk az asztalra, nem következik az, hogy az önök miniszterelnökének, az önök pártelnökének bármennyire is lenne fogalma arról, hogy Magyarországnak hol kell lennie 5, 15, illetve 30 év múlva. Kizárólag túlélni akar az önök pártja, ez következik ebből a költségvetésből, hatalomban maradni, szó szerint bármi áron. Addig küzdöttek önök a megszorítások ellen, míg önök vezették be a legdurvább megszorításokat vagy az egyik legdurvább megszorításokat az elmúlt 33 év magyar történetében. Magyarország egy komoly és nagy történetű, globális értelemben véve azonban kis ország. Nincsenek kimeríthetetlen természeti erőforrásaink, nincsenek gigacégeink vagy dollárhoz hasonló értékű nemzeti valutánk, na, az meg pláne nincs. Az egyetlen lehetősége Magyarországnak a hosszú távú felemelkedésre a jó minőségű oktatás, a digitális és nyelvi képességek fejlesztése, illetve a magyar emberek egészségének a fejlesztése azért, hogy minél hosszabb életet élhessünk, és azt minél egészségesebben élhessük. Vagyis, kedves képviselőtársaim, az emberekbe, az önök honfitársaiba, saját magukba kéne fektetni, illetve amikor önökről beszélünk, akkor önök pénzt, azt szeretnek magukba fektetni, de én tudásról beszélek, megélhetésről beszélek és egészségről beszélek, és ezt várjuk önöktől már több mint 12 éve. Minden kutatás azt mutatja, hogy az oktatás az az eszköz, amellyel a gazdasági növekedés a legjobban előmozdítható. A sikeres országokban magas a képzett embereknek a száma, a jól működő országok erőn felül áldoznak az oktatásra, ezért a Momentum 50 százalékkal emelné azonnal minden pedagógusnak a fizetését. Ez, tisztelt képviselőtársaim, 250 milliárd forintba kerülne. Nem a levegőbe beszélünk, kizárólag az autópálya- és az úthálózat rendelkezésreállási díjának a 380 milliárdos összegéből pedagógusokhoz méltóbb fizetést lehetne adni azoknak, akiknek gyermekeink tudása és képzettsége a feladata, és akiken az ő felelősségük nyugszik. [[11.30]] Ehhez képest az önök megszorító költségvetésében oktatásfejlesztésről, tanáribér-emelésről szó sincs. Beszéljünk picit az egészségügyről! A gyógyító-megelőző egészségügyi kiadások mindössze 1,9 százalékkal növekednek 5 százalékos infláció mellett, azaz az egészségügyre fordított összeg reálértéke csökkenni fog. Két év Covid, Európa legrosszabb rákstatisztikái és krónikus betegségek okozta halálozási adatai után az Orbán-kormány, tehát önök úgy döntenek, hogy csökkenteni kell az egészségügyre adott pénzt. Megáll az ész! Évente 30 ezer ember hal meg Magyarországon, képviselőtársaim, azért, mert rossz minőségű Magyarországon az egészségügy. És ezt nem én mondom, hanem egy kormányszerv, egy, az önök irányítása alatt lévő kormányszerv, az ÁEEK mondja néhány évvel ezelőtti jelentésében. Sajnos, azóta sem változott ez a helyzet, és ez szégyen. Lenne pedig tér 30 százalékos azonnali béremelésre az egészségügyi szakdolgozók számára. Ez, tisztelt képviselőtársak, 120 milliárd forintba kerülne, a Paks II. Zrt.-ben előirányzott 150 milliárdos tőkeemelés összegéből bőven lenne rá a költségvetésből pénzünk. Aztán költségvetési szinten nem releváns, de mégiscsak szimbolikus, hogy miközben a tanári és egészségügyi dolgozói fizetések megemelésére önöknek nem futja, a miniszterelnök fizetése mégiscsak a kétszeresére nő, miközben az Orbán-cégek profitja az egekben jár. Ha már Orbán-cégekről beszélgetünk, önök 2023-ban megemelik az élelmiszerboltok, az energiacégek, a repülőtársaságok, a telekommunikációs cégek adóját, drágítják az élelmiszert, drágítják az utazást, a telefonálást; egyetlenegy dolog marad érintetlen, ez pedig az Orbán-cégbirodalom. Most pedig szeretnék a pénzügyminiszter képviselőjéhez fordulni. Önök a Pénzügyminisztériumban nem tudnak számolni? Extraprofitot kérnek számon veszteséges ágazatokon is, miközben nem látják az Orbán Viktor barátai és strómanjai által tulajdonolt, néhány tucat főt alkalmazó cégek tízmilliárdos nyereségeit? Nem jut eszükbe hozzányúlni a Mészáros Lőrinc nevén lévő vállalatok profitjához? De adócsalónak, a kataadózással visszaélőnek nevezik és hónapok óta fenyegetik a kisvállalkozókat Magyarországon, a szakfordítóktól a fodrászokig? Önök nem veszik észre a Pénzügyminisztériumban, hogy léteznek magántőkealapok? Vagy Orbán Viktor világában ezeket tilos adóztatni? Mi indokolja, hogy a 41,6 milliárd forintos nyereséget termelő Opus Global nem kapott a nyakába extraprofitadót, a Covid miatt veszteséges légitársaságok meg a vidéki közértek viszont igen? Milyen költségvetés az, ahol nem az Orbán-féle Dolomit Kft. milliárdos nyereségét adóztatják, hanem a dolomitot pakoló munkást, aki zsemlét venne a boltban, hogy bírja a munkát? Milyen dolog ez?! Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt néhány percben példákat mondtam arra, miként éli fel a jövőt az áremelés és az elszegényedés fideszes költségvetése. Hangsúlyozom, hogy nem a spórolás a baj, hanem ha az oktatáson, a szociális szférán és az egészségügyön spórolunk, hogy önök továbbra is biztosítsák a kormányközeli körök extraprofitját ezzel van a baj. Futja majd persze önöknek megint miniszteri jachtoztatásra, a tanárok, egyetemi oktatók, ápolók és közalkalmazottak meg éljenek meg abból, ami jutott nekik. Ennél is nagyobb veszély, hogy az ország a 2009-10-eshez hasonló negatív spirálba kerül. A megszorítások ugyanis visszafogják a fogyasztást, a beruházási kedvet, és így magát a gazdasági növekedést, ami pedig csökkenő állami bevételekhez vezet, így pedig újabb megszorításokra lehet szükség. Ahhoz, hogy ez ne így történjen, az Orbán-kormánynak le kellene vágnia a saját szent teheneit, hozzá kellene nyúlnia a saját, tehát az Orbán-cégek extraprofitjához is. A magasépítési beruházásoktól az autópálya-rendelkezésreállási díjon át a Beruházási Alapig számos olyan költségtétel van, ahol az állami kiadásokat csökkenteni lehet. Adót kell emelni az Orbán-cégeknél, képviselőtársaim. Ezt a pénzt pedig úgy lehetne elkölteni, hogy Magyarország számára egy gyarapodó jövőt kínáljunk a válságban is. Például azonnal meg lehetne belőle emelni 50 százalékkal minden pedagógus, 30 százalékkal minden egészségügyi szakdolgozó, 20 százalékkal pedig a tűzoltók, a rendőrök és a szociális ágazatban dolgozó honfitársaink fizetését. Fejleszteni lehetne az egészségügyet távdiagnosztikával, távfelügyeleti rendszerekkel, digitális információszolgáltatással. Évente 100 ezer lakás energetikai korszerűsítésére is juthatna pénz. Ez 300 milliárd forintba kerülne, tisztelt képviselőtársaim, amit a Pénzügyminisztériumnál lévő 200 milliárdos Beruházási Alapból és a 170 milliárdosra tervezett rendkívüli kormányzati intézkedésekből átcsoportosítva lehetne megvalósítani. Ez ráadásul egyébként hosszú távon is kifizetődő befektetés lenne Magyarország számára. A Momentum frakciója ezeket a javaslatokat nyújtotta be többek között a parlamentnek. Nem ígérgetünk felelőtlenül, minden esetben megjelöltük, honnan vennénk el a pénzeket, amiket oktatásra, digitalizációra, egészségügyre, energetikai korszerűsítésre, az ápolók, a tanárok, a közszolgák, a szociális munkás honfitársaink béremelésére fordítanánk. Azt hiszem, hogy ez a felelős politika, képviselőtársaim. Ha ezeket a javaslatokat elfogadják, elfogadnák, akkor tartós leszakadás, elszegényedés helyett a válságban is megnyílik a lehetőség a lassú, de annál biztosabb felemelkedésre itt, Magyarországon. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a Momentum soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A frakció álláspontját Gelencsér Ferenc képviselő úr folytatja. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Házelnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt leendő Főispán Urak és Asszonyok! Elképzelem, hogy a Karmelita kolostorban kormányülés van, és olvassák a híreket, 400 forintos euró, két számjegyű infláció, tanársztrájk, egy hét alatt felmond 300 rendőr, romokban heverő egészségügy, s ekkor valaki felteszi a kezét és azt mondja, hogy megvan a megoldás, ami egész eddig az orrunk előtt hevert: nevezzük át a minisztereket főispánokká. Bravó! Hát, ez hogy nem jutott eddig senkinek az eszébe? Nem is értem! Abban bízom, hogy a jobbágyságot nem kívánják újra bevezetni. De ha már szóba hoztam az egészségügyet, akkor egypár szót hadd ejtsek erről is! 32 évvel vagyunk a rendszerváltás után, kormányok jöttek, mentek, de valami mindig ugyanolyan maradt. Hazánkban az elmúlt 32 évben valamiért sosem volt prioritás az egészségügy. 2016-ban csaknem 30 ezer halálesetet lehetett volna elkerülni hatékonyabb népegészségügyi és prevenciós beavatkozásokkal. További 16 ezer halálesetet lehetett volna megelőzni eredményesebb és időben nyújtott egészségügyi ellátással. Az elmúlt húsz évben durván 1 millió magyar vesztette úgy az életét, hogy meg lehetett volna menteni. Ebből a húsz évből 12 éven keresztül önök adták a kormányt, tisztelt fidesz-KDNP-s képviselőtársak. Ez 60 százalék. Ez 600 ezer elveszített magyar ember, 600 ezer gyászoló család. Tudják esetleg, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy mennyi ma Magyarországon a születéskor várható élettartam? Segítek: 75,7 év; 72,3 év, ha az ember férfi. Tehát nagyjából 40 évem van még hátra a földi pályafutásomból, pusztán abból a tényből adódóan, hogy egy olyan országba születtem, ahol a mindenkori kormányokat nem érdekli az emberek egészsége, ahol a magát nemzetinek nevező kormányt nem érdekli a nemzet egészsége. Az önök által sokszor hanyatlónak tekintett Nyugaton ezzel szemben a születéskor várható élettartam átlagosan 80,4 év, férfiak esetében 77,5. Hát, hol van ilyenkor a sokat hangoztatott nemzeti összetartozás? kérdem én. Miért érdemelnek a magyarok rövidebb életet, mint a franciák vagy az olaszok? [[11.40]] Ezek után csodálkozunk, hogy fogy a magyar? Egy magyar férfi 65 évesen megy nyugdíjba. Hét év ennyi marad arra, hogy élvezze a nyugdíjaséveit egy végigdolgozott élet után. Rendben van ez így? kérdem én. Tegyék a szívükre a kezüket, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, és válaszolják meg a következő kérdést: mikor vették önök legutóbb igénybe az állami egészségügyet? A János Kórház úgy néz ki, mintha egy zombis horrorfilm forgatási helyszíne lenne. Nem is olyan régen beutaltak vérvételre a Jánosba. Némileg megrökönyödve tapasztaltam, hogy az általam befizetett tb arra elég, hogy a két ampulla levett véremet a kezembe nyomják, és megkérjenek arra, hogy ugyan már, ballagjak át a két épülettel arrébb lévő laborba, mert nincs, aki átvigye a véremet. Jól hallották: a saját levett véremmel keringtem a János Kórházban, mert nem volt, aki átvigye. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Önök szerint ez egy normális eljárási rend? Önök szerint ez egy normális működési rend? Önök szerint ez egy működő egészségügy? Félreértés ne essék, nem a János Kórház dolgozói tehetnek erről, hölgyeim és uraim, hanem önök. Önök, akik követték az elődeik hagyományát, és magasról tettek hazánk egészségügyére és a magyar emberek egészségére. Sajnálattal látom azt, hogy a jelenlegi rendszer a jövő helyett a múltba, az emberek helyett látványberuházásokba fekteti a pénzt. A budai Várban zajló kormányzati beruházásokba számolatlanul ömlenek a milliárdok, ezzel egy időben a Kórházszövetség elnöke szerint 600 milliárd forint hiányzik a magyar egészségügyből. Nem vitatom el, hogy szebb látvány tud lenni egy impozáns épület, mint mondjuk, az egykori József főhercegi palota romjai. Azt is állítom azonban, hogy ha választanom kell, hogy szép épületek között halok meg egy egyébként kezelhető betegségben, azért, mert nem kapom meg a megfelelő orvosi ellátást, vagy még egypár évig nem épülnek meg ezek a beruházások, de rendezzük a magyar egészségügy helyzetét, amit 32 éve lesajnálnak a mindenkori magyar kormányok, akkor egyértelmű, hogy az utóbbi mellett teszem le a voksomat. Önök 6,2 százalékkal emelnék meg 2023-ra a gyógyító-megelőző ellátások kiadásait az idei évhez képest, a növekmény jó része, 102,5 milliárd forint viszont a célelőirányzatok részben van. Ez ugyan jelenleg egy fekete doboz, és nem tudni, hogy mire szánja a kormány, de az orvosi bérek jövő évi beígért emelésére pont elég lehet. De akkor a nővéri bérek emelésének fedezetét miből tervezik biztosítani? Ezen 102,5 milliárdon kívül pedig minden másra, úgymint háziorvosi ügyeleti ellátás, fogászati ellátás, védőnői szolgálat, mentés, betegszállítás, járóbeteg-szakellátás, fekvőbeteg-szakellátás, szóval mindenre, amire egy átlagember az egészségügy alatt gondol, összesen 28,9 milliárd forint növekmény jut. Ez gyakorlatilag semmi, mindössze 1,9 százalékos növekedés, azaz messze elmarad a várt inflációtól, ami még a kormány optimista várakozásai szerint is 5 százalék felett lesz jövőre. Ebből egyenesen következik, hogy a szolgáltatási színvonal romlása elkerülhetetlen. Az elénk terjesztett költségvetés tökéletesen illeszkedik abba a sorba, amit az elmúlt három évtized költségvetéséből már ismerhetünk, sőt ez a költségvetés az elszegényedés költségvetése: elszegényíti nem egyszerűen a középosztályt, hanem a magyar háztartások döntő többségét. Ha már szóba jött a középosztály, egyetlen kormány sem mondhat le a középosztály megsegítéséről, hiszen mindannyian tudjuk, hogy valójában az ő vállukon nyugszik ez az ország. Önök tovább görgetik az egészségügy problémáját, talán nem is véletlen, hogy Pintér Sándor belügyminiszter vagy főispán úr alá szervezték be. Vélhetően a belügyminiszter úrra vár az a feladat, hogy 74 évesen a ciklus végén 78 évesen belebukjon ebbe a feladatba, és azt lehessen majd mondani, hogy nem a kormány hibája miatt veszítünk el évente ennyi magyart, hanem egy ember felelőssége az egész, feltéve természetesen, hogyha a belügyminiszter úr többet él majd, mint az átlagmagyar élnék a gyanúperrel, hogy ő sem az SZTK-ba jár. A Momentum költségvetési módosító javaslatában több mint 150 milliárdnyi extra forrást javaslunk az egészségügyre fordítani: az egészségügyi szakdolgozók béremelésére, a digitális egészségügy megteremtésére, antiallergiás injekciók beszerzésére az összes bölcsődei, óvodai és iskolai intézmény számára, illetve több budapesti egészségügyi fejlesztésre. Emberfókuszú ez az a gondolat, ami hiányzik az önök által előterjesztett költségvetésből. Egész egyszerűen nonszensz, hogy az „Egészséges Budapest” programot az atlétikai vb megrendezéséért cserébe tudta csak kiharcolni magának a főváros, amely részeként Havasi Gábor momentumos párttársam vezetésével többek között CT- és MR-vizsgálatok várólistáit sikerült csökkentenie a fővárosnak. Önök azzal a feltétellel voltak hajlandóak az adófizetők forintjait az adófizetők egészségére költeni, amennyiben egy sportrendezvény megszervezése mögött konszenzus alakul ki. Mikor alakul ki végre konszenzus az egészségügy mögött? Mikor alakul ki végre konszenzus abban, hogy a magyarok egészsége a legfontosabb? A túlárazott presztízsépítkezések helyett például az egészségügyre kellene több forrást fordítani. A magyar költségvetés középpontjában végre a magyar embereknek kell lennie, a költségvetésnek pedig a közösség gyarapodását kellene szolgálnia. Köszönöm. [[Taps a Momentum soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Momentum vezérszónoklatát Bedő Dávid képviselő úr folytatja. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Kormánypárti Képviselők! Ez a költségvetés azt bizonyítja, hogy önöknek régen nem kellett már igazi nehézségekkel szembenézniük. Az elmúlt évtized példátlan világgazdasági fellendülése, pénzbősége és a végtelennek tűnő uniós támogatások közepette sosem voltak igazán rákényszerítve, hogy egy jól átgondolt, világos és fegyelmezett költségvetést rakjanak össze, olyat, aminek egyértelmű prioritásai és céljai vannak, olyat, aminek minden egyes forintján érezni lehet, hogy azzal a lelkülettel tervezték, hogy a magyar emberek jólétét és gyarapodását segítse elő. Önök eltunyultak, elfáradtak és kijöttek a gyakorlatból vagy talán sosem voltak igazán benne. Az önök által összedobott költségvetésben csak a különadók és a megszorítások világosak, ezek ugyanis akkorák, hogy a Holdról is jól látni őket. Minden más maszatolás, mellébeszélés, céltalan és lelketlen számzsonglőrködés, melynek egyetlen célja, hogy a még súlyosabb gazdasági válságot elkerüljük. Pedig ha valamikor, akkor most egészen biztosan szükség van világos célokra, meg kell mondanunk, hogy mire költsük az ország szűkös pénzét, mire jusson, ha már az önök hibájából nem számolhatunk biztosan az uniós források többsé-gével, mire költsük azt a keveset, ami maradt, miután választási kampányuk részeként elosztogatták a gazdasági válság küszöbén álló ország adóbevételeit. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Aki legény éjjel, legyen legény nappal is! Ha önök eldorbézolták az ország megtakarításait, és a nagy bulikázásban összerúgták a port a legfontosabb szövetségesünkkel, akkor legalább vállalják a felelősséget a hiányzó ezermilliárdokért, és rakjanak össze egy olyan költségvetést, amelyben a fókusz nem a harácsoláson, hanem az emberek jólétének, egészségének és jövőjének biztosításán van! A Momentumtól megszokhatták már, hogy nemcsak kritizálunk, hanem megoldást is nyújtunk. Ezért összeállítottunk önök helyett egy olyan javaslatcsomagot, ami világos irányt szab az önök zavaros költségvetésének. Három olyan garanciaalap létrehozását szorgalmazzuk, amely választ ad az embereket jelenleg érintő három legfontosabb problémára: a bizonytalan megélhetésükre, a bizonytalan egészségükre és a bizonytalan jövőjükre. Az első ilyen a jóléti alap, melynek forrását világosan megjelöltük a költségvetési módosítóinkban. Ez a 750 milliárdos alap az elszabadult inflációtól védené meg azokat a magyar embereket, akiket a kormány 12 éves politikája kiszolgáltatottá és védtelenné tett a gazdasági válsággal szemben. A jóléti alap részeként a rendőrök, a tűzoltók és a szociális szféra dolgozói azonnali, 20 százalékos béremelésben részesülnének, és ez még nem a nekik egyértelműen járó bérrendezés lenne, mellyel ez a kormány régóta adós nekik. Ez a 20 százalékos emelés a vágtázó infláció azonnali veszélyeitől óvná meg azokat, akik minden egyes nap a nemzetünket szolgálják. Ugyancsak a jóléti alapból adnánk egyszeri szociális támogatást a rászoruló családoknak és a munkanélkülieknek az elszabadult áremelkedés kompenzálására, és jutna még a kis- és középvállalkozásoknak olyan fejlesztési forrásokra, melyek elnyerésére az uniós helyreállítási pénzek hiányában mostanában nem volt lehetőségük. Amíg a kormány nem tudja megfékezni a saját maga által gerjesztett inflációt, addig felelős a magyar emberek megnövekedett kiadásainak mérsékléséért, mert ne áltassunk senkit, ezt az inflációt csak kisebb részben okozza a szomszédban dúló háború, ez a rekordinfláció legnagyobb részben az önök elhibázott, pazarló és lopásra épülő gazdaságpolitikájának a hibája. Márpedig mi a Momentumban úgy vagyunk ezzel, hogy egy probléma megoldásáért elsősorban az a felelős, aki azt okozta. [[11.50]] A jóléti alap 750 milliárdos költsége mindössze három és fél Puskás-stadionnyi pénz, nem több, mint amennyit önök stadionokra és grandiózus sportlétesítményekre az elmúlt években elvertek. Talán nem olyan nagy összeg ez arra, hogy a magyar családok biztonságban érezhessék magukat az elszabadult infláció közepette. A második alap, melynek felállítására javaslatot tettünk, az egészségvédelmi alap. Az elmúlt két év járvánnyal terhelt időszakában önök megdöbbentő módon elengedték az egészségügy témáját, mintha már nem érdekelné önöket az állam egyik alapvető feladata. A Momentum által kidolgozott egészségvédelmi alap egyrészt azonnali 30 százalékos béremelést tartalmaz az egészségügyi szakdolgozók részére, ha ugyanis nem állítjuk meg az ő elvándorlásukat az egészségügyből, akkor hamarosan üres rendelőintézetek és kórházak fogják fogadni a magyar betegeket. Az egészségvédelmi alap a garancia arra is, hogy radikálisan felgyorsítsuk az egészségügy digitalizációját. A távdiagnosztikai és távfelügyeleti rendszerek sürgős kiépítésével kevesebbet kellene utazni az embereknek, hogy minőségi ellátást kapjanak akár az otthonuk kényelméből is, és futná az alapból arra az igazán nem nagy tételre is, hogy minden bölcsőde, óvoda és iskola számára alapfelszereltség legyen az életmentő antiallergiás injekció. Ami külön megdöbbentő, hogy ehhez csupán 140 milliárd forintra van szükség. Ennyibe kerül a Momentum egészségvédelmi alapja. Ez mindössze kétszerese annak az összegnek, amit a kormány tavaly a vadászati világkiállítás kapcsán elvert. Talán nagyobb szükség van az egészségügy működőképességének fenntartására, mint a kormánytagok hobbijának állami támogatására. A harmadik javaslatunk a jövővédő alap, melynek célja, hogy még ez a szűkös 2023-as költségvetés is tegyen valamit az ország hosszú távú fejlődéséért, mert infláció ide, válság oda, a magyar nemzet jövője a magyar kormánynak mindig első számú felelőssége, legalábbis mi a Momentumban ezt valljuk. A jövővédő alap egyrészről az elmúlt 12 évben önök által szégyentelenül elhanyagolt magyar oktatás teljes elhalását akadályozná meg, és helyezné újra fejlődési pályára. Azonnali 50 százalékos béremelést kell adnunk a pedagógusoknak, rendeznünk kell az egyetemi oktatók bérét, és el kell indítanunk a pályakezdő és fiatal pedagógusok bérlakásprogramját. A Klebelsberg-szolgálatilakás-program mentőövet adna azoknak a kezdő pedagógusoknak, akik hivatástudatból szeretnék oktatni a magyar diákokat, de a nevetséges tanári fizetést teljes egészében elveszik a lakhatási költségek. De nemcsak az oktatás, hanem a klímavédelem is a jövőről szól. Talán nem véletlen, hogy ezt is teljesen leépítették az elmúlt három ciklus kormányai. Ezért a Momentum javaslata, hogy a jövővédő alapból jelentős forrásokat szánjunk a magyar ember lakásainak energetikai korszerűsítésére, valamint az önkormányzati bérlakások felújítására. A zöld-rezsicsökkentés a valódi rezsicsökkentés. És jutna egy olyan területre is ebből az alapból, melyben Európa minden fejlett országa mérföldekkel előttünk jár, a vasúti közlekedés fejlesztésére. A Momentum jövővédő alapjából nemcsak a vasúti fővonalak, de a mellékvonalak felújítására és bővítésére is jutna pénz. Sőt, a vasútvonalak mentén és az elhanyagolt kistelepüléseken egy országos térerőfejlesztő program beindítását is tartalmazza a javaslatunk. A jövővédő alapba 680 milliárd forint átcsoportosítását számoltuk ki, mellyel a fenti célok mind megvalósíthatóvá válnak. Elsőre talán nagy összegnek tűnik, de az a helyzet, hogy ez nem sokkal több pénz, mint amit önök az előző ciklusban elköltöttek kormánypropagandára. Tudják, mi az igazán megdöbbentő? Hogy a Momentum szakértői könnyedén megtalálták a forrásokat a három garanciaalapunkra. A jóléti, az egészségvédelmi és a jövővédő alapra az önök által összebarkácsolt költségvetésben az elmúlt egy hétben szakértőink könnyen megtalálták, hogy honnan lehet ezeket átcsoportosítani. Ez nem volt nehéz, hiszen csak kevesebb pénzt kellene feleslegesen elverniük állami látványberuházásokra, versenysportokra, propagandára vagy éppen az önök egyik kedvenc pénznyelő projektjére, a végtelenbe tartó Paks II.-re. Jó lenne, ha önök is megértenék végre: az önök felelőtlen kormányzása miatt szűkös esztendők jönnek, és mostantól csak arra költhetjük az ország pénzét, ami a magyar emberek jólétét, egészségét és jövőjét szolgálja. Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportja is jelezte, hogy a frakciójuk álláspontját ketten fogják ismertetni. Elsőnek megadom a szót Tóth Bertalan frakcióvezető úrnak. Megvárom, amíg felérkezik az emelvényre, mert innen fogja elmondani a felszólalását. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A bizonytalanság a legtalálóbb szó, amely az előttünk fekvő költségvetést és időszakot jellemzi. A Fidesz-kormány a bizonytalanság költségvetését hozta ide elénk. Bizonytalan a geopolitikai helyzet, bizonytalan a jogállamisági eljárás kimenetele. Bizonytalan az uniós felzárkóztatási forrásokhoz való hozzáférés, és ezért bizonytalan a költségvetésben letett összes sarokszám. Ami biztos, az a brutális infláció, a Fidesz-kormány által elkezdett megszorítások, leépítések sora. Ez utóbbiak viszont a megélhetés biztonságát ássák alá. Létbizonytalanság alakul ki a nyugdíjasoknál, az alulfizetett pedagógusoknál és a szociális ágazatban dolgozóknál, a családoknál, lényegében a társadalom bő kilenctizedénél. Tisztelt Képviselőtársaim! Mielőtt a részletekbe belemennék, nézzük meg, melyek azok a körülmények, amelyek a tervezést befolyásolják és elbizonytalanítják! Minden jel arra mutat, hogy a világ és benne Európa nehéz évek elé néz. Putyin esztelen háborújával az agresszor Oroszország már nemcsak az Európai Közösség országait fenyegeti, de a kárpátaljai magyarságot közvetlen életveszélybe sodorta. Ennek a háborúnak a hatásait, bármit is próbálnak a fideszesek elhitetni, a szenvedő ukrán emberekkel együtt mi is mindannyian érezzük, mert a háború következtében élelmiszerhiány, nyersanyaghiány, elbocsátások, munkanélküliség, drágulás, elszegényedés alakulhat ki a térség országaiban, és éhezés az ukrán gabonaimportra szoruló afrikai országokban. Az ennek következtében előálló elégedetlenség újabb helyi konfliktusokhoz, háborúkhoz vezethet, humanitárius válságok alakulhatnak ki, amelyeket kezelni kell. Mondhatnánk, hogy a sok nehézség ellenére Magyarország biztonságban van, és az Európai Unió tagjaként, közösen a többi állammal könnyebben meg tud majd birkózni a nehézségekkel. Magyarország helyzete azonban különösen nehéz. Egyfelől azért, mert az elmúlt időszakban az Orbán-kormány a magas államadóssághoz és államháztartási hiányhoz Európa egyik legnagyobb pénzromlási ütemét és egyik legalacsonyabb versenyképességét társította. Az államadósság nagyobb, mint 2010-ben a válság után. Az év elején adott 13. havi nyugdíjat és az adó-visszatérítést már rég elvitte az infláció, elvitte a boltokban tomboló brutális drágaság. 450 ezer idős ember él a létminimumnál kevesebb nyugdíjból, minden ötödik magyar gyermek szegénységben születik. Családok százezrei élnek lakásszegénységben, és esélyük sincs a szegénységből való kitörésre. Ez tehát az egyik ok, ami miatt nehéz helyzetben vagyunk. Az Eurostat legfrissebb kimutatása szerint Magyarország az Európai Unió második legszegényebb országa a jövedelem tekintetében és az egy főre jutó GDP tekintetében is. Azért is vagyunk nehéz helyzetben, mert a Fidesz az elmúlt 12 évben fokozatosan leépítette Magyarországon a jogállamot és a demokráciát, hátat fordított az uniós értékeknek. A szövetségeseink pedig mostanra megelégelték a felzárkózásunkat szolgáló uniós pénzek központilag szervezett ellopását. Úgyhogy most ott tartunk, ha nincs jogállam, ha nincs javulás a korrupciós helyzetben, nincs uniós pénz. Ha nincs uniós pénz, nincs gazdasági növekedés. Ha nincs gazdasági növekedés, nem lesz felzárkózás. Akkor pedig jön az elszegényedés és leszakadás. Az Orbán-kormánynak kompromisszumokra kellene törekedni az Unióval legalább az Európai Ügyészség és a korrupcióellenes harc kérdésében, hiszen mindannyiunk érdeke, hogy jöjjön az uniós pénz, és a korrupció is visszaszoruljon. Sajnos azonban ebben sem látunk változást, ezért az uniós pénzekhez való hozzáférésünk is bizonytalan. Látjuk ugyan, hogy Navracsics miniszter úr próbálkozik, sőt ő még a pedagógusok béremelése ügyében is mellénk állt, de úgy látjuk, szélmalomharcot vív a Fideszen belül. Tisztelt Képviselőtársaim! Önök tehát a bizonytalanság költségvetését tették most elénk, a létbizonytalanság költségvetését. A tervezés alapját képező számokat, például az 5,2 százalékos inflációt, a 377 forintos eurót szerintem önök sem hiszik el. [[12.00]] De az egyértelműen látszik, hogy arányaiban megint kevesebb pénz lesz az oktatási, egészségügyi és szociális kiadásokra, mert az Orbán-kormány most elveszi azt a családoktól, fiataloktól, nyugdíjasoktól, amit kegyként osztogatott novembertől februárig. Sokkal több adót szed be, ahogyan nőnek az árak. Közben azonban nemcsak fosztogat, hanem osztogat is: osztogat a kegyeltjeinek, és azoknak, akiknek amúgy is sok van. Persze, az is lehet, hogy amit most tárgyalunk, abból nem lesz semmi, hiszen a 2021-es költségvetést is négynaponta írták át, összesen 85 alkalommal. Ami ebben a költségvetésben van, csak blöff és bizonytalanság. Ha ezt fogadnák el, akkor az anyagi bizonytalanságba taszítaná az egész országot, dolgozókat, nyugdíjasokat, kisvállalkozókat, a családokat, szinte mindenkit. Az MSZP szerint ezt a költségvetést nem szabad elfogadni, nem szabad végrehajtani, mert ez az egész országgal szembeni bűn lenne. Tisztelt Képviselőtársaim! Mi, szocialisták és szociáldemokraták egy igazságos és szolidáris társadalomban hiszünk, ahol az állam mindenkinek esélyt ad a felemelkedésre, ahol erős a szociális háló, garantált a megélhetés biztonsága. Deák szavaival élve: ahol nem a gazdag sok, hanem ahol a szegény kevés. Nekünk, szocialistáknak, szociáldemokratáknak az az elsődleges célunk, hogy a fizetésből élők életszínvonala javuljon, a megélhetés biztonsága mindenki számára garantált legyen. Ehhez igazságos adóztatásra van szükség, ami az igazságosság elve mentén járul hozzá a közcélok megvalósításához. Az újraelosztással, vagyis a költségvetéssel kapcsolatban pedig a szociáldemokratáknak a legfontosabb az esélyteremtés, mert az államnak ez lenne az elsődleges feladata, esélyt adni, esélyt biztosítani mindenkinek a biztos megélhetésre, a színvonalas oktatáshoz, az egészségügyhöz való hozzáférésre. A mai helyzetben egy szociáldemokrata kormány a következő elveket rakná össze Magyarország költségvetésében. Senki ne legyen szegény azért, mert beteg, és senki ne legyen beteg azért, mert szegény. Egy szociáldemokrata kormány garantálná minden magyar állampolgár számára a jó minőségű háziorvosi ellátást, a szűrővizsgálatokat, a megfelelő szakorvosi ellátást, valamint az indokolt kórházi szolgáltatást. Ehhez növelné az egészségügyre fordított költségvetést, hogy a növekvő és bővülő gyógyítási lehetőségek hozzáférhetőek legyenek, és biztosítani lehessen az orvosok, ápolók és más egészségügyi dolgozók méltó megélhetését. Mi az egészségügyi közkiadásokat fokozatosan az uniós átlag szintjére emelnénk. Egy szociáldemokrata kormány átfogóan és igazságosan növelné minden egészségügyi dolgozó bérét úgy, hogy az fejezze ki a megbecsülésüket, és tegye lehetővé tisztességes megélhetésüket. Az egészségügyi szakemberek fizetése 2024-re vásárlóerőben elérné az uniós átlagot. A háziorvosi praxisok finanszírozását növelnénk, hogy biztosítható legyen az orvosok számára az emelt összegű személyi juttatás. Az ápolók, asszisztensek és más egészségügyi dolgozók alapbérét és pótlékait 50 százalékkal emelnénk meg, és a háziorvosi praxisok számára is gondoskodnánk az alkalmazottjaik bértöbbletének fedezetéről. A Fidesz és az Orbán-kormány azonban ezeket a törekvéseket ellenzi, ez pontosan látszik sajnos az elénk terjesztett költségvetésből is. Egy szociáldemokrata kormány törekvése az is lenne, hogy az oktatás egyaránt szolgálja az egyéni és a közösségi célokat, valamint az oktatási egyenlőtlenségek, a szociális szelekció csökkentését. Ahogyan Szent-Györgyi Albert fogalmazott: „Olyan lesz a jövő, mint amilyen a ma iskolája.” Egy szociáldemokrata kormány az alulfinanszírozottság és a súlyos hatékonysági problémák párhuzamos enyhítése érdekében 6-6,5 százalékra növelné a közoktatás GDP-arányos költségvetését. Szükségesnek tartaná, hogy ne legyen különbség a közoktatási intézmények finanszírozásában. Egy szociáldemokrata kormány olyan bérrendszert vezetne be az oktatásban, amely ösztönöz a pedagóguspálya választására; olyan alapbér- és pótlékrendszert, amely már a fiatal pedagógusok esetében is értelmiségi életformát biztosít. Indokoltnak tartjuk a pedagógusbérek felzárkóztatását a diplomások átlagbéréhez. A szociáldemokrata kormány a pedagógusbérek vetítési alapját hozzárendelné a mindenkori minimálbérhez, és a minőségi munka elismerése újra része lenne a pedagógusok előmeneteli rendszerének. A felsőoktatás költségvetési támogatását is a GDP 1 százalékára emelnénk. Olyan bérezést vezetnénk be, amely lehetővé tenné a minőségi oktatói utánpótlás biztosítását. A Fidesz és az Orbán-kormány azonban ezekkel a törekvésekkel nem ért egyet, mert ez a költségvetésből nem látszik. Mi, szociáldemokraták a mai nyugdíjasok érdekében azonnali korrekciót vezetnénk be, mert az idősek felé a tisztelet és a megbecsülés a szavakon kívül az egyik legfontosabb. Ezt kézzelfogható módon is ki kell fejezni. Egy szociáldemokrata kormány indokoltnak tartaná, hogy az öregségi nyugdíjkorhatár lefelé rugalmas legyen. A nyugdíj-megállapításnál a jelenlegi óriási különbségeket mérsékelné a járulékplafon visszaépítésével és a degresszió növelésével a 2022 utáni keresetekre. Azt is kezdeményezné, hogy 2023-tól a teljes jogú öregségi nyugdíj minimuma érje el az adott esztendei nettó minimálbér legalább 50 százalékát. A korábban megállapított, ennél alacsonyabb nyugdíjakat kipótolná erre az összegre. Ennél kisebb teljes jogú öregségi nyugdíjat nem lehetne megállapítani később. Egy szociáldemokrata kormány bevezetné 2023 januárjától az évenkénti nyugdíjemelés vegyes indexálását, amely az infláció mellett figyelembe venné a nettó keresetek növekedését is. Az alacsony nyugdíjak felzárkóztatása érdekében azonban már 2023-tól egy átmeneti időre mindenki megkapná az inflációnak megfelelő emelést a nyugdíjának arányában, az afeletti részt, vagyis a béremelkedés alapján járó összeget viszont egyenlően, azonos összegben osztanánk el a nyugdíjasok között. Így minden nyugdíjas jogosult lenne nyugdíja reálértékének, azaz a korábbi fogyasztásának a megőrzésére, viszont a gazdasági növekedés eredményeiből azonos összegben részesülve az alacsony nyugdíjjal rendelkezők százalékosan az átlagnál nagyobb emelésben részesülnének. A Fidesz és az Orbán-kormány azonban lenézi az időseket, és ellenzi az életszínvonalukat növelő, biztos megélhetést garantáló javaslatokat. Egy szociáldemokrata kormány biztosítaná, garantálná a szociális megélhetési minimumot mindenkinek. A gyermeket nevelőknél az anyasági támogatást radikálisan emelné. Az alanyi jogon járó családtámogatásokat a családi pótlék, gyes, gyet megduplázná. Megmaradna a gyermekek utáni adókedvezmény, de összege nem növekedne. Az adókedvezményeken keresztüli gyermektámogatásokhoz kiegészítő családtámogatást vezetnénk be kiegészítő családi pótlékként, amellyel minden adókedvezményre jogosult család hozzájutna a gyermekenkénti támogatáshoz. Az álláskeresésben aktívan részt vevők megkapnák a bérük 60 százalékát, de minimum a létminimumot elérő jövedelempótló támogatást, amelynek folyósítási időtartama kilenc hónap lenne. A Fidesz és az Orbán-kormány azonban az út szélén hagyja a társadalom nagy részét. Egy szociáldemokrata kormány segítséget adna az önálló felnőtt életkezdéshez, a generáción belül és a generációk közötti vagyoni egyenlőtlenségek mérsékléséhez, és bevezetné a minimumörökség intézményét. Az állam takarékszámlán gyűjtene a fiatalok számára kötött felhasználású megtakarítást, amit minden 18. évet betöltött fiatal felhasználhatna. A minimumörökséget egyrészt lakhatásra, albérletre, rezsiköltségre, új lakás vásárlására, másrészt felsőoktatási képzés vagy másfajta felnőttképzés tandíjának finanszírozására lehetne költeni. A Fidesz és az Orbán-kormány számára azonban nem fontosak a fiatalok. Egy szociáldemokrata kormány gondoskodna arról, hogy ne fázzon senki. Sávos árrendszert vezetne be, és széles körű energiahatékonysági, lakásfelújítási támogatási programot indítana, amely egyszerre követne fenntarthatósági és szociális szempontokat. Ennek részeként támogatná az épületek szigetelésének korszerűsítését, a szénnel, fával és gyakran szeméttel fűtött kályhák lecserélését. Ezekkel az intézkedésekkel jelentősen csökkenteni lehetne a szegény háztartások rezsiköltségeit, valamint a súlyosan egészségkárosító bel- és kültéri légszennyezést. A program ösztönözné a megújuló energiaforrások lakossági felhasználását még a legszegényebb háztartások számára is. A Fidesz és az Orbán-kormány azonban az orosz olaj és gáz minél nagyobb felhasználásában érdekelt. Egy szociáldemokrata kormány megélhetést biztosító, igazságos bérpolitikát vezetne be, adómentes lenne a minimálbér, és a minimálbér másfélszereséig a jelenleginél kisebb adó terhelné a fizetéseket, így több pénzt vinne haza a munkavállaló. [[12.10]] Kezdeményeznénk, hogy maximalizálják a vállalatokon belüli bérkülönbségeket, és így is útját álljuk az irreálisan magas vezetői fizetéseknek. A vállalatvezetők bónusza nem haladná meg az alapbérük 20 százalékát, és a minimálbér tízszeresét meghaladó vezetőibér-rész nem lenne levonható a vállalat adóalapjából költségként. És olyan rendszert alakítanánk ki, amelyben a vállalatok nyereségének egy része nyereségrészesedésként egyenlően kerülne felosztásra a mindenkori munkavállalók között. A közszférában olyan ágazati szakmai illetményrendszereket alakítanánk ki, amelyek díjazzák az adott terület szakmai értékeit, miáltal ösztönzik a magasabb teljesítményt. A Fidesz és az Orbán-kormány azonban kiszolgálja a multik vezetőit, egyebekben csak a saját fizetésüket helyezik előtérbe. Egy szociáldemokrata kormány visszaadná a helyi közösségek, az önkormányzatok szabadságát. Az önkormányzati adóbevételek nagy részét biztosító helyi iparűzési adó rendszerének átalakítását kezdeményezné, hogy a kivetés alapja ösztönözze a vállalkozásokat a magasabb hozzáadott érték elérésére és az önkormányzatok saját bevételének növelését. Teljes egészében önkormányzati bevétel lenne újra a gépjárműadó. Az üzemanyag után beszedett jövedéki adó 20 százaléka az önkormányzatokat illetné, amelyet az általuk kezelt úthálózat arányában kell köztük felosztani, és utakra kellene fordítani. Minden önkormányzat bevétele lenne a közigazgatási területén képződő személyi jövedelemadó 20 százaléka, mert az ellátandó feladatok arányosak a lélekszámmal. A szociáldemokrata kormány az önkormányzati költségvetési rendszert gyökeresen átalakítaná, mert nincs önállóság pénz nélkül. A GDP-arányos önkormányzati kiadások az önkormányzatok által végzendő feladatokkal összhangban elérnék a 11 százalék körüli mértéket. Tisztelt Képviselőtársaim! Amit a Fidesz jövő évi költségvetésként beterjesztett, az csak megszorításokat és bizonytalanságot hozna a magyar emberek számára, pedig lenne más út a létbiztonság, a megélhetés biztonságának garantálására. Mi, MSZP-sek azt mondjuk, hogy itt az idő, hogy a kormány végre az emberek érdekében kezdjen cselekedni. Mi ezt a munkát javarészt elvégeztük. Konkrét, a magyar nép jólétét szolgáló javaslatokat teszünk le a parlament elé, önöktől már csak együttműködésre van szükség. Gondolják át és szavazzák meg közös jövőnkért, Magyarországért! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Az MSZP-képviselőcsoportjának álláspontját, mint említettem, Vajda Zoltán képviselő úr fogja ugyancsak innen az emelvényről ismertetni. Megvárjuk, míg felérkezik. Köszönöm szépen. Parancsoljon, öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Országgyűlés! A Költségvetési bizottság elnökeként nagy érdeklődéssel vártam a 2023. évi költségvetésről szóló törvényjavaslat benyújtását. Most dől el ugyanis, hogy mi a kormány kiemelt célja, és hogyan akarja elkölteni a magyar adófizetők pénzét. Az is eldől, hogy valójában minden olyan szép és jóe, ahogyan a Fidesz állítja, vagy beszélhetünke megszorításokról. A számok ugyanis beszédesek, és sosem hazudnak, bár néha azt érezhetjük, hogy a Pénzügyminisztériumban mindent elkövetnek annak érdekében, hogy a lehető legkevesebbet beszéljenek. És erről egyébként papírjuk is van önöknek, hiszen elemzők kimutatásai szerint a magyar az Unió egyik legkevésbé átlátható költségvetése. Tisztelt Képviselőtársaim! Az összkép alapján azonban egészen gyorsan nyilvánvalóvá vált, hogy egy brutális megszorító csomag körvonala rajzolódik ki a büdzsében, még úgy is, hogy hurráoptimista feltevésekre alapozták a javaslatot, olyannyira, hogy már a Költségvetési Tanácsnak is egyébként rá nem jellemző módon már-már nyílt kritikával kellett illetnie a tervezetet. A tanács szerint ugyanis kisebb csodának számító csillagállásnak kell összejönnie a világban ahhoz, hogy reális legyen a 4,1 százalékos GDP-emelkedés. A Költségvetési Tanács emellett sürgette a kormányt, hogy állapodjon meg az Európai Bizottsággal, mert a hazánknak járó 40 milliárd euróra Magyarországnak nagyobb szüksége van, mint eddig bármikor. Emellett a tanács dokumentumából kiolvasható, hogy a Pénzügyminisztérium igencsak összecsapott formában nyújtotta be a tervezetet a tanácsnak, mert majd tucatnyi alkalommal hiányolták a részletes adatokat, az egyes számok alátámasztását. Tisztelt Országgyűlés! A kormány a versenyszférában 11,6 százalékos, míg a közszférában mindössze 5,5 százalékos átlagos béremeléssel számol, a nyugdíjasok számára is csak 5,2 százalékos emelést tud ígérni. Hol van ez a boltokban tapasztalható két számjegyű, brutális áremelkedésekhez képest? különösen, hogy az élelmiszerárak esetében ez a növekmény még több is lehet. A kormány tehát megint az embereken, a családokon akar spórolni, mert így, a kampány után már látszik, hogy mindezt, amit főleg hitelből odaadtak az embereknek, már neki is látnak visszavenni. Mi ez, ha nem megszorítás? Világosan látszik az is, hogy a Fidesz-kormány továbbra sem segít azokon, akik már most nélkülöznek. Sokan nem tudják, hogy miből fogják jövőre akár az alapvető élelmiszereket hétről hétre megvásárolni. Ez tehát a létbizonytalanság költségvetése. Bezzeg, ha elvenni kell az emberektől, akkor a kormány nem fogja vissza magát. A létbizonytalanság költségvetésében csak egyvalami biztos: a brutális megszorítás. Az embereket sújtó adó- és illetékbevételekből drasztikusan többet akarnak behajtani. Önök többet préselnek be minden olyan adóból, amit a dolgozók és a nyugdíjasok fizetnek meg, de vissza szinte semmit sem adnak. A kormány maga szolgáltat minderre bizonyítékot azzal, hogy már évek óta nem közli, hogy mennyit szán jóléti kiadásokra. Az igazságot persze nem lehet eltitkolni, mert bármekkora jólétet hazudnak is az egyre jobban elszegényedők szemébe, a Fideszt most is könnyebb utolérni, mint a sánta kutyát, mert a költségvetés számaiból pontosan látszik az igazság. Jövőre a GDP-nek csupán 23,6 százaléka jut jó-léti kiadásokra, ami az idei 24,6 százalékhoz képest is csökkenést jelent. Tudják, mennyi volt 2010-ben, a gazdasági válság idején, az MSZP-kormány munkája során a jóléti kiadások aránya? Megmondom önöknek: 31,1 százalék. Tehát a jóléti kiadásokon belül is minden szegmensnél visszavágják önök a kiadásokat, hiszen a GDP arányában az oktatásra 37 százalékkal, az egészségügyre 14 százalékkal, a nyugdíjakra 31 százalékkal fognak kevesebbet fordítani jövőre, mint tettük ezt 2010-ben. Ezzel önök miért nem példálóznak, amikor a múltat emlegetik, hogy csaknem harmadával költenek kevesebbet jóléti kiadásokra, a rászoruló magyar családok megsegítésére, mint az MSZP tette 2010-ben? Akkor, amikor ráadásul az azt megelőző nyolcvan év legnagyobb gazdasági válságában vergődött az egész világ. Ezzel szemben mi van ma a Fidesz-KDNP kormányzása alatt, a világszerte tapasztalható gazdasági fellendülés időszakában? A szociális ellátások nagy része a következő évben is változatlan marad. Egy forinttal sem emelték kormányra kerülésük óta a családi pótlék, a gyes és a gyed összegét, ahogy a nyugdíjminimum is megalázóan alacsony maradt. Ezek az összegek azóta töredéküket érik az infláció, a forint romlása és az élelmiszerek árának emelkedése miatt. Hogy is mondta Orbán még 2014-ben? [[Sic!]] Idézem: „A pénzromlással ellopják a pénzt az emberek zsebéből, mivel a bérből és nyugdíjból élők juttatása egyre kevesebbet ér.” Ha mindez akkor igaz volt, akkor most tízszeresen igaz. Ezt miért nem emlegetik? Vagy csak ellenzéki korukban voltak ilyen bátrak? Kormányzásuk során miért nem tesznek ellene? Tisztelt Ház! A létbizonytalanság költségvetésében önök írják le feketén-fehéren, hogy kevesebb gyerek születésére számítanak. Ez világosan látszik, hiszen kevesebbet akarnak adni anyasági támogatásra, gyesre, gyedre, de még bölcsődeépítésre is. Itt van leírva, ez a Fidesz-kormány terve. A szülés után járó egyszeri anyasági támogatás előirányzata 12 százalékkal csökken; kevesebb pénz, tehát kevesebb gyerek. Így aztán hiába az a sok családvédelmi akcióterv, ez nem családtámogatás. A Fideszen kívül mindenki látja, hogy ez a családok cserben hagyásának a terve. Hát, hogy tervezzenek így jövőt a magyar családok?! Erre a bizonytalanságra? Pedig a pozitív példáért nem is kell messzire menni. A nem is olyan régen még válságkezelési labornak tekintett Ausztria például minden lakosa 100 ezer forintnak megfelelő segélyt kap az áremelkedések miatt. Önök utoljára egyébként akkor hivatkoztak Ausztriára, amikor duplájára emelték a miniszterelnökük fizetését, mondván, túl keveset keres ő az osztrák kancellárhoz képest. Pedig én már akkor sem értettem az összefüggést. Egy ápolónő, egy tűzoltó, rendőr, közalkalmazott, eladó, gyári munkás, kisvállalkozó talán nem keres keveset osztrák kollégájához képest? [[12.20]] Hát, dehogynem! Csak éppen ők nem tudják egy tollvonással megduplázni a fizetésüket, bármennyire is megérdemelnék. Éppen ezért mi azt mondjuk, ne csak a miniszterelnök megduplázott fizetését igazítsuk az osztrák viszonyokhoz, hanem az emberek támogatását is. A Fidesz-kormány ne csak Orbán jólétét biztosítsa, hanem a magyar nép jólétéről is gondoskodjon! Az MSZP ezért dolgozott ki a költségvetéshez módosító javaslat formájában egy létbiztonsági csomagot, hogy valóban megvédjük a magyar családokat a lecsúszástól. És kérem, ne mondják nekem, hogy erre nincs pénz! Olyan, soha nem látott luxust tapasztalunk lépten-nyomon minden kormányközeli kötélbarátnál, amire sosem volt példa ebben az országban. Ennek a csomagnak az anyagi forrását tehát többek között a fideszes oligarcháktól beszedett milliárdokból meg lehet oldani. De a Fidesz-KDNP valahogy mégis mindig olyan megoldásban gondolkodik, mely szerint kizárólag azoknak a szereplőknek kell hozzájárulniuk a válság kezeléséhez, amelyeknek az ellenzékhez van köze. Pedig higgyék el, hogy itt már az ellenzéki pártok és önkormányzatok megsarcolása nem lesz elegendő a helyzet megoldásához. A mostani válságos helyzetben tehát minden fideszes oligarchának, vagy ha jobban tetszik így: nemzeti tőkésosztálynak is hozzá kell járulnia a válságkezeléshez. Csak egy példa: a fideszes oligarchák 12 legnagyobb építőipari cégének 1021 milliárd, egymillió millió forint árbevétele volt 2021-ben, túlnyomó többségében közpénzből. A miniszterelnök apjának bányacége 1,8 milliárd forintos adózott eredményt ért el, amit osztalékként még egyszer: 1800 millió forintot! ki is vettek a cégből. Hát, mi az extraprofit, ha nem ez?! Ezek valahogy mégis mindig kimaradnak a különadók sorából. Világosan látszik tehát: lehetne miből adóztatni a fideszes oligarchákat. A fideszes milliárdosok 12 éve gazdagodnak az állami és uniós pénzekből. És akkor még nem is beszéltem arról a fideszes javaslatról 2006-ban, amikor ők karcsúsítani akarták az állami kiadásokat, hogy a miniszterek, államtitkárok és szak-államtitkárok fizetését a 2002-es szintre csökkentették volna. Sőt, egy szintén 2006-ban készült javaslatuk a költségvetési hiány elszaladásakor büntetésként elvonta volna a kormánytagok fizetésének egy részét. Hol vannak ma ezek a javaslataik?! De rendelkezésre áll a fedezet másik lába is, nevezetesen: az európai uniós források. Igen, azokról a Magyarországnak járó támogatásokról beszélek, melyek megszerzését az egekig csapó korrupció sodorta veszélybe. Európa gazdagabb országai ugyanis már nem bírják nézni, hogy ezek a pénzek a magyar költségvetésből egyenesen a nemzeti tőkésosztály, tehát a fideszes oligarchák magánzsebeiben landolnak. 40 milliárd euróról van szó, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim! 40 milliárd euróról, 16 000 milliárd forintról, 16 millió millió forintról! A GDP egynegyedével játszanak önök. Minden magyar háztartás 4 millió forintot kaphatna az Uniótól, ha önök nem lopnának végre. Tisztelt Képviselőtársaim! Én a magam részéről a kampányban vállalt javaslatomat teszem majd hozzá a költségvetéshez. Kezdeményezem a tömegközlekedés áfájának nulla százalékra csökkentését a jelenlegi 27 százalékról. Ez érint mindenkit, aki ma például a MÁV, a Volán, a BKK járatait használja. Az EU-szabályok szerint erre lehetőség van. Akik ma Magyarországon vonatoznak, buszoznak, villamosoznak, metrót használnak, tavaly kb. 41 milliárd forint áfát fizettek az államnak. Ez a 2021-es teljes áfabevételnek valamivel több mint fél százaléka. Hogy miért kell a nullaszázalékos áfa a tömegközlekedésben? Mert így például egy budapesti havibérlet 9500 helyett 7500 forintba, egy miskolci havibérlet 7700 helyett alig 6 ezerbe kerülne. Vagy például egy vonatjegy Győrből Budapestre mintegy 650 forinttal lenne olcsóbb. A nullaszázalékos áfával lényegesen olcsóbb lenne a tömegközlekedést használóknak az eljutás egyik helyről a másikra, a munkába, az iskolába, az orvoshoz, mert sokaknak gondot okoz a mai árakon kifizetni az utazás költségét. A tömegközlekedés olcsóbbá tétele mindenkinek jó, és a nullaszázalékos áfa költsége szinte kerekítési differencia az ország költségvetésében. Tisztelt Ház! Végül, összegezve az eddig elmondottakat: teljesen világos, hogy ez a költségvetés anyagi bizonytalanságba taszítja az ország pénzügyi nehézségekkel küzdő felét, dolgozókat, nyugdíjasokat, kisvállalkozókat, családokat, szinte mindenkit. Ezért az MSZP szerint ezt a költségvetést nem szabad végrehajtani, mert ez az egész országgal szembeni bűn lenne. De van megoldás: az MSZP létbiztonságcsomagja enyhítést hoz a létbizonytalanság költségvetésébe. Olyan, a valóban rászoruló családokat megsegítő intézkedésekről van szó, melyek más országokban már működnek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , sőt némely javaslatával ellenzéki korában még a Fidesz is egyetértett. Kérem, támogassák tehát a fideszes oligarchák helyett az emberek javát szolgáló módosító javaslatainkat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Mi Hazánk képviselőcsoportjának vezérszónoka Toroczkai László frakcióvezető úr. Parancsoljon, frakcióvezető úr! Fáradjon az emelvényre, mert jelezték, hogy ön is onnan fogja elmondani beszédét, megvárom, míg fölérkezik. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Mi Hazánk Mozgalom megint világosan, egyértelműen szeretne fogalmazni, és rögtön a beszédem elején szeretném azt is leszögezni, hogy elutasítjuk ezt a költségvetést, merthogy ez a költségvetés megint a multik költségvetése, Ady Endre után szabadon: a disznófejű nagyurak, a globális nagyvállalatok költségvetése, és nem a magyar nép, nem a magyar emberek, nem a magyar nemzet költségvetése. Szomorúan látjuk ebből a költségvetésből, hogy a Fidesz továbbra sem akar változtatni azon az elhibázott gazdaságpolitikai gyakorlaton, amelyet évtizedek óta tapasztalunk itt, Magyarországon. Most már a kommunizmus utáni elsikkasztott rendszerváltozás utáni évtizedekben nagyon világossá tették akár balliberális kormányok voltak, akár a Fidesz vezette kormányok voltak , hogy itt, Magyarországon úgy képzelik el a gazdaságpolitikát, hogy nem akarnak magyar nemzetgazdaságot építeni, helyette majd jöhetnek a multik, kinyitjuk a határokat. Korábban csak a beruházások előtt, a külföldi tőke előtt akarták kinyitni a határokat, most már azt látjuk, hogy a külföldi, olcsónak tartott munkaerő előtt is ki akarják nyitni a határokat. Ezt mi visszautasítjuk, és elsősorban ezért el sem tudjuk fogadni ezt a költségvetést. De akkor nézzünk néhány konkrét adatot, hogy miről is beszélek, amikor azt mondom, hogy ez a költségvetés a multik költségvetése. Tegnap a felszólalásomban beszéltem a globális minimumadóról, és azt is láttuk, ebben az esetben azért tudtuk támogatni a kormány törekvését és a magyar vétót, mert kikerült az első pillér, amely a digitális óriáscégekre, technológiai cégekre vonatkozott volna, holott azt is elmondtam a tegnapi felszólalásom során, hogy például a Google teljes bevétele négyszer akkora, mint a magyar államháztartás teljes éves bevétele, csak hogy mindenki lássa, hogy miről beszélünk, mekkora számokról, mekkora összegekről beszélünk. De egyébként a Magyarországon igencsak népszerű és nagyon komolyan a politikát befolyásolni képes Facebook esetében is kétszer annyi bevételük van, mint az egész magyar államnak, az egész magyar államháztartásnak. Tehát addig, ameddig ezeknek a multiknak, ezeknek a globális nagyvállalatoknak kedvez Magyarország és Magyarország Kormánya, addig mi nem tudunk semmit támogatni. Ha ezekkel szembeszáll a magyar kormány, akkor számíthat arra, hogy konstruktív ellenzékként tudunk támogatni akár ilyen javaslatokat. De nézzük, hogy ebben az esetben nemcsak a költségvetést végigolvasva azt látjuk, hogy megint csak nem szerepelnek, mondjuk, a globális, óriás techcégek, meg sem próbál a magyar kormány nemzeti hatáskörben valamilyen módon adót kivetni rájuk, valamilyen módon korlátozni a tevékenységüket, hanem azt látjuk… nézzünk néhány olyan, Magyarországon közismert multit az előbb felsorolt digitális multik mellett, akik számára továbbra is úgy tűnik, hogy a magyar kormány, legalábbis ez a költségvetés azt mutatja, kedvezményeket akar tenni. Itt van, ugye, az Audi, amelyről éppen a mai hírek szerint tudhattuk meg azt, hogy újabb egységet akar építeni Győr városában. Az Audi egy nagyon jó, eklatáns példája annak, amit tegnap is elmondtam a felszólalásomban, hogy számos olyan multinacionális globális nagyvállalat működik Magyarországon, akik mínuszban vannak, ha az adófizetés, ha közteherviselés szempontjából vizsgáljuk őket. Az Audi esetében mondhatjuk azt, hogy 2020-ban 1800 milliárd forintot egyszerűen kivitt innen Magyarországról, a törzstőkéjét is levitte egy átlag magyar cég szintjére. De nem csak róluk beszélhetünk. Itt van, mondjuk, a másik ilyen zászlóshajó, a kormány szeret hivatkozni a Mercedesre. [[12.30]] A Mercedes 2020-ban tehát már a válság kibontakozásának az évében a Covid elhibázott intézkedései közben, 2020-ban 40 millió euró nyereségre tett szert. Ez 2021-ben, amikor súlyosbodott a válság, 67,5 millió euróra növekedett. Tehát több lett a nyeresége, méghozzá euróban számolva a Mercedesnek is, miközben Magyarországon számos magyar cég, számos magyar kis- és középvállalkozás tönkrement, aközben a Mercedesnek folyamatosan nőtt, méghozzá igencsak komolyan nőtt a nyeresége. Ami ennél sokkal súlyosabb és ugyanazt mutatja, mint az Audi esetében, hogy ezt a megnövekedett nyereséget is teljes mértékben kivitte a németországi anyacéghez a Mercedes. Ez nem a magyar nemzetgazdaság támogatása, amikor, mondjuk, a multikat támogatni akarjuk. Ezzel szemben pedig azt látjuk, hogy például az élelmiszerek ára 18,5 százalékkal emelkedett. Ezt nem nagyon kell itt elmondani a parlamentben, hiszen mindenki mindenki, az is, aki most meghallgatja ezt a felszólalást a saját zsebén, a saját pénztárcáján érzékeli és tapasztalja, hogy ha bemegy ma már a boltba vásárolni, akkor sokkal-sokkal több pénzt kell magához venni, hogy, mondjuk, megvásárolja a vacsorához vagy az ebédhez valót. Ennek nemcsak az az oka, hogy a kormány továbbra sem mutat olyan utat, ami egy magyar nemzetgazdaság kiépítéséhez vezetne, hanem ennek más oka is van, például az, hogy ha a költségvetést nézzük, akkor azt látjuk, hogy az inflációs becslés túl optimista. 5,4 százalékkal számol a kormány, számol ez a költségvetés. Hát, tudjuk, hogy az 5,4 százaléknak legalább a duplájában kell most jelenleg gondolkodnunk. Nyilván ennek is vannak világpolitikai és vannak belpolitikai okai is, gazdasági okai, hogy miért ilyen magas az infláció. De egy biztos, hogy ez a költségvetés valószínűleg szándékosan jóval optimistább, mint ami a valóság. Tehát ha az inflációt nem a realitásoknak megfelelően kezeljük, akkor kár is erről a költségvetésről beszélnünk, mert akkor nagyon-nagyon sok mindenről kiderül, hogy amit a kormány úgy kommunikál, hogy mondjuk, több pénz jut akár az egészségügyre vagy az oktatásügyre, hogy csak kiemeljek két ilyen fontos szakterületet, akkor látjuk, hogy valójában kevesebb jut. A rendvédelemről nem is beszélve, mert ott aztán, ha az inflációt nem néznénk, akkor is sokkal rosszabb helyzetben lesznek például a rendőrök. Márpedig addig, ameddig a közbiztonság szempontjából nem nyugtathatjuk meg a lakosságot, addig arról sem lehet beszélni, hogy hogyan éljünk jobban, hiszen ha az embert kirabolják vagy betörnek a házába, vagy mondjuk, agyonütik, akkor nyilvánvalóan, még ha több pénz is volt a zsebében, akkor sem lesz jobb az élete Magyarországon. Tehát nagyon-nagyon fontos területekről beszélünk, és nézzünk akkor erre is néhány példát, hogy ne csak úgy a levegőbe beszéljünk! Mondjuk, nézzük az egészségügyet! Az egészségügy esetében a kormány nagyon büszkén azt kommunikálta, hogy 4 százalékkal több jut az egészségügyre, hát, valójában az infláció miatt ez azt jelenti, hogy jóval kevesebb, ha mondjuk, 10 százalékos inflációval számolunk, akkor jóval kevesebb. Márpedig májusban, mondjuk, a maginfláció több mint 12, egészen pontosan 12,2 százalékos volt. Tehát az biztos, hogy ebben az esetben is azt mondjuk, hogy az egészségügyre valójában az előttünk álló költségvetés tervezete alapján jóval kevesebbet fog költeni a kormány. Ha már az egészségügyről és az igencsak alulfizetett egészségügyi dolgozókról beszélünk, akkor megint csak két adatot hadd emeljek ki! Ugye, mi voltunk azok, a Mi Hazánk Mozgalom, akik az elmúlt években valamilyen alternatívát tudtunk felmutatni az itt ülő akkor még a Mi Hazánk Mozgalom nem ült itt a parlamentben, legalábbis frakciónk nem volt összes párttal szemben, mi tudtunk egyedül valamilyen alternatívát, alternatív javaslatokat tenni, és most már így néhány év távlatával elmondhatjuk, és talán önök is elmondhatják azt, hogy sok mindenben nekünk volt igazunk. Mindegy, hogy mi milyen vitát folytatunk ezzel kapcsolatban itt a parlamentben, az emberek pontosan tudják, hogy például az oltás működötte, nem működötte az oltás, milyen mellékhatások lettek, mit okozott a koronavírus, és azok az egyébként elhibázott gazdasági intézkedések, amelyeket az elmúlt években itt a parlament hozott. És azt látjuk, hogy nem tanult a kormány ebből sem, merthogy például 18,5 milliárd forintot oltóanyaggyárra tervezett be a kormánytöbbség, miközben 7,7 milliárd forintot járványkezelésre. Nagyon kíváncsiak lennénk, nyilván sejtjük, hogy a 18,5 milliárd forint oltóanyaggyárra, az, mondjuk, nem a majomhimlő elleni oltásról szól. Nem tudom, hogy esetleg még mindig a kínai oltást szeretnék majd most Magyarországon legyártani azok után, hogy látható, hogy egyébként a koronavírussal kapcsolatban rengeteg olyan, mondjuk, a hivatalos mainstream médiában szereplő professzor véleménye is megdőlt, akár azzal kapcsolatban, akár a nyájimmunitással kapcsolatban, vagy akár azzal kapcsolatban, hogy azt mondták korábban talán még emlékeznek erre, Merkely professzor is elmondta, óriásplakátokon hirdették , hogy az oltással megállítják majd a koronavírus terjedését. Tudjuk, hogy ezek mind hazugságnak bizonyultak, ezek mind-mind tévutak voltak. Ha ugyanezt az oltást akarja a százszor mutálódott koronavírussal kapcsolatban még a kormány majd Magyarországon gyártani, akkor nyugodtan mondhatjuk, hogy a 18,5 milliárd forint már kidobott pénz az ablakon. Ehhez képest járványkezelésre a biofegyverek korában 7,7 milliárd forintot tervez a kormány. Hát, ez mutatja, hogy milyen elképesztő hibák vannak itt a költségvetésben, és az, hogy az egészségügyre, ahol GDP-arányosan eddig is sokkal kevesebbet költött Magyarország, mint számos más ország, akár térségbeli ország, akár mint Csehország, hogy ebben az esetben még konkrétan csökkenéssel számolhatunk, ez egészen elképesztő, és nyilvánvalóan elfogadhatatlan. Nézzünk egy másik ilyen területet, amelyről évek óta folyik a közbeszéd! Az egészségügy mellett itt van az oktatás helyzete. Az, hogy az oktatás esetében, ugye, tudjuk, hogy egy kezdő pedagógus nettó 160 ezer forintot keres, egyébként ez a fele a diplomás kezdő átlagbérnek, ez is vérlázító és elfogadhatatlan, és nyilvánvalóan így nem lehet normális oktatásról, nem lehet normális tanításról beszélni. Miközben egyébként látjuk, hogy egyre több sajnos az antiszociális gyerek, ez is nyilván valamikor szubkulturális okokra vezethető vissza; itt is egyébként a parlamentben ülő akár a balliberális pártok padsoraiban, frakcióiban, akár a Fidesz-frakcióban ülő roma politikusoknak is lett volna feladata. Hát, nem látjuk az ő elképzelésüket a költségvetésben, hogy például hány forintot fordítanának akár a roma vagy cigány közösségen belül, mondjuk, a gyerekek felzárkóztatására vagy arra, hogy ne antiszociálisan viselkedjenek, ne tegyék tönkre az oktatást; vagy hogyan lehetne például őket szegregálni, speciális oktatásban speciális, csak ezekre a feladatokra vállalkozó pedagógusok vezetésével részesíteni. Az, hogy egyébként az úgynevezett cigány önkormányzatokra és politikusokra szintén látunk iszonyatosan sok pénzt, milliárdokat, na, azt megint csak az ablakon kidobott pénznek tartjuk, ehelyett inkább az oktatáspolitikán kellene változtatni. Azt tudtuk volna támogatni, hogyha speciális oktatásra és speciális pedagógusokra szánt volna a kormány pénzt, azt nem, hogy roma vagy cigány politikusok fizetésére vagy különböző korrupciós ügyeikre szórjuk el a közpénzt. Maradva az oktatásnál, azt látjuk, hogy megint csak a kormány diadalittasan jelenthette be azt, hogy 9 százalékkal többet költ az oktatásra. Ez megint, ha reálisan számoljuk az inflációt, és nem ezt az 5,4 százalékos, nagyon, túlontúl optimista becslést kalkuláljuk, amivel a kormány számol a költségvetésben, akkor azt látjuk, hogy valójában az oktatásra is kevesebbet költ, de legalábbis nem költ többet a kormány, mert nem akar többet költeni. Pedig épp az előbb mondtam, hogy a 160 ezer forintos pedagógusbér nyilvánvalóan teljesen elfogadhatatlan, azonnali béremelés kell, nemcsak az egészségügyben, hanem az oktatás esetében is. És akkor hadd emeljek ki még egy másik, nagyon régi vesszőparipánkat: úgy látszik, hogy hiába próbálunk mi bizonyos nemzeti kérdésekhez konstruktívan hozzáállni, a kormányt egyáltalán nem érdekli, a kormánypártokat egyáltalán nem érdeklik azok a javaslatok, amelyek a magyarság számára különösen fontosak. Hiszen évek óta mondjuk azt, hogy döbbenetes, hogy akár 30 milliárd forintot költ a Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogramra a kormány, miközben az valójában egy bújtatott migráció, hiszen azok jönnek Magyarországra a Stipendium Hungaricum program keretében azokból az országokból jönnek, döntő többségben afrikai, illetve dél-ázsiai országokból érkező fiatalokról beszélünk , akik aztán itt maradnak vagy Magyarországon, vagy az Európai Unió más tagállamaiban, de elég ritkán mennek aztán vissza Afrikába vagy éppen, nem tudom, Srí Lankára ezek a fiatalok. És hiába kérjük azt évek óta a kormánytól, hogy szüntesse meg ezt az ösztöndíjprogramot, és adja inkább oda a magyar diákoknak, tehát a magyar oktatásra költse, a magyar diákok támogatására költse akár a trianoni határokon belül, akár a trianoni határokon kívül, de magyar fiatalokra, a magyar oktatásra fordítsa ezt a pénzt. [[12.40]] Tehát a kormány természetesen, bár nem lepődünk meg, ezt a javaslatunkat sem hallotta meg, ezt sem támogatja, sőt ellenkezőleg, 3,5 milliárd forinttal növeli a Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogram keretét. Az sem érdekli ezek szerint a kormányt, hogy rendszeresen buktak meg és buktak le az elmúlt években olyan idézőjelbe téve „diákok” Nigériából, akiket például a magyar hatóságok, a rendőrség fogott el, mondjuk, a Sziget Fesztiválon drogárusítás közben. Hát, ilyen diákokat importálunk Magyarországra. Mi ezt is elfogadhatatlannak tartjuk, semmilyen bújtatott vagy semmilyen nem bújtatott migrációt a Mi Hazánk Mozgalom nem hajlandó támogatni. Az előbb már említettem a rendvédelmet, ami akár kapcsolódhat a migrációhoz. Az, hogy a rendvédelmi dolgozók esetében szintén 160 ezer forint kezdő rendőrfizetésért várjuk el tőlük, hogy az életüket tegyék kockára a mi biztonságunk érdekében, ez vérlázító, ez egészen felháborító. Hiába kongatjuk a vészharangot, hiába mondtam el én személy szerint is, aki személyesen tapasztalom a déli határ mellett egy tanyán élve, hogy óriási szükség lenne arra, hogy több rendőr legyen Magyarországon, vagy akár arra is, hogy a határőrséget állítsák vissza, ezt sem látjuk ebben a költségvetés-tervezetben. Tehát továbbra sem akar a magyar kormány határőrségben gondolkodni annak ellenére sem, hogy a határ menti térségekben remek munkahely lenne, és hogy azok, akik egyébként ott élnek a mi térségünkben, valószínűleg nagyobb tudással és talán más hozzáállással is vállalnák ezt a munkát, mint azok a rendőrök, akik nem erre esküdtek. Akit Borsod vagy Veszprém megyéből elhoznak Szeged mellé Röszkére, Mórahalomra vagy Ásotthalomra, ő nem ezt vállalta. Neki a közbiztonságra Veszprém megyében, Borsod megyében vagy éppen Budapesten kellene ügyelnie, hiszen itt, a fővárosban is óriási szükség lenne még több rendőrre. A határt határőrséggel kellene védeni, de a kormány nem számol a költségvetés tervezetében a határőrséggel sem. Továbbra is rendőrökkel akarja ellátni ezt az életveszélyes feladatot, amely egyre inkább katonai feladat. Felszólaltam már itt a parlamentben ezzel kapcsolatban, sőt videót készítettem róla, nem érdekel, hogy a TASZ még hányszor fog bepanaszolni a rendőrségnél vagy a Belügyminisztériumnál, mi továbbra is védjük a határt, segítjük a határt védő rendőrök munkáját. Bemutattam videóban is, hogy állig felfegyverzett migránsok vannak most már a határon, rendőrségi rádióforgalmazásból is, otthon a YouTube-csatornámon is hallhatták, hogy mi a valóság, amiről nem beszélnek nyilvánosan, és amikor gépkarabélyt látunk, akkor természetesen eleve nem rendőri feladat lenne ez a határvédelem, hanem katonai jellegű feladat. Tehát minimum egy militarizált határőrségre vonatkozó költségvetési javaslattal kellene találkoznunk, de ilyennel nem találkozunk. Ellenben továbbra is ezek szerint rendőrökkel akarják ellátni még a határvédelmet is, nemcsak a közbiztonság megoldását, és 4,8 milliárd forinttal kevesebbet terveztek be a rendvédelemre. Ez teljesen elfogadhatatlan, és hogy őszinte legyek, nem is értem, önök mire számítanak, hiszen önök is elmondják rengetegszer, hogy a migrációs nyomás növekszik, a helyzet nem oldódott meg. Ez az alacsony magyarországi bérek, fizetések miatt elsősorban nem azt jelenti, hogy Magyarországon ők majd munkavállalók lesznek, hiszen ők komoly szándékkal Németország, Ausztria és más, nálunk jobb gazdasági helyzetben lévő országok felé tartanak. De közbiztonsági problémát jelent egész Magyarország területén, különösképpen a déli határ mentén élők számára jelent közbiztonsági, illetve gazdasági problémát is. Ha már a gazdasági problémák és a migráció összefüggéséről beszéltem, kerestem a költségvetésben azokat a számokat, amelyekkel önök kártalanítani szeretnék például azokat a gazdákat, akiknek tönkreteszik a munkáját ezek a migránsok. Semmi ilyen jellegű tartalékot nem látok; ami a vésztartalékokat illeti, a jelenlegi világgazdasági helyzetben nyugodtan mondhatjuk, hogy azok másra kellenek majd. Lesz itt annyi probléma még, amit majd meg kell oldaniuk. Ha már a gazdákat említettem, az élelmiszerek ára 18,5 százalékkal emelkedett, az előbb erről már beszéltem, és arról is beszéltem, hogy ez a multik, a disznófejű nagyurak költségvetése és nem a magyarok költségvetése. Hadd tegyem hozzá: nekem panaszkodnak a gazdák arról, hogy mindeközben a felvásárlási árak vagy nem változtak, vagy még alacsonyabbak, például a burgonya esetében tapasztalják ezt a napokban nagyon sokan. Akkor ki nyeli le azt a különbözetet, amivel találkozik a magyar ember, amikor bemegy vásárolni, többnyire egyébként hipermarketekbe? Ki nyeli le? Megint a multi, megint az a kereskedő, akit önök, megfogadva a Mi Hazánk Mozgalom javaslatát, hogy mondjak valami pozitívumot is ennyi negatívum után, különadókkal igyekeznek most sújtani. Azt is elmondtuk, hogy ezt támogatjuk, amennyiben nem hárítják át a magyar fogyasztókra. A jelenlegi esetben, ha a magyar gazda kevesebbet kap vagy akár ugyanannyit és nem változik a felvásárlási ár, mégis többért vásároljuk meg a hipermarketekben, akkor élünk a gyanúval, hogy áthárítja a multi a különadót a magyar vásárlóra. Ezt is elfogadhatatlannak tartjuk. A globális minimumadó kapcsán már elmondtam azt is, hogy továbbra is szorgalmazzuk, hogy a kaszinókat is sújtsák különadóval, annál is inkább, mert a kaszinók értelemszerűen jóval kisebb körre, jóval nehezebben tudnák áthárítani ezt a különadót, jóval nehezebben, mint azok a légitársaságok, akiket egyébként nem tisztem megvédeni, de a Covid-diktatúra idején inkább a veszteséges ágazatokhoz tartoztak. Tehát nem nagyon értem, ezt már tegnap is elmondtam, a helyenként szórakoztató, helyenként vérlázító stílusú vitát a magyar kormány és a Ryanair vezetője között. Tehát tudunk még javasolni olyan területeket, például a kaszinókat, akiket meg lehetne adóztatni, de ők fideszes koncesszióként kikerültek megint a különadóra kötelezettek közül. Ezt nyilván nem tudjuk elfogadni. Hogy még valamilyen pozitívumot említsek ennyi negatívum után, hadd mondjam el, hogy annak örülünk, hogy a költségvetés tervezetében látszik az az irány, legalábbis kommunikációs szinten ezzel találkozunk, hogy a családtámogatási intézkedéseket szeretné a kormány fenntartani. Itt azonban megint arra szeretném felhívni a figyelmet, hogy nagyon optimista inflációs becsléssel számol a kormány, és valójában ezen családtámogatási intézkedések kapcsán is, amelyek sok esetben nem azokhoz jutnak el, akik igazán megérdemelnék, pontosan az infláció miatt csökkenéssel kell számolnunk. Mondok erre egy egyszerű példát. Három gyermek után 99 ezer forint a családi adókedvezmény. Ez ma valójában reálértéken 234 ezer forint kellene hogy legyen. Ennyit változott azóta a helyzet Magyarországon, valójában ez is csökkenést jelent. Még egy nagyon fontos javaslattal szeretnénk élni. Ahhoz, hogy három vagy négy gyermek legyen, kell az első gyermek is, ezért javasoljuk tehát, hogy jobban támogassa a kormány a jövőben már rögtön az első gyermek vállalását is. Illetve azt is szeretnénk elmondani, hogy maximálisan támogatunk minden hagyományos értéket, sőt nemcsak támogatunk, hanem harcolunk azok ellen, akik a hagyományos értékeket és ezek közé tartozik a család intézménye is szeretnék szétverni, felszámolni. De azzal a sajnálatos valós helyzettel is számolnia kellene a kormánynak és a költségvetésnek, hogy rengeteg egyedülálló szülő is neveli a gyermekét, és őket is sokkal kiemeltebben kellene támogatni, mert nem biztos, hogy saját akaratukból kerültek ilyen helyzetbe. Ezt is tehát kérjük a kormánytól. Még az állami szféra dolgozóiról kell beszélnem, illetve az önkormányzatokról. Nagyon sok mindenről kellene, de a fél órába sem fogok akkor beleférni. Viszont gyakorló polgármesterként a saját bőrömön éreztem és megtapasztaltam, hogy az önkormányzatok hosszú évek óta rendkívül alulfinanszírozottak Magyarországon. Bevallom őszintén, néha nem is értem, hogyan tudnak egyáltalán még működni, főleg a kistelepülések, ahol nagy helyiadó-bevételekkel nem lehet számolni. Nekünk is minden kreativitásunkra szükségünk volt, amikor az önkormányzatot vezettem, hogy egyáltalán a kötelező feladatainkat el tudjuk látni. Ehhez képest ebből a költségvetésből megint azt lehet látni, hogy a kormány ezzel sem akar foglalkozni, nem akarja az önkormányzatok finanszírozásának a kérdéseit megoldani. Pedig különösképpen a kistelepülésekre kellene gondolnia a kormánynak, és kellene arra is gondolnia, hogy ilyen bérekkel, ilyen fizetésekkel nem fogják tudni ellátni a feladataikat, és nemcsak az önkormányzati dolgozókra gondolhatunk, hanem akár a kormányhivatalok munkatársaira, a kormánymegbízottak, illetve bocsánat a főispánok munkatársaira. A kormányhivataloknál, önkormányzatoknál is előbb-utóbb működési problémák lesznek, nem fogják tudni ellátni a feladatukat. [[12.50]] Alapvetően van egy munkaerőhiány Magyarországon, de ilyen bérek, ilyen fizetések mellett semmi meglepő nincs ezzel kapcsolatban, tehát mi ezt is kifogásoljuk. Visszatérve, még talán a családokhoz tartozik az, hogy azért abba gondoljanak bele, hogy Magyarországon, miközben a Fidesz nagyon régóta azt hirdeti és azt kommunikálja, hogy a családok kormánya, aközben egy nagycsaládos nő 20 százalékkal alacsonyabb nyugdíjra számíthat ma Magyarországon. Mi ezen is változtatni szeretnénk, hogy igenis, hogy ha nyugdíjba vonul valaki, aki több gyermeket felnevelt, és ez a társadalom számára nagyon hasznos feladat volt, ezt is valahogy jutalmazza vagy honorálja a magyar állam, mert az egy kardinális kérdés, hogy hogyan alakul a demográfiai, népesedési helyzetünk. Ezt is hiányoljuk a költségvetésből. És akkor hogy mondjak valamit arról is a hátralévő néhány percemben, hogy mégis, akkor a Mi Hazánk Mozgalom hogyan képzelné el a jövőt: készült ezzel kapcsolatban egy programunk, a Virradat-program, ami tartalmazza például, ahogy az előbb említettük, az élelmiszerválságot. A Virradat-programban mi komoly tanulmányok segítségével és egyébként gyakorló gazdák segítségével olyan programot alkottunk, ami például az élelmiszeripar a magyar élelmiszeripar, ezt azért hadd hangsúlyozzam: a magyar élelmiszeripar visszaépítéséről szól. Akkor, amikor ezt mi kiszámoltuk, úgy láttuk, hogy nagyjából 3000, maximum 4000 milliárd forintból lehetne visszaépíteni országosan egy olyan működő élelmiszeripart, amiből rengeteg bevétele lenne a magyar államnak. Nyilvánvalóan ilyen infláció mellett, az építési-beruházási árak növekedése, drágulása mellett nyilván ennek is növekedhetett az ára, de akkor, amikor a világon a legmagasabb áfával számolunk itt Magyarországon, amikor 27 százalékos az áfa, akkor erre már réges-régen kellett volna hogy forrást találjanak. Semmilyen ilyen komplex, a nemzetgazdaságot visszaépítő elképzelést nem látunk a költségvetés kapcsán. Ahogy kezdtem, azzal is fogom befejezni: továbbra is azt látjuk, hogy a kormány sodródik az árral, sodródik az egyre tragikusabb világgazdasági, világpolitikai eseményekkel, és nem látjuk a költségvetésben azt, hogy forrást akarna átcsoportosítani arra, hogy egy olyan forradalmi nemzetgazdaságot építsen fel, amely igenis állami beavatkozással jár. Igenis vissza kell szorítani a multikat, igenis látni kell azt, hogy amikor egy multit idecsábítanak, akár most, a globális minimumadó kapcsán elhangzott vita során, ugye, elmondtuk azt is, hogy amikor multikat akarnak Magyarországra csábítani, akkor az csak úgy működhetne, hogy egyrészt termelő tevékenységet végezzen a multi, és amellett pedig a magyar vállalkozásokat kiemelten támogatják. Jelenleg ezt nem látjuk a költségvetésből, ezért utasítjuk el a költségvetés tervezetét, és ezért várjuk a kormánytól végre azt, hogy tegyen a magyarokért és tegyen a magyar nemzetgazdaságért. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Mi Hazánk padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. [[Tordai Bence szólásra emelkedik.]] Maradjon ott a kártya, mert különben… Azzal jelzi képviselő úr, hogy jelen van. [[Közbeszólások.]] Tehát ide nem kell. Oda kell a kártya. [[Tordai Bence: Mehetek?]] Akkor jöhet. Köszönöm szépen. Elnézést ezért a közjátékért, de erre annyiban volt szükség, hogy a Párbeszéd-képviselőcsoport frakcióvezetője is jelezze, hogy jelen van, tehát a kártyáját a saját helyén kell a szavazógépbe behelyezni. [[Tordai Bence a szónoki emelvényre lép.]] Tisztelt Képviselőtársaim! A Párbeszéd képviselőcsoportja is jelezte, hogy frakciójuk álláspontját két felszólalójuk ismerteti. Elsőként megadom a szót Tordai Bence frakcióvezető úrnak. Parancsoljon, frakcióvezető úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Az Orbán-kormány nagyon kétségbe lehet esve, mert látják, hogy most omlik rájuk az a kártyavár, amit az elmúlt években építettek. De nemcsak rájuk omlik a kártyavár, hanem mindannyiunkra, hiszen mindannyiunkat sújtani fog az az elképesztő méretű megszorítás, amit az Orbán-csomagba pakoltak bele. Bokros Lajos is megnyalná a tíz ujját, hiszen a GDP 7 százalékára rúgó megszorításra készül a Fidesz a következő másfél évben. Több mint 4000 milliárd forintot vonnak el a magyar emberektől, a magyar vállalkozásoktól, a magyar önkormányzatoktól, vagy éppen emelnek adókat, megint csak olyan adókat, amik a vállalkozásokat, az önkormányzatokat és a magyar családokat sújtják. Orbán Viktor csomagol tehát, bár nem azért, mert venné a kalapját és távozni akarna, noha igény az volna rá, hanem azért, mert látja, hogy az eddigi népszerűsködő politikája nem tartható tovább, és egy olyan brutális csomagot pakolt össze, amely tényleg minden magyarnak fájni fog. Kivétel: a fideszes oligarcháknak. Mert egy dologra vigyáztak, amikor a megszorításokat tervezték, mégpedig arra, hogy a Mészáros Lőrincek véletlenül se vállaljanak részt a pluszterhekből. Orbánék így képzelték el a társadalmi igazságosságot. De arra is figyeltek, hogy az emberek nehogy túl sokat foglalkozzanak az Orbán-csomaggal, nehogy túl sokat foglalkozzanak a fideszes megszorításokkal, ezért bedobtak néhány vaskos gumicsontot. Most lehet akkor elmélkedni arról, hogy valóban a feudalizmus vagy a Horthy-kor iránti vonzalmukat fejezik ki akkor a kormánypárti képviselők, amikor meg akarják szavazni, hogy megye helyett vármegye, kormánymegbízott helyett meg főispán legyen majd Magyarországon. Értjük a dolog abszurditását, annál is inkább, mert néhány évvel ezelőtt még maga a Fidesz-KDNP is leszavazta az erre vonatkozó indítványokat, nem tették bele a gránitszilárdságú Alaptörvényükbe, abba az egypárti tákolmányba, amelyet Szájer József pötyögött össze a repülőn az iPadjén. Szóval, korábban még maguk sem gondolták ezt komolyan, maguk is viccnek szánták ezt a főispánozást, most meg ezzel próbálják szánalmas és átlátszó módon elterelni a figyelmet arról a húsba vágó megszorító csomagról, amit Orbán-csomagként ismer most már az egész közvélemény. Persze, próbálnak ezen túlmenően is minél kevésbé átlátható módon költségvetést prezentálni, sikerült a költségvetési átláthatóságban Ruanda szintje alá süllyednünk. Mély tiszteletünk Banai Péter Benő államtitkár úré, aki kénytelen az arcát adni ehhez a szakmai szégyenhez. Nagyon sajnálom, mert államtitkár úr elég régóta vesz részt költségvetések készítésében, és személyesen is nagyon kellemetlen lehet megélni azt, hogy ilyen mélyre süllyedtek, és hogy ennyire a politikai szempontok dominálnak. [[Banai Péter Benő a fejével nemet int.]] De hát mit is várhatnánk akkor, amikor az idei költségvetést például senki nem tudja, hogy hogy néz ki. Sok tucat módosítás után egyszerűen nincs egy olyan hely, ahol a magyar kormány közzétenné, hogy a magyar adófizetők pénzét milyen szerkezetben költi el, hogy mire mennyit fordítanak az idén. Ezt nem lehet látni. Újra és újra átírják. A tavaszi költségvetés intézménye megbukott, különösen megbukott egy ennyire súlyos válságokkal terhelt időszakban, de önök nem képesek beismerni a tévedésüket, nem képesek korrigálni, nem képesek egy jobb gyakorlatra át-, illetve visszaállni, és minél több adat, tény és ismeret birtokában tervezni költségvetést, hogy legalább ennyivel megbízhatóbb és biztosabb legyen a jövő évi gazdasági kilátásokról szóló tudásunk. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A Fidesz gazdaságpolitikája és költségvetési politikája láthatóan megbukott, pedig még így is túlságosan optimista, tehát a valóság még ehhez képest is sokkal cudarabb lesz. Csak egy apró példa: jövőre 2000 milliárd forint uniós pénzt várnak, hogy majd befolyik Magyarországra. Nem tudom, feltűnte önöknek, az Európai Unió felismerte azt, hogy Magyarország nem jogállam, folyik az Orbán-kormány ellen egy jogállamisági eljárás, és amíg ez megnyugtatóan le nem zárul, addig nem fognak ezermilliárd forintokat, uniós adófizetői pénzeket Magyarországnak adni. Aminek megint csak a magyar emberek, önkormányzatok és vállalkozások isszák meg a levét, de önök felelőtlenül betervezték ezt a jövőre 2000 milliárd és idén is majdnem ilyen nagyságrendű összeget bevételként a költségvetésbe. Na, most két lehetőség van. Az egyik, hogy vagy megjavulnak, Orbán Viktor hirtelen jófiú lesz, és mindent nemcsak megígér, mint ahogy eddig, hanem teljesíti is, csatlakozunk az Európai Ügyészséghez, abbahagyják a közpénzek szétrablását, a fideszes politikusok és strómanok és oligarchák kitömését közpénzekkel, és végre egy jogállami módon működtetett, a közpénzeket tiszteletben tartóan és tisztán kezelő politikát folytatnak, vagy nem jönnek közpénzek. Én értem azt, hogy közben önök játsszák a kisded játékaikat, és próbálják megzsarolni az Uniót; ennek a zsarolásnak a része az is, hogy a globális minimumadót, amit eddig támogattak, most hirtelen vétózzák. Pontosan értjük azt, hogy miután új szakmai érvek nem merültek fel, a Fidesz nagyon büszke volt, még a Pénzügyminisztérium külön tájékoztatót adott ki arról, hogy milyen nagyszerű megállapodást sikerült végül kiharcolni a globális minimumadó, azaz a legnagyobb világcégek tisztességes megadóztatása ügyében; nem szakmai fordulat történt, nem érdemi változások következtek be, hanem ezt is csak arra használják, hogy kizsarolják maguknak merthogy nem a magyar embereknek az uniós pénzeket. [[13.00]] De nagyon optimista költségvetés akkor is, amikor azt mondja, hogy az euró jövőre átlagosan 377 forintba fog kerülni. Ez egy vicc, kedves képviselőtársak! Mi is nagyon szeretnénk 377 forintos eurót, nagyon jó lenne, hogyha a magyar gazdaság erős lenne, hogyha a magyar cégek versenyképességét az exportpiacokon nem azzal biztosítanák, hogy folyamatosan leértékelik a forintot, de hát, nem javul a versenyképesség, nem nő a termelékenység, ami nem is csoda, mert nem fektetnek be a magyar társadalomba, az emberekbe, a szürkeállományba, a tudásba, nincs mitől javuljon a versenyképesség, tehát a magyar versenyképesség és termelékenység szégyenteljesen alacsony. A forint gyengítésével tudják csak elérni, hogy a magyar cégek úgy-ahogy helytálljanak a külpiacokon. Csak ennek a másik oldalon az árát a magyar fogyasztók, az emberek fizetik meg, amikor a jelentős részben importált fogyasztási cikkeket megvásárolják. Ezt hívják úgy, hogy infláció. Azért is szaladtak el ennyire az árak, mert rettentően gyenge, és folyamatosan gyengül a forint, az emberekkel fizettetik meg a maguk válságot okozó gazdaságpolitikájának az árát. És ezek az emberek, nem hiszem, hogy nagyon jót fognak nevetni, amikor önök azzal próbálják áltatni őket, hogy most ugyan 400 forint az euró, de jövőre 377 lesz ez egy vicc! Nyilván arra készülnek, hogy akár még idén átírják ezeket a számokat, tehát a költségvetés teljesen irreális alapokra épül. Szintén irreális alap a 4 százalék fölötti gazdasági növekedés, miközben éppen a magyar gazdaság orral készül a földbe állni. Egy stagflációs időszakra érdemes felkészülni, amikor az árak robognak, önöknek nem is célja megállítani az árak elszabadulását, hiszen elinflálva az emberek jövedelmét próbálják majd úgy-ahogy egyensúlyba hozni néhány év alatt a költségvetést. De miközben ez a száguldó infláció van, a gazdaság teljesítménye éppen az infláció miatti kiszámíthatatlanság okán romlani fog. Lassulni fog a gazdaság, álláshelyek, munkahelyek vesznek oda. Nem lesz itt 4 százalék fölötti növekedés, stagfláció lesz, kedves fideszes kollégák, és ez nem az a típusú nem növekedés, amit a zöldek javasolnak, ami arról szól, hogy fontoljuk meg, hogy mik azok a tényleges szükségletek, amiket ki kell elégíteni, mik az embereknek a valódi vágyai és igényei, hogy ne azokat a mesterségesen keltett igényeket elégítse ki a gazdaság, amik semmire nem vezetnek, csak a Föld elpusztításához, az emberi civilizáció felszámolásához, és közben persze bizonyos státuszszimbólumok megtermeléséhez. Nem az ilyen típusú nem növekedésben gondolkodnak önök, mert azon még érdemes is volna közösen agyalnunk, hogy hogyan lehet átállni egy olyan gazdaságra, amely tiszteletben tartja az ökológiai korlátainkat, és a társadalom szükségleteit elégíti ki, az emberek valódi igényeit elégíti ki. Ennek a célnak kellene alárendelni a gazdaság működését. De nem, önök kizárólag a profit és a GDP hajszolásán járatják az agyukat, de ez sem megy túl jól. Magyarország az Európai Unió második legszegényebb tagállama. Hogyha nem a GDP-t nézzük, ami egy teljesen fals szám akkor, hogyha az emberek életszínvonaláról szeretnénk beszélni vagy megtudni valamit, hanem a tényleges egyéni fogyasztást, azt a pénzt, amit elkölthetnek az emberek a boltban, akkor azt látjuk, hogy nemcsak Szlovákia, Lengyelország, Csehország, Szlovénia, de Románia is ellépett mellettünk, a balti államok már réges-rég, és Bulgáriával versengünk az utolsó helyért. Magyarország az EU második legszegényebb tagállama lett. És ebbe a lecsúszó, válságos gazdasági helyzetbe jön még ez az elképesztő durva megszorítás, az Orbán-csomag. Úgyhogy értem én a kétségbeesésüket, meg is van rá minden okuk, nem irigyeljük önöket, de azt szeretnénk kérni, hogy ne az emberekkel fizettessék meg a maguk elhibázott gazdaságpolitikájának az árát, mert egyelőre arra készülnek, hogy a fideszes oligarchák meg a nemzetközi óriáscégek nem fizetnek több adót, de a katások, a kisvállalkozók, az önfoglalkoztató kényszervállalkozók, na, ők igen. Arra készülnek, hogy a vagyonokat, az összeharácsolt, közpénzből felhalmozott, összerabolt magánvagyonokat, a tíz- és százmilliárdokat nem fogják megadóztatni, de a kisemberek fogyasztását igen, marad a világrekord áfa. Arra készülnek, hogy a szupergazdagok továbbra is élhetik a világukat, és bizony, az emberek fizetik meg az önök válságot okozó költségvetésének és gazdaságpolitikájának az árát. A Párbeszéd ezzel szemben egy zöld-Magyarországot szeretne, és olyan költségvetési módosító csomagokat nyújtunk be, amelyek ennek az igazságos, szolidáris, biztonságos zöld-Magyarországnak az alapjait fektetik le, ennek a körvonalait rajzolják fel. Mi hiszünk abban, hogy az emberi méltóságból kell kiindulni; hiszünk abban, hogy a létbiztonság mindenkinek jár; hiszünk abban, hogy tényleg nem lehet az út szélén hagyni senkit, és ezért idén is, ahogy az eddigi években is, benyújtjuk az alapjövedelem költségvetését. Megmutatjuk azt, hogy mi is át tudunk rendezni több ezer milliárdot, nem csak önök, azzal a különbséggel, hogy nálunk a gazdagok fizetnek, és a szegények kerülnek sokkal jobb jövedelmi helyzetbe, ellentétben az önök rendszerével. Benyújtjuk azokat a költségvetési módosító indítványokat is, amelyek bemutatják, hogy hogyan lesz a zöld-Magyarország fenntartható társadalmi-gazdasági és ökológiai értelemben egyaránt, hogyan kell befektetni nem betonba és acélba, hanem az emberi tudásba, a társadalmi rendszerekbe és a környezet helyreállításának és megóvásának a programjába, sőt abba, hogy a gazdaságot is átállítsuk egy sokkal fenntarthatóbb működésmódra. Erről szól a zöld-Magyarország programja és költségvetési csomagja. Ennek része az alapjövedelem, ami a létbiztonságot garantálja, és ennek része az a több száz milliárdos, zöldfejlesztésekre, elsősorban a háztartások zöldítésére és másodsorban a gazdaság világának zöldítésére szánt támogatásoknak a köre, aminek megvan a fedezete, megfizetik a gazdagok, megfizetik a globális multi cégek a mi forgatókönyvünkben, és éppen ezért javasoljuk önöknek ezt szíves felhasználásra, mert látjuk, hogy hol vannak a források, hogyan lehet egy igazságosabb, szolidárisabb költségvetést készíteni, hogyan lehet bevonni a közteherviselésbe azokat, akik el bírják viselni a közterheket, és hogyan lehet megóvni azokat, akiknek már az Orbán-csomag eddigi terhei is túlságosan nehéznek bizonyultak. Úgyhogy ennek a zöld-Magyarországnak a megteremtésére hívunk mindenkit, beleértve akár a kormánypárti kollégákat is. Fogadják meg a javaslatainkat, ne azokat nyomorgassák, akiknek már így is nehéz az élete, hanem fizessenek a gazdagok, és kapjanak több támogatást a közszféra dolgozói, a kis keresetű emberek, a nehezen élő családok, az idősek, a betegek és mindenki, akinek erre szüksége van. És hogy ezt pontosan milyen változtatásokon keresztül tervezzük megvalósítani, arról pedig Szabó Timea, a Párbeszéd társelnöke fog szólni. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szabó Timea képviselő asszonynak, a Párbeszéd képviselőcsoportja másik vezérszónokának, aki szintén a pulpitusról kívánja elmondani beszédét. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy itt már elhangzott, a 2023-as, azaz a jövő évi költségvetés a megszorítás költségvetése. Egy olyan több ezer milliárd forintos Orbán-csomag fekszik most itt előttünk, ami az elmúlt 30 év legnagyobb megszorítása, és ami az elmúlt 30 év, azaz a rendszerváltás legnagyobb szenvedését fogja elhozni a magyar emberek számára. Önök és Orbán Viktor a Fideszben ezt pontosan tudják, mégsem azt mondják most, hogy akkor húzzuk meg a saját nadrágszíjunkat; mégsem azt mondják, hogy jó, akkor mi most 12 évig nyertesei voltunk ennek a nem kormányzásnak, ennek az elhibázott gazdaságpolitikának, hanem most is az embereket akarják sanyargatni. Nem a saját fizetésüket csökkentik, ahogy a Párbeszéd javasolta, hanem Orbán Viktor fizetését emelik, 1,5 millió forintról havi 3,5 millió forintra emelik Orbán Viktor fizetését akkor, amikor a pedagógusok, az egészségügyi dolgozók, a szociális dolgozók nem kapnak idén béremelést, és ezt pontosan látjuk a jövő évi költségvetésben. Az Orbán-csomaggal a Fidesz a válságot egy az egyben az emberekkel akarja megfizettetni. A 2023-as költségvetés ezért, mondjuk ki, Orbán Viktor és a Fidesz legnagyobb megélhetési, lakhatási és élelmiszerválságát fogja elhozni a magyar emberek számára. De nézzük meg a részleteket! Nagyon érdekes volt hallgatni ma reggel Varga Mihály miniszter urat, aki azt mondta, hogy idén is nagymértékben emelkedtek a közszférában a dolgozók bérei. Hát, hadd cáfoljam ezt most meg önöknek, és nézzük meg, én mindig magammal hordom az önök által közzétett bértáblákat [[Felmutat egy iratot.]] , a szociális bértáblát, az egészségügyi bértáblát és az oktatási bértáblát. [[13.10]] Nézzük meg az egészségügyi dolgozók bértáblája alapján még egyszer a kormány által közzétett bértábla alapján , hogy mennyit keres ma egy kezdő ápoló. Egy diploma nélküli kezdő ápoló ma 170 ezer forintot visz haza, nettó 170 ezer forintot, de ugyanúgy egy diploma nélküli ápoló 30 év munkaviszony után, azaz egy élet ledolgozása után nettó 190 ezer forintot visz haza. Ez az önök bértáblája. Egy diplomás kezdő ápoló 220 ezret, 30 év után pedig 310 ezer forintot visz haza. Egyébként nem a kezdő bér a legfelháborítóbb és ugyanezt látjuk az oktatás és a szociális szféra területén is , hanem az, hogy a kezdő bér és egy 30 éves munkaviszony után a különbség 30 ezer forint. Ha valaki ledolgozik a közszférában 30 évet, akkor 30 ezer forinttal fog ma többet kapni, mint amennyit kezdő pedagógusként vagy egészségügyi dolgozóként megkapott. Ha megnézzük a szociális ágazati bértáblát, az még rosszabb. Tehát most azokról beszélünk, a bölcsődei dolgozókról és az idős szüleinket ápoló dolgozókról beszélünk, egy kezdő nettó fizetés 150 ezer forint, 30 év után 180, a diplomásé 200 ezer forint, 30 év után 260 ezer forint. Egy ledolgozott élet után egy idősotthonban dolgozó ember 260 ezer forintot visz haza. Ennyit költ el Rogán Antal egy hétvégén! Ezt nyújtották be önök, mert nincsen béremelés a jövő évi költségvetésben. Na, ez a nagy családsegítő program, amit önök itt előadtak a mai költségvetési vitában. Hányszor hallottuk a családtámogatások rendszerét! Csak kíváncsi vagyok, hogy az önök családjain kívül pontosan kit segít ez a családtámogatási rendszer. Tudjuk, hogy Varga Judit például vidáman felvett 10 millió forint CSOK-ot a nyaralójára, teljesen jogszerűtlenül. Nem nagyon látjuk, hogy más családokon segített volna az elmúlt 12 év kormányzása vagy a jövő évi költségvetésben szereplő összegek. A pedagógusok ugyanúgy 240 ezer forintot visznek haza, miközben ürülnek ki az iskolák. Varga Mihály említette külön az egészségügyi dolgozókat. Kiemelte, hogy a rezidensek mennyivel több pénzt visznek haza. De hát, érdekes módon a szakdolgozókat már ő sem merte megemlíteni, s nem véletlenül. Az általam felolvasott bértáblákból egyértelműen látszik, hogy annyira kínos, annyira felháborító az, hogy mennyire nem volt béremelés és mennyire nem lesz jövőre béremelés, hogy ezt már ő sem tudja elmondani. Azt mondta Varga Mihály ma reggel, hogy négyszeresére nőttek az egészségügyi kiadások. Nézzük meg ezt is! Az idén valamennyit elkülönítettek béremelésre, de jövőre semmit, ez teljesen egyértelműen látszik. A KSH adatai szerint pedig 2010-ben GDP-arányosan 7,4 százalékot költöttek egészségügyre, míg 2021-ben GDP-arányosan már csak 6,3 százalékot. Tehát konkrétan csökkent! Amikor nő egy gazdaság, akkor többet kell költeni az egészségügyre, oktatásra, szociális kiadásokra és nem kevesebbet. Az emberekre kell költeni. Amikor arról beszélünk, hogy egészségügyi kiadás meg szociális kiadás, akkor arról beszélünk, hogy megbecsüljük az itt élő embereket. De önök nem ezt csinálták. Önök a saját fizetésüket emelték, és Orbán Viktor fizetését emelték. Az uniós átlag egyébként 7 százalék, de ami még ennél a 6,3 százalékos GDP-arányos állami költésnél is felháborítóbb, az az, hogy amit az állam ezen belül ténylegesen fizet, tehát amit nem zsebből fizetünk, az 5-ről 4,3 százalékra csökkent. Tehát az állam összesen 4,3 százalékot költ GDP-arányosan az egészségügyre, ami az egyik legalacsonyabb az egész Európai Unióban. Úgyhogy ne jöjjenek azzal, hogy mennyit emelkedett az egészségügyi kiadás az elmúlt évben, meg mennyit fog a következő évben emelkedni, mert nem igaz. Pontosan tudjuk, hogy a magánegészségügyet erősítették, az önök haverjainak kiszervezték a magánegészségügyi ellátást, de az a baj, hogy egy válságban azok, akiket most hozzászoktattak a magánegészségügyi ellátáshoz, azok sem fogják tudni ezt kifizetni. Azok vissza fognak menni az állami ellátásba, és még leterheltebb lesz a rendszer, mint amilyen most. S az a baj, képviselőtársaim, hogy ez önöket is fogja érinteni, mert önök a nagy fizetésükből most elmehetnek egy diagnosztikai vizsgálatra a magánegészségügybe, de ha kiderül, hogy rákosak, ha kiderül, hogy valamilyen nagyon komoly szívproblémájuk van, no azt már nem kezelik a magánegészségügyben, akkor lehet menni külföldre, mert az állami ellátás nem fogja tudni ellátni. Az a 30-40 millió forint, amibe ez kerül, az még lehet, hogy az önök zsebének is sok, nemhogy a magyar embereknek. A magyar emberek itt maradnak olyan várólistákkal, ami 2020 márciusában még 25 ezer embert jelentett, 2021 szep-temberében pedig már 41 ezer embert jelentett. 41 ezren várnak arra, hogy egyáltalán megvizsgálják őket ma Magyarországon. Az oktatás területén sem jobb a helyzet. De még az egészségügyi témához egy gondolat: 2020-ban 17 ezer dolgozó ment el az egészségügyi területről. Gondoljanak bele, hogy ez mit jelent! Módosítsák ezt a költségvetést, mert itt katasztrófa lesz az egészségügyi ellátásban. S akkor az oktatásról néhány szót. Önök beszélnek arról, hogy az oktatásban is milyen nagy béremelések voltak. De azt elfelejtik mondani, hogy az oktatásban a béremelés a 2014-es minimálbér szintjéhez van kötve. Ehhez képest volt egy 10 százalékos béremelés, miközben 50 százalékos béremelésre lenne szükség azonnal az oktatásban is. Pontosan tudjuk, hogy több mint 2 ezer pedagógus hiányzik a rendszerből. Lehet ezen viccelődni, meg lehet ezt nem komolyan venni, de tudjuk, hogy az önök gyerekei is magánoktatásba, magánóvodába járnak. Ismerek olyan minisztert, akinek magánóvodába jár a gyereke, magániskolába. Nem fogok neveket mondani, mert ez az ő magánügyük. De nem ez a baj, hanem az, hogy önök tönkreteszik az oktatást, aztán viszik a magánba a saját gyerekeiket. Ja, hát az én gyerekem ne járjon ebbe a nem akarok csúnya szót mondani nem tudom, milyen oktatási rendszerbe! Oda majd járjon a magyar ember gyereke, aki nem tudja megfizetni ezt. Ezért aljasak maguk nagyon az elmúlt 12 év kormányzásával, és amit csináltak a jövő évi költségvetéssel. S akkor azt mondja Pintér Sándor egy zártkörű eligazításon, hogy béremelés? Dehogy lesz béremelés, örüljenek, ha nem lesz elvonás! Nem tudom, hogy milyen béremelésről beszélnek önök a Fideszben meg a kormányban, mert Pintér Sándor ennek az ellenkezőjét mondta, meg azt, hogy majd rend lesz az oktatásban és az iskolákban. Jelentem, rend van az iskolákban, de pedagógus nincs az iskolákban. És ez a legnagyobb baj. Varga Mihály azt mondta, hogy 5 százalékos béremelés volt a rendvédelmi szerveknél, és ez milyen üdvözítő miközben 40 százalékkal emelkedett a kenyér ára. És önök ezt pontosan tudják. Tehát semmibe veszik a magyar embereket. Olyan megélhetési válságot hoznak az emberek nyakába, amit az elmúlt harminc évben nem láttak még. S akkor Parragh László, az Iparkamara fideszes elnöke azt mondja, nem baj, mert a rendőröket meg a tűzoltókat majd hajtja az adrenalin. Hát, hajtsa önöket az adrenalin, csökkentsék a saját fizetésüket, és becsüljék meg a pedagógusokat, az egészségügyi dolgozókat, a szociális dolgozókat és a rendvédelmi dolgozókat! Még egyszer, az elmúlt harminc év legnagyobb megélhetési, lakhatási és élelmiszerválságát hozzák el önök az Orbán-csomaggal és ezzel a 2023-as költségvetési javaslattal. Nézzünk még egy pillanatra rá a lakhatásra! 90 százalékkal, tehát majdnem a duplájára nőttek az elmúlt tíz évben a lakásárak Magyarországon, de ugyanígy az albérletek ára is, és semmit nem csináltak ezzel kapcsolatban. Nem volt bérlakásprogram, nem volt semmilyen segítség, amit a magyar embereknek nyújtottak volna. Nézzük meg a szociális ellátás területét! 2010-ben még 22 százalékot fizettek GDP-arányosan, 2021-ben pedig 18 százalékot. Tehát ez is csökkent. A családi pótlék 2010 óta nem emelkedett. A fogyatékossággal élők, akiket ha a családjukkal együtt nézünk, 2 millió embert érintenek Magyarországon. Rajtuk sem segítenek. A fogyatékossággal élőknek csak az egyharmada kap bármilyen, akár pénzbeli, akár természetbeni juttatást Magyarországon. Ez nem a családokat segítő program; miközben azt látjuk, hogy a jövő évi költségvetésben olyan tételeket különítettek el, hogy 16,5 milliárd MotoGP-re. Hát, ez most tényleg marha fontos! Vagy kormányzati kommunikációra 100 milliárd; az MTVA-ra megint 110 milliárd forint; Paks II.-re, amiben még egy kapavágás sem történt, 150 milliárd; vasútfejlesztésre, amiről pontosan tudjuk, hogy a Budapest-Belgrád vasútvonalat jelenti, 200 milliárd forint. Nem erre kell költeni! Nem a kínai befektetőkre kell költeni, és nem ebből kell ellopni a pénzt, hanem ezt az embereknek kell odaadni. [[13.20]] A Párbeszéd ezzel szemben azt javasolja, egyrészről határozottan visszautasítjuk az Orbán-csomagot, határozottan visszautasítjuk ezt a 2023-as megszorító költségvetést. Nem maguknak kell félretenni pénzt, hanem fizessenek a gazdagok, és tessék az embereknek segíteni! A Párbeszéd javasolja azt, hogy az úgynevezett extraprofitadót… tudjuk, hogy az embereken verik le a multicégek, mert már látjuk azt a finoman szólva is komikus párbeszédet, ami például mondjuk Nagy Márton és a Ryanair között zajlik. Látjuk azt, hogy az élelmiszerláncok is, az utazással foglalkozó multik is ezt egy az egyben ráterhelik a magyar emberekre; nem a multik fizetik meg, hanem az emberek. De ha már a multikkal akarják megfizettetni vagy a nagy cégekkel, akkor tessék a kaszinókra és az önök kaszinóira is kivetni ezt az extraprofitadót, tessék az önök építőipari multi cégeire is kivetni, azokra, amelyeket az elmúlt 12 évben teletömtek milliárdokkal. Csökkenteni kell az önök és a miniszterek fizetését 20 százalékkal, amit nemrég benyújtottunk a Párbeszéd nevében, be kell vezetni a Tiborcz-adót, meg kell adóztatni a luxusjachtokat, a magánrepülőket és a leggazdagabbakat, a hatvanpusztai birtokokat. Nem önöknek kell, még egyszer, segíteni, hanem a magyar embereknek! Ebből a pénzből pedig, amit megspórolunk, béremelésre kell költeni a közszférában, a 2010 óta nem látott béremelésre. Ezenkívül tessék elindítani végre egy bérlakásprogramot, mert a mai magyar fiataloknak nincs hol laknia. Lakhatási válság van, energiaszegénység van, azok, akik nem gázzal fűtenek, télen nem tudnak miből fűteni, olyan szegénység van és lesz Észak-, Északkelet-Magyarországon, amilyet még nem láttunk az elmúlt harminc évben. Nekik kell segíteni! 2010-ben önök megígértek egy energiahatékonysági, felújítási programot, azt ígérték, hogy évente 10 százalékkal növelik, vagy az összes lakásállománynak a 10 százalékát felújítják. Ehhez képest ellopták ezt a pénzt, átirányították a középületekre, és átirányítottak még a dohánygyáraknak is. Nem nekik kell segíteni, hanem a lakásokat kell felújítani, hogy egy valódi, 70 százalékos rezsicsökkentést tudjunk elérni. Még egyszer összefoglalva: ez a 2023-as költségvetés a megszorítás költségvetése, az Orbán-csomag költségvetése. Ehelyett a Párbeszéd azt javasolja, hogy fizessenek a gazdagok, tessék az embereknek, a dolgozóknak, az elesetteknek és a szegénységben élőknek segíteni. Köszönöm. [[Taps a Párbeszéd, a Momentum és az LMP soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának, aki szintén a pulpitusról kívánja elmondani vezérszónoki felszólalását. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2023-as költségvetés egy fontos költségvetés, sok szempontból fontosabb, mint az elmúlt 12 év bármelyik költségvetése. Abban ugyanis talán nincs vita kormány és ellenzék között, hogy most egy súlyos válság közepén kell elfogadni az ország következő évét leginkább meghatározó törvényt. Ráadásul, a mi meglátásunk szerint egy olyan válságról beszélünk merthogy válságos időket élünk , amely nem egy apró kilengés, nem egy hiba a rendszeren belül, hanem ami után már semmi nem lesz olyan, mint amilyen volt. Egy új időszak kezdetén állunk, és ennek a költségvetésnek azt kellene bizonyítania, hogy a kormány felismerte mindazt, és felkészítette az országot arra, ami vár ránk. Sajnos, az előttünk lévő tervezet alapján kijelenthetjük, hogy ez nincs így, nagyon nincs így. A kormány egyetlen célja, hogy tagadja a változást, azt akarja elhitetni saját magával és a választókkal, hogy a világ legkésőbb jövőre olyan lesz, mint amilyen volt. Nemcsak egyes termékek árát próbálja befagyasztani, hanem tulajdonképpen mindent. Ez a költségvetés azt bizonyítja, hogy a kormány a jövő helyett a múltba tekint, márpedig minden ilyen nagy átrendeződésnek azok az országok lesznek a nyertesei, akik gyorsabban felismerik, hogy milyen lesz az új világ. A magyar kormánynak a saját tökéletességébe vetett hite azonban túl erős ahhoz, hogy olyan apróságokkal foglalkozzon, mint a világ változásai. Az ellenzéki lét minket kellő szerénységre nevelt. Mi mégis tennénk egy kísérletet, hogy megértsük, milyen változások zajlanak a világban, és mik a Magyarország előtt álló legnagyobb kihívások, mert mi, szemben a kormánnyal, a problémákra szeretnénk megoldást találni, és nem a plakátokra írt megoldásokhoz keresünk kétségbeesetten problémákat. [[Halász János: Jaj, de jó!]] Márpedig, ha a problémák felől közelítünk, akkor mi három olyan nagy problémát tudunk azonosítani, amire a jövő évi költségvetésnek választ kell adnia. Az első az igazságosság kérdése. Ma ugyanis egy válság határozza meg a mindennapjainkat, és sajnálatos módon jó eséllyel ez még egy ideig velünk marad. Ezt a válságot elsősorban nem a kormány okozta, bár az elszabaduló inflációhoz a választási pénzszórással nyilván hozzátette a saját részét. De ha az okokért csak részben is felelős a kormány, a válasz már teljes egészében az ő felelőssége. Az ő felelőssége, mert egy válság mindig többletterhet jelent egy társadalomnak, az pedig a kormány hatásköre, hogy ki viselje a többletterheket. Nincs az kőbe vésve, hogy oroszlánként kell küzdeni azért, hogy Magyarország még egy ilyen válság közepén is a külföldi nagyvállalatok adóparadicsoma maradjon, miközben szó nélkül nézzük végig, hogy a közalkalmazottak egyhavi bérét elviszi az infláció. Ennek nem kellene így lennie, ez a kormány döntéseinek a következménye. Ez a költségvetés igazságtalanul osztja el a terheket, de ezen könnyen lehet változtatni, egyszerűen egy másik költségvetést kellene elfogadni. Bár az általunk most tárgyalt dokumentum inkább számokat tartalmaz, de valójában a számok mögött egy nagyon világos társadalmi és gazdasági vízió húzódik meg. Márpedig, ha elfogadjuk az Orbán Viktor által adott használati utasítást a Fidesz politikájához, és nem azt nézzük, amit mondanak, hanem azt nézzük, amit tesznek, akkor teljesen egyértelmű, hogy a jelenlegi kormánypárt a neoliberális gazdaságpolitika elkötelezett híve, és ebben a hitükben egy cseppet sem rázta meg őket a mostani válság. A Fidesz 12 éve azon dolgozik, hogy a külföldi nagyvállalatok a lehető legjobban érezzék magukat hazánkban, a közteherviselésben szinte nem is kell részt venniük, mert azt a minimális társasági adót, amit befizetnek, egy egészen kis túlzással vissza is kapják adókedvezmények formájában. A munkavállalók jogait viszont tudatosan szinte az utolsó szalmaszálig kiirtotta a magyar kormány az elmúlt 12 évben, így minden adott a kizsákmányoláshoz. Azonban a legnagyobb probléma, hogy a munkavállalók kizsákmányolása terén nincs az a külföldi multi, amely akár csak a közelébe tudna érni a magyar kormánynak. Ma Magyarországon egyértelműen a kormány a legrosszabb munkáltató, és ezt a kétes diadalt még magabiztosabban aratta le a mostani válság körülményei között. A legutóbbi kampányban a Fidesz felvillantotta annak a délibábját, hogy bármilyen szinten is felelősséget érez a saját munkavállalóiért, de a választások után gyorsan kiderült, hogy ez csak egy trükk volt, mert egy rendes neoliberális kormányhoz méltóan valójában minden, állami bérekre költött forintot felesleges pénzkidobásnak tartanak. Nem véletlen, hogy már be is jelentették, hogy miközben háborút folytatnak a multinacionális vállalatok adóelkerülését megakadályozó globális minimumadóval szemben, addig több tízezer embert készülnek kirúgni a közszférából. Valójában ez egy rettenetes kormány, amelyik persze próbálja teljesen elfoglalni és uralma alá vonni az állam minden egyes részét, és állampártként viselkedni, de mégis az az őszinte meggyőződése, hogy az állam egy rendkívül rossz dolog, ami minél kisebb, annál jobb. Ez egy igazságtalan költségvetés, tisztelt képviselőtársaim, nem is lehetne más, hiszen a neoliberalizmus nem hisz abban, hogy az állam igazságot tud tenni, minden ilyet a piacra bíz. Mi erről nagyon mást gondolunk. A mi meggyőződésünk az, hogy az államnak nem az a dolga, hogy felerősítse a társadalmi különbségeket, hanem az, hogy megpróbálja eltüntetni őket. Szerintünk nem helyes, hogy akár a rezsicsökkentésből, akár a benzinárstopból nominális szinten sokkal nagyobb arányban részesül a medencét fűtő, terepjárót megtankoló felső tízezer, mint az, aki igazán rászorul. Szerintünk az államnak pozitív példát kell mutatnia a munkaerőpiacon, nem kizsákmányolásból kell tanórákat adnia a multi cégeknek. Szerintünk az állami alkalmazottakat sokkal jobban meg kell fizetni, mert csak akkor tud majd az állam jobb szolgáltatást nyújtani, hogyha meg van fizetve az ott dolgozó. [[13.30]] Mi nem gondoljuk, hogy az a helyes út, hogy az állam célja, hogy adóparadicsommá alakítsa Magyarországot, és közben teljesen leépítse az államot, mert majd jön egy ország kicsit keletebbre, amelyik majd bevállalja, hogy még kevesebb pénzt ad a pedagógusnak, még kevésbé foglalkozik a gondoskodási válsággal, még rosszabb egészségügyi rendszert működtet, de 8 százalékra leviszi a társasági adót, és még több adókedvezményt ad a multiknak. És akkor ezek a cégek úgy tűnnek egyszer csak el, mintha nem is lettek volna, mi pedig itt maradunk kisemmizve, hiszen az adóversenyben szétvert oktatás miatt nem lesz versenyképes tudásunk, a széteső egészségügy miatt nem lesz jó egészségügyi állapotunk, és amúgy sem tudunk majd részt venni a munkaerőpiacon, hiszen mindenki otthon ápolja majd beteg vagy idős hozzátartozóját az adóversenybe beleőrülő kormány helyett. Egy válságot mindig azok az országok élnek túl a legkönnyebben, ahol a legnehezebb helyzetben lévők sem kerülnek az utcára, ahol nem dőlnek be a hitelek, ahol persze, ha kell, mindenki meghúzza a nadrágszíjat, de senki nem veszíti el a nadrágját. Ehhez pedig az szükséges, hogy a válság költségeit egyenlően terítsük szét. A mi módosító javaslataink pontosan ezt fogják célozni, egy igazságosabb válságkezelést. Egy olyan válságkezelést, ahol a tőke nem előzi meg az embert, ahol a nagyvállalatok profitja egy pillanatig sem fontosabb, mint a közalkalmazottak megélhetése, egy olyan országot, ahol nem egyértelmű az, hogy valaki társadalmilag minél hasznosabb munkát végez, annál kevesebbet keres, ahol nem a legtehetősebbeknek nyújtja a legtöbb támogatást a kormány, hanem azoknak, akik a leginkább rászorulnak. Tisztelt Ház! Ennek keretében mi arra fogunk javaslatot tenni, hogy a közalkalmazottak bére jövőre automatikusan növekedjen legalább az infláció mértékével, mi ugyanis teljesen elfogadhatatlannak tartjuk, hogy a közszférában gyakori a 200 ezer forint alatti fizetés, nem tartjuk normálisnak, hogy egy kezdő pedagógus feleannyit keres, mint egy áruházi árufeltöltő. Higgyék el, nem az utóbbival van bajunk, nagyon örülünk, hogy a piaci bérek elindultak felfelé, de teljességgel abnormálisnak tartjuk, hogy ezt semmilyen szinten nem követik az állami bérek. Azt pedig már sértés kategóriájába soroljuk, hogy miközben a közalkalmazotti státusz egyet jelent a rossz fizetéssel, a kormány még egy ilyen válsághelyzetben is teljesen magára hagyja a saját alkalmazottait. Az alacsonyabb fizetést nagyobb biztonsággal akár lehetne kompenzálni, legalább azt kimondva, hogy a válságoknak az állami alkalmazottak kevésbé vannak kiszolgáltatva, mint a piacon. De Magyarországon ez nincs így. A magyar kormány semmit nem tett, és a büdzsé alapján semmit sem fog tenni annak érdekében, hogy az állami dolgozók meg legyenek fizetve. Gyakorlatilag azt tapasztaljuk, hogy a dolgozók egyhavi bérét vitte el az infláció. Korábban még volt szó 13. havi fizetésről, de most a jelen pillanatban ott tartunk, hogy 12 havi munkáért jár 11 havi értékű bér. Mi azt fogjuk javasolni, hogy jövőre minden közalkalmazott bérét emeljük meg legalább az infláció mértékével, sőt ne csak jövőre, hanem mondjuk ki, hogy a nyugdíjakhoz hasonlóan a közalkalmazotti bérek is mindig megőrzik a reálértéküket. Mondjuk ki, hogy az állam törődik és figyel a saját alkalmazottaira, és nem csupán lehetőséget lát egy ilyen válságban, hogy újabb néhány tízezer embert kirúgjon, pár másik tízezer pedig lehetőség szerint váltson szakmát. Ráadásul ez a költségvetés szempontjából is egy felelős javaslat. Ugyanis bármikor megugrik az infláció, akkor automatikusan nő a kormány pénzügyi mozgástere, hiszen például a pedagógusok, a szociális dolgozók vagy a köztisztviselők sokkal több áfát fizetnek be. Az infláció a kormányt gazdagabbá, az embereket meg szegényebbé teszi. A kormánynak bőven lenne pénze, hogy a saját alkalmazottait megvédje, és ezt pont önök ismerik el a költségvetésben, amikor csak az áfabevételek szintjén 1600 milliárd forintos többletbevétellel számolnak. Ráadásul az inflációt rendszerint és most is szándékosan alultervezik minden évben, hogy az úgynevezett mozgásterük növekedjen. Csak a politikai akarat hiányzik ahhoz, hogy az állam ezt az extraprofitot visszaadja azoknak, akiket megkárosított az infláció. Az inflációt kompenzáló béremelés természetesen csupán a kezdet. A közszféra bérhelyzetét rendezni kell, és ez nem egy olyan feladat, amit el kell vagy el lehet halasztani a válság miatt. Egyrészt halogatjuk már legalább 12 éve. Másrészt ez pont az a lépés, amit egy ilyen válságban még inkább meg kell tenni, mert ne feledjük, minél igazságosabban működik egy társadalom, annál könnyebben él túl egy ilyen válságot, és minél jobban megfizetjük a közalkalmazottjainkat, annál jobban fog működni az állam, annál jobb lesz az egészségügy, a szociális ellátás, az oktatás, végső soron annál jobban fog működni az ország. Márpedig ennél jobb befektetést nehéz elképzelni. Mi azt fogjuk javasolni, hogy jövőre mintegy 600 milliárd forintból rendezzük a közszféra béreit, vessünk véget a teljesen indokolatlan bérkülönbségeknek, vessünk véget a 200 ezer forint alatti fizetéseknek. Tisztességesen meg kell fizeni a pedagógusokat, a szociális dolgozókat, az egészségügyi dolgozókat, a közszolgákat, mert ők működtetik ezt az országot. De aki át mond, az mondjon bét is, ezért beszéljünk őszintén a fedezetről is! Mi hiszünk a szolidaritásban, hiszünk az igazságos társadalomban, ezért hiszünk a progresszív adórendszerben. Mi azt gondoljuk, hogy aki többet keres, az arányaiban is többet kell vállaljon a közteher viseléséből. A Fidesz a progresszív osztogatásban hisz, azaz, aki többet keres, az többet is kap az államtól. Ha végre elindulunk egy olyan irányba, ami a nagyobb keresetűektől egy arányosan nagyobb hozzájárulást követel, talán eljutunk oda, hogy 12 év után először nem nőni fognak a különbségek, hanem csökkenni. És igen, mi azt gondoljuk, hogy különösen nagy vagyonok esetében szükség van vagyonadóra. Mi értjük, hogy a Fidesz ennek az ellenkezőjében hisz, és az állam pénzéből szeretne minél nagyobb magánvagyonokat csinálni, de mi inkább a hatalmas magánvagyonok birtokosait kérnénk meg arra, hogy vállaljanak nagyobb részt a közösből. Ahogy nagyobb hozzájárulásra fogjuk kérni a legnagyobb cégeket is, mert ahogy mondtuk, a profit soha nem előzheti meg az embert. És nemcsak néhány önkényesen kiválogatott céget, hanem mindenkit. Mi nagyobb hozzájárulásra kérnénk az autógyárakat, a nemzetinek nevezett nagytőke gomba módjára növekvő vállalkozásait, röviden: megszüntetnénk Magyarország adóparadicsom jellegét. Visszavezetnénk és 25 százalékban határoznánk meg a társasági adó felső kulcsát, ezáltal sok száz milliárd forinttal növelve az állam bevételeit. A nagyobb nyereség nagyobb adót kell hogy jelentsen, és ezt az alapelvet érvényesíteni kell. Az nem fordulhat elő, tisztelt államtitkár úr, hogy az Audi több száz milliárd forint nyereség után 1 százalék alatti nyereségadót fizet. Az nem fordulhat elő, tisztelt államtitkár úr, hogy a Richter a közel 200 milliárd forintos nyeresége után 0,03 százaléknyi nyereségadót fizet. Tehát 140 milliárd forintos nyereség után még egy budapesti lakás árát sem fizeti be nyereségadóban a költségvetésbe. Mint ahogy az sem fordulhat elő többet, hogy a MOL-nak az adózás előtti nyeresége alacsonyabb, mint adózás után volt. Tehát az adófizetés és ezt idézőjelbe kell érteni után nagyobb a nyeresége, mint adófizetés előtt. A Fidesz el akarja rejteni a gondoskodási válság problémakörét, mi szembe akarunk nézni vele, és hozzálátni a megoldáshoz, mert a mi álláspontunk szerint ezt nem lehet annyival lerendezni, hogy az idős beteg hozzátartozók ellátása a család feladata. Mert természetesen a családnak van ebben felelőssége, de ezek az emberek azért fizettek adót egész életükben, hogy az állam gondoskodjon róluk, ha önmaguk erre képtelenek lesznek, és ez az állam, mint valami rossz csaló, most nem tartja a szavát, ez pedig egy idő után a munkaerőpiacra is hatással lesz, hiszen nem lesz, aki dolgozzon, ha mindenki otthon a családi kötelességének eleget téve rokonokat ápol odahaza. A gondoskodási válság sok év alatt alakult ki, ezért nem lehet egyik napról a másikra megoldani sem. Mi azonban azt várjuk, hogy már 2023-ban tegyünk egy lépést a jó irányba, ezért mi úgy módosítanánk a jövő évi büdzsét, hogy egyrészt, ahogy azt már korábban mondtam, legyen pénz a szociális dolgozók bérrendezésére, a közszféra általános bérrendezésének keretében, másrészt emelni kell az otthonápolási díjat. [[13.40]] Ha már az emberek az állam feladatát végzik, akkor legalább az állam ismerje el ezt a munkát. Ez nagyjából 40 milliárd forintba kerül, amire mi már csak szimbolikus okokból is a közmédia 109 milliárd forintos támogatásából és a kormányzati propagandától vennénk el a pénzt. Közmédiára szükség van, de biztos nem ilyenre, és biztos nem ennyiből. A gondoskodási válságban pedig cselekvésre van szükség, kérem tisztelettel, nem propagandára. Az infláció és az azzal kéz a kézben járó szociális válság valójában csak okozat. A kiváltó ok a Fidesz gazdaságpolitikája mellett az energiaválság. A Fidesz válaszát már ismerjük. A Fidesz válasza a hatósági ár, amivel a legnagyobb gond, hogy nem maradhat az örökkévalóságig. Itt nem egy átmeneti kilengésről van szó. Az olcsó energia időszakának vége. A következő időszak nyertesei nem azok lesznek, ahol portyázók és fürkészek ráteszik a kezüket néhány akciós földgázkészletre. Ezzel az ügyeskedéssel legfeljebb elodázni lehet a probléma megoldását, azaz nagy magabiztossággal lehet lemaradni a versenyben. A jövő nyertesei azok lesznek, akik a lehető legnagyobb mértékben tudják fenntartható módon saját maguk előállítani a szükséges energiát, a megtermelt energiát pedig a lehető legnagyobb hatékonysággal használják fel. Márpedig ebben a tekintetben Magyarország a sereghajtók között van az egész Európai Unióban, ami persze nem csoda, hiszen az elmúlt évtizedben konkrétan rossz irányban mentünk, egyre nagyobb sebességgel, legalább egyre nagyobb magabiztossággal. Orosz gázzal fűtjük az utcát, miközben mi vagyunk szinte a legjobban rászorulva az energiaexportra. Megtermelhetnénk nagy részét magunk is, de mi drágán vesszük, majd aztán kidobjuk az ablakon. Az elmúlt 12 év alapján ez a kormány energiastratégiája. Egy évtized mulasztását már nem lehet jóvátenni, de még mindig van rá lehetőség, hogy a múlt hibái ne legyenek a jövő bűnei. Nem várjuk el, hogy mondják ki hangosan, hogy tévedtünk, hogy nem láttuk a fától az erdőt. Nem várunk beismerést, csak azt, hogy végre cselekedjenek, és mivel a tagadásból nehéz hirtelen átlépni a zöldmegoldások terepére, ezért konkrét javaslatokkal is készültünk, a zöldátállás már a jövő évi költségvetésben megkezdődhetne, ha lenne hozzá akarat. Mi elsőként évi 300 milliárd forintból indítanánk épületszigetelési programot, ennek ugyanis csak előnye van. Először is, csökkenti az energiaszükségletet, hiszen egyszerűen kevesebb orosz földgázt vagy amerikai palagázt kell vásárolni, másrészt ez maga a valódi rezsicsökkentés, hiszen jelentősen csökkenti a háztartások kiadásait. Mi ezt a pénzt ráadásul szociális alapon osztanánk el, az elmúlt 12 évvel szemben nem a leggazdagabbak, hanem a legszegényebbek kapnának belőle először. Az épületszigetelési program ráadásul munkahelyeket teremt, miközben jelentősen csökkenti a levegőszennyezettséget. Erre csak az mond nemet, akinek tényleg üzleti érdeke fűződik a fosszilis energiák felhasználásához. Sajnálatos, hogy a magyar kormány és gazdasági hátországa pont ebbe a kategóriába tartozik. A mi álláspontunk szerint több értelme van épületszigetelésre költeni, mint arra, hogy a budai villák medencéit is csökkentett árú rezsivel lehessen felfűteni. Mi a rezsicsökkentést az átlagnál nagyobb fogyasztásnál nem tartanánk fent. Az így megspórolt összeget pedig tartós rezsicsökkentésre, azaz épületszigetelésre költenénk. Ha kevesebb energiát használunk fel, az már előrelépés, de ennél is jobb, ha annak a kevésnek minél nagyobb arányát termeljük meg itthon. Ezért a mi meglátásunk szerint nem tiltani és adóztatni kellene a megújuló energiák telepítését, hanem támogatni. Ezt mi nem látjuk megvalósulni a jövő évi költségvetésben, pedig az alultervezett infláció miatt magasabb áfabevételekkel, illetve a Paks II.-beruházásra szánt 150 milliárd forinttal évi 300 milliárd forintot lehetne költeni erre a projektre. A Paks II.-es projekt megbukott. Ez az atomerőmű nem fog soha megépülni, de ennek kétségbeesett tagadására kicsit sok évi néhány száz milliárdot elkölteni. Az olcsó üzemanyag időszaka lejárt, és ezt a Fidesz is csak átmenetileg tudja elfedni. Mi nem akarjuk elvenni az emberektől a mobilitást, inkább eszközöket akarunk adni a kezükbe, hogy egyrészt fenntartható és hatékony módon valósítsák meg, el kell fogadni, hogy a jövő nem az autóé, hanem a tömegközlekedésé. Arra kell használni a válságot, hogy ezt az átállást felgyorsítsuk, és minél több embert ültessünk át autóból a vonatra, a buszra, a metróra, minél nagyobb arányban sikerül ez, annál jobban felkészítettük Magyarországot az átállásra. Azt javasoljuk, hogy az energiaválságra való tekintettel jövőre egész évben legyen elérhető az egységes, országosan is elérhető 5 ezer forintos, minden tömegközlekedési eszközre érvényes klímabérlet. Ezzel egy olcsó, fenntartható és mindenki számára elérhető alternatívát tudunk adni mindenki számára. Az egésznek a költségét pedig bőven fedezi, ha ide csoportosítjuk át a nem környezetbarát légi közlekedésre kivetett adót. Ha jövőre kevesebbet költünk a fideszes holdudvarnak kiszervezett autópályákra, illetve ahogy ezt már korábban mondtam megemeljük a társasági adó felső kulcsát, és több adót szedünk be például a hazánkat egyre inkább kitöltő multiktól, akkor megvan rá a forrás. A szociális válság és az energiaválság mellett a harmadik nagy válság, amivel szembe kell néznünk, az élelmiszerválság. Olyan világ jön, ahol minél inkább önellátó egy ország, annál nagyobb biztonságban van, és hiába vagyunk mezőgazdasági ország, ma mégiscsak az a helyzet, hogy a magyar családok egy jelentős részének az egészséges, minőségi és magyar élelmiszer egyszerűen megfizethetetlen, leginkább azért, mert az erre fordított állami támogatások nagy része különböző agrárbárók zsebében landol. Első lépésben az államnak egy ilyen élelmiszer-válság közepén kevesebbet kell keresnie az alapvető élelmiszereken. Az nem járja, hogy az államot a megugró áfabevételek miatt felveti a pénz, miközben százezrek számára vált elérhetetlen luxustermékké a paradicsom meg a paprika. Ezért csökkenteni kell az alapvető élelmiszerek áfáját, véget kell vetni az állami földek elpazarlásának, míg a jövő évi költségvetésben 300 milliárd forinttal számol a kormány ezen a soron. Végre el kell jutni oda, hogy az agrárbárókat adóztatjuk, a kis- és helyi gazdálkodókat pedig valóban támogatjuk. Az önök által benyújtott költségvetés sajnos ennek pont az ellenkezőjét teszi. Végül, de nem utolsósorban a Fidesz szemében a zöldfelület is csupán pénzszerzési lehetőség. Az erdő, a tó, a természet csak díszlet egy újabb hotelhez vagy turisztikai beruházáshoz, amiből aztán a gazdasági hátország tömheti a zsebeit. Önök keresni akarnak a zöldterületeken, mi inkább költenénk rá. A mi meglátásunk szerint jövőre mintegy 150 milliárd forintra lenne szükség ahhoz, hogy a zöldterületi moratóriumhoz szükséges kisajátításokat végrehajtsuk, hogy újra közösségi tulajdonba vegyük legfontosabb természeti értékeinket, például nagyobb tavaink parti sávjait. Önök erre egy forintot se szánnak, hiszen pont azért számolták fel az elmúlt években a környezetvédelmi intézményrendszert, hogy nagyobb feltűnés nélkül alakíthassák a természeti értéket profittá. Ahogy az elején fogalmaztam, fontos költségvetés lehetne a jövő évi büdzsé, hiszen egyszerre kellene választ adni az inflációs válság nyomában járó szociális válságra, az energiaválságra és a klímaválságra. Embert próbáló feladat, de szomorúan jelenthetjük be, hogy a jövő évi költségvetési javaslat ismeretében ezt nem sikerül megugrani, sőt még részsikereket sem látunk. Ez a változatlanság költségvetése, amelynek egyetlen célja, hogy mintegy állandó kiállításként megőrizze a múltat Magyarországon. A Fidesz egyszerűen kizárja a saját álvalóságából az előttünk álló kihívásokat, a változatlanságot kínálja, miközben a sikerességhez pont hogy gyorsan kellene reagálni a kialakult új helyzetre. Ez a költségvetés igazságtalan, mert a válság jelentette többletterhet leginkább az átlag alatt élő keresőkre terhelik, míg a nagyvállalatok és az ország leggazdagabbjai alig-alig vesznek részt a közteherviselésben. Ez a költségvetés még csak kísérletet sem tesz arra, hogy megoldja a gondoskodási válságot. Ez a költségvetés a végső bizonyítéka annak, hogy ha van zöldpolitika, akkor annak az ellenkezője a jelenlegi kormány politikája, hiszen még a fosszilisenergia-válság közepén sem költ zöldátállásra. Összességében: ez a költségvetés nem megoldani akarja Magyarország problémáit, hanem megpróbálja eltakarni, elfedni azokat. A mi álláspontunk szerint egy olyan büdzsére lett volna szükség, amely igazságosabbá, önellátóbbá és fenntarthatóbbá teszi hazánkat. A kormány által benyújtott javaslat erre alkalmatlan. Mi azonban megpróbáljuk bebizonyítani, hogy a javaslat tárgyalása során igenis a jelenlegi körülmények között is lehetett volna olyan büdzsét készíteni, amely egyszerre képes a három fenti feladat megoldására. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps az LMP és a DK soraiból.]] [[13.50]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Most a magyarországi nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért felszólaló ismerteti a bizottság álláspontját, összesen 20 perces időkeretben. Megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselő úrnak, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Képviselő úr, öné a szó.
[[Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzentwurfs Nr. T/152. über den ungarischen Haushalt für Jahr 2023 im Zusammenhang mit dem Nationalitätenbedarf übergreifende Teilen erörtere.]] [[Wie es schon gewöhnt ist, wenn es gesagt werden kann, fange ich wieder meinen Diskussionsbeitrag mit einem Zitat von Johann Wolfgang von Goethe an. Er hat gesagt: „Toleranz sollte eigentlich nur eine vorübergehende Gesinnung sein: sie muss zur Anerkennung führen. Dulden heißt beleidigen.”]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a 2023. évi központi költségvetésről szóló T/152. számú törvényjavaslat nemzetiségi igényeket érintő részeivel kapcsolatban. Hozzászólásomat a költségvetésitörvény-javaslathoz ha lehet azt mondani, most már hagyományosan Johann Wolfgang von Goethe idézetével kezdtem, mely magyarul így hangzik: „A tolerancia csak egy átmeneti állapotot jelölhet, mely elismeréshez kell vezessen. Az elfogadás önmagában sértés.” Az elfogadás tehát nem elég; csak az elfogadás önmagában sértés. Többet szeretnénk, többet várunk: elismerést. Az elismerésre őseink élete elégséges alapot adott, mi még dolgozunk érte. Az elismerés feltétele, alapja pedig a megismerés. Ezért engedjék meg, hogy a 2023. évi központi költségvetésitörvény-javaslattal kapcsolatos hozzászólásomat az elmúlt nyolc évre, az elmúlt két ciklusra történő visszatekintéssel kezdjem! Teszem mindezt azért is, mert az új Országgyűlésben vannak olyan frakciók és sokan képviselők, akik a korábbi ciklusokban nem vettek részt a parlament munkájában, ezért fontosnak tartom, hogy kapjanak egy átfogó tájékoztatást a Magyarországon őshonos 13 nemzetiségről. Tehát tekintsünk vissza, hogy az első nemzetiségi parlamenti ciklus elején, azaz a 2014. évben milyen helyzetben voltak a Magyarországon élő nemzetiségek, az előző nyolc évben miben és hogyan tudtunk előrelépni, hol tartunk, milyen céljaink vannak, ezek eléréséhez milyen megoldandó feladatok állnak előttünk. Mindezek kellő mértékű áttekintése és ismerete nélkül sem az elmúlt éveket, sem a 2023. évi központi költségvetéssel kapcsolatos nemzetiségi igényeket nem lehet reálisan értékelni, a helyükön kezelni, a megfelelő kormányzati és parlamenti döntéseket meghozni. (Földi Lászlót a jegyzői székben dr. Aradszki András váltja fel.) Több mint nyolc évvel ezelőtt, a 2013. évi központi költségvetés zárszámadásánál azzal kezdtem a hozzászólásomat, hogy ennek az első nemzetiségi parlamenti hozzászólásnak már bő húsz évvel korábban kellett volna megtörténnie itt, a magyar parlamentben, így több évtized mulasztását kell minden szempontból minél hamarabb felszámoljuk. Majd ezt követően perceken keresztül lehetett és kellett sorolni, hogy a Magyarországon élő nemzetiségek évtizedekig milyen méltatlan állapotok között voltak kénytelenek élni és működni. Csak példaként és emlékeztetésül: 1. A nemzetiségi civil szervezetek működési támogatására, a nemzetiségi kulturális programok támogatására rendelkezésre álló úgynevezett NEMZ-keretek 2002-től 2014-ig, tehát 12 éven keresztül nem változtak, és a beérkező igények töredékére, 10-15 százalékára nyújtottak csak fedezetet. 2. Az anyanyelvi diáktáborokra akkor rendelkezésre álló évi 30 millió forint keretösszeg az igényekhez képest olyan alacsony volt, hogy gyakorlatilag nem volt értelme pályázni. Egy nemzetiségi gyerekre vetítve az akkori pályázati keret napi két gombóc fagylaltra volt elegendő. 3. A települési nemzetiségi önkormányzatok éves szintű működési támogatása átlagosan 222 ezer forint/év volt; ez havi nettó 14 500 forintnak felelt meg. 4. Az országos nemzetiségi önkormányzatoknál az államháztartási jogszabályok változásával, a különböző törvényi előírásokkal folyamatosan emelkedtek a gazdasági, pénzügyi és adminisztrációs költségek a támogatások emelése nélkül. Összefoglalóan azt kell mondani, hogy 2013-ig a Magyarországon élő nemzetiségek támogatása siralmas állapotban volt, és ez még igen finom megfogalmazása az akkori tényleges helyzetnek. Ugyanakkor a 2013. évtől már voltak reménykeltő, nagyon pozitív változások. Egyrészt a 2013. év nemzetiségi szempontból kétségkívül legnagyobb jelentőségű és pozitív változása volt, hogy a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott nemzetiségi köznevelési intézmények esetében jelentősen emelkedett és normatívvá vált a támogatás. Másrészt a helyi nemzetiségi önkormányzatok intézményátvételi és -alapítási lehetőségének ismételt biztosításával megnyíltak a jogszabályi lehetőségek a nemzetiségi kulturális és oktatási autonómia kiépítéséhez. A 2014. évi parlamenti választással a 13 magyarországi nemzetiség részére biztosítva lett a parlamenti képviselet, ami új lehetőségeket, új időszakot nyitott meg számunkra. A parlamenti képviselet első komoly eredménye lett, hogy a 2015. évi központi költségvetési törvénynél áttörést tudtunk elérni azzal, hogy a korábban kevesebb mint 4 milliárd forint és már másfél évtized óta változatlan támogatási keretet 2 milliárd forinttal, több mint 50 százalékkal tudtuk megemelni. Az elmúlt nyolc évben, annak ellenére, hogy a 2021. évben a pandémia okozta válsághelyzetben nem került sor támogatásemelésre, a következő területeken tudtunk lényeges, érdemi javulást elérni. 1. A nemzetiségi civil szervezetek működési és kulturális támogatási pályázati keretét, melyek egyaránt 110-110 millió forint voltak, 500, illetve 700 millió forintra, azaz mintegy öt és félszeresére tudtuk emelni. 2. A nemzetiségi anyanyelvi diáktáborokra meglévő 2014-es 30 milliós keretet 400 millió forintra, azaz több mint 13-szorosára tudtuk emelni. Hozzáteszem, hogy a nemzetiségi anyanyelvi diáktáborokat mindig, mindenhol és minden helyzetben első számú prioritásként kezeltük, és még ez a 13-szorosára emelt keret is az objektív, reális igényeknek csak egy részére, még mindig csak mintegy 30-40 százalékára ad fedezetet. 3. A helyi nemzetiségi önkormányzatok általános működési támogatását a négyszeresére, az úgynevezett feladatalapú, differenciált támogatási keretét a két és félszeresére emeltük. 4. Az országos nemzetiségi önkormányzatok és a nemzetiségi média, valamint az országos nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott intézmények támogatását 2015-ben, 2017-ben, 2019-ben és 2022-ben tudtuk érdemben megemelni; ezzel a működés legégetőbb finanszírozási problémái kezelhetők lettek. [[14.00]] 5. Több egyedi döntésű nemzetiségi kiegészítő támogatási keretet tudtunk életre hívni és biztosítani olyan területeken, mint például: a nemzetiségi színházak támogatása, a nemzetiségi köznevelési intézmények fenntartását és tulajdonjogát is átvevő, helyi nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott nemzetiségi köznevelési intézmények kiegészítő működési és felújítási támogatása vagy az országos nemzetiségi önkormányzatok és egyesületek fenntartásában működő nemzetiségi köznevelési és kulturális intézmények beruházási, felújítási, valamint pályázatiönrész-keretének a megnyitása. (Z. Kárpát Dánielt a jegyzői székben Bakos Bernadett váltja fel.) 6. Végül, de nem utolsósorban, amit a nemzetiségi jövőnk szempontjából kiemelten fontosnak tartunk, a nemzetiségipedagógus-program eredményei. Örömmel számolhatok be róla, hogy a 2016 őszén kidolgozott nemzetiségipedagógus-program első pontjaként a nemzetiségi pedagógusok jobb megbecsülése érdekében a nemzetiségipedagógus-pótlékot 2018. január 1-jével 10-ről 15 százalékra, 2019. január 1-jével 15-ről 30 százalékra, végül 2020. január 1-jével 30-ról 40 százalékra növeltük. Így két év alatt, háromszori módosítással a négyszeresére emeltük azon nemzetiségi pedagógusok nemzetiségi pótlékát, akik a lekötött idejük legalább 50 százalékában nemzetiségi nyelven oktatnak, nevelnek. Egyidejűleg 2020. január 1-jével bevezettünk két alacsonyabb mértékű mármint a háromszori emelés után már alacsonyabb mértékű , 25 százalékos, illetve 10 százalékos pótlékkategóriát azok részére, akik korábban nem részesültek nemzetiségi pótlékban. Így ma már minden nemzetiségi pedagógus részesül nemzetiségi pótlékban, ráadásul differenciáltan, a nemzetiségi nyelven történő oktatással-neveléssel töltött munkájával arányosan. Fontosnak tartom kiemelni, hogy a nemzetiségi pótlékot fenntartótól függetlenül minden nemzetiség minden nemzetiségi pedagógusa megkapja, és a fenntartóknak a nemzetiségipótlék-emelés bérfedezetét nem más keret terhére kellett úgymond kigazdálkodni, hanem minden évben megkapták költségvetési többletként, és meg fogják kapni a jövőben is. A nemzetiségipótlék-emelés így mintegy 4 ezer nemzetiségi pedagógus részére 2021-től már közel 3,5 milliárd forint többletjövedelmet biztosított és fog biztosítani a további években is. A nemzetiségipedagógus-program második nagyon fontos pontjaként, a nemzetiségi pedagógusok számának növelése érdekében beindítottuk a nemzetiségipedagógus-hallgatói ösztöndíjat. 2018. szeptember 1-jétől még csak az első éves nemzetiségióvodapedagógus-hallgatók közül 87 fővel kötöttünk szerződést, 2019. szeptember 1-jétől már az óvodapedagógus I-III.-, a tanító-, tanár-, szaktanár-hallgatók első évfolyamából 317 fővel, 2020. szeptember 1-jétől már mindenkire kiterjesztve 417 fiatallal, végül a most zárult tanévben már közel 500 nemzetiségipedagógus-hallgató ösztöndíjasunk volt. S örömmel mondom, hogy idén szeptember elsejével Baján beindul első alkalommal a német nemzetiségigyermek- és -csecsemőgondozó-képzés is. Ráadásul a hét érintett nemzetiség részére az ösztöndíjak teljes lebonyolítását, elszámolását a Magyarországi Német Pedagógiai és Módszertani Központ végzi, így ezzel nem terheljük az állami apparátust. Harmadik pontként, mindezzel párhuzamosan komoly erőfeszítéseket tettünk, teszünk a képző egyetemek, főiskolák felé annak érdekében, hogy ne csak a nemzetiségi pedagógusok számát tudjuk növelni, hanem a nemzetiségipedagógus-képzés minőségét, elsősorban a nemzetiségi nyelvi kompetenciák jelentős fejlesztését is. Ennek a munkának még nagyon az elején járunk, erről pénteken fogok majd részletesebben beszélni. Már a 2017. évi központi költségvetési törvény általános vitája során is és azóta is minden évben ezen a ponton a hozzászólásomat azzal folytattam, hogy mindezen rendkívül örömteli, régóta várt pozitív változások után, azt gondoljuk, hogy ez egy olyan pillanat, amikor minden, kétségtelenül továbbra is meglévő gondot, feszültséget félretéve, fenntartás nélkül köszönetet kell mondjunk, és ezt teszem most is. A Magyarországon élő 13 őshonos nemzetiség nevében ismételten megköszönöm elsősorban természetesen a kormánynak, hiszen minden döntés az övék volt, de az egész magyar parlamentnek, minden egyes korábbi és mai parlamenti képviselőnek az elmúlt nyolc évben nyújtott nemzetiségi támogatást, mellyel a 2014. évi kevesebb mint 4 milliárd forint támogatás a 2022. évre közel 24 milliárdra, azaz a hatszorosára emelkedett. Külön is köszönöm, hogy a magyarországi őshonos nemzetiségek ügyeit, előterjesztéseit egyfajta íratlan házszabályként kivették a frakciók a napi parlamenti politikai csatározásokból, és az elmúlt nyolc évben minden, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága által benyújtott előterjesztést lényegében egyhangúlag fogadott el a parlament. Hálásan köszönjük, és Isten tartsa meg ezt a jó szokásukat! Ugyanakkor ezen eredményeket, támogatásemeléseket a konkrét számokon túl, a magyarországi nemzetiségek helyzetének teljes körű áttekintésével a helyükön kell kezelni és értékelni. Egyrészt, aki az elmúlt évek nagyon pozitív nemzetiségitámogatás-változásain pusztán a számokat és a százalékokat nézi, s csak ezeket ismeri, látja, az teljes joggal vetheti fel, hogy a Magyarországon élő nemzetiségek az elmúlt években kiemelt támogatásemelést kaptak a költségvetés általános növekedéséhez képest, és ebből a szempontból vitathatatlanul igazuk van, ezt én is csak megerősíteni tudom. Másrészt viszont, aki átfogóan látja, történelmi mélységében is ismeri a Magyarországon élő őshonos nemzetiségek helyzetét, a teljes folyamatot, a számok mögött lévő tartalmat, hogy milyen mélyről indultunk, hogy anyanyelvünk, identitásunk, hagyományaink megőrzése, gyerekeink részére történő átadása vagy ma már sokkal inkább visszaadása terén milyen nagyságrendű feladataink vannak, mennyire az utolsó órában vagyunk, milyen durva asszimiláció zajlott hét-nyolc évtizeden át, az azt is tudja, hogy az elmúlt nyolc év még csak arra volt elég, hogy megkapaszkodjunk, újra hitet kapjunk, és új lendülettel elinduljunk azon az úton, elindítsuk azokat a hosszú távú programokat, amelyek reményeink szerint a Magyarországon élő őshonos nemzetiségek túlélését, nemzetiségi létünk fennmaradását biztosíthatják. Hét-nyolc évtized súlyos mulasztásait, bűneit, annak következményeit nem lehet hét-nyolc év mégoly szép eredményeivel sem jóvátenni, helyre tenni, ehhez több évtized kell. Ennek a két nézőpontnak, véleménynek az egyeztetése, kölcsönös megismerése, a megfelelő konszenzus kialakítása volt a jellemzője már a 2019-es, a 2020-as, a 2022-es és a mostani, a 2023-as központi költségvetésitörvény-javaslatokkal kapcsolatos nemzetiségi igények egyeztetési folyamatának is. A nemzetiségi támogatások értelmezése, időbeni összehasonlíthatósága érdekében fontos megemlítenem, hogy míg a 2014-2019-es években a XX., Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet tartalmazta a 13 őshonos nemzetiség támogatását, a 2020. évi központi költségvetési törvényben a romatámogatások átkerültek a XIV., Belügyminisztérium fejezetbe, a többi 12 nemzetiség pedig azóta a XI., Miniszterelnökség fejezetben szerepel. Ezért bár természetesen továbbra is mind a 13 nemzetiség a Magyarországi nemzetiségek bizottságához tartozik, de mégis külön kell beszélni a romákról, mivel máshol találjuk a költségvetésben az adataikat. A 2021-2022-es központi költségvetési törvényben még az is bonyolította az áttekinthetőséget, hogy a 12 nemzetiség támogatásának egy jelentős része átkerült a XLVII. fejezet, Gazdaságvédelmi Alap 2.1.7., „Nemzetiségi intézmények támogatása beruházásra, felújításra, pályázati önrész” címrendbe, amely viszont a T/152. számú, a Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslatban már ki-, illetve visszavezetésre került. Közvetlenül a 2023. évi központi költségvetésről szóló T/152. számú törvényjavaslatról, az ezzel kapcsolatos nemzetiségi módosítási igényekről azonban majd a holnapi felszólalásomban fogok részletesebben beszélni. Addig is köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps a kormánypárti oldalon.]] [[14.10]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt a kétperces felszólalásokra sor kerülne, megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak, Pénzügyminisztérium. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a vezérszónoki hozzászólásokat követően reagáljak néhány fölvetésre, néhány állításra, amely a hozzászólásokat, vezérszónoki véleményeket jellemezte. A korábbi években is többször elhangzott, hogy a költségvetés értékrendet tükröz, ez most is elhangzott a vitában, ezzel maximálisan egyetértek. A kormány 2010 óta társadalompolitikájában és gazdaságpolitikájában, így a költségvetés összeállításakor mindig a munka és a család elsődlegességét hangsúlyozta. Ebből nem engedett sohasem, akármilyen probléma volt, akár jó idők voltak, akár rossz idők, és ebből az elvből nem enged a 2023. évi költségvetés összeállításakor sem. Azt gondolom, hogy ez az értékrendi választás a gazdaságpolitikában eredményeket is hozott. Sokszor beszélünk arról, hogy ma egymillióval többen dolgoznak, mint bő tíz évvel ezelőtt, és arról is beszélhetünk, hogy a bérek is növekednek. Emellett a családtámogatások bővülése, abban bízom, hogy hozzájárult ahhoz, hogy ma többen vállalnak gyermeket, mint tíz évvel korábban. Még nem eleget, de ismétlem, többen vállalnak gyermeket, több gyermek születik arányaiban, mint tíz évvel ezelőtt. Ebből a megközelítésből nézve nehezen tudom értelmezni például Vajda Zoltán képviselő úrnak, elnök úrnak azon szavait, mely szerint a jövő évi költségvetés a családok cserben hagyásának terve. Nehezen tudom értelmezni Fekete-Győr András frakcióvezető úrnak azt a véleményét, mely szerint a jövő évi költségvetés az elszegényedés költségvetése. Mind a családtámogatások növekednek, mind azzal számolunk, hogy az orosz-ukrán háború okozta problémák mellett a magas foglalkoztatási szintet megőrizzük, és azzal számolunk, hogy a nemzetgazdaságban a bérek növekednek. De ha már értékrend, engedjenek meg egy zárójeles kiszólást! Számomra sajátos volt, hogy Varju László képviselő úr és Z. Kárpát Dániel képviselő úr egymás után szóltak. Z. Kárpát Dániel képviselő úr úgy fogalmazott, hogy hazaáruló, aki a demográfiai intézkedések ellen lép fel vagy ezek ellen szólal föl. Eszembe jutottak azok a lépések, amelyeket 2010 előtt láttunk: amikor valamilyen probléma volt, a családtámogatások kerültek szűkítésre. És az is sajátos volt, hogy Varju László képviselő úr negatívumként említette a hitéleti támogatások növelését. Megkérdezném Z. Kárpát Dániel képviselő urat, hogy mi a véleménye erről azon párt képviselőjének, mely párt logójában egy kettős kereszt szerepel. A zárójelet bezárva, engedjék meg, hogy visszatérjek a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat főbb motívumaira. Elhangzott az is, hogy az elvek, az értékrendek bemutatása mellett mi az a kihívás, amire reagál a kormányzat. Számomra meglepő volt, amikor Bedő Dávid képviselő úr úgy fogalmazott, hogy a kormánynak nem kellett szembenéznie nehézségekkel. Hát, két évvel ezelőtt egy olyan Covid-válság volt, ami világgazdasági szinten kétszer akkora visszaesést eredményezett, mint a 2008-09-es válság. Tehát ebből a nézőpontból figyelve azt gondolom, hogy a gazdaságpolitikának vannak eredményei válságos időszakokban is, és a mostani helyzetben, amikor kétségtelenül a háború hatásai itt vannak szerte a világon legyen szó akár inflációról, energiaár-növekedésről vagy egyéb hatásokról , akkor a kormánynak erre a kihívásra reagálni kell. Hogyan reagál? Alapértékekből nem enged beszéltünk arról, hogy különböző területeken milyen többletekkel számolunk , és a többletterheket pedig az állami beruházások visszafogásával, illetőleg pluszadók bevezetésével, pluszadók által próbálja finanszírozni. Nem tudom értelmezni ezen intézkedés kapcsán azon gyakorlatilag minden ellenzéki hozzászóló által elmondott véleményt, hogy soha nem látott brutális megszorítás volna. Ezt Varju László képviselő úr is többször mondta, gyakorlatilag az összes hozzászóló. Tisztelettel azt kérem mindenkitől, hogy mondjanak egy konkrét intézkedést az előttünk lévő jövő évi költségvetésitörvény-javaslatban, amelyben a családok juttatásainak megkurtításáról lenne szó. És bocsássák meg, de nehezen tudom azért ezeket a szavakat értelmezni olyan hozzászólók részéről, akik tudják, hogy volt olyan időszak, amikor a 13. havi nyugdíj vagy a 13. havi bér került eltörlésre, vagy tudják, hogy volt olyan időszak, amikor egy korábbi kormányzat áfacsökkentésről döntött, majd azt néhány hónap után azonnal visszaemelte. Tehát igen, ezek a lépések, amelyeket említettem, nyugdíjak, bérek csökkentése, családtámogatások megkurtítása, szerintem megszorításnak tekinthetők. Ismétlem, a jövő évi tervezetben, illetőleg az adószabályokban semmilyen ehhez hasonló javaslat nem szerepel. Miből van akkor többletbevétel? Egyrészről különadók. Nem akarom hosszan untatni a tisztelt Országgyűlést, mondjuk, a bankszektort illetően hadd mondjak egy konkrét számsort. Körülbelül egy évvel ezelőtt a jegybanki egyhetes betét kamata 0,75 százalék volt. Ezt követően június végén emelkedett 0,9 százalékra. Ezzel a kamattal kamatoznak a kereskedelmi bankok által a jegybanknál elhelyezett összegek. Ma ez több mint 7 százalék. Tehát, ha éves szinten és a jegybank nyilvánosságra hozza ezeket az adatokat 10 000 milliárd forint kereskedelmi bankok által a jegybanknál elhelyezett összeggel számolunk, és ne 7 százalékkal, csak 5 százalékkal kalkuláljunk, ez 500 milliárd forint bevétel. Ismétlem, egy évvel ezelőtt 1 százalék alatt volt ez a kamat. A kormány javaslata arról szól, hogy a háború okozta nagyobb infláció, az ennek következtében szerte a világban látott jegybanki alapkamat-emelés, betétikamat-emelés pluszhozadékából a kereskedelmi bankok egy részt fizessenek be a központi költségvetésbe. Én nem akarok bankellenes hangulatot kelteni, hiszen minden országban a piacgazdaságban szükség van egy életképes, jól működő bankrendszerre. No, de a költségvetésben a pluszkiadások, a családtámogatások finanszírozását nem megszorításokkal finanszírozzuk, hanem ilyen jellegű többletbevételekből! Hol látunk még többletbevételeket? Általános forgalmi adó. Miért? Azért, mert a foglalkoztatottak magas szintje mellett a reálkeresetek is nőnek idén is, a magas infláció ellenére is. Az átlagbérek 16 százalék fölött emelkedhetnek, és a nagyobb jövedelem nagyobb fogyasztást eredményez, ergo az áfa tételén is, igen, többletbevételekkel számolhatunk. Tehát a kihívásokra, azt gondolom, hogy egy olyan intézkedéssorozattal reagál a kormányzat, amely megvédi az eddigi eredményeket, és fönntartja a gazdasági növekedést, hiszen olyan bevételeket von be az állami kiadások finanszírozásába, melyek nem lehetetlenítik el a vállalkozásokat. Az energiaszektorban nagyjából ugyanez a helyzet. A légitársaságokra vonatkozó adót sokan szóvá tették. Itt azért a nagyságrendeket látni kell, hogy jóval kisebb többletbevétellel számolunk, mint a másik két szektorban, de itt is Fekete-Győr András vagy Toroczkai László képviselő urak kritikával éltek. Tisztelettel azt javaslom, hogy ezt a kritikát mondják el a német, az osztrák, a svéd, az egyesült királyságbeli, az egyesült államokbeli, kanadai vagy japán kormánynak is, ahol hasonló adókkal operálnak, hasonló adók vannak, a mértékek pedig magasabbak. Tehát azt gondolom, hogy kritikával illetni egy olyan adót, ami Európa és a világ számos országában működik, és pláne, meglepő módon azok a légitársaságok ugyanúgy szolgáltatnak az adott országokban, most kritikával illetnek egy magyarországi adót, ez kicsit sajátos. Ami tehát a válságra adott válaszokat illeti, ismétlem, én nem látom azt a megszorítást, amelyet számos hozzászóló elmondott. Beszéljünk, ha megengedik, a makrogazdasági számokról! Adósság. Varju László képviselő úr adósságcsapdáról beszélt. Tóth Bertalan képviselő úr arról beszélt, hogy ma jóval magasabb az államadósság, mint 2010-ben. Varju László képviselő úr az adósságszint mellett szóvá tette a devizaadósság arányát. Legyünk tényszerűek! A magyar államadósság forintban kifejezett nominális értéke természetesen magasabb most, mint 2010-ben, és 2023-ban a nominálisan számolt államadósság magasabb lehet, mint a 2022. évi. [[14.20]] Na de kérdem én: ki a jobb adós két magánszemélyt nézve? Az az adós vane jobb helyzetben, akinek egymillió forint adóssága van, és az éves jövedelme kétmillió forint; vagy aze a jobb adós, akinek másfél millió forint adóssága van, és az éves jövedelme 50 millió forint? Azt gondolom, könnyen választ tudunk adni erre a kérdésre: az az adós a jobb adós, akinek az adósságához viszonyítva nagyobb a jövedelme. Éppen ezért elnök úrtól mint a Költségvetési bizottság volt elnökétől én tisztelettel azt kérem, hogy ne csak a nominális adósságszintet nézzük, hanem a gazdaság teljesítményét is. És az az állításom, hogy míg 2002-2010 között egyetlenegy év sem volt, amikor a gazdaság teljesítményének arányában az adósságszint nem növekedett volna, egyetlenegy év sem, addig 2011-2019 között egyetlenegy év sem volt, amikor a GDP-arányos adósságráta ne csökkent volna. 2020-ban a Covid miatt természetesen az adósságráta emelkedett, de már 2021-ben csökkent. Már 2021-ben a tervhiányhoz képest kisebb hiányunk volt, csökkent az adósságráta, Európa számos országában teljesen más volt a helyzet. Ha a tisztelt Országgyűlés elfogadja a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatot, akkor azzal számolunk, hogy ez az adósságráta jövőre is csökkenni fog. Ami a devizaadósság arányát illeti, 23 százalék. Képviselő úr, soha nem mondtuk azt, hogy ez nulla kell hogy legyen. Azt mondtuk, hogy 25 százalékon belüli sávban próbáljuk tartani a devizaadósság-arányt, és azt mondtuk, hogy hosszú távon ezt az arányt összességében csökkenteni szeretnénk. Azért azt el szeretném mondani, hogy ez a devizaadósság-arány 50 százalék fölött is volt, tehát kérem, hogy ebből a perspektívából értékeljük mindazt, amit az államadósságnál látunk. Természeseten a finanszírozási költségek nőnek, de kérem, nézzük meg azt, hogy mondjuk, az olasz vagy német tízéves euróhozamok hogyan alakultak! Brutális növekedés volt. Miért? Háborús infláció van, a finanszírozási költségek mindenütt növekednek. Épp ezért lényeges, hogy fegyelmezett költségvetést fogadjunk el a jövő évben. Az inflációt említettem. Meglepődve hallottam Bedő Dávid képviselő úr azon véleményét, mely szerint, idézem: „az inflációt a pazarló lopásra építő politika okozta”. Megkérem képviselő urat, hogy ha ez a véleménye, akkor juttassa el Észtország, Litvánia, Lettország, Csehország, Bulgária, Lengyelország vagy Románia kormányának, de akár, hogy ne kelljen olyan messzire utazni, Pozsonyba is elmehet, ahol jóval magasabb inflációs számokat látunk. Tehát Észtországban 20 százalékos inflációra, nem tudom, hogy milyen vélemény lehet, ott vajon milyen folyamatok lehetnek. Tehát én azt gondolom, hogy egyértelmű, hogy a háború okozta infláció az, amivel most szembenézünk. Energiaárak: mindenki pontosan tudja, hogy az energiaárak a háború következtében hogyan alakultak. Varju László képviselő úr pontosan felidézte, hogy az üzemanyagárak hogyan alakultak, felidézte, hogy 300 forint volt anno az üzemanyagár, most meg 480, abszolút pontos ez, amit képviselő úr mondott, csak megint az arányokat tegyük hozzá, hogy a jövedelmek hogyan alakultak. Képviselő urat és a tisztelt Országgyűlést tájékoztatni szeretném, hogy míg 2010-ben az akkori átlagos nettó havi jövedelemből valamivel több mint 400 liter üzemanyagot lehetett venni, ma ez 600 liter fölött van. Tehát másfélszer annyi üzemanyagot lehet venni, hiszen a jövedelmek nagyobb mértékben növekedtek, mint az árak. Hogyan méri a KSH az inflációt? Z. Kárpát Dániel jegyző úr kritizálta az infláció mérését. Kritikákat természetesen meg lehet fogalmazni, én azt kérem, hogy ezt az Eurostat felé tegyék meg, hiszen minden állam statisztikai hatósága ugyanolyan módszerrel méri az inflációt. Tehát semmilyen magyar trükközés nem lehet az inflációs számokkal, a kormány és a Statisztikai Hivatal ilyet nem tesz. Tehát ismétlem, ha az infláció mérésével valakinek problémája van, amit én nem kétlek, hogy a mérés módszertanát időről időre célszerű felülvizsgálni, az a kritikát az Eurostat felé tegye meg. Hogyan kalkuláltuk a jövő évi inflációt? Itt elhangzott, hogy ez magasabb is lehet, olyan vélemény is volt Csárdi Antal képviselő úrtól, hogy tudatosan alultervezik az inflációt. A jegybank legutóbbi inflációs prognózisa 5,2 százalék volt, a jegybank alapvető célja az infláció feletti őrködés. Nehéz, hozzáteszem, ez a feladat, amikor külső folyamatok határozzák meg az infláció alakulását, csak azt mondom, hogy a kormányzati szám megegyezik azzal, amit a jegybank legutóbb a 2023-as évre közzétett. Árfolyam: sokszor elmondtuk, hogy a kormánynak nincsen árfolyamcélja. Éppen ezért a jövő évi költségvetés számításakor a benyújtás előtti időszak átlagos árfolyamát néztük, és értelemszerűen az árfolyamváltozásnak a hatását a költségvetés végrehajtása során tudjuk kezelni. A makrogazdasági számok között többen kritizálták a versenyképességi, termelékenységi adatainkat. Hadd mondjam el tényszerűen, hogy a legutóbbi svájci IMD nevű szervezet által közzétett versenyképességi rangsorban érdemben előreléptünk, ahogy arra Varga Mihály miniszter úr az expozéban is utalt. Meg kell cáfoljam Tordai Bence képviselő urat a termelékenységre vonatkozó észrevétele kapcsán: a legutóbbi tényszám azt mutatja, hogy 6,4 százalékkal nőtt a termelékenység. Abban bízunk, hogy ez a növekedés az idei évben is fennmarad, és 2023-ban is ezzel számolunk. Végül, de nem utolsósorban a makrogazdasági folyamatokon belül az életszínvonal alakulása, elszegényedés. Fekete-Győr András képviselő úr úgy fogalmazott, hogy Európa legrosszabb bérstatisztikáival rendelkezünk. Ígérem, hogy nem húzom az időt: 2013-tól minden egyes évben a nettó bérek változása érdemben meghaladta az infláció mértékét. Csak néhány számot a 2017 utáni évből hadd mondjak! 2017-ben 2,4 százalék az infláció, a nettó bérek változása, a nemzetgazdasági átlag 12,9, 3 százalékkal haladta meg az inflációt 2018-ban, 10 százalék fölötti a nettóbér-növekedés 2018-ban, nagyjából ugyanez a helyzet 2019-ben. 2020-ban, a válság alatt 3,3 százalék volt az infláció, Magyarországon a nettó bérek 9,7 százalékkal növekedtek. Az idei évben azzal számolunk, hogy a nettó bérek változása 8,7 százalék, bocsánat a tavalyi évben 8,7 százalék volt, az idei évben azzal számolunk, hogy 16 százalék felett lehet a nettó bérek változása, és a jövő évi tervezet pedig az 5,2 százalékos inflációhoz képest 10,2 százalékos nettóbér-változást takar. Bocsánat, ha a számokkal untatom a tisztelt Országgyűlést, de azt gondolom, hogy a jövő évi költségvetésről tényszerűen csak ténybeli adatok, illetőleg a törvényjavaslatban szereplő konkrét feltételezések alapján beszélhetünk. Ha önök azt gondolják, hogy nem reálisak a számaink, akkor mondják meg, hogy miért, melyik az a tényező, ahol a kormányzat téved a költségvetés összeállításakor, és ezekről, azt gondolom, hogy érdemi szakmai vitát lehet folytatni. Átláthatóság: többen kritizálták, Tordai Bence képviselő úr, Vajda Zoltán elnök úr, a Költségvetési bizottság elnöke. Megint hadd legyek tényszerű: az úgynevezett Open Budget Institute teszi közzé ezt a jelentést, az „open” szó, a „nyitott” szó a nyitott társadalom gondolathoz kapcsolódik. Tényszerűen szeretném elmondani, hogy ez a szervezet részben Soros György által finanszírozott szervezet, én nem szoktam erre hivatkozni, ismétlem: tényszerű vagyok. És abban is tényszerű szeretnék lenni, hogy ez a felmérés mély meggyőződésem szerint nem egy objektív felmérés, ez az Európai Unió tagállamaira egyértelműen nem terjed ki, nem igazak azok az állítások, miszerint hivatalos papír van arról, hogy Európában a legátláthatatlanabb költségvetés a magyar. Nincsen ilyen európai uniós felmérés. Van egy igen komoly, szubjektív véleményt magában foglaló felmérés, a magyarországi adatokat a Költségvetési Felelősségi Intézet Budapest nevű kft. készítette, javaslom, hogy akit érdekel, a honlapjára menjen föl, nézze meg, hogy kiktől milyen megrendeléseket kapott. Azt gondolom, hogy a megrendelés és a nyilvános dokumentum alapján talán azt lehet mondani, hogy nem feltétlenül objektív az adott szervezet. Azt gondolom, hogy ha egy más civil szervezetet vagy céget kérdeznének meg a magyar költségvetés átláthatóságáról, teljesen más véleményt adna, például arra a kérdésre, hogy vane féléves jelentés a költségvetési folyamatokról. Nem feltétlenül azt mondanám, hogy nincsen, mert a tény az, hogy havi jelentéseket teszünk közzé havit. Nincs féléves, havi van, és a féléves folyamatokat is bemutatjuk. Tehát, hogy mondjam, mély meggyőződésem, hogy elég szubjektív az a vélemény, amit most többen az ellenzéki padsorokból kritikaként fogalmaztak meg. Kiadási területek, slágertéma; az egészségügy sokszor felkerül a napirendre. [[14.30]] Gelencsér Ferenc képviselő úr idézte a születéskor várható élettartamadatokat, egészségügyi számokat. Sajnálom, hogy a képviselő úr dinamikáról nem beszélt, tehát arról, hogy az elmúlt években mindazok a számok, amelyeket idézett, kedvezően alakultak, akár az egészségben eltöltött évek száma, akár a születéskor várható élettartam. Azt is fontosnak tartom, ha képviselő úr fontosnak tartja az egészségügyet, amivel egyetértek, akkor azt is tegyük az asztalra, hogy az alapvető célunk az kell legyen, hogy minél egészségesebb legyen a társadalom. Azt is tudjuk, hogy az egészségi állapotunkért 10-15 százalékban felelős az egészségügyi intézményrendszer. Tehát célszerűnek tartom, hogy akár a közétkeztetésre vonatkozó szabályok módosításáról pozitívumként szólaljunk meg, vagy akár a mindennapos testnevelésről, amelyek meghatározók abból a szempontból, hogy szív- és érrendszeri problémáink vannak vagy nincsenek. Rátérve az egészségügyi kiadások alakulására, megint hadd legyek tényszerű: 2023-ban a tervezet szerint 2022-höz képest több mint százmilliárddal nőnek az egészségügyi kiadások. Lehet kritizálni, hogy többel is nőhetnének, természetesen minden területre jó lenne még többet költeni, de az a narratíva, mely szerint az egészségügyet a kormányzat magára hagyja, egyszerűen tényszerűen nem igaz. 2010-ben az összes egészségügyi kiadás nem egészen 1200 milliárd forint volt. Az önök előtt lévő törvényjavaslat elfogadása esetén ez 2670 milliárd forint körüli lenne; 1200-ról 2670-re nő. Ez több mint 1470 milliárd forint növekedés, 123 százalék. A kumulált infláció, mert az inflációt többen emlegették, 2023-ral bezárólag 46,2 százalék. Nézzük meg akkor a többi területet is, így az oktatási kiadások növekedését! Az összes számnál tényszerű adatok azt mutatják, hogy a kiadások növekednek. Ezen kiadásnövekedéseken belül a bérekről sokan szóltak, Szabó Timea képviselő asszony, illetve többen mások azt mondták, hogy a közszférában dolgozók bére nem emelkedik. Pont az egészségügy és az oktatás olyan területek, ahol a bérek növekedtek az elmúlt időszakban, és abban bízunk, hogy ez a növekedés a jövőben is folytatódhat. Az egészségügy bérjellegű kiadásai, az ágazat kiadásai: 2010-ben nem egészen 270 milliárd forint volt, az önök előtt lévő törvényjavaslat elfogadása esetén ez 1086 milliárd forint fölé növekszik. Ismétlem: 270-ről 1086-ra, ez 303 százalékos növekedés. Oktatás: ismétlem, azon dolgozunk, hogy a bérek itt is növekedhessenek, de hadd legyek tényszerű! Említettem a kumulált inflációt. 2010-hez képest, a ’12/13-as tanévben elindított béremeléseket egyben véve 83 százalékos béremelés valósult meg. Ezenkívül a pedagógusminősítés rendszere közel 70 milliárd forint többletkiadást jelent ezen kívül, tehát a béremelésen kívül. Arról se feledkezzünk el, hogy míg a korábbi, 2008-09-es válság alatt tudjuk, hogy milyen válaszok voltak, a pedagógusok bére is csökkent, 2020-ban, amikor ismétlem világgazdasági szintén a 2008-09-eshez képest jóval nagyobb visszaesés volt, a pedagógusok bére emelkedett 10 százalékkal, majd az idei évben további 10 százalékkal. Azon dolgozunk, hogy megállapodásra jussunk az Európai Unióval. Az Európai Unió nyitott arra, hogy béreket is finanszírozzon. Nem igazak azok az állítások, hogy bért nem lehet finanszírozni európai uniós forrásból. Abban bízom, hogy ez egy olyan pont lehet, ahol közösen tudunk fellépni az európai uniós szervek felé, jobb- és baloldali padsorokban ülő képviselők, európai parlamenti képviselők annak érdekében, hogy Magyarország hozzájusson az őt megillető európai uniós forrásokhoz, és például ezeket is fel tudjuk használni bérintézkedésekre. Nyugdíj: Tóth Bertalan elnök úr úgy fogalmazott, hogy a Fidesz lenézi az időseket. Tényszerűen szeretném mondani, hogy a nyugdíjak reálértéke az elmúlt években, 2010-től mintegy 20 százalékkal növekedett. Ehhez képest értendők a jövő évi költségvetési törvényben szereplő javaslatok, egyrészt, hogy a reálértéket megőrizzük, vagy ha az infláció magasabb lesz, akkor természetesen kiegészítő emelésre kerüljön sor, másrészt teljes egészében kifizetésre kerül a 13. havi nyugdíj, és abban bízunk, hogy nyugdíjprémium kifizetésére is lesz lehetőség. Ami a rendvédelmet illeti, Toroczkai László képviselő úr azt mondta, hogy csökkennek a rendvédelmi kiadások. Felhívom elnök úrnak, képviselő úrnak a figyelmét arra, hogy 2022-ben hathavi bért kaptak a rendvédelmi terület dolgozói. Ennek meghatározó része szerepelt a ’22. évi költségvetésben. Ehhez képest értendő az a csökkenés, amit ő mondott. Tehát ha ezt az egyszeri hathavi tételt kivesszük a viszonyítási alapból, akkor a rendvédelmi kiadások növekednek. Itt is hadd mondjam el, hogy 2010-hez képest a rendvédelmi kiadások növekedése több mint 500 milliárd forint, a rendvédelmi kiadások több mint megduplázódtak 2010-hez képest 2023-ra, ismétlem, amennyiben a törvényjavaslatot a tisztelt Országgyűlés elfogadja. Gazdasági jellegű kiadások. Toroczkai elnök úrral hadd vitatkozzak, hiszen ő maga emelte ki a nemzeti ipar megerősítését, a multik helyett a hazai tulajdonú cégek megerősítését, a saját lábon állást, majd kritizálta az oltóanyaggyár létrehozását. Azt gondolom, hogy a vírus és az arra adott válaszok azt mutatták, hogy célszerű, ahol lehet, a hazai ipart megerősíteni, a szállítási útvonalak töredezettek, és bizony a nagy globalizált ipari termelés néha hátrányt is jelenthet. Azt se felejtsük el, hogy több mint hatmillió ember felvette a vakcinát. Ha a jövőben azt szeretnénk, hogy olyan egészségügyi problémákra a hazai ipar által adott készítményekkel tudjunk reagálni, amelyek segítenek a probléma megoldásában, akkor igenis van létjogosultsága a nemzeti ipar megerősítésének az egészségügy területén is, mint ahogy a Covid után a Pénzügyminisztérium egy egészségügyi támogatási program keretében épp az egészségipar megerősítése mellett dolgozott. Energetikai kiadások. Többen szóvá tették, hogy felesleges a Paksi Atomerőműre szánt, a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatban szereplő összeg. Véleményem szerint atomenergia nélkül nincs fenntartható klímapolitika. Amikor Csárdi Antal képviselő úr, Szabó Timea képviselő asszony vagy mások kritizálják az atomenergiát és zöldszempontok alapján kritizálják, akkor, kérem, vegyék figyelembe azt, hogy például Németország széntüzelésű erőműveket indított el. Kérem, vegyék figyelembe azt, hogy az energiafüggetlenség megteremtésének egyik módja a saját atomerőmű megléte. Kérem, vegyék figyelembe azt, hogy az olcsó energia megtermelésének az egyik módja az atomenergia igénybevétele. Tehát ismétlem: meggyőződésem az, hogy ha a zöldszempontokat is fontosnak tartjuk, akkor igenis szükség van az atomenergiára, amely olcsó áramot ad a gazdaságnak, és ilyen szempontból versenyképességi kérdést is mutat. Végül energiahatékonysággal, az európai uniós források jelentőségével fejezem be. Többen kritikaként mondták, hogy a magyar kormány néhány kérdésben vitatkozik az Európai Bizottsággal, és ezért nincs még megállapodás a 2021-27-es időszak egyes forrásairól. Abban bízom, hogy konszenzust tudunk teremteni abban, hogy a Magyarországnak egyszer már az Európai Parlament és az Európai Tanács által elfogadott források ténylegesen hozzáférhetők lesznek. Abban bízom, hogy konszenzust tudunk teremteni abban, és mindnyájan fellépünk annak érdekében, hogy megállapodásra jussunk. A kormány azon dolgozik, hogy ez a megállapodás megköttessen és ez alapján a Magyarországnak járó forrásokat igénybe tudjuk venni, ez alapján akár energiahatékonyságra, akár az oktatási rendszer finanszírozására, akár digitalizációra ténylegesen elérhetők legyenek azok a forrásokat, amelyeket a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat tartalmaz. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalások következnek. Megadom a szót Varju László képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport.
Elnök úr, köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Néhány dologra szeretnék reflektálni, hiszen ön is kérte, hogy ez történjen meg. Természetesen vitában állunk, ha az oktatás és az egészségügy költségvetésben meglévő arányáról beszélünk. Ön következetesen mindig említi, hogy mekkora nominális értékben vagy számban növekedett. [[14.40]] Én pedig ehhez képest arra hívom fel a figyelmet, hogy igenis, az európai átlagnak majdnem a fele az, amit egyébként Magyarország az egészségügyre költ, ráadásul ez csökkenő tendenciával van jelen. Mi azt gondoljuk, hogy a 4 százalék helyett 7 százaléknyi arányt kellene az egészségügyre költeni, és akkor lehet, hogy nem 46 ezer ember haláláról kellene beszélni. Másik oldalról pedig: az oktatásnál ugyanúgy, a 4 százalék alá beesett oktatási részarány a GDP-ből elfogadhatatlan, különösen akkor, hogyha az a logikai különbség, ami közöttünk megvan, ez kétségtelen. Önök egy költségalapú, olcsó munkaerőre épített gazdaságban gondolkoznak. Értem, hogy ezzel akár sok embernek lehet munkát adni. Hozzáteszem: százezrek viszont elmenekültek éppen azért, mert szándékosan alacsonyan tartják a munkaerő árát. És ezért, azt hiszem, hogy ezzel ilyen értelemben vitában is maradunk. Végezetül pedig egyetlen dologra szeretném felhívni a figyelmét: a termékenységi ráta amely 1990-ben egyébként 1,87 volt, ma 1,56, és a múlt évihez képest is csökkenő tendenciát mutat egyébként nem növekszik évek óta, azóta, hogy egyébként rossz gondolkodásban igyekeznek mindezt a támogatást elvégezni. Láthatóan nem bíznak önökben az emberek, és így a Magyar Nemzeti Bank írja is bizony, hogy évi 17 ezer gyerek megszületésére még várnunk kell. Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíváne még valaki élni a kétperces felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Most további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Németh Szilárd István képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Az elhúzódó orosz-ukrán háború és a brüsszeli energia- és szankciós politika miatt most a legfontosabb feladat Magyarország békéjének és biztonságának megőrzése, valamint az ország energiaellátásának biztosítása és a rezsicsökkentés fenntartása. Ezért már a legelején nyugodtan megállapíthatjuk, hogy Magyarország 2023. évi költségvetése a rezsivédelem és a honvédelem költségvetése. Minden forrást biztosít azoknak az eredményeknek a megvédéséhez és fenntartásához, amiket az elmúlt 12 évben a magyar emberekkel együttműködésben és közös erőfeszítéssel értünk el. Ezek a következők: az ország biztonsága, a rezsicsökkentés fenntartása, a családtámogatási rendszerünk, a nyugdíjak értékének és a közel teljes foglalkoztatásnak, a munkahelyeknek a megőrzése. Így ezek a kormány és a Fidesz-KDNP fő célkitűzései a 2023. évi költségvetésben is, ami ezért két kiemelt alapot tartalmaz: a Rezsivédelmi Alapot, amelyben 670 milliárd forint, és a Honvédelmi Alapot, amelyben 842 milliárd forint áll majd rendelkezésünkre a szükséges kiadásokra a jövő évben. Az alapok közel 1450 milliárd forint fő bevételi forrása az úgynevezett extraprofitadókból származik. Itt azt várjuk el, hogy nagyobb társadalmi szerepvállalást és igazságosabb közteherviselést kérünk azoktól, akik a háború következtében a tervezett üzleti nyereségük felett jóval magasabb hasznot, úgynevezett extraprofitot értek el a háború következményeképpen. Hangsúlyozom, az ukrajnai háború nem a mi háborúnk, így a magyar családok sem viselhetik annak a háborús válságnak fő terheit, amely a szomszédunkban robbant ki, velünk senki sem fizettetheti meg a háború árat. Tisztelt Országgyűlés! Nem volt ez mindig így. A Gyurcsány-Bajnai-kormányok válságkezelése idején a baloldal nem a magyar családok, hanem Brüsszel és a multik érdekeit szolgálta. Simán hagyták, hogy az ekkorra már 100 százalékig külföldi kézben lévő energiaszolgáltatók kizsebeljék és sárgacsekk-adósságba hajszolják a magyar háztartásokat. Gyurcsány nyolc éve alatt tizenötször emelték az egyetemes szolgáltatások árát, a gáz ára 206 százalékkal, háromszorosára, az áramé pedig 97 százalékkal, kétszeresére nőtt. Ennek következtében a magyarok 52 milliárd forint értékben halmoztak fel rezsitartozást, és mi fizettük Európa legmagasabb háztartási gáz- és villanyszámláit. Ugyanekkor a külföldi energiaszolgáltatók több mint 1300 milliárd forint extraprofitot menekítettek ki az országból, ha úgy teszik, ennyit vontak ki a magyar gazdaságból. Gyurcsány a brüsszeli bürokraták és az európai balliberálisok vállveregetése mellett a magyar családokkal fizettette meg az akkori válság árát és a multik extraprofitját. A hazai baloldal ma is ezt tenné, amit nap mint nap be is vallanak, hiszen a háborús uszítók oldalán állva folyamatosan és kíméletlenül támadják a rezsicsökkentést. Karácsony például Brüsszelbe rohan feljelenteni a hazáját, helyettesei, a dúsgazdag, MSZP-s Tüttő Kata és a jómódú, Gyurcsány-párti Bősz Anett elképesztő cinizmussal adnak spórolós életmódtanácsokat a magyar embereknek, a budapestieknek. Márki-Zay és Gyurcsány pedig ostobaságnak, hülyeségnek és fenntarthatatlannak nevezik a rezsicsökkentést, amit egyébként szerintük azonnal meg is kellene szüntetni. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! A hazai baloldallal szemben mi Magyarország érdekeit szolgáljuk, a Fidesz-KDNP a magyar emberek oldalán áll. Ezért védjük foggal-körömmel a családok létbiztonságának egyik legfontosabb biztosítékát, ezért küzdünk a háztartásirezsi-csökkentés mindenáron való megőrzéséért most, a mélyülő és elhúzódó háborús válság közepette is. A rezsicsökkentést Brüsszel, a multik és a hazai baloldal folyamatos és brutális támadásai ellenére már tíz éve fenntartjuk. Ennek következtében az EU-ban legolcsóbban jutunk hozzá a háztartási gázhoz, és a második legkevesebbet fizetjük a villanyáramért. És most is, amikor mindenütt az égbe emelkedtek az energiaárak, még akkor is egész Európában egyedülálló módon, csak bennünket, magyarokat véd a rezsicsökkentés. Egy köbméter gázt 115 forintért vásárolunk 565 forint helyett. A villany kilowattóránkénti ára pedig 37 forintba kerül 148 forint helyett. Ennek megvédésére és fenntartására hoztuk létre a 2023. évi költségvetésünkben a Rezsivédelmi Alapot is. És így sem lesz egyszerű és könnyű, de kiállunk az alanyi jogon járó és törvényben rögzített háztartásirezsi-csökkentés mellett. Tisztelt Országgyűlés! A Rezsivédelmi Alap magában foglalja az egyetemes szolgáltatás lakossági rezsiárszint-védelméhez, valamint az energiaár-növekedés kompenzációjához szükséges kiadási és az azok fedezetét jelentő bevételi előirányzatokat. A Rezsivédelmi Alap kiadásainak célja a drasztikus és kiszámíthatatlan világpiaci energiaár-emelkedés hatásainak mérséklése, a rezsicsökkentés eredményeinek megőrzése, ezáltal a családok megfizethető és biztonságos energiaellátása. E célra 670 milliárd forintot fordítunk az extraprofit-adózásra kötelezettek befizetéseiből. Az energiaágazattól 242,3 milliárd forintot várunk. Ezért 25 százalékos kulcsú különadót vezetünk be az Ural- és a Brent-olaj ára közötti különbözeten elért extraprofitra. Ezen a bevételi soron jelenik meg a KÁT/METÁR rendszerből kilépők által fizetendő különadó is. Emellett az adónem alanyi körét bővítjük a bioetanol-gyártó, keményítő- és keményítőtermékeket gyártó, valamint a napraforgóolaj-gyártó vállalatoknál is. A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény alapján a kitermelt ásványi nyersanyag és geotermikus energia után az államot részesedés, úgynevezett bányajáradék illeti meg. A bányajáradék összegét a kitermelt ásványi nyersanyag, illetve geotermikus energia mennyisége, az egyes nyersanyagokhoz és energiához tartozó fajlagos érték, valamint a járadék százalékos mértéke határozza meg. Elég bonyolult számítás, de utána lehet járni. [[14.50]] A bányajáradék-bevétel mind a szénhidrogének, mind pedig a nem szénhidrogén jellegű alapanyagok kitermelése után fizetendő járadékot is magában foglalja. A bányajáradék jelentős részét azonban a földgáztermelés után kell fizetni. Tekintettel arra, hogy a földgáz világpiaci ára az idei évben jelentős mértékben nőtt, és a piaci előrejelzések szerint 2023-ban is magas szinten marad, a bányajáradékból származó bevételek még változatlan szabályozó eszközök mellett is jelentős mértéket érnének el. A bányajáradék-bevétel jövőre előirányzott összege 240 milliárd forint lesz, amit természetesen ebbe a rezsialapba kell befizetni. A légitársaságoknál az európai országok nagy többségének a példájából indultunk ki. 30 milliárd forintot várunk ettől az új adónemtől, amiből egyébként egyetlenegy fillért sem engedünk átterhelni a magyar utasokra. Mindezt fogyasztóvédelmi eszközökkel fogjuk elérni, még akkor is, ha van olyan agresszív, ostobán, sőt talán mondhatjuk nyugodtan, bunkón viselkedő külföldi tulajdonos, aki a magyar törvényeken felül- és kívülállónak gondolja saját magát és a légitársaságát. És végül a Rezsivédelmi Alap távközlési adóból tervezett bevétele 96,4 milliárd forint. Ennek a növekedés és az adóalanyi kör kiterjesztése, valamint a 2022. július 1-jétől bevezetésre kerülő nettó árbevétel alapú, sávosan meghatározott távközlési pótadó az alapja. Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm Varga Mihály miniszter úrnak és munkatársainak, hogy olyan költségvetést terjesztettek elénk, ami lehetővé teszi, hogy a Fidesz-KDNP politikájának egyik sarokköve, a háztartási rezsicsökkentés védelme és fenntartása 2023-ban, az egyre mélyülő és elhúzódó háborús válság közepette is fiskális szempontból megalapozott és pénzügyileg biztosított legyen. Arra kérem önöket, hogy a 2023. évi költségvetési tervezetet a szavazataikkal is legyenek szívesek támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Barkóczi Balázs képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Tisztelt elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Az a költségvetés, amelynek a vitája ma kezdődött itt a Házban, egyértelműen a brutális megszorítások és az orbáni három csapás költségvetése. Ez a költségvetés minden eddiginél több pénzt von el a magyar családoktól, és minden eddiginél több pénzt hagy a fideszes oligarchák zsebében. Ha úgy vesszük, ennek a költségvetésnek vannak nyertesei, de bármit is állítson a most ismét közpénzmilliárdokkal megtolt propagandamédia, ezek nem a magyar családok, hanem Orbán Viktor holdudvara és a fideszes kevesek. Önök elengedték a magyar családok kezét, 400 forintos euróval, elszabaduló inflációval, brutális megszorításokkal, áthárított különadókkal és minden eddiginél nagyobb áremelkedéssel sújtják őket. Nem véletlen, hogy az Eurostat friss felmérése szerint a magyarok a második legszegényebbek az Európai Unióban. (Az elnöki széket dr. Oláh Lajos, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Orbáni három csapásról beszéltem, akkor menjünk sorban! Önök tehetnek arról, hogy a magyar családok többségének ma már egy közös nyaralás is luxusnak számít. Idevezetett 2022 nyarán a brutális infláció és az orbáni megszorítások, az ép ésszel felfoghatatlan drágulás ugyanis azt eredményezi, hogy idén nyáron egy Balatonon eltöltött hét nagyságrendileg pont ugyanannyiba kerül egy négyfős családnak, mint ha fognák magukat, útra kelnének, és ugyanebből a pénzből a horvát vagy a görög tengerparton nyaralnának. Igaz, egy különbség mégiscsak van, hogy Horvátországban és Görögországban a történelmien gyenge forint miatt nap mint nap azzal szembesülnének, hogy a fizetőeszközük jóval kevesebbet ér, mint a velük együtt nyaraló európai uniós családoknak. Ha pedig hazajönnek, akkor azt látják, hogy Orbánék ellopták a Balatont, az oligarcháik játszóterévé tették, és a magyar családokat már kiszorították a Balaton partjáról. Varju László képviselőtársam említette, de hadd emlékeztessem én is önöket, hogy amikor 2008-ban 274 forint volt egy euró, akkor az önök miniszterelnöke igaz, akkor még ellenzékben azt mondta, hogy „a miniszterelnök-csere a megoldása a forintválságnak”. Tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, ha a 274 forintos eurót forintválságnak hívták, akkor hogy hívnák most a 400 forintos eurót? Ha azt mondták a 274 forintos eurónál, hogy a forintválság megoldása a miniszterelnök-csere, akkor mit mondanának most a 400 forintos eurónál? Cseréljük le az egész kormányt? Jelzem, én benne lennék. S hiába is mutogatnak a háborúra ez már többször elhangzott, Németh Szilárd képviselő úr és államtitkár úr szájából is , ugyanis azt látjuk, hogy a lengyel, a cseh, a bolgár, a román és a horvát valuta értéke alig mozdult el 0,5 százalékot az euróhoz képest, amíg a forint értéke az euróhoz képest 7,5 százalékot romlott. Tehát bármit is mondanak önök, nem háborús veszélyhelyzet van, hanem inflációs veszélyhelyzet, amit nem a háború okoz, hanem a kormány és a Magyar Nemzeti Bank karöltve, márpedig ha valami igazán veszélyes a magyar családokra, az pontosan a gyenge forint és az elszálló infláció. Önök felelnek, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, a magyar történelem leggyengébb forintjáért. Emlékezzenek rá, hogy azt mondta Matolcsy György de bárki mást is idézhetnék a Magyar Nemzeti Banktól , hogy a jegybanknak nincs árfolyamcélja. Hát, itt van mindennek az eredménye, ha ugyanis a magyar jegybanknak nincs árfolyamcélja, az azt jelenti, hogy nem védi meg a magyar forint értékét, és ha a jegybank nem védi meg a forintot, akkor a forint elértéktelenedik. Ez ennyire egyszerű, és ennek az eredményeit látjuk most a gyakorlatban. Persze vannak olyanok, akik jól jártak a forint gyengülésével. El is mondom önöknek, hogy egyrészt jól jártak a hazai multik, akik forintban fizetik a béreket, és így évről évre egyre olcsóbban és olcsóbban tudják dolgoztatni a magyar munkavállalókat. Jól járt a Magyar Nemzeti Bank, amely a forint gyengítésén keresett hasznot saját magára költheti. Így lettek ingatlanjai, szobrai, luxusszőnyegei és Matolcsy György tudja még, hogy mijei. S végül, de nem utolsósorban az uniós pályázatokat nyerő fideszes vállalkozók is nagyon jól jártak, hiszen a gyenge forint azt jelenti, hogy az általuk ellopott pénz napról napra egyre többet és többet ér. Tehát ők jól jártak, miközben az önök elhibázott gazdaságpolitikájának az árát megint csak a magyar családok fizetik meg, azok a magyar családok, akiknek sajnos már nemcsak a nyaralás luxus, hanem a hó eleji nagybevásárlás is, ugyanis az élelmiszerek ára 20-30, de van, ahol 40 százalékos infláción van túl. 600 forint egy kiló fehérkenyér, ugyanennyiért kapunk tíz tojást és egy liter napraforgóolajat is. S ha a családok ezt még nagy nehezen ki is tudják fizetni, akkor kezdhetnek azon aggódni, hogy az önök elhibázott gazdaságpolitikája miatt a hiteleik törlesztőrészlete vajon mennyivel fog emelkedni. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Ha önöknek egyáltalán fontosak lennének a magyar családok, akkor megállítanák az élelmiszer-drágulást. Ha fontosak lennének a magyar családok, akkor támogatnák a Demokratikus Koalíció kezdeményezését, nulla százalékra csökkentenék az alapvető élelmiszerek áfáját, és jövő januártól sem engednék, hogy az 5 százalék fölé emelkedjen. Éppen elég probléma a magyar családoknak, hogy ennyire megdrágult a bevásárlás, nincs szükségük arra, hogy még önök is az ő zsebükben turkáljanak. Még egyszer mondom, az élelmiszerár-drágulás éppen elég probléma, de önök a kasszánál még pluszban is megadóztatják őket. De nem is állnának meg itt. Ha valóban számítana önöknek a családok sorsa nemcsak szavakban, hanem tettekben is, akkor egyszeri, minimum 100 ezer forintos támogatást adnának a gyermeket nevelő családoknak, ahogy azt a Demokratikus Koalíció szintén javasolta, hogy legalább valamilyen fájdalomdíjjal ellensúlyozzák az élelmiszer-drágulást, amit pedig nem mellesleg önök okoztak. Természetesen önök ezt nem teszik meg, ezeknek a problémáknak a megoldásán a jövő évi költségvetés nem segít. Egyetlen fillért sem irányoznak elő a családok problémáinak a kezelésére. Mi van a költségvetésben ezzel szemben? Önök többet fordítanak a saját apparátusukra, többet fordítanak a saját propagandamédiájukra, a miniszterelnök és a miniszterek fizetésének az emelésére, lesznek főispánok, lesznek vármegyék, és lesz adóemelés is. Csak egyvalami nem lesz: segítség a magyar családoknak. [[15.00]] Három csapásról beszéltem, akkor menjünk is tovább a harmadik csapásra, ami viszont nem más, mint az extraprofitadó. Önöknek ez az újabb hazugsága, amikor azt mondják, hogy az extraprofitadót a cégek fogják megfizetni. Na, most van egy nagyon rossz hírem önöknek, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, a rideg valóság ezzel szemben az, hogy az extraprofitadónak nevezett orbáni különadót ismét a családok fogják megfizetni. A családoknak lesz magasabb a törlesztőrészlete, a családoknak lesz drágább a gyógyszer, drágább a bankolás, drágább a biztosítás, nekik lesz drágább a tévé- és az internet-előfizetés, és azok, akiket az elmúlt 12 évben önök elüldöztek ebből az országból, és most külföldön próbálnak szerencsét, azzal szembesülnek, hogy egyre drágábban és drágábban tudnak majd hazalátogatni az itthoniakhoz. Tehát bármit is hazudjanak önök a magyar családoknak, most már mindenki számára világos, hogy az extraprofitadó nem más, mint Orbán brutális megszorító csomagjának harmadik eleme. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Önök az elmúlt 12 évben szinte minden tekintetben Európa sereghajtójává tették Magyarországot, olyan országgá, ahol álkérdésekről tartott érvénytelen népszavazásokkal akarják megvédeni a családokat az árstabilitás helyett. Mindezek mellett pedig erről is volt már szó önök devizatartozásokat halmoznak fel, miközben már lassan söpörjük a forintot az utcán. A magyar államadósságnak a 23 százaléka, azaz több mint az ötöde devizaadósság. Ahogy Varju képviselőtársam is elmondta, ha önök ma felhagynának az ország eladósításával, az adósság akkor is napról napra emelkedne. A legszomorúbb ebben, hogy önök ezt pontosan tudják, hogy a magyar családok fogják megfizetni mindennek az árát, mégsem tesznek semmit. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Önök eddig a vitában sokszor visszautalgattak a 2010 előtti állapotokra. Felszólalásomat én is hadd zárjam egy visszautalással, igaz, én 1990-ig mennék vissza, amikor az önök házelnöke mondta ezt az akkori kormány költségvetésére, azéra a kormányéra, akiket önök nem nagyon szerettek, de most már szellemi elődjükként tekintenek rájuk. Tehát idézet következik Kövér Lászlótól: ez a javaslat nem üti meg azt a mércét, amely szerint törvénynek lehet nevezni. A 2023-as költségvetés tervezete kapcsán abszolút egyet kell értenem vele. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK, a Momentum és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat, a kormány képviselőit és az ülésvezetésben segédkezőket. Köszönöm szépen Barkóczi képviselő úr hozzászólását, és megadom a szót Harrach Péter képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy olyan mondattal kell kezdenem, ami nem először hangzik el, de azt hiszem, egy költségvetésnél ez fontos, hogy a számadatok mögött vannak eszmei szempontok és politikai törekvések. Ez nyilvánvaló, és ha erről szeretnénk beszélni, akkor ezzel kell kezdenünk. A mi költségvetésünk, ami az asztalon van, egy rendezett, biztonságos társadalomban, illetve a magyar emberek létfeltételeinek a biztosításában gondolkodik, és mindezt egy olyan világban teszi, amelyben a nyugati civilizáció látványos válságtünetei mutatkoznak, amelynek biztos jele az a sok önsorsrontó intézkedés, aminek tanúi vagyunk. Mi közösségekre épülő társadalomban gondolkodunk, ezt mutatja, hogy a legkisebb társadalomépítő közösséget, a családot megerősíteni szándékozunk ebben a nehéz helyzetben is, sőt támogatása a költségvetés tervezetében növekszik is, minden ellentétes megjegyzés ellenére. A családnak ugyanis a mi szemünkben nincs alternatívája. Ez a kis közösség nyújtja a legtöbbet az egyénnek is: a gyermeknek azzal, hogy lehetőséget ad, hogy egészséges felnőtté nevelődjön, a felnőttnek pedig, hogy itt találhat megértést, támogatást és biztonságot. Napjainkban ez a kis közösség bizony eléggé sérülékeny, sokak szerint válságban is van. Mi úgy gondoljuk, és a tapasztalat is ezt mutatja, hogy nem az intézmény, a család intézménye van válságban, hanem a válság tüneteit az egyénekben kell keresnünk. Tény, hogy a család a társadalom és a politika, az állam részéről is támogatást igényel. Ezek voltak talán röviden azok az eszmei szempontok, amelyek a számadatok mögött vannak, de ebből következnek a politikai szándékok is. Kettős a szándék: a családok megerősítése, illetve a demográfiai helyzet javítása. A számok ezt látványosan érzékeltetik, és bármennyire unalmasak is a számok, néhányat említenem kell, ettől nehéz eltekinteni. 2023-ban 3225 milliárd forint jut a családok támogatására, ez 450 milliárddal több, mint a 2022-es költségvetésben. Ha valaki most azt mondaná, hogy bezzeg az infláció ezt el is viszi, ki kell jelentenünk a valóságot, hogy a növekmény messze meghaladja az infláció mértékét. Még egy szép számot hadd mondjak: 2010-hez viszonyítva 2290 milliárddal több most a családok támogatása. Ha megkérdeznék tőlem, hogy mik a családtámogatás legfontosabb elemei, akkor én első helyen az adókedvezményt említem, hiszen ez egy munkajövedelemhez kötött támogatás, ami társadalompolitikai szempontból egyértelműen pozitív, szemben a segélyjellegű támogatásokkal, amik viszont negatív hatást váltanak ki. Zárójelben megjegyzem: nem a krízishelyzetben adott segélyekről van szó, hanem az életvitel-szerűen felvett segélyekről. Kiegészíteném egy másik adókedvezménnyel, a 25 év alattiak szja-mentességével, ez is egy lényeges támogatási elem. Végül az otthonteremtési programot is idesorolnám, hiszen ez a fiataloknak, az induló családoknak az egyik legfontosabb igénye. Egyetlen adatot engedjenek meg még a felsoroltakhoz, ami azt bizonyítja, hogy nemzetközi összehasonlításban is jelentős a magyar családtámogatási rendszer, ugyanis a GDP 5 százalékát teszi ki. Ezután szólnom kell még egy területről, a környezet- és természetvédelemről is. Ha az eszmeiséget nézzük a költségvetési számok mögött, akkor elnézésüket kérem, de egy kicsit elméleti leszek, amikor azt mondom, hogy két megközelítése van ennek a kérdésnek, az egyik az antropocentrikus, a másik pedig az ökocentrikus. Mindkettőnek van egy radikális és egy mérsékelt változata. A radikális mindkét esetben vállalhatatlan, hiszen az egyik esetben azt jelenti, hogy az ember mindent megtehet a környezettel, a másik esetben úgy értelmezi a természet önértékét, hogy abból kihagyja az embert. A keresztény gondolkodás a relatív antropocentrikus megközelítést vallja magáénak. Ez azt jelenti, hogy nem egy aktuális problémára adott alkalmi válaszban gondolkodunk, hanem egy alapvető emberi szemléletben és magatartásban, a teljes teremtett világ tiszteletében, amelyben az ember is benne van, sőt, mivel a világ egyetlen személyiséggel rendelkező teremtménye gazdája is ennek a világnak, hogy művelje és őrizze azt, őrizze meg mindentől, ami rongálhatja eredeti szépségét és épségét, még a saját mohóságától is, és művelje, vagyis alkotóképességével gazdagítsa azt. Ez tehát az az eszmei alap röviden, ami a számok mögött van. A politikai törekvés fő iránya pedig az, hogy a közös uniós környezet- és természetvédelmi célokhoz csatlakozunk. Magyarország képes az elfogadott uniós klímacélokat megvalósítani. [[15.10]] Joggal vagyunk büszkék erre a képességünkre. Egy példát is mondanék: 1990 óta úgy nőtt a GDP, hogy közben a szén-dioxid-kibocsátás csökkent 32 százalékkal, és az energia-felhasználás is 15 százalékkal. Még egy adat: az egy főre eső üvegházhatásúgáz-kibocsátásban Magyarország a hatodik legjobb az Unióban. Ez mutatja azt, hogy ezen a területen is képesek vagyunk a reális követelmények elfogadására. De végül engedjenek meg két megjegyzést: ahhoz, hogy 2050-re klímasemleges gazdasággal rendelkezzünk, 50 000 milliárd forintra lesz szükség. Ez támogatás nélkül nem megy. Másrészt a kibocsátáscsökkentés csak az atomenergia igénybevételével valósítható meg. Mindkét esetben találkozik a nagyívű terv és a realitás. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Lukács László Györgynek, a Jobbik színeiben.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2023-as büdzsé önök szerint rezsi- és honvédelmi költségvetés, ezzel a fókusszal készült, és ebből megállapíthatjuk, hogy sajnos nem az egészségügy költségvetése. Tőlem talán már megszokhatták az előző ciklusban is, sőt azt megelőzően is, hogy az egészségügy globális szemléletét nézem, és jellemzően magát az államháztartási rendszert, illetve az egész hazai rendszert áttekintve szoktam elmondani azokat a hiányzó elemeket és azokat a hiányzó költségvetési forrásokat, amelyeknek valóban rendelkezésre kellene állniuk ahhoz, hogy a 2023-as évben egy valóban XXI. századi modern és hatékony egészségügyről beszélhessünk. Hiszen Varga Mihály arról beszélt, hogy a költségvetés és a büdzsé azt mutatja, hogy az egészségügyünk egy modern és hatékony egészségügy, és ezzel szemben, tisztelt képviselőtársaim, az a valóság, és erről az ebben dolgozók, sőt azok a betegek, akik ide járnak különösen így, a koronavírus-járvány után , tudják mondani, hogy sajnos a magyar egészségügy, összehasonlítva más országok egészségügyével is, egyelőre nem modern, és legfőképpen nem hatékony. A hatékonyságot abban lehet szerintem mérni, hogy milyen népegészségügyi adatok vannak, hogy egy hatékony egészségügy a legalsóbb szintektől a legmagasabb progresszivitási szintig, akár a kapuőri szerepet betöltő háziorvosi ellátástól, az otthoni szakápolástól a legmagasabb klinikai ellátásig menőleg milyen teljesítményt tud nyújtani. Önmagában az, hogy az európai átlaghoz képest az egészségben eltöltött évek időtartama nagyon alacsony, a várható élettartam nagyon alacsony Magyarországon, és a betegségben leélt évek riasztó volta, tehát a magyar halálozási adatok és egyrészt nemcsak a megbetegedési, hanem a mortalitási, halálozási adatok is mind azt mutatják, hogy rendkívül sok hatékonysági kapacitás nincs kihasználva a hazai egészségügyben, egy sokkal hatékonyabb rendszert lehetne építeni. Tisztelt Képviselőtársaim! Erre a területre kifejezetten egy bizonyos pontig igaz az a megállapítás, amit a focival kapcsolatban mondtak, miszerint: kis pénz, kis foci, nagy pénz, nagy foci. Az egészségügy, ha nem teszünk bele kellő erőforrást és nem nyakló nélkül kell beleönteni, de hogyha nem teszünk bele kellő erőforrást , a rendszer nem tudja magát kihasználni addig a pontig, hogy a lehető leghatékonyabb és legjobb ellátást biztosítsa, és jelenleg ezen a szinten vagyunk. Azt el kell ismerni, hogy az elmúlt 12 évben azt az óriási lemaradást, amit egyébként a technológiai nyomástól, tehát a folyamatosan fejlődő technológiától, az öregedő társadalomtól kapott a magyar egészségügy, és azt a lemaradásunkat, ami volt, próbáltuk folyamatosan behozni. Ebben partnerek voltak a szakmai szervezetek. Volt időszak, amikor a kormányok is mutattak partneri képességet, és aztán voltak évek, amikor szintén nem volt elegendő a forrás. Az elmúlt pár évben a koronavírus-járvány nagyban átrajzolta az egész terület finanszírozását, de a koronavírust megelőző években, a járványt megelőző években voltak arra jófajta kezdeményezések, hogy az egészségügybe hogy lehessen úgy forrást bevonni, hogy az ne pluszteherviselés legyen, hanem azoktól, mondjuk úgy, a szennyezőktől vegyünk el pénzt és tegyük az egészségügybe, ami segíti az ágazat jó és hatékony működését. Ehhez képest most megint ott állunk, és a büdzsé ezt mutatja, hogy egy 4 százalékos egészségügyikiadás-növekedéssel állunk szemben. Tekintve azt, hogy az inflációt önök 5 százalékra tartják, ez lényegében egy reálérték-csökkentést takar. Az egyik kulcsa annak, amit ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az egészségügynek a műszer- és valamennyi, mondjuk úgy, hogy eszközigénye nagyon nagy részt és ez így alakult sajnos az elmúlt három évtizedben külföldről determinált, azaz az euró/forint árfolyamtól nagyban függ, és nagyon kitett épp ezért nemcsak az árfolyamváltozásnak, hanem annak az inflációs jelenségnek is, amely a mostani időszakra két számjegyű infláció lett. Tehát önmagában azt, hogy egy 4 százalékos növekedést terveznek, profánul mondva csak az infláció fogja felzabálni, és akkor az euró és a forint árfolyamváltozásáról még nem is beszéltünk. Világosan látszik, hogy a mostani tervezet alapján az egészségügy nem arra számított, hogy egy picivel jobb lesz, vagy egy helyben lesznek, hanem sokkal visszább fognak lépni ebben a finanszírozásban. Márpedig, hogyha valami kötelességünk a magyar törvényhozásban dolgozóként, tisztelt képviselőtársaim, hogy egy jól finanszírozott, robusztus állami egészségügyi ellátórendszerünk legyen, a legkisebb pillérétől, adott esetben akár a védőnői szolgálatoktól vagy az otthonápolási szakellátásunktól egészen a klinikai ellátásunkig. Ebben vagyunk mindannyian érdekeltek, és ezt egy módon lehet megoldani: ennek a megoldása az, hogy olyan büdzsét teszünk oda, amelyben tisztességesen benne vannak a finanszírozási tételek, ami egyébként reformra szorul, hozzáteszem, benne vannak tisztességesen azok a megkezdett béremelési javaslatok, amelyeket végig kellene vinni. És bár ígéretet kapott, illetve egy halovány ígéretet kapott a mai napon legfőképp az orvosi kar, hogy azt kívánja a kormány folytatni, amiben a Magyar Orvosi Kamarával megállapodtak, de azt nem jelentette ki, hogy ezt is fogja folytatni 2023-ban. És hogy egy nagyobb problémát mondjak, nem elsősorban már csak az orvosok bérével van gond, sőt már nem az ő bérükkel van a gond, hanem az egészségügyi szakdolgozókéval, azokéval, akik a magyar betegágy mellett ápolóként ott állnak, és a nemzet olyan napszámosai, akik két-három pluszmunkát vállalnak azért, hogy egyáltalán a megélhetésüket valahogyan biztosítsák. Emlékeztetnem kell önöket egypár évvel ezelőtti felmérésre, amit a Magyar Egészségügyi Szakdolgozói Kamara a saját körében végzett: a betegágyak mellett álló magyar ápolók betegebbek, mint akiket ápolnak. Tragikus adataik vannak, túlhajszoltak, polimorbid betegségekkel, mindenfajta teherrel küzdenek; így állnak a betegágyak mellett, és így végzik a munkájukat. Az ő tehermentesítésükre egyrészt a bér-, másrészt a munkakörülmények alapján lehetőség lenne, csak ehhez is pénz kell, ismételve és visszautalva a focis hasonlatra. Tehát nagyon nehéz belőle kiolvasni, hogy folytatódike az a trend, hogy az egészségügyi dolgozók, különösen a szakdolgozók és az egészségügyben dolgozók, akik nem a szakmában, hanem az épületek, az intézmények és ezen szolgáltatások fenntartásában asszisztensek, szakmai dolgozók és egyéb ellátásban dolgozók és magának az intézménynek a fenntartói, az ő béremelésük is biztosított-e. És hogyha már a béremelésről beszélünk, nagyon kevés olyan államilag finanszírozott és nagy állami foglalkoztatotti tömeggel bíró ágazat van, mint az egészségügy. Szimplán a szakellátás dolgozói esetében 80 ezer dolgozóról beszélünk. Ennek a 80 ezer dolgozónak a minimálbér-emelése miatti közel 4 milliárdos az a többlet, amit most pótolni kell, és hogyha megnézzük az összes többi ágazat dolgozóival összehasonlítva, azt kell hogy lássuk, hogy felülreprezentáltak a minimálbérért dolgoztatott emberek az egészségügyben. Szinte sehol nincs akkora teher és akkora pluszköltség, amit a minimálbér emelése miatt hozzá kell adni például egy 80 ezres dolgozói tömeghez, mint az egészségügyben. Ez azt bizonyítja, hogy az egészségügyben az általános bérek nagyon erősen determináltak, és nagyon közel vannak a minimálbérhez, így éppen a legnehezebb helyzetben dolgozóktól vonják meg azt, hogy az érdemi fejlesztésekhez és a rájuk költött pénzekhez valamilyen segítséget juttassanak. Szintén nem beszéltünk arról a hétfői napon volt is felszólalásom ebben, és a Belügyminisztérium államtitkára nem tudott rá pontos választ adni , hogy mi lesz a kórházi adósságokkal. Örökké visszatérő téma, hogy az, ahogy a mai világban a kórházakat önök, illetve a soron következő kormányok finanszírozzák, úgy, hogy nem nézték át, hogy milyen díjtételek alapján és milyen finanszírozási modell alapján zajlik az egészségügyben az ellátás, azt jelenti, hogy egyrészt nőnek a várólisták, másrészt a kórházaknál nőnek az adósságok, és ezek az adósságok évről évre visszatérően 50-60 milliárd forintra rúgnak az év végén, és önök soha nem tervezik bele a költségvetésbe, hogy ezt majd ki kell fizetni, mindig az év végén a kasszasöprésnél kell rá pénzt keresni és találni, hogy valahogy kifizessék a kórházaknak ezeket a díjakat. De az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy ez az év merőben más lesz, mint az előző évek voltak: nincs koronavírus-járvány olyan szinten, amilyenen volt, más az egészségügyi intézmények finanszírozása. [[15.20]] Most olyan adóssággal fognak találkozni, amit az infláció és az euróárfolyam is megnyom. Az is lehet, hogy nem 50-60 milliárdos, hanem 100 milliárdos adósságot fogunk az év végén látni, és nincs benne a tervezetben, hogy valahogy felkészüljön rá a kormány, hogy majd 2023-ban ezt valahogy kezelje, és az egészségügyi intézményeket ez alól a teher alól felszabadítsa, mert ahol egyébként felszabadítja ez alól a teher alól, ott segít azoknak a vállalkozásoknak, akik oda beszállítók. És ne a multikat nézzék benne, ne a külföldi érdekeltségű eszközbeszállítókat, hanem adott esetben azokat az orvosokat, azokat a szakszemélyzeti dolgozókat, akik vállalkozói szerződéssel vannak ezeknél a kórházaknál, és sok esetben az elvégzett munkájukat 5-6 hónapra fizetik ki. Ki várja el egy magyar átlagos családtól, legyen az orvos, legyen az bármilyen ápoló vagy asszisztens, hogy az általa elvégzett munkáért járó bért majd 5-6 hónap múlva kapja kézhez, és addig éljen meg valamiből? Tehát nem arról van szó, hogy itt valakinek és a beszállítóknak a busás külföldi és euróárfolyamon való meggazdagodását akarja bárki is propagálni, hanem arról, hogy azok a tisztességes kisvállalkozások, akik ott vannak, és fenntartják az egészségügyet, ők se kapják meg, és év végéig várnak, vagy a következő év végéig várnak arra, hogy egyáltalán szóba álljanak velük, és megkapják a tartozásukat, illetve az általuk hitelezett pénzt. Végérvényesen megtorpanni látszik az „Egészséges Budapest” program is. Ebből a költségvetésből látszik, hogy az a felívelő trend, hogy az „Egészséges Budapest” programon keresztül intézményi és ellátási reformok lesznek Budapesten, ahol erre nagyon nagy szükség volt, mert ezt is mindenki elmondta, hogy míg vidéken voltak észszerűsítések és olyan kórházfejlesztések, amelyek segítették a vidéki ellátás fejlődését, addig Budapesten egy nagyon rosszul megörökölt és szinte működésképtelen rendszer volt, és az „Egészséges Budapest” program pont ezt szolgálta volna, hogy ezen lehessen változtatni, de ez is megtorpant. S akkor nyugodtan beszélhetünk arról, hogy mi nem változott. Nem változik a védőnői szolgálatokra adott pénz, nem változik az otthoni szakápolásra adott pénz. Hadd tegyek itt egy zárójelet! A beteg valódi gyógyulási lehetősége és a betegágya hol van? Az otthonában. A lehető legköltségesebb dolog valakit kórházban ápolni. Lényegesen költséghatékonyabb az otthoni szakápolás. És nem az otthonápolásról beszélek, ami szociális kérdés, hanem az otthoni szakápolásról, amikor az a terapeuta, az a nővér, az a sebgondozó a saját otthonában látogatja meg a beteget, aki a saját otthonában eszik, fürdik, fűt, tévézik, és nem az úgymond hotelszolgáltatásokat veszi igénybe az egészségügyben, amin egyébként az egészségügyi intézmények nyerészkedni szoktak. Ha valaki megnézi azt a finanszírozási modellt, amit most használunk, lassan olcsóbb a Kempinskiben egy éjszakát eltölteni, mint a magyar kórházakban, mert úgy kódolják fel a betegek ott-tartózkodását. Olyan pénzeket kérnek és halásznak le utána a kórházak, mert így tudják a rossz és bocsánat perverz finanszírozás alapján fenntartani magukat, hogy ez után a hotelszolgáltatás után, a bent fekvő emberek után szedik fel a pénzt. Úgy is hívják a jó részét ezeknek a betegeknek, hogy vattabetegek, tehát ők szívják magukhoz a pénzeket. Ennek a rendszernek az ilyen módon fenntartása őrültség, és egy lefelé tartó spirálba vezet minket. Mi nincs még benne? Szó volt arról, hogy valamifajta reformnak, valamifajta átalakításnak az egészségügyben jönnie kell és lennie kell. A jövő évi költségvetés ennek a jeleit sehol nem mutatja. Sehol nem látni azt, hogy az önök által a Boston Consultingtól megrendelt tanulmány alapján, amit tagadtak, hogy van, aztán kiderült, hogy van, aztán titkosítva van, tehát nem lehet róla tudni, hogy igazából mi van benne, de a szakmai részéről rengeteg dolog kiszivárgott, szóval, nem lehet látni azt, hogy egyáltalán önök elindulnánake azon a vonalon, amit ott a szakma javasolt, vagy legalább egy tanácsadó cég javasolt, vagy hogy legalább benne lenne az alapellátás rendbetétele, vagy az alapellátáshoz tartozó ügyeletek rendbetétele. Kié lesz? Hogy stílusosan mondjam: önkormányzaté, vármegyéé, vagy a főispán fogja azt is elvégezni alapellátóként? Szóval, nagyon sok minden hiányzik ebből a költségvetési javaslatból, ami nem hiányzik belőle, az természetesen az adóemelés. Higgyék el, nem fogok egy könnycseppet sem hullajtani azokért a társaságokért, akik a népegészségügyi termékadó adónövekménye alapján több adót fognak befizetni, de az a helyzet, hogy a népegészségügyi termékadót is a végén a fogyasztók fizetik meg. Ugyanis ezek azok a cukros üdítők, azok a chipsek, azok az egészségtelen élelmiszerek, amelyek fogyasztásának a bővülése és a fogyasztása után a népegészségügyi termékadó alapján 80 milliárd forintot meghaladó összeget szednek be. Ez az adónem egyébként nemzetközi viszonylatban is egy elismert és sikeres adónem. Tehát azt kell mondjuk, hogy a nemzetközi szakma egészségügyi körökben egy kifejezetten sikeres és jó innovatív megoldásnak tartja, és ez az önök egyik nyugodtan mondhatjuk dicsősége, hogy egy ilyet csináltak. Viszont az nem dicsőség, ahogy ezt használják. Ugyanis a szakma azt várta volna el, és a kialakításánál az volt az idea, hogy mindazt a bevételt, ami ebből befolyik, a népegészségügyi célok támogatására fordítják. Tehát ebből a költségvetésből minden látszik, de az biztosan nem látszódik, hogy a népegészségügyi programok 83 milliárd forint értékben támogatást kapnának. Márpedig szükségünk van az összes népegészségügyi programnak a maximális csúcsra járatására, ami lehetne zéró tolerancia, onkológiai program, nemzeti alkoholellenes stratégia. Magyarországon az alkoholfogyasztás világszinten és európai szinten kiugró, az ebből származó halálozás és az ezzel kapcsolatos egészségkárosodás sajnos élen jár Európában. És nem költünk azokra az egyébként ilyen célra beszedett adókból, és nem dedikáltan odaadjuk, hanem valahova a nagy közösbe ez bemegy és elfolyik. Ezeknek a pénzeknek pántlikázottan, kifejezetten a népegészségügyi céloknak a támogatására kellene fordítódniuk. És hogy mondjam, hogy mennyire nem erre költik; én annak idején és akkor még 50 milliárd forint körül járt ennek az adóbevétele megkérdeztem a mondjuk úgy kevésbé szép sorsú EMMI-t ugye, most a BM-et kellene ebben kérdezni , hogy mégis mire költötték el, és egy körülbelül 1 milliárd forintos programot tudtak mutatni az 50 milliárddal szembetételezve, hogy ezekre a népegészségügyi célokra költöttük el. A maradékot fogták és az egészet benyomták a közösbe. Itt a finanszírozási kérdésnél egy alaptételhez érkeztünk el: hogy lehet az egészségügyet fenntarthatóan finanszírozni? Most már évek óta államtitkár urakkal ez egy oda-vissza kérdés szokott lenni, hogy világosan látni kell, hogy ha az egészségügynek forrásoldalról nincs megteremtve a finanszírozása, önmagában tervezhetetlenné és következetlenné fogja az tenni, hogy csak az adóbevételeinkből finanszírozzuk, ugyanis az egészségügyet már nem a társadalombiztosítási járulékok és egyéb hozzájárulások alapján finanszírozzuk, hanem fogjuk, és a nagy egész adóból tesszük oda a működési költségeket. Ez mindenhol, ahol működtetnek államilag finanszírozott egészségügyet, egy dolgot bizonyított, hogy kiszámíthatatlan és tervezhetetlen az egészségügy hosszú távú fejlesztése. Márpedig abban biztosak lehetünk, hogy a technológia nem fog arra várni, hogy a magyar kormány mennyit tesz oda vagy a kormányok mennyit tesznek oda, az elöregedő társadalom nem lesz fiatalabb, tehát folyamatosan növekvő nyomásunk van, és valamilyen bizonytalan adóbevételre építeni vagy generális adóbevételre építeni és abból odaadni mindig a szükséges pénzt, hosszú távon fenntarthatatlan lesz. Meg kell nézni, hogy milyen pluszlehetőségek vannak a forrásoldalon forrásbővítésre, és milyen módon lehet egyébként ebbe bevonni, akár ahogy tették a népegészségügyi termékadóval, egyes fizetőket és egyes közteherviselőket. Engedjék meg, hogy ezen túl még azt is elmondjam, hogy ami kiemelten fontos, és amire mindenképpen figyelmet kellene a kormánynak fordítania és erre költségvetési módosítót is nyújtottunk be , az a mentés kérdése, az Országos Mentőszolgálat. Folyamatosan visszatérő probléma, hogy az Országos Mentőszolgálatnál a nagy igénybevételnél és a koronavírus-járvány erre is rámutatott szükség van az állandó eszközpótlásra, a folyamatos fejlesztésre, különösen úgy, hogy az önök elképzelésében az szerepel, hogy az egészségügyi alapellátáshoz tartozó ügyeleti ellátást a Hajdú-Bihar megyei pilotprogram alapján országos szinten a mentőszolgálatokra akarják bízni. Egyébként ezt majd érdemes lesz megkonzultálni a mentőszolgálatokkal, mert nekik nagyon rossz tapasztalatuk van azzal kapcsolatosan, hogy az alapellátó ügyelet működtetése így megoldhatóe vagy nem. Valószínűleg a rendszer inkább összecsúszik a rendes ügyeleti és sürgősségi ellátással, és nem tölti be az alapellátásban a megfelelő funkciót. Összességében tehát azt lehet mondani, hogy a 2023-as költségvetés nem az egészségügy költségvetése lesz. Személyesen ezt azért sajnálom, mert ez az a terület, ahol Magyarországnak az egészségügyi innováción túl nagyon sok tennivalója van. A magyar népegészségügyi adatok azt mutatják, hogy rengeteg elmaradásunk van. Mindannyiunknak az életében hozzátartozókon vagy saját egészségén keresztül is volt tapasztalása azzal kapcsolatosan, hogy hogyan és milyen módon lehetne fejleszteni az egészségügyet. Ha Magyarország a 10 milliós piacával és az államilag finanszírozott egészségügyével valamiben sikeres lehetne, az pont az egészségügy. Egy nagyon jó méretű, egy nagyon jó kialakítású és egy igazán jó perspektívát nyújtó terep lenne, ha valaki komolyan venné, hogy az egészségügyet tisztességesen fejlessze, és tisztességesen, a megfelelő forrásokat bevonva egy jó és hosszú távú pályára állítsa. Ebben politikai konszenzus a mi oldalunkról mindig lesz, a Jobbik ebben mindig partnerséget mutatott a baloldali és a kormánypárti pártok felé egyaránt, hogy egy politika felett álló politikai konszenzus legyen vagy egy sima konszenzus legyen, amelyben hosszú távon meg lehet határozni azt a magot, amelyben mindannyian egyetértünk, és amely hosszú, tízéves távlatokban is biztosítja az egészségügynek a politikai viták felett álló stabil működését. [[15.30]] Engedjék meg, tisztelt képviselőtársaim, hogy a maradék pár percben még pár módosító javaslatot az önök figyelmébe ajánljak. Eredeti hivatásom szerint jogász vagyok, ügyvédként dolgoztam. A kezdeti időszakban, mint minden ügyvéd, nagyon sokszor kirendelt védőként dolgoztam. Az elmúlt időszakban nagyon szomorúan tapasztaltam, hogy bár volt arra egy gyors emelés, talán 2015-ben vagy 2016-ban, ahol ezer forintra sikerült a kirendelt védői díjat, illetve a jogi segítségnyújtás díját emelni, ez az emelés megragadt. Az elmúlt időszakban nem sikerült, mondjuk úgy, e szolgáltatás, a jogszolgáltatás díján, amit az állam fizet a bajban lévő terheltek vagy eljárás alá vontaknak a jogi segítségnyújtásánál, tehát amit az állam fizet, azt nem sikerült emelni. Én arra kérem önöket, és ezt javasolnám, és ezt fogom javasolni a szakmai kamaráknak, úgy az ügyvédi kamarának, illetve más, a jogi segítségnyújtással foglalkozó szervezeteknek, hogy ebben legyen egy egységes konszenzus. Az elmúlt időszak bebizonyította, hogy mindenhol általános bérnövekedés volt, sőt nemcsak bérnövekedés, de költségek növekedése is volt, és az a díj, amiért jelenleg az ügyvédek, ügyvédjelöltek, illetve más jogi segítségnyújtást végző szakvizsgázott, tehát magasan képzett jogászok a munkájukat végzik, az az ebbe a hivatásba és ebbe a munkába vetett közbizalmat már nem segíti, inkább rombolja. Tehát ennek az összegnek az emelésére tettem javaslatot, egy méltányos emelésre, nem elrugaszkodott emelésre, különösen úgy, hogy nehéz időszakban vagyunk, és bizony az emberek a saját zsebükön is érzik ennek a nehéz időszaknak a terhét. A másik, amit a figyelmükbe ajánlok, az a „Férfiak 40 plusz”. Világosan látszik, hogy egy hatalmas költségvetési teher, ha a férfiaknak ezt a lehetőséget megadjuk. De engem nem az érdekel, hogy ebben ez milyen terhet jelent, hanem hogy milyen lehetőséget ad azoknak a férfiaknak, akik 40 év ledolgozott munkaviszony után végre élvezhetik a munkájuk gyümölcsét, és marad idejük arra, hogy a családjukkal, a gyermekeikkel vagy adott esetben már az unokáikkal foglalatoskodjanak, vagy a hobbijaiknak éljenek. Mindannyian ismerünk akár saját családtagot is, aki vagy nem élte meg a nyugdíjkorhatárt, nyugdíjba se tudott menni, mert elhalálozott, vagy egyébként röviddel a nyugdíjba vonulása után férfi létére ott kellett hagyni a családját, és örökre a családnak búcsút kellett tőle vennie. A férfiakat ez egy nagyon komolyan érintő probléma. Ha a nőknek és a hölgyeknek nagyon helyesen volt erre lehetőségük, akkor legyen lehetőségük erre a férfiaknak is. Még engedjenek meg megint egy olyat, ami talán aktuális is lehet! Az elmúlt napokban az extrém szárazság mutatta és bizonyította, hogy Magyarország a különböző és most már egyre gyakoribb hőhullámok hatására, különösen a szárazságra, nagyon komoly harcot vív, főleg a vidék Magyarországa, a felbukkanó tarlótüzekkel, illetve szabadtéri tüzekkel. Az elmúlt napokban szerintem nem volt olyan megye Kelet-Magyarországon, ahol ne lett volna többször olyan riasztás, ahol akár a helyi önkormányzati tűzoltóknak vagy akár a hivatásos tűzoltóknak ki kellett volna vonulniuk. Éppen ezért mi azt javasoljuk, hogy az önkéntes tűzoltó-egyesületeknél legyen egy plusz kiemelt támogatás, nemcsak azért, mert ebben az évben, illetve a jövő évben mit tapasztalhatunk, hanem az egy tendencia lesz, hogy ezeknek, jellemzően a kistelepüléseknek és kisközségeknek az önkéntes tűzoltó-egyesületei nagyon komoly állami munkát és állami munka helyett átvállalt funkciót látnak el, amelyhez támogatásra van szükségük. Nem 3-4 millió forintos egyszeri támogatásokról van szó, amit általában meg szoktak kapni, vagy 400-500 ezres támogatásról. Pont az elmúlt időszakban volt hír belőle, hogy önkormányzati egyesületek mekkora támogatást, 400 ezer forintot kaptak. Na most, 400 ezer forintnyi eszközbeszerzéssel ahhoz a munkához, komoly közrendvédelmi munkához hiszen a közbiztonsághoz a tűzbiztonság is hozzátartozik , szóval, ahhoz a munkához, amit végeznek, tisztességes hozzájárulás kell. Még engedjék meg egy, a választókerületet vagy a Nagykunságot érintő kérdésnek a tisztázását! Az elmúlt időszakban is benyújtottam, de szerintem különösen fontos adósságunk és különösen fontos teendőnk mindannyiunknak a hortobágyi kényszermunkatáborokba elhurcolt családok, illetve azoknak az áldozatoknak az emlékére emlékhelyeket létesíteni. Talán ez segíthetné és örülök neki, hogy itt van képviselőtársam, aki a körzet képviselője is az emlékezést és a kulturális fejlődést is, hogyha ezeket az emlékhelyeket egyrészt megtalálnánk, és valamifajta emlékhelyet létrehoznánk. Nem nagy összeget, 250 millió forintot irányoztam elő azokra a nagykunsági emlékhelyekre, amelyek jellemzően a Hortobágy területén, illetve a nagykunsági részen, tehát Kunmadarason, Nagyivánon és azon a környéken vannak. Még nyomokban fellelhetők azok a területek, ahol valamilyen épület vagy valamilyen, ember által alkotott tárgy jelzi azt, hogy itt voltak azoknak a munkatáboroknak a helyszínei, ahol nagyon sokszor az ország más tájáról érkezett családok kényszermunkát végeztek, és a saját otthonukat elhagyva ide voltak telepítve. Ez nemcsak a Nagykunság, hanem mindannyiunk felelőssége, hogy azok, akik odalátogatnak, vagy a saját családjuk történetére kíváncsiak, méltó helyen legyenek, és akár egy túraútvonalon meg tudják tekinteni, hogy mégis mi zajlott a hortobágyi kényszermunkatáborokban. Tisztelt Képviselőtársaim! Egyrészt az egészségügyi módosító javaslatokat, de akár az ügyvédek tevékenységére vonatkozó módosító javaslatokat is jó szándékkal ajánlom a figyelmükbe. Ezek költségvetésben nem megvalósíthatatlan tételek, sőt szükségesek. Javaslom önöknek, hogy támogassák ezt. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Most megadom a szót Szatmáry Kristófnak, a Fidesz-frakcióból. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Most már lassan úgy hét és fél órával a vita megkezdése után, ahogy hallom a felszólalásokat, és magam is ebbe a sorba szeretnék becsatlakozni, nem általánosan beszélnénk a következő évi költségvetésről, hanem az én esetemben kifejezetten egy területre szeretnék fókuszálni, hogy a hazai vállalkozásoknak, a hazai kis- és középvállalkozásoknak mit mutat, mit jelenthet a 2023. évi költségvetés. Van szerencsém már nem az első költségvetést ebből a szempontból vizsgálni. Részben egykori gyakorló vállalkozóként, részben vállalkozói szervezetekben betöltött funkcióim alapján is én egy olyan hármas szempontrendszer szerint vizsgáltam korábban is, és szeretném vizsgálni most is a költségvetést, amely alapvetően a vállalkozói lét oldaláról vizsgálja a költségvetést. Mi ez a hármas szempontrendszer? Mi ez a hármas körülmény, amely a vállalkozások, főleg a hazai kis- és középvállalkozások mindennapjait alapvetően befolyásolja? Az első természetesen, mint minden más úgymond társadalmi alrendszert tekintve is, maga a politikai szabályozási környezet, amelyben a vállalkozások működnek, ahogy a kiszámíthatóság, ahogy a tervezhetőség szempontjából élnek meg egy-egy következő évi költségvetést a vállalkozások. A másik ilyen nagyobb területet nagyon egyszerűen úgy lehetne összefoglalni, hogy mindenki a piacról él, a piac azt jelenti a legtöbb hazai vállalkozás számára, hogy a hazai fogyasztás milyen, lesze vevő, lesze kinek eladni a megtermelt javakat, szolgáltatásokat. A harmadik ilyen körülmény a vállalkozások szempontjából, ami alapvetően befolyásolja őket, az pedig a forrásoldala a vállalkozásoknak, lesze hitel, lesze fejlesztési forrás, a fiókban maradnak a tervek vagy azok az elképzelések, amelyeket a vállalkozók szeretnének megvalósítani, ahhoz valamilyen módon vagy azokhoz a szükséges forrásokhoz valamilyen módon hozzájuthatnak-e. Vállalkozói oldalról azt tudom mondani, de talán ez az egész költségvetésre is igaz, hogy a 2023-as év nem tűnik egy könnyű évnek, ahogy nem tűnt könnyű évnek a Covid miatt akár a 2021-es vagy a 2022-es év sem, de a vállalkozó egy olyan emberfajta, aki szereti a kihívásokat, különben nem csinálna vállalkozást. A magyar vállalkozók szerencsére úgymond a jég hátán is megélnek, tehát túl tudják élni ezeket a nehéz időszakokat is, főleg akkor, ha ezeknél a területeknél a kormányzat, a mindenkori kormányzat, a jogszabályalkotó segít számukra. Kezdjük mindjárt az első és talán a legfontosabb területtel, a kiszámítható környezettel! Nagyon örültünk annak idején is, hogy 2010 után bejött az a rendszer, hogy már gyakorlatilag a második negyedévben elfogadásra kerül a következő évi költségvetés, elfogadásra kerülnek azok az adótörvények, amelyek alapvetően meg fogják határozni a vállalkozók mindennapjait. Én nagyon örülök neki, hogy ilyen nehéz helyzetben is a kormány vállalkozott arra, hogy benyújtja ezt a költségvetést, hiszen a mostani számok alapján azt lehet mondani, hogy igenis egy stabil, kiszámítható vállalkozói környezet várja a vállalkozásokat. Talán két részt érdemes kiemelni. Az egyik az extra különadók kérdése. Én azt tudom mondani, hogy a hazai vállalkozások 99,9 százalékát ez nem érinti. [[15.40]] És nagyon örülünk annak, a hazai vállalkozások nevében mondhatom, hogy a kormány valóban olyan módon tudta ezeket a többletforrásokat a jövő évi költségvetés kiegyensúlyozása érdekében megtalálni, ami mondhatom azt, hogy a hazai vállalkozásoknak szinte az egészét nem érintik, és olyan ágazatokban és olyan specifikus beavatkozásokat tudott alkalmazni, amely a hazai vállalkozások működését nem nehezíti. A vállalkozások léte is attól függ, hogy mennyire stabil a gazdálkodásuk, és jó látni azt kisvállalkozói oldalról, hogy maga az államháztartás stabil, csökkenő adósságpályán van, és minden olyan egyensúlyi helyzetnek a birtokában van a központi költségvetés, amely egyébként a vállalkozói szektornak is a mindennapjait meghatározza. Ami talán egy terület, amiről tudunk, hogy változások lesznek, ez a kata rendszere, de itt is azok az információk, amelyek hozzánk eljutottak, hogy maga ez az egyszerűsített adózási forma fönnmarad, megnyugtatók, és a tisztességes vállalkozások nevében tudom azt mondani, hogy az az irányú törekvések, amelyek gyakorlatilag a bújtatott foglalkoztatás kiemelésére vonatkoznak e területből, alapvetően támogathatóak. Itt még egy pozitívumot hadd emeljek ki, bár ennek a részleteit még nem látjuk, de ígéret van a következő költségvetésben a tekintetben, hogy a hazai kis- és mikrovállalkozások egy jelentős része bennmaradhat a rezsicsökkentés rendszerében. Én azt gondolom, hogy ez több százezer vállalkozásnak fog olyan biztonságot adni, és nemcsak biztonságot, hanem versenyelőnyt is akár nemzetközi partnerekhez képest. Tehát ezt is mindenképpen támogathatónak tartjuk. Egy kicsit messzebbről tekintve a 2023. évet, és nem csak költségvetési oldalról, én azt tudom mondani, hogy talán a legfontosabb kérdés, amiről itt kevesen beszélünk, és amiről azt gondolom, hogy a hazai vállalkozások egyértelműen a kormány mögött és mellett állnak, az annak az egyszerű kérdésnek a föltétele, ami minden vállalkozás működéséhez kell, vagy nem mindegyiknek, de a legtöbbnek kell, hogy lesze gáz és lesze üzemanyag Magyarországon, ennek a biztonsága meglesz-e. Azt látjuk, hogy reméljük, hogy ez így lesz. Tehát ha valahol lesz Európában gáz, és valahol lesz üzemanyag, az itt lesz Magyarországon. Azt gondolom, hogy ez köszönhető részben annak az egyedi kormányzati megközelítésnek, ami itt az európai szankciós politikában is tetten érhető. Én a magyar vállalkozások nevében azt tudom mondani, hogy mi azt szeretnénk, hogy a magyar vállalkozások dolgozzanak, és ehhez a munkához kell energia, kell üzemanyag, és ennek a biztosítása érdekében tett intézkedéseket a magyar vállalkozók mindenképpen támogatni fogják. Annak a kérdésnek a megvilágításában, mint említettem, hogy a vállalkozásoknak az a legfontosabb, ha már van kiszámítható gazdasági környezet, hogy el tudjáke adni a termékeiket, tehát vane fizetőképes kereslet, itt is alapvetően jó híreket látunk a költségvetésben, hiszen fogyasztói oldalról valóban az látszik, hogy az a nehézség vagy az a megoldandó feladat, ami a ’23. évi költségvetés egyensúlyát érinti, ott alapvetően nem a lakosságtól, nem a fogyasztóktól veszi el a forrásokat a kormány, sőt. Tehát gyakorlatilag minden olyan korábbi kedvezményt helybenhagy, a családi adókedvezmény, a 25 év alattiak adókedvezménye, az otthonteremtési program, a 13. havi nyugdíj, ez már mind-mind fölsorolásra került, de az a lényeg, hogy a pénz ott marad az embereknél, és ezt a pénzt a magyar társadalom egy jelentős részben a hazai kis- és középvállalkozásoknál tudja elkölteni, ami, azt gondolom, a legjobb hír a hazai vállalkozások számára. És hogy ez hol érhető tetten egyébként számokban a költségvetésben, az ott látszik, hogy a belföldi fogyasztás, ami talán ennek a legjobb mérőszáma, 4 százalék fölött marad a következő évben, és ezen belül is a háztartások fogyasztása 5 százalék körüli bővüléssel számol jövőre is. Tehát lesz vevő, ha így egyszerűen akarom vállalkozói oldalról lefordítani. És akkor ide lehetne még hozni a beruházási ráta viszonylag, talán történelmi magasságokban lévő tervét a jövő évre. Tehát ilyen szempontból is keresleti oldalról a vállalkozók, azt gondolom, hogy a lehetőségekhez képest jó helyzetben vannak a költségvetésben. A harmadik oldal vagy a harmadik perspektíva a hitel- és forrásoldal. Itt is azt tudom mondani, hogy ellentétben néhány nagy korábbi válsággal Magyarországon, aminek eredménye korábban az volt, hogy a hitelpiac kiszáradt, és a vállalkozások vagy nem, vagy horrormagas áron tudtak forrásokhoz jutni, ez nem következhet be 2023-ban a költségvetés, az adótörvények alapján, hiszen látjuk azt, hogy a bankrendszer likviditása megmarad, híreink vannak a Széchenyi-hitelprogram folytatásáról, a beruházási rátát már említettem. Itt nagy kérdés, részben látjuk az uniós forrásokat, de részben mi is abbéli reményünket fejezzük ki, hogy végül is az Európai Unió nem akarja saját magát szétverni, és valamilyen megegyezés tud Magyarország és Brüsszel között a jogos uniós források Magyarországra érkezéséről megszületni. Tehát összességében azt tudom mondani, hogy a hazai vállalkozások szempontjából, mint ahogy megszokhattuk, nem lesz könnyű a ’23-as év, de azt gondolom, hogy minden olyan peremfeltétel, amit a kormány pozitív módon tud biztosítani a vállalkozások számára, benne van a ’23-as költségvetésben. Ebből a szempontból tényleg csak nagyon röviden arra utalnék, hogy nem minden válságkezelés volt így Magyarországon, és már nem szívesen emlékeznek erre a vállalkozók, de azért egy ilyen parlamenti vitában, mivel jómagam már szerencsére parlamenti képviselőként élhettem meg a 2008-09-es válságot, én emlékszem, hogy akkor még azért az állam úgy próbálta a forrásokat beszedni egy ilyen válság esetén, hogy mindenféle vagyonosodási vizsgálatok alá vonta a vállalkozókat, járulékemelést jelentett be, adóemelést, és gyakorlatilag fejős tehénnek tekintette a hazai kis- és középvállalkozásokat. Na, most ez nincs benne a költségvetésben, hanem egy könnyű év ugyan nincs benne, de egy olyan év, ami, azt gondolom, hogy tartogat lehetőségeket és fejlődést a hazai vállalkozások számára, így támogatni tudjuk a Fidesz-frakció részéről is a javaslatot. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr, a hozzászólást. Megadom a szót Hajnal Miklósnak, a Momentum képviselőcsoportja részéről. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Hegyvidék és Bel-Buda országgyűlési képviselőjeként kötelességem, hogy behozzam a jövő évi költségvetés vitájába azokat a helyi ügyeket is, melyek változtatást, fejlesztést és bizony sokszor állami támogatást is igényelnek. Egy olyan helyzetben, amikor a kormány kizsigereli az önkormányzatokat, akkor sajnos egyre több, a helyiek számára fontos ügy és fontos projekt az állam anyagi támogatását igényli. Én több ilyen ügy mellett álltam ki a választási programomban nekünk volt ilyen. Azokról a hegyvidékieknek és bel-budaiaknak fontos ügyekről szeretnék most beszélni, amelyek mellett én személyesen is kiálltam, ezekre kértem és kaptam felhatalmazást, amikor országgyűlési mandátumot szereztem. Tisztelt Országgyűlés! Több pénzre van szükség az egészségügyben, ezt rengetegen mondjuk ma, és ezt azért mondjuk, mert ez nekünk magától értetődő, és nem értjük, hogy önöknek miért nem az. Én tisztában vagyok azzal, hogy a Fidesznek ez sokadlagos kérdés. Mi sem bizonyítja ezt jobban, mint hogy a Kútvölgyi-tömb homlokzatfelújítása öt évig csúszott, és csak a mostani választási kampányban pörgött fel igazán. A János Kórház felújítása pedig még mindig várat magára, pedig már az előző ciklusra azt ígérték, hogy befejezik. Tisztelt Képviselők! Amikor a János Kórházban penészedik a fal, és szét van verve az ajtó a baleseti osztályon, akkor félre kell tenni a puccos látványberuházásokat, és inkább fel kell újítani a kórházat. Ahogy azt a hétfői felszólalásomban is elmondtam, lassan minden választáskor megígérik a teljes körű felújítást, most is biztos elmondják majd, hogy ez egy fontos cél, a szavak helyett azonban tettekre lenne szükség. A budaiak, a Buda környékiek és a magyarok egészsége nem egy elhanyagolható kérdés, éppen ezért ebben a költségvetésben forrásokat kell biztosítani a Szent János Kórház teljes körű felújítására. És ezt nemcsak én mondom, hanem egyébként a kormánypárti jelölt is ezt vállalta a kampányában, tehát a választók 90 százaléka ezt támogatja. Így tud fejlődni Buda, így tud megújulni a Hegyvidék, és egyébként így javulhat a magyarok egészségügyi ellátása is. Tisztelt Országgyűlés! A tiszta, modern kórházakon túl most a XXI. század most már immár harmadik évtizedében nem árt arról is beszélnünk, hogy az egészségügyben innovatív technológiai megoldások alkalmazására lenne szükség. Ezek ugyanis egyszerűsítik a diagnózist és rövidítik a várólistákat. Éppen ezért digitális egészségügyi távdiagnosztikai eszközöket kell biztosítani a kórházak és háziorvosok számára. A járványhelyzet alatt ez egyébként különösen fontossá vált, de járványhelyzeten kívül is hasznos, hogyha nem kényszerítjük be az idősebb honfitársainkat, hogy egészségüket veszélyeztetve kelljen elmenniük egy-egy rendelésre. Kapcsolódva a János Kórház-felújítási javaslatomhoz, javaslom, hogy egy ilyen projektet akár a Hegyvidéken kezdjünk is el, és ha működőképesnek bizonyul, és én szinte biztos vagyok benne, hogy az lesz, akkor ki kell terjeszteni országos szinten. Így tud fejlődni Buda, így tud megújulni a Hegyvidék, és így javulhat a magyarok egészségügyi ellátása. [[15.50]] Tisztelt Országgyűlés! Nemcsak az egészségügy kérdésében gondoljuk azt, hogy sokkal többet kellene tennünk, hanem a zöldterületen, a klímavédelem területén is. A zöldfordulat egyébként megjelenik a közösségi közlekedésben, és a kényelmes közlekedés jegyében sokat kellene javítanunk ezen. Ez mindenhol igaz, de a Hegyvidéken különösen. A hűvösvölgyi vonalak megújítását már magára vállalta a főváros, de a Márton Áron térig tartó 59-es villamosvonal felújítására, illetve alacsonypadlós, klimatizált villamosok beszerzésére már egyszerűen nem marad elegendő forrása a kormányzati megszorításokkal sújtott fővárosnak. Az önkormányzatoktól elvett pénzt persze leginkább nem kellene elvenni, de ha már elveszik, akkor abból legalább ezt ki lehetne pótolni. Budapest egyik legidősebb átlagéletkorú kerülete a miénk, valamint az idősek mellett sok fiatal család is itt talál új otthont, így itt különösen fáj, ha több lépcsőfokon kell felmászni a villamossal utazóknak, amelyhez egyébként a nehéz autóktól hepehupássá vált, és télen egyébként még sokszor csúszós utakon is lehet hozzáférni. Éppen ezért kell felújítani az 59-es villamos vonalát, éppen ezért kell támogatni a megállók akadálymentesítését, és korszerű, alacsonypadlós, klimatizált villamosok beszerzését. És ezt megint csak nemcsak én mondom, hanem a kormánypárti jelölt is, megint csak a hegyvidéki és bel-budai választók több mint 90 százaléka egyetért ezzel. Az ilyen kezdeményezésekben a kormánynak kutya kötelessége támogatnia a fővárost és a budapesti lakosokat, ahelyett, hogy kicsinyességből és bosszúból elvonnák a forrásokat. Így tud fejlődni Buda, és így tud megújulni a Hegyvidék. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Kormánypárti Képviselők! Ahogy önök közül is sokan a kerületben laknak, biztos tisztában vannak azzal, hogy a Hegyvidék autóforgalmának csillapítása sokat emelne a kerület életszínvonalán, és ebben meghatározó a Böszörményi út sorsa, mivel itt megvan a potenciál arra, hogy egy pezsgő, zöld, kulturális és közösségi központja legyen ez a kerületnek. A „Hegyvidék főutcája” projekt egy ilyen kezdeményezés, azonban állami támogatás szükséges hozzá, mivel a fővárostól egyszerűen megvonják azokat a forrásokat, amelyek ezt lehetővé tették volna, és ezért is fontos, hogy támogassák a Hegyvidék zöldítését, gyalogosbaráttá alakítását és közösségi funkcióinak fejlesztését. Így tud fejlődni Buda, így tud megújulni a Hegyvidék. Tisztelt Országgyűlés! Van egy előnye annak, hogy nyáron vitatjuk meg a költségvetést azon túl, amiket elmondtak önök, hogy így lehet előre tervezni már most a jövő évre , ez pedig az, hogy a klímakatasztrófát talán ilyenkor kell a legkevésbé önöknek bemutatni. A sokszor totálisan lebetonozott, letérkövezett, nyáron könnyen felmelegedő közterületeken az államnak kellene támogatnia azt, hogy több párakapu, több ivókút telepítésre kerüljön, és az üzemeltetése biztosítva legyen. Erre is tettünk javaslatokat, teszünk javaslatokat a költségvetési módosítóinkban. Kérem, hogy akár a mostani kánikulára tekintettel, de egyébként ez folytatódni fog valószínűleg a következő években, évtizedekben is, és ez a klímaválság nem fog elmenni magától, támogassák ezeket a javaslatokat önök is. Ezáltal tud fejlődni Buda, így tud megújulni a Hegyvidék, és egyébként az összes városunknak komoly szüksége lenne párakapukra, ivókutakra, arra, hogy az embereknek ne folyamatosan tikkasztó hőségben kelljen élni a mindennapjaikat. De ha már a klímaváltozásról van szó, elengedhetetlen a zöldfelületeink megóvása és kibővítése is. Ezért arra kérem a kormányt, hogy támogassa a Városmajor és a Vérmező felújítását emellett szintén kiállt a kormánypárti jelölt korábban , és támogassa a kerületi önkormányzatokat is utcazöldítési programmal. Utóbbi területen az állami költségvetésben eltörpülő, már néhány száz millió forintos összegekkel is szinte csodákra lehetnének képesek az önkormányzatok. Kevesebb betonozásra és több zöldfelületre van szükség. Tisztelt Országgyűlés! Országosan, ahogy a Hegyvidéken is, a régebben épült házak, lakások hőszigetelésének a kérdése meghatározó annak tekintetében, hogy mennyi rezsit kell fizetni az ott élőknek, és ezeknek a korszerűtlensége megsokszorozza valójában a rezsiköltségeket. Tehát a fenntartható rezsicsökkentés ennek a problémának a megoldásával kezdődik. Javasoljuk tehát, hogy fektessünk be önkormányzati ingatlanok és bérlakások felújításába és energetikai korszerűsítésébe. Ez egy olyan program, amely ha sikeresnek bizonyul, akkor kiterjeszthető az ország összes ingatlanára, de megint csak mi nagyon örülünk annak, ha ezt akár a Hegyvidéken vagy Bel-Budán elkezdhetjük, bőven van elég idős ingatlan, amely korszerűsítésre szorul. Ez az út a rezsidíjak alacsonyan tartásához és a zöldátállás megkezdéséhez is, hiszen egyébként így a károsanyag-kibocsátás is csökken az egész országban. Ezt a programpontomat is támogatták áprilisban Hegyvidék és Bel-Buda lakói, javaslom, támogassa ezt az Országgyűlés is. Így tud fejlődni Buda, így tud megújulni a Hegyvidék, és így tudjuk megvédeni Magyarországot hosszú távon a rezsi emelkedésétől és a rengeteg káros anyag kibocsátásától. Én összességében azt gondolom, hogy ezek a javaslatok bőven kellő mértékű támogatással bírtak akár a kormánypárti, akár az ellenzéki szavazók részéről. Nagyon örülnénk annak, ha befogadnák ezeket a módosítókat, és ha nem különböző pártpolitikai vitáknak az áldozatává válna ez a költségvetés, és tekintettel arra, hogy zömében ezek elenyésző összegek bár a János Kórház lehet, hogy már egy nagyobb tétel , azt gondolom, hogy a 2023-as költségvetésben ez igenis kellő, kiemelt prioritást kell hogy élvezzen. Reméljük, hogy ezt önök nem fogják megtagadni. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Mihálffy Bélának, a KDNP képviselőcsoportja részéről. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Én is a mai vitában egy választókerületemet érintő ügyet hoztam, amelyet szeretnék most előterjeszteni az Országgyűlés elé. A XXI. század újabb és újabb, valamint egyre jelentősebb kihívások elé állítja az egész világot, amire gyorsan és hatékonyan kell reagálni. Nem elég csak az elmúlt évek járványhelyzetére gondolni, hiszen jelenleg is háború folyik a keleti szomszédságunkban, Ukrajnában. Ezeken felül ki kell emelni a klímaváltozás okozta negatív hatásokat is, melyek kezelésére a mezőgazdaságban megkerülhetetlenné és elengedhetetlenné kezd válni az öntözés fejlesztése. A koronavírus-járványt követően a magyar gazdaság megőrizte teljesítőképességét. Az elmúlt évtized eltökélt építkezésének köszönhetően ellenálló képessége erősnek bizonyult. Az eredményes gazdaságvédelmi és gazdaság-újraindítási program sikerének köszönhetően a munkahelyeket sikerült megvédeni, így megannyi másik országtól eltérőn, lényegesen gyorsabban tudtuk újraindítani a gazdaságot, valamint az életet Magyarországon. A járványt követően a keleti szomszédságunkban dúló orosz-ukrán háború, valamint a brüsszeli energiapolitika hatására az inflációs nyomás felerősödött, ami elsősorban a növekvő alapanyag-, élelmiszer- és energiaárakon keresztül érezteti gazdasági és társadalmi hatásait. Mint ahogy az Alaptörvényünk fogalmaz: „A természeti erőforrások, különösen a termőföld, az erdők és a vízkészlet, a biológiai sokféleség, különösen a honos növény- és állatfajok, valamint a kulturális értékek a nemzet közös örökségét képezik, amelynek védelme, fenntartása és a jövő nemzedékek számára való megőrzése az állam és mindenki kötelessége.” Ebből következően a jövőnk és gyermekeink érdekében felelősséggel tartozunk szülőföldünkért. Alapvető nemzeti érdekünk, hogy megfelelően bánjunk termőföldjeinkkel, gondoskodjunk vízbázisaink védelméről, megőrzéséről. Az agrárium jövője szempontjából az öntözésfejlesztés kiemelt jelentőségű kell legyen. Az egyre szélsőségesebbé váló időjárás számos új feladat elé állítja a mezőgazdaságot, amire minél hamarabb megoldást kell találni. A magyar mezőgazdaságnak a legnagyobb csapást évről évre a vízhiány okozza. A rendkívüli időjárást mi magunk is érzékelhetjük, elég csak a nyári extrém szárazságra vagy az enyhe telekre gondolnunk, és ezek óriási gondokat jelentenek a hazai agrárium számára. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az ország déli régiója, a Duna-Tisza közi homokhátság Közép-Európa legnagyobb egybefüggő, sajnos elsivatagosodó területe. Az itt elhelyezkedő gazdaságok szomjazzák a vizet. A felszínen és a felszín alatt található vízforrások napról napra fogyatkoznak. Az itt található vízmennyiség nem elegendő a mezőgazdasági munkálatok ellátására, sőt a lakosság mindennapi életével összefüggő tevékenységek megvalósítására sem. További kihívást jelent a kiszámíthatatlan csapadék, amely komoly belvízi, vízelvezetési terheket ró a közösségre. [[16.00]] A nyarak folyamán egyre komolyabban kialakuló hőségperiódusok tapasztalhatók, és az így kialakult aszályos időszakok kompenzálására már nem elegendő a megfelelő talajművelés, ezért elsősorban az öntözéses gazdálkodás bevezetésével mérsékelhetők a vízhiányos időszakok negatív hatásai. A Szeged melletti homokhátság jövőjének zálogát így az öntözési közösségek jelenthetik. Víz nélkül nincs mezőgazdaság, nincs élelmiszeripar, és nem tartható fenn a zöldség- és gyümölcstermesztő kultúra. Megfelelő öntözéssel azonban csökkenteni lehet a klímaváltozás káros hatásait. Az öntözési közösségek lényege az, hogy több gazda összefogásával megalkossák azt a közösséget, azt a kisebb területi egységet, ahol megfelelő öntözési kapacitás képződhet. A mezőgazdasági termelés biztonságának és hatékonyságának alapja az öntözésfejlesztés, ami társadalmi és környezeti szempontból is kulcskérdés. Az öntözéses gazdálkodás hatására magasabb hozam, magasabb jövedelem érhető el, másrészt az egyre szélsőségesebbé váló csapadékhiány és hőmérséklet hatására kialakult helyzet miatt a hozambiztonság eléréséhez, a növénytermesztés sikerességéhez is megoldást jelenthet. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Hiller Istvánnak, az MSZP képviselőcsoportja részéről. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Urak! A költségvetés tervezetének vitája hagyományosan el szokott hangozni, ahogy ez ma is megfogalmazódott egy adott kormány karakterének legfőbb bizonyítéka. Hagyományos értelemben a kormánypártiak az egészet vagy egy részterületét éljenzik és erősítik, az ellenzék elmondja a tagadó véleményét, hogy miért gondolja, hogy ez nem megfelelő; a végén nem szokott nagy izgalom lenni abban az értelemben, hogy a kormánypárti többség megszavazza, az ellenzék elfogadja [[sic!]] , és utána következik a következő nap. És azt gondoljuk, hogy ez most itt, ebben a mi időszakunkban is így rendben van. Én azokkal szeretnék egyetérteni, kormánypártiakkal és ellenzékiekkel adott esetben kell ehhez a mai magyar politikai életben némi, mondjuk, szuverenitás és bátorság, akár államtitkár úr általam is hallott mondatainak egy részével , akik azt mondják, hogy nehezebb és bonyolultabb az a világ, amiben élünk, ahogy ezt itt mi, igen tisztelt magyar képviselők, elintézzük. Iszonyú évek vannak mögöttünk, és borzalmas hónapokat élünk. Az, amit az elmúlt három évben megéltünk, mindenkit, nem egyszerűen politikust, mindenkit lelkileg úgy viselt meg, hogy alig vagyunk képesek még fölfogni, hogy ez mi, szülőként nézve a gyermekeinket, oktatóként nézve a diákjainkat, és megválasztott képviselőként nézve mindannyian választókerületben ismerőst és ismeretlent. Azt hittük, hogy kilábalunk ebből a borzalmas istencsapásából, tudniillik, olyan világjárvány volt, amelyet közülünk csak egyek-egyek élhettek meg több mint egy évszázaddal ezelőtt. Fogalmunk nem volt, hogy ez mi, hogy erre hogyan reagáljunk. És, tisztelt képviselők, ostobaság ilyen dolgot föl nem vetni, ha arra gondolunk, hogy a költségvetés nem több mint számok halmaza. Nem így van. Ezért arra szeretném önöket biztatni, valóban kormánypártiakat és ellenzékieket, magyar embereknek, ennek az országnak a képviselőit, hogy ezeket a sablonszövegeket hagyjuk most. Megértem azt a követelést, hogy egy kormánypárti képviselőnek el kell fogadni a költségvetést, és az ellenzékiek nemmel fognak szavazni, de a vita, az időkeret csak alkalmat ad arra, hogy úgy viselkedjünk, mint normális emberek egymással, legalábbis próbáljuk meg. Bizonyos esetekben ez a hangulat, ami ebben a Házban uralkodik, nem nagyon teszi ezt lehetővé, de mégiscsak, amikor egy egész jövő évi úgymond karakterről beszélünk, próbálkozzunk meg ezzel! Ezért én nem vádbeszédet és nem védőbeszédet mondok. Ha hajlandóak részt venni velem a gondolkodásban, már érdemes volt bejönnöm ma a terembe. Az én szakterületem, vagy inkább mondjuk úgy, amihez kedvvel és az életem évtizedei alatt talán nagyobb ismeretet szereztem, mint általában egy képviselő, ez az oktatás és kultúra ügye. Azt kell mondjam önöknek, hogy a hagyományos fogalmazás szerint az elmúlt hetekben, ha az oktatásról politikus megszólalt, akkor a pedagógusbérekről kellett neki beszélni, hiányolta vagy védte. Annyira boldog lennék, ha ez lenne a magyar oktatás kizárólagos problémája. És kérem, higgyék el, hogy miközben én is fogok erről szót ejteni, önök is, hiszen mindannyian kell hogy kapcsolatban legyenek a választókerületekben szülőkkel, akiknek a gyermekei iskolába, óvodába vagy akár egyetemre járnak, vagy éppen pedagógusokkal, akik tanítanak, tudom, hogy önök közül is jó néhánynak pedagógus a végzettsége, vagy családjában van ilyen, nem látjuk egyelőre azt a pusztítást, amit a legkisebbek, tudniillik, az iskolások, a kisiskolások lelkében ez a borzalmas járvány végzett. Szörnyű dolog volt látni nap mint nap az elveszített nemzettársaink és embertársaink számát, de most kérem, hogy fogadják el tőlem, hogy van valami olyasmi, amit még az én szakmám és tudományom is csak most próbál érteni, hogy egy hatéves kisfiú, egy hétéves kislány, egy nyolcéves másodikos, harmadikos iskolás hogyan élte meg ezt az egészet, és hogyan segíthetünk neki, hogy valahogy továbblépjen. Itt meg kell szakítanom ezt a gondolatmenetet és elmondanom azt a véleményemet, amiben könnyen elképzelhető, hogy nem értünk egyet. Az a közoktatási, önök köznevelésnek hívják, szóval, az a közoktatási koncepció, amit önök bevezettek, pedagógus-életpálya egyik oldalról, szakmai követelményrendszer a másik oldalról, a 2010-es évek első felében ’11 és ’13 között megalkották, bevezették, mindenesetre lassan egy évtizede tényleges tapasztalatunk van, az a helyzet, hogy szakmai értelemben, kedves képviselők, megbukott. Ez nem működik. Ennek az eredménytelenségnek csak egy sikolykiáltása, ami a pedagógusok részéről vagy számos pedagógus részéről kifejeződik a bérek dolgában, és egy másfajta figyelemfelhívás az, amelyet hazai és nemzetközi eredmények kimutatnak, hogy tudniillik a gyermekeink, a diákjaink tanulási képességei és eredményei az elmúlt egy évtizedben, ha nagyon-nagyon jó szándékú vagyok, akkor stagnálnak. Egyébként az az igazság, képviselők, hogy annak örülnek, és annak kell ma örülni, ha nem csökken. Képzeljék el azt a néhány héttel ezelőtt kiadott oktatási hivatali jelentést, ami kénytelen volt annak örülni, hogy csak kismértékben csökkent az eredmény. Azt állítom önöknek, és kérem, hogy ezt vegyék figyelembe, hogy miközben azt mondom, hogy ez a közoktatási koncepció megbukott, megjegyzem, sok pénzt tettek bele, azt kell mondjam államtitkár úr is említett egy számot, tudniillik, hogy a pedagógusok minősítési rendszere mennyi pénzt igényelt, mondta a 70 milliárd forintot, talán emlékszik rá , tudja, én ezt egy másik oldalról nézem, hogy javulte a pedagógusok azon tudása, amit átadni képesek, magyarul, a tanítási képességük. Nem! A pedagógus-életpályába is sok-sok milliárd forintot tettek, már a kezdés is 135-nél valamivel több volt, és aztán folyamatosan kellett finanszírozni, és nem lett jobb az eredmény. [[16.10]] Azt kell mondjam önöknek, és kérem, hogy kontrollálják, amit mondok, a priori ne fogadjanak el semmit. Ez egy olyan költségvetés, ezen belül az oktatással, közoktatással foglalkozó fejezet, amelyben bármilyen furcsa, amit mondok nem az oktatási főösszeggel van a bajom. Mindig lehet azt mondani, hogy több, és egy ellenzéki mondja is, hogy még több pénz kell erre. Az a problémám, hogy szerintem olyasmit finanszíroznak, ami nem hozza meg a színvonalemelést. Rossz a koncepció. És önök egy rossz koncepció finanszírozását foglalták bele ebbe a költségvetésbe. Mondok olyasmit, ami, szerintem benne kellene hogy legyen, de nincs. Kérem, higgyék el, ha máshogy nem, saját emlékeikből mindenki a saját pályáján végzett főiskolát, egyetemet, megtanulta a saját szakmáját, nagyon-nagyon rendben van ez az egész, kérem, higgyék el, hogy akár a műszaki tudományokban, akár a természettudományokban, közgazdasági tudományokban vagy az én tudományterületem, a humán tudományok területén , hogy nehéz folyamatokat megérteni, adatokat megjegyezni, vizsgázni meg tanítani, mindent. De, tudják, ennél mi sokkal nehezebb? Megtanulni, hogy hogyan kell az a betűt a l betűhöz írásban összekötni; vagy hogy hogyan kell kiolvasni azt a szót, hogy anya; vagy megtanulni azt, ami olyan egyszerű, hogy azt mondjuk: olyan egyszerű, mint az egyszeregy. Az az életben az egyik legbonyolultabb dolog. Azok a gyerekek, azok a diákok, akik a Covid ideje alatt kényszeredetten digitális oktatásban vettek részt, és így tanulták meg azt, amit önök, én, mindannyian a tanító nénitől és tanító bácsitól tanultunk meg, teljes természetességgel, olyan lemaradásban vannak, kedves képviselők, ami megkérdőjelezi a későbbi tudásuk bázisát, mert tudást csak erős fundamentumra lehet építeni, ahogy csak az tud jól idegen nyelvet megtanulni, aki uralni képes az anyanyelvét. Nem fognak tudni földrajzot, biológiát, kémiát, történettudományt, csillagászatot megérteni, ha nem biztos az a tudásuk, hogy hogyan kell leírni azt a szót, hogy „ház”. Erre kellene biztosítani most pluszforrást. Nincsen erre gondolatuk önöknek. Azt javaslom, gondolják végig, és nem azt mondom, hogy erre több pénzt, de mivel a finanszírozását ennek a koncepciónak rossznak tartom, mert rossz a koncepció, csoportosítsanak át, vegyék a nevükre, amit akarnak. Erősítsék meg 6-7 és 8 éves magyar kisfiúk és kislányok alapkompetenciáját, és azoknak a tanároknak biztosítsanak pótlékot, nevezzük ezt Covid oktatási pótléknak! Azt javaslom, hogy négy egymást követő évben a hagyományos értelemben vett alsó tagozat diákjainak és a hagyományos értelemben vett alsó tagozat pedagógusainak, tanító néniknek és tanító bácsiknak ezt az isten csapása járvány miatti hátrányát költségvetési eszközökkel, megfelelő szakmai koncepcióval próbálják lefaragni. Kérem, fontolják ezt meg. Ez így, amit közoktatás címén finanszírozás nyelvén előadnak, ez az állóvíz finanszírozása. Ez az állóvíz költségvetése közoktatásról beszélek. Van egy, amiről már önök is tudják, hogy nem működik, de beállítottak nem kevés pénzt egyébként valami olyasmire, amiről lelkük mélyén, vagy azok, akik ezzel foglalkoznak, elmondhatják a sajátjaik körében is, hogy az égadta világon semmit nem javít a magyar oktatáson. Akarok beszélni még a pedagógusbérről. Államtitkár úr kifejtette, hogy itt a Brüsszellel folytatott vita eredményeként remélik ennek a forrásigényét. Abban azért, javaslom, hogy állapodjunk meg, hogy a magyar bérrendszer hosszú távú finanszírozásának elsődleges forrása és alapja nem lehet más, mint a magyar központi költségvetés. Itt olyasmit lehet elképzelni, hogy erre ami külön kérdés, hogy erre pont miért nem találtak a költségvetésben forrást. Miért ez az a tétel, a magyar pedagógusok így is csekély mértékű béremelése, amelyet brüsszeli forrásból kívánnak elindítani? De mivel ez egy kumulatív jellegű kiadás, értelemszerűen ez hosszú távon nem megy, mert bármekkora pénzt is harcolnak ki… Tudják mit? Én azt kívánom, hogy egyezzenek meg Brüsszellel. Nekem az a jó, ha Magyarországra minél több pénz jön, az volt a bajom, hogy összevesztek. De a lényeg, hogy hozzák haza a pénzt, tegyék ennek egy részét oktatásba, de ebből a magyar pedagógusok hosszú távú bértábláját nem fogják tudni finanszírozni, lássák már be! Elrohantak a brüsszeli tűzoltócsaphoz, ami egy külön vitát érdemlő döntés, hogy miért pont a magyar pedagógusok ügyében. Szeretném felhívni a figyelmet egy másik minisztériumnak az oktatás más területével foglalkozó kiadási tételére, a felsőoktatásra. Itt én azt gondolom, hogy olyasmit tudok mondani, amit kevesen ismernek az igen tisztelt kormánypárti képviselők között, miközben tuti, hogy mindenkinek vannak egyetemi kapcsolatai, személyi vagy intézményes, vagy éppen választókerületi. Kérem szépen, ma a magyar felsőoktatási oktatók az egyszerűség kedvéért vegyük az egyetemi tanárokat bérezése az állami központi költségvetési forrásból elsősorban nem a teljesítményén, nem az életpályáján, nem az idézettségén múlik, hanem hogy állami fenntartású egyetemen dolgozike, vagy korábban állami, most alapítványi kiszervezésű intézmény oktatója. Ilyet nekem a világon nem tudnak mondani! Viszonylag sok kollégám van az Unión belül és az Unión kívül, akik egyetemen dolgoznak, de olyan, hogy két, ugyanolyan teljesítményt nyújtó egyetemi tanár fizetése között miközben mind a kettőt az állami költségvetés finanszírozza az a megkülönböztető tétel, hogy az egyik állami egyetemben van, a másik meg alapítványi kiszervezésűben, hát, ilyen a világon nincs! Ezen belül azt aztán külön magyarázzák majd meg a magyar… Hát, szerintem csak köztársasági elnökünk van vagy elnök asszonyunk, köztársaságunk nincs, de ebbe az ideológiai vitába most nem akarom önöket belevinni, egyszerűen csak azt mondom, hogy egy olyan költségvetés, amiben a Magyar Köztársaság képviselői kevesebb pénzt szavaznak meg a Magyar Köztársaság állami felsőoktatási intézményében dolgozó professzornak, mint annak, aki nem ott dolgozik, azt nem tudom, hogy hogyan lehet összeilleszteni. Az állami egyetemek egyetemi tanári munkakör 1. fizetési fokozat garantált illetménye a költségvetés szerint 554 400 forint. A kiszervezett egyetemeknél, mondjuk, ugyanez a professzor a pécsi egyetemen, a Szegedi Tudományegyetemen vagy a debreceni tudományegyetemen dolgozik, ott 700 és 800 ezer között. Ebben, mondják már meg, mi a logika! Egyetlenegy logika lehet, hogy azt a néhány megmaradt állami egyetemet is finanszírozási, financiális eszközökkel akarják rávenni arra, hogy menjen ki alapítványba, miközben, higgyék el, szakmailag az égadta világon semmi indokoltsága nincsen. Különben itt a környéken azok az egyetemek, amelyek jobb színvonalúak bármely világrangsor szerint, mint bármelyik magyar egyetem Bécs, Heidelberg, Padova, Krakkó, Varsó, Prága, mindegyik , mind állami, mind! Menjenek el Bécsbe, Universität Wien, mondják azt az ottani szenátusnak, hogy javasolják, vegyék el ezt az egyetemet az osztrák államtól! Hát, nagy sikerük nem lesz. Mi ezt csináltuk, pontosabban önök, és a kiszervezett egyetem ugyanolyan tehetségű és szorgalmú professzorát 300 ezer forinttal többel dotálják havonta, mint azt, aki a Magyar Köztársaság állami egyetemén dolgozik. Ez így nincs rendben. [[16.20]] Van olyan dolog, és azt gondolom, érdemes erről beszélni, amit, amikor megnéztem, kétszer el kellett olvasnom, és örültem neki. Már nem annak, hogy kétszer olvastam el, hanem annak, ami ebben áll. Létrehozták a Kulturális és Innovációs Minisztériumot, és úgy látom, már az nagy tett volt, hogy az EMMI-t megszüntették, ez tapsot érdemel, mert szörnyű volt. Helyes dolognak tartom szerkezeti értelemben, hogy összekötik a kultúrát az innovációval, lehet ebből kihozni dolgot, kimondottan izgalmasnak tartom, érdeklődő szemmel és elmével figyelem, hogy mit csinálnak belőle, mert a szerkezet módot és lehetőséget ad jó dolgokra, és a közkultúrára, közgyűjteményekre, közművelődésre jelentősen több pénzt szánnak. Persze, volt miből javítani, mert borzalmas állapotba taszították, de az, hogy most erre felfigyeltek válság után, egy helyes irány, ezt szavazzák meg. Végezetül azt kell mondanom önöknek, hogy Pesterzsébet és Kispest képviselőjeként, akit ötödször választottak meg egymás után, olyan módosító indítványokat teszek, amelyeket nem jobboldali és nem baloldali, hanem ott élő emberek érdekében fogalmazok meg. Kérem, hogy ezeket fontolják meg! Mindazt, amit a közoktatásról, a felsőoktatásról és a kultúra állapotáról mondtam a költségvetés egészén keresztül, nagyon kérem, egy vitára való felszólításként és a jobbítás szándékával elmondott ellenzéki véleményként fogadják. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Font Sándornak a Fidesz-frakció részéről. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Parlament! Még kicsit hatása alatt vagyok az előttem felszólaló, hosszú idő óta velem együtt képviselősködő, a közoktatásban nevet és rangot szerző képviselőtársam szavainak, és messze nem az ő hangulatát és stílusát szeretném követni, mégis a mezőgazdaságról egy más aspektusból szeretnék szólni. Egy olyan aspektusból, amely nem a számok nyelvén szól, amint a költségvetés, hanem a mezőgazdaságot olyan fényben, színben szeretném feltüntetni, amelyre talán a kívülállók is odafigyelnek, figyelhetnek. A mezőgazdaság ugyanis valamiért a társadalmunkban és a modern társadalmak mindegyikében picit a perifériára került, keveset foglalkozunk-foglalkoznak vele, és nem vesszük figyelembe azt az egyszerű tényt, hogy a mezőgazdaság élelmiszert termel, az emberek pedig élelmiszert fogyasztanak, és nincs olyan ember a világon, aki ki tudná vonni önmagát a mezőgazdaság hatása alól. Ezt a szerintem iszonyú súlyos összefüggést mellőzük, és kell jönni sajnálatosan egy orosz-ukrán háborúnak, amely rávilágít arra, hogy mit jelent az, amikor az élelmiszerárak indokoltan vagy indokolatlanul elszabadulnak, rávilágít arra, hogy meg tudjuke termelni a saját élelmiszer-mennyiségünket, mi történik akkor, ha az ukrán gabona és kukorica nem érkezik meg a megfelelő helyre, és egy vákuum keletkezik. Azt a vákuumot majd be kell tölteni, és akkor még inkább szívóhatás keletkezik az élelmiszerekre, az még inkább árat fog emelni, és akkor meg tudjuke tartani önmagunknak azt a megfelelő mennyiségű élelmiszert, amivel a saját országunk lakóit el tudjuk látni. Szóval, kell egy ilyen helyzet, amikor elkezdjük érezni, hogy jobb lenne többet odafigyelni a mezőgazdaságra, többet érdemel a mezőgazdaság. Talán ezeket az apró mozzanatokat, mind Magyarországon, mind Európában és a világban tapasztalt jelenségeket most a költségvetés kapcsán szeretném felvillantani. Sajnálatos módon a zöldek sokszor mi úgy mondjuk, hogy a méregzöldek elkezdték kitalálni, hogy a globális klímaváltozás egyik legfőbb okozója a mezőgazdaság. Erre mindenféle számmisztikát vesznek elő, hogy mennyi CO2-kibocsátás, üvegházhatású gázok, és ezt ők egy az egyben visszatranszferálják a mezőgazdaságra. Persze beleszámítják a szállítási költségeket, és nem jegyzik meg, hogy ennek a legsúlyosabb része, hogy a globalizáció eljutott oda: ha te nem tudod olcsón megtermeltetni, majd én megtermeltetem a világ másik részén, és majd eljuttatom a fogyasztóhoz azon a globális rendszeren keresztül, amelynek a végén csillogó polcú multinacionális áruházláncok adják az élelmiszert. Ja persze, így egész nagy lesz valóban az üvegházhatásúgáz- és szén-dioxid-kibocsátás és minden egyéb, ami nem kívánatos. Aztán megjelenítenek egy ikonállatot, ez a szarvasmarha, amely ma a radikális zöldek leggyűlöltebb állatfajtája. Mert elöl annyi vizet iszik, ami szerintük felesleges, és miközben a legnagyobb veszély, hogy elfogynak az édesvízkészleteink, ezek a szarvasmarhák feleslegesen pazarolják el egy kiló hús előállításához ezt a nagy mennyiségű vizet, hátul meg ráadásul olyan gázokat pufog ki biológiai okok miatt, ami végképp nagyon káros a globális felmelegedés szempontjából. Ezért irtsuk ki ezeket a természeteshús-alapú jószágokat, szorítsuk vissza a mezőgazdaság CO2- és üvegházhatásúgáz-kibocsátását és vízelnyelő képességét még döntően fokozó termékeket, állatokat, helyette pedig valami olyasmit próbáljunk elhitetni az emberekkel, hogy lehet műhúst, műanyagszerűt enni; de, olyan, mintha hús lenne, hidd el, és neked ez lesz jó, ezzel leszel trendi és igazi zöld, és megmented a világot, úgyhogy most már ezt edd. Persze kellenek az állati fehérjék is, nincs mese, na de nehogy már szarvasmarhából vegyük ezt! Hanem itt vannak a vizet legjobban hasznosító élőlények, egy rovar- és egy kukacfajta! Ma ez tény, 2021-es eredmény, hogy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnál engedélyeztek, most már két ilyet, az egyik a lisztkukac, a másik pedig a sáska; emberi fogyasztásra alkalmasnak minősíttették őrült nagy áldozatok árán ezek a más fehérje-előállításban gondolkodó szervezetek. Azt ajánlják, reklámozzák, és influenszereket szereznek hozzá, hogy most már az a trendi, hogy lisztkukacból és sáskából előállított fehérjét legyél szíves fogyasztani, ha továbbra is még fehérjemániás vagy, és egyáltalán létezni akarsz. Ez a folyamat nem állt meg, a tücsök áll most sorban, a tücsköt szeretnék most befogadtatni. Kövér László házelnök úr az egyik ilyen hagyományos tanyasi, falusi disznóvágás alkalmával, amikor ismertettük, hogy milyen kihívások előtt vagyunk, és ki milyen válaszokat ad ezekre a mezőgazdasági kérdésekre, azt mondta, hogy korunk következő nagy dilemmája akkor az, hogy csülök vagy tücsök. Úgy néz ki, hogy valami ilyesmi felé megyünk el, én azonban azt mondom, hogy utasítsuk vissza, hogy a mezőgazdaság a Föld felmelegedésének legnagyobb okozója és a legnagyobb környezetszennyezője lenne. Ne felejtsük el, hogy ez továbbra is a fosszilisenergia-bányászat, ezen belül az olajbányászat, majd amit nem szeretnek, különösen az influenszerek nem szeretnek beismerni a textilipar, a ruhaipar a világ második legnagyobb környezetszennyezője, annak minden termelési lépésével. Ráadásul pont ezek az influenszerek azok, akik arra ösztönzik a menő embereket, hogy kéthetente cserélgessék a ruháikat, pedig a kidobott ruhát most már külön az elégetésükre szolgáló erőművekben semmisítik meg, mert már sehol senkinek, a világ szegény országainak sem tudják odaadni. Akkor nekünk, magyaroknak mi marad ilyen helyzetben? Bolonduljunke meg mi is és ezt a trendet kövessük, vagy pedig azokat a mezőgazdasági adottságainkat használjuk ki, amilyenek itt, a Kárpát-medencében vannak? Azt állítom én, hogy igen, ezt a hagyományos konzervatív utat kell járni, ennek minden lépésében természetesen törekedve arra, hogy ne legyünk pazarlók, a termőföldtől az asztalig tartó utat minél jobban rövidítsük le. A GMO-mentesség kulcskérdés a magyar mezőgazdaságnak, mert ezzel tudunk igazán előnyös helyzetet teremteni magunknak azokkal szemben, akik nem fogadták meg a GMO-mentességet, mert most már szennyezett a környezetünk, és az igényes fogyasztó GMO-mentes terméket szeretne fogyasztani. [[16.30]] Ezt mi a szántóföldi növénytermesztésben tudjuk, a hústermelésben egészen jó úton haladunk afelé, hogy már a takarmányok se legyenek GMO-sok. Nem tudjuk még az összeset a fehérjetakarmány tekintetében biztosítani, de a döntő többségét már igen. Tehát egy koncepcióban végül is előremegyünk, és nincs mese, azoknak a hatósági és közreműködő szervezeteknek, mint Nébih, falugazdász-hálózat, hegybíróhálózat, itt kell lenni, hogy ezeket a vészhelyzeteket, ha kell, ellássa, felügyelje. Ebben a tekintetben izgalmas az, hogy a most benyújtott költségvetés hogyan viszonyul ezekhez a kérdésekhez. Itt hallhattuk már Mihálffy Béla képviselőtársamnak az öntözéshez, a vízfelhasználáshoz kapcsolódó fontos gondolatait. Én azt merem mondani Hiller István drámai hangú, érzelmektől gazdag felszólalása után is, hogy a mezőgazdaság része a költségvetésnek, amely az általam, általunk vallott koncepciót támogatja és tovább fogja vinni. Én értem azt, hogy egy feszes költségvetés van. De legyünk őszinték, vagyunk itt néhányan, akik régebb óta olvasgatunk költségvetést. Volt már ilyen, a 2010-es is ilyen volt, egy vészhelyzet utáni állapot volt. Volt ilyen 2021-ben is. [[Dr. Hiller István: Én oktatási szempontból értettem.]] Persze, oktatási szempontból, értettem azt. Vannak ismerőseim, akik azt mondják, hogy két évfolyam maradt ki, első-másodikosok és második-harmadikosok, akiknél az a probléma, amiről István beszélt, előfordult. De a vírushelyzet alatt is megtörtént az, hogy egy vírusvédelmi alapot hoztunk létre és egy gazdasági újraindítási alapot, ugyanígy két alapot, mint most, aki figyeli ennek a költségvetésnek a bázisát. Én tudom, hogy ez a két alap egyben mozgásteret is ad a kormánynak, legyünk őszinték, mert vészhelyzet van. Most a háború miatt van vészhelyzet. Netán majd az élelmiszer-ellátás miatt lesz vészhelyzet. De merem mondani, hogy én most nyugodt vagyok, mert nem bolondult meg a kormány, és a magyar érdekeket tartja szem előtt, s ilyen szempontból használja majd fel igen, el fogjuk fogadni a költségvetést, mint ahogy, István, mondtad, ez a dolgok természetes rendje, kicsit még csiszolunk rajta , és állítom, hogy ilyen szempontok alapján fogja a kormány felhasználni a majdan elfogadott költségvetést. S én azt mondom, hogy persze feszes a költségvetés, de mezőgazdasági szempontból egy működőképes, biztos mezőgazdaságot fog segíteni a továbbiakban is. Ezért azt merem mondani, hogy ezt a szektort különösen szem előtt tartva, a magam részéről támogatásra buzdítok mindenkit. Persze, lesznek módosító indítványaink is. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Novák Előd az előre bejelentett hozzászólását nem tudja megtartani, mert nincs jelen, így Mellár Tamásnak adom meg a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Ötödik alkalommal nézzük át, legalábbis az én részvételemmel a költségvetést, ezért aztán ebben a költségvetésben sok dolog ismerősen köszön vissza. Ezekről nagyon röviden az említés szintjén mondok néhány szót, de nem szeretnék hosszan beszélni róla, hiszen az elmúlt években már elmondtam, de nagy valószínűséggel haszontalanul vagy eredmény nélkül. Az egyik visszatérő dolog, hogy a kormány túl korán adja be a jövő évi költségvetést, akkor, amikor még nincsenek meg a szükséges információk. Számtalanszor elmondtuk ezt. Ez most különösen igen jelentős, amikor nagyon komoly bizonytalanság van a világgazdaságban, és egyáltalán a gazdasági helyzet és a háború miatt nagyon bizonytalan a helyzet. A másik dolog pedig az, hogy mennyire átlátható a költségvetés. Azt is elmondtuk többször, hogy igazából nem átlátható ez a költségvetés. A mostani Rezsivédelmi és Honvédelmi Alap is ugyanazt a célt szolgálja, hogy elrejteni azokat a célokat, amelyek felé majd fog áramolni a költségvetési támogatás. Nemzetközi szervezetek vizsgálatai alapján a magyar költségvetés átláthatósága a fekete-afrikai országok szintjén van. Itt sem történt semmi változás, ezt tavaly is szóvá tettem, de eredmény nélkül. Aztán az is visszaköszönő, hogy a gazdasági célú támogatások és az adminisztratív kiadások részaránya igen magas, a jóléti kiadásoké oktatás, egészségügy, szociális szféra pedig alacsony. Itt szintén nem történt semmifajta áttörés. S én is csak megerősíteni szeretném a Hiller István képviselőtársam által előbb elmondottakat, hogy az oktatásban és a felsőoktatásban is már az utolsó órákban vagyunk. Ha itt nem lesz lényeges változás, akkor tovább fog folytatódni a leszakadásunk. Végezetül még egy ilyen elem az infláció és az euróárfolyam kérdése. Itt is minden évben az volt megfigyelhető, hogy az inflációt a Pénzügyminisztérium alulbecsülte, az euróárfolyammal kapcsolatosan pedig nagyon optimista álláspontot képviselt. Most is látható, hogy 5,2 százalékos inflációval számolnak jövőre és 377 forintos euróárfolyammal. Nyilvánvalóan mind a kettő nagyon messze áll a mostani valóságtól, és nagy valószínűséggel ezek nem lesznek tarthatók. De ez sem véletlen, a kormány ezt mindig tudatosan így teszi, hiszen így tudja végrehajtani azt, hogy javítja a költségvetési egyensúlyt azáltal, hogy az infláció sokkal magasabb lesz a tervezettnél, a forint pedig sokkal gyengébb lesz, és ez az egyensúly szempontjából kifejezetten kedvező lesz a kormányzat számára. Nyilvánvalóan persze ez egy inflációs adót jelent, és az inflációs adót a társadalom nagy része és főként a szegény emberek fogják megfizetni. De ez mind-mind tudatosan így történik már évek óta. Van azonban az elmondottak mellett egy nagyon fontos elem, amelyik, azt gondolom, hogy egy új elem, és erről szeretnék kicsit részletesebben beszélni a hátralévő időmben, ez pedig magának a költségvetésnek a koncepciója. Nyilvánvalóan a költségvetés mindig tükrözi a kormány gazdaságpolitikai koncepcióját. De vajon mi is az ötödik Orbán-kormány gazdaságpolitikai célja 2022-23-ban? Röviden fogalmazva a védekezés, a válság megúszása, az átevickélés. A miniszterelnök és a kormány valóban jól látja azt, hogy a világpolitikában és ezen belül a világgazdaságban is jelentős változások zajlanak. Azonban itt van egy félreértés, mert azt gondolják, hogy ezek a világgazdasági változások és átalakulások csak átmeneti jellegűek, amelyek az előző években a Covid-járvány miatt álltak elő, most pedig a háború miatt állnak elő. Ezért azt a hamis, azt a hibás koncepciót rakták be ennek a költségvetésnek a középpontjába, hogy mi ki tudjuk védeni, Magyarország ki tudja védeni ezeket a negatív hatásokat, tehát nem kell alkalmazkodnunk a változó világhoz, megőrizhető a NER gazdasági rendszere, az a gazdasági rendszer, amely 2012-18 között alakult ki. De hiába a rezsicsökkentési alap és az üzemanyagárak befagyasztása amely persze jelentős költségvetési forrásokat von el , az a rossz hírem, hogy a világgazdaság változásai tartósnak fognak bizonyulni, és e tartós változás miatt nem fogja tudni a kormány hosszú távon menedzselni ezt a dolgot, s végső soron az fog előfordulni, hogy aki kimarad ebből az alkalmazkodási folyamatból, ebből az átmenetből, az le fog maradni. Mert a szűkös forrásokat nem fejlesztési célokra használják, nem szerkezetváltozásra, -változtatásokra, hanem a status quo fenntartására, és ez bizony komoly stratégiai problémát jelent. Kísértenek itt a múlt árnyai, hiszen a hetvenes években ezt egyszer már lejátszottuk, akkor, amikor az olajárrobbanás volt. Az olajárrobbanás következtében az akkori kormány arról beszélt, hogy hozzánk nem fog begyűrűzni az olajár-emelkedés, mi megvédjük a magyar embereket az olajár-emelkedéstől, az üzemanyagár-emelkedéstől, és ennek megfelelően elmulasztotta az alkalmazkodást. De hiába hivatkozott arra, hogy a magyar embereket védi meg, valójában a versenyképtelen szocialista nagyvállalati rendszert védte meg, azt akarta megvédeni a világpiaci változásoktól. Az eredmény ismert: rekord mértékű eladósodás és lemaradás, korszerűtlen, energiafaló iparágak maradtak meg, a mikroelektronikai forradalom pedig szinte teljes egészében kimaradt Magyarországon. [[16.40]] Most hasonló történetek vannak. Most arról szól a történet, hogy az Orbán-kormány arról beszél, hogy megvédi a kisembereket az energiaár-emelkedésektől, valójában azonban a NER-nagyvállalatokat akarja megvédeni és finanszírozni ebben a helyzetben. De ennek az lesz a következménye, hogy igen jelentős és nagymértékű eladósodás lesz a költségvetésben. Tehát hogyha jelzővel illethetjük az előttünk álló költségvetést, akkor ez a nagy eladósodás költségvetése lesz, még akkor is, ha jelentős megszorítások lesznek, és még akkor is, ha sikerül valamennyi európai uniós forrást beszerezni, pusztán azért, mert feneketlen kút az, ha a nem hatékony és versenyképtelen vállalkozásokat dotálja az állam, márpedig teljes egészében erre állt át. Nyilvánvalóan a másik fő jellemző az, hogy a nagy lemaradás költségvetése is lesz ez a ’23-as költségvetés, mert Orbánék nem a kisembereket, hanem a saját nagyvállalataikat akarják megvédeni a változásoktól, és így kimaradunk majd a negyedik ipari forradalomból, az energiaplatform változásából, tehát a fosszilis energia helyett a megújuló energiákra való átállásból. Ennek következtében újabb elvesztegetett évek jönnek majd, még akkor is egyébként, hogyha a következő egy-két esztendőben akár a GDP 3-4 vagy akár még több százalékkal is növekszik. Emlékezzünk rá, a ’70-es években is dinamikusan növekedett a GDP, miközben dinamikusan maradtunk le egyre inkább. Tehát én azt látom az előző hozzászólókhoz az ellenzéki oldalról hozzászólókhoz némiképpen csatlakozva, de egy kicsit módosítva az eddigi véleményt, hogy valóban fontos az, hogy megszorítások lesznek, mégpedig jelentős megszorítások, és ezek a megszorítások nyilván fájdalmasak lesznek, sok áldozatot fognak követelni. De sajnálatos módon az a probléma ezzel, hogy ezek az áldozatok nem fognak eredményt hozni, mert a status quo fenntartására fogják fordítani ezeket a pénzeket, és nem arra, hogy végbemenjen a felzárkózás, és hogy Magyarország egy felemelkedő pályára tudjon lépni, és ez bizony sajnos nagyon súlyos, nagyon negatív jövőképet mutat föl. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Szólásra jelentkezett Banai Péter államtitkár úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy először Mellár Tamás képviselő úr, professzor úr szavaira reagáljak! Kénytelen vagyok megismételni magamat, de olyan állítások hangzottak el, amelyek miatt úgy éreztem, hogy ismét el kell hangozzon néhány állítás, amiről a mai napon már szó volt. Az első dolog az, hogy ez a költségvetésitörvény-javaslat vajon tartalmaze megszorítást vagy sem. Itt nemcsak játék a szavakkal, amikor azt mondjuk, hogy a polgári kormányzat nem alkalmaz megszorítást, hanem gazdaságpolitikai különbségtételt teszünk azon intézkedések között, amelyek egy más, 2010 előtti gazdaságpolitikához tartoznak, amelyek az akkori válaszok voltak a nehézségekre, és a 2010 után követett gazdaságpolitikai válaszok, amelyek pedig egy teljesen más filozófia szerint jelennek meg az önök előtt lévő költségvetésitörvény-javaslatban. Miért mondom ezt, hogy nem csak játék a szavakkal? Megszorításnak azokat a lépéseket hívjuk, amikor a kormányzat a belső kereslet visszafogására ösztönzi a szereplőket, például azzal, hogy nyugdíjakat, béreket von el, és ezáltal ez a belső megszorítás jövedelemcsökkenéssel jár, és a gazdasági teljesítmény visszaesésével járhat. De a professzor úr pontosan tudja, hogy 2010 előtt ez volt a helyzet. Én nem akarok mindig a múltra mutatni [[Dr. Mellár Tamás közbeszól.]] , de, professzor úr, pontosan tudjuk, hogy a 2008-09-es válságban ezek az intézkedések, amelyek megszorítással jellemezhetők, súlyosbították a válságot. Nem véletlen, hogy akkor a magyar gazdaság visszaesése nagyobb volt, mint az európai uniós átlag. Azt is tudjuk, hogy ilyen eszközökkel a kormányzat nem élt, például a Covid okozta válság idején a magyar gazdaság teljesítménye meghaladta az európai uniós átlagot. Amit önök megszorításnak hívnak, arra mi azt mondjuk, hogy egy olyan igazságos teherviselést tartalmaz a törvényjavaslat, amely olyan szektorokat von be a korábbiakhoz képest nagyobb mértékben a kiadások finanszírozásába, amely szektorokban többletbevétel keletkezett, és meggyőződésünk, hogy ezen többletbevételeknek a költségvetésbe való becsatornázása nem fog kereslet-visszaesést eredményezni. Miért? Azért, mert szektorokról beszélünk. A bankszektor és az energetikai szektor olyan szektorok, ahol kimutathatóan többletjövedelem, többletadóalap keletkezik. Ennek a többletadóalapnak egy részét kell hogy befizessék a központi költségvetésbe 2022-ben és ’23-ban. Honnan származik még többletbevétel? Nem megszorításokból, hanem abból, hogy a foglalkoztatottak száma most egymillióval magasabb, mint 2010-ben, és abból, hogy a jövedelmek messze az infláció fölött növekedtek az elmúlt években is, és számításaink, az eddigi tényszámok alapján ez így lesz az idei évben és reményeink szerint 2023-ban is. Ha pedig a lakosság jövedelme növekszik, akkor többet tud fogyasztani, többet tud beruházni is, és ebből a költségvetésnek többletbevétele keletkezik. Tehát ezért, ismétlem, a „megszorítás” szóval nem tudok egyetérteni. Ami a költségvetés benyújtásának az időpontjára vonatkozik, hogyha a képviselő úr úgy fogalmaz, hogy egy háborús környezetben a korábbiakhoz képest nagyobb a bizonytalanság, akkor azzal egyetértek. De akkor beszéljünk erről, hogy minden költségvetést bizonytalanság övez! Azért itt két dolgot engedjen meg, képviselő úr! Pont a magyar tapasztalat mutatja azt az elmúlt 20-30 évből, hogy egy költségvetésnek a tarthatóságát elsődlegesen nem az határozta meg, hogy az Országgyűlés mikor döntött róla. Megint kérem a képviselő urat, hogy nézze meg a 2010 előtti kormányzatnak a költségvetési dokumentumait, az abban szereplő terveket, majd utána mi történt a valóságban. Tehát láttunk olyan költségvetéseket, amelyekről december végén szavazott az Országgyűlés, és aztán a végrehajtás valami totálisan más volt. Tehát az első dolog, amit rögzíteni szeretnék, az, hogy önmagában a törvényjavaslat elfogadásának az időpontja nem határozza meg azt, hogy az a költségvetés megalapozott vagy sem. A másik dolog, amit mondani szeretnék, az, hogy igen, egyetértek a professzor úrral abban, hogy a korábbi elfogadásnak van bizonytalansági faktora nyilván fél évvel később fél évvel több információ állhat rendelkezésünkre a gazdaságpolitikai prognózisok összeállításakor. De a korai költségvetésnek van előnye is. Nemcsak a kormánypárti, de az ellenzéki képviselők is elfogadják azt, hogy igazodási pontot jelent egy változó világban a vállalkozások számára az, hogyha tudják, hogy milyen adórendszerrel kell hogy szembesüljünk, és a kockázatokat pedig tartalékokkal ki lehet küszöbölni. A jövő évi költségvetésitörvény-javaslatban is 170 milliárd forint, az ideihez képest 25 milliárd forinttal nagyobb összeg szerepel az előre nem látható kiadások finanszírozására. A képviselő úr úgy fogalmazott, hogy nem tudjuk, hogy milyen tényadatok voltak. Tudjuk, hogy milyen 2021-es tényadatok vannak akár gazdasági növekedés, akár hiány, akár államadósság tekintetében, az Eurostat honlapján is megtekinthetők ezek, hogy ne hazai információs forrást említsek. Ami a költségvetés átláthatóságát illeti, a képviselő úr úgy fogalmazott, hogy Fekete-Afrika szintjén vagyunk. Én mindenkitől kérem, hogy mutassa meg azt az objektív dokumentumot, amely ezt az átláthatatlanságot mutatja. [[Dr. Mellár Tamás: Open Budget Survey!]] Open Budget Survey, köszönöm szépen. Képviselő Úr! Tudjae, hogy ki állítja össze, és mondjuk, az Európai Unió hány tagállama vesz részt ebben? [[Dr. Mellár Tamás: Tudom!]] Akkor a képviselő úr pontosan tudja azt mondta, hogy tudja , hogy az Európai Unió országainak egy jelentős része ebben nem szerepel, és a képviselő úr akkor valószínűleg tudja, hogy országonként egy szervezet ad adatot az adott országnak a költségvetési számairól, az ő szubjektuma erősen meghatározza, hogy milyen véleményt formál erről a költségvetésről. Ma már említettem egy példát, a magyarországi szervezet azt mondja, hogy Magyarországon nincsen féléves jelentés a költségvetés állapotáról havi jelentés van. Tehát sokkal részletesebben, sokkal gyakrabban adunk számot arról, hogy a központi költségvetés hogyan néz ki, mint egyébként a minta a féléves jelentés volt. Ha úgy tetszik, egy évben nem egy ilyen féléves jelentést adunk, hanem havonta adunk, 12 darab jelentést. Ez a szervezet azt mondja, hogy Magyarországon nincsen olyan könnyen átlátható, grafikus megjelenítése a költségvetési terveknek, amely a polgárok számára bemutatja, hogy a kiadásokat, bevételeket milyen fő célokra költjük el. [[16.50]] Pont az ő javaslatukra készült egy polgárok költségvetése, ami évek óta a tisztelt Országgyűlés elé kerül, grafikus módon, diagramokon mutatjuk be, hogy az állami kiadások, bevételek hogyan néznek ki. Ez valamiért az ő ízlésük szerint nem megfelelő. És miért nem megfelelő? Azért, mert kérem professzor urat, képviselő urat, nézze meg a Magyarországról adatot szolgáltató szervezet honlapját, egyértelműen ki fog derülni, hogy kiktől kap megbízást, milyen hozzáállású, milyen értékrendű ez a szervezet. Meggyőződésem, hogy ha egy más szervezetet kérnének meg arra, hogy értékelje a magyarországi számokat, akkor valami teljesen más eredményt, teljesen más adatsort adnának ki. A jóléti kiadások alacsonyabbak, mint kellenének. Nem akarom elismételni, de messze az infláció fölötti kiadásnövelést látunk akár az egészségügyben, akár az oktatási területen. Én nem azt mondom, hogy ne lenne helye még pluszforrásoknak, csak tényszerűen azt szeretném rögzíteni, hogy az említett területeken a kiadások nőnek. És tényszerűen azt szeretném rögzíteni, hogy a jóléti kiadásokon belül a munkanélküliséggel kapcsolatos ellátások, igen, jelentősen csökkentek. Ha összehasonlítjuk a 2010 előtti számokat, akkor pontosan tudjuk, hogy ez döntően annak köszönhető, hogy a munkanélküliségi ráta most jóval alacsonyabb, mint bő egy évtizeddel ezelőtt volt, ha pontosan tudjuk, hogy hál’ istennek, talán a munkaerőpiacon nagyobb probléma a képzett munkaerő rendelkezésre állása, mint a munkanélküliség, és hál’ istennek, az ehhez kapcsolódó kiadások csökkennek. Én nem örülök annak, amikor egy ország jóléti kiadása azért növekszik, mert növekszik a munkanélküliség. Hát, láttunk erre számos példát, tehát én azt kérem, hogy amikor egy-egy átfogó kiadásról beszélünk például jóléti kiadásokról , akkor nézzük meg részletesen, hogy azok a kiadások hogyan alakulnak. Képviselő úr a jóléti kiadásoknál azt mondta, ehhez kapcsolódóan mondta, hogy az inflációt alulbecsüljük, alulbecsüli a kormány. A jövő évi 5,2 százalékos prognózis a jegybank prognózisával egyezik meg, majd ehhez kapcsolódóan a képviselő úr úgy mondta, hogy ha az infláció magasabb lesz, akkor annak az árát a szegények fizetik meg. Majd ezt követően úgy fogalmazott a képviselő úr, hogy a változó világban nem változtat a kormányzat semmit, tehát csak az átevickélés ezt a szót használta, hogyha jól írtam föl a kormányzat célja. És az átevickélés egyik módjának vagy módjaként említette a két alapot, azt a két alapot, ami a jövő évi költségvetési törvényben szerepel: a Rezsivédelmi Alap és a Honvédelmi Alap. Miért mondom ezt így? Mert, képviselő úr, ha az infláció növekedése miatt aggódik, és attól aggódik, hogy a szegények fizetik ezt majd meg, a nagyobb inflációt, akkor ön kifejezetten támogathatja a Rezsivédelmi Alapot, ön kifejezetten támogathatja azt, hogy a kormány célja, hogy a rezsiárak fixen maradjanak, alacsonyan maradjanak, európai uniós szinten a legalacsonyabbak maradjanak. Ha tehát ön, ismétlem, a szegények pozíciója miatt aggódik, akkor ezt az elemét a költségvetésitörvény-javaslatnak határozottan kell hogy támogassa. És ön azt is tudja, hogy a háztartások fogyasztásán belül például a nyugdíjasoknak vagy a szegényebb rétegeknek a fogyasztási kosarában a rezsijellegű kiadások nagyobb súlyt képviselnek, mint az átlagé. [[Dr. Mellár Tamás közbeszól.]] És, képviselő úr, engedje meg, hogy arra is fölhívjam a figyelmét, hogy amikor ön leszakadásról beszél, nagy lemaradás költségvetéséről beszél, és arról beszél, hogy az alacsonyabb jövedelmű rétegek jövedelme hogyan alakul, akkor felhívjam a figyelmét arra, hogy az elmúlt években, 2013-tól a nettó bérek változása messze meghaladta az infláció alakulását. És arra is fölhívom a figyelmét, hogy az átlagbérek változását pedig meghaladta az alacsonyabb keresetű rétegek jövedelemnövekedése. Hogy csak emlékeztessek arra: az idei évben 20 százalékos minimálbér- és garantáltbérminimum-emelés volt. És pontosan emlékszik képviselő úr arra, hogy a 2016-os háromoldalú, ha úgy tetszik, történelmi megállapodás keretében a kormány a munkavállalók és a munkaadók megállapodása keretében évekig az alacsony jövedelműek keresete nagyobb mértékben növekedett, mint az átlagbérek. Ebben a szellemben készült a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat is. A foglalkoztatási szintet és a bérek emelkedését meg szeretnénk védeni. És végül, a nagy eladósodás költségvetése. Képviselő úr, Eurostat-számokat hadd említsek, és tényszerű hadd legyek! Ha kicsit hosszabb időtávra nézünk, akkor elmondhatjuk, hogy 2002 és 2010 között minden egyes évben a GDP-arányos magyar adósságráta növekedett. 2011-től 2019-ig minden egyes évben ez az adósságráta csökkent. A Covidra válaszul: én pontosan emlékszem a képviselő úr akkori hozzászólására, amikor azt ösztönözte, hogy az állam anticiklikus módon járjon el, növelje a hiányt, növelje az adósságot. Igen, a magyar költségvetés volt abban a helyzetben, és volt az a bizalom a befektetők részéről, amelynek keretében adócsökkentésekkel, pluszkiadásokkal tudtunk reagálni a Covid-válság miatti kereslet-visszaesésre. Ezzel tudtuk megőrizni a munkahelyek számát magas szinten, és 2020-ban is növekedtek a nettó jövedelmek. Ennek a következménye természetesen az adósságráta megugrása volt. Arra mindenkit emlékeztetnék, hogy a magyar adósságráta pont az Európai Unió átlagos adósságráta-növekedésével egyező módon emelkedett, majd 2021-ben már ez az adósságráta csökkent. Reményeink szerint ez ’22-ben is fennmarad és ’23-ban is, tehát amikor a képviselő úr arról beszél, hogy fontos az adósságráta csökkentése, akkor, azt gondolom, hogy egyetértünk, ebben a szellemben készült a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat, és ezt a politikát szerintem érdemes követnünk, nemcsak azért, mert az Alaptörvény ezt kötelezővé teszi számunkra, hanem azért is, mert jelenleg drágább minden országban az adósság finanszírozása, mint volt az néhány hónappal ezelőtt. És végül engedjék meg, hogy csak nagyon röviden reagáljak Hiller István képviselő úr felszólalására! Ha szabad, hadd köszönjem meg azt a higgadt stílust, ahogy miniszter úr hozzászólt a költségvetéshez. Hadd köszönjem meg, hogy olyan véleményt is mondott, amely szerint oktatási területen jelentős források állnak rendelkezésre. Igaz ez a közoktatásra, igaz ez a felsőoktatásra is. A felsőoktatásnál, megjegyzem, hogy kétszer 15 százalékos béremelés 2021-ben és ’22-ben mind a modellváltó, mind az állami fenntartásban maradó intézmények munkavállalóinál megvalósult. Kétségtelen tény, hogy a modellváltásról döntött intézmények részére biztosított pluszforrás még lehetőséget adott arra is, hogy az említett, kétszer 15 százalékos, mindenkire vonatkozó béremelésen felül az intézményekben többletbér kerüljön biztosításra. A lényeg tehát: köszönöm azt, hogy ön is elismeri, hogy érdemi források állnak rendelkezésre mind a közoktatás, mind a felsőoktatás területén. Abban egyetértek a képviselő úrral, miniszter úrral, hogy a számok a keretet adják arra, hogy egy-egy területen előrébb lépjünk, és én sohasem vitatkoztam azzal, hogy a költségvetési források rendelkezésre állása egy elem ahhoz, hogy a szolgáltatási színvonal növekedjen. Ez természetesen igaz nemcsak a közoktatás, felsőoktatás, hanem az egészségügy területére is. Ezen dolgozunk, és abban bízom, hogy mondjuk, a szolgáltatási szint bővülése, ha már az egészségügyet említettem, lehetővé válik azzal, hogy a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatban a háború ellenére, a viszontagságok ellenére az orvosok bére növekedni fog. Utoljára pedig, ha bért említek, akkor képviselő úr azt említette, hogy kérdéses, vajon miért pont a pedagógusbéreket kívánja a kormányzat uniós forrásból finanszírozni. Ugye, egyrészről az a filozófiánk, hogy közpénzek vannak, Magyarországnak jutó európai uniós források vannak, és egyéb, ha úgy tetszik, hazai bevétellel bíró közpénzkiadások vannak. De ez mind olyan közpénz, amely Magyarországot illeti meg, legyen szó akár olyan európai uniós forrásokról, amelyekről már korábban a Tanács és az Európai Parlament döntött, akár más forrásokról. Hogyha az Európai Bizottság kifejezetten nyitott arra, hogy pedagógusbéreket finanszírozzon, akkor miért ne tegyük ezt meg? Természetesen azt követően, hogy az erre rendelkezésre álló európai uniós forrás kifut, utána a kormány azt vállalja, az a szándékunk, ennek a kormánynak az volt a szándéka, hogy a béreket megőrizze, akármilyen probléma történik. Tehát a kormányzati szándék hosszú távon az, hogy a bérek színvonalát megtartsuk. Ismétlem: megszorításokban, bérek csökkentésében a jövőben sem gondolkodunk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Az első felszólalói kör végére értünk. Kétperces felszólalások jönnek. Megadom a szót Barkóczi Balázsnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Hát, az ön szájából most, az elmúlt percekben annyiszor elhangzott a „2010 előtt” szóösszetétel, hogy én őszintén megsajnáltam önt, hogy a Pénzügyminisztérium akkori alkalmazottjaként még azt a gazdaságpolitikát kellett támogatnia. A „2010 előtt”-nél többször már csak a „magyar érdek” szóösszetétel hangzott el itt a kormánypárti képviselők szájából, és ha már szóba került az oktatás Hiller képviselőtársunk által, illetve államtitkár úr, ön is utalt rá, akkor én hadd hozzak két adatot csak az oktatásból, ami nekem ugyanúgy szívügyem, lévén, hogy 12 évet töltöttem el pedagógusként. [[17.00]] Az egyik adat az, és ez a bérrendezésre vonatkozik, hogy ma egy kezdő pedagógus bére körülbelül 14 éven keresztül változatlan maradhat, ugyanis egy kezdő pedagógusnak 16 300 forinttal kellene kiegészíteni minden hónapban a fizetését, hogy egyáltalán elérje a garantált bérminimumot. A másik pedig az az adat, hogy tavaly a 18-24 éves korosztályban 12,1 százalékuk nem rendelkezett középfokú végzettséggel, vagyis őket korai iskolaelhagyóknak tekinthetjük. Jelzem, hogy az elmúlt 20 évben ez a szám egyszer volt alacsonyabb, 2004-2009 között; talán önök is emlékeznek rá, hogy akkor a miniszterelnököt Gyurcsány Ferencnek hívták. Ehhez képest mit látunk a mostani költségvetés-tervezetben? Önök 11 százalékkal többet költenek az állami bürokráciára, míg csak a GDP 3,4 százalékát költik az oktatásra, messze elmaradva az uniós átlagtól. Mit fog mindez eredményezni? A magyar gyerekek ismét versenyhátrányba kerülnek, pedagógusok tömegei fogják elhagyni az oktatást. Hogyha önök szerint ez a magyar érdek, akkor gratulálok! Köszönöm szépen a szót. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Folytatnánk az előre bejelentett felszólalókkal. Megadom a szót Szászfalvi Lászlónak, a KDNP részéről. Parancsoljon, képviselő úr! (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A költségvetési törvény mindig világosan megmutatja, hogy egy kormány, illetve a kormánypártok mennyire gondolják komolyan azt, amit mondanak, amit képviselnek, hiszen a költségvetés keretet, pénzügyi-gazdasági keretet ad az értékeinknek. Prioritást állít fel, hogy melyek azok a területek, amelyeket az adott időszakban a lehetőségek között az ország és a nemzet érdekében fontosnak, illetve még fontosabbnak lát, azaz a gyakorlatban a mindennapi életben ebben a keretben biztosítja az ország és a nemzet fennmaradását, megóvását, illetve működését és fejlődését. A T/152. számon előterjesztett, Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat nagyon nehéz időben, a pandémia után és az orosz-ukrán háború, a háborús infláció és a gazdasági válság kihívásai közepette kívánja betölteni ezt a szerepet, pénzügyi-gazdasági keretet adni a jövő évben, ilyen gazdasági és nemzetközi helyzetben is az értékeink, eredményeink megvédésére; fenntartani az ország működőképességét, és megvédeni a magyar társadalmat és családokat a válság káros, beláthatatlan hatásaitól. Ezért a 2023-as költségvetés a rezsivédelem és a honvédelem költségvetése; ez a költségvetés megvédi ezen túl a családtámogatásokat és a nyugdíjakat, valamint a munkahelyeket is. Az említett háborús infláció és gazdasági válság közepette is pénzügyi stabilitást fog jelenteni az ország számára. Tisztelt Ház! A KDNP a családok pártja, ezért számunkra létkérdés, hogy a családok, a nyugdíjas, idős emberek számára továbbra is biztosítsuk a költségvetés keretein keresztül is a mindennapi élet kiszámíthatóságát és biztonságát. Ám ezen túlmenően a KDNP nemcsak a családok pártja, hanem a közösségek pártja is. Nem működhet egy ország, egy nemzet a családok mellett az élő közösségek nélkül sem. Ezért tartottuk létkérdésnek az előző időszakban is a családok mellett a közösségek segítését és kiszámítható költségvetési támogatását is. Ezek azok a közösségek, amelyek társadalomból nemzetet formálnak, az életnek értelmet és önazonosságot adnak, és amelyek az országot hazává teszik az állampolgárok számára. Ilyen közösségek a határon túli magyar külhoni nemzeti közösségeink, az egyházaink és a Magyarországon élő nemzetiségek. A most tárgyalt jövő évi költségvetésitörvény-javaslat ezen közösségek számára továbbra is megteremti a biztonságos gazdálkodás lehetőségét, a nehéz külső gazdasági körülmények ellenére továbbra is fenntartja a működés és a fejlődés kiszámítható tervezését és a munkájuk, tevékenységeik, szolgálatuk pénzügyi alapjait. Éppen ezért a KDNP országgyűlési képviselőcsoportja támogatni fogja a T/152. számon előterjesztett, a 2023. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslatot. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy most ezekről a területekről egy kicsit részletesebben is beszéljek, először a nemzetpolitika területéről. A 2023. évi költségvetési tervezet tanúsítja, bizonyítja azt, hogy Magyarország semmilyen körülmények között nem engedi el a külhoni magyar közösségek kezét. Megmutatja azt, hogy ahogyan a járványhelyzetben, úgy jelenleg, az orosz-ukrán háborús konfliktus okozta helyzetben is folyamatos és folyamatos lesz a határon túli magyarság támogatása. Nagyon fontos kiemelni, hogy a törvényjavaslat tartalmazza a rendkívül nehéz helyzetben lévő kárpátaljai magyar közösség intézményeinek, szervezeteinek működéséhez, illetve tevékenységük megvalósításához szükséges forrásokat. Ezek az intézmények és szervezeteik a jelenlegi háborús helyzetben az alapfeladatukon túl humanitárius feladatokat is ellátnak a Kárpátaljára érkezett ukrajnai menekültek támogatásában, elszállásolásában, étkeztetésében, illetve egyéb formában történő támogatásukban. Az Ukrajnából, illetve Kárpátaljáról Magyarországra, valamint a belső-ukrajnai területekről Kárpátaljára érkezett menekültek közvetlen támogatása mellett tehát így közvetett módon is hozzájárulunk ahhoz, hogy akiknek a háborús helyzet miatt kellett elhagyni otthonukat, megkapják, megkaphassák a szükséges segítséget. Potápi Árpád államtitkár úr éppen tegnap jelentette be, hogy a kárpátaljai magyarság támogatására kárpátaljai szociális programcsomagot hirdet, amelynek célja az, hogy a rendkívül nehéz helyzet ellenére se kelljen elhagynia a szülőföldjét a kárpátaljai magyarságnak. Tisztelt Ház! Az elindított és évek óta folyamatosan működtetett nemzetpolitikai programok további működését a törvényjavaslat biztosítja, így a Határtalanul! programét is, amely már több mint 500 ezer magyarországi diák külhoni tanulmányútját biztosította. Megvalósulhatnak a járványhelyzet miatt szünetre kényszerült Kőrösi Csoma Sándor- és Petőfi Sándor-program új szakaszai is. A diaszpóra- és szórványközösségek az ösztöndíjasok segítségével az elmúlt években számos új tevékenységet, rendezvényt, programot tudtak megvalósítani. Folytatódhat a nemzetpolitikai szempontból kiemelt feladatot ellátó külhoni magyar intézmények és szervezetek működésének és tevékenységének folyamatosságot biztosító „Nemzeti jelentőségű intézmények” program, valamint a működéseik, fejlesztéseik, eszközbeszerzéseik és rendezvényeik, programjaik megvalósításához szükséges pályázati forrásokat biztosító „Nemzeti újrakezdés” program is. A programok keretében évente több ezer külhoni magyar közösség, szervezet részesülhet támogatásban. A költségvetés-tervezetben az egyes ágazatok külhoni magyarságot érintő támogatásai is biztosítva vannak. Folytatódhat az egységes Kárpát-medencei tér építése a köz- és a felsőoktatás, az ifjúság, a kultúra, az egyházak, az agrárium, a turizmus és az örökségvédelem területén is. Megvalósulhat többek között a Külgazdasági és Külügyminisztérium felügyeletével 2021-ben első alkalommal megvalósított Diaszpóra felsőoktatási ösztöndíjprogram, de további fejlesztések valósulhatnak meg a már évek óta nagyszerűen működő Kárpát-medencei gazdaságfejlesztési program további működésével és annak keretében. Az Agrárminisztérium felügyeletével tovább folytatódik a Kárpát-medencei falugazdász-hálózat építése. Tehát a Miniszterelnökség, az Agrárminisztérium, a Belügyminisztérium, a Technológiai és Ipari Minisztérium, valamint a Külgazdasági és Külügyminisztérium, a Kulturális és Innovációs Minisztérium, a Magyar Tudományos Akadémia, a Magyar Művészeti Akadémia, illetve a Bethlen Gábor Alap összességében több mint 53,1 milliárd forintból tud gazdálkodni a következő esztendőben, amelyről így tehát nyugodt szívvel mondhatjuk azt, hogy nemcsak az ország költségvetése, hanem az egész magyar nemzet költségvetése is lesz. [[17.10]] Másodszor, hadd beszéljek még az egyházpolitika területéről. A 2011-es népszámlálás szerint Magyarországon az emberek több mint 55 százaléka valamilyen egyházhoz, többnyire a történelmi keresztény egyházak valamelyikéhez tartozónak vallja magát. 2010 óta több mint a duplájára emelkedett az egyházi fenntartású köznevelési intézményekbe, illetve szakképző intézményekbe járók száma, amely ma már több mint 240 ezer fő. A szociális és gyermekvédelmi ellátások terén az egyházi jelenlét jelentősen emelkedett. A szociális szakellátások területén 15,1 százalékról 25 százalékra, a gyermekvédelmi szakellátások területén 6,5 százalékról 72 százalékra nőttek. Az elmúlt 12 évben Magyarországon és a Kárpát-medence magyarlakta területein több mint 3 ezer templom újult meg, és közel 200 új templom épülhetett meg magyar kormányzati támogatással. A kormány 2021-ben meghirdette a 25,7 milliárd forint keretösszegű magyar templomfelújítási programot, amelynek természetesen a következő esztendőben is lesz költségvetési hatása. Ennek keretében 1800 már megkezdett projekt fejeződhet be, illetve indulhatnak el új projektek. Az egyházi személyek jövedelempótlékára szánt forrás keretösszege tovább emelkedik, amely így a tavalyi szinthez képest közel a háromszorosára nő, ennek az elosztásáról, a konkrét egy főre jutó összegről az egyházak saját hatáskörben dönthetnek. A külhonban magyar nyelven szolgálatot teljesítő egyházi személyek kiegészítő támogatása tekintetében a korábbi tendenciát folytatva itt is nagyobb összegű keret fog rendelkezésre állni. A hittanoktatási támogatások 2021. szeptembertől emelkedtek, 2022-től összesen évi 5 milliárd forint kiegészítő forrás áll ehhez rendelkezésre. 2022-ben az egyházi iskolai hittanoktatáshoz átlagbéralapú támogatás további 6 milliárd forint keretösszeggel került bevezetésre. Ezzel összesen 17,9 milliárd forint keretösszeg áll majd rendelkezésre a kötelező és fakultatív hittanoktatásra. Összesen, mondhatjuk azt, hogy az elmúlt három esztendőben 20 százalékos növekedés mutatkozik a költségvetési törvények szerinti eredeti előirányzattal számolva. Nyilvánvalóan évek közben a költségvetésben módosítások is történtek, ami egyelőre a következő évben még természetesen nem látható. Tisztelt Képviselőtársaim! Végül a nemzetiségpolitika területéről szeretnék néhány gondolatot megemlíteni. Magyarországon 13 őshonos nemzetiség él: bolgárok, görögök, horvátok, lengyelek, németek, örmények, romák, románok, ruszinok, szerbek, szlovákok, szlovének és ukránok. A 2001-es népszámláláshoz képest másfélszeresére nőtt a nemzetiségi identitásukat megvallók száma és lakosságon belüli aránya. 2011-ben 644 524 fő, vagyis a lakosság majd 6,5 százaléka fejezte ki valamelyik nemzetiséghez való tartozását. Magyarország nemzetiségi politikája európai szinten is példaértékű; 2010 óta soha nem látott mértékben nőtt a hazánkban élő őshonos nemzetiségek támogatása. 2022-ben a támogatás mértéke már a 12 évvel korábbi összeg hatszorosára nőtt. A nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott iskolák száma mintegy nyolcszorosára emelkedett: míg 2010-ben 12, a 2021/22-es tanévben már 100 ilyen intézmény működött Magyarországon, ezekben több mint 18 ezer diák tanul. A nemzetiségi pályázatok keretösszege 2022-ben 1,6 milliárd forintra emelkedett. 2010 óta folyamatosan újulnak meg valamennyi őshonos nemzetiségünk óvodái, iskolái, kulturális és közösségi intézményei. 2020-tól kezdődően tettük közzé a nemzetiségek beruházási, felújítási és karbantartási tevékenységeinek költségvetési támogatására vonatkozó egyedi kérelem benyújtására irányuló felhívást. Eddig összesen 761 projekt támogatása valósult meg, és ezek folytatódnak a következő esztendőben is. A nemzetiségi oktatást-nevelést végző pedagógusok nemzetiségi pótléka az elmúlt években folyamatosan emelkedett. Ennek mértéke 2020-tól már 40 százalékra emelkedett, emellett a pótlék differenciálására jogosultak köre is kiterjesztésre került, ami szintén folytatódik a következő esztendőben. 2019-től nemzetiségióvodapedagógusi ösztöndíjprogramot vezetett be a kormány, a 2020/21-es tanévtől minden nemzetiségipedagógus-hallgatóra kibővítettük ezt, eddig összesen 920 millió forint kormányzati támogatásnak a biztosításával. A nemzetiségi tanulmányi ösztöndíj esetében 2021 szeptemberétől kibővült az ösztöndíjasok létszáma, középfokú iskolánként a korábbi négy tanuló helyett akár 12 tanuló is részesülhet ilyen ösztöndíjban. 2011-21 között hét nemzetiség összesen 272 tanulója részesült összesen több mint 238 millió forint értékű ösztöndíjban. Végül érdemes megemlíteni, hogy a magyarországi nemzetiségek bevonásával határokon átívelő, illetve anyaországokkal közös projektek is megvalósulnak, ezek természetesen tovább erősítik a kapcsolatokat nemzetiségeink anyaországaival. Tisztelt Képviselőtársaim! A nemzetiségi célokat szolgáló költségvetési keretek az elmúlt esztendőkben 112 százalékkal emelkedtek, ami azt jelzi, hogy ezen a területen egy komoly fejlődés van. Az elkövetkezendő esztendőben ezt tovább szeretnénk folytatni. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk álló, emberileg kiszámíthatatlan bizonytalanságok között a jövő évi költségvetés tervezete a családjaink, az időseink és a közösségeink számára is kiszámíthatóságot és biztonságot igyekszik teremteni. Megvédjük a külhoni nemzeti közösségeinket, egyházainkat és a Magyarországon élő nemzetiségi közösségeinket. A költségvetés pénzügyi keretei közepette is megóvjuk az általuk képviselt értékeket, és támogatjuk működésüket és fejlődésüket. A Kereszténydemokrata Néppárt országgyűlési képviselőcsoportja éppen ezért támogatja a jövő évi költségvetés tervezetét, és azt elfogadásra javasolja a többi frakció számára is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kálmán Olga képviselő asszonynak, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt fideszes Képviselők! Önök 12 éve arra hivatkoznak, hogy éppen megint megmentették a magyar népet, hol ettől, hol attól. Viszont a valóság az, hogy a saját hibáikat, a gazdaságpolitikai tévedéseiket próbálják leplezni az állandó mentőakciókkal; vagy éppen az ellopott milliárdokról próbálják elterelni ezzel a figyelmet. Tudják, hogy valójában mitől mentettek meg minket az elmúlt 12 évben? Attól, hogy egy nyugodt, gyarapodó, igazságos, európai ország legyen a mi hazánk, ettől mentettek meg minket. Játszhatnak a szavakkal, manipulálhatják a valóságot, de attól még a megszorítás akkor is megszorítás marad. Nevezzük nevén a gyereket! Az önök kormányának 2023-as költségvetése a megszorítások költségvetése, az Orbán-csomag költségvetése, ami minden korábbinál több pénzt vesz ki a magyar családok zsebéből, és még többet hagy a fideszes oligarcháknál. A jövő évi költségvetés azt bizonyítja, amit a Demokratikus Koalíció már az áprilisi választások előtt tudott és jó előre jelzett: ha Orbán Viktor marad a miniszterelnök, akkor soha nem látott brutális megszorítások jönnek. Hiába tagadta akkor a Fidesz, igazunk lett. [[17.20]] Önök megint azzal jönnek, hogy jól megvédenek majd minket. Tudják, ezzel a költségvetéssel mitől védik meg az országot? A legelesettebbeket megvédik a felemelkedés esélyétől; a gyermekeinket megvédik a valós és korszerű tudást adó oktatás esélyétől; a betegeket megvédik az egészségügyi ellátástól, tehát a gyógyulástól; a vállalkozásokat a boldogulástól; a magyar családokat a megélhetéstől; a nyugdíjasokat pedig megvédik attól, hogy dönteniük kelljen, vajon élelmiszert vegyenek vagy kiváltsáke a gyógyszereiket, merthogy lassan egyikre sem futja már a nyugdíjból. Bárhogyan manipulálják a közvéleményt, tisztázzunk valamit: önök idén legalább 5-10 százalékkal csökkentették a nyugdíjat. Év elején adtak egy 5 százalékos nyugdíjemelést, majd jött a hivatalosan 10 százalékos infláció, ami persze messze elmarad a valóságtól, a nyugdíjasok által tapasztalt 15-20 százalékos drágulástól. Ez azt jelenti, hogy egy átlagos nyugdíjas pénztárcájából ma legalább kétszer annyi pénz hiányzik, mint amit önök az év elején adtak. És van egy rossz hírem: a júliusi tervezett 3,9 százalékos emelést is rég elvitte már az infláció. A Fidesz gyenge forintja megette a nyugdíjemelést, megnyalta mind a tíz ujját, majd elkezdte felfalni a maradék nyugdíjat is. De nézzük a minimálnyugdíjat! Annak 28 500 forintos összege jövőre sem változik, így 14 éve változatlan. Tudom, hogy önök és a milliárdos oligarcháik ennyi pénzért le sem hajolnának, de kérem, vegyék észre, hogy Magyarországon jelenleg közel 18 ezren ekkora összegű nyugdíjat kapnak. További csaknem 30 ezer ember él a 28 500 és 50 ezer forint közötti összegből, ami szintén megalázóan alacsony juttatás. Ez önmagában is botrány, de az alacsony minimálnyugdíj mesterségesen alacsonyan tartja mindazokat az ellátásokat is, amelyek összege a minimálnyugdíjhoz van kötve. Ilyen például az időskorúak járadéka, a gyermekfelügyeleti támogatás, az ápolási díjak vagy a közgyógyellátás. Önök tehát nemcsak a gyenge forinton vagy a nyugdíjon keresztül hajtanak végre megszorításokat az időseken, hanem számos más formában is. A nyugdíjasok talán nem lennének most akkora bajban, ha önök nem szüntetik meg a nyugdíjak svájci indexálását. Ez volt a baloldali kormányok nyugdíjszámítási módszere, ami nemcsak az inflációval emelte a nyugdíjakat, hanem hozzáigazította a bérek emelkedéséhez is. Hát, most az egyszer nyugodtan hivatkozhatnának a Gyurcsány-kormányra. A nyugdíjakat önök 12 évvel ezelőtt leválasztották a bérekről, így ma ég és föld a különbség a bérek és a nyugdíjak között. Egyes számítások szerint önök minden magyar nyugdíjastól 1 millió 200 ezer forintot vettek el ezzel az elmúlt 12 évben. Ez a pénz pedig most, ilyen élelmiszerárak mellett még jobban hiányzik. És hát az is nagyon beszédes, hogy amíg 2010 előtt a GDP 10 százalékát fordítottuk és költöttük nyugdíjakra, jövőre önök már csak a 8,3 százalékát akarják erre fordítani. Tudják, nekem fogalmam sincs, hogy akár önök vagy a miniszterelnök vagy az önök miniszterei járnake élelmiszerboltba, vagy inkább az alkalmazottakra bízzák a bevásárlást is, de kérem, tegyék meg néha, és járjanak nyitott szemmel, tényleg szívszaggató valósággal szembesülhetnének a boltokban. Ne gondolják, hogy a csirke far-hát hatósági ára minden magyar család és minden nyugdíjas gondját egy csapásra megoldotta! Ha szétnéznének a boltokban, ha beszélgetni mernének az emberekkel, akkor megtapasztalnák a valóságot. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból.]] De, a valóságot, higgyen nekem, képviselő úr! Akkor talán meglátnák azt, hogy 2022-ben Magyarországon hány kétségbeesett tekintetű ember teszi vissza a polcra az elérhetetlen árú húst vagy az elérhetetlen árú zöldséget. Emlékeztetném önöket, hogy hiába hamisít a KSH 10 százalékos inflációt a kormánynak, bizonyos élelmiszerek mára 20, 30, 40 százalékkal drágultak. 600 forint egy kiló fehér kenyér, ugyanennyiért kapunk 10 darab tojást, ennyiért kapunk egy liter napraforgóolajat és csak egy bundáskenyeret akartunk csinálni. Máris ott hagytunk 2 ezer forintot a boltban ezért a három dologért. Ha van valami, ami valóban veszélyes a nyugdíjasokra, akkor ez az, az önök gyenge forintja és az elszálló infláció. Önök felelnek a magyar történelem leggyengébb forintjáért. Még egyszer mondom: önök felelnek a magyar történelem leggyengébb forintjáért. Emlékezzenek, hányszor mondta azt Matolcsy György vagy a Magyar Nemzeti Bank bármelyik alkalmazottja, vezetője, idézem: „A jegybanknak nincs árfolyamcélja.” Hát, most látjuk is az eredményét. Ha a magyar jegybanknak nincs árfolyamcélja, az azt jelenti, hogy nem védi meg a forint értékét, és ha a magyar jegybank nem védi meg a forintot, akkor a forint elértéktelenedik. Ez sajnos ilyen egyszerű tétel is tud lenni, ezt látjuk most a gyakorlatban, és ennek önök a felelősei. A gyenge forintnak viszont van három igazi nyertese: a hazai multik, akik forintban fizetik a béreket, így évről évre olcsóbban dolgoztatják a magyarokat; a Magyar Nemzeti Bank, amelyik a forint gyengítésén keresett hasznot saját magára költi, így lettek, ugye, új ingatlanok, luxusszőnyegek meg szobrok, de talán csak Matolcsy György tudna még pontos listát adni arról, hogy mi mindent vásároltak be a mi kárunkra; és ne feledkezzünk meg a gyenge forint harmadik, igazán nagy nyerteseiről, az uniós pályázatokat nyerő fideszes vállalkozókról, hiszen az általuk ellopott pénz napról napra egyre többet ér. Önök tehát nagyon jól járnak a gyenge forinttal, ezt pedig a magyar családokkal és a nyugdíjasokkal fizettetik meg. Önök hiába mutogatnak a háborúra mint kiváltó okra, mert valójában nem sok köze van a gyenge forinthoz, nincs még egy olyan európai fizetőeszköz, amely ekkora gyengülésen lenne túl, mint a magyar forint. A lengyel zloty, a horvát kuna vagy a cseh korona, köszönik szépen, jól vannak, csak a magyar forint fekszik a földön, méghozzá önöknek köszönhetően. Tisztelt Fideszes Képviselők! Én azt gondolom, itt az idő, ha már megint meg szeretnének minket menteni, akkor kérem, tegyék is meg végre, és ne csak a kommunikációs hablatyolásukkal, hanem végre valós intézkedésekkel. Ha önöknek csak egy kicsit is fontosak az idősek, akkor megállítanák az élelmiszer-drágulást, elfogadnák például a Demokratikus Koalíció javaslatait, és nulla százalékra csökkentenék az alapvető élelmiszerek áfáját az év végéig, és utána sem emelnék vissza 5 százalék fölé. Éppen elég baj, hogy ennyire megdrágult a bevásárlás, tényleg semmi szükség nincs arra, hogy még a Fidesz is a nyugdíjasok zsebében turkáljon a kasszánál. A DK azt követeli, hogy amíg így emelkednek az árak, addig felejtsék el, hogy még meg is adóztatják az alapvető élelmiszereket. Ha egy kicsit is fontosak önöknek az idősek, akkor egyszeri minimum 100 ezer forintos támogatást adnának a nyugdíjasoknak, ahogy szintén a Demokratikus Koalíció javasolta, hogy legalább egy kevéssel enyhítenék az élelmiszer-drágulást, amit nem mellesleg önök okoztak. Emlékeztetném én is önöket azokra az időkre, amit már több képviselőtársam megtett a mai napon, amikor 2008-ban még 274 forint volt egy euró. Akkor a jelenlegi miniszterelnök még ellenzékben azt mondta, hogy a miniszterelnök-csere a megoldása a forintválságnak. Ha a 274 forintos euró forintválság volt, akkor vajon a 400 forintos eurót hogyan neveznék önök? És ha a 274 forintos euróra a miniszterelnök-csere volt a válasz, és abban látták a megoldást, akkor most a 400 forintos eurónál kit és mit kellene önök szerint lecserélni? Hát, nem árulok zsákbamacskát, véleményem szerint az egész kormányt. Tudom, perceken belül önök arra fognak hivatkozni, hogy önöket április 3-án megválasztotta a szavazók többsége. Ez igaz, csak éppen elfelejtették nekik megmondani, hogy készüljön minden magyar család apraja-nagyja, minden nyugdíjas, mert április után brutális megszorító csomaggal ajándékozza meg őket Orbán Viktor. Láthatóan nehéz beismerni azt, hogy nem mondtak igazat. Láthatóan nehéz beismerni, hogy elhibázott a gazdaságpolitikájuk és elhibázott a jövő évi költségvetés-tervezetük, amivel még talán menthetnék a lassan menthetetlent. De, tudják, egy törvényes kormány ezt beismerné. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]] [[17.30]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Simon Róbert Balázs képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés Kulturális bizottságának alelnökeként két területet fogok érinteni a felszólalásomban: az egyik a sport, a másik pedig az innováció. Ha már a sportnál tartunk, akkor mindannyian tudjuk, hogy zajlik a XIX. FINA vizes-világbajnokság itt Budapesten, és ehhez két gondolatot szeretnék hozzáfűzni. Az első az, hogy mindössze négy hónap alatt készültek fel a szervezők a világ egyik legnagyobb nemzetközi sporteseményének megrendezésére, és úgy tűnik, hogy ez kiválóan sikerült. Tehát elsősorban akkor gratulálok a szervezőknek, és természetesen a magyar sportolóknak, hiszen Milák Kristóf tegnap világcsúccsal világbajnoki címet szerzett. Úgyhogy hajrá, magyarok, hajrá, magyar sportolók! Sport, ahogy említettem, versenysport és szakmai feladatok támogatása. 2023-ban továbbra is kiemelt cél a hazai sport versenyképességének megtartása, illetve javítása. Ennek érdekében az olimpiai eseményeken történő részvétel támogatása 900 millió forinttal, a nem olimpiai sportágak versenysportjának szakmai és működési támogatása 224 millió forinttal, az utánpótlásedzők helyzetének javítása érdekében ösztönző programok indításának, a meglévők megerősítésének, kiterjesztésének támogatása pedig 173 millió forinttal növekedik 2023-ban; az idei évhez viszonyítva ez összességében mintegy 1,3 milliárd forint. Magyarország Kormánya prioritásként kezeli, hogy minél több kiemelt jelentőségű nemzetközi sporteseménynek legyen házigazdája Magyarország. 2023-ban változatlanul az a cél, hogy a hazai rendezésű nemzetközi sportesemények minőségi lebonyolításával tovább erősítsük sportdiplomáciai szerepünket, biztosítsuk versenyzőink számára a hazai környezetben történő nemzetközi tapasztalatszerzést. Többek között a következő kiemelt jelentőségű események kerülnek támogatásra: a 2023. évi atlétikai világbajnokság 19 milliárd forinttal, a 2023. évi karate-világbajnokság 2 milliárd forinttal, a 2024. évi sakkolimpia is FIDE-kongresszus 1,4 milliárd forinttal, a 2023. évi Gyulai István Memorial atlétikai magyar nagydíj 835 millió forinttal, a 2023. évi Tour de Hongrie kerékpáros körverseny 300 millió forinttal és a 2024. évi Európai Egyetemi Játékok 132 millió forinttal. Sportesemények, sportszakmai tevékenységek, sportteljesítmények elismerése 2023-ban. Az olimpiai járadék a Központi Statisztikai Hivatal által számított országos szintű bruttó nominál átlagkeresethez viszonyítva került kiszámításra, ez indokolja az idei év keretéhez képest a 725,6 millió forintos forrásnövekedést. A sportlétesítmények elismerésére az idei évi bázishoz képest 350 millió forinttal, a 2022. évi téli olimpiai jutalomra elkülönített összeggel csökkentett összegű forráskeret kerül biztosításra. Sportágfejlesztés. Melyik a 16 kiemelt sportág? Asztalitenisz, atlétika, birkózás, evezés, cselgáncs, kajak-kenu, kerékpár, ökölvívás, korcsolyasport, öttusa, röplabda, sportlövészet, tenisz, torna, úszás és vívás. A 16 kiemelt sportág sportágfejlesztési feladatainak támogatására több mint 8,5 milliárd forintot, a 23 felzárkóztatási sportág sportágfejlesztési feladatainak támogatására 582 millió forintot, a feltörekvő sportágak tehetséggondozó programja keretében 20 sportág részére 140 millió forintot biztosít a költségvetés. 2023-ban kiemelt cél, hogy a megkezdett szakmai munka folytatása, az elért eredmények fenntartása és a 2024. évi olimpiára történő felkészülés zavartalan biztosítása érdekében, az idei évi forráskeretet alapul véve, megnövelt mértékű támogatást kapjanak az imént általam említett sportágak. A kiemelt sportágak sportteljesítmény-fejlesztési elképzeléseinek támogatási programja keretében 2013 és 2022 között állami támogatásból megvalósult projektek száma 966 darab, a folyamatban lévő projektek száma pedig 256 darab. Nyilván itt az a cél, hogy ezeket legkésőbb 2023 első félévében le tudjuk zárni. A 2023. évben is folytatódik a Magyar Úszó Szövetség által kidolgozott „Minden gyermek tanuljon meg úszni!” program. Ez a program tavaly indult el 20 városban, mintegy 12 ezer óvodai nagycsoportos és kisiskolás korú gyermek bevonásával; ahogy említettem, 2022-ben indult el a program. Sportfejlesztés. 2023-ban 2 milliárd forint kerül biztosításra a kiemelt vidéki sportszervezetek sportfejlesztési feladatainak megvalósítására. Itt három kategória van: az egyik a legalább 14 szakosztállyal vagy 1000 fő igazolt sportolóval rendelkező sportegyesületek, esetükben 300 millió forint lehet a támogatás éves szinten; a második kategória a legalább 7 szakosztállyal vagy több mint 700 igazolt sportolóval rendelkező sportegyesületek, esetükben 220 millió forint a támogatás; a harmadik kategória pedig az, hogy az 5 szakosztállyal és 350 fő igazolt sportolóval rendelkező sportszervezetek évi 25 és 180 millió forint közötti támogatásban részesülhetnek. Sportáglétesítmény-fejlesztés és -üzemeltetés. 2023-ban is fontos célkitűzés a sportlétesítmények megfelelő színvonalú, gazdaságos működtetése, a kapacitáskihasználtság és a fenntarthatóság racionalizációja, valamint a folyamatban lévő beruházásokhoz szükséges források biztosítása és az elengedhetetlen fejlesztések megvalósítása. A megépült, illetve épülő sportlétesítmények megfelelő felkészülési helyszínt biztosítanak ahhoz, hogy a magyar sportolóink minél sikeresebben szerepeljenek a sport- és világversenyeken. A sportlétesítmények kihasználtságát a helyi és a környékbeli sportszervezetek, iskolák és egyéb szervezetek is biztosítják. Ahogy említettem, a második témám az innováció. „A magyar jövő a kultúra innovációjának és az innováció kultúrájának az elterjedésén múlik.” mondta nemrégiben, néhány nappal ezelőtt Csák János miniszter úr, és ezzel a gondolattal maximálisan egyetértek. Innováció, kultúrafejlesztés. Arányaiban Magyarországon nőtt a legnagyobb mértékben a kutatás-fejlesztésben dolgozók száma 2010 és 2020 között: 97,3 százalékkal, szemben az Európai Unió átlagával, ami 40,5 százalék; ez azt jelenti, hogy a kutató-fejlesztők száma a 2010. évi 31 480 főről 59 628 főre nőtt Magyarországon 2020-ra. A GDP-arányos K+F ráfordítás a 2010. évi 1,1 százalékról 2020-ra 1,6 százalékra nőtt; a cél az, hogy 2030-ra ez 3 százalék legyen. Az állami K+F források közel két és félszeresére emelkedtek: a 2010. évi 147 milliárd forintról 387 milliárd forintra 2020-ra. Az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat kutatóintézeteinek költségvetését is több mint a duplájára emeltük az elmúlt években, 17,5 milliárd forintról 40 milliárd forint közelébe, valamint ezenfelül a kormány döntést hozott 36,5 milliárd forintnyi fejlesztésről a kutatóintézet-hálózat tekintetében. A megemelt finanszírozás eredményeként átlagosan 30 százalékkal növekedett a kutatóintézetekben dolgozók, kutatók bére is. 2023-ban már több mint 50 milliárd forint a kutatási alaprész keretösszege, azaz közel tízszer annyi forrást biztosít a költségvetés erre a célra, mint 2009-ben. Innovációs szakterület. A Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal, röviden NKFI Hivatal, biztosítja a kutatás-fejlesztési és innovációs terület állami támogatását. Az NKFI Hivatal létrehozása és az NKFI Alap forrásainak felhasználása Magyarország tudományos és gazdasági versenyképességét, az európai kutatási térbe való eredményes bekapcsolódását és gazdasági növekedését szolgálja. [[17.40]] A kormánynak ezért a legfontosabb célkitűzése az innováció területén, ahogy azt a 2021-ben elfogadott K+F+I stratégia is meghatározza, hogy Magyarország 2030-ra az EU top 10 innovátora közé kerüljön, az NKFI Alap terhére meghirdetett pályázati konstrukciók is ezt a célt szolgálják. Az NKFI Alap tárgyévi elsődleges forrását a gazdasági társaságok által befizetett innovációs járulék képezi, amelynek összege a Pénzügyminisztérium prognózisa alapján a 2023. évben 121 milliárd forint lesz, ami a 2022-es költségvetéshez képest 29,6 milliárd forintos növekedést jelent. A kutatási alaprész a 2023. évben 50,3 milliárd forint kiadási előirányzat, ami a 2022. évi forráshoz képest 833,6 millió forintos bővülést jelent. A kutatási alaprészbe beépült „Új nemzeti kiválóság” program eredményeként a legelső lépéstől kezdve egymásra épülő pályázati konstrukció keretében kerülnek támogatásra a kutatói pályán elinduló egyetemi és doktori hallgatók, a pályájuk elején járó posztdoktorok és posztdoktori időszakot követő éveikben önálló kutatást indító tehetséges fiatal kutatók, valamint a már elismert, korábbi tudományos eredményekkel rendelkező kutatók ígéretes projektötleteik megvalósítása érdekében. A kutatási alaprész keretében 2020-ban elindított kooperatív doktori program célja, hogy a kutatás-fejlesztés, innováció területén tovább bővítse azon munkavállalók létszámát, elsődlegesen az MTMI, azaz a matematikai, természettudományi, műszaki és informatikai területeken, akik szakmai ismereteiket a legfrissebb tudományos kutatási eredményekkel kívánják gyarapítani, és elkötelezettek tudásuk társadalmi és gazdasági hasznosításában. Külön pályázati program a mecenatúraprogram, amely segíti a hazai tudományos kutatói közösség nemzetközi vérkeringésbe való bekapcsolódásának ösztönzését, hazai közfinanszírozású támogatás igénybevételével elért kutatási eredmények nemzetközi tudományos konferenciákon való bemutatását, hazai rendezésű nemzetközi konferenciák szervezését, a tudomány és az innováció eredményeit széles társadalmi rétegek számára közérthetően bemutató és népszerűsítő médiaalkotások elkészítését, valamint a tudományos szakkönyvek papíralapú és egyidejűleg nyílt hozzáférésű elektronikus megjelenítését. Végezetül: a „Nemzeti laboratóriumok” alaprész a 2023. évben 13,4 milliárd forint kiadási előirányzat, ami az idei évhez képest 7,8 milliárd forintos bővülést jelent. A 2020. évben elindított „Nemzeti laboratóriumok” program egy többéves, nemzetközi szintű kutatás-fejlesztési eredmények elérését célzó kiemelt kormányzati program, amelynek célja olyan fókuszált hazai csomópontok létrehozása, amelyek összefogják az adott szakterületek legkiválóbb, legkompetensebb hazai szereplőit, egyetemi tudásbázisokat, vállalkozásokat, kutatóintézményeket, és konstruktív együttműködésen alapuló dinamikus színteret, termelékeny környezetet biztosítanak a koordinált felfedező és kísérleti kutatások számára. Végezetül egy gondolat: a magyar állam feladata, hogy segítse a magyar észjárást tükröző világszínvonalú alkotók, alkotások létrejöttét. Azt gondolom, hogy két területet kiragadva ez a sport és az innováció és természetesen áttekintve a jövő évi költségvetés tervezetének részleteit, Győr megyei jogú város képviselőjeként, ahol a sportélet sokrétű és eredményes, és maga a kutatás-fejlesztés, az innováció az egyetem szintjén jelen van, mindenképpen elfogadásra javaslom a jövő évi költségvetés tervezetét. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most kettőperces felszólalásokra van lehetőség. Megadom a szót Gréczy Zsolt képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Csupán arra szeretném felhívni a figyelmet két percben, hogy a Demokratikus Koalíció elutasít minden megszorítást és minden adóemelést. A kialakult helyzet, ami jelenleg sújtja az országot, az Orbán-kormány bűne: tehát a 400 forintos euró, az elszabadult költségvetési hiány; hogy a román bérek messze magasabb ütemben emelkednek, mint a magyarországi bérek; hogy az államadósság folyamatosan nő, és az Orbán-kormány ugyan ezt valami szép köntösbe helyezve, de folyamatosan hitelfelvétellel próbálja a kialakult lyukakat betömködni. Tehát azt gondolom, hogy itt ki kell mondani a valóságot: itt egy nagyon súlyos megélhetési válságba sodródott az ország. Itt nagyon sok embernek nincs már pénze arra, hogy az élelmiszert megvásárolja. Én természetesen örülök annak, hogyha valakinek kevés rezsit kell fizetnie, és ott van a csíkban, hogy hány ezer forintot spóroltak meg neki, de annak a többszörösét költi el mindennap a közértben az, aki elmegy, és ott vásárol akár kenyeret, húst, zöldséget, bármit. Tehát az, hogy 3 ezer forintot valamin spórolnak neki, egy közértben az legalább 3-6 ezer forint mindennap, amikor elmegy, és vásárol. Nagyon sokan megszenvedik ezt a jelenlegi állapotot, és ezért a helyzetért az Orbán-kormánynak mindenképpen vállalnia kell a felelősséget. Magyarországon elszegényednek az emberek, és ezt a válságot nagyon nehéz lesz azzal a gazdaságpolitikával, amit az Orbán-kormány képvisel, megoldani és ezen változtatni. Valóban arról van szó, hogy ha 300 forintnál vagy 270 forintnál le kell mondani egy miniszterelnöknek, akkor mit kell csinálni 400 forintnál. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mellár Tamás képviselő úrnak, Párbeszéd-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Szeretném külön megköszönni Banai Péter államtitkár úrnak, hogy reflektált a hozzászólásomra, és azt pedig külön köszönöm, hogy szakmai véleményt mondott, és nem személyeskedett. Ebben a Házban ez ritkán szokott előfordulni, hogy szakmai viták is kialakulhatnak. Egyetlenegy dologban szeretnék vitatkozni államtitkár úrral. Ő azt mondta, hogy az elmúlt években sokkal, de sokkal jobb volt a költségvetés tervezése, mint a 2010 előtti időszakban, akkor sokkal több mellélövés, sokkal több probléma és hiba jött elő. Nos, tehát csak három számot szeretnék mondani a 2021-es költségvetéssel kapcsolatosan, hiszen erre vonatkozólag már vannak számok. Ott a GDP növekedésének a tervszáma mínusz 4,8 százalék volt. Valójában a tény 7,1 százalékos növekedés volt, vagyis 12 százalékpontos mellélövés történt. Az államháztartási hiány vonatkozásában 2,9 százalékos államháztartási hiány volt betervezve; ehhez képest 6,8 százalékos államháztartási hiány lett, vagyis több mint kétszerese lett az államháztartási hiány. Aztán a költségvetési tervben az volt benne, hogy az adósság/GDP hányados 72,6 százalékról le fog csökkenni 69,3 százalékra. Ehhez képest valójában az történt, hogy 2020-ban nem 72,6, hanem 79,6 százalék volt az adósság/GDP hányados, és ez csökkent le az év végére 78,2 százalékra, nyilván, ha hozzávesszük nagyon helyesen az Eximbank kintlevőségeit is. Tehát azt gondolom azért, hogy ezek igen súlyos mellélövések voltak. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Úgyhogy talán indokolt lett volna akkor, éppen a Covid-járvány idejében később elindítani a tervezést annak érdekében, hogy megalapozottabb számok legyenek. Köszönöm szépen. Elnézést a túllépésért.
Köszönöm, képviselő úr. Csak jelezni szeretném, hogy a szakmai vita alapos lefolytatása végett 1 perc 39 másodperccel az időkeretet engedtem túllépni. Tisztelt Országgyűlés! Most kettőperces felszólalásra megadom a szót Hollik István képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Nem tudom megállni, hogy ne jegyezzem meg, hogy a Demokratikus Koalíció nevében most két újságíró van jelen, és az ő szavaik meghallgatása után azért azt fontosnak tartom hozzátenni, hogy ők 2010 előtt azt mondták a magyar embereknek, hogy ők független, objektív újságírók, így tájékoztatták őket, akkor is egyébként mostani főnökük mundérbecsületét védve. Magyarán szólva, már akkor is átverték az embereket azzal, hogy önök azt mondták magukról, hogy objektív, független újságírók. [[Gréczy Zsolt: Már 2010 előtt sem voltak újságírók, de mindegy.]] Azt gondolom, hogy fontos ezt tudni, és ilyen módon kell az önök szavának hitelt adni egy költségvetési vitában is. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]] [[17.50]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most tájékoztatom Kálmán Olga képviselő asszonyt, hogy majd a következő felszólalási körben lesz lehetősége kétperces felszólalásra. Most pedig felszólalásra következik Földi László képviselő úr, KDNP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! Rendkívüli időkben rendkívüli intézkedésre van szükség, éppen annak érdekében, hogy a rendkívüli idők minél rövidebb ideig tartsanak, és minél kisebb áldozatot igényeljenek. Ezt megtanultuk a devizaválság és a vírusjárvány alatt, most pedig az orosz-ukrán háború és az arra adott elhibázott brüsszeli és nyugati reakciók adják fel a leckét. Ilyen külső körülmények között nyújtotta be a kormány a 2023. évi központi költségvetés tervezetét. Tisztelt Országgyűlés! A költségvetés számokból áll, de a számok mögött emberek, családok, otthonok, munkahelyek és közintézmények vannak. A mi feladatunk, hogy a jövő évi költségvetés vitájában rámutassunk arra, egy nehéz időszakban miként tudunk segíteni rajtuk. Azt várják tőlünk, hogy jobban éljenek, vagy legalább ne rosszabbul. Békét és biztonságot akarnak, és nem szeretnék, hogy ők fizessék meg egy olyan háború árát, amelyhez semmi közük, és az olyan nyugati szankciók árát, amelyek nyilvánvalóan halva születtek. Ezért a jövő évi büdzsé a rezsivédelem és a honvédelem költségvetése lesz. Az alapok erősek. Most kifizetődik, hogy hosszú évek óta fenntartható és óvatos költségvetési politikát folytattunk, mert van mire építkezni. Az a cél, hogy a növekedés jövőre is folytatódjon, és bár a háború hatásai lassítják ezt, de 2023-ban azért még így is 4,1 százalékos növekedéssel számolunk. Ezt megalapozza az is, hogy idén májusban az adócsökkentések mellett is 23 százalékkal nőttek a költségvetés főbb adóbevételei. Míg tavaly májusban 1323 milliárd forint folyt be, addig most 1630 milliárd forint. A társasági adóból 40 százalékkal, a kisvállalati adóból 50 százalékkal, a személyi jövedelemadóból pedig 17 százalékkal több bevétel érkezett. Ez a teljesítmény hozzájárul ahhoz, hogy a bizonytalan világgazdasági helyzetben is megőrizzük az ország biztonságát, az elmúlt évek eredményeit, a rezsicsökkentést, a családtámogatásokat, a nyugdíjak értékét, továbbá csökkentsük a hiányt és az államadósságot. Itt megjegyzem, a nyugdíjasokról sok szó esett ebben a Házban a mai vitában, és el kell mondanom, hogy például az én édesanyám 94 éves. 36 éve nyugdíjas, még a szocializmusban ment nyugdíjba mint postás, és soha nem panaszkodott, hogy mennyi a nyugdíja, soha nem nyújtózkodott túl, mint ameddig a takarója ért, és vásárol ma is, vásárol, piacra jár, boltba jár. És a másik fontos dolog, hogy én vidéki képviselő vagyok tíz településen, és járok a nyugdíjasklubokhoz, járok piacra rendszeresen, minden héten legalább egyszer, de van, amikor kétszer, vásárolni, zöldségespiacra, sok emberrel találkozom, és nincsenek nagy panaszok. Nyilván van, akinek itt-ott megszorul, beakad valami, de összességében nincs. Ha én Cegléden járok az utcán, elmegyek a Tesco előtt, dugig van hétfőtől vasárnap estig a parkoló. Ha elmegyek a Penny előtt, dugig van, elmegyek a Lidl előtt, dugig van, és ezek a nagy boltok, főleg a Lidl, és még sorolhatnám a többit is, nem a nagypénzű emberek bevásárlóhelye. Persze mindig voltak és lesznek is gondok és problémák, de a kormány a jövő évi költségvetésben is ezeket a gondokat igyekszik orvosolni, igyekszik helytállni. Azt gondolom, hogy ezt mindenféleképpen el kellett mondanom, mert a nyugdíjaskluboknál köszönik, jól vannak. És ezek falusi nyugdíjasklubok, ahol téesznyugdíjasok, ÁFÉSZ-nyugdíjasok, egy-egy értelmiségi, mondjuk, tanár, tanító nyugdíjas van, de általában vidéki, falusi emberek, és köszönik, jól érzik magukat, jól vannak, amit kapnak, mindig megköszönik. Tehát nem osztom azt az ellenzéki véleményt, hogy itt a nyugdíjasokra nem gondolunk, mert minden évben gondolunk a nyugdíjasokra. Említhetem a 80 ezer forintos tavalyi egyszeri nyugdíjkifizetést, a 13. havi nyugdíj visszatérítését, újrabeállítását, említhetem az idei nyugdíjemelést, amely most júliustól 3,9 százalék, de visszamenőleg ez év januárjától. Tehát az természetes dolog, hogy ha az országban vannak nehézségek, az minden emberre egy kicsit kihat, ez természetes dolog, de nincs akkora gond, mint amekkorát itt az ellenzéki képviselőtársaim felhoztak a nyugdíjasok ügyében. Nagyon fontosnak tartom, mint említettem, a Rezsivédelmi Alapot, amely 670 milliárd forintot tartalmaz, és a 842 milliárd forintos Honvédelmi Alapot, amelyeket igazságos közterhekből származó forrásokkal töltünk fel. Meg kell jegyezzem, hogy elsősorban magunkon, tehát az államon spórolunk, és azt hiszem, ez pártállástól függetlenül minden polgár egyetértését kiváltja. Másodsorban ez is természetes megadóztatjuk a koronavírus-járványon és az orosz-ukrán háborún nyerészkedő nyolc ágazat dúsgazdag képviselőit. Tisztelt Ház! A jövő évi költségvetés három fontos sarokszáma: a 3,5 százalékos hiány, a 73,8 százalékos államadósság-ráta és a Magyar Nemzeti Bank által megjelölt 5,2 százalékos infláció. Sok európai ország irigyli ezeket a számokat, meggyőződésem. Magyarországon a következő évben, tehát 2023-ban 730 milliárd forinttal több jut a nyugellátásra. Tessék szíves már végiggondolni, ez micsoda nagy, hatalmas emelés! 200 milliárd forinttal több jut az oktatásra, 100 milliárd forinttal több jut az egészségügyre és 450 milliárd forinttal több a családok támogatására. Ez utóbbi, a családtámogatás mértéke, meggyőződésem, hogy európai rekord. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elején már említettem, hogy én vidéki képviselő vagyok, és a választókerületben tíz település van, három város és hét falu. Egy picit szeretném a „Magyar falu” programot itt kiemelni, mert a „Magyar falu” program ebben a hét faluban hatalmas lehetőségeket biztosított, és én nem százmilliókról, milliárdokról beszélek, 15-20-30-40 millió forintos fejlesztésekről: orvosi lakások rendbetétele, orvosi rendelők rendbetétele, utak aszfaltozása, vízelvezető árkok építése, és számtalan olyan kisebb fejlesztés, amely ezekben a falvakban az ott élők megtartó képességét elősegíti, illetve a fiatalok nem mennek el a falvakból. Több településen tapasztaltam, hogy 6-8-10 évvel ezelőtt a falvakban rengeteg üres ház volt. Ma a falvakban, legalábbis ebben a hét faluban, amelyet én ismerek közvetlenül, nincs eladó családi ház. És ez a falusi CSOK-nak köszönhető tulajdonképpen igazából, mert nagyon sokan igénybe vették ezt a lehetőséget, és élnek is vele, ez a falvak megmaradásának egyik záloga. A másik zálog az, hogy nagyon komoly útfelújítások, útfejlesztések voltak a mi térségünkben is. Az M4 megépítése kulcskérdés volt, és az M4 megépítésével együtt a térség tőkevonzó képessége is növekedett, és ez majd a következő évek helyiadó-bevételében fog elsősorban megmutatkozni, a települések fejlesztésére nagyobb lehetőség nyílik majd. [[18.00]] Amit még szeretnék megemlíteni, tanárként és volt iskolaigazgatóként kiemelten fontosnak tartottam korábban is a sportlétesítmények fejlesztését. Cegléd térségében nagyon sok sportlétesítmény megújult, felújult vagy teljesen új épült, és azt gondolom, hogy elértünk egy olyan szintet, amit most már tartalommal kell majd megtölteni, minél több gyereket bevinni ezekbe az intézményekbe, hogy minél többen tudjanak sportolni. Kulcskérdés a tömegsport támogatása és fejlesztése, a mindennapos testnevelésórák megoldása teljes körben, és az utánpótlás-nevelés felfuttatása szintén nagyon fontos. A sport fejlesztése nem egy öncélú esemény. Egyrészt az egészségmegőrzésben kulcsszerepe van, másrészt pedig egy település marketingjében a sportnak nagyon fontos szerepe van, mert alföldi településeken vagy főleg kisebb falvakban nincs atomerőmű, nincs Duna menti kőolaj-finomító meg egyebek, amiről ezek a települések megismerhetők vagy felkerülnek az ország térképére, de a sporttal felkerülhetnek az ország térképére ilyetén is. Úgyhogy, tisztelt képviselőtársaim, azt gondolom, hogy a jövő évi költségvetés tartalmazza mindazon elemeket, amelyek fontosak a családok, a nyugdíjasok megvédéséhez, fontosak a rezsicsökkentéshez, fontosak az ország egyéb biztonsága érdekében. Mint KDNP-s képviselő tisztelettel javasolom a tisztelt Háznak a jövő évi költségvetés elfogadását, és ezt kérem képviselőtársaimtól. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bartos Mónika képviselő asszonynak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy jó központi költségvetési javaslat megalkotásához elengedhetetlen, hogy a kormány, amelyik a javaslatot teszi, világosan lássa azokat a kihívásokat, amelyek az ország előtt állnak, és jól ismerje azt a környezetet, amely hatást gyakorol az ország helyzetére. Ez a környezet jelenleg sajnos elég mostoha. Az utóbbi években egymást követték a válságos időszakok. A migráció okozta nehézségek után a koronavírus-járvánnyal kellett megküzdeni, most pedig egy háborús övezet szomszédságában találjuk magunkat. Elhúzódó háború, menekülthullám, álhírek, információs hadviselés, kíméletlen politikai szankciók, energiaválság, háborús infláció, és még sorolhatnánk azokat a kifejezéseket, amelyeket bár ne kellene ismernünk, de mégis részévé váltak a mindennapi életünknek. Ezek azok a hatások, amelyek következményeit a lehető legjobban fel kell mérni. Gondolatban végig kell vinni azokat a folyamatokat, amelyek a jelen körülményekből már kirajzolódnak, és számításba kell venni azokat a lehetőségeket, amelyek még felbukkanhatnak. Látható, hogy a szomszédságunkban dúló háború sajnos elhúzódik. A brüsszeli szankciós politika ugyan nehezíti a háborút kirobbantó Oroszország helyzetét, de sajnos Európa és benne hazánk számára is nagy ára van. Külön hangsúlyt kell fektetnünk energiaellátásunk biztonságának fenntartására, az áremelkedések letörésére és a magyar emberek megélhetési körülményeinek védelmére, javítására. Szerintem itt, ebben a vitában is hangsúlyoznunk kell, hogy annak ellenére, hogy a háború elhúzódik, nekünk mégis a legfőbb érdekünk a béke, a háború mielőbbi befejezése. Azonnali fegyverletételre és a béketárgyalások haladéktalan megkezdésére volna szükség, csak így képzelhető el, hogy a gazdasági konszolidáció mihamarabb elinduljon. Fegyverek szállításával, katonák hadba küldésével a jelenlegi helyzetben nem a békét szolgálnánk, hanem mi magunk is közvetlenül belesodródnánk a konfliktusba. Mi békét akarunk, és mindent meg is teszünk ezért. Remélhetőleg egyre több szövetségesre találunk ebben, de ez egy hosszú folyamat, ezért a jövő évi költségvetésünket kénytelenek vagyunk egy elhúzódó háború hatásaival számolva elfogadni. Az előttünk fekvő, Magyarország 2023. évi központi költségvetésére vonatkozó javaslat a honvédelem és a rezsivédelem költségvetése, amely az általam röviden felvázolt, feszült és bizonytalan nemzetközi környezet hatásait figyelembe véve egyértelműen hazánk és az emberek megélhetésének védelmére, a gyermekeket nevelő családok és a nyugdíjasok támogatására, valamint a rezsicsökkentés eredményeinek megőrzésére helyezi a hangsúlyt. Elsődleges cél a magyar emberek biztonsága, legyen szó fizikai, illetve anyagi biztonságról vagy a jövőbe vetett bizalom megőrzéséről. Megmarad a 13. havi nyugdíj és az infláció mértékének megfelelően emelkednek a nyugdíjak. Megmaradnak a családtámogatások és a családi adókedvezmények. A javaslat elfogadásával több pénzt, az idei évhez képest közel 450 milliárd forinttal többet fordíthatunk a gyermekes családok támogatására. Megmarad a 25 év alattiak jövedelemadó-kedvezménye is. 2020 előtt olyan erős gazdasági alapokat sikerült létrehozni hazánkban, amelyeket a koronavírus-válság nehéz évei sem tudtak annyira megtépázni, hogy ne tegyék lehetővé, hogy a kormány erős védelmet biztosítson a felsorolt területek számára. A nemzeti kormányzás egy olyan fordulatot hajtott végre Magyarországon, amely növekedési pályára állította a gazdaságot, és ezt a növekedést a járvány okozta válsághelyzet ellenére is sikerült megőrizni. 2021-ben rekordot döntött a magyar gazdaság növekedése, és jelenleg is az egyik legdinamikusabban növekvő egész Európában. Nyilvánvaló ugyanakkor, hogy a jelenlegi helyzet rendkívüli, így rendkívüli intézkedésekre is szükség van ahhoz, hogy minél többet megőrizhessünk abból a növekedési potenciálból, ami jelenleg még rendelkezésre áll, és hogy minél teljesebb védelmet biztosíthassunk a magyar emberek számára. A kormány álláspontja következetes, a háború árát nem a magyar emberekkel kell megfizettetni. Ezt szolgálja a Rezsivédelmi Alap, melyről röviden csak annyit mondanék, hogy 670 milliárd forintos kerete elég lehet ahhoz, hogy megvédje a rezsicsökkentés korábban elért eredményeit. Az extraprofitadóval érintett szektorok szereplőit pedig nem kényszeríti olyan helyzetbe, amelyben teljes nyereségükről le kellene mondaniuk. A remélhetőleg minél hamarabb véget érő háborús válság után felpezsdülő gazdasági környezetben a most elengedett profitjuk sokszorosát realizálhatják majd. Tisztelt Képviselőtársaim! Most pedig szeretnék rátérni a honvédelmi ágazat költségvetésére, amely a korábbi évekhez hasonlóan stabil alapokat biztosít az ország katonai védelmi feladatainak ellátásához, ezen túlmenően pedig egy jelentős lépést tesz lehetővé a haderőfejlesztés területén. Összesen több mint 1400 milliárd forint áll rendelkezésre ezekre a feladatokra 2023-ban, ami több mint 40 százalékos növekedést jelent az idei ráfordításokhoz képest. Ennek köszönhető, hogy a korábbi, 2024-es céldátum helyett már jövőre teljesíthetjük azt a NATO felé tett vállalásunkat, amely szerint az éves GDP-nk 2 százalékára emelhetjük a védelmi kiadásainkat. Az 1400 milliárd forintos keret két nagy részből áll. Az egyik a haderőfejlesztési program elemeire szánt mintegy 840 milliárd forintos Honvédelmi Alap. Ebből valósulhat meg a légierőnk és a szárazföldi képességeink fejlesztése, valamint a katonai infrastruktúra szükséges fejlesztése. Cél, hogy a Magyar Honvédség középtávon a régió meghatározó erejévé váljon. Kiemelt cél a katonák felszereléseinek, eszközeinek fejlesztése, valamint a hazai védelmi ipar szélesebb körű bevonása a fejlesztésekbe. A másik rész a költségvetés Honvédelmi Minisztérium fejezetébe tartozó előirányzatok fejezetét jelenti. Ennek kapcsán elmondható, hogy a honvédség alapfeladatainak maradéktalan ellátását biztosító stabil előirányzatok között a személyi kiadások közel 10 százalékkal, a működési kiadások pedig több mint 50 százalékkal emelkednek az idei ráfordításokhoz képest. Ez fedezetet biztosít a személyi állomány egyes pénzbeli juttatásainak fejlesztésére, a korábbi kormányzati intézkedésekben meghatározott bérfejlesztések végrehajtására és a honvédség létszámának 1250 fővel történő emelésére, amelynek jelentős része a Magyar Honvédség szervezeteinél valósulhat meg. [[18.10]] A fejezet fontos prioritásként kezeli a nemzetközi katonai szerepvállalásaink fenntartását is, és az ehhez szükséges financiális háttér megteremtését. A honvédelmi programok pénzügyi alapjait is igyekszik megőrizni a költségvetési javaslat. Lesz pénz a tiszt- és altisztképzésre, és az alapvető kiképzési és oktatási képességek, illetve a toborzórendszer fejlesztésére. Megfelelő forrás áll majd rendelkezésre az önkéntes tartalékrendszer fejlesztésére, a hazafias honvédelmi nevelés keretében megvalósuló „Honvéd kadét” program folytatására, a honvéd középiskolákra, valamint a veteránprogram megőrzésére. Szeretném megjegyezni, képviselőtársaim, hogy a Honvédelmi Minisztérium 2023. évre vonatkozó költségvetési fejezete a felelősségi és hatáskörök mostani változása nyomán már a sportfeladatok finanszírozását is magában foglalja. A majd 140 milliárdos keret közel 50 százalékos bővülést jelent, ahogy képviselőtársam az imént előttem elmondta. Néhány szót szeretnék ejteni a rendvédelem témaköréről is. Nyilvánvalóan a Belügyminisztérium költségvetési fejezetében is érzékelhetők a feladat- és hatáskörök változásai. Én most csak a rendvédelmi feladatok megfelelő ellátásához szükséges költségvetési forrásokról szeretnék néhány szót említeni. Áttekintve az előirányzatokat, látható, hogy a jövő évi költségvetés fontos célja, hogy a lehetőségekhez mérten igyekezzen biztosítani a rendvédelmi dolgozók anyagi megbecsülését. 2023-ban rendelkezésre áll majd minden korábban elindított életpályaprogram végrehajtásának a fedezete. A rendőrség 25 milliárd, a TEK 2 milliárd, a büntetés-végrehajtás és a katasztrófavédelem mintegy 7-7 milliárd forint többletforráshoz jut a személyi juttatási jogcímeken. Mindemellett megállapítható, hogy az ország rendjének és biztonságának fenntartása szempontjából legfontosabb feladatkörök megfelelő súllyal szerepelnek a 2023. évi belügyi költségvetésben. Minden olyan előirányzat megfelelő mértékben és stabilan finanszírozott, amely hozzájárulhat a közbiztonság megerősítéséhez, a nemzetközi és hazai terro-rizmus elleni védelem erősítéséhez, a katasztrófavédelem fejlesztéséhez, a kis értékű bűncselekmények felderítési hatékonyságának javításához és a büntetés-végrehajtás megerősítéséhez. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt hiszem, megállapítható, hogy egy olyan javaslat fekszik előttünk, amely nem téveszti szem elől, hogy milyen kihívások állnak az ország előtt a következő esztendőkben. 2023-ban olyan költségvetésünk lesz, amely figyelembe veszi azokat a várható körülményeket, amelyek között a magyar emberek élnek. Igyekszik biztosítani azokat a lehetőségeket, amelyekkel a válságok ellenére is előre mehetünk, sőt még azt is, hogy legalább ugyanezekkel a lehetőségekkel a későbbi években is rendelkezhessünk. Még egyszer szeretném hangsúlyozni, hogy minden józan gondolkodású ember számára nyilvánvaló, hogy egy ilyen változékony és válságos környezetben kifejezetten nehéz a költségvetés tervezése. Emellett mégis elmondható, hogy a magyar emberek, a magyar családok biztonságának megőrzése kellő hangsúlyt kap az előttünk fekvő javaslatban, csakúgy, mint a honvédelem és a rendészet területei. Nagyon szépen köszönöm elnök úr, államtitkár úr és képviselőtársaim figyelmét. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most van lehetőség ismét kétperces felszólalásokra. Megadom a szót Kálmán Olga képviselő asszonynak, DK-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Igazából én azon gondolkodom most már hetek óta, hogy vajon miért próbálják elhitetni az emberekkel, hogy bármiféle extraadót, különadót, profitadót, ilyen adót, olyan adót végül nem mi fogunk megfizetni. Amikor önök azt mondják, hogy extraprofitot termeltek a különböző élelmiszerláncok hát az mégis kinek a pénze? A folyamatosan dráguló élelmiszerekért kik fizettek a boltban? Mi. És ha ebből az élelmiszerláncnak többlete van, akkor az nem ugyanúgy a mi pénzünk? A megdrágult élelmiszereket végül nem ugyanúgy mi fogjuk kifizetni? Nem ugyanúgy a nyugdíjasok, nem ugyanúgy a családok? Komolyan mondom, minden egyes kommunikációs félrebeszélésük, minden egyes félretájékoztatásuk, a nyilvánosság folyamatos manipulációja arról szól, hogy ne a saját szemünknek higgyünk. Ne annak higgyünk, hogy a 10 százalékos infláció miért 40 százalékkal drágább élelmiszert jelent egyes élelmiszertermékeknél? Ne higgyük el, hogy ez ennyivel drágább, mint tavaly volt, vagy egy-két hónappal ezelőtt? Higgyünk önöknek? Miért? Hát azért, mert túl sok pénzt költenek arra, hogy a valóságot ilyen formában manipulálják. Nagyon szeretnék egyszer végre választ kapni arra, hogy miért nem támogatják a Demokratikus Koalíció határozati javaslatát. Miért nem csökkentik nulla százalékra az alapvető élelmiszerek áfáját? Miért nem adnak egyszeri 100 ezer forintos segítséget a kisgyerekeket nevelő családoknak, a kisnyugdíjból élőknek, miért nem adnak 1000 forintos, három hónapra érvényes bérletet a tömegközlekedésre, miért nem csökkentik az üzemanyag jövedéki adóját? Miért? Csak azért, mert a DK kérte? Én is nagyon szívesen elmondanám, hogy Hollik István hol dolgozott korábban. Nincsenek róla emlékeim. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Hollik István képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Kálmán Olga Képviselőtársam! Majd átküldöm az önéletrajzomat. Ami az áfacsökkentéssel kapcsolatos felvetését illeti: azt nem tudjuk elfelejteni, hogy az ön főnöke volt az, aki megígérte az áfacsökkentést, aztán megnyerték a választásokat, és nem áfát csökkentett, hanem áfát emelt. S azt sem tudjuk figyelmen kívül hagyni, hogy önök azokat az áfacsökkentési kormányzati javaslatokat, amelyekről itt a Házban szavaznunk kellett alapvető élelmiszerek tekintetében hiszen több alapvető élelmiszer esetében már nem 27 százalékos, hanem 5 százalékos az áfa , önök is szavaztak, és egyetlenegy esetben sem szavazták meg. A harmadik gondolatom: sokszor elhangzott már, de Kálmán Olga akkor talán még nem ült itt, hogy a kormány számtalan esetben megvizsgálta, milyen hatása van az áfacsökkentésnek. S bár megléptük az áfacsökkentéseket, és a kormány többször is elmondta, hogy ezek nem lezárt ügyek, tehát folyamatosan vizsgálja, hogy hol lehet még áfacsökkentést végrehajtani, de az biztos, hogy az áfacsökkentéseket soha nem követte az élelmiszerárak csökkenése, azt a kereskedők mindig lenyelték. Ez ténykérdés. Tehát ha azt várják önök, hogy az áfacsökkentéssel az árak csökkenni fognak, akkor rossz helyen keresgélnek, vagy ha ezt ígérik az állampolgároknak, akkor megint csak átverik őket. Ennyi rövid reflexió a képviselő asszony által elmondottakra. Rátérve a költségvetésre, én alapvetően négy állítást szeretnék tenni a költségvetéssel kapcsolatban, s ha megengedik, ezt fejteném ki. Az első állításom, ami már sokszor elhangzott, de azt gondolom, ezt nem lehet elégszer hangsúlyozni, hogy rendkívül nehéz helyzetben kellett Varga Mihálynak, államtitkár úréknak a költségvetést megalkotni. Hiszen még szinte ki sem lábaltunk a Covid által okozott gazdasági válságból, a szomszédunkban máris egy háború tört ki, aminek következtében van egy elszabaduló háborús infláció, és ez a háború az egyébként is jelen lévő európai energiaválságot még csak tovább súlyosbította. Tehát egy rendkívül nehéz helyzetben, környezetben, bizonytalan környezetben kellett a költségvetést megalkotni, s azt gondolom, nagy érdem az, hogy a Költségvetési Tanács és az Állami Számvevőszék is azt mondja, hogy ennek ellenére a költségvetés alapvető számai ebben a bizonytalan helyzetben is megalapozottnak tekinthetők. Ez nagyon fontos. S ami ugyancsak fontos, hogy talán fölértékelődik az a polgári-kereszténydemokrata kormányok által bevezetett gyakorlat, hogy az év közepén alkotjuk meg, vitatkozunk róla, és szavazzuk meg a jövő évi költségvetést, hiszen így van idő a gazdaság szereplőinek és az embereknek is felkészülni a jövő évre. [[18.20]] Abból a szempontból is azt gondolom, hogy helyes ez egy ilyen bizonytalan környezetben, hogy így a jövővel kapcsolatos bizonytalanságoknak a kockázatát valójában a kormány futja, és ez helyes. Mert ha egyébként a korábbi szocialista gyakorlatot követnénk, és év végén, az utolsó napokban fogadnánk el a költségvetést, akkor valójában az azzal kapcsolatos kockázatokat felkészülés híján a vállalkozásoknak, a magyar embereknek kéne futni. Az, hogy ezt a kockázatot a költségvetés korábbi elfogadásával a kormány magára vállalja, azt gondolom, hogy ez kifejezetten helyes egy ilyen nehéz időpontban. Tehát az első állításom, hogy valóban nagyon-nagyon nehéz a helyzet, de ennek ellenére az előttünk fekvő költségvetés megalapozott, ahogy egyébként volt a korábbi években is. A második állításom, hogy nehéz helyzet van, egész Európában gazdasági válság tombol, ennek ellenére ez a költségvetés is határozottan szakít azzal a baloldali politikával, amely a válságot megszorítással kezeli, és folytatja azt a polgári hagyományt, hogy nem szabad semmilyen válság árát a magyar emberekkel megfizettetni. Ezt azért fontos hangsúlyozni, mert a magyar emberek nem ehhez vannak szokva. Ugyanis 2010 előtt bármilyen válság volt, mindig az volt a kormányzati reakció, hogy nehéz helyzetben vagyunk, úgyhogy, kedves magyar állampolgár, nyúljál te is szépen a zsebedbe, vagy ha te nem nyúlsz, akkor majd Gyurcsány Ferenc belenyúl, és kiszedi belőle a pénzt. Ezt szokták meg a magyar emberek a Bokros-csomag idején és a Gyurcsány-féle megszorításokkor is. Ha már itt Kálmán Olga az intézkedésekről beszélt, éppen önök voltak azok, akik elvették a 13. havi nyugdíjat, éppen Gyurcsány Ferenc volt az, aki elvett egyhavi bért minden állami alkalmazottól. Önök voltak, akik csökkentették a gyes időtartamát, elsorvasztották a családi adókedvezményt, felfüggesztettek minden otthonteremtési támogatást, kamattámogatott hitelt, és éppen önök voltak azok, akik többszörösére emelték a rezsi árát, annak ellenére, hogy Lendvai Ildikó megígérte, hogy nem lesz gázáremelés. Ezzel szemben, bár most is nehéz helyzetben vagyunk, a magyar kormány tartja magát ahhoz az alapelvhez, hogy a háború árát nem lehet a magyar emberekkel megfizettetni. Éppen ezért a harmadik állításom a költségvetéssel kapcsolatban az, hogy az képes megőrizni minden olyan kormányzati programot, amiért az elmúlt 12 évben, közösen a magyar emberekkel, küzdöttünk. Tehát a baloldal elvette a 13. havi nyugdíjat, mi pedig a nehéz helyzet ellenére visszaadtuk azt, a 2023. évi költségvetés része tud maradni a 13. havi nyugdíj, és ahogy egyébként azt a kormány megígérte a nyugdíjemelések is megmaradnak az inflációt követő mértékben. Míg a baloldal csökkentette, tulajdonképpen megszüntette a családtámogatásokat, a 2023-as költségvetésben továbbra is ott vannak a családtámogatások. 2010-hez képest közel három és félszer, összesen 2290 milliárd forinttal többet fordít a Fidesz-KDNP-kormány a magyar családok támogatására 2023-ban. Míg a baloldali kormányok többszörösére emelték a rezsi árát, mi továbbra is kitartunk a rezsicsökkentés mellett, és ez főként az európai energiaárak tekintetében nagy eredmény, hogy ezt meg tudjuk védeni, hiszen azt láthatjuk, hogy vannak olyan országok Európában, ahol a két-három évvel ezelőttihez képest tízszeresére nőtt az energiaár. Lehet azt mondani, hogy ezekben az országokban magasabb a fizetés, de nem ennyivel. Tehát az állampolgárok, az ott élő állampolgárok Stockholmban bizony megérzik, annak ellenére, hogy többet keresnek, mint nálunk. A negyedik állításom pedig a költségvetéssel kapcsolatban, hogy Csák János miniszter úr többször is beszélt arról, milyen fontos, hogy egy országnak legyen jövőképessége. Magyarul: képes legyen meghatározni a saját céljait, és hogyha meghatározta a saját céljait, akkor olyan intézkedéseket tegyen, amelyek már előre felkészítik az országot az előtte álló nehéz ügyek, illetve a kihívások kezelésére. Az én állításom az, hogy a 2023. évi költségvetés erősíti Magyarország jövőképességét. Persze ehhez alapvetések is kellenek; most néhány olyan dolgot mondanék, amik szerintem a patkónak ezen a felén evidenciának tekinthetők, de a másik oldalon sajnos nem. Például az, hogy az ember csak akkor tudja egy ország jövőképességét erősíteni, hogyha nemzetben gondolkodik és van célja. Akkor, amikor például Gyurcsány Ferenc pártja 2019-ben egészen egyértelműen, deklaráltan az európai egyesült államok mellett tette le a voksát, és egy birodalmi Európában gondolkodik, akkor talán mégsem ennyire evidens ez a dolog. Mi pedig meghatároztuk azt, hogy hova szeretnénk eljutni. Tehát Magyarországnak vannak konkrét céljai, ezt a miniszterelnök úr többször is elmondta, 2030-ra hova szeretnénk eljutni. Azt szeretnénk, hogy Magyarország benne legyen az öt olyan európai országban, ahol a legjobb élni, lakni és dolgozni. Ezek olyan viszonyítási pontok kell hogy legyenek, amiket talán összefoglalhatunk úgy, hogy a magyar nemzeti érdek, amelyhez egyébként tudjuk viszonyítani a környezetünk változását, és ebből a szemszögből tudunk reagálni az előttünk álló kihívásokra, legyen szó energiaválságról vagy éppen háborúról. Azt gondolom, hogy a jövőképesség tekintetében itt meg kell említeni, hogy nemcsak a hosszú távú folyamatokat kell figyelni, hanem a rövid távúakat is. Azt gondolom, hogy az egy nagyon jó és helyes kormányzati felismerés, hogy amikor egész Európát energiaválság sújtja, akkor a magyar kormány ragaszkodik ahhoz, hogy ettől a magyar embereket és a rezsicsökkentést megvédje, ezért is szerepel a 2023. évi költségvetésben a Rezsivédelmi Alap. Az is egy fontos felismerés, hogy ha háború van, akkor a haderőfejlesztésre bizony költeni kell, erről képviselőtársaim az előzőekben beszéltek. Tehát az állítás az, hogy Magyarország jövőképessége erősödik. Azt gondolom, hogy a 2023. évi költségvetésből is kiolvasható az, hogy a polgári kereszténydemokrata kormány úgy gondolja, hogy Magyarországnak a jövőképessége minimum három pilléren nyugszik, ez a munka, a haza és a család. Éppen ezért minden korábbi politikánk alapja is az volt, hogy munkahelyeket kell teremteni, és a baloldal által létrehozott munkanélküliséget pedig meg kell szüntetni. Ebben látjuk az eredményeket: 11,7 százalékról 3,6 százalékra csökkentettük le a munkanélküliséget, a foglalkoztatottságot pedig 56,4 százalékról 74 százalék fölé emeltük. Magyarország jövőképességének úgyszintén záloga a nemzeti identitás is, az, hogy meg tudjuk őrizni a saját nemzeti identitásunkat. Éppen ezért fontos, hogy a 2023. évi költségvetésben a kulturális támogatások is benne szerepelnek, és bár nehéz a helyzet, ezen a területen is van előrelépés. A harmadik pillér a család, hiszen ha az embereknek van munkájuk, elkötelezettek a hazájuk iránt, akkor családot alapítanak annak érdekében, hogy továbbadhassák mindazt, amit kaptak, az utódaik számára. Éppen ezért mi elkötelezettek vagyunk a magyar családok megsegítése érdekében. Ha már jövőképesség, néhány szót erről más összefüggésben. Sokszor elhangzó baloldali vád az, hogy Magyarországot a Fidesz-KDNP-kormány összesze-relő üzemmé tette. Egyrészt két dolgot kell megállapítanunk erről a baloldali mondásról. Az egyik az, hogy bárcsak így lett volna a baloldali kormányok alatt is! De akkor nemhogy összeszerelő üzem nem volt, hanem akkor munka sem volt. [[Gréczy Zsolt: Csak a Mercedes!]] Az emberek sorban álltak a munkahelyekért, tisztelt Gréczy képviselő úr, nem volt munka. [[Gréczy Zsolt: Mercedes!]] A munkáltatók akkor tudtak válogatni, és a munkavállalók ki voltak szolgáltatva a munkáltatóknak. [[18.30]] Ma az a helyzet, hogy mivel munkaerőhiány van, ez fordított. Ma a munkáltatók állnak sorba egy-egy jól dolgozó munkavállalóért. [[Gréczy Zsolt: Elmentek külföldre!]] Tehát először megteremtettük a munkaalapú gazdaság alapjait azzal, hogy fontos befektetéseket, termelő multinacionális cégeket vonzottunk ide egy jó gazdasági környezettel. Szeretném önöknek elmondani, hogy amit mondanak, az ráadásul már abból a szempontból sem igaz, hogy ha megnézik, hogy az elmúlt 3-4 évben újonnan létrehozott munkahelyeken mekkora az átlagbér, akkor azt láthatjuk, hogy ez most már több mint másfélszerese az országos átlagbérnek. Ez azt mutatja, hogy ezek valószínűleg már magasabb hozzáadott értékű munkahelyek. Magyarul: nem összeszerelő üzemeket hoznak ide már, képviselő úr, hanem fejlesztő, kutatás-fejlesztő, innovációs központokat. Azt gondolom, hogy ezen az úton kell továbbhaladnunk. Azt is el kell mondani, ha már kutatás-fejlesztésről beszélünk, hogy arányaiban Magyarországon nőtt a legnagyobb mértékben a kutatás-fejlesztésben dolgozók száma 2010 és ’20 között, 97,3 százalékkal, szemben az EU-s átlaggal, amely csak 40,5 százalékos. Ez azt jelenti, hogy a kutatók-fejlesztők száma 2010-ben 31 480 volt, 2020-ban pedig közel 60 ezren dolgoznak ilyen állásban. A kutatás-fejlesztésre fordított források mértéke is több mint duplájára nőtt, 2010-ben ennek összege 310 milliárd forint volt, 2020-ban már 771 milliárd forintra emelkedett. A megemelt finanszírozás eredményeként átlagosan 30 százalékkal növekedett a kutatóintézetekben dolgozók bére is. A Fidesz-KDNP-kormány legfontosabb célkitűzése az innováció területén, hogy Magyarország 2030-ra az EU top tízes innovátorai közé kerüljön. Éppen ezért a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal forrás tekintetében 2023-ban 121,5 milliárd forinttal kalkulál, ami az idei évi költségvetéshez képest majdnem 30 milliárd forint többletet jelent számára. A haderőfejlesztésről képviselőtársaim beszéltek, de azt gondolom, hogy az idei év ezt talán érdemes hangsúlyozni talán legkijózanítóbb felismerése az, nemcsak Magyarországon, hanem Közép-Európában és egész Európában, hogy Magyarország és Európa, egyáltalán a magyar és az európai emberek fizikai biztonsága nem magától értetődő és az nem ingyen van. Ahogy egyébként Ronald Reagan mondta, a szabadság mindig legfeljebb egy nemzedék távolságra van a kihalástól, ez ma nálunk fizikai valósággá vált, tehát a szabadságunkért, a szabadságért minden generációnak meg kell küzdenie, így nekünk is. Éppen ezért fontos, hogy a kormány létrehozta a Honvédelmi Alapot, amely a ’23-as költségvetésben is szerepel, ez 842 milliárd forintot tesz ki, és a honvédelmi kiadások összessége pedig eléri a GDP 2 százalékát. Tehát, tisztelt képviselőtársaim, összefoglalva az előbb elhangzott gondolatokat: Magyarország ezzel a költségvetéssel képes lesz kezelni a 2023. év nehézségeit és kihívásait, mindezt úgy, hogy nem a baloldali válságkezelés klasszikus receptúrájához nyúl vissza, nem kíván pluszterheket rakni az emberek vállára, helyette megőrzi az elmúlt 12 év eredményeit, a családtámogatásokat, a nyugdíjak értékét és a rezsicsökkentést, tehát nem sarcolja meg az embereket, helyette a háborús helyzetben extraprofitra szert tevő multinacionális cégektől és óriásvállalatoktól kér hozzájárulást a magyar emberek energia- és fizikai biztonságának megőrzése érdekében. Éppen ezért mondhatjuk azt, hogy a ’23-as költségvetés a rezsivédelem és a honvédelem költségvetése. A Fidesz-KDNP az elmúlt ciklusokban mindig bizonyította, hogy reális és betartható költségvetést tett le az asztalra. A 2023. évi költségvetés is ilyen. Célunkat, hogy megőrizzük az ország pénzügyi stabilitását és egyensúlyát, 2023-ban 3,5 százalékos GDP-arányos hiánycéllal, az államadósság 73,8 százalékra való csökkentésével biztosítja az előttünk fekvő javaslat. Én éppen ezért arra biztatok mindenkit, a szemben levő padsorokban ülő képviselőket is, hogy most tegyék félre a pártpolitikai szempontokat így háború idején, és támogassák ezt a költségvetést, hiszen ez a magyar emberek és a magyar vállalkozások érdeke. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga Gábor képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Ház elé terjesztett 2023-as költségvetés összeállításakor régen nem látott kihívásokkal kellett számolnia a kormánynak és azon belül is Varga Mihály miniszter úrnak és csapatának. Ezen externáliák kiindulópontjai mindenki előtt ismertek: a világgazdaságot megrengető koronavírus-járvány, a szomszédunkban csaknem négy hónapja dúló háború, világszinten pusztító háborús infláció, a világgazdasági versengésben egyre inkább alulmaradni látszó és fókuszát vesztett Európa. Ebben a cseppet sem irigylésre méltó környezetben kell olyan költségvetést végigvinnie Magyarországnak az előttünk álló években, amely megvédi mindazt az eredményt, amiért 12 éve küzd vállvetve Magyarország jobboldali kormánya és a magyar emberek. Nem lehet elégszer hangsúlyozni: a kormány legfontosabb célja az, hogy maradjon ki az ország a háborúból, és ne a magyarok fizessék meg a háború árát. A jövő évi költségvetés stabil alapokon áll, és mindent finanszíroz annak érdekében, hogy a magyar gazdaság növekedése továbbra is az élvonalban maradjon, ezt azonban egy elhúzódó háború nyilván lassíthatja. Kiemelkedő célunk egyrészt a rezsicsökkentés fenntartása, másrészt a Honvédelmi Alapon keresztül a honvédelem fejlesztési forrásainak megteremtése. Tisztelt Képviselőtársaim! A jövő évi költségvetés tervezete biztosítja, hogy a következő években az államháztartás visszaálljon a járvány előtti pályára, hiszen a hiány és az államadósság is csökkenni fog 2023-ban. A két évre tervezett Rezsivédelmi Alap létjogosultságát talán nem kell magyarázni. A kormány mindenképpen meg kívánja őrizni a rezsicsökkentést, a Rezsivédelmi Alapnak azt a célt kell szolgálnia, hogy az energiaellátás, legyen szó akár a gázról, akár az áramról, biztos és olcsó legyen. A rezsicsökkentés eredményeinek megvédéséhez nagyon komoly tartalékra van szükség. Ezen intézkedéssel az elmúlt tíz évben ugyanis 2300 milliárd forint maradt az embereknél. A rezsicsökkentésnek köszönhetően jelenleg a magyar családok fizetik a legkedvezőbb rezsidíjakat az Európai Unióban, a jobboldali kormány biztosítani szeretné, hogy az emberek megfizethető módon és biztonságosan jussanak energiához a jövőben is. A kormány, a Pénzügyminisztérium és a jegybank is azon dolgozik, hogy amennyire lehet, az inflációt megfékezze. A háborús inflációval nálunk tehetősebb országok is keserves küzdelmet folytatnak jelenleg, viszont öröm az ürömben, hogy az idei I. negyedévben nőttek a reálbérek hazánkban, tehát kétségtelenül a magas inflációt jóval meghaladó mértékben nőttek a bruttó bérek. Ez bizakodásra ad okot. Tisztelt Országgyűlés! A jövő évi költségvetés-tervezettel lényegében megpróbáljuk fenntartani mindazon eredményt, amit az elmúlt bő egy évtizedben az ország közösen elért. Csökkenne talán jövőre a magyar családok és vállalkozások támogatására fordítandó összeg? Nem. [[18.40]] Növekednének talán a béreket és a vállalkozásokat terhelő adók? Hát, erről szó sincs. Elvesznek talán az olyan intézkedések, mint a családi adókedvezmény, a 25 év alatti fiatalok szja-mentessége, a CSOK és az otthonteremtési program vagy a 13. havi nyugdíj? Nyilvánvalóan nem. Hosszan sorolhatók azon intézkedések, amelyek még békeidőben kezdték el szolgálni, gyarapítani a magyar családokat, embereket és vállalkozásokat, és fenntartásuk mind biztosított a jövő évi büdzsében. Dél-Fejér 35 településének országgyűlési képviselőjeként természetesen nem mehetek el szó nélkül a vidékfejlesztés és az annak egyik zászlóshajójává vált „Magyar falu” program folytatása mellett sem. Dél-Fejér több mint 80 ezer lakójának életkörülményeit tudtuk nagyban javítani a közös munka eredményeként. A támogatásért Magyarország Kormányát, valamint a „Magyar falu” programot koordináló Gyopáros Alpár kormánybiztost és csapatát külön is köszönet és elismerés illeti. Körzetem korábban leküzdhetetlennek tűnő hátrányát sikerült hatalmas mértékben lefaragnunk az elmúlt években, bölcsődék, óvodák, iskolák, utak, orvosi rendelők, szolgálati lakások, járdák, kerékpárutak, sportlétesítmények és közösségi terek egész sora épült vagy újult meg. Térségemben szinte megállt a népességfogyás, korábban soha nem látott fejlődés indult Dél-Fejérben, és ami jelen pillanatban a legfontosabb, a munka folytatása is biztosított a jövő évi költségvetésben. Visszakanyarodva az országos horizontra, a vállalkozások által megindított fejlesztések folytatódhatnak, a tervezett külföldi és belföldi beruházások megvalósulhatnak, a munkahelyteremtéshez és a beruházásokhoz továbbra is tudunk támogatást nyújtani. Fenntartjuk, hogy kiemelkedően magas tagállami társfinanszírozást társítunk a vidékfejlesztési támogatásokhoz, történelmi módon megerősítve a vidék Magyarországát, benne a falvakkal, a civil közösségekkel, gazdákkal, vállalkozásokkal, települési és településeket összekötő infrastruktúrákkal. Bár a baloldal és az őt kiszolgáló média évek óta agyonhallgatja, a tények attól még tények maradnak, erősödik a magyar gazdaság teljesítménye. Csúcson van a foglalkoztatás. Minden korábbinál kisebb az adóelkerülés, a folyamatosan csökkenő adók ellenére is évről évre magasabb adóbevétellel lehet számolni, így a jövő évi költségvetésben is. Májusban például az adócsökkentések mellett is jelentősen nőttek a költségvetés főbb adóbevételei: társasági adóból 40, kisvállalati adóból 50, személyi jövedelemadóból 17 százalékkal több bevétel érkezett. Ez a teljesítmény biztosítja az alapot ahhoz, hogy a bizonytalan világgazdasági helyzetben is megőrizzük az ország biztonságát, az elmúlt évek eredményeit, a rezsicsökkentést, a családtámogatásokat, a nyugdíjak értékét, egyúttal tovább csökkentsük a hiányt és az államadósságot. Miközben az Európai Bizottság szemmel láthatóan mindent elkövet azért, hogy hazánk ne jusson hozzá a neki járó fejlesztési forrásokhoz, valamint újabban érthetetlen lépésekkel rombolja az Európai Közösség gazdasági pozícióit, a kormány a magyar érdekeket képviselve egyaránt tárgyal a Helyreállítási Alapról és a hétéves EU-s költségvetésről. Bízunk benne, hogy minél előbb megállapodás születik. Tisztelt Képviselőtársaim! A rendkívüli világgazdasági és biztonsági helyzet rendkívüli intézkedéseket kíván meg a magyar családok védelmében. Az újragondolt közös teherviselés, a költségvetési keretek kialakítása során egy felelősen gondolkodó és cselekvő magyar kormánynak nem lehet más a célja, mint biztosítani a családok, a nyugdíjak, a vállalkozások és a foglalkoztatás védelmét. Ennek szellemében készült a Ház előtt lévő, jövő évi költségvetés tervezete. Kérem, támogassák a kormány erőfeszítéseit a költségvetés-tervezet elfogadásával, a háborús infláció letörését pedig a mielőbbi békéért való munkálkodással idehaza és külföldön egyaránt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most kettőperces felszólalásra van lehetőség. Megadom a szót Gréczy Zsolt képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Néhány dologra szeretnék csak röviden reflektálni. Itt sokszor elhangzik, hogy milyen rettenetesen cudar állapotban adta át az országot 2010-ben az előző nyolc évben kormányzó többség. Orbán Viktor megköszönte hivatalos beszédben a 2010 előtti kormánynak, hogy konszolidált állapotokban adta át az országot. Akkor miért köszönte meg, ha olyan cudarok voltak ezek a viszonyok? A másik: szó esett a családokról, gyermekvállalásról, és hogy ez milyen fontos. Ebben mélységesen egyetértek, csak szeretném jelezni, és itt ismét szeretnék visszautalni, hogy a Gyurcsány-kormány legrosszabb évében is több gyermek született, mint az Orbán-kormány legjobb évében. Ez statisztikai tény. [[Közbeszólások a Fidesz padsoraiból.]] Úgyhogy ki foglalkozott itt, vagy ki segítette valójában a családokat? Elhangzott támadásként, hogy európai egyesült államok. Amikor közös vakcinabeszerzésről dönt az Európai Unió, az is az európai egyesült államok felé egy lépés. Amikor gazdaságiválság-kezelésre közös pénzügyi alapot hoznak létre, az is az európai egyesült államok felé egy lépés. Természetesen nagyon fontos a nemzetállam meg a magyar trikolór, meg a haza, meg a Himnusz, ebben a Demokratikus Koalíció mélységesen egyetért, de ha szükségünk van ezekre a támogatásokra, akkor ezért bizony áldozatokat is kell hozni. És végezetül néhány adat, mert az is mindig elhangzik, hogy bezzeg a Gyurcsány-kormány idején milyen rossz volt. 2002 előtt is létezett egy kormány, az Orbán-kormány. Mondok néhány adatot, hogy mennyit nőtt a Gyurcsány-kormány idején és mi az Orbán-kormány idején ismert adat. A dolgozók által befizetett személyi jövedelemadó és járulék a bruttó kereset százalékában: Orbán-kormány 38 százalék, Gyurcsány-kormány 31 százalék. Állami működési kiadások az összes kiadás százalékában: Orbán-kormány 15 százalék, Gyurcsány-kormány 12 százalék ezt elmondtam. Máris mondok egy másik adatot. Nyugellátásra fordított összegek: Orbán-kormány, 2001: 1300 milliárd forint, Gyurcsány-kormány: 3000 milliárd forint. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Úgyhogy akkor is fejlődött az ország, érdemes ezt mindenkinek tudomásul venni. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót kettőperces felszólalásra Hollik István képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Bár némileg parttalannak tartom a vitát a Gyurcsány-korszak megítéléséről, hiszen arról a magyar választópolgárok eléggé egyértelmű választ adtak, és azóta egyébként többször elmondták a véleményüket az ön főnökéről, de azért akkor, ha ön is számokkal jött, én is csak kettő darab számot hadd mondjak! [[Gréczy Zsolt közbeszól.]] 2002-ben, amikor önök átvették a kormányzás lehetőségét, a minimálbér 50 ezer forint volt; 2010-ben, amikor elbúcsúztunk önöktől, akkor 73 500. 23 500 forintot voltak képesek nyolc év alatt emelni a minimálbéren úgy, hogy a 2002-2008 közötti időszak volt az európai gazdaságban az utolsó öt-hat olyan év, amit tényleg boldog békeidőknek lehetett hívni, és óriási gazdasági növekedés jellemezte azt az időszakot, olyan azóta nem volt. [[Gréczy Zsolt: 2010 után.]] Ennek ellenére önök 23 500 forinttal voltak képesek emelni. Ma mennyi a minimálbér? 200 ezer forint, 73 500 forintról. Ez a különbség. Még egy számot hadd mondjak! A családtámogatásokra vagy családi adókedvezményekre mennyit költött a Gyurcsány-kormány az utolsó évben? Nullát, azért, mert önök azt elsorvasztották. Így támogatták önök akkor a magyar családokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Gréczy Zsolt: Nyilván nem volt családi pótlék. Egy mondat nem volt igaz!]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy dr. Simicskó István frakcióvezető úr jelezte, hogy a Kereszténydemokrata Néppárt országgyűlési képviselőcsoportja a fennmaradó időkeretet az általános vita során a Fidesz-Magyar Polgári Szövetség képviselőcsoportja részére átadja; levélben írta frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Most további felszólalások következnek. Megadom a szót Sztojka Attila képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. [[18.50]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az embernek az az érzése a DK-s véleményezés kapcsán, mintha a 2010 előtti kormányok által készített költségvetést véleményezték volna. Kritikai észrevételeiket ebből a szempontból talán még értené is az ember, de ehhez képest nézzük meg a jelent, illetve a ’23. évi költségvetést! Ezt látva egyértelműen azt mondhatjuk, hogy ez a magyar családok védelmét szolgálja, de ki kell emelni azt is, hogy a családok védelme mellett fontos, hogy az elmúlt 12 év eredményeit is megőrizzük. Az elhúzódó háborús és brüsszeli szankciók miatt egész Európában jelentős az áremelkedés, az egekben vannak az energiaárak. Most a legfontosabb feladatunk Magyarország békéjének és biztonságának megőrzése mellett az ország energiaellátásának biztosítása és a rezsicsökkentés védelme. A kormány az elhúzódó háborús helyzetben is megvédi az ország biztonságát, a rezsicsökkentést, a munkahelyeket, a nyugdíjakat, a családokat, és a haderőfejlesztéssel biztosítja hazánk biztonságának erősítését. A költségvetés, ahogy ma már többször elhangzott, a rezsivédelem és a honvédelem költségvetése, de emellett az eddig elért eredményeink megvédésének költségvetése is. Ahhoz, hogy értsük az eredményeket, látnunk kell, hogy honnan indultunk. 2010 előtt a baloldali szociálpolitika mindig is kizárólag a segélyekben tudott gondolkodni a nehezebb sorsú állampolgárokat illetően. Munkát és méltóságot nem, legfeljebb segélyt adtak a munkanélkülieknek lehetőséget nem. 2002 után megszüntették a kamattámogatott kölcsönöket, ellehetetlenítették a családi otthonteremtést, amivel a devizahitelezés felé terelték a magyar családokat, adósságcsapdába terelve őket. Az egyik legsúlyosabb örökség a lakossági devizahitelek magas állománya volt, és ebből adódóan a bajba jutott hitelesek egyre növekvő száma. Ha a szociálpolitikai részét vagy a szociális intézkedéseket nézzük, 2007-ben évente 30 ezer forinttal csökkentették az egy ápolt után járó normatívát az idősotthonokban. Az emelt szintű ellátást biztosító bentlakásos intézményeknél közel 100 ezer forint volt a csökkenés. Kormányzásuk alatt kétszeresére nőtt a villamos energia ára és háromszorosára a gáz ára. Ezek után talán nem túlzó, ha azt mondjuk, hogy példátlan módon a Fidesz-KDNP kormányzása alatt fordult elő először, hogy az új évben a rádióban nem azt hallottuk, hogy emelkednek a villamosenergia-árak és a távhőszolgáltatások, hanem azt, hogy csökkennek az energiaárak, úgy, hogy a gazdasági mutatók minden téren javulást mutattak. Amikor a szegénység elleni küzdelemről beszélünk, azt nem elegendő önmagában kezelni, hanem azt ténylegesen és hatékonyan gazdasági intézkedésekkel lehet. A mi szociálpolitikánk arról szól, hogy aki tud és akar, az munkából tudjon megélni, mert ha munka van, minden van. Ez a munkaalapú társadalom alapmondata. Az elmúlt tíz évben egymillió új munkahely jött létre, ezen belül a romák foglalkoztatottsága 50 százalékkal nőtt. A minimálbér a baloldali kormányzások idején 2009-ben 71 500 forint volt, a garantált bérminimum pedig 87 ezer; jelenleg 200 ezer, illetve a garantált bérminimum pedig 260 ezer forint. A 2023. évi költségvetés az elért eredmények megőrzésének és továbbvitelének költségvetése is. 2023-ban 4,1 százalékos növekedéssel számolunk a gazdaság területén. Biztosított a 13. havi nyugdíj, sőt az infláció mértékének megfelelően további emelések is várhatóak. Biztosítottak a családi adórendszer adókedvezményei, sőt a családpolitikai kiadásokat összességében közel 450 milliárd forinttal megnöveli a kormányzat, és ez összességében 3225 milliárd forintra fog növekedni. Jövőre tovább nő a gyermekétkeztetésre fordítható támogatás mértéke. 2023-ban már közel 100 milliárd forint áll rendelkezésre erre a célra. A költségvetés jövőre több mint 490 milliárd forintot biztosít az otthonteremtési program folytatására. 2010-hez képest a kormány közel 3,5-szeresére növelte a lakástámogatásra fordítható összeget. A tankönyvellátás ingyenessége teljes körűvé vált; erre a célra több mint 13 milliárd forintot fordít jövőre is a kormány. 2010 óta kézzelfogható eredményekről beszélhetünk az esélyteremtés és a felzárkózás területén. A Fidesz-KDNP-kormányzat volt az, amelyik a részben európai uniós források felhasználásával létrehozott intézkedéseket intézményesítette. Jelenleg 107 gyerekház működik hazai költségvetési támogatásból, és még az idén 41 kerül ismét a hazai ellátórendszerbe a hazai ellátás finanszírozása keretében. A jövőben pedig a tervek szerint a ’21-27-es időszakban 50 gyerekház fejlesztését tervezhetjük. Ez közel 200 „Biztos kezdet” gyerekház, ahol a gyerekek korai fejlesztésének lehetőségét tudjuk majd megvalósítani. Továbbra is biztosított 183 tanoda működése a hazai költségvetési támogatással. A tanodák átlagosan 5500 gyermeknek segítenek évente a korai iskolaelhagyás csökkentésében és a továbbtanulás ösztönzésében. 2012-től egy teljesítményalapú ösztöndíjrendszert hoztunk létre Útravaló néven. Évente 10 ezer gyerek részesül ösztöndíjban. Ennek eredménye az, hogy ma már számottevően nőtt a középfokú iskolai végzettséggel rendelkező, hátrányos helyzetű személyek száma. Az ösztöndíjprogram keretösszege több mint 150 millió forinttal emelkedett az előző évi kiíráshoz képest. A 2023. évi költségvetésben 2 milliárd 641,8 millió forint áll rendelkezésre. Tisztelt Országgyűlés! A munkának van jövője Magyarországon, ez segíthet a nehezebb időkben is. Én arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, támogassák a ’23. évi költségvetést, amelyben az esélyteremtés, a felzárkózás forrásai rendelkezésre állnak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bartos Mónika képviselő asszonynak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nem visszaélve képviselőtársaim türelmével és elnök úrnak ismét megköszönve a lehetőséget, hogy szólhatok a jövő évi költségvetés vitájában, a külügyi és külgazdasági vonatkozásokat szeretném röviden ismertetni, azokba egy pici betekintést nyújtani. Szeretném elmondani, hogy a Külgazdasági és Külügyminisztérium célrendszere háromosztatú, külpolitikai, külgazdasági és nemzetpolitikai területekre tagozódik, ezért ez a hármasság tükröződik a tárca költségvetésében is. Klasszikus diplomáciai feladat a külképviseleti hálózat működtetése, Magyarország politikai és gazdasági képviseletének ellátása és a magyar állampolgárok konzuli védelme. A minisztérium 2023-ban új külképviseletek nyitását tervezi a szubszaharai térségben, és folytatódik a konzuli szolgálat hálózatának bővítése is. Újabb konzulátusok kezdik meg működésüket részben önállóan, részben más külképviseletek fennhatósága alatt. A külképviseleti hálózat működtetésére 2023-ban 103 milliárd forint jut, ami az inflációt és az árfolyamváltozást figyelembe véve reálértéken nagyjából megegyezik az ideivel. Ami a külgazdaságot illeti, ez két pilléren, az exportfejlesztésen és a beruházásösztönzésen nyugszik. A minisztérium kötött segélyhitelezéssel, kereskedelemfejlesztéssel, exportfinanszírozással segíti a magyar export növelését, támogatja a magyar nagy-, kis- és középvállalatok nemzetközi versenyképességét. A kötött segélyhitelek főbb célországai 2023-ban várhatóan Laosz, Vietnám és Mongólia lesznek. A keleti nyitás politikájának eredményeképp évről évre rekordokat dönt az Ázsiából származó beruházások nagysága. Ebben a tekintetben különösen Dél-Korea, Kína, Japán és India érdemel kiemelt figyelmet, de nem hanyagolható el a régió többi szereplőjével megvalósuló projektalapú együttműködés sem. A beruházásösztönzési célelőirányzatból nyújtott támogatások kulcsszerepet játszanak a nagyberuházások magyarországi megvalósulásában, ezáltal a munkahelyteremtés és a technológiatranszfer fontos eszközei. [[19.00]] Erre a célra jövőre nem kevesebb mint 130 milliárd forint áll rendelkezésre. A Külgazdasági és Külügyminisztérium évek óta gazdaság- és infrastruktúra-fejlesztési programokkal segíti a szomszédos országokban élő magyarság életkörülményeinek javítását, és ezáltal a szülőföldön való megmaradását. A határokon átnyúló beruházások és fejlesztések növelik a határtérségek versenyképességét és a magyarlakta területek gazdasági megtartóképességét. (Az elnöki széket Dúró Dóra, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A korábbi gazdaságfejlesztési programok 2023-ban is minden egyes határon túli területen folytatódnak. A már bevált mezőgazdasági, vállalkozásfejlesztési, lakóingatlan- és földvásárlási támogatások mellett ebben az összefüggésben is egyre nagyobb szerepet kap a magyar export fejlesztése is azáltal, hogy a kedvezményezetteket arra ösztönözzük, hogy részesítsék előnyben a magyarországi gyártók és kereskedők termékeit. Magyarország migrációs politikájának sarokköve, hogy nem a migránsokat kell behozni Európába, hanem a segítséget kell elvinni oda, ahol a legnagyobb szükség van rá. Ebbe a keretbe illeszkedik a „Hungary Helps” program is, ami a minisztériumok közötti feladatkör-átcsoportosítás eredményeképpen immár a Külgazdasági és Külügyminisztériumhoz tartozik. A Hungary Helps oktatási, humanitárius és újjáépítési projektjei nemcsak a válságövezetekben élő veszélyeztetett, üldözést és szükséget szenvedő keresztény emberek és közösségek megsegítését, szülőföldön maradását, vallási, kulturális és gazdasági értelemben vett megmaradását szolgálják, de a program célja az is, hogy felhívja a nemzetközi közösség figyelmét a keresztényüldözés tényére és nagyságrendjére, hogy ezáltal más kormányok bevonását is ösztönözze a sürgős és határozott cselekvést igénylő humanitárius és értékmentő munkába. Nyugodt szívvel kijelenthető, hogy a Hungary Helps mára egy sikeres és nemzetközileg jól ismert magyar márka, ahogyan az a valamivel hosszabb múltra visszatekintő Stipendium Hungaricum is. A Stipendium Hungaricum kiválósági ösztöndíjprogramokból ráadásul nemcsak azok a hallgatók profitálnak, akik a programnak köszönhetően hazánkban tanulhatnak, de a rajta keresztül támogatott vidéki egyetemek is. A felsőoktatási intézmények megkapják az ösztöndíjakat, a képzési költségek fedezetét, a lakhatási támogatást, valamint az egészségbiztosítás összegét. Március végén a kormány arról döntött, hogy „Students at Risk” néven létrehoz egy külön alprogramot az orosz-ukrán háború miatt menekülni kényszerült ukrán, illetve más Stipendium Hungaricum-partnerország állampolgárságával rendelkező ukrajnai felsőoktatási hallgatók részére. Erre a célra idén 2,3, a jövő évtől kezdve 3,9 milliárd forint áll rendelkezésre, ami az ösztöndíjban részesülők létszámának 15-ről 16 ezerre növelését teszi lehetővé, vagyis azt, hogy ezer, Ukrajnából menekülő, különféle állampolgárságú hallgató Magyarországon folytathassa tanulmányait. A Stipendium Hungaricum párja a Diaszpóra-ösztöndíjprogram, amelyre magyar gyökerekkel rendelkező fiatalok jelentkezhetnek, összhangban hazánk nemzetpolitikai célkitűzéseivel. Végül, képviselőtársaim, engedjék meg, hogy röviden szóljak még két olyan ügyről, amelyek volumenüket tekintve kisebb súllyal jelennek meg a minisztérium költségvetésében, de meggyőződésem szerint kiemelt figyelmet érdemelnek. Elsőként azt kell megjegyezni, hogy éppen a jövő héten ér véget a magyar V4-elnökség, de a közép-európai, kiemelten pedig a visegrádi együttműködés kormányzati koordinációja 2023-ban is a minisztérium fontos feladata marad. Másrészt szeretném felhívni a figyelmüket arra is, hogy Magyarország már évek óta kiemelten kezeli a jövő egyik meghatározó iparágát, az űripart, és prioritásnak tekinti a magyar űrképesség megteremtését, vagyis a magyar gazdaság felkészítését arra, hogy minél inkább bekapcsolódhasson a nagy nemzetközi vállalkozásokba. Ennek a következetes munkának az eredményeképpen várhatóan 2024-ben magyar űrhajós indulhat a nemzetközi űrállomásra. A kiválasztási folyamat már elkezdődött, és 2023-ban is folytatódik. A misszió megvalósításához közvetlenül kapcsolódó iparfejlesztésre 6 milliárd forint áll rendelkezésre. Tisztelt Képviselőtársaim! Összefoglalásképpen kijelenthető, hogy a Külgazdasági és Külügyminisztérium költségvetése biztosítja, hogy a tárca sikeresen birkózzon meg feladataival és a szomszédságunkban dúló háború következményeivel. Köszönöm, hogy kaptam újra lehetőséget. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. Most F. Kovács Sándor képviselő úrnak, a Fidesz képviselőjének adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A 2023-as költségvetés egy különleges költségvetés. Nem lövök nagyon mellé a történettel, ha azt mondom, hogy minden költségvetés különleges költségvetés, hiszen a múlt eredményeiből indul ki, és a jövőnek készül. A költségvetés immár nyolc éve az év közepén kerül benyújtásra a parlamentnek. Ez azért fontos így, mert ha az év közepén elfogadjuk a költségvetést, akkor a költségvetés szereplői, a vállalkozások, a közintézmények, a költségvetésben érintett szereplők fel tudnak készülni a jövő évre. Nagyon fontos az, hogy felkészülten mehessünk neki a 2023-as évnek, hiszen tudjuk azt, hogy a világban nagyon sok bizonytalanság van, Európában kifejezetten. Talán három hónappal ezelőtt még azt mondtuk volna, hogy egy nyugodt évnek nézünk elébe, hiszen az elmúlt évek eredményei azt igazolják, hogy a magyar gazdaság jó úton járt. Néhány hónappal ezelőtt azt mondtuk volna, hogy túl vagyunk az évtizednek vagy ennek az évszázadnak a legnehezebb évein, a pandémia okozta gazdasági válságon. El tudtuk mondani, hogy Magyarország, ahogy a Nemzeti Bank elnöke mondta, a magyar gazdaság kanyarban előzött, hiszen leghamarabb tudtuk feloldani a zárlati intézkedéseket, köszönhetően az oltási programnak, egy fél évvel, három hónappal az Európai Unió többi országa előtt tudtuk nyitni a magyar gazdaságot. Ez meg is látszott az eredményeken, hiszen 2021-ben 7,1 százalékos volt a gazdasági növekedés. Nem is emlékszem olyan időszakra, amikor ezt meg tudtuk volna haladni; az idei év első negyedévében 8,2 százalék. Ilyen nem volt még az újkori magyar történelem időszakában, és mind bizakodásra adtak okot ezek a számok, hiszen emelkedett a lakosság jövedelme, nagymértékben csökkent a munkanélküliség, és azt gondoltuk, hogy a rekordot döntő beruházások is mindenképpen optimizmusra adhatnak okot. De bekövetkezett az, amire igazából senki nem számított, hogy a szomszédunkban háború és energiaválság, nagymértékű energiaár-emelkedés következett be. A bizonytalanság, amire senki nem számított, be is következett. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Kedves Parlament! Most azzal kell számolnunk, hogy az előttünk álló évtizedben az eddigieknél súlyosabb válsággal kell szembenéznünk, súlyosabb bizonytalanság, ami előttünk áll. A szomszédunkban zajló háború, az elhúzódó háború pedig fokozza ezt a bizonytalanságot. A kormánynak új feladatokkal kell szembenéznie. A legfontosabb feladat a rezsicsökkentés és a honvédelmi képességeink megerősítése. Ezek a 2023-as költségvetés új prioritásai. De nemcsak ezekkel kell törődnünk, hanem meg kell védeni azokat az értékeket, amiket az elmúlt évtizedekben felépítettünk, és az elmúlt évtizedekben elértünk. Meg kell védeni a rezsicsökkentést. Ez egy borzasztó nehéz feladat, hiszen a száguldó energiaárakban Magyarország egy nyugodtabb szigetnek tűnik, hiszen egész Nyugat-Európában, az egész Európai Unióban száguldanak a rezsicsökkentések. [[Sic!]] Ez nem annak köszönhető, hogy Magyarország egy nyugodtabb hely és a Kárpát-medence nem egy túl huzatos hely, hanem a kormánynak nagyon komoly erőfeszítéseket kell tennie azért, hogy meg tudja védeni a rezsicsökkentést. Gondoskodni kell Magyarország és a családok, a magyar emberek biztonságáról, hiszen az infláció, az élelmiszerár-emelkedések és a rezsinövekedés fenyegeti a magyar családokat és a magyar háztartásokat. [[19.10]] Továbbra is növekedési pályán kell tartani a magyar gazdaságot, hiszen a magyar gazdaságnak nemcsak az a feladata, hogy megvédje az országot, megvédje a családokat, hanem vigyázni kell és foglalkozni kell a felzárkóztatási ívvel is, hogy minél több beruházás érkezzen az országba, és meg tudjuk védeni a növekedést. A rezsivédelemhez, az ország biztonságának a megőrzéséhez, a családtámogatások, a nyugdíj értékének megőrzéséhez, a munkahelyteremtéshez, a vállalkozások beruházásainak támogatásához a szükséges forrásokat elő kell állítani, elő kell teremteni. A cél, hogy megőrizzük az ország stabilitását, tovább javítsuk az egyensúlyi mutatókat, ezért változatlanul fegyelmezett költségvetést kell folytatnunk. A bevételnövelő intézkedéseket és a kiadáscsökkentő lépéseket együtt meg kell hozni, hiszen Magyarország költségvetése és költségvetésének egyensúlya fontos prioritás továbbra is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tisztelt Ház! Azért nézzünk néhány fő számot a jövő évi költségvetésből. A 2023. évi költségvetési javaslatban a kormány 4,1 százalékos gazdasági növekedéssel számol. Az ideihez képest valószínűleg kisebb, de az európaihoz képest szerintem duplája lesz a gazdasági növekedés. 3,5 százalékos GDP-arányos hiánycéllal, a bruttó hazai termék 73,8 százalékára csökkenő államadóssággal és 5,2 százalékos inflációval számol ez a költségvetés. Ambiciózus számok, de azt gondolom, hogy az elmúlt évekre visszatekintve, a költségvetés szigorára visszatekintve ezek tarthatók lesznek, és bízunk benne, hogy újabb meglepetések nem fognak bennünket érni a gazdaságban. A költségvetés szerkezetében az a változás, hogy a korábbi alapokhoz képest két új alap jön létre, a Rezsivédelmi Alap, amelyben 670 milliárd forint bevétellel számolunk, ez a rezsivédelemre fog fordítódni; a Honvédelmi Alap, amelyben 842 milliárd forint áll rendelkezésre. A szomszédban folyó háború mutatja azt, hogy a magyar védelmi képességet nagymértékben meg kell erősíteni. Az első alap lehetővé teszi, hogy az orosz-ukrán háború és a brüsszeli szankciók következtében kialakult világgazdasági helyzetben ne a magyar emberekkel fizettessék meg a háború árát. Szeretnék emlékeztetni arra, hogy az energiaárak a többszörösére drágultak, és a további szankciók pedig még magasabb energiaárat hozhatnak. Ez ellen védi a magyar háztartásokat a Rezsivédelmi Alap. Magyarország békéjének és biztonságának megőrzése sem lehet vita tárgya, ezért elkötelezettek maradunk amellett, hogy a mai kor kihívásainak megfelelően modern, erős hadserege legyen Magyarországnak. A haderőfejlesztés folytatásáról, illetve felgyorsításáról gondoskodik a Honvédelmi Alap. A két alap finanszírozására olyan megoldást talál a költségvetés, amely nem ró többletterhet a magyar állampolgárokra. Az elmúlt nehéz időszakban extraprofitot elért ágazatoktól várjuk a nagyobb társadalmi szerepvállalást. Tehát aki ebben a nehéz időszakban extraprofitra tesz szert, attól azt kéri a magyar állam és a költségvetés, hogy nagyobb mértékben járuljon hozzá mind a Honvédelmi, mind a Rezsivédelmi Alap fenntartásához. Ez azt jelenti, hogy a nemrég bejelentett, extraprofitra kivetett különadó intézménye bevezetésre kerül. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tisztelt Ház! A jövő évi költségvetés éppen ezért a rezsivédelem és a honvédelem költségvetése lesz. Ugyanakkor 2023-ban, hasonlóan a polgári kormány korábbi költségvetéseihez, szinten marad minden területen, vagy több forrás kerül a gazdálkodásba. Néhány területet szeretnék megemlíteni. Egyrészt, a nyugellátásokra 2023-ban több mint 730 milliárd forinttal magasabb összeget fordítunk, mint idén. Ez egy nagyon fontos dolog, hiszen a nyugdíjak reálértékét az Orbán-kormány mindig megőrizte, de az idei évben növelni is tudta, hiszen a 13. havi nyugdíj a jövő évben is kifizetésre kerül. Az oktatásra 2023-ban 2378 milliárd forintot fordít a kormány, ami közel 200 milliárd forinttal több, mint a 2022-es összeg. Az egészségügyre 2023-ban 2669 milliárd forintot fordítunk, így több mint 100 milliárd forinttal gazdálkodhatnak többel az egészségügyi intézmények, mint idén, és közel 1500 milliárd forinttal többel, mint 2010-ben, a Gyurcsány-kormány utolsó évében. A családok támogatását, amely jelenleg a legmagasabb az Európai Unióban szintén megőrzi az erre a célra biztosított 2300 milliárd forint. Ez 450 milliárddal több, mint az idei. Tisztelt Ház! Az eredmények megőrzése nagyon fontos, de néhány apró részletre felhívnám a tisztelt Ház figyelmét, államtitkár úr és a költségvetés tervezőinek figyelmét. Az elmúlt évtizedben Magyarország hátrányos helyzetű régiói nagymértékben felzárkóztak. Az én választókerületemben is intézmények, iskolák, óvodák, bölcsődék épültek, az úthálózat javításra került, tehát jobban felzárkóztunk, mint sok évtizeddel ezelőtt. Ez a felzárkózás nem állhat meg, hiszen tudjuk azt, hogy a gazdaság ciklikus, hol fellendülő időszakban, hol lefelé tartó pályán mozog a gazdaság. Arra kérem a tisztelt államtitkár urat és a tisztelt Házat, hogy a jövő évi költségvetésben és az ezután következő költségvetésben is vegyük figyelembe, hogy azok a régiók, amelyek le vannak maradva Magyarország jobban fejlett régióitól, a felzárkóztatási programban továbbra is haladjanak előre, hiszen ez az ország egységes, minden magyar állampolgár ugyanannyit ér, legyen egy hátrányos helyzetű régióban vagy egy fejlettebb régióban. Én arra kérem a tisztelt Házat, hogy a 2023-as, ’24-es vagy az utána következő költségvetésbe vegyük fel egy elembe azokat a régiókat, azokat a településeket, ahol alacsony az iparűzési adó, akár nagyobb a munkanélküliség vagy a lakosságnak alacsonyabb a jövedelme, hiszen ezekről a régiókról sem kell megfeledkezni, és azok a kitűnő infrastrukturális fejlesztések, mint az úthálózat javítása vagy a négysávos utak eljutása minden régióba, továbbra is tudjanak folytatódni. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. Azt javasolom mindenkinek, hogy ezt a 2023-as költségvetést fogadjuk el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Kétperces hozzászólásra jelentkezett Varju László képviselő úr, a DK képviselője. Parancsoljon!
Elnök asszony, köszönöm szépen a szót. F. Kovács Sándor úr mondandója hozta ki belőlem azt, hiszen többször voltunk abban a helyzetben, hogy a pénzügyminisztertől vagy a Magyar Nemzeti Bank elnökétől hallottuk azt a szófordulatot, hogy kanyarban előzni. Akkor, tisztelt hölgyeim, uraim, mindenki gondoljon bele, aki szokott vezetni, hogy mit jelent, amikor ezek a vezetők azt mondják, hogy a gazdaságban olyan módszereket kell alkalmazni, hogy a kanyarban kell előzni. Néha sikerül, már ha valaki megpróbálja, néha viszont katasztrófát okoz. És ez be is következett. Hogy csak a múlt évet említsem: a pénzügyminiszter úr tavasszal már beszélt arról, nyár elején, hogy igen, a gazdaság csökkenni fog, a Magyar Nemzeti Bank elnöke még szeptemberben is arról beszélt, hogy növekedés lesz. Olyan ellentmondásokba keveredtek, ami elfogadhatatlan; és egyébként láthatóan az összevissza kapkodásnak lett az eredménye az, hogy Magyarország nagyon rosszul jött ki a Covidot követő gazdasági válságból, és nagyon rossz helyzetben van a jelenlegi állapot szerint is. Ennek természetesen más okai vannak, mert itt nem arról szólt a történet, hogy gyakorlatilag a Covid örve alatt mi mindent hordtak el, loptak szét vagy vásároltak feleslegesen, hanem ehelyett rossz döntéseket hoztak, és az Európai Unióval ma is vitában állnak. [[19.20]] Ennek az a súlyos következménye van, hogy az, amire képviselőtársam hivatkozott, hogy a régió felzárkózása történt, ilyen nem történt. Konvergencia lehet, hogy volt, de egyébként konkrét felzárkózás nem történt, hiszen Magyarország négy régiója továbbra is a tíz legszegényebb európai régió között van. Köszönöm szépen.
Szintén két percre szót kért F. Kovács Sándor képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Varju László képviselőtársam megszólított. Figyelmébe ajánlanám, hogy nemcsak szekérrel lehet menni, hanem Forma-1-es autóval is, és ha Forma-1-es autót és versenyt látott, akkor látott már olyat, hogy a jobbak kanyarban előznek de most csak a hasonlatról van szó. Azt mondta, hogy a legrosszabbul jöttünk ki a Covid-járványból és a lezárásokból. Körülbelül fél évvel, három hónappal hamarabb tudtunk nyitni a magyar gazdaságban, és ha a 7,1 százalékos tavalyi GDP-növekedés rossz azért a számok mindenkinek ugyanazt mutatják , akkor a 7,1 százalékot össze lehet hasonlítani az Európai Unióban velünk egy gazdasági közösségben lévő országokéval, és akkor azt lehet mondani, hogy annyira rosszul jöttünk ki a Covid utáni gazdasági válságból, hogy különböző statisztikák szerint vagy az első vagy a második legnagyobb gazdasági növekedést tudtuk nyújtani. Akinek semmi nem elég, annak az első vagy a második hely sem elég. Azt gondolom, ennél jobb eredményt nemhogy a magyar gazdaság, hanem bármilyen gazdaság örömmel tudna magának. Úgyhogy lehet azt mondani, hogy valami rossz, de a tények makacs dolgok, és a tízes számrendszerben, a tíz alatti számokban mindenki nagyon el tud igazodni. Azt gondolom, a legjobb gazdasági növekedés a tavalyi évben nem azt mutatja, hogy rossz gazdaságpolitikát végzett a magyar kormány, és rosszul szerepelt a lezárások után a magyar gazdaság, hanem pont az ellenkezőjét. Köszönöm szépen.
Banai Péter Benő államtitkár úr is szót kért, így soron kívül megadom a szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök asszony. Nagyon rövid leszek, hiszen F. Kovács Sándor képviselő úr a lényeget elmondta, de valóban, Gréczy Zsolt képviselő úr és Varju László képviselő úr hozzászólása engem is néhány tény elmondására ösztönzött. Hadd nyúljak vissza azért! A képviselő úr a Covid-válságot mondta, Gréczy Zsolt képviselő úr pedig a 2010-es kiváló helyzetet. Úgy fogalmazott Gréczy Zsolt, hogy 2010-ben konszolidált viszonyokkal adta át az akkori kormány a kormányzást. Én arra emlékszem tényszerűen, hogy 2004 óta folyamatosan túlzottdeficit-eljárásban voltunk, az új tagállamok közül egyedül. Én arra emlékszem, hogy a 2008-2009-es gazdasági válság hatásaként 13 százalékos hozamszinteken sem tudtuk értékesíteni az állampapírjainkat. Én arra emlékszem, hogy az IMF és az Európai Bizottság rendkívüli pénzügyi segítsége kellett, az uniós tagállamok közül elsőként fordultunk pénzügyi segítségért hozzájuk, és fogadta el akkor a kormányzat azokat az intézkedéseket, javaslatokat, amelyeket a nemzetközi szervezetek fogalmaztak meg. Tehát én nem úgy emlékszem, hogy 2010-ben tele kasszával kezdte volna meg a kormányzást az akkor megválasztott Fidesz-KDNP-többségű, -hátterű kormányzat. Épp azért említem ezt az időszakot, mert a 2008-2009-es válság után a következő nagy válság a Covid-válság volt. A „kanyarban előzés” kifejezést pedig arra használjuk, hogy ha egy ország megteheti, mert van egy szilárd gazdasági háttere, van egy szilárd pénzügyi alapja, amelyet például a hitelminősítők is elismernek, ne adj’ isten, a Covid-válság alatt is felminősítenek, lásd Magyarország, a Moody’s lépése, akkor lássuk meg a lehetőséget ebben a válságban. A magyar kormány azt az utat választotta, hogy élve a pénzügyi mozgásterével plusztámogatásokat ad beruházásokhoz, adócsökkentésekkel biztosítja a vállalkozások talpon maradását és fejlődését. És igen, ennek az az eredménye, amit F. Kovács Sándor képviselő úr mondott. Ha a DK európai pártnak minősíti magát… képviselő úr, nézze meg az Eurostat-adatokat, itt vannak a kezemben, szívesen odaadom az összes országgal együtt. [[Iratokat mutat Varju László felé.]] Magyarországon kisebb volt a gazdasági visszaesés, mint az Európai Unió átlagában 2020-ban, és nagyobb volt a helyreállás 2021-ben és 2022 elején is. De szerintem, ami ennél még fontosabb, az az, hogy a foglalkoztatottak szintje magas szinten maradt, és a reálkeresetek is nőttek, még 2020-ban is. Tehát azt gondolom, hogy igenis az a kanyarban előzés a számok alapján sikeres volt. Még egy gondolatot hadd mondjak F. Kovács Sándor képviselő úr hozzászólása kapcsán, ami talán a különböző padsorokat ismét egy közös gondolatra késztetheti: nevezetesen a területi fejlődés. Maximálisan egyetértek képviselő úrral, hogy figyelnünk kell arra, hogy Magyarország különböző régiói, különböző megyéi eltérő helyzetben vannak, különböző intézkedéseket is igényelnek. Épp ezért lényeges szerintem a „Magyar falu” program fenntartása, épp ezért lényeges az, hogy azokat az európai uniós forrásokat, amelyeket, ismétlem, anno az Európai Tanács és a Parlament is elfogadott, Magyarország megkapja, és ezekből a forrásokból valóban növelni tudjuk a területfejlesztési operatív programnak a keretösszegét, ahogyan azt a kormány tervezte, megkapjuk azokat az uniós átutalásokat, amelyek a kormány által megelőlegezett kifizetésekhez kapcsolódnak, és ezáltal azt a területi fejlesztést, amit a képviselő úr mondott, effektíve tudjuk finanszírozni. A „Magyar falu” program, a TOP Plusz mellett még azért felhívom a figyelmet a vidékfejlesztési támogatásokra is, ahol radikálisan növelte a kormányzat a társfinanszírozást, és ez a magyar vidék, a GDP szempontjából még kevésbé fejlett területek felzárkózását hitem szerint növelni tudja. Ismétlem: a jövő évi költségvetésben számolunk azokkal a forrásokkal, amelyek az ország egészének és az országon belül az egyes megyéknek a felzárkózását szolgálják, és abban bízom, hogy közös érdek a különböző padsorok képviselői között, hogy ezeket az európai uniós forrásokat megkapjuk, és mindenki itthon és külföldön mindent megtesz annak érdekében, hogy az a megegyezés megszülessen, amely valóban biztosítja, hogy a Magyarországon rendelkezésre álló forrásokat fel tudjuk használni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most visszatérünk az előre bejelentett felszólalók sorához. Pajtók Gábor képviselő úr következik, a Fidesz képviselője. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Kicsit úgy érzem magam, mint a hegylakó, hiszen alig maradtunk. De mégiscsak komolyra fordítva a szót, a felszólalásommal a 2023. évi központi költségvetésitörvény-javaslat kapcsán elsőként az igazságszolgáltatási szervek költségvetését érintően kívánok szólni, másodsorban pedig Heves megyéhez, illetőleg a választókerületemhez kapcsolódó, a gazdaság állapotára és a foglalkoztatottságra vonatkozó néhány naprakész adatot kívánok megosztani azzal összefüggésben, hogy az előre nem látható ukrán-orosz háború és az ahhoz tartozó szankciók kiváltotta infláció, alapanyag, energiaár-robbanás és a biztonságpolitikai kihívások miatt valóban indokoltan nevezhetjük a 2023. évi költségvetést a rezsivédelem és a honvédelem költségvetésének. Ugyanakkor az elmúlt 12 év sikeres társadalom- és gazdaságpolitikája olyan eredményeket hozott Heves megyében is, amelyekre igencsak büszkék vagyunk; annál is inkább, mert a megye a területi elhelyezkedése folytán az északkelet-magyarországi régióhoz tartozik, de ezen túl az ismertetésre kerülő adatok mintegy alátámasztják a Varga Mihály miniszter úr expozéjában elhangzottakat, jelesül: a központi költségvetés a gazdaság növekvő pályán való tartását is szolgálja. Tisztelt Képviselőtársaim! Az igazságszolgáltatási szervek költségvetését illetően először a bíróságokat érintően szólok. A bírói igazságszolgáltatás független, önálló hatalmi ág, amelynek a működését, függetlenségét biztosító alapelveket már Arisztotelész is hangsúlyozta műveiben. A bírák függetlenségének egyik záloga, hogy munkájuk során anyagilag, egzisztenciálisan ne legyenek kiszolgáltatottak. [[19.30]] A korábbiakhoz hasonlóan ennek a követelménynek tesz eleget az előttünk fekvő központi költségvetésitörvény-javaslat, amely külön fejezet alatt biztosítja a bíróságok kiadásainak fedezetéhez szükséges forrásokat. A bíróságok az ítélkezés tekintetében függetlenek, működésük elkülönül a törvényhozástól és a végrehajtói hatalomtól. Költségvetési kérdésekben azonban, hasonlóan Európa és a világ minden országához, az egységes központi költségvetés részesei. A bíróságok költségvetése önálló fejezetet képez, amelyen belül önálló cím alatt szerepel a Kúria és az egységes cím alatt a bíróságok, a 26 önállóan gazdálkodó költségvetési szerv, jelesül az öt ítélőtábla, a húsz törvényszék, valamint az Országos Bírósági Hivatal. Tisztelt Képviselőtársaim! A bíróságok fejezeti költségvetésének összeállítása az Országos Bírósági Hivatal elnökének is a feladata, s ezzel összefüggésben az elnököt hatalmazza fel a költségvetési tárgyalásokon való részvételre a jogalkotó. Idetartozó garanciális szabály, hogy az Országos Bírói Tanács véleményezheti a következő évre vonatkozó, az OBH elnöke által kialakított költségvetési tervezetet. Mindazonáltal az OBH elnöke az, aki a költségvetési fejezet irányítója, aki ellátja a fejezeti gazdálkodás és a bíróságok belső ellenőrzésének az irányítását. Az egyes bíróságok mint önálló költségvetési szervek ellenőrzése ugyancsak az Országos Bírósági Hivatal elnökének joga és kötelezettsége. Tisztelt Képviselőtársak! A bírói illetményrendszert sarkalatos törvény határozza meg, ugyanakkor a bírói alapilletmény mértékéről az éves központi költségvetésről szóló törvény rendelkezik. Megítélésem szerint nem képezheti vita tárgyát, hogy a bírák illetménye nem pusztán költségvetési kérdés, mert a bírói függetlenség szempontjából alapvető jelentősége van annak, hogy a bírák megfelelő javadalmazásban részesüljenek. A bírósági szervezetrendszer folyamatos fejlesztése mind emberi erőforrás, mind infrastrukturális vonatkozásban nem csupán gazdasági kérdés tehát, hanem társadalmi szempontból is kiemelt jelentőséggel bír. A fejezet 2023. évre benyújtott költségvetése tartalmazza a bíróságok működési színvonalának javítását megvalósító humán erőforrás díjazása anyagi fedezetét, s ezen túlmenően az ítélkezési munka végzéséhez szükséges tárgyi feltételek meglétének fedezetét is. Tisztelt Országgyűlés! Az igazságszolgáltatás másik meghatározó közreműködő szervezete az ügyészség. Az ügyészség nem minősül elkülönült önálló hatalmi ágnak, ám ahogyan az Alaptörvényünk is rögzíti, önálló és független alkotmányos intézmény. A függetlenség biztosítéka az ügyészségek esetében is az, hogy róluk is önálló költségvetési fejezet rendelkezzék a központi költségvetésről szóló törvényben. Tágabb összefüggésbe helyezve ezt a kérdést: a közszolgálatban dolgozók erkölcsi és anyagi megbecsülése a kormány kiemelten fontos céljai között szerepel. Ezért minden megindult életpályaprogram, meghozott bérintézkedés végrehajtásának fedezete rendelkezésre áll a költségvetésben. Ennek megfelelően megtörtént az illetményemelés úgynevezett bázisba építése, és nemcsak az ügyészséget illetően, hanem a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, a köznevelés, a kulturális ágazat, a szociális ágazat, az igazságszolgáltatás, a rend- és honvédelem foglalkoztatottjai körében, továbbá a rendvédelmi alkalmazottak esetében is. Tisztelt Képviselőtársaim! Összegezve: a 2023. évi központi költségvetés biztosítja mind a bíróságok, mind pedig az ügyészségek számára a magas színvonalú munkavégzéshez szükséges forrásokat. És most annak alátámasztásául, hogy a korábbi 12 év eredményes kormányzati munka megalapozta a központi költségvetési törvény tervezetében szereplő 4,1 százalékos gazdasági növekedést nyilván ez egy prognosztizált szám , az államadósság csökkentését, a családtámogatások és a nyugdíjak megvédését, megosztom a bevezetőmben jelzett, Heves megyét, illetőleg a választókerületemet illetően az aktuális gazdasági és foglalkoztatási adatokat. A megyében a foglalkoztatottak mindössze 2,8 százaléka él, országos adat, tehát az országosan foglalkoztatottak mindössze 2,8 százaléka él. Ehhez képest a megye az ország ipari termelésének a 4,5 százalékát adja. Az egy főre eső ipari termelés értéke messze meghaladja az országos átlagot. 2021-ben az ipari termelés volumene minden korábbi évet meghaladó mértékben, 8,3 százalékkal nőtt. A foglalkoztatáshoz kötődő szemléletes adatok pedig az alábbiak. A megyében nyilvántartott álláskeresők száma 2010-hez képest több mint 52 százalékkal csökkent. A választókerületemhez tartozó egri és füzesabonyi járásokban a csökkenés mértéke meghaladja a 62 százalékot. Különösen örvendetes, hogy jelentős mértékben csökkent a 25 év alatti álláskeresők aránya. A megyében a munkanélküliségi ráta a 2010. évi I. negyedévi 13,4 százalékos mértékről 2022. I. negyedévben 2,9 százalékra csökkent. Tisztelt Képviselőtársaim! Meggyőződésem, hogy a központi költségvetésitörvény-tervezet nemcsak az igazságszolgáltatás területén megalapozott, hanem az a Számvevőszék elnöke szavaival élve stabil igazodási pontot jelent, egyben mozgásteret is ad, reziliens, azaz megbirkózik a kihívásokkal egy rendkívül bizonytalan helyzetben. Ezért a költségvetésitörvény-javaslat elfogadását támogatom. Köszönöm a figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Most Riz Gábor képviselő úr következik, a Fidesz képviselőcsoportjából. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök asszony. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Így a vitanap végeztével az ember néhány olyan gondolatot szeretne még értékadóként hozzáadni a mai beszélgetéshez, amely mindenképp fontos Magyarország költségvetése szempontjából. Háromszoros nagyapaként én mindig a családomat nézem, szeretteimet nézem, és mindazokat, akik körülöttünk élnek, Magyarország polgárait. Nem vagyok közgazdász, én inkább a humánpolitikai területen érzem magam járatosnak, éppen ezért minden költségvetést az emberek oldaláról igyekszem megközelíteni. Az ő mindennapi sorsukkal, az ő mindennapi életükkel, munkakörülményeikkel, életkörülményeikkel, lakhatási körülményeikkel és egyáltalán nemzetünk sorsával foglalkozom elsősorban. Innen is közelítem meg Magyarország költségvetését. Ez a 12. költségvetés, amelynek a vitájában részt vehettem. Emlékszem, volt olyan, amikor még reggel fél 5-kor vitatkoztunk Magyarország költségvetéséről, és név szerinti szavazással tudtuk útjára engedni azt a jogszabályt, amely meghatározta az egész éves költségvetésünket, amely szerint tudott működni az ország. Boldog és büszke vagyok arra, hogy minden olyan költségvetést, amit eddig megszavaztunk és elengedtünk, bizonyíthatóan egy évre szólt, egy évig tudott működni az ország. Nem mondom, hogy nem voltak benne nehezebb pillanatok, de mindig kiszámíthatóan, stabilan és tervezhetően működött Magyarország költségvetése. Én úgy érzem, hogy a 2023-as költségvetés tervezete hasonlóan átgondolt, megfontolt, és épít arra a tapasztalatra, amely 2010 óta ebben a kormányzatban és ebben a gondolkodásban, ebben az értékkörben eddig már lecsapódott. Számomra nagyon fontos az is, hogy gondol a költségvetés kiemelt területként két olyan nagyon fontosra, amely gyermekeink, unokáink, családtagjaink, szeretteink számára nagyon fontos: a biztonságérzetünk. A biztonságérzetünk pedig két fontos területen kell hogy megerősítést nyerjen: az egyik a honvédelmünk, Magyarország védelme, a másik pedig az a fajta biztonságérzetünk, amely a mindennapi életkörülményeinket jelenti, egyszóval mindennapi rezsinket. [[19.40]] Azt a rezsit, amely mindenkinek minden hónapban kérve, kéretlenül, de megjön, amellyel számolnia kell, terveznie kell, és a következő hónapban, a rákövetkező hónapokban, és évszakoktól változóan pedig annak a szezonális hatásaival együtt befolyásolja az emberek életét. Ebben a biztonság, a kiszámíthatóság mindennél előrébb való, tehát a rezsicsökkentés biztosítása, annak garanciája, egyben az ország polgárai életkörülményeinek biztosítása is, annak garantált minőségével együtt. Számomra ezért fontos, hogy ez a két alap létrejön, és egyfajta stabilitást ad az ország életében. Nagyon fontosnak tartom azt is, hogy ebben a bolond világban, amely körülvesz bennünket, s amely időről időre kihívásokkal szembesíti az országot, abban a költségvetés biztonságérzete segítséget nyújt számunkra. Megéltünk már jó néhányat. Megéltük a 2015-ös migrációt, megéltük a 2020-as Covid-válságot, és most egy háború, a szomszédunkban dúló háború kellős közepén vagyunk, és ezt még csak tovább fűszerezi Európa energiakrízise. Mindebben a világban kell fogódzókat nyújtanunk Magyarország polgárai számára, és olyan biztonságérzetet adnunk, hogy Magyarország költségvetése egy éven át a megélhetésüket, a tisztességüket, a biztonságukat garantálja. Olyan mutatószámokkal dolgozik ez a költségvetés, amelyek stabil alapokon nyugszanak, a növekedési rátát figyelembe véve, a GDP-arányos hiánycélt is figyelembe véve és az infláció mértékét is figyelembe véve. Ezek követhető számok, kiszámítható számok abban a kiszámíthatatlanságban is, amely körülvesz bennünket. Nem szeretném ismételni az előttem szólókat, tételenként elmondták, hogy melyek azok a kiemelt területek a költségvetésben, amelyek különös fontossággal bírnak: a biztonságunkat jelentők, a gyermekes családok támogatását jelentők, az egészségügy biztonságát jelentők, az oktatásunk minőségét jelentő kiadások, és nem mellesleg a nyugdíjakra és a közszféra megemelkedő jövedelmére vonatkozó irányszámok is számomra fontosak és irányadók, hiszen a családom egy része pontosan ezekből él meg. Egy területtel kiemelten szeretnék foglalkozni ezek mellett, a magyar vidékkel, a magyar faluval és a magyar gazdaság helyzetével. Azért mondom átfogóan, mert a magyar vidék, a magyar falu számomra a „Magyar falu” programban mintegy esszenciaként jelenik meg, amelynek során a kormány biztosította a magyar vidéket arról, hogy számára ugyanolyan fontos, mint a város, és ugyanolyan fontos, mint a főváros. Ezzel együtt tudunk élni. Ennek arányos fejlődése, fejlesztése egyben garancia arra, hogy az ország is arányosan fejlődik. Akkor, amikor a magyar faluban néhány millióról, tízmillióról vagy százmillióról beszélünk, amely a városok mértékében természetesen milliárdokban tehető, akkor a magyar faluban élhető falut tapasztalunk, látunk, élünk meg, amely megújult középületekkel, megújult orvosi rendelőkkel, közszolgáltatásokkal, közúttal, járdával, ravatalozóval és sok minden mással, ami a vidéken élő ember számára nagyon fontos. Mert Magyarország attól élhető, ha a magyar vidék élhető, és Magyarország attól élhető, ha egyben a magyar gazdaság is élhető. Ezért különösen fontos számomra, hogy Magyarország Kormánya úgynevezett gazdasági zónákra osztotta föl az országot, amelyeknek arányos fejlesztésére törekszik is. Azzal együtt, hogy szeretné azokat a növekedési centrumokat tovább erősíteni, amelyekben zömében egyetemek és olyan gazdasági csomópontok vannak, amelyek egyben technológiai és olyan gazdasági-fejlesztési modellt nyújtanak a tágabb területek számára, ahol a bedolgozó üzemek, ahol a további kihelyezett munkavégzés, és ahol a megújult infrastruktúra segítségével a magyar vidék is bekapcsolódik abba a fajta gazdasági körforgásba, amely az ország nyugati felét, északnyugati felét, a központi régiót, most már Debrecen környékét és jó néhány olyan nagyváros környékét is jellemzi, ami hál’ istennek, most már Miskolcra is ugyanúgy érvényes. A gazdasági zóna egyben azt is jelenti, hogy ott minden együttes fejlesztése kihat a másikra. Hiszen, ha az egyetemet, a felsőoktatást fejlesztjük, akkor a tudáscentrumokat arra készítjük föl, hogy a technológiai transzfer segítségével a magyar gazdaságot azonnal tudják segíteni. A magyar munkaerő képzésével pedig a felsőfokú és a szakképzési centrumok segítségével pedig középfokú szakemberek biztosításával egyben garanciát nyújtanak arra, hogy ma a magyar termék piacképes lesz országon belül, Európában és a világban is. Hiszen erre törekszünk, hogy minél több hozzáadott értéket tudjunk megteremteni ezekben a növekedési centrumokban, majd az egyre bővülő gazdasági körökben, hiszen Magyarország célja az, hogy csökkentse a bedolgozó ország vagy összeszerelő ország látszatát, és egyre magasabb legyen a hazai hozzáadott érték egy-egy termék létrehozásában. Éppen ezért fontos számomra, hogy Borsod-Abaúj-Zemplén megye hogyan változott az elmúlt években. Néhány beszédes adatot szeretnék elmondani. Az ipari termelés megoszlása Magyarországon és ebbe helyezném majd be természetesen megyénket Győr-Sopron megyében 12,6 százalék volt az elmúlt években. Ez egy imponáló szám. Imponáló szám az is, hogy Budapest és agglomerációja 10,8 százalékkal tudott részt venni ebben a növekedésben. Az meg számomra különösen hízelgő, hogy Borsod-Abaúj-Zemplén megye 8,2 százalékkal volt részese Magyarország gazdasági növekedésének. Ebben a megyében az elmúlt években 76 százalékkal nőtt az ipar teljesítőképessége. Ebben a megyé-ben 2010-hez képest 36 ezerrel dolgoznak többen úgy, hogy a megyei elvándorlási adatok még közben romlottak is. És azt is el kell mondjam, hogy a külföldi beruházók által a hetedik legkedveltebb célterület Borsod-Abaúj-Zemplén megye. Miért? Mert a növekedési potenciál, Miskolc, a Miskolci Egyetem mint gazdasági központ segítésével kiterjedhet a megye egészére, és nemcsak az úgynevezett borsodi ipari tengely, tehát Ózd, Kazincbarcika, Miskolc, Tiszaújváros, Mezőkövesd tud növekedni, hanem ezen túl a kisebb területek is lehetőséget kapnak a bedolgozással, a részegységek gyártásával, magyarul a hozzáadott érték és a magyar termék egészéhez való hozzájárulásukkal. Ózd a szülővárosom. Ózd, az elmúlt években sokszor lesajnált város ma gazdasági szerkezetváltáson megy át. A két korábbi nagy összeszerelő üzem, amely valóban összeszerelt részalkatrészekből végtermékeket, ma már nincs ott, a második most költözött el éppen. Ki jött a helyére? Olyan magyar vállalkozás, amely teljes egészében hazai termékkel, magas hozzáadott szellemi teljesítménnyel nemzetközi tekintetben is elismert. Ez a Wellis. És most olyan külföldi cég érkezik Magyarországra a korábban bezáró összeszerelő üzem helyére, amely számunkra nagyon fontos, mert az autóipar területén nyújt lehetőséget ahhoz, hogy hasznos termékkel tudjon hozzájárulni Ózd is az észak-magyarországi autóipari klaszter tekintetében. Számomra, számunkra Ózd, Borsod-Abaúj-Zemplén megye kulcskérdés. Kulcskérdés azért, mert nemcsak a gazdaság hagyományos ágazatai, hanem a turizmus egésze is fejlődött. A hagyományos desztinációk mellett, tehát a nemzeti parkok, illetve Tokaj vidéke mellett most már újabb lehetőségeket kaptunk s kapunk az infrastruktúra fejlesztésével, az „Aktív Magyarország” programban való részvétellel, hiszen kerékpárutak épültek és olyan turisztikai attrakciók valósultak meg, amelyek további vonzerőt jelentenek. Mivel Magyarország költségvetése számomra, vidéki képviselő számára lehetőséget biztosít arra, hogy a vidék Magyarországa, azon belül Borsod-Abaúj-Zemplén megye, Ózd és térsége is fejlődjön, én elfogadásra javaslom ezt a költségvetést. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Most Tapolczai Gergely képviselő úr következik, a Fidesz képviselője. Parancsoljon!
[[Hozzászólását jelnyelvi tolmács közreműködésével teszi meg.]] Köszönöm szépen a szót, elnök asszony. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Amióta képviselő vagyok, a 2023. évi költségvetésről szóló törvényjavaslat a 13. költségvetésitörvény-javaslat, amelyhez van szerencsém hozzászólni, illetve módosítót benyújtani. Az elmúlt 12 évben volt szerencsém figyelemmel kísérni a számok és a prioritások alakulását. Mint ahogy mindig, most is feladatok, célok vannak és helyzetek, amelyeket meg kell oldani, akár úgy, hogy felelős és kiszámítható költségvetést tervezünk, vitatunk és fogadunk el. [[19.50]] Én még emlékszem, amikor a 2008-2009-es gazdasági válság idején a 2010. évi költségvetést úgy tervezte a baloldali kormány, hogy például a fogyatékossággal élőket képviselő érdekvédelmi szervezetek támogatását felével-kétharmadával vágta meg, a hiányzó összegeket pedig bizonytalan kimenetelű pályázati forrásokra bízta, ezzel is többletterhet róva a szervezetek munkatársaira. 2010 óta jöhetett bármi, bármilyen váratlan helyzet, vis maior, vörösiszap-katasztrófa, árvíz, koronavírus, most pedig az orosz-ukrán háború, de egyszer sem tapasztaltam, hogy kevesebbet kellett volna tervezni a fogyatékosságügy területén vagy akár a szociálpolitika, vagy a gondoskodáspolitika területén. A koronavírus után a 2022. évi költségvetést tervezve az újraindítás költségvetését fogadtuk el tavaly, mit sem sejtve arról, hogy mi vár ránk 2022 tavaszán: a szomszédos országban háború, Európa-szerte infláció, áremelkedések, energiaválság jelei. Ebben a helyzetben a legfontosabb a biztonság és a stabilitás megőrzése, így ahogy ma már többször is hallhattuk a jövő évi költségvetés a honvédelem és a rezsivédelem költségvetése lesz. Emellett továbbra is kiemelten kezeljük a családtámogatási rendszert is. Amiről most szeretnék beszélni a korábbi évek felszólalásaihoz hasonlóan, az a fogyatékosságügy, illetve a szociálpolitikához kapcsolódó feladatok, célok, támogatások. 2023-ban továbbra is a kiemelt feladatok közé tartozik a teljesség igénye nélkül a gyermekvédelem, illetve a szabályozási hátterének alakítása, fejlesztésének megvalósítása, a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók megerősítése, az állam által fenntartott szociális, gyermekvédelmi intézmények működtetése, illetve az önkormányzati, egyházi és nem állami fenntartók által működtetett szolgáltatók fenntartásához való hozzájárulás. A megváltozott munkaképességű munkavállalók minél nagyobb arányú, nyílt munkaerőpiaci foglalkoztatásának ösztönzése és a társadalmi szemlélet formálása szintén kiemelt cél. Hangsúlyos feladat továbbá a fogyatékos személyek helyzetének további javítása. Zárójelben mondom, hogy ez egy olyan feladat, aminek soha nincs vége, ez folyamatosan cél és feladat: az autista személyeket ellátó, valamint a kis létszámú, fogyatékos személyeket ellátó intézmények kiemelt támogatása, illetve a létrejött támogatott lakhatási szolgáltatások megfelelő színvonalú működtetése és a kiváltási folyamat folytatásaként újabb intézményi férőhely-kiváltási projektek eredményes megvalósítása, az országos fogyatékosságügyi program intézkedési ter-vében foglalt intézkedések végrehajtása. Azért is soroltam föl a feladatok egy részét, hogy lássuk, ez a terület is mennyire szerteágazó, mennyire sokrétű, mennyi és milyen feladatokat kell támogatni. Ha megnézzük ezekkel kapcsolatban a különböző előirányzatokat, akkor azt láthatjuk, hogy szinte mindenhol több lesz a támogatás, több az előirányzott összeg, mint ebben az évben. Például ilyen az egyes szociális, gyermekvédelmi, gyermekjóléti és a fogyatékos személyek esélyegyenlőségét elősegítő ágazati szakmai programok támogatása is. Ez a sor nagyon sokféle feladatot, programot támogat, például a mozgáskorlátozottak gépkocsiszerzési és -átalakítási támogatása, a segítőkutyák képzése, a jelnyelvitolmács-szolgáltatás, a vakok elemi rehabilitációs szolgáltatása, infokommunikációs alapú távszolgáltatás, illetve a fogyatékos személyeket nevelő családok tehermentesítése, a nevelőszülői ellátás, gyermekotthonok fejlesztése, lakóotthonok támogatása, munkaerőpiaci integrációt elősegítő programok, és még sorolhatnám tovább. Ezen a soron 2022-ben körülbelül 8,6 milliárd forint szerepelt, jövőre körülbelül 9,4 milliárd van tervezve. De említhetném a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásának támogatását is, amire idén körülbelül 50,1 milliárd forint volt betervezve, jövőre pedig már 57,2 milliárd forint szerepel ezen a soron. S még sorolhatnám azokat az előirányzatokat, ahol jelentős többlet van az idei évhez képest, de én most inkább két sorra hívnám fel a figyelmet. Az egyik a fogyatékossággal élők társadalmi szervezeteinek támogatása. Az országos érdekvédelmi szervezetek támogatása 2010 óta 521,7 millió forintról körülbelül 2,1 milliárd forintra nőtt, évenként megközelítőleg 10 százalékos emelésekkel. A jövőre tervezett összeg ugyanennyi, amit meg is értek, de szeretnék módosító javaslattal élni, elősegítve a szervezetek további biztonságos működését s figyelembe véve a különböző hatásokat, mint például az infláció. A másik a versenysport és szakmai feladatok támogatása sor. Ez a sor magában foglalja a fogyatékosok sportjának, illetve a paralimpiai mozgalom fejlesztésének a támogatását is. A törvényjavaslat részletes indoklása alapján úgy látom, annak ellenére, hogy a versenysport támogatása jelentősen nő, körülbelül 11 milliárd forinttal, a fogyatékosok sportjának támogatása változatlan marad. A 2019. évi bázisszámot alapul véve 460 millió forint van betervezve, miközben 2023-ban téli siketlimpia és nyári speciális olimpia is várható. Tehát ehhez is szeretnék majd módosító javaslatot beadni, biztosítva a szükséges többletforrást. Továbbra is kiemelten fontos és hangsúlyos a fogyatékossággal élők támogatása és segítése minden téren, a gondoskodáspolitikáért felelős minisztérium irányításával. Bár a 2011-es népszámlálás adatai szerint 490 578 fő, azaz a népesség 4,9 százaléka vallotta magát fogyatékos személynek, a nemzetközi vizsgálatokra épülő szakértői becslések ezzel szemben azt mutatják, hogy a lakosság átlagosan 10 százaléka él valamilyen fogyatékossággal. A valós szám tehát hazánkban is inkább az 1 milliót közelíti. Ezt alátámaszthatja az a népszámlálási adat is, amely szerint Magyarországon 1,6 millió fölött van a tartósan beteg, egészségkárosodott emberek száma. Figyelembe véve, hogy a tartós betegségek az esetek jelentős részében valamilyen fogyatékosság kialakulásával is járnak, összességében nagyságrendileg milliós számú az érintett társadalmi csoport, akikről beszélünk. A fogyatékossággal élők társadalmi csoportja továbbra is számíthat ránk, őket meghallgatva mindenben igyekszünk segíteni őket. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps.]]
Most Kara Ákos képviselő úr következik, a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönjük szépen Tapolczai Gergely képviselőtársunknak, hogy a fogyatékkal élők szemszögéből is megvilágította nekünk a költségvetéssel kapcsolatos legfontosabb teendőket. [[20.00]] Hosszú munkanap vége felé közeledünk, két képviselőtárs beszél még rajtam kívül várhatóan a mai napon. Sokféle szempontból közelítették meg képviselőtársaim már a 2023. évi költségvetés tervezetét, engedjék meg nekem is, hogy magam is megosszam a gondolataimat. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Az elhúzódó háború és a brüsszeli szankciók miatt egész Európában, de a világ országaiban is jelentős az áremelkedés, az egekben vannak az energiaárak. A kormány és a Fidesz-KDNP frakciójának legfontosabb célja, hogy Magyarország maradjon ki a háborúból, és ne a magyar emberek fizessék meg a háború árát. Most a legfontosabb feladat Magyarország békéjének és biztonságának megőrzése. Az európai politikusok nagy része, kiváltképp a baloldali és a liberális politikusok a legelképesztőbb javaslatokkal tennék tönkre az európai országok gazdaságait, pedig ezekben a hónapokban különösen fontos, hogy jó döntések szülessenek, jó döntéseket hozzunk, olyan döntéseket, amelyek megőrzik Magyarország békéjét és biztonságát. Mi olyan döntéseket hozunk, amelyek megvédik az embereket, és megvédik az elmúlt években elért eredményeket. Az elmúlt évek gazdasági növekedése azt segítette, hogy Magyarországon nőttek a bérek, sokan kezdtek otthonteremtésbe vagy akár éppen lakásfelújításba. A járványhelyzet mellett is rekordnövekedés volt a gazdaságban. Most az egyik legfontosabb feladat, hogy biztosítsuk az ország energiaellátását, és védjük meg a rezsicsökkentést. Az elhúzódó háborús helyzetben is megvédjük tehát az ország biztonságát, a rezsicsökkentést, a munkahelyeket, a nyugdíjakat, a családokat, és biztosítjuk hazánk biztonságának erősítését is a költségvetéssel. Mindez a magyar emberek, családok védelmét szolgálja. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A rezsicsökkentésnek köszönhetően jelenleg a magyar családok fizetik a legkedvezőbb rezsidíjakat az Európai Unióban. Az a cél, hogy továbbra is fenntartsuk a rezsicsökkentést a magyar lakosság számára, ezt szolgálja a Rezsivédelmi Alap, amelyre a kormány 670 milliárd forintot biztosít majd. Nem mehetünk el szó nélkül amellett, hogy a baloldali pártok szakértői, ez a szakértői holdudvar még most is a rezsicsökkentés megszüntetése mellett érvel. Korábban ezernyi támadás érkezett a magyar kormány rezsicsökkentése miatt, pedig a nemzeti konzultáció eredménye is bebizonyította korábban, hogy a magyar emberek, családok többsége is kiáll a rezsicsökkentés mellett, sőt szükség is volt már erre a rezsicsökkentésre, már akkor is, amikor még nem volt világjárvány vagy nem volt még ez a borzalmas háború a szomszédunkban. Az elmúlt hónapokban sajnos új fogalmak kerültek a köztudatba a nyugati és a dél-európai országokban: rezsiszegények, rászorulók, akik milliószámra képtelenek már fizetni a megemelt rezsidíjakat Nyugat-Európában és Dél-Európában. Kapkodás, politikai konfliktusok, kormányzati konfliktusok tőlünk nyugatra. Lehete ebben a helyzetben bármit is remélni a brüsszeli bürokratáktól? Nem lehet, most sem lehet. Korábban sem lehetett és most sem lehet, és vélhetően a következőkben sem lehet. Kötelezettségszegési eljárásokkal fenyegetik az országokat, az országunkat is, miközben az elszabadult energiaárak mellett az európai emberek azt szeretnék csak, hogy be tudják fizetni az áramszámlájukat, fűteni és főzni tudjanak. Nálunk évek óta világosan nyomon követhető a rezsiszámlákon, hogy mennyi a megtakarítás. Egyes európai országokban most megkésve próbálják kompenzálni a rászorulókat. Mire azonban ezek a bürokratikus intézkedések elérnek az emberekhez, ismét megugrik, megugrott ezeknek az embereknek, a tőlünk nyugatabbra élő embereknek a rezsiszámlája, és eltünteti ezeknek a megkésett kompenzációs összegeknek az értékét. Ezekre a bajokra tehát, kedves képviselőtársaim, nem lesz brüsszeli megoldás. Ebben a helyzetben nekünk világos és egyértelmű a célunk, hogy továbbra is fenntartsuk a rezsicsökkentést a magyar lakosság számára. A lakossági rezsicsökkentés rendszere Magyarországon világos, átlátható, tervezhető és valódi segítséget nyújt. Ebben más, mint ami a tőlünk nyugatabbra lévő országokban van, ott most sokszor látunk kapkodást, információhiányt és megkésettséget. A magyar kormány által tervezett Rezsivédelmi Alapba azoknak a nagy cégeknek, elsősorban bankoknak, telekommunikációs cégeknek, energetikai cégeknek kell befizetniük, amelyek extraprofitra tettek szert akár éppen a mostani borzalmas háborús helyzettel összefüggésben. Az extraprofit jelentős részét be kell majd fizetni, és ez így helyes. Hogy Nyugaton leszneke hasonló intézkedések, talán igen, de az biztosan kevés lesz, ha azt mondják a baloldali politikusok, hogy fűtsenek kevesebbet az európai emberek, vagy autózzanak kevesebbet. Tisztelt Országgyűlés! A nemzeti kormányzás óta Magyarország gazdasági fordulatot hajtott végre, növekedési pályára állítottuk a gazdaságot, és ezt a járvány ellenére is megőriztük. A kormányzati intézkedéseknek köszönhetően rekordot döntött, 7,1 százalékos volt tavaly a magyar gazdaság növekedése. Ezeknek az eredményeinknek a legfontosabb összetevője a kormányzati döntések mellett a magyar emberek szorgalma volt, és az a gazdaságpolitikai fordulat, amelyet 2010-ben meghirdettünk és meg is valósítottunk. Tisztelt Képviselőtársaim! Mi az, ami kiemelkedően fontos a jövő évi magyar költségvetés tervezetében? Egyrészt a családosok és a nyugdíjak védelme. Vitán felül kell hogy álljon, hogy a családtámogatásokat és a nyugdíjakat meg kell védeni, és meg is fogjuk védeni. A következő évben is megmarad a 13. havi nyugdíj, és az infláció mértékének megfelelően tovább emelkednek a nyugdíjak. Mindezek mellett a költségvetés a mostani rendkívüli időkben is kiemelten kezeli a magyar családok, a gyermekvállalás és a gyermeknevelés támogatását. A családi adórendszer adókedvezményei, a 13. havi nyugdíj visszaépítése, a 25 év alattiak személyijövedelemadó-mentessége továbbra is hozzájárulnak majd a családok vásárlóerejének a fenntartásához. A családpolitikai kiadások, adókedvezmények együttes összege az idei évhez képest közel 450 milliárd forinttal, 3225 milliárd forintra növekedne. 2023-ban, ahogy több képviselőtársam is elmondta, több pénzt fordítunk a biztonságra. A 2023-as költségvetés egyik kiemelt területe a biztonság, ami jól látszik a honvédelemre fordítható összegből is. A rendvédelmi kiadások jövőre meghaladják a 965 milliárd forintot, ami 2010-hez képest 517 milliárd forintos növekedés. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egészségügyben jövőre mintegy 2670 milliárd forint fog rendelkezésre állni. Ez az összeg több mint 1470 milliárd forinttal magasabb összeg, mint a baloldali kormány által benyújtott utolsó, 2010-es költségvetésben. A nyugdíjakra, nyugellátásokra fordítható költségvetési források összege jövőre megközelíti a 4900 milliárd forintot. A 2023-as költségvetés tehát több mint 370 milliárd forintot különít el a teljes 13. havi nyugdíjkifizetésekre. Tisztelt Képviselőtársaim! Végül még egy fontos területről szeretnék beszélni, a fejlesztésekről. Egyes baloldali politikusok arról beszélnek, hogy megszűnnek és nem lesznek fejlesztések. Egy vidéki településen úgy fogalmazta meg egyszer egy polgármester, aki egyébként nagyon sokat tesz a falujáért, hogy a baloldali fejlesztési program lényege az volt, hogy négyévente egyvalami kicsi fejlesztést átadtak, aztán arra vártak, hogy majd szavazni fognak rájuk. Gondolom, emiatt is lehetett, hogy az utóbbi választásokon sok babér nem termett sem az egybehúzott, aztán korábban még a külön versenyeztetett baloldali pártlistáknak. Tisztelt Képviselőtársaim! Győrben és a Győr környéki térségben, Pannonhalmán és a falvakban választottak országgyűlési képviselőnek, a választók, az ott élők jóvoltából tehát negyedik alkalommal képviselem vidékünket az Országgyűlésben. Kormányzati támogatással jelenleg is folyik a város utóbbi harminc évének legnagyobb jelentőségű lakótelepparkoló-fejlesztése. Korábban felkaroltam a mentősök kérését, kormányzat elé vittem a javaslatot, hogy épüljön új mentőállomás. A város déli részén, a kórházhoz közel megkezdődött az új győri mentőállomás fejlesztése. Jelenleg is tart, jövőre is folytatódni fog, és be is fog fejeződni. Ezen az új mentőállomáson fognak szolgálni azok az új mentőautók, amelyek az elmúlt évek kormányzati intézkedéseivel állhattak szolgálatba. Köszönöm, köszönjük a mentősöknek, mentőknek azt a munkát, amit a magyar emberekért, családokért tesznek az egész országban. Győrben, az ország több pontjához hasonlóan, a régi, elavult mentőállomás épülete a múlté lesz. Győrben és a térségben a kormányzati támogató döntéseknek köszönhetően jó feltételek között dolgozva lehet majd végezni ezt a nagyon nehéz és embert próbáló hivatást. Tisztelt Képviselőtársaim! Egy másik fejlesztés is kezdődött, kezdődik és folytatódik a választókerületben, tehát nem igaz az, amit a baloldali képviselők állítanak, hogy nem lesznek fejlesztések jövőre az országban. [[20.10]] Példaként szeretném mondani, hogy egy lakótelepen Marcalvárosban két iskola fejlesztése is zajlik, ráadásul a PÁGISZ iskolában, ebben a szakképzést folytató iskolában egyszerre két fejlesztés valósul meg. De szintén a marcalvárosi Kovács Margit iskolában néhány napja kezdődött egy korszerűsítési program. Folytatódik az ország egyik legnagyobb jelentőségű útfejlesztése, amely jelenleg is zajlik, Győr és Pápa között valósul meg, hiszen új kétszer kétsávos út épül. Ez is fog jövőre folytatódni, és több tízezer ember életét fogja segíteni ez a beruházás, ha befejeződik. Zajlik a város egyik legnagyobb beruházása, a Győri Vízi Élménypark építése is. Hamarosan átadjuk az iparterületet, a munkahelyek elérését segítő tatai út bővítését is. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérjük továbbra is a fejlesztésekhez, az ország biztonságának a megőrzéséhez a magyar emberek támogatását. Fejlesztési munkák tehát a baloldali politikusok állításaival szemben lesznek jövőre is abban a térségben is, ahol magam képviselhetem az ott élő embereket és családokat. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezeket a fontos, költségvetést érintő célokat, eredményeket és terveket szerettem volna kiemelni ennek a hosszúra nyúlt napnak a vége felé közeledve. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Mészáros Lajos képviselő úr a következő, szintén a Fidesz képviselőcsoportjából. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Magyarország nemzeti kormánya kiemelt értékként tekinti az embert és az emberi egészséget. Éppen ezért a költségvetésben egészségügyre jövőre mintegy 2670 milliárd fog rendelkezésre állni. Ez több mint 1470 milliárd forinttal magasabb összeg, mint a baloldali kormány által benyújtott utolsó, 2010-es költségvetésben. Ez több mint 2,2-szeres növekedést jelent. Emlékezzünk, hogy 2010 előtt a balliberális kormányok 600 milliárd forintot vontak ki az egészségügyből, kórházakat zártak be, 16 ezer aktív ágyat szüntettek meg, 6 ezer egészségügyi dolgozót bocsátottak el, elvettek egyhavi bért, és vizitdíjat, kórházi napidíjat vezettek be. 2003-2009 között egyedül Magyarországon csökkent az egészségügyi kiadások reálértéke az OECD-adatok alapján. Ugyanakkor 2010 és 2018 között ennek növekedése a hetedik legmagasabb ütemű volt hazánkban. A jó egészség jelentős egyéni és társadalmi érték és erőforrás, melynek megőrzése és fejlesztése nemzeti érdek. A lakosság egészségi állapota alapvetően meghatározza egy nemzet sorsát és jövőre vonatkozó kilátásait, valamint az ország gazdasági versenyképességét is. Éppen ezért a polgári kormányok az elmúlt időszakban több mint 500 milliárdos egészségügyi fejlesztést hajtottak végre: kórházak, rendelőintézetek, mentőállomások újultak meg. A választókerületem legnagyobb városában, Dunaújvárosban, szülővárosomban működő Szent Pantaleon Kórház is több mint 7 milliárdos épület-, műszer- és képzési fejlesztésben részesült. Korábban soha nem látott bérfejlesztések valósultak meg több ütemben, és ezek folytatódnak. Az orvosibér-fejlesztéssel párhuzamosan megszűnt a több mint fél évszázados rendszert torzító hálapénz. Magyarországon az egészségveszteségek döntő része más fejlett országokhoz hasonlóan életmódbeli és környezeti kockázatokhoz köthető, tehát megelőzéssel jelentősen csökkenthető. A kormány a lakosság egészsége iránt érzett felelősségtől vezérelve a nemzeti egészségügyi programokról szóló 1722/2018. kormányhatározatával jóváhagyta az egészségügy átfogó megújítására irányuló, a legnagyobb egészségveszteségek mérséklését célzó, 2019-től 2030-ig szóló öt nemzeti egészségügyi programot: a rákellenes, a keringési, a mozgásszervi, a mentális és gyermekegészségügyi programokat. Az összehangolt programok együttesen biztosítják, hogy kormányzati támogatással, szakmai és civil szervezetekkel együttműködésben, a lakosság bevonásával Magyarország képes legyen elérni, hogy állampolgárai egészségesebb, hosszabb életet élhessenek. Az egészségügyben tervezett beavatkozások leghatékonyabb részei azok, amelyek a népegészségügy fejlesztésével járulnak hozzá a lakosság egészségének javításához. A nemzetközi stratégiai dokumentumok is alátámasztják azt, hogy érdemi változások csak a népegészségügy rendszerszintű megújításától, az egyének és a közösségek egészség-magatartását és -környezetét célzó, összehangolt beavatkozásoktól várhatók. Így elengedhetetlen az egészségfejlesztési, egészségvédelmi és betegségmegelőzési népegészségügyi szolgáltatások körének fejlesztése, megerősítve azt megfelelő irányítással, a szükséges humán erőforrással, finanszírozással, kommunikációval és a nemzetközi trendekhez igazodó kutatás-fejlesztéssel. Az egészséges Magyarország 2021-27 egészségügyi ágazati stratégia jövőképe szerint az egyének és közösségek egészségtudatosabban élnek egy egészségesebb környezetben, valamint a megerősített népegészségügy hatékonyan valósít meg komplex népegészségügyi beavatkozásokat, a társadalom többi szereplőjével együttműködésben. Átfogó ágazati cél a minél hosszabb és minél egészségesebb élet biztosítása az egész magyar lakosság számára, függetlenül attól, hogy ki, hol és milyen társadalmi-gazdasági körülmények között él. A népegészségügyi beavatkozások mellett fontos az egészségügyi ellátórendszer megerősítése is. Kormányzati prioritásként került rögzítésre az egészségügyi alapellátás új alapokra helyezése, prevenciós tevékenységének erősítése, a járóbeteg-szakellátás megerősítése, valamint egy fenntartható, jól működő intézményrendszer kialakítása. 2015-ben elfogadásra került az egészségügyi alapellátásról szóló CXXIII. törvény, valamint elkészült és társadalmi egyeztetésre került az egészségügyi alapellátás megerősítésének koncepciója, amely a helyzetelemzés mellett tartalmazza az alapellátás további fejlesztésének tervezett lépéseit. Az eddig megtett és a továbbiakban tervezett intézkedések az e törvényből eredő feladatok végrehajtásával az alábbi célokat szolgálják. Az alapellátás kompetenciájának növelése a lakóhelyközeli ellátások szélesítésének, elérhetőségének biztosítása érdekében. A népegészségügyi szemlélet erősítése a betegségek megelőzése érdekében, valamint az alapellátás kapuőri szerepének megerősítése a járó- és fekvőbeteg-szakellátás tehermentesítése céljából. A szociális és az egészségügyi terület tevékenységeinek felmérése és összehangolása, az ellátások területi egyenlőtlenségeinek és az aktív fekvőbeteg-szakellátás terheinek csökkentése érdekében, az alapellátás vonzóbbá tétele, az ellátatlan körzetek felszámolása. Az alapellátás mellett a szakellátórendszer strukturális megerősítése is fontos. A járó- és fekvőbeteg-szakellátórendszer működésének olyan strukturális és finanszírozási szemléletű megerősítése szükséges, amely egyidejűleg alkalmas a lakosság egészségi állapotában érdemi előrelépésre és a működési-gazdálkodási folyamatok javítására. Egy gazdaságilag jobban működő ellátórendszer a népesség egészségi mutatóinak javulásához nagyobb mértékben képes hozzájárulni, ami a demográfiai és versenyképességi célkitűzések teljesülését is támogatja. Az egészségügyi közép- és felsőfokú szakképzés, valamint rezidensképzés tekintetében az ágazat célja továbbra is megfelelő minőségű szakképzés biztosítása, valamint a fiatal szakemberek, orvosok ösztöndíjakkal és egyéb ösztönzőkkel történő támogatása annak érdekében, hogy mind területileg, mind szakmaszerkezetileg meghatározott számú és képzettséggel rendelkező szakember-utánpótlás álljon rendelkezésére a biztonságos és megfelelő színvonalú egészségügyi ellátás biztosítása érdekében. És végezetül a lakossági gyógyszerellátás javítása. A kormány elkötelezett a magas szakmai színvonalú és biztonságos lakossági gyógyszerellátás biztosítása és annak folyamatos javítása iránt. Ezt a célt szolgálja az adott település gyógyszerellátását egyedül biztosító kis forgalmú gyógyszertárak működési célú támogatása, valamint a közforgalmú gyógyszertárakban a többségi gyógyszerészi tulajdonarány elősegítése a Patika-hitelprogram keretében nyújtott kamattámogatás biztosításával. [[20.20]] Hiszem, hogy ezekkel az intézkedésekkel jelentős egészségnyereség érhető el a hazai lakosság körében, csökkennek a területi egyenlőtlenségek a hozzáférés tekintetében, és még hatékonyabb lesz az egészségügyi ellátás. Köszönöm a szíves figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most normál szót kért képviselőtársainkkal folytatjuk a vitát. Megadom a szót Varju László képviselő úrnak, a DK képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök asszony. Tisztelt Ház! Valóban, itt a nap legalábbis a Demokratikus Koalíció frakcióját tekintve utolsó hozzászólójaként szeretném néhány dologra még egyszer felhívni a figyelmet és esetleg néhány következtetést is levonni. Államtitkár úr, illetve több képviselőtársam többször hivatkozott arra, hogy a foglalkoztatottság növelése érdekében mennyi fontos lépést tettek. Én pedig arra hívtam fel a figyelmet, lényegében már a vezérszónoki beszédemben is, hogy azzal, hogy a felzárkózás lehetőségét úgy kívánják megteremteni, hogy lényegében a befektetőkért költségalapon, azaz alacsonyan tartott munkabérekkel folytatják a versenyt, akkor az bizony nagyon hátrányos lesz Magyarországnak, hátrányos lett Magyarországnak, mert az elmúlt tíz évet, amikor forrásbőség volt a nemzetközi térben és itthon is, ráadásul rengeteg európai uniós forrás érkezett, ezt a helyzetet nem használták ki arra, hogy egyébként tudásalapúvá váljon a gazdaság. Itt van a Magyar Nemzeti Bank utolsó elemzése, aki egyébként mindezt alá is támasztja, idéztem belőle. Sajnos ez a helyzet, tíz évet elvesztegettek, aminek következménye az, hogy egy olyan kritikus helyzetben, amikor valamilyen ok miatt gazdasági válság van, akkor az Magyarországot igencsak súlyosan érinti. Alacsony hatékonyságú a termelés, korszerűtlen a gazdasági szerkezet és gyenge az exportteljesítés. Éppen, hogy ehhez kellett volna az európai uniós forrásokat felhasználni, és ezt nem tették. Külföldi technológiára, alacsony bérekre építik önök a gazdaságpolitikájukat. Ilyen szempontból azt gondolom, hogy az elvesztegetett időszaknak jelei vannak. Itt van a súlyos következmény, hogy egyébként, amikor kialakul egy gazdasági válság, akkor most önök beleszaladtak egy ár-bér spirálba, és ki tudja, hogy ezt hogyan fogják megállítani. Pillanatnyilag versenyeznek azzal, hogy próbálják bérekkel követni azt a valójában egyébként közel 15-20 százalékos inflációt, amit önök is elismernek, hogy ennyi lenne, ha egyébként az ársapkákat nem alkalmaznák, és ebben az esetben Magyarország ennek kivételes vezető szereplője lenne, mármint az inflációs versenynek. Elnök asszony, köszönöm a türelmét. Köszönöm szépen.
Most felszólalásra következik Novák Előd képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője. Parancsoljon!
Tisztelt Országgyűlés! A több mint 12 órája zajló költségvetési vita utolsó hozzászólójaként három csapásról, három üdvözlendő költségvetési törvényjavaslati tartalomról, három aggodalomról és a Mi Hazánk Mozgalom három kitörési javaslatáról szeretnék beszélni. Először tehát a három csapás. A koronavírusra hivatkozva végrehajtott, sok esetben kontraproduktív lezárások miatt meggyengült a gazdaság. A közel egy évig tartó recesszió romjain nyújtottak be most egy költségvetésitörvény-javaslatot. A lezárások mellett megterhelte a magyar nemzetgazdaságot a kormány által támogatott multinacionális cégek általi kiszipolyozásunk, és az oroszok elleni embargó is felbecsülhetetlen károkat okozott, főként a mezőgazdaságnak az elmúlt években, hiszen azokat a kormány sajnos szó nélkül támogatta, csak az energiahordozók ügyében tiltakozott. A három csapás után három dolog, ami üdvözlendő viszont a költségvetésitörvény-javaslatukban. Először is, hogy a honvédelmi kiadások végre elérik a GDP 2 százalékát, de tegyük hozzá gyorsan, ez az, amire évtizedek óta várunk, és ami évtizedek mulasztása után nem elégséges, hiszen újabb évtizedeknek kell eltelnie a honvédség gyalázatos leépítése után ilyen költségvetés mellett ahhoz, hogy a honvédség megfelelő állapotba kerüljön. Tehát míg a honvédelmi költségvetést nevezhetjük megfelelőnek, a honvédség állapotát semmi esetre sem, több évtizednek kell ilyen költségvetési arány mellett még lezajlania, hogy a honvédség megfelelő állapotba kerüljön. A másik üdvözlendő dolog a lakossági rezsicsökkentés fenntartása, de tegyük hozzá gyorsan, az önkormányzatok ugyanakkor sanyarú helyzetbe fognak kerülni ezt követően. Harmadikként pedig üdvözölni szeretném a családtámogatási rendszert, legalábbis a tekintetben, hogy továbbra is nagyok, mondjuk, a Gyurcsány-kormányokhoz vagy más országokhoz képest, de sajnos egyre nagyobb mértékben fogy a magyarság, és úgy tűnik, hogy ezek a lépések sem elegendőek. Sajnos a Magyar Nemzeti Bank által néhány hete közzétett 144 pontos javaslatcsomagból nem nagyon látok itt semmit megvalósulni a költségvetési törvényben, pedig maga az MNB mondta ki, hogy idézem „A magyar családtámogatási rendszer nem tudja fedezni a családok gyermekneveléssel kapcsolatos költségeit.” Ez egy súlyos kijelentés, és még azt is mondja az MNB, hogy „a családi adókedvezmény a magyar családtámogatási rendszer egyik legfontosabb eleme, azonban összege nem követte az elmúlt évek dinamikus bérnövekedését. A három gyermek után járó családi adóalap-kedvezmény havi összege már csak feleannyit ér az átlagbérhez viszonyítva, mint a bevezetésekor.” Ezt az MNB állapította meg még nagyon jóindulatúan, mert az én számításaim szerint nem kétszeres, hanem 2,4-szeres növekményre volna szükség, hogy a reálbérhez viszonyítva tartsa az értékét a 2011. január 1-jétől hatályos családi adókedvezmény, ami akkor három gyermek esetén 99 ezer forint volt, ma ha az átlagbérhez viszonyítunk, és ha ahhoz tartotta volna magát, akkor 234 ezer forint kellene legyen már az a bizonyos nagy büszkesége a kormánynak, de sajnos még mindig 99 ezer forintos családi adókedvezmény. Tehát a nyugdíjakhoz hasonlóan legalább a családi adókedvezményt is inflációkövetővé kellene tenni, hiszen gyermeket nem egy-két évre, hanem évtizedekre vállalnak a családok. Legyen tehát inflációkövető, így megőrizné az értékét. A kiszámítható és tervezhető jövő érdekében szorgalmazza ezt a Mi Hazánk Mozgalom, miként az áfamentessé tételét a gyermekneveléshez szükséges cikkeknek, és sorolhatnánk még a családpolitikai javaslatainkat. De ha már a nyugdíjakról szó esett, egyet még az MNB felvetései kapcsán ide kell hogy hozzak, ha már önök nem fogadták meg a Magyar Nemzeti Bank javaslatát, a nyugdíjrendszer családalapúvá tételét, hogy a dolgozó gyermekek járulékfizetésének százalékában meghatározott mértékű nyugdíj-kiegészítést kapjanak. Maga az MNB állapította meg, hogy a három gyermeket felnevelt nők 20 százalékkal alacsonyabb induló nyugdíjban részesülnek, mint gyermektelen kortársaik. Hát, micsoda társadalmi igazságtalanság ez?! Miért tűrjük ezt?! Ne tűrjük! Három dolog, ami aggodalomra ad okot. Egyrészt az inflációs becslés 5,4 százalék, ez rendkívül, túlzottan is optimista. Még a KSH szerint is az elmúlt egy évben 19 százalékkal nőtt az élelmiszerek ára, és akkor nem beszéltünk az ingatlanokról, ahol aztán horrorisztikus drágulások vannak, és még sorolhatnánk. Az euróárfolyam becslése is rendkívül optimista 377 forintos euróval számolva, holott már most 400-nál tartunk. Tehát érdemesebb volna reálisabban becsülni és magasabb árfolyammal számolni, főleg a devizában fennálló államadósság tervezésénél. És akkor most a túl optimista becsléseken túl még egy dolog, ami aggodalomra ad okot, a második, ez pedig az, hogy nő a devizában fennálló államadósságunk nagyságrendileg 1200 milliárd forinttal, 11 250 milliárd forintra a tervek szerint, de ez csak akkor ennyi, ha nem 400 forint egy euró, de jelenleg inkább efölött állunk már. A devizában történő eladósodás pedig ráadásul rendkívül rossz hosszú távú kockázatokkal jár. A hosszú távú kockázatai jóval meghaladják a rövid távú előnyeit. Ezt a balliberális korszakban egy életre megtanulhatta a magyar lakosság. [[20.30]] És végül még egy ok az aggodalomra. A harmadik, amit szeretnék kiemelni, hogy érthetetlen módon mintha haragudna az egészségügyre és az oktatásra a jelenlegi kormányzat: tovább tart a két ágazat alulfinanszírozottsága. A működési költségvetésen belüli részarányuk 2022-höz képest tovább romlik. Idén a források 10,1 százaléka jutott egészségügyre, jövőre csupán 9,1 százalék jut; az oktatásra idén a források 8,6 százaléka jut, jövőre már csak 8,1 százaléka. Tehát hiába a nominálisan magasabb összeg, ha egyrészt az infláció úgymond megeszi, másrészt, ha arányaiban minden másra több jut, akkor végleg lepusztul és kiürül ez a két ágazat. Az, hogy a minisztériumok neveiben sem láthattuk az „egészségügy” és az „oktatás” kifejezést, megjelölést, azt mutatta, hogy ezt a két válságágazatot próbálták a szőnyeg alá söpörve eltüntetni. Végül Pintér Sándor vállalta azt a piszkos munkát, hogy ezt a két árva területet, ha már kényszerűen kell, akkor ő a nevére veszi, de mostohaszülőként sajnos elárulta már, hogy sok jóra nem számíthatnak a terület érintett dolgozói és a magyar társadalom, hiszen ki ne lenne érintett az egészségügyben vagy az oktatásban, tehát ez a jólétünket alapvetően meghatározza. És végül három kitörési lehetőséget hadd ajánljak figyelmükbe a Mi Hazánk Mozgalom nevében! Először is, az EU-tagságunk kérdése: tagok legyünk vagy szabadok? így szól a kérdés. Egyre többen érzik úgy, hogy az EU inkább gyarmatosít, kihasznál minket, és a belügyeinkbe is egyre jobban beavatkozik, a nemzeti önrendelkezésünket felszámolja, a nemzetek Európája helyett egy európai egyesült államokká gyúrva össze az országokat. Thomas Piketty, a híres francia közgazdász kiszámolta azt is, hogy több profit megy ki Magyarországról Nyugatra a multi cégek által, mint amennyi uniós támogatás visszajön. Bár a Mi Hazánk Mozgalom szerint nem lehet egyik napról a másikra kilépni sőt évről sem , de el kell készíteni az EU-csatlakozásunk mérlegét. Az nem egy mérleg, hogy egy-két számot láthatunk a költségvetési törvényben, például hogy a hozzájárulás az EU költségvetéséhez kiadásként 600 milliárdnál is több forint, vagy nemzetközi tagdíjak és európai uniós befizetések címén még 17 milliárd forint, nem beszélve arról, hogy mennyi nehezen számszerűsíthető kárt okoz az Európai Unió, amikor a belügyeinkbe beavatkozik. Tehát számba kell venni az egyéb lehetőségeket az Európai Unión kívül is, kétoldalú gazdasági együttműködések kiépítésére gondolok, mondjuk, más országokkal. Az Unión kívül is van élet, és az Unió után is fel kell készülni rá. Második kitörési lehetőségként szeretném még ajánlani azt, hogy vessünk ki vagyonadót az oligarchákra. A Mi Hazánk Mozgalom elszámoltatná az oligarchákat, de a sok esetben törvényesített politikusbűnözés miatt a közvagyon reális visszaszerzése csak a milliárdosokra kivetett vagyonadó révén sikerülhet, márpedig mi nem ígérgetni szeretnénk, hanem tényleges radikális lépéseket tervezünk e téren is. A milliárdosok megadóztatása ráadásul azért is indokolt és igazságos, mert a társadalmi olló egyre jobban nyílik szét a szegények és a gazdagok között, a társadalmi mobilitás csökken, tehát szükség volna a milliárdosok nagyobb adójára. És végül utolsó kitörési lehetőségként hadd ajánljam azt, hogy rendezzen egy hosszú távon nyereséges olimpiát Magyarország, nemzeti összefogással, az ellenzéki pártok és a civil szervezetek felügyelőbizottsági bevonásával, a korrupciót visszaszorítva, tehát ezt javasolja a Mi Hazánk, és ennek az előkészítésére már egy költségvetési sor is meg kellene hogy jelenjen. Egy közös tervezés keretében van kormányzati felelősség is természetesen. A 2036-os olimpia megrendezése egy reális és kifizetődő lehetőség volna Magyarország előtt. A szükséges létesítmények már így is megépültek, hiba lenne nem kihasználni azokat. A világ harmadik vagy negyedik legnagyobb sportrendezvénye az olimpia és a labdarúgó-világbajnokság után a vizes-vb, ami jelenleg zajlik Budapesten, és amelynek a létesítményei szintén használhatók volnának az olimpián, illetve az atlétikai világbajnokság, ami pedig jövőre lesz Magyarországon. Ezeket nyilván figyelembe kell venni. Hogyha ezekkel meg tudunk birkózni, ha ezeknek már megépültek a létesítményei, akkor egy olimpia sem teljesíthetetlen. Az angolok elleni focidiadal is szerintem alaposan átrendezte egy olimpia megrendezésének a társadalmi megítélését, és mivel a világ egyik legsikeresebb sportnemzete vagyunk, megérdemlünk mi is egy ötkarikás világjátékot. Ez a nemzetibüszkeség-tudatunkat is erősítené, ami felbecsülhetetlen érték. A tömegsportra is toborzó hatást gyakorolva az egészségre is pozitív hatása van, de számszerűsíthetően is lehet nyereséges egy olimpia hosszú távon. Ehhez nyilvánvalóan gazdasági tervek kellenek. A nemzetközi tapasztalatok, gazdasági elemzések azt mutatják, hogy míg a téli olimpiáknak nincs pozitív hatása az érintett régiókra, sőt a GDP vissza is eshet az olimpia megvalósulása körüli években, addig a nyári olimpiáknak katalizátorszerepe lehet a gazdaságra nézve is. Hosszú távra is fellendülhet a turizmus, rengeteg munkahely létesülhet, és az infrastruktúra fejlesztése az, ami megmaradna: új tömegközlekedési vonalak, új utak, például az M1-es és M7-es háromsávosra szélesítése amúgy is hasznos volna. Ráadásul nemcsak Magyarországnak kellene finanszíroznia ezt, hiszen a Nemzetközi Olimpiai Bizottság is jelentős forrásokat biztosít a rendezésre. Tisztelt Országgyűlés! Negyedszázada a nemzetépítő állam programját hirdette meg a MIÉP. Egy ilyen kormányprogram, egy ilyen költségvetés viszont sajnos azóta is várat magára. Ezért fogunk módosító javaslatokat benyújtani, hiszen a kormány által előterjesztett költségvetési javaslat nem egy nemzetépítő államot épít, hanem például 19 milliárd forintért nemzeti koronavírusoltóanyag-gyárat. Ezért fogunk számtalan módosító javaslatot benyújtani annak érdekében, hogy ezen változtatni tudjunk. Köszönöm a figyelmet.
Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Banai Péter Benő államtitkár úr jelzi, hogy fel kíván szólalni. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! Nem kívánok visszaélni az idejükkel. Engedjék meg, hogy a két utolsó hozzászólásra nagyon röviden reagáljak! Varju László képviselő úrral hosszú ideje vitatkozunk azon, hogy vajon hogyan értelmezhetőek a gazdasági folyamatok, mit mutatnak a számok. Engedje meg, képviselő úr, hogy azt hiányoljam, hogy az állításait számokkal nem tudja alátámasztani. Amikor ön azt mondja, hogy alacsonyan tartott munkabérek jellemzik Magyarországot, akkor ezzel szemben hadd idézzem fel 2017 óta a nettó bérek változását: 2017-ben 12,9 százalék, 2018-ban 11,3 százalék, ’19-ben 11,4 százalék, 2020-ban, a Covid-válság súlyos évében 9,7 százalék, 2021-ben 8,7 százalék a nettó bérek növekedése; az idei évben pedig 16 százalék fölötti növekedéssel számolunk, és a jövő évi költségvetésben 10,2 százalékkal. Tehát én azt gondolom, hogy a számok, a múltbeli számok, az eddigi tényszámok és prognózisok megcáfolják azt, hogy a kormányzat célja az alacsonyan tartott munkabérekkel a versenyképesség biztosítása. Tudásalapú gazdaságra van szükség, egyetértek képviselő úrral. Ebben a szellemben készült a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat. Hogyha a gazdasági növekedést az Európai Unióét meghaladó szinten szeretnénk tartani, akkor szükséges az, hogy a munkaerőpiac továbbra is stabil maradjon. Látjuk, hogy feszes a munkaerőpiac, a bővülés lehetősége korlátos, a hozzáadott értéket kell növelni. Éppen ezért a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat például a felsőoktatás területén jelentős pluszforrásokat fogalmaz meg, és a kutatás-fejlesztést is támogatjuk, mint ahogy azt is támogatjuk, hogy a kutatás-fejlesztési központok, az oktatási központok és a vállalati szféra kooperációja valósuljon meg. Számos példa van erre, Magyarországon a Miskolci Egyetemet, ha nézem, a Győri Egyetemet, ha nézem, az ottani vállalkozásokkal való együttműködésüket, a Boscht vagy a Győri Audit említem. Tehát azt gondolom, olyan irányokat fogalmaztunk meg a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatban, és az eddigi cselekedetek is azt mutatják, hogy igen, a tudásalapú gazdasággal a nagyobb hozzáadott érték irányába léptünk el. Ami a gyenge exportot illeti, nem tudom értelmezni a képviselő úr szavait. Az elmúlt években az exportteljesítmény rekordot döntött. Tehát én abban bízom, hogy ez a következő években is így marad, és ez a magas export nem pusztán azt fogja jelenteni, hogy a Magyarországon működő multinacionális cégek sokat exportálnak külföldre, és a profitot teljes egészében realizálják, elviszik, hanem újabb befektetéseket fog indukálni. És abban is bízom, hogy a hazai tulajdonú cégek exporttevékenysége növekszik, és az ő jövedelmük, a hazai tulajdonosok jövedelme is növekszik. [[20.40]] Ezzel áttérnék Novák Előd képviselő úr hozzászólására. Toroczkai László frakcióvezető úr, elnök úr is a patrióta gazdaságpolitika szellemében az erős nemzeti gazdaságot említette. Én ezzel a törekvéssel maximálisan egyetértek. Viszont ebből a nézőpontból nézve épp a Covid mutatta meg azt, hogy bizony, az egészségipar területén is van tere az egyébként komoly hagyományokkal rendelkező magyar egészségipar megerősítésének. Épp ezért indítottunk a Covid idején egy egészségügyi támogatási programot. És azt gondolom, hogy amikor Magyarországon sorban állás volt a vakcinákért, és a vakcinák véleményem szerint nagyon sokaknak az életét mentette meg, és ez a privát vélemény, azt gondolom, hogy számos elemzéssel került alátámasztásra, amikor Magyarországon több mint 6 millió ember vette föl a vakcinát, akkor igenis helye van egy nemzeti vakcinagyár készítésének, támogatásának, hiszen ez is a nemzeti ipart erősíti. Képviselő úr három üdvözlendő területe közül a honvédelemnél egyetértek önnel. Valóban, ez a 2 százalékos vállalás egy NATO-vállalás, és azt gondolom, hogy az értékét növeli, hogy a határidőt előrehozva, a háborúra válaszul egy nehezebb gazdasági helyzetben is ezt a 2 százalékos szintet el tudjuk érni. Képviselő úr mint a hazát, a nemzetet önkéntes tartalékosként is szolgáló személy pontosan tudja, hogy a Magyar Honvédség milyen helyzetből zárkózik fel, az elmúlt években milyen fejlesztések valósultak meg, és ezt támogatja a jövő évi költségvetési javaslat is. Családtámogatások. Megint azt gondolom, hogy amit mond a képviselő úr, az szerepel a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatban. Háborús helyzet ide vagy oda, nehéz körülmények ide vagy oda, a családtámogatások összege növekszik. Abban a képviselő úrnak természetesen igaza van, hogy nem minden egyes családtámogatási elem bővül, épp ezért célszerű szerintem komplexen nézni a teljes családtámogatási rendszert, és azt látjuk, hogy ez a családtámogatási rendszer jövőre is növekszik. Inflációról volt szó. Ön ezt a veszélyek között említette. Akárhogyan alakul az infláció, akárhogyan alakulnak a kamatszintek, a jövő évi költségvetési törvény azt tartalmazza, hogy például az otthonteremtési támogatásnál vagy a babaváró hitelnél azok a kedvezmények, amik eddig voltak, megmaradnak. És ez azért lényeges, mert az inflációs környezet változhat. De az a család, aki fölvette a babaváró hitelt, és gyermekek vállalásáról dönt, és ennek következtében nem kell visszafizetni összeget, vagy csak a nominálisan fölvett összeget kell visszafizetni, az semmit nem érzékel a nagyobb inflációs környezetből. Éppen ezért szerintem célszerű ismétlem egyben szemlélni ezt a családtámogatási rendszert. Ha így nézzük, akkor abban bízom, hogy az ellenzéki padsorok közül is többen fogják támogatni a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatot. És végül az aggodalmak és a kitörések szempontjából: euróövezet, euróárfolyam; devizában fennálló adósság tekintetében az utóbbinál a kormány szándéka egyértelmű. Azt sohasem mondtuk, hogy nullára célszerű kifuttatni a devizaadósság arányát, hiszen az államnak euróban, devizában teljesítendő kötelezettségei is vannak. Bevételeket is célszerű devizában szerezni. Azt mondtuk, hogy a devizaadósság arányát csökkentjük. Ezt a csökkenési trendet láthattuk az elmúlt években, és 25 százalékon belül akarjuk tartani jövőre is a devizaadósság arányát. És ha euróösszeget, és ha mondjuk, a devizaadósságnál az eurós kitettséget említem, akkor a kitörések tekintetében vitatkozom képviselő úrral. Ön is említette a nemzetek Európáját. Ha a Mi Hazánk Mozgalom fontosnak tartja a hagyományokat… történelemből tudjuk, hogy Árpád fizikailag, geográfiailag, földrajzi értelemben Európába vezette a magyarságot, Szent István kulturális, értékrendbeli szempontból is a nyugati, keresztény világhoz kötötte Magyarországot, és azt gondolom, hogy az Európai Közösségek alapító atyái anno egy más Európát képzeltek el, épp az ön által említett nemzetek Európáját. A magyar kormány azon dolgozik, hogy ezt az alapot vegyük magunk elé, amikor európai uniós ügyekről gondolkozunk, és a nemzetek Európájának eszméjét követve igenis Magyarország Európa földrajzi szívében, szellemi értelemben, kulturális értelemben Európához tartozva, az Európai Unió tagjaként nyertese lehet a tagságnak. A jövő évi költségvetés, azt gondolom, erről is szól, és azt gondolom, hogy igenis az ön által említett befizetések mellett a támogatásokkal a gazdasági fejlődést, a felzárkózást, a nemzet megerősödését fogjuk tudni elérni. Ennek a szellemében kívánom azt, hogy fontolják meg szavazataikat, amikor a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatról majd később döntenek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Mivel több felszólaló nem jelentkezett, az általános vitát elnapolom. Folytatására holnap reggel 8 órától kerül sor. A mai napirendi pontunk tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalás következik. Erre jelentkezett Varju László képviselő úr, a DK képviselője: „Mi történik Újpesten?” címmel. Parancsoljon, öné a szó.
Elnök asszony, köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Szeretném ismételten megragadni az alkalmat, hogy beszámoljak önöknek a választókerületemet érintő fontos ügyekről, hírekről. Általában jó tapasztalatot és jó gyakorlatot szeretnék átadni azért is, hogy másoktól is kaphassunk ilyet, és ilyen módon a fejlődést szolgáljuk közösen. A városvezetéssel közösen 2019-ben vállaltuk, hogy Újpest olyan zöldpolitikát fog folytatni, mellyel létrehozunk egy XXI. századi európai kerületet, ahol mindenki otthon érezheti magát. Így egészítjük ki azt a szorgalmas munkát, amit minden újpesti, angyalföldi család nap mint nap végez. Már sok ötletről és annak megvalósításáról számoltam be önöknek az elmúlt években, de most két újabb fontos eseményt hoztam el. A képviselő-testület megszavazta ugyanis Trippon Norbert alpolgármester úr kezdeményezését, melynek értelmében ingyenes komposztálóedényeket és esővízgyűjtőket biztosít az önkormányzat újpestieknek, melyeket magánszemélyek, illetve zárt kerttel rendelkező társasházak, lakásszövetkezetek vehetnek igénybe. Az öntözésre szolgáló esővízgyűjtők azért hasznosak, mert a klímaváltozás miatt hektikusabbá vált, ugye, a csapadék eloszlása, és ezen belül a szárazabb időszakokban jól jöhet a félretett esővíz. A zöldítéshez azonban nemcsak hasznosság, környezettudatosság, hanem esztétikum is társul. Ezt támasztja alá a Szilas-patak mellett épülő újpesti levendulapark, ahol 5870 tő levendula, 1432 tő más évelő növény, futónövények ültetése zajlik éppen. A park kivitelezése a Szilas-patak mellett szépen halad. Sétányok, padok, úgynevezett ülőkavicsok, pergolák, napelemes térvilágítás, és ahogy mondtam, rengeteg levendula lesz itt. A munkálatok várhatóan június végén fejeződnek be. Egy kellemes sétára mindenképpen alkalmas, akár most, már az épülés időszakában, de azt követően mindenképpen ajánlom az önök figyelmébe, mindenkinek, hogy milyen módon lehet felüdülni Újpesten. És ha ehhez hozzávesszük, hogy hamarosan befejeződnek a Tavasz utcai közösségi tankert kivitelezési munkálatai, így lassan megnyílik a lehetőség újabb negyven újpesti lakosnak arra, hogy kipróbálhassa a városi kertészkedést. Az első közösségi tankert az Izzó lakótelepen az Ugró Gyula sor 17. számnál lévő területen valósult meg még a múlt évben. A tankertben 22 magas-ágyásban kezdhették meg a szakmai munkát az akkor sikeresen pályázók, és igazi siker lett ez, nemcsak a kertben kertészkedők, hanem az újpesti lakosság körében. Ezért Újpest önkormányzata megkereste a következő helyszínt is, ahol már egy dupla akkora, összesen 40 ágyásos közösségi tankertet alakítanak ki. A magaságyásokra a pályázat június 10-én indult, az újpesti gondnokság egészen június 26-a éjfélig várja a pályázatokat, melyeket idén egyébként a kozossegitankert.hu oldalon lehet benyújtani az adatlap kitöltése után. Városi kertészkedésbe egyre többen fognak bele. Egy ablak vagy erkély tökéletesen elég ahhoz, hogy ez elinduljon. Természetesen tisztában vagyok vele, hogy ez mind-mind apróság, de őszintén hiszek azonban abban, hogy ezekkel a kis lépésekkel szépen lassan haladunk, és nap mint nap annak az Újpestnek a megvalósításához kerülünk közösen közelebb, amelyet közösen megálmodtunk. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalás végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 8 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom.