Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[16:01:41]] Зареєструвалися картками, наголошую, картками, в сесійній залі 413 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, відповідно до прийнятого Верховною Радою України рішення зараз ми переходимо до розгляду вкрай важливого і відповідального проекту закону про судоустрій і статус суддів. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Новікова Юлія Володимирівна. А хто це з процедури? Віктор Дмитрович Швець. Ну давайте ж хтось один, не всі по процедурі. Віктор Дмитрович, будь ласка, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! я і народний депутат Мойсик в установленому законом порядку зареєстрували проект постанови за номером 6550/П-1 10 червня 2010 року відповідно, до якого ми просимо Верховну Раду направити законопроект номер 6450 до Венеціанської комісії для отримання відповідного висновку щодо зазначеного законопроекту. У зв’язку з цим я пропонував би спочатку розглянути проект постанови, про який я зараз сказав, а після того перейдемо до розгляду, якщо не буде позитивного рішення Верховної Ради, після цього перейдемо до розгляду безпосередньо законопроекту, який стосується змін до судоустрою та статусу суддів. Дякую за увагу.
Наскільки мені відомо і отримали ми відповідь від міністра юстиції [[міністр юстиції тут присутній]], що Міністерство юстиції, тобто уряд направляли цей документ до Венеціанської комісії. Тому, я думаю, що у нас нема підстав, шановні колеги, приймати відповідну постанову. А у мене є така пропозиція, шановні колеги, щоб ми зараз не,.ви поки присядьте, щоб ми розпочали нормальний організований розгляд цього документу, я пропоную надати по 3 хвилини Голові Верховного Суду, тим більше, було таке звернення, щоб він виступив і міністру юстиції, а потім далі перейдемо до розгляду цього законопроекту по поправках. Я просив би проголосувати за таку пропозицію: надати право на виступи по 3 хвилини перед початком розгляд законопроекту у другому читанні – Голові Верховного Суду і міністру юстиції для того, щоб потім ми розуміли, в якій системі координат ми працюємо. Прошу проголосувати. [[16:04:50]] За-279 Рішення прийнято. Я запрошую Голову Верховного Суду Онопенка Василя Васильовича до виступу, потім попрошу міністра юстиції Лавриновича Олександра Володимировича.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, вже зрозуміло, що рішення щодо цього проекту прийнято. За браком часу я не буду обговорювати змістовні положення цього проекту. Попри нормальні і прогресивні положення, проект містить велику кількість юридично неприйнятних новел. Ці новели дають підстави говорити про те, що проект не має нічого спільного зі справжньою судовою реформою. За своїм змістом він має зовсім інше спрямування – отримати залежний і слухняний суд. Після набрання цим законом чинності в Україні такої окремої гілки влади, як судова, уже не буде. За різними оцінками близько 20 положень цього проекту прямо суперечить Конституції України. Зокрема це стосується зниження статусу Верховного Суду України, а по суті – знищення його як судового органу. Вочевидь неконституційним є встановлення суцільної спеціалізації судів і утворення нового Вищого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ. Прямо суперечить Конституції України наділення Вищої ради юстиції право призначати голів судів. В цій залі багато досвідчених парламентарів. Спробуйте пригадати, коли в останнє до законопроекту, який вноситься на друге читання було 25 сторінок зауважень Головного юридичного управління. І зауважень не технічних, а концептуальних, які завершуються категоричним висновком через неконституційність, юридичну необґрунтованість та суперечливість багатьох його положень. Проект, висновок такий: потребує суттєвого доопрацювання. На цьому ж наголошують, провідні вчені-юристи, академіки, професори, доктори юридичних наук у відкритому листі до Президента, парламенту, який опублікований в сьогоднішньому номері „Голос України”. Ключові положення цього проекту не відповідають міжнародним стандартам Ради Європи, яка закликає українську владу утриматися від остаточного схвалення законопроекту до отримання остаточних висновків Венеціанської комісії. Куди і чому поспішаємо? Чому такий, без перебільшення, державотворчий закон внесено в зал для остаточного схвалення без надання можливості осмислити, бодай, головне. Для мене відповідь очевидна: бо так треба кільком особам, які хочуть поставити на промислову основу експлуатацію судів у своїх інтересах. Будь-яка реформа – це обов’язково має бути крок вперед. Реформа суду, як ключового інституту захисту прав і свобод громадян має прийматися для людей і в інтересах людей, всього суспільства. Шановні народні депутати! Що я можу так – так це останнє закликати вас подумати про наслідки сьогоднішнього рішення не заради Верховного Суду України, навіть не заради суддів, які вже й так залякані цією судовою реформою і вже сьогодні бояться ухвалювати законні рішення. Подумайте про те чи зможе Україна розвиватися далі як демократична.
Завершуйте, будь ласка.
Так, дякую. Подумайте про те, чи зможе Україна розвиватися далі як демократична та правова держава, якщо в ній не буде незалежного суду, замисліться про той правовий хаос, який неминуче настане у державі у результаті ухвалення цього недосконалого законопроекту. І не треба тішити себе ілюзіями про те, що все буде можна виправити і відкоригувати через рік чи два. Я боюсь, що руйнівна сила цього законопроекту надовго відкине Україну назад у своєму демократичному розвитку. Дякую за увагу.
Дякую. Міністр юстиції Лавринович Олександр Володимирович, будь ласка.
Шановні народні депутати, високошановний пане Голово! Я мав велику честь очолювати робочу групу, яка готувала цей проект закону, який увібрав у себе пропозиції сотень правників України і міжнародних експертів. Я можу сказати, що цей проект, звичайно, не може удовольнити кожен з юридичних цехів і не може вдовольнити всю функціонуючу сьогодні судову систему, так само як не може задовольнити побажання всіх міжнародних експертів. Це є об’єктивна річ, оскільки переважна більшість цих побажань мають своїм першоджерелом необхідність внесення змін до Основного закону нашої держави. І якщо. Згадував зараз Голова Верховного Суду зауваження, які надходять до нас з європейських інституцій, зокрема з Венеціанської комісії, я вам хочу сказати, що переважна більшість з них стосується того, щоб тут у цьому залі Верховна Рада відмовилася від функцій призначення суддів і звільнення суддів. Це саме стосується і Президента України. Але це конституційні норми нашої держави і ми максимально врахували можливості того, щоб обмежити політичний чи корупційний вплив, який народжується в будь-якому державному органі. Передбачається. Президент зробив свідомий крок, відмовившись від будь-яких повноважень, які йому належали за законом, які він має за Конституцією, щоб призначення суддів в Україні відбувалося виключно як церемоніальний акт з боку Президента. Така ж пропозиція є зафіксована і для Верховної Ради України. Інша дискутивна пропозиція, звичайно, яка стосується повноважень Верховного суду України. Ми маємо обов’язково згадати, що 2001 року, коли були зроблені перші кроки по судовій реформі. Саме ця система судоустрою, яка планується зараз, була вже прийнята в цьому залі. Всі відмінність полягає тільки в назві одного суду. Замість назви Касаційний суд України тепер, відповідно до конституційної вимоги, він називається Вищий суд з розгляду кримінальних і цивільних справ. Тобто ніяких революційних кроків не пропонується. Те, що та назва не відповідала вимогам Конституції України, де було виписано наявність вищих спеціалізованих судів Верховного суду, вона стала причиною того, що цей суд не створений по сьогоднішній день. Відповідно оцінку отримав в Конституційному Суді. Коли ми зробимо крок по реалізації цього проекту закону, ми наблизимо правосуддя до громадян, ми зробимо можливим наявність юридично визначеної позиції і того рішення, яке буде для громадянина чи юридичної особи останнім і.
Дайте можливість завершити виступ.
Ми зменшимо суттєво ту кількість справ, які сьогодні розглядаються в Європейському суді з прав людини. І протягом двох днів, як і попередні, я провів в Страсбурзі в зустрічі з керівниками Ради Європи, Європейського суду з прав людини і керівного складу Комітету міністрів, які працюють над забезпеченням виконання рішень Європейського суду. Можу вам сказати, що ці кроки, які пропонуються в проекті, в своїй переважній більшості розуміються і підтримуються. Там, де у нас буде потреба вдосконалення, ми будемо вдосконалювати після того, коли буде можливість і політична воля до зміни Основного Закону нашої держави. Я прошу вас сьогодні ухвалити рішення, яке суттєво реформує перш за все процеси судові в Україні і дасть можливість громадянам України отримати кращий судовий захист, ніж він є сьогодні. Дякую.
Шановні колеги! Отже, вихідні позиції озвучено. Переходимо до роботи. У мене єдина тільки пропозиція до всіх нас, до Верховної Ради: коли ми будемо голосувати поправки, розглядати їх і при остаточному прийнятті, давайте ми зробимо одне, щоб не допустити руйнування Регламенту Верховної Ради України, бо і цим законом пропонується зміни до Регламенту Верховної Ради України. Все, що стосується Регламенту, вилучимо, воно не вплине на тіло закону, і будемо остаточно визначатись щодо прийняття рішення. Регламентом є закон. [[Шум у залі]] Ще нема процедури. Шановні колеги, я прошу вас, я запрошую до доповіді Новікову Юлію Володимирівну. Давайте почнем працювать. Я прошу вас. [[Шум у залі]] Я прошу вас, це зараз перейде в обговорення. Ми в режимі другого читання, по поправках, працюєм. Давайте тоді таким чином. [[Шум у залі]] Я прошу вас, я бачу, що ви прийшли сьогодні на роботу, я бачу. Да, побачив я. По одній хвилині, будь ласка, від фракцій і спокійно себе тримайте. А то ми зараз проголосуєм, позбавим вас права брати участь у засіданні, і ведіть себе нормально. Ведіть нормально себе. Будь ласка, від фракцій. Володимир Мойсик, одна хвилина.
Володимир Мойсик, партія „За Україну”. Шановний Голово, шановні колеги народні депутати, звісно, проводити реформу має влада, вона має показувати своє бачення судової реформи, і ніхто цього права у вас не забирає. Ми привертаєм вашу увагу до того, що є Конституція, є десяток рішень Суду Конституційного, який визначив положення неконституційними ті, які ви сьогодні закладаєте до тексту закону. Але лякає ще одна норма процедурна, Володимире Михайловичу. Закон був зареєстрований 31 травня, послухайте, 3 червня прийнятий за основу, тисяча 700 пропозицій і десь півтисячі моїх, жодна не врахована. У таблиці немає мотивів поправок, а гірше – немає мотивів відхилення наших поправок. То куди ми гонимось, скажіть. Текст, який є у залі сьогодні у вас наполовину відмінний від того тексту, який подав Президент України. Що ви направили до Венеціанської комісії, скажіть? Хто бачив той текст? Отже, Володимир Михайлович, є процедура, є Постанова Швеця, Мойсика про рішення Верховної Ради про скерування законопроекту до Венеціанської комісії, давайте, не поспішайте. Вас тлумить чогось.
Будь ласка, завершуйте.
Вас тлумить, місцеві вибори тлумлять вами, Закон про референдум тлумить. Куди ви поспішаєте? Ви ж прийшли на 10 літ, почекайте трішечки.
Дякую. Будь ласка, хто буде від. Сергій Сас, будь ласка.
Ну дякую. Шановний Володимир Михайлович, я хотів звернути вашу увагу і колег на наступні обставини. Є в Регламенті, за який ви ратуєте, щоб дотримувалися, 116 стаття, відповідно до якої не можуть вноситися до другого читання поправки до тих статей, які не були предметом розгляду в першому читанні. Так от в даній таблиці є біля 50 статей, до яких вносяться зміни і поправки, які не були предметом розгляду. [[Шум у залі]] Володимир Михайлович, я до вас звертаюся, я розумію, що можна не поважати.
Я перепрошую, я вас дуже поважаю.
Ні, ні, дякую, я знаю. Володимир Михайлович, так от до 50 статей внесені до тих поправок, які не були предметом розгляду в першому читанні. Є постанова проект Адама Івановича Мартинюка, де він просить, щоб ви відповідали за те, щоб дотримувалась ця стаття Регламенту. А іще наступне. Є рішення Конституційного Суду номер 17 2002 року.
Завершуйте, 10 секунд.
Дякую. від 17.10.2002 року, відповідно до якого Верховна Рада правомочна приймати закони, реалізовувати інші конституційно визначені повноваження за умови присутності на пленарному засіданні тієї кількості депутатів, яка необхідна для прийняття рішення. У залі сьогодні, я наголошую, депутатів, а не карточок, 100 депутатів, тому я прошу.
Дякую. Хто буде від регіоналів? Бондик? Будь ласка. Від фракції регіонів, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні запрошені, шановні колеги! Знаєте, закон приймати потрібно, тому що, по-перше, він уже нагальний по часу. По-друге, суспільство від нас чекає впливового нормального демократичного, доступного правосуддя, і цей закон це гарантує. Да, є певні шероховатості в цьому законі, але, як ми казали на конференції в Одесі, нема межі удосконалення. Давайте приймемо такий закон, а удосконалювать ми будем. По-друге, наші колеги з поважної фракції, яка в опозиції, кажуть, що багато поправок. Да? дійсно, тому що закон фундаментальний, багато поправок, але, колеги, так приходьте на комітет, там відстоюйте свою позицію, там суперечтесь з нами, вступайте в дискусію, і в дискусії ми мали б можливість врахувати чи не врахувати ваші поправки. Наскільки я пам’ятаю, тільки були представники Верховного Суду і то представник Ради суддів Пилипчик, голова Адміністративної палати і керуючий справами з Вищого господарського суду. Інших депутатів.
Завершуйте свою думку, будь ласка.
Інших депутатів не було. Тому, шановні колеги, нада пре кращати оці стенання, потрібно працювати і будемо працювати, приймати закон – як вирішить Верховна Рада. Дякую, Володимире Михайловичу.
Дякую. Немає більше від фракцій бажаючих виступати? Шановні колеги, відносно пропозицій, які прозвучали у виступах народних депутатів, зокрема, Володимира Мойсика. Є підстави для певних застережень. Закон великий. Щодо проекту постанови, яку ви внесли разом із Віктором Дмитровичем. Давайте домовимося таким чином. Зараз же ми ідемо по поправках, розглянемо поправки всі і перед тим як ставити на голосування прийняття у другому читанні проголосуєм вашу пропозицію. Сьогодні ж немає. зараз немає у нас предмету розмови про те, як ви пропонуєте, а що ж направляти до Венеціанської комісії, бо вже ж один документ у первісній редакції направлений був, а зараз давайте пройдемо по поправках і побачимо що залишиться в цьому документі. Логічна постановка питання? Логічно. Наполягання у вас є? Щоб зберегти наш конструктив, я запропоную Верховній Раді України визначитися з цього приводу. Щодо пропозицій колеги Сергія Саса. Дуже слушна пропозиція. Але чому ж ви, шановні колеги, і в тому числі автор ініціативи не підтримав до цього часу мою пропозицію прийняти відповідний проект постанови Верховної Ради України, щоб, якщо при підготовці до другого читання в закон внесені поправки до інших статей, у порівнянні з тими, які розглядалися у першому читанні, то Голова Верховної Ради України має одноосібно прийняти рішення про недопущення до розгляду такого закону у другому читанні. Ви ж не захотіли голосувати, ви ж не захотіли голосувати. Так давайте завтра і проголосуємо. Отак. Шановні колеги, тому давайте не будемо один одного вчити життя, а зараз почнемо рутинну, важку роботу, яка, можливо, і викликає відразу, але ми її, цю роботу, повинні зробити: розглянути поправки. Олеже, шановний колег, друже, давайте будемо працювати. Переходимо до розгляду законопроекту. Втретє запрошую до трибуни голову підкомітету Комітету з питань правосуддя Новікову Юлію Володимирівну.
Шановні народні депутати, до вашого розгляду у другому читанні пропонується внесений Президентом України проект Закону про судоустрій та статус суддів. Законопроект, хочу підкреслити, був розроблений провідними науковцями, представниками суддівського корпусу, громадських організацій, народними депутатами, представниками органів державної влади. Ще до прийняття законопроект був предметом обговорення широкого кола юридичної громадськості. Під час підготовки до другого читання до законопроекту надійшло 1 тисяча 724 поправки. З них враховано 395. Відхилено - 1 тисячу 329. Ну, ця статистика дає відповідь на запитання, які лунали щодо тексту, суттєвої зміни тексту законопроекту. Він не дуже відрізняється від того, що було подано у першому читанні. При підготовці були враховані практично всі рекомендації Венеціанської комісії, що надійшли у 2001-му, 2007-му та в березня 2010 року, що не суперечить Конституції України. Було проведено два засідання підкомітету і комітетські слухання з цього питання. 30 червня 2010 року Комітет з питань правосуддя розглянув законопроект на своєму засіданні. Хочу зазначити, що це все відбулося у відповідності з Регламентом. Було надано можливість всім, хто вніс свої поправки, відстоювати їх, у засіданні комітету були присутні представники суддівського корпусу, представники опозиції. Комітет своїм рішенням рекомендував Верховній Раді України прийняти його у другому читанні та в цілому як закон. По суті цей законопроект завершує процес, вдумайтеся в це, який розпочато 18 років тому, коли було уперше прийнято концепцію про судову реформу. По суті цей законопроект запроваджує реформу в окремих двох напрямках: це в законодавстві про судоустрій і статус суддів і, що дуже важливо, у процесуальному законодавстві. Дійсно, що такий підхід є єдиним системним, обґрунтованим і, я вважаю, єдиним вірним. Шановні колеги, безумовно, прийняття цього законопроекту є запорукою збереження незалежності судової гілки влади в Україні, важливим кроком на шляху до відправлення, дійсно, справедливого правосуддя в Україні. Дякую за увагу.
Шановні колеги, так що переходимо відразу до прийняття рішення відповідно до. В цілому, да? Пішли по поправках. Заперечуєте, то будемо працювати тоді. Перша поправка врахована. Друга поправка врахована. Мікрофон, будь ласка, Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу, ви казали багато про Закон про Регламент. Так от Закон про Регламент говорить, що такий законопроект, який виданий сьогодні депутатам, має видаватися за 10 днів до того. Він сьогодні виданий, два томи, я вам нагадую. Що стосується моєї поправки. То я. тут немає у нас висновків і обґрунтувань, бачите, бо все спішили ж. Тут має бути написано „висновки і обґрунтування”. Тому мій текст у другому пункті моєї поправки записано, що всі судді і особи, які забезпечують їх діяльність, повинні бути громадянами України, які є громадянами протягом 10 років не мають подвійного громадянства. Це положення ніде не враховано. Хоча записано, що враховано частково. Тому, Юліє Володимирівно, я прошу, поясніть, в якій статті написано, що протягом десяти і не мають подвійного, підкреслюю, громадянства. Тому що зараз є випадки, коли громадяни мають, починаючи.
Будь ласка.
Відповідаю. Поправка перша народного депутата Кармазіна врахована частково. Врахована частково частини необхідності нумерації окремих частин законопроекту і в частині того, що особи, які обслуговують судову систему повинні бути громадянами України. Зокрема, врахована в статті 91, де був пропуск в регулюванні відносно того, що член Вищої кваліфікаційної комісії суддів повинен бути громадянином України. Крім того, ідея поправки вже присутня в окремих статтях законопроекту, який регулює діяльність суддів органів судової системи. Не врахована поправка в частині встановлення необхідності всіх суддів обов’язково мати веб-сайти. Виключенням в назві кваліфікаційної комісії „вище” не є принциповим і це також не враховано.
Ви наполягаєте на цій поправці? Якщо наполягаєте я ставлю на голосування поправку.
Це було враховано в окремих статтях законопроекту, я вам назвала і статтю 91, і є інші статті в яких це враховано.
Це в подальшому тексті було сказано, що воно враховано. Давайте не наполягайте, Юрій Анатолійович, на цій. Не наполягає. Друга – врахована, третя - врахована, четверта – врахована, п’ята – врахована, шоста – врахована. По якій поправці? Третій? Будь ласка, Сергій Соболєв.
Шановні колеги! На мій погляд, не дивлячись на те, що практично всі ключові моменти враховані в Преамбулі, дуже суттєвий момент, який стосується, який є в поправці моїй і групи народних депутатів, який пов’язаний з порядком зайняття посади судді і моментами, які стосуються притягнення судді до дисциплінарної відповідальності, цьому присвячені окремі розділи цього закону, фактично не ввійшли. На наш погляд це є принциповий моменти ми вважаємо, що саме в такому вигляді наша поправка давала б можливість дати загальну характеристику закону і відповідала ключовим положенням цього законопроекту. Тому я попросив би, щоб моя поправка і моїх колег була поставлена на голосування. Дякую.
Я ставлю на голосування поправку третю. [[16:28:32]] За-72 Рішення не прийнято. Йдемо далі. Поправка 9-та. Бабурін. Не врахована. Ви наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Пропонується в частині першій статті 1 слова „незалежними та безсторонніми” виключити, так як принцип поділу влади не передбачає незалежності та безсторонності суддів. Они не нужны эти слова там.
Шановні колеги, комітет цю поправку не підтримав. Я ставлю на голосування поправку номер 9 народного депутата Бабуріна. Прошу голосувати. [[16:29:31]] За-91 Поправка не підтримана. Поправка 11-та. Юрій Прокопчук мікрофон, будь ласка.
Юрій Прокопчук, партія „Батьківщина”, "Блок Юлії Тимошенко". Шановні колеги, справа в тому, що тут вказано, судову владу реалізовують судді шляхом здійснення правосуддя. Реалізовувати можна якісь товари і так відомо, що сьогодні в нас, на превеликий жаль, в судовій гілці влади не завжди все є, як то кажуть, в порядку і справді йде реалізація, реалізація судових вироків, реалізація інших рішень судових і так далі. А моя поправка полягає в тому, що судову владу здійснюють, це буде точніше, логічніше і правильно ще з точки зору української літературної ділової мови. Дякую.
Юлія Володимирівна, комітет.
Комітет відхилив цю поправку, оскільки реалізовують судову владу, є більш правильним з точки зору стилістики, не здійснюють судову владу, я пояснюю чому. Бо далі по тексту слово „здійснення” використовується по відношенню до правосуддя.
Я ставлю на голосування поправку 11. [[16:30:54]] За-53 Поправка не підтримана. Йдемо далі. Юрій Кармазін 14 поправка відхилена? Наполягаєте на ній? Мікрофон, Юрія Анатолійовича.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Шановний пане Голово! В 13 поправці яка написана, що врахована редакційно, але зрозуміло, що в моїй поправці було сім пунктів, а враховано всього три пункти, то зрозуміло, що вона зовсім не врахована. Я говорив про єдність судової влади і це є основа організації діяльності судів, саме про цю єдність судової влади ми будемо говорити, коли будемо розглядати питання про роль і місце Верховного Суду України. Чи потрібен він взагалі? Чи треба його знищувати як зроблено в цьому проекті? І саме там я говорив про те, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають в державі це конституційна норма і вона чомусь і не знайшла тут свого відображення. Тут я пропоную змінити назву статті 2 виклавши її в редакції „завдання судової влади”. Тому що зараз вона називається „завдання суду”. І оскільки ми в попередній статті пишемо, що у нас є і визнаємо судову владу, то є завдання у судової влади.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування поправку 14 Юрія Кармазіна. [[16:32:30]] За-49 Поправка не підтримана. Йдемо далі – 17 поправка, Володимир Романович, мікрофон.
Володимир Мойсик, партія „За Україну!”. Шановні депутати! Звертаю увагу вас і виборців наших про те, що розгляд закону про зміни до Закону про статус суддів, про судоустрій відбувається з грубим порушенням закону нашого – Регламенту Верховної Ради України. А відтак вони порушують права людей на судовий захист, про що я буду вести мову по-інших поправках. А що торкається цієї поправки? Юля Володимирівна, подивіться, будь ласка, я у своїй поправці відтворив текст, який був прийнятий у першому читанні, а вже в остаточній редакції виходить тавтологія: „Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд”, ну одним словом не звучить воно ні з точки зору юридичної техніки, ні з філологічної. Подивіться і якщо є можливість, врахуйте. Дякую.
Ну якщо читати, по суті, тут взагалі не йде ніяких змін по суті. Відхилено, оскільки запропонований термін інтересів юридичних осіб, інтереси суспільства і держави є законодавчо невизначеним. А ми йдемо тут у техніці юридично визначених термінів.
Ставлю на голосування поправку 17 Володимира Мойсика. [[16:34:15]] За-33 Поправка не підтримується. 20 поправка народного депутата Шпенова. Наполягає на ній? Ні. 23-тя. Не наполягає. Так, Юрій Прокопчук, 27-ма. Наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Юрій Прокопчук, партія „Батьківщина” "Блок Юлії Тимошенко". Пропонується більш уточнити саме статтю 4 викласти в такій редакції: „Законодавство про судоустрій і статус суддів: „Судоустрій і статус суддів України визначається Конституцією України, цим законом, Законом України про Конституційний Суд України та іншими законами”. В чинній редакції, або в тій, яка пропонується, там тільки ідеться про те, що в Україні визначається статус суддів Конституцією України і цим законом. А інші закони? Про Конституційний Суд? Як вони регулюються? Як ці питання регулюються? Я вважаю, що цю поправку необхідно приймати, так як вона уточнює саме ті закони, згідно яких здійснюється правосуддя в Україні.
Ставлю на голосування поправка 27-му. [[16:35:37]] За-39 Поправка не підтримана. Ну, фактично аналогічна поправка була і 28 Юрія Кармазіна, тому немає підстав голосувати.
Ну, тому що попередня поправка майже вона не проголосована, 39 дістала. Юрій Анатолійович, я прошу вас обґрунтуйте краще 29 поправку, вона тут більш така велика у вас.
Юрій Кармазін. Володимир Михайлович, ви, очевидно, дуже спішите футбол подивитися, але я боюся за долю держави. Тому я обґрунтую 28-му, 29-ту в межах одного часу. Шановні народні депутати, мова йде про те, що система і організація судової влади, ми правильно записуємо, визначається Конституцією, Законом про Конституційний Суд, цим законом і іншими законами України. І я пропоную, в тому числі зробити Закон про невиконання рішень, про відповідальність за невиконання рішень, в тому числі і Конституційного Суду. А тут я пропоную додатково внести статтю 4., яка буде називатися „Верховенство права”. суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість дієвості держави. Суд застосовує принцип верховенства права, з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини. Звернення до суду для захисту з прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції.
Так, завершуйте, Юрій Анатолійович, завершуйте вашу правку.
я продовжую. Юрій Кармазін. Володимир Михайлович, забороняється відмова в розгляді та вирішенні справи з мотивів неповноти, неясності, суперечливості чи відсутності законодавства, яке регулює спірні правовідносини. Ви знаєте, що багато років у нас деякі наші класики говорили, що верховенство права – це основний наріжний камінь. І на цьому у нас і ця судова реформа мала робитися. Тому я прошу вас, поставити.
Дякую, Юрій Анатолійович. Ставлю на голосування 29 поправку Юрія Кармазіна. [[16:38:01]] За-51 Поправка не підтримана. 31 поправка? Мікрофон Юрія Кармазіна. Шановні колеги, увага, це серйозна поправка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропоную статтю 5 викласти в такій редакції. Правосуддя в Україні здійснюється виключно судами шляхом розгляду цивільних справ, господарських справ, адміністративних, кримінальних справ, справ про адміністративні правопорушення, справ конституційної юрисдикції. Під час здійснення правосуддя суди виконують повноваження органів судової влади. Справа в судах розглядається суддею особово або колегією в складі суддів та народних засідателів. А у справах, визначених цим законом, правосуддя здійснюється судом присяжних. І тут увага, шановні народні депутати. Суд присяжних реалізує владу народу на здійснення правосуддя через своїх представників, об’єднаних у колегію присяжних. Професійний суддя організовує розгляд справи та винесення вердикту присяжними. Не допускається звуження компетенції суду присяжних і обмеження прав присяжних. Підвідомчість і підсудність суджу присяжних може бути розширена законом. Це я пропоную, навіть.
Завершуйте, Юрію Анатолійовичу, цю поправку.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, я пропоную конкретизувати норму Конституції, яка поки що є мертвою. Ми зробили суд присяжних, але він не працює. Тому я пропоную ще записати, що делегування функції судів, а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами, як наприклад це зараз було в проекті Податкового кодексу, не допускається. Особи, які привласнили виконання.
Дякую. Шановні колеги, можна ставити на голосування поправку. Ставлю на голосування 31 поправку. [[16:40:10]] За-63 Поправка не підтримується. 33 поправка Олександр Бабурін. Наполягаєте? Мікрофон.
Цією поправкою пропонується назву статті 6 викласти у такій редакції. Самостійність судів і незалежність суддів. Тому що Конституція України стаття 126 передбачає принцип незалежності суддів, а не судів.
Ставлю на голосування поправку 33. [[16:41:00]] За-43 Поправка не підтримується. Поправка Шпенова 35. Не наполягає? Ні. Поправка 36, Бабурін. Наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Наполягаю на тому, що. Вообщем-то тестирование моих поправок проведено и продолжать вот это действо «колхоз – напрасный труд» не надо. Мои поправки можно снимать.
Дякую. Володимир Мойсик. Мікрофон, будь ласка. 37 поправка.
Володимир Мойсик, партія „За Україну!”. Юлія Володимирівна, у колонці „пропозиції” вказано в частині другій, а тут іде мова до частини першої статті 6. Ви написали, що судді є незалежними від будь-якого незаконного впливу, незаконного – в частині першій подивіться. Конституція веде мову, що вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, бо законний вплив теж може бути небезпечний, у будь-який спосіб. Тим більше, що є конструкція усталена, яка описана в Конституції України і не варто, я думаю, її змінювати. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 37. [[16:42:27]] За-44 Поправка не прийнята. 38 поправка. Юрій Прокопчук мікрофон.
Юрій Прокопчук, партія „Батьківщина”, „Блок Юлії Тимошенко”. Тут пропонується у частині другій статті 6 слово „є” замінити на „можуть бути”. Це буде точніше за змістом і точніше стилістично. Тому прошу підтримати дану поправку.
Ставлю на голосування поправку 38. [[16:43:06]] За-29 Поправка не підтримана. Валерій Бондик наполягає на своїй поправці 39? Мікрофон.
Шановний головуючий! Шановний доповідач! Шановні колеги! Цю поправку я вносив з єдиним мотивом. Тому що питання правосуддя, воно декілька ширше, чим авторитет суддів. Що я мав на увазі, який мотив. Розумієте, правосуддям займаються і секретарі судового засідання, і помічники, і судді. Як складова судової системи правосуддя. Тому кореспондується з нормами уголовного права. Якщо буде тиск на суддів, то тільки. поняття судді. А якщо правосуддя, то це всі працівники суду. Тому я на цій поправці наполягаю. А далі не наполягаю і знімаю всі поправки, щоб не гаяти часу. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування 39 поправку. [[16:44:08]] За-44 Поправка не підтримана. Поправка 40. Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! У вас, перед вами поправка. Мова йде про те, щоб добавити, трошки покращити ту поправку, яка була в першому читанні прийнята. Я пропоную, щоб так, викласти в такій редакції частину третю цієї статті: „Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів, народних заседателів, присяжних у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб, з метою завдання шкоди авторитету суду, честі та гідності судді чи впливу на безсторонність суду забороняються і тягнуть за собою відповідальність, установлену законом”. Це мова йде про те, щоб не тільки збиралася інформація, скажімо, правоохоронними органами, а щоб не було впливу і на честь, гідність судді. Цього немає в поправці. Тому я хотів покращити її. І не розумію, чому ми її відхилили, Юлія Володимирівна?
Ставлю на голосування поправку номер 40. Ну, комітет відхилив, ну, ви ж замучите доповідача, шановні колеги! [[16:45:34]] За-23 Поправка не підтримується. Наступна поправка 46, Юрій. А 42-га, вона врахована. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, абсолютно любий чоловік, хто гляне безстороннім оком, побачить, що ця поправка не врахована. Чому? Тому що я пропоную доповнити статтю 6, саме 6, новими частинами п’ятою, шостою, сьомою такого змісту: „У Державному бюджеті України окремими рядками [[наголошую]] визначаються розміри видатків на утримання Верховного Суду України, вищих спеціалізованих судів, а також апеляційний і місцевих судів. Розмір видатків у Державному бюджеті на утримання судів не може бути зменшений у поточному році. Суди є юридичними особами, мають печатки з зображенням Державного герба України та своїм найменуванням”. Дуже важливо, щоб до незалежності такої, яка озвучується, декларується, добавилась фінансова незалежність, вона може бути тільки таким записом забезпечена. Іншим записом, яким є, не забезпечується незалежність суддів. Дякую.
Юрій Анатолійович, ці зміни, ця ідея врахована комітетом, поправка просто врахована редакційно, оскільки запропоновані положення вже містяться в розділі, який регулює організаційне забезпечення суддів. Тому переобтяжувати оці загальні положення немає потреби, ми це врахували подалі в законі.
Ставлю на голосування 42 поправку. [[16:47:35]] За-29 Поправка не підтримується. Юрій Прокопчук, 46 поправка.
Юрій Прокопчук, партія „Батьківщина”, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановні колеги, частину другу статті 7 після слів: „України діють суди першої апеляційної” доповнити словами: „та суд” і слова „Верховний Суд України” виключити. Тобто так само ми стилістично приводимо в порядок, тому що тут через кому написано і через кому все робиться у нас. Тому прошу підтримати дану поправку.
Ну ця поправка відхилена, оскільки Верховний Суд за цим законом не є касаційною інстанцією, тому воно так відокремлено, а не через. і зроблено таким саме чином як записано у редакції до другого читання.
Ставлю на голосування поправку 46. [[16:48:50]] За-27 Рішення не прийнято. 47 поправка. Мікрофон Володимира Мойсика.
Володимир Мойсик, партія „За Україну!”. Шановні колеги, якраз у такій ніби-то не знаковій статті закладена не гідна система зміни правосуддя в Україні. Що мається на увазі. Звернув увагу колега Прокопчук, що діють суди першої апеляційної, касаційної інстанції і Верховний Суд України. Тобто Верховний Суд України виведений за межі судового органу. Тому, щоб ми дальше не морочили одне одному голову, якщо ці зміни не проходять в 7 статтю, то всі наступні статті не мають жодного значення. Тому я дав поправку, Юлія Володимирівна, „діють місцеві, апеляційні, вищі спеціалізовані суди і Верховний Суд”, з тим, щоб суд був судовою інстанцією, про що йде мова в наступних статтях. Дякую.
Ну зауваження, що Верховний Суд лишається поза межами відправлення судочинства, це не є справедливим. І, дійсно, ця поправка є принциповою, така редакція є принциповою, бо Верховний Суд вже не є касаційною інстанцією, але Верховний Суд розглядатиме справи, і цим законом визначено в яких обставинах він буде переглядати справи, що прийняті і пройшли у вищі спеціалізовані суди.
Ставлю на голосування 47 поправку. [[16:50:32]] За-24 Поправка не принята. Сергій Соболєв, поправка 48.
Соболєв, „Блоку Юлії Тимошенко”, партія „Реформи і порядок”. Шановні колеги, на мій погляд, дійсно ця стаття є визначальною. Давайте візьмемо Конституцію України, статтю 125 і чітко прочитаємо, що написано в статті 125. Ми саме переписали цю статтю, з тими ж формулюваннями безпосередньо із Конституції, бо переписувати законом Конституцію ніхто. нікому не дозволено. Саме тому я звертаю вашу увагу, що до вас, до Президента України і до кожного з нас – народних депутатів звернулися такі поважні особи як Сіренко Василь Федорович [[всі його знають – депутат 3, 4 скликання]], Опришко, Ромовська, Омельяненко, Щербина. Я можу перелік цих академіків в зверненні-листі, який надруковано в „Голосі України” зачитувати дуже довго. Ці ж самі зауваження є в попередніх зауваженнях Венеціанської комісії. Ми не можемо законом переписувати Конституцію. Тому я наполягаю на тому, щоб ця стаття один до одного, як це записано.
Зауваження, що ця стаття і взагалі запропонована концепція побудови судової системи цим законом не відповідають Конституції або висновкам Венеціанської комісії не є справедливими і вірними. Цей закон відповідає Конституції в частині побудови системи судів, і ця поправка відхилена з тих мотивів, що тепер Вищий і спеціалізовані суди є касаційною інстанцією. Дякую.
Ставлю на голосування 48 поправку. [[16:52:34]] За-45 Поправка не підтримується. Юрій Прокопчук, 49 поправка. Наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Наполягаю. Юрій Прокопчук, партія „Батьківщина”, „Блок Юлії Тимошенко”. Ви знаєте, шановні колеги, і особливо я апелюю зараз дійсно до громадян України. в намаганні зруйнувати судову владу і виключити Верховний Суд як вищу судову інстанцію ми доходимо до таких, вибачте, маразмів, що просто-на-просто хоронимо повністю правосуддя в Україні. Я не знаю, кому не сподобалась така поправка, яка мала стати нормою закону, в якій є уточнення, в які суди можна звертатися. Ну, наприклад, це саме, що стосується частини третьої статті 7. Слова „будь-якого рівня”, тому що там можна звертатися до суду будь-якого рівня і будь-де. І я знаю, що замість Верховного Суду всі справи у нас вирішуються у печерському суді. А там є уточнення: замінити на суди першої апеляційної касаційної інстанції. Та уточнення: „Верховного Суду України”. Якраз те, про що шановна доповідач говорила. Чому вона відхилена, не знаю. Я наполягаю на постановці цієї поправки.
Ну, коментар був з двох приводів: з приводу концепції закону і з приводу цієї поправки. По концепції закону я вже сказала. Я вважаю, що така побудова судової системи – і це думка комітету, - яка пропонується, відповідатиме інтересам громадян. І ми піклуємося лише про це, тут маємо піклуватися, тут, у сесійній залі. А що стосується вашої поправки, то фактично ідеї ніякої в неї нема, а врахована більш вдала редакція, більш лаконічна редакція. Просто і все.
Ставлю на голосування 49 поправку. [[16:54:34]] За-18 Поправка не підтримана. Наступні поправки. Юрій Кармазін, 57-ма. Наполягаєте на ній?
55-та - наполягаю.
Так 55-та врахована у вас редакційно. Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, я не даремно хочу, щоб ви подивилися 52-гу, мою пропозицію. Моя пропозиція така: записати частину першу статті 11 в такій редакції: „Ніхто не може бути обмежений у праві на отримання в суді усної або письмової інформації про дату, час і місце розгляду справи та прийняте у ній судове рішення. Кожен, хто не є стороною у справі, має право на вільний доступ до судового рішення в порядку, встановленому законом”. Що не враховано? Не враховано те, що „ніхто не може бути обмежений у праві на отриманні в суді усної або письмової інформації про дату, час і місце розгляду. У нас зараз, користуючись присутністю Голови Верховного Суду, керівники вищих судів, хочу сказати, що встановлена ганебна практика, де обмежено якраз право громадян на отримання цієї інформації.
Цей закон покликаний, щоб така ганебна практика в судах України припинилася. Положення це не враховано, оскільки положення цього закону не встановлюють обмежень щодо отримання запропонованої інформації, що дублювати, що ми не обмежуємо, немає ніякої потреби.
Буде працювати, Юрію Анатолійовичу.
Ставлю на голосування 55 поправку Юрія Кармазіна. [[16:56:32]] За-25 Поправка не підтримана. Поправка 57-ма, Кармазіна мікрофон.
Мойсик не задоволений 52-ю.
Що?
Мойсик.
Мікрофон Мойсика. А з приводу чого?
Мойсик, 52-ю.
Так вона врахована. Мікрофон Мойсика.
Володимир Мойсик, партія „За Україну!”. Володимире Михайловичу, вона не врахована. У чинному законі і в проекті, який ухвалений у першому читанні, іде мова про те, що у випадках, передбачених законом, правова допомога в суді надається безкоштовно. Так ось, на жаль, ці слова в остаточній редакції випали, це є істотне погіршання права багатьох категорій людей, які приходять до суду і потребують захисту, але не мають коштів на захист. Я повторюю, це чинна редакція, і це було ухвалено у першому читанні у Верховній Раді України. Дякую.
Так тут записано: „Кожен має право на правову допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно”. Враховано. Праву колонку читайте на 10 сторінці. Володимире Романовичу, враховано. 10 сторінка внизу. Враховано.
Є, є. Надається безоплатно. Є це. Стаття 10 пункт перший.
Знайшли порозуміння, немає питань?
Нормально, так?
Йдемо далі. Юрій Кармазін 57-ма.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! В цій поправці я пропоную частину другу статті 11 викласти в такій редакції: „Розгляд справи в судах відбувається відкрито крім випадків установлених процесуальним законом. Учасники судового процесу та інші особи, присутні на відкритому судовому засіданні, можуть використовувати портативні аудіо, відео технічні засоби. Проведення в залі судового засідання фото і кінозйомки, відеозапису, звукозапису із застосуванням стаціонарної апаратури також транслювання судового засідання, допускається за рішенням суду”. Справа в тому чому викликана ця поправка, і чому я наполягаю на її задоволенні? Сьогодні ХХІ сторіччя і люди сьогодні для того, щоб записувати не завжди використовують олівець чи ручку, вони можуть покласти магнітофон, або відеомагнітофон, якщо він портативний і не заважає нікому він має право бути використаним громадянином для захисту своїх прав потім. А.
Ставлю на голосування 57 поправку. [[16:59:37]] За-26 Поправка не підтримана. Поправка 59-та, Кармазіна, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович! Я пропоную доповнити проект новою статтею 11 Прим такого змісту: „Змагальність і диспозитивність судового процесу. Розгляд справ в цих судах відбувається на засадах змагальності сторін та диспозитивності. Змагальність полягає у наданні можливість особам, які беруть участь у справі подавати докази адресовані суду заяви, брати участь у дослідженні доказів, а також у дебатах учасників судового процесу та у здійсненні інших процесуальних дій. Диспозитивність полягає у наданні можливості особам, які беруть участь у справі користуватися рівними правами та свободою у наданні доказів, їх дослідженні та доведеність їх переконливості перед судом. Суд зобов’язаний створювати умови для осіб, які беруть участь у справі, в реалізації ними своїх прав та обов’язків в судовому засіданні з метою з’ясування об’єктивних обставин, а також доведення чи спростування вини. Це чисто норма принципова, яка має бути записана в загальній частині цього закону. Я не розумію чому ми її не проголосували, прошу її підтримати зараз.
Відповідь на ваше запитання, Юрій Анатолійович, полягає у самій назві статті вашої запропонованої. Змагальність і безпосудивність судового процесу, і це має бути враховано в процесуальному законодавстві. І, Юрій Анатолійович, в мене до вас таке прохання, якщо можливо, мотивуйте чому ви наполягаєте на поправці, а не просто зачитуєте ту поправку. Бо я вам намагаюсь відповідати причини чому комітет відхилив ту чи іншу поправку, не зачитую першу редакцію закону.
Ставлю на голосування 59. В процесі давайте, це ж прохання було. Ставлю на голосування 59 поправку. [[17:01:43]] За-22 Поправка не підтримана. Поправка Логвиненка 62. Наполягаєте? Ні. Євген Кирильчук. 63-тя. 62-га. Ні. Юрій Кармазін. Враховано. 65-та. Юрій Прокопчук. Наполягаєте на ній? Мікрофон.
Це так само стосується статті 14, де після слів „мають право на апеляційне касаційне оскарження”.
Ні, 65-та. Це абзац третій статті 12, після слова „суди”, слова „реалізують державну мову в процесі судочинства” виключити.
Звичайно, наполягаю. Тому що в судах має здійснюватися судочинство тільки державною мовою.
Так вона врахована ця поправка. У Юрія Кармазіна: судочинство, діловодство в судах України провадиться державною мовою. Вона врахована, тому нема підстав голосувати за вашу. 67-ма поправка. Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, справа в тому, що ви правильно прочитали першу частину цієї статті 12. Але коли ви прочитаєте третю частину, то ви зрозумієте, що там закладена бомба. Бомба для України, для української мови, і всього іншого. От саме в третій частині. Тому в моїй поправці записано: частину третю статті 12 викласти в такій редакції: „особам, які беруть участь у справі і не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, забезпечується право користування послугами перекладача”. Для Юлії Володимирівни спеціально пояснюю, якщо в мене буде час, мені будуть давати на обґрунтування, я буду добавляти обґрунтування. А тут вам говорю: поки що ми записали, що ми гарантуємо право на використання рідної мови, навіть, якщо це ефіопська мова або мова, якою вони володіють – це абсурд, я проти цього абсурду і прошу підтримати зараз мою поправку. Я звертаюсь до Чечетова колеги, може ви і володієте ефіопською мовою, я - ні. Тому прошу вас давайте проголосуємо нормальну поправку приведемо.
Тут не йдеться, що в судовому засіданні буде якась інша мова використовуватися. Тут йдеться про те, що якщо людина не розуміє українську, їй гарантуються її права, щоб вона зрозуміла, що відбувається в судовому процесі. Ви пропонуєте перекладача. Про перекладача ми не записуємо, а записуємо лише гарантію, оскільки така побудова не відповідає концепції побудови статті. У статті є норма відсилання до Процесуальних кодексів, де і буде передбачено право користуватися перекладачем. Тут йдеться про перекладача.
Давайте не будемо сперечатися – визначить голосування. Це перше. Друге. Частина четверта говорить, розшифровує про які йдеться мови, йдеться про ті мови, які є у хартії нами ратифіковані. Тобто тут все стає на місце. Я ставлю 67 поправку Кармазіна на голосування. Прошу визначатися. [[17:05:02]] За-28 Не підтримано. 69 поправка Соболєв наполягаєте? Мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги! Це якраз ще одна поправка, на яку я звертаю увагу, яка прямо протирічить Конституції України. Причому я хотів би звернути вашу увагу, що якщо ця норма буде реалізована хоч через процесуальні норми, хоч через цей закон, нам треба негайно фінансове обґрунтування, в що обійдеться ця норма. Якщо цей закон як стверджують автори направлений на те, щоб полегшити судочинство і прискорити судочинство, така норма дає підстави для тих, хто хоче затягнути судовий процес, постійно зловживати своїм правом на будь-які мови. Бо я хотів би, щоб ми подивилися той перелік зникаючих мов, або мов, які вимагають підтримки, які стосуються Європейської хартії. Я вважаю, що це є неможливо реалізовувати на практиці і це призведе до того, що судові засідання будуть тривати роками і ми не зможемо це використати. Саме тому є чітка норма Конституції де записано: „Українська, російська та інші мови” і її треба прямо.
Ця стаття не суперечить Конституції. І я хочу сказати, що тут не йдеться про затягування процесу, тут йдеться просто про гарантії, про ті міжнародні, про гарантії прав громадян використовувати мови в судовому процесі і розуміти, що в судовому процесі відбувається. Фактично тут ідеться мова про виконання нами, як державою Україна тієї хартії міжнародної, яку ми ратифікували і я не розумію, що тут поганого.
Я ставлю 68 поправка на голосування, прошу визначатись. [[17:07:06]] За-14 Не підтримана. Будь ласка, 69-та. А, це ми 69, вибачте, голосували. Бабурін. 70-та. Не наполягає. Шпенов. 72-га. Не наполягає. Стецьків. 75-та. Не наполягає. Мойсик. 76-та. Будь ласка, мікрофон.
Володимир Мойсик, пртія „За Україну!”. Шановні колеги і Адаме Івановичу. У статті 12 є дві частини, 4 і 5, які передбачають використання у судочинстві поряд з державною мовою регіональних мов, або мов національних меншин, це як сказав колега Соболєв, прямо суперечить Конституції України. І хочу наголосити, що вимога знати державну мову у Конституції записана до двох категорій державних службовців: до Президента України і до судді. То, якщо ми це запишемо, Юлія Володимирівна, що використовуються регіональні мови, то це означає, що суддя в Чернівецькій області має знати мову, скажімо, румун, молдаванів, гагаузів, треба судді знати гагаузьку мову, в Одеській області і таке інше. Це абсурд, повний абсурд. Апеляція касації, як будуть вирішувати по тих мовах? Це абсурд дикий, не робіть цього.
Шановні колеги, дозвольте я вам скажу таке. Ви правильно говорите, але не читаєте п’ятої частини, яка каже тільки дещо іншими словами абсолютно все те, що ви пропонуєте. Що використання в судочинстві регіональних мов або мов меншин гарантується державою та забезпечується за рахунок коштів державного. Тобто гарантується, що буде перекладач, який буде здійснювати ці функції. Ставлю 76 статтю на голосування. Прошу визначатися. [[17:09:17]] За-18 Не підтримано. 77-ма? Швець. Не бачу. Джоджик, 78-ма? Немає. Кармазін, так, це отут вона врахована. Бондик, 81-ша? Не наполягає. Прокопчук? Не наполягає. Так. Стретович, 84-та? А? Прокопчук, будь ласка. 82-га. Прошу. Я вас не бачив, було. Добре.
Я на місці там. Я в робочому залі. Значить, поправка 80 стосується саме статті 14, де після слів „мають право на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення” доповнити такими словами „крім випадків, встановлених законом”, слова „а також перегляд справи Верховним Судом України” виключити. Ми знаємо, що Верховний Суд у нас є найвища судова інстанція, яку я розумію, хочуть зруйнувати цим законом, але тим не менше, ми не можемо цього робити. Бо інакше у нас буде те, коли будуть куплятися різні рішення, як це сьогодні робиться в різних судах. Один суд приймає таке рішення, тут же інший суд, там по сусідству, приймає інше рішення. Тому я наполягаю на цій поправці.
Тут навпаки Верховний Суд захищається. Що мають право до нього звернутися. Я не розумію, чому ви пропонуєте викинути. Але ставимо 80-ту на голосування. Будь ласка, прошу визначатися. [[17:11:02]] За-9 Не підтримана. Прокопчука 82-га.
В частині першій статті 14 слова „у випадках” і „порядку встановлених процесуальним законом” виключити. Тобто це те саме, що стосується частини першої статті 14.
Ясно. Тобто робіть як хочете. Ясно. 82-га ставиться на голосування. [[17:11:41]] За-8 Не підтримана. 85-та Соболєв. Мікрофон.
Шановні колеги, поправка абсолютно чітко встановлює відповідність цього закону в разі, якщо він буде ухвалений в такому вигляді він повинен відповідати рішенням Конституційного Суду. Саме тому поправка моя і моїх колег стосується того, щоб привести у відповідність пункт 8 і 9 частини третьої статті 129 Конституції та рішення Конституційного Суду України від 11.03.2010 року номер 8-РП/2010. В разі, якщо ми цього не зробимо, фактично, вже нове останнє рішення Конституційного Суду не буде враховано в законі який зараз голосується. Саме тому прохання наступне. Подивіться нашу поправку. Вона чітко відповідає рішенню Конституційного Суду і тому прохання в такому вигляді саме проголосувати. Бо якщо залишиться діюча стаття це буде прямо протирічити рішенню Конституційного Суду. Дякую
Комітет відхилив цю поправку саме з цих підстав, оскільки запропонована редакція поправкою менш наближена до положення Конституції. А редакція, що пропонується до другого читання, не є наближеною до Конституції, відтворює її положення.
Пояснення зрозуміле, воно має місце, бо дійсно. Я просив би, шановні колеги, вибачте, що я вчу вас, але коли читаєте свою поправку, дивіться, як інша врахована, щоб ми не потрапляли інколи в ситуацію, що це. Я розумію, що це важко, бо багато тексту. Я ставлю на голосування 85 поправку. Прошу визначатися. [[17:13:48]] За-20 Не підтримано. 86-та. Кармазін. Мікрофон, прошу.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я звертаюся до вас з метою того, щоб нагадати вам частину четверту статті 124 Конституції, де написано, що народ безпосередньо бере участь у здійсненні правосуддя через народних заседателей і присяжних. У даному випадку суть моєї поправки зводиться до того, щоб справи у судах. Так викласти частину першу статті 15 у такій редакції: справи у судах розглядаються суддею одноособово, колегією суддів або колегією у складі суддів та народних заседателей. А у справах, визначених цим законом, правосуддя здійснюється судом присяжних. Наголошую, що у тому варіанті, який взяв комітет, записано за участю народних заседателей і присяжних. За участю і здійснюється судом присяжних - це зовсім різні поняття, абсолютно різні, і вони не говорять про безпосередню участь народу у здійсненні правосуддя. Тому я повертаю вас до Конституції, до того тексту, який ми закладали тут у 96.
Ставлю 86 поправку Кармазіна, яка, як завжди, мудра, на голосування. Прошу визначатися. [[17:15:22]] За-20 Не підтримана. Швець, 88-ма. Толстенко, 90-та. Не наполягає. Кармазін, 91-ша. Яка? Зараз повернемося. Нехай. Будь ласка, Кармазін. А потім до Мойсика.
Можна, да? Юрій Кармазін. Тут неодноразово наголошувалося на тому, що процесуальні норми із закону відхилені. Я ж хочу показати зараз авторам і тим, хто стоїть, кукловодам за цим законом, що процедурні тут норми якраз і є процесуальні. Тому я пропоную частину третю шосту статті 15 виключити. А тут мова йде про те, що функціонує, дивіться, система документообігу, завданням якої є, тут персональний склад суду для розгляду визначається як, при визначенні персонально. Це все процесуальні норми, які ми вміщуємо зараз в цей матеріальний закон. І коли мені кажуть в одному випадку, коли їм вигідно, що це процесуальна норма, то в цьому випадку я показую вам. То це процесуальна норма? Тоді давайте, перенесіть її в інший кодекс. А ви ж не хочете.
Так, ставлю на голосування 91 поправку Кармазіна. Позиція комітету написана в таблиці. [[17:17:03]] За-13 Не підтримана. Я пропустив 87 поправку Мойсика. Будь ласка, мікрофон.
Дякую, Адаме Івановичу. Володимир Мойсик, партія „За Україну!” Кармазін акцентував увагу на недоліках статті 15. То ще раз, я знаю, що ви не голосуєте і не хочете. Але послухайте. Є суддя один, це склад суду. Є три судді, це склад суду. Є два судді і три заседателі, це склад суду. І є суд присяжних. Розумієте чи ви на цьому не розумієтесь? Так от, так треба записати. Я це пропоную у своїй поправці. Дякую.
Це так і записано. Комітет пропонує відхилити поправку.
Я ставлю поправку колеги Мойсика за номером 87 на голосування. Прошу визначатись. [[17:18:01]] За-22 Не підтримана. 92 поправка. Кармазіна мікрофон.
Юрій Кармазін. Відхиляючи ті пропозиції, які я давав у 91 своїй поправці, я натомість прошу їх замінити іншими частинами третьої і шостої такого змісту: „В апеляційному порядку розгляд справ здійснюється судом колегіально у складі не менше трьох суддів”. Ми чітко записуємо, що це принцип у нас, принцип, повторюю. Далі: „В касаційному порядку розгляд справ здійснюється судом колегіально у складі не менше п’яти суддів”. Щоб вони не лякалися, щоб їх всіх потім не тягали, не таскали і не звільняли. І наступне: „При колегіальному розгляді справи судді, народні засідателі, присяжні мають рівні права щодо вирішення віднесених процесуальним законом до їх компетенції питань, пов’язаних з розглядом справи, Усі судові рішення приймаються більшістю голосів суддів, народних засідателів або присяжних складу суду”. І потім змінити нумерацію, якщо ця поправка буде підтримана. Я прошу підтримати поправку. Дякую.
92 поправку ставим на голосування. Прошу визначатись. [[17:19:23]] За-14 Не підтримана. Толстенко, 94-та. 93-тя? Будь ласка, Шпенов. Врахована частково.
Прошу снять свою поправку и оставить редакцию первого чтения.
Зрозуміло. Тобто колега Шпенов наполягає на тому, що.
Щоб лишити редакцію першого читання.
Залишити редакцію першого читання. Так вона приблизно так і залишається. Правильно ж, Юлія Володимирівна?
З цим можна погодитись, потрібно залишити редакцію першого читання.
Значить тоді по поправці 93 я ставлю на голосування пропозицію – залишити в редакції першого читання. Прошу голосувати. [[17:20:27]] За-223 Не переживайте, заспокойтесь, 223. Але це ще нічого не значить, тому що у головуючого є право поставити на голосування пропозицію: хто за те, щоб повернутися до голосування цієї поправки? Прошу визначатись. Біля столів реєстрації більше, ніж в залі. [[17:21:03]] За-245 Повернулись. Я ставлю 93 поправку Шпенова в редакції першого читання. Прошу голосувати. [[17:21:25]] За-242 В редакції першого читання. Так, 94-та, 95-та. Не наполягають. 97-ма, Кармазін. Прошу.
Юрій Кармазін. Я наголошував на тому, що в попередній статті було невдало, на мій погляд, написано щодо автоматизованої системи, і пропоную іншу статтю, яку окремою статтею записати. Це в мене 15 прим, поки вона рахується. „Автоматизована система документообігу в судах. В судах загальної юрисдикції функціонує автоматизована система документообігу як складова частина єдиної судової інформаційної системи України. Завданням цієї системи є, зокрема, визначення персонального складу суду для розгляду конкретної справи за принципом вірогідності розподілу справ під час реєстрації в суді позивних заяв, клопотань і скарг. При розподілі справ автоматизованою системою забезпечується врахування ступеня завантаженості кожного судді, спеціалізація, а також вимоги закону. Положення про єдину систему затверджується Державною судовою адміністрацією за поданням Ради суддів України.” От в такій редакції прошу проголосувати цю статтю.
І я прошу в такій редакції проголосувати, якщо получиться. 97-ма ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[17:23:02]] За-13 Вернидубов, 98-а, не наполягає. Кармазін, 99-а.
Стаття 16. статтю 16 я пропоную викласти в такій редакції. Це Юрій Кармазін. Шановні, я розумію, що не подобається, щоб символами судової влади були, я пропоную „Державний Прапор України і Державний Герб України, мантія і посадовий знак судді. Суддя здійснює правосуддя в мантії з посадовим знаком судді. Опис мантії і посадового знаку судді та порядок користування ними визначається Положенням про них, яке затверджується з’їздом суддів України. На службових приміщеннях суддів встановлюються Державний Прапор України. У залах судових засідань суддів розміщуються зображення Державного Герба України”. Тому я переконаний, що саме такий підхід до статті 16 забезпечить повагу до судді, до рішення, яке він приймає чи вироку, який він приймає. Поки що цих вимог не дотримуються.
99-а ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[17:24:29]] За-15 Не підтримано. 100, 101-а. Не наполягають. 102-а Кармазіна врахована. 104-а. Соболєв, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, це третій випадок порушення Конституції, який є в цьому законі. Взагалі тут вводиться цікава норма, яку навіть вимовити важко – інстутаційність. Відкрийте Конституцію України, відповідну статтю і прочитайте що сказано в статті 125. Вона передбачає, що така система будується лише за принципами територіальності і спеціалізації. Вивели новий термін. Визначення цього терміну в законі ви не знайдете. Хтось це розуміє так, хтось так це розуміє, тому прохання у випадках, коли це визначено прямо в Конституції, не переписуйте Конституцію. Візьміть відповідну статтю Конституції – і перепишіть її сюди. Не додавайте нічого, бо це є конституційна норма. Бо на неї потім можуть посилатися, і вимагати. А далі будуть філологічні роз’яснення, що мали на увазі під цим терміном. Це буде затягувати знову судовий процес. Тому прохання: прямо перенести відповідну статтю Конституції. Дякую.
Ставлю на голосування 104 поправку. Прошу визначатися. [[17:26:05]] За-13 Не підтримана. Кармазін, 105-та.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, на превеликий жаль, ви не дослухалися до Соболєва, тому що ось переді мною стаття 125 Конституції України. Тут говориться про територіальність і спеціалізацію. Інституційності - такого принципу в Конституції немає. Ви уже тим самим ставите питання під загрозу, того, що приймається. Я ж пропоную пункт другий статті 1, статті 17 викласти в редакції, що систему судів загальної юрисдикції складають: місцеві суди, і апеляційні суди, і вищі спеціалізовані суди. Комітетом же пропонується чомусь тільки місцеві суди і апеляційні суди. Із системи судів загальної юрисдикції вищі спеціалізовані суди. Таким чином, ви не хочете їх відносити. Я хочу, щоб ми, шановні народні депутати, краще б вживали Конституцію – так, як попросив вас Соболєв: переписали тут – і не придумували чогось нового. Дякую.
Ставлю 105-ту на голосування. Прошу визначатися. [[17:27:34]] За-8 Не підтримано. Прокопчук, 106-та. Наполягаєте? Прошу, мікрофон.
Наполягаю. Юрій Прокопчук, Партія „Батьківщина”, „Блок Юлії Тимошенко”. Власне, вона, ця поправка, переплітається з тим, що раніше сказав уже колега Кармазін. І моя пропозиція: частину статті 17 викласти в такій редакції: „Систему судів загальної юрисдикції складають: перше – місцеві суди, друге – апеляційні суди та вищі спеціалізовані суди, і третє – Верховний Суд України”. Я вважаю, що розбиття на чотири там підпункти, це знову порушує саму структуру і порушує Конституцію. Наполягаю на прийнятті даної поправки.
Будь ласка, давайте Мойсику, якщо наполягає, дамо слово, бо це про одне і те саме. Будь ласка, аргументація.
Володимир Мойсик, партія „За Україну!”. Адаме Івановичу, іде мова про те, що у правій колонці до судів віднесені місцеві, апеляційні суди, вищі і Верховний. А ось я веду мову про апеляційний загальний і спеціалізований суд. Вони не попали ні до якої системи правосуддя. Подивіться.
Всі ці поправки відхилено, оскільки перерахування судів загальної юрисдикції здійснюється без застосування будь-якого принципу будування системи судів загальної юрисдикції. І я хочу ще раз наголосити, що редакція цього закону відповідає Конституції.
Зрозуміло, що автори правильно записали, але ті, хто вносять поправки, праві зі свого боку, бо вони хочуть іншу модель судоустрою. Тому я ставлю 106-ту і 107-му поправки, бо вони доповнюють і взаємно пов’язані одна з одною, на голосування. Прошу визначатися. [[17:29:32]] За-11 Не підтримана. 109-та, Прокопчук, мікрофон.
Шановні колеги, знову йдеться про те, любими способами намагаються у цьому законопроекті вивести Верховний Суд України як єдину найвищу інстанцію судову в Україні, як єдиний орган захисту прав наших громадян. Тут добавлено, що вищими судовими органами спеціалізованих судів є відповідні вищі спеціалізовані суди. І це знову ж таки робиться методичний, так би мовити, якийсь там відділ у Верховному Суді, все інше буде вирішувати Вищий адміністративний суд, господарський суд і так далі, і тому подібне. Тобто абсолютно розбивається на ще додаткові гілки влади судова гілка влади. Тому наполягаю на цій поправці.
Ставлю 109 на голосування, прошу визначатись. [[17:30:40]] За-9 Не підтримано. 113, Мойсик, прошу мікрофон.
Володимир Мойсик, партія „За Україну!”. Адаме Івановичу, йде мова про забезпечення єдності судової системи. І от серед ознак забезпечення єдності записано в правій колонці „забезпечення Верховним Судом України однакового застосування судами касаційної інстанції норм” тоді, як сьогодні і при комуністичній системі, Адаме Івановичу, суд забезпечував однакове застосування закону всіма судами без винятку. Це порушує Конституцію, я звертаю увагу на це виборців, а не депутатів, бо вони дають одне і те саме пояснення, це відповідає Конституції.
Хотіла б звернути увагу виборців на те, що надання повноважень Верховному Суду України щодо забезпечення однакового застосування касаційними судами норм процесуального права на практиці створила можливість перегляду судових рішень в порядку подвійної касації. Саме від цього ми відходимо зараз.
Дякую. Я ставлю на голосування 113 поправку Мойсика і Володимир Романович, за високу оцінку радянської системи судочинства, я також підтримую вашу пропозицію. Прошу визначатись. [[17:32:08]] За-18 Нас більше не підтримали. 114-та, Соболєв, прошу. Шустік мікрофон.
. поправку, оскільки Верховний Суд України як найвищий судовий орган у державі має дотримуватись забезпечення єдиної судової практики в першу чергу в судах загальної юрисдикції, а не лише в судах касаційної інстанції. Запропонована комітетом редакція статті звужує суттєво конституційні повноваження Верховного Суду. До речі, я хочу звернути вашу увагу на те, що на цьому також наголошують науковці, які сьогодні в „Голосі України” опублікували відкритий лист до Голови Верховної Ради і до Президента України. А так само думаю, що попри завірення доповідача, багато статей цього закону, який ми сьогодні приймаємо, суперечить Конституції, основному закону нашої держави. І варто було б цей проект направити до Комітету з правової політики для надання експертного висновку, висновку комітету на відповідність Конституції багатьох положень цього законопроекту.
Я ставлю 114 поправку на голосування. [[17:33:39]] За-12 Не підтримано. 118-та. Кармазін. Прошу мікрофон.
117-та, якщо дозволено.
Та 117-та врахована.
Ні. Адам Івановичу.
Не погоджуєтесь, давайте по 117.
Спасибі. 117-та поправка. Юрій Кармазін. Шановний Адам Іванович, я звертаю вашу увагу, вам сподобалось, що сказав пан Мойсик. Так от дослухайтесь, будь ласка, до того що він сказав і що написано в нас тут. Зараз записано роль Верховного Суду в цій частині в четвертій: „.забезпеченням Верховним Судом України однакового застосування судами, судом касаційної інстанції норм матеріального права”. Тобто Верховний Суд вже не забезпечує верховенство, однакове застосування всієї системи судів, а тільки касаційної інстанції і тільки процесуальних норм, матеріальних норм. Процесуальні відпали, інші суди відпали. Саме через це я пропоную поправку, де написано „забезпечення Верховним Судом однакового застосування законодавства судами загальної юрисдикції”, що абсолютно відповідає духу і букві Конституції, один до одного.
117-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[17:35:09]] За-15 Не підтримано. По 118 будете говорити. Мікрофон Кармазіну.
Стаття 118 чи поправка 118 передбачає доповнення проекту новою статтею 17 прим. такого змісту, яка б якраз реалізовувала конституційні можливості – територіальність і спеціалізація, і поняття їх. „Система судів будується за принципами територіальності і спеціалізації, і повинна забезпечувати доступність правосуддя для кожної особи. Суди утворюються з урахуванням адміністративно-територіального устрою України. Спеціалізація передбачає створення спеціалізованих судів як окремих підсистем судових органів, для розгляду визначеним процесуальним законом категорій справ або з цією метою запровадження спеціалізації суддів з розгляду окремих категорій справ у судах. Спеціалізація запроваджується за предметною, предметно-суб’єктною та іншими ознаками правовідносин”. За таку редакцію прошу проголосувати. Дякую.
Голосується 118-та. Прошу визначатись. Правильна позиція комітету – відхилити.
Відхилити.
Ні, я не можу критикувати першого заступника голови комітету яким є Кармазін. [[17:36:25]] За-18 Так 122-га Кармазіна, будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Стаття, поправка 122 стосується поправок редакції статті 18, зокрема її першої і другої частини. Я пропоную викласти її в такій редакції і надаю їй цілісності. „В системі судів загальної юрисдикції утворюються загальні і спеціалізовані суди окремих судових юрисдикцій. Військові суди належать до загальних судів і здійснюють правосуддя у Збройних Силах України та інших військових формуваннях утворених відповідно до закону. Спеціалізованими судами – є господарський та адміністративні, у судах різних судових юрисдикцій може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ даної категорії. Особливо наголошую на тому, Адаме Івановичу, що зараз є намагання знищити систему військових судів. На ліквідацію цих судів потрібно витрати 80 мільйонів гривень. А на те, щоб вони працювали всього 29 мільйонів гривень. Ось тому прошу підтримати в радянській системі вони теж працювали – як працюють і в Америці, і в інших.
Ставиться 122-га на голосування. Прошу визначатись. [[17:37:56]] За-18 Трошки зросло. Так, 124-та. Прокопчук, мікрофон.
Юрій Прокопчук. Власне це також стосується цієї ж частини і тут статтю 18 я пропоную в такій редакції викласти: „Спеціалізація судів загальної юрисдикції”. Перше. В системі судів загальної юрисдикції утворюються загальні та спеціалізовані суди окремих судових юрисдикцій. Військові суди належать до загальних судів і здійснюють правосуддя в Збройних Силах України та інших військових формуваннях, утворених відповідно до закону. Друге. Спеціалізованими судами є господарські і адміністративні суди. Третє. В судах різних судових юрисдикцій може запроваджуватися спеціалізація судів з розгляду конкретних категорій справ даної юрисдикції тобто тут конкретно викладено як це може бути.
Приблизно одне і те ж, що говорив Кармазін.
Да, близько, це близько.
124 ставиться на голосування. [[17:39:04]] За-9 Не підтримано. Для інформації, шановні колеги: розглянули 124 поправки, залишилося 1600. 125-та. Мойсик, прошу.
Володимир Мойсик, партія „За Україну!”. Шановні колеги, шановні виборці. Стаття 125 Конституції України передбачає існування спеціалізованих судів як виняток у державі. Натомість стаття 18 цього законопроекту встановлює суцільну спеціалізацію судів і якраз судів загальних юрисдикцій і не залишається. А наскільки ефективно, Юлія Володимирівна, працювали, чи працюють вищі суди, то я вам назву показники Вищого Господарського суду, де 80 відсотків із оскаржуваних рішень цього суду скасовували судовою палатою в господарських справах. Отже ви нам пропонуєте на Вищому суді поставити крапку і беззаконня має існувати тому, що немає закону. Закон пишеться так, щоб завжди була можливість виправити судову помилку. Ви ставите перешкоду для громадян, але це ваша відповідальність.
Ну, по-перше, ваша редакція якраз і не відповідає Конституції, наша редакція більше відповідає Конституції, є більш вдалою. А, по-друге, якраз цей законопроект і покликаний для того, щоб зберегти незалежність суддівської влади, зменшити корупцію в суддівській владі і вище спеціалізовані суди будуть вирішувати питання остаточно, ніякої другої касації у Верховному Суді вже не буде.
Так, ви тільки хочете зменшити, а не повністю побороти, да?
Хочемо побороти.
155-та, будь ласка, ставиться на голосування. [[17:41:06]] За-16 Не підтримано. Шановні колеги, я хотів би порадитися, давайте ми зробимо такий варіант: запропонуємо Юлії Володимирівні, тут є місця, нехай вона візьме свою карточку, сяде із паперами на перший ряд. І. як буде необхідність коментаря від комітету, буде з місця говорити тільки з першого місця. Присядьте, Юлія Володимирівна, бо ми розуміємо, що.
Дуже вам дякую.
127-ма Кармазіна? Прошу.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, мова йде про поправка 127, я пропоную змінити назву статті 19 на таку: «порядок утворення і ліквідацію судів загальної юрисдикції». Поки що вона називається «порядок утворення». А тепер, шановні народні депутати і шановна Юлія Володимирівна, шановний Адам Іванович, я хотів би підкреслити, що права у Президента, передбачено в Конституції, ліквідовувати суди немає. Це зайве повноваження, яке написано Президенту. Тому я вважаю, що тут ми виходимо за межі Конституції. Прошу проголосувати за назву статті і вилучити з цієї статті слово «ліквідовуються Президентом», бо вони утворюються, а не ліквідовуються Президентом. Дякую.
Як завжди аргументовано. Ставлю на голосування 127-му. Тому прошу підтримати. [[17:42:57]] За-236 Поправка Кармазіна підтримана. Болюра. Проголосували те, що написано. 128-ма. Болюра. Не наполягає. Так 129-та. Будь ласка, Мармазов, прошу.
Спасибо. Но я понимаю, что у нас практически не одна поправка не будет проходить, но у меня вопрос к Юлии Владимировне. Почему комитет отклонил мою поправку? Ведь вот создается новый суд в Украине или ликвидируется, это важный вопрос? Важный. Тогда почему от его решения устраняется руководитель Высшего судебного органа – голова Верховного Суду Украины. Считаю это неправильным. Но почему, что он прокаженный или что? Не понимаю. Он же ж этим в основном занимается. Вот ответьте. Почему моя поправка отклонена комитетом?
Так, будь ласка, мікрофон. Прошу.
Все нормально з головою Верховного Суду. Ніяких таких проблем немає. Але законом пропонується, щоб суди утворювалися без участі голови Верховного Суду. Я вам пояснюю чому. Бо є достатньо органів, які подають і погоджують, і ще додавати голову Верховного Суду немає ніякого сенсу.
Так, ставиться поправка 129 на голосування. Прошу визначатись. [[17:44:52]] За-34 Порушення Конституції. 131-ша. Соболєв. Шустік хто буде? Соболєв. Прошу мікрофон.
Шановні колеги, я хотів би звернути увагу на те, про що сказав наш колега Кармазін, коли цитував відповідну статтю Конституції щодо повноважень Президента України. У Президента України немає права ліквідовувати суди. Більше того, повноваження Президента України є вичерпаними і визначені виключно в Конституції України, іншими законами це не може вводитися. Саме тому мене дивує, що так дружно була підтримана поправка, яка фактично іде в порушення Конституції України. По-друге, я хотів би підтримати колегу Мармазова. Можуть бути будь-які відносини між вищим керівництвом, Верховною Радою, Президентом, Верховного Суду, але, вибачте, є повноваження, які є, на мій погляд, обов’язковими, інакше ми отримаємо систему, яка буде розбалансована. Саме тому виключати Голову Верховного Суду із порядку утворення судів є неможливим. Я пропоную.
Ставлю на голосування 131 поправку. Прошу визначатися. [[17:46:24]] За-19 Не підтримано. Прокопчук, 113-тя.
Юрій Прокопчук. Значить, у частині третій статті 19 я пропоную замість „потреба поліпшити доступність”. Що таке „потреба поліпшити доступність”? Є або необхідність, або такої необхідності немає. Тому я прошу в статті 19, в частині третій викласти у такій редакції: підставами для утворення чи ліквідації суду є зміна визначеної цим законом системи судів, необхідність забезпечення доступності правосуддя або зміна адміністративно-територіального устрою. Стилістично це буде грамотніше і точніше.
133-тя ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[17:47:24]] За-10 Не підтримана. 139-та. Соболєв, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, мені не зрозуміло, чому ми знову ідемо на порушення Конституції, у даному випадку обмежуємо повноваження Президента. Бо відповідні повноваження Президента, які стосуються кількості суддів, прямо визначені в Конституції. Ми ці повноваження передаємо Державній судовій адміністрації. При всій повазі до Державної судової адміністрації, ми не можемо порушувати Конституцію. Саме тому моя пропозиція достатньо чітко сформована. Кількість суддів в суді визначається та може змінюватись Президентом України за поданням Ради суддів України, з урахуванням обсягу роботи суду та в межах видатків, затверджених у Державному бюджеті України на утримання суддів. Бо хто, як не Рада суддів чітко має можливість визначати навантаження, яке є на одного суддю, контролювати це і давати можливість в даний спосіб рівномірно розповсюджувати повноваження, які на сьогодні є стосовно ведення справ. Дякую.
Дякую. Будь ласка, мікрофон Новіковій.
Хотіла би підкреслити, що Державна судова адміністрація, за цим законом, і це те, що від нас вимагала Венеціанська комісія, вже не є органом виконавчої влади. Вона вже не підпорядковується виконавчій владі. Це є орган суддівської влади. І тому ці повноваження надаються Державній судовій адміністрації, що це є більш логічним і зрозумілим. Дякую.
139-та ставиться на голосування. Хоча тут з приводу Президента і Конституції треба було б подивитись. Прошу визначатись. [[17:49:21]] За-18 Юрій Анатолійович, вас звинуватив колега Соболєв, що ви проти Конституції. А ви кажете, що треба підтримувати. Так, Швець. Прокопчук, 142-га. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Прокопчук, партія „Батьківщина”, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний головуючий, шановні колеги! Саме ця редакція, яка запропонована мною, вона, на моє переконання, розв’язує питання між Верховним судом і Президентом. Тому я прошу статтю 19 викласти в такій редакції. „Порядок утворення і ліквідації судів. Суди загальної юрисдикції, відповідно до вимог цього закону, утворює і ліквідовує Президент України за поданням Верховного суду України”. Друге. „Кількість суддів, заступників голів суддів визначаються Президентом України за поданням голови Верховного Суду України. І третє. Місцеві суди утворюються Президентом України у порядку, встановленому цим законом, з визначенням території, на яку поширюється територіальна підсудність суду. І підставами для утворення чи ліквідації суду є заміна адміністративно-територіального устрою, передислокація військ або організація Збройних сил України, зміна визначена цим законом система судів, а також інші підстави, передбачені законом. У назві.
Я ставлю 42 на голосування поправку. [[17:50:58]] За-13 Не підтримана. 143-тя, Мойсик. Мікрофон.
Володимир Мойсик, партія „За Україну!” Хочу поділити стурбованість колеги Мармазова з комуністичної фракції про те, що безпідставно, а навіть всупереч Конституції Верховний Суд України, його голова усувається від формування спеціалізованих судів. Це суперечить статті 125, де написано, що Верховний Суд є найвищим судовим органом. А до попередньої поправки хочу Юлії Володимирівні сказати, що Верховний Суд і не планує мати повторну касацію і не хоче її мати, а має право переглянути справу за винятковими і виключними обставинами. Ви в суді, я бачу з вашої біографії, не були, може на запрошення там, як юрист. А дивіться, у Вищому господарському суді діє 30 трійок складів суду, в адмін там 15, створим Вищий цивільний і Вищий кримінальний буде 100 трійок. І ось кожна трійка по-своєму розуміє закон. І в останній інстанції хто їх має зупинити і образумити? Нема інстанції, а ви боїтеся, бачите.
Дякую. Ви знаєте, я думав, що трійок вже немає, виявляється існують. Мікрофон Новікової.
Я не буду вступати в дискусію щодо ролі Верховного Суду, ми вже про це говорили. Я хочу вам сказати, чому відхилена ваша поправка з цього питання. Ви пропонуєте, щоб Президент визначав кількість суддів у суді, і це так було. Але я хочу наголосити, що Президент відмовляється від свого права це робити, як це було раніше, оскільки це невизначене таке повноваження, не визначено Конституцією, нема в Конституції права у Президента визначати кількість суддів у суді, і Президент відмовляється. І це в законі є. І тому дивіться і читайте Конституцію. Дякую за увагу.
Ставиться 143 поправка на голосування. [[17:53:05]] За-11 Не підтримана. 144-та, Кармазін. Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я тримаю в руках повноваження Президента. Нагадую вам.
Не можете ви тримати в руках повноваження Президента.
в Конституції можу тримати повноваження Президента. В Конституції в статті 106 пункт 23: „утворює суди у визначеному законом порядку”. Все, утворює. От ми з вами маємо визначити в якому порядку. Я пропоную в статті 1.5, в частині 1.5 в статті 19 викласти в такій редакції: „Суди загальної юрисдикції відповідно до вимог цього закону утворює Президент України за поданням пленуму Верховного Суду України. Кількість суддів і заступників голів визначається Президентом за поданням пленуму Верховного Суду з урахуванням обсягу роботи суду та в межах видатків, затверджених у державному бюджеті. Місцеві суди утворюються Президентом. Підставами для утворення чи ліквідації є зміна адмінтериторіального устрою, передислокації військ або реорганізація Збройних сил України, зміна, визначена цим законом, системи, а також інші підстави, передбачені законом”. І абсолютно.
144-та ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[17:54:35]] За-15 Не підтримано. 147-ма, Власенко. Мікрофон, будь ласка.
Сергій Власенко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Достатньо давно ведеться дискусія щодо призначення на адміністративні посади і взагалі роль суддів, які займають адміністративні посади, голів судів та їх заступників. Так от чомусь всі говорять про те, що ніби-то роль цих людей є мізерна, вони ні на що не впливають, але при цьому їх пропонується призначати на 5 років і потім ще раз на 5 років. Тобто 10 років людина нібито ні за що не відповідаючи там, нібито не маючи повноважень, при цьому вона керує відповідним судом там, має повноваження адміністративні і так далі. Тому я запропонував поправку, яка полягає в тому, щоб голів суддів призначали так. як це відбувається в нормальних демократичних країнах – на один рік без права переобрання. Принаймні найближчі три роки. Тому я би просив підтримати. До речі, щодо цієї поправки була достатньо жорстка дискусія на комітеті, я знаю, що доповідач теж має свою позицію, яка близька до моєї по цьому питанню, тому я би просив все-таки цю поправочку підтримати. Таким чином ми втілимо.
Завершуйте, будь ласка.
Таким чином ми втілимо в життя дуже довго декларовану нівелювання ролі голови суду взагалі і на судовий процес, і на функціонування суду як такого, тобто суддя на адміністративній посаді – це повинно бути навантаження, а не якась така додаткова премія для судді. Дякую.
Ясно. Недобрий ви. Ставиться 147-а на голосування. [[17:56:28]] За-12 Не підтримано. Забзалюк не наполягає. Болюра те саме. Бевз не наполягає. Мойсик, будь ласка, 153.
Володимир Мойсик, партія „За Україну!”. Шановні виборці! Звертаюся до вас, бо депутати не реагують ні на які зауваження. Не наділяється Вища рада юстиції правом призначати керівний склад у судах: голів судів та їх заступників. Нагадаю, що стаття 131 Конституції таким правом Вищу раду юстиції не наділяє. Коли Конституція ухвалювалася у 1996 році, я як суддя Верховного Суду був в робочій групі і скажу вам, що створення Вищої ради юстиції передбачалось як органу, який мав здійснювати дисциплінарне впровадження щодо суддів і прокурорів. Ось в чому його функція виписувалася. На сьогодні ми надаємо право їм робити чи призначати керівний склад судів, а звідти замість Верховного Суду вплив перейде до Вищої ради юстиції. Це і небезпечно, і хочу, щоб це знали виборці, а не депутати, бо вони, на жаль, не реагують.
153-тя після такої критики ставиться на голосування. Будь ласка. [[17:57:53]] За-16 Не підтримано. 157-ма, Кармазін.
Юрій Кармазін. Поправка 157-ма стосується якраз порядку обрання судді на адміністративну посаду. Абсолютно правий був колега Мойсик, який працював свого часу суддею Верховного Суду України, який говорить, що таких повноважень немає у Вищої ради юстиції. Тому я пропоную записати все цивілізовано. Записати: „Частину першу статті 20 викласти в такій редакції: „Пленум Верховного Суду України призначає суддю на адміністративну посаду в суді, крім адмінпосади у Верховному Суді, з числа суддів відповідного суду на 5 років за поданням Ради суддів України, внесеним з урахуванням рекомендації відповідної Ради суддів у порядку, встановленому Радою суддів України, та достроково звільняє з неї”. Був інший варіант, який я також пропонував на засіданні комітету: щоб обиралися керівники судів самим колективом суду на альтернативній основі таємним голосуванням”. Але і це відкинули. Наражаємося на проблему. Я не проти Вищої ради.
Дякую. Шановні колеги, не критикуйте ні Вищу раду юстиції, ні інші органи, бо в Конституції не визначено, хто це має робити. Лише сказано, що це має робити орган, визначений законом. І якщо ми нарешті визначимо цей орган, який буде - швидше всього - Вища рада юстиції, - відповідно до цього закону, це буде краще, ніж те, що робиться протягом двох чи трьох років уже в нинішніх умовах. Ніхто не має права призначати, але призначають. Ставлю на голосування 157 поправку. Прошу визначатись. [[17:59:54]] За-17 Не підтримана. 156-та. Там велика група авторів. Їхньою делегацією уповноважений Бут. Будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, шановні присутні, шановні телеглядачі і радіослухачі! У пункті 1 статті 20 закону, який пропонується сьогодні, зазначено, що голова місцевого суду, його заступник, голова апеляційного суду, його заступник, голова вищого спеціалізованого суду, його заступники призначаються на посади строком на 5 років із числа суддів цього суду та звільняються з посад Вищою радою юстиції за поданням відповідної ради суддів. Разом з тим виникає питання стосовно можливого ініціатора призначення чи звільнення зазначених осіб. Тому, на нашу думку, виходячи з конституційного принципу незалежності судової влади, необхідно доповнити даний законопроект статтею наступного змісту. „Ініціювання призначення та звільнення осіб, перелічених у пункті 1 статті 20, вирішується на загальних зборах суддів відповідного суду на альтернативній основі шляхом таємного голосування”. Прошу підтримати дану поправку.
Як нам мене, це було б найсправедливіше. Прошу визначатися по 156 поправці. [[18:01:33]] За-35 Не набрали. Бабурін, 159-та, не наполягає. Кармазін, 161-ша.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я повертаюся до питання, як же висуваються кандидати на адміністративні посади. Через це я погоджуюся із тим, що висуватися мають люди на альтернативній основі. І пропоную записати, доповнити статтю 20 новою третьою частиною такого змісту. „Висування кандидатів на адміністративні посади в судах здійснюються виключно на альтернативній основі”. І, шановний Адаме Івановичу, якщо ви пам’ятаєте, то перебудову колись починали з того, що, ну, до речі, як і розвал всієї промисловості, з виборів керівників і з альтернативної основи. Тому я пропоную вибори керівників, раз ви вже відхиляєте, то залиште хоча б альтернативну основу. Дякую.
Ясно. Не пройде. 161 ставиться на голосування. [[18:03:00]] За-20 162-а, будь ласка, Мойсик.
Володимир Мойсик, партія „За Україну!”. Шановні виборці і шановні колеги! Йде мова про підстави звільнення з адмінпосади судді, то в правій колонці наведено дві підстави, коли він звільнився з посади судді, або коли закінчено строк перебування на адмінпосаді. Я прошу додати: „а також досягнення суддею граничного віку 65 років”. А то маємо сьогодні з Демченко ситуацію парадоксальну, ми його не звільнили з судді, але він судові функції не виконує і проте, майже протягом двох років він є головою Вищого господарського суду. Треба врахувати цю обставину, або законом треба це визначити, бо це парадокс.
162, ставиться на голосування. [[18:04:05]] За-17 Не підтримано. 164, Кармазін, відмовляється. Ні? Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Я пропоную частину п’яту статті 20 викласти в такій редакції: „Дострокове звільнення судді з адміністративної посади в суді здійснюється Радою суддів України з дотриманням порядку призначення його на цю посаду, передбачено цим законом”. Суддя може бути звільнений з посади голови суду, заступника голови суду, крім адмінпосади у Верховному Суді України, також за ініціативи Вищої ради юстиції у випадку порушення суддями вимог закону”. Наголошую, що Рада Європи у свій час звертала увагу на необхідність забезпечення оновлення складу суду без необґрунтованого зволікання після того, як спливає термін повноважень його суддів. Тому повноваження повинні припинятися з моменту дати закінчення повноважень. А дострокове припинення повноважень повинно здійснюватися згідно визначеному переліку підстав. Прошу підтримати цю поправку. Дякую.
164-та ставиться на голосування. [[18:05:27]] За-21 Мойсик вас підтримує, не порушуючи Конституції на відміну від вас. 165-та. Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Ви хочете щоб я репліку мав, ні. Юрій Кармазін. 165-та поправка стосується доповнення статті 20 нової частини сім такого змісту: „Адміністративні повноваження судді, призначеного на адміністративну посаду в суді, припиняються автоматично без рішення органу, який його призначив. В разі закінчення строку перебування на відповідній адміністративній посаді з наступного дня після закінчення цього строку. В разі припинення повноважень судді з наступного дня після припинення цих повноважень”. Шановні народні депутати, колега Мойсик абсолютно справедливо навів приклад Сергія Демченка, голови Вищого господарського суду, який прославився тим, що під його керівництвом суд віддав Міжгір’я. Міжгір’я таким чином перейшло до влади Януковича, до власності Януковича. Мавр зробив свою справу, так звільніть його, вже 2,5 роки ви знущаєтесь і топчете Конституцію. Звільніть, я вимагаю, терміново винесіть. Проголосуйте хоч зараз, щоб показали, що ви коаліція законослухняна, а не якась інша.
Дякую. Але будьте милосердні, виносять ви знаєте коли. 165-та ставиться на голосування. [[18:07:01]] За-19 166-та. Кармазіну мікрофон.
Юрій Кармазін. Поправка 166-та стосується доповнення статті 20 частиною вісім такого змісту: „Припинення адміністративних повноважень судді на підставі пункту 1 частини сьомої цієї статті, не припиняє його повноважень судді. Припинення повноважень судді, а також закінчення строку, на який суддю призначено, обрано на адміністративну посаду в суді припиняє здійснення ним повноважень на адміністративній посаді. Це зокрема, такий випадок, який стосується, і стосувався як і сьогоднішнього іменинника якого я користуючись нагодою хочу привітати – це Олександра Пасенюка – голову Вищого адміністративного суду України. Таким чином ми можемо його привітати нормальним голосування. З Днем народження!
Не голосуємо? Не голосуємо. Так не буде вітання. 166-та прошу. [[18:08:23]] За-17 Не підтримано. Новикової врахована частково. Вона не наполягає. 168-ма Соболєв та інші, будь ласка. Хто? Соболєва мікрофон.
Шановні колеги! Я хотів би звернути вашу увагу на чергове порушення Конституції, яке є в цьому проекті саме цієї статті. А саме, оскільки є рішення Конституційного Суду, яке прямо визначає, що право призначення суддів на адміністративні посади в судах загальної юрисдикції на Вищу раду юстиції не поширюються. Це прямо записано в рішенні Конституційного Суду. Ми знову змінюємо конституційну норму. По-друге, Адаме Івановичу, ви пам’ятаєте, що у свій час існував закон, який дозволяв призначати на адміністративні посади Президенту України суддів і цей закон був. Але ви знаєте, що оскільки вичерпний перелік повноважень Президента, до речі, як і Вищої ради юстиції визначений в Конституції, Конституційний Суд визначив, що ці органи не є такими і посадові особи, які мають право призначати на посади. Саме тому я хотів би підтримати тих колег, які вносять пропозицію про суддівське самоврядування, коли судді визначають порядок призначення на адмінпосади.
Я такої ж думки. 168-ма ставиться на голосування. [[18:10:00]] За-18 Кармазін. 169-та.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропоную змінити назву статті 21, яка називається „Види і склад місцевих судів” на таку: „Види і склад місцевих загальних і місцевих спеціалізованих судів”. Тому що вона якраз, ця глава 2, говорить і про місцеві загальні, і місцеві спеціалізовані, тому більш повна назва була б така як я пропоную. Дякую.
Ставиться на голосування 169-та. [[18:11:02]] За-18 170-та. Кармазін.
Юрій Кармазін. 170 поправка має за метою внести зміни і викласти в іншій редакції частини 1, 2, 3 статті 21 і в такій редакції пропоную записати: „Місцевими загальними судами є місцеві суди, а також військові суди гарнізонів”. Наголошую: „Місцевими спеціалізованим судами є місцеві господарські суди, місцеві окружні господарські суди, місцеві окружні адміністративні суди. Місцеві суди утворюються і діють у межах територій міст, районів, міст обласного підпорядкування і районів, кількох районів та їх частин. Місцеві господарські утворюються і діють в межах територій Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя”. Це дуже важлива поправка і дуже важлива стаття, шановні народні депутати. Я наголошую на тому, щоб ми залишили військові суди гарнізонів, тому що питання розглядаються військової таємниці, специфіки військової служби, воно стосується 1,5 мільйонів чоловік, які носять, чи носили.
Ставиться 170 поправка на голосування. Як голова і перший заступник разом синхронно працюють. [[18:12:30]] За-24 Не підтримана. 172-га, 173-тя, 174-та, 175-та, будь ласка, Прокопчук.
Юрій Прокопчук, Партія „Батьківщина”. В моїй редакції саме пропонується статтю 21 викласти абсолютно стилізовано, абсолютно закономірно і абсолютно так, як того потребує юридична практика. Я не розумію, чому вона відхилена. Якраз би вона розв’язала ці питання. Тому, прошу поставити на голосування.
Голосуємо 175-ту. Прошу визначатися. [[18:13:19]] За-14 Не підтримана. 176-та Кармазіна? Не наполягає.
Наполягаю, Адам Іванович. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я на всіх своїх поправках наполягаю. Значить, після голови комітету Ківаловим. Я доповнюю статтю 21 частиною п’ять, шість, сім, вісім, дев’ять такого змісту: «місцеві окружні господарські суди утворюються і діють у межах кількох областей, визначених Президентом України. Місцеві окружні адміністративні суди утворюються і діють у межах кількох областей, визначених Президентом України. Військові суди гарнізонів утворюються і діють у межах територій гарнізонів, визначених Президентом України”. Наголошую, що Президент є Головнокомандуючим Збройних сил. До складу місцевого і загальномісцевого спеціалізованого суду входять голова, заступник або заступники голови і судді. В місцевому суді, в якому кількість суддів перевищує 12, може бути призначено більше, ніж один заступник голови суду. Місцевий суд складається з суддів, голови та заступника голови суду. Кількість суддів, в якому перевищує 15, може бути більше одного заступника голови суду, якщо в місцевому суді. Прошу підтримати.
176-та голосується поправка. За-15 Не підтримано. 177-ма?
Юрій Кармазін. Я підвергаюся зараз впливу – впливу зараз голови комітету Ківалова. Шановний Адаме Івановичу, це Юрій Кармазін. Ми не виробили узгодженої позиції, тому, мабуть, закон буде завалений. Пропоную змінити назву статті 22 де написано повноваження місцевого суду на таку. Повноваження місцевих загальних і місцевих спеціалізованих судів. Оскільки по цій структурі, яка зараз є – є місцеві загальні, і місцеві спеціалізовані суди. Тому має бути і красива і назва. Дякую. Прошу підтримати.
За красиву назву 177-ма ставиться на голосування. [[18:15:51]] За-15 Не пройшла красива назва. 178-ма. Кармазіна мікрофон.
Юрій Кармазін, у нас вже тут все керівництво комітету зібралося. Я перепрошую, ще Бондик Валерій добавився. Він також підтримує. Закликаю. Але Партія регіонів його не дослухається, його поправки також провалюють. Я пропоную частини з першої по п’яту статті 22 викласти в такій редакції. Місцевий суд – є судом першої інстанції з розгляду цивільних, адміністративних, кримінальних справ і справ про адмінправопорушення. Місцевий господарський, місцевий окружний судом першої інстанції з розгляду господарських справ. Місцевий окружний судом першої інстанції з розгляду адміністративних справ. Військовий суд гарнізону судом першої інстанції з розгляду справ підсудних відповідним судам згідно з процесуальним законодавством. Місцеві загальні суди в межах своїх повноважень передбачених Кримінально-процесуальним кодексом здійснюють судовий контроль за окремими процесуальними діями органів досудового слідства і дізнання, а також дають дозвіл на проникнення до житла чи до іншого володіння особи проведення в них огляду, обшуку. Особливо це важливо з огляду на те, що зараз такі виїмки відбуваються в Київській міській раді. Тому, шановні.
178-ма ставиться на голосування. [[18:17:21]] За-11 Не підтримано. 182-га. Соболєв, будь ласка.
Шановні колеги, це чергова поправка, якою фактично не виконується Конституція, Основний закон України. При чому якщо попередніми поправками розширювали повноваження органів, які не мають таких повноважень згідно з Конституцією, то мене дивує зараз позиція коаліції і тих, хто підтримує Президента України. Бо незалежно від того, хто є Президентом України, у нього не можна забирати його повноваження. Саме тому звертаю увагу, що у моїй поправці, поправці колег є чітка норма, що оскільки Президент утворює суди, то відповідно територіальна юрисдикція місцевих судів визначається Президентом України під час їх утворення. Це логічно абсолютно. І мені не зрозуміло, чому голова комітету пан Ківалов, доповідач і всі інші відхилили цю поправку. Я розумію, що вам хочеться відібрати повноваження Президента, але змінюйте тоді Конституцію, а не робіть це у такий спосіб. Тому прохання підтримати поправку мою і наших колег, щоб зняти це питання.
Ставиться на голосування 182-га поправка. [[18:18:54]] За-15 Не підтримана. 183-тя дуже маленька. Може Кармазін не наполягатиме?
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, немає маленьких чи не маленьких. Це закон, на підставі якого буде вирішуватися доля і країни, і можливо вас, Адаме Івановичу, то давайте. і кожного з нас. Доповнити пропоную статтю 22 новою частиною шість такого змісту: „Місцеві суди ведуть і аналізують судову статистику”. Я хочу, щоб всі зрозуміли, про що йде мова. Треба аналізувати ситуацію, яка відбувається на підвідомчій території, і треба робити аналіз застосування тих законів, які є, розглядати справи, щоб не було багато скарг і так далі. Тому обов’язок вести і аналізувати, і вести судову статистику я пропоную покласти таким доповненням. Дякую. Прошу підтримати.
Ставиться на голосування поправка 183. [[18:20:07]] За-14 Не підтримана. Прокопчук, 184-та. Мікрофон.
Шановні колеги! Стаття 22, це знову йдеться про неї. Ну, фактично вона була озвучена Юрієм Анатолійовичем. Там з невеликими розбіжностями вона знову ж таки практично якраз повністю врегульовує повноваження місцевого суду. Вона розписує ці повноваження. Те, що необхідно нам зробити. Тому я ставлю це питання на голосування. І, звичайно, будь-яка спроба зараз от, просто-напросто узурпувати владу у Вищій раді юстиції і в інших, так би мовити, надконституційних органах, говорить про те, що просто жодна поправка, яку ми не вносимо, вона не буде прийнята. Але ми будемо наполягати на проведенні своїх поправок.
І правильно робитимете. Створюйте імідж Вищій раді юстиції. Чим частіше ви її згадуватимете. 184-та ставиться на голосування. [[18:21:16]] За-11 Не підтримана. Кармазін, 185-та.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Я пропоную частину першу в статті 23 викласти в такій редакції. Роль опозиції, Адам Іванович, така, що ми пропонуємо альтернативний проект. І ви це бачите. Суддя місцевого суду здійснює правосуддя в порядку, встановленому процесуальним законом, процесуальні дії та організаційні заходи з метою забезпечення розгляду справи, контроль, відповідно до закону, за своєчасним зверненням до виконання судових рішень, поставлених під його головування, інші передбачені повноваження. Суддя місцевого суду має помічника. Помічником судді може бути повнолітній громадянин України, який володіє державною мовою, є студентом вищого юридичного навчального закладу або має юридичну освіту, володіє державною мовою. Не може бути помічником судді особа, яка має судимість, обмежена в дієздатності або визнана недієздатним за рішенням суду. Це абсолютне правило, яке приміняють, застосовується і до працівників міліції, і Служби безпеки і до військовослужбовців. Прошу підтримати цю пропозицію. Дякую.
Ставиться на голосування. 185-та, голосуєм. [[18:22:54]] За-14 Не підтримана. 186-та, Мойсик.
Володимир Мойсик, партія „За Україну”. Шановний Адаме Івановичу, головним чином звертаюся до вас. Це йде мова про повноваження голови місцевого суду, потім вони будуть аналогічно відтворені для голів апеляційних, для голів апеляційних спеціалізованих і для вищих судів про те, що голова районного суду не сам приймає на роботу свій апарат і заохочує, і накладає дисциплінарні стягнення, а він має з цими питаннями іти з поданням до керівника територіального управління державної судової адміністрації. Я думаю, що це є бюрократизація цього процесу. І чи потрібно з далекої, скажімо, Маньківки Черкаської області, де двоє суддів і двоє секретарів, їхати до Черкас, зоб призначити секретаря судового засідання. Дякую.
Ставиться на голосування 186 поправка. [[18:24:04]] За-13 Не підтримана. Шановні колеги, неймовірно, але факт, 190 поправка Ківалова не врахована. Наполягає він? Не наполягає. 193-тя, Мойсик.
Володимир Мойсик, партія „За Україну”. Шановні колеги, іде мова ось про що. Коли відсутній голова суду, то хто має його заміщати. В віки було так, що або перший заступник, або хтось із заступників. І зараз записали, що при відсутності голови виконання його обов’язків здійснюється відповідно до встановленого ним розподілу обов’язків щодо організації діяльності суду. Чорт знає що і чорт знає хто це буде.
Да, ваша думка правильна, без чорта. 193-тя ставиться на голосування. Проголосую я. От бачте, проголосував. [[18:25:13]] За-17 Так Кармазін, 196-та.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я пропоную статтю 24 викласти трошки в іншій редакції, це повноваження голови місцевого суду. „Голова місцевого суду здійснює організаційне керівництво діяльністю суду, визначає обсяг обов’язків заступника, на підставі акту про призначення чи обрання безстрокового припинення повноважень видає відповідний наказ, приймаємо на роботу і звільняє працівників апарату суду, присвоює їм ранги державного службовця” – не забувайте, що працівники – це державні службовці – „ у встановленому законом порядку застосовує заохочення, накладає дисциплінарні стягнення, здійснює заходи щодо забезпечення формування складу народних засідателів, організує ведення судової статистики. Голова місцевого суду з питань, що належать до його адмінповноважень, видає накази і розпорядження. Голова суду призначається на посаду і звільняється в порядку, встановленому статтею 20, і не може бути призначеним на адмінпосаду більше двох разів”. Це для того, щоб не було „паханата” ні в якому районі, бо зараз є так, попав і 20 років підряд на посаді. Дякую.
А ви 20 років в парламенті. 196-та ставиться на голосування. [[18:26:45]] За-15 Зараз буде. 197-ма, Кармазін. Будь ласка, мікрофон.
Ні, я спочатку репліка, Адам Іванович. Це Юрій Кармазін. Я для вашого вдому говорю, що з 94-го року я обраний по округу в парламент і, слава Богу, тут гідно відстоюю інтереси громадян. Але якщо ви можете порахувати, то це не 20 років, Адам Іванович. Я розумію, що.
До 20-ти дотягнете.
не арифметика. Значить, будь ласка, не треба, Адам Іванович, бо я буду просити додаткового часу. Заступник голови місцевого суду я прошу щоб врахували в цій статті хто це такий, посадова особа. Він бере участь в організації діяльності суду, заступник призначається і звільняється в порядку, встановленому законом цим, який ми передбачили. І заступник може бути призначений на адмінпосаду не більше двох разів. Адаме Івановичу, майте на увазі, що це призначення на адміністративну посаду, а не те як вас обирають весь час. Дякую.
Дякую. Ставиться на голосування 197 поправка. [[18:28:08]] За-18 199-а, Мойсика мікрофон.
Володимир Мойсик, партія „За Україну!”. Шановні колеги і шановні виборці! Знову йде мова про спеціалізацію судової системи, то я хочу авторам законопроекту пояснити, що кримінальні справи і цивільні справи не є спеціалізованою юрисдикцію, а саме в цих юрисдикціях можуть створюватися спеціалізовані суди. Скажімо, у цивільних справах і. трудових спорів права власності і таке інше. Ви, на жаль, праведне з грішним і називаєте Вищий суд навіть без спеціалізації, а з розгляду цивільних і кримінальних справ, що абсолютно є протилежним змісту спеціалізації.
199-а голосується поправка. Доручим Кармазину, хай проведе розслідування. [[18:29:10]] За-16 Не підтримана. 202-а поправка, Соболєв.
Шановні колеги, це та поправка, яка фактично так чи інакше кореспондується з статтею наступною – 27-ою, бо в цьому законопроекті і в раді діючих норма законів, які вже є, фактично вводиться норма, яка на сьогоднішній день є в тому числі такою, що діє. Апеляційні суди діють не лише як суди апеляційної інстанції, але й розглядають справи як суди першої інстанції. В разі, якщо залишиться такий запис, який є зараз, він фактично обмежує повноваження апеляційних судів розглядати ці справи як судам першої інстанції. Саме тому я попросив би, щоб була врахована поправка, яку я подав, де чітко визначено, що ці суди розглядають цивільні, кримінальні справи та справи про адміністративні правопорушення у випадках та порядку, передбачених процесуальним законом. Це дає підстави тоді, оскільки це є головний закон, який визначає засади судочинства, чітко визначати таку процедуру. Дякую.
202-га ставиться на голосування. [[18:30:39]] За-17 Не підтримано. 211-та, Мойсик.
211-та. Дякую. Володимир Мойсик, партія „За Україну!”. Шановні колеги, тут якраз автори законопроекту трошки, ну, спам’яталися і пишуть, що вже в складі господарського апеляційного і адміністративного апеляційного можуть створюватися спеціалізовані суди. Так ось, Юлія Володимирівна, це є правильно. Так само, як і в складі колегії з цивільних справ і в складі колегії з кримінальних справ можуть створюватися спеціалізовані суди. Але самі по собі вони не є спеціалізованими. Тут ви це написали правильно.
211-та ставиться на голосування. [[18:31:39]] За-13 Не підтримано. 212-та, Мойсик.
Адаме Івановичу, мова йде про те саме, що я сказав по 211 поправці.
Ну, немає необхідності голосувати. 215-та, Прокопчук.
Прошу врахувати цю поправку і ставити її на голосування.
Ставиться на голосування. [[18:32:17]] За-12 216-та, Кармазін.
Юрій Кармазін, поправка 216-та. Передбачає внесення нової редакції статті 26 „Види і склад апеляційних судів”. Апеляційними судами мають бути апеляційні суди, військові апеляційній суди регіонів та апеляційний суд Військово-морських сил. Апеляційні суди утворюються і діють у межах території Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя. У разі необхідності замість апеляційного суду обласні. області можуть утворюватися апеляційні суди територіальної юрисдикції, які поширюються на декілька районів області. Апеляційні суди, військові апеляційні суди регіонів та апеляційний суд Військово-морських сил утворюються Президентом України. До складу апеляційного суду входять голова, перший заступник і заступники голови, перший. голови судових палат, судді, які обрані на посаду судді безстроково, мають стаж не менше 8 років. Хочу сказати, що по чинному проекту перших заступників голів взагалі знищуються такі. І тобто ті, хто є сьогодні першими заступниками.
Ставиться 216-та на голосування. [[18:33:47]] За-13 Не підтримана. 224-та врахована частково Кармазіна. Наполягаєте? Ні. Таким чином 224 поправки пройшли. Залишилося півтори тисячі ще поправок. 226-та, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я пропоную поправку 226 статті 28 викласти у редакції, яка б передбачала повноваження судді апеляційного суду. Він здійснює правосуддя у порядку, встановленому процесуальним законом, процесуальні дії, організаційні заходи з метою забезпечення розгляду справи, контроль відповідно до закону за своєчасним зверненням до виконання постановлених за його участю судових рішень. Я наголошую для коаліції, що понад мільйон рішень судів України, винесених іменем України, не виконуються. А людей за невиконання рішення Стокгольмського інститут торговельного раптом притягують до відповідальності, та схаменіться, що ж ви робите? Виконуєте рішення. судів. Отут має бути зараз записано, що контролює звернення суддя апеляційного суду має помічника, цей помічник також не має мати подвійного громадянства, володіти державною мовою і мати вищу освіту, не може бути судимим. Дякую.
226 голосується поправка. [[18:35:27]] За-10 Не підтримана. 227, мікрофон, Мойсика.
Володимир Мойсик, партія „За Україну!”. Шановний Адаме Івановичу! Я хотів би до 211 поправки, вона проголосована в принципі, але якщо є судові палати, то щоб очолював палату не секретар палати, бо у нас асоціюється з технічним працівником. А з усталеної практики це має бути голова палати, то може редакційно врахуєте. А що торкається 227 поправки, то я вів про це мову, коли йшла поправка за повноваження голови місцевого суду. І пропозиція зводиться до того, щоб він сам приймав на роботу голова суду і керівника апарату, і заступника, і щоб сам заохочував працівників, і щоб сам міг накласти дисциплінарне стягнення, а не подавати подання в територіальне управління державної судової адміністрації. Це є, корупція може бути.
227-ма, ставиться на голосування. [[18:36:40]] За-12 Не підтримано. 229, Ківалова, відхилена, чому комітет не підтримав? Не наполягає. Мойсик, 231.
Володимир Мойсик, Партія „За Україну!”. Шановні колеги, ті хто не голосують. Коли відсутній голова місцевого суду ви написали, що його обов’язки виконує, без того слова, невідомо хто. А тут, коли вже йде мова про апеляційний суд, написали, один із заступників, а якщо немає заступників, то той хто має більший стаж суддівської роботи, то чому ви не погодилися те саме зробити з судом першої інстанції.
231-ша ставиться на голосування. [[18:37:41]] За-13 Не підтримана. 234-та. Кармазіну мікрофон.
Юрій Кармазін. Поправка 234-та. Пропонується викласти в такій редакції статтю 29. Вона передбачає повноваження голови Апеляційного суду, який має здійснювати організаційне керівництво діяльності суду, розподіляти обов’язки між заступниками, на підставі акту про обрання суддею чи припинення повноважень видавати відповідний наказ, утворювати судові палати і затверджувати їх персональний склад, організовувати введення і аналіз судової статистики, вивчення і узагальнення судової практики. Має право витрибовувати з відповідного суду справи, судові рішення, які набрали законної сили. Приймає на роботу і звільняє працівників апарату суду, про що говорив мій колега Мойсик, присвоює їм ранги державного службовця, бо це законом не передбачено, хто присвоює сьогодні ранги державного службовця, застосовує щодо них заохочення і накладає дисциплінарне стягнення. Організовує підвищення кваліфікації, подає пропозиції щодо фінансування, представляє суду в зносинах з іншими органами, видає накази і розпорядження. Має першого заступника і заступників голови суду, голів судових палат.
234-та ставиться на голосування. [[18:39:09]] За-13 Не підтримано. 236-та. Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Поправка 236-та. Стосується повноважень заступників голів Апеляційного суду. Це перший заступник голови Апеляційного суду відповідно до розподілу обов’язків, організаційне керівництво роботи у структурних підрозділів суду і виконує інші обов’язки, визначені головою. Заступник голови голова судової палати, організовує роботу відповідної судової палати, утворює колегію суддів для розгляду справ, головує в судових засіданнях або призначає для цього суддів. Організовує ведення судової статистики, аналізу загальної судової практики у справах, віднесених до компетенції палати має право витребовувати з відповідного суду справи, судові рішення, які набрали законної сили, інформує голову суду про діяльність судової палати, здійснює інші повноваження. В разі відсутності голови судової палати обов’язки голови виконує його заступник, а за його відсутності – старший за стажем роботи суддя цієї палати. Перший заступник і заступники призначаються на посади і звільняються в тому порядку, в якому встановлено статтею 20 цього закону, прошу підтримати.
236-та голосується. [[18:40:32]] За-15 Не підтримано. 238-ма Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін поправка 238 передбачає реалізацію конституційного положення, який направлений на пряме здійснення народовладдя – це значить, що я пропоную доповнити проект новою статтею, який називається „Суд присяжних”. Для розгляду кримінальних справ про злочини, за вчинення яких Кримінальним кодексом України передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, в апеляційних судах діють суди присяжних. Порядок формування складу присяжних встановлюється цим законом, а порядок участі їх у здійсненні правосуддя – процесуальним законом. Наголошую, шановні колеги, що з моменту прийняття Конституції з 96-го року ми з вами не реалізували суд присяжних. Я вважаю, що ми цим самим зазіхаємо на основоположні положення Конституції, яка передбачає такий суд і здійснення безпосередньо участь у правосудді. Показую тобі, ворог народу, що тут написано: народ безпосередньо бере.
238-ма ставиться на голосування. [[18:42:02]] За-15 Не підтримано. 241-ша Мойсик.
Володимир Мойсик, партія „За Україну!” Шановні колеги! Йде мова про те, з чого ми почали цей закон – про суцільну спеціалізацію судової системи. І у правій колонці запропоновано, що діють вищі спеціалізовані суди із розгляду кримінальних, цивільних, господарських і адміністративних справ. Я пропоную, щоб це були тільки 2 спеціалізованих суди, які є сьогодні у державі, це і так забагато, тому що вони є по суті своїй судами цивільної юрисдикції. Отже прошу поставити на голосування. 241 ставиться на голосування. [[18:42:59]] За-12 Не підтримано. 243-тя. Соболєв. Шустік, мікрофон.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. Суть поправки полягає в тому, щоб не створювати Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, оскільки створення такого суду суперечить частині 2 статті 125 Конституції. Крім того, в попередньому висновку своєму Венеціанська комісія виступила проти створення такого суду, який є фактично не конституційним. Також хочу нагадати, що такий суд фактично було вже один раз спробувано, утворено в попередньому варіанті Закону про судоустрій, але ід іншою назвою, називався він Касаційним судом України і його утворення було визнано Конституційним Судом таким, що не відповідає Конституції України. Тобто ще раз наголошую, що це антиконституційна норма, яка пропонується на голосування фактично і прошу підтримати мою поправку.
243 ставлю на голосування. [[18:44:16]] За-10 Не підтримана. Прокопчук. 252-га.
Прошу підтримати і поставити на голосування.
252 ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[18:44:43]] За-8 Не підтримано. 253-та? Кармазін.
Юрій Кармазін. Увага, увага, дайте спокій! Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, мова йде про дуже принципові речі – види і склад вищих спеціалізованих судів. Я пропоную, щоб було записано: „вищими судовими органами спеціалізованих судів є Вищий господарський суд і Вищий адміністративний суд України. Вищий спеціалізований складається з: голови, першого заступника, заступників. До складу спеціалізованого входять судді, обрані на посаду судді безстроково, мають стаж на посаду судді не менше 10 років і займали адміністративну посаду в суді нижчого рівня, за який призначається голова суду і його заступники. У Вищому спеціалізованому суді кількість суддів, яких перевищує 45 призначення більше двох заступників допускається з розрахунку один заступник на кожні додаткові 45 суддів. У Вищому спеціалізованому утворюються палати з розгляду окремих категорій справ у межах відповідної судової юрисдикції. Судову палату очолює голова Судової палати, який призначається з числа суддів цього суду. Рішення про утворення Судової палати і її склад приймається зборами суддів.
253-та ставиться на голосування. [[18:46:12]] За-13 Не підтримано. Будь ласка, оточіть увагою і піклуванням Кармазіна. 254-та? Хто від. Соболєв.
Шановні колеги, я хотів би звернути увагу, що цією поправкою ми фактично приводимо у відповідність загальну структуру, по якій ми тепер будемо мати можливість чітко встановлювати порядок. Саме тому я пропонував би, щоб ця поправка, яка на сьогодні визначена як достатньо пріоритетна, яка відповідає всім попереднім поправкам, давала б можливість нам встановити систему, при якій не буде порушення конституційних норм. І я пропонував би, щоб ця поправка була підтримана. Більше того, фактично ми зараз маємо можливість навести порядок в загальній системі судочинства, і таким чином не повертатися вже далі в наступних статтях до тих статей, які прямо порушують визначені попередньо в Конституції норми. Дякую.
254-та ставиться на голосування. [[18:47:30]] За-12 Не підтримана. 261-ша. Соболєв.
На наш погляд ця стаття дає можливість чітко встановити обмеження і ті вимоги, які вносяться безпосередньо щодо судді Вищого спеціалізованого суду. Ці два обмеження і ці вимоги дають можливість чітко далі визначати при порядку призначення відповідними органами на посаду судді, які вимоги є обов’язковими, а які є необов’язковими. Щоб це не було, фактично, суб’єктивним підходом при цьому розгляді. Саме тому у варіанті який ми пропонуємо дається можливість раз і назавжди це встановити і далі не повертатися в наступних статтях. Я пропонував би підтримати цю поправку. Дякую.
261-ша ставиться на голосування. [[18:48:36]] За-11 Не підтримана. 263-тя. Кармазіна мікрофон.
Юрій Кармазін. Я пропоную визначити повноваження судді Вищого спеціалізованого суду в статті 33. Це здійснення правосуддя в порядку процесуальному передбачено процесуальним законом. Це проводити процесуальні дії і здійснювати оргзаходи необхідні для забезпечення своєчасної і якісного розгляду справ. Це здійснювання контролю за своєчасним зверненням до виконання постановних судових рішень. Це інші функції здійснювати і суддя Вищого спеціалізованого суду має помічника. Помічником Вищого голови суду має бути повнолітній громадянин, який немає подвійного громадянства, володіє державною мовою, має вищу юридичну освіту за рівнем магістра або вищу за освітнім кваліфікаційним рівнем здобуту в іноземних державах і визнано в Україні. Не може бути той громадянин, який має судимість або обмеження дієздатності. Дякую. Прошу підтримати.
Ставиться пропозиція Кармазіна за номером 263 на голосування. [[18:49:56]] За-14 Не підтримано. Мойсик, 265-та.
Володимир Мойсик, партія „За Україну!”. Шановний Адаме Івановичу, я починав з повноважень голови місцевого суду, апеляційного. А тепер ми дійшли до статті, яка передбачає повноваження голови Вищого спеціалізованого суду. І він так само не матиме права сам призначити керівника, заступника, апарат, заохочувати, карати працівників свого суду, що я вважаю не є правильним. І практика свідчить про інше.
Ставлю 265-ту на голосування. [[18:50:44]] За-10 Не підтримана. 272-га, Мойсик.
Я тут записав, що вона врахована. Хто виконує обов’язки голови суду за його відсутності, а написали „відхилено”. Врахована вона. Заступник або суддя з більшим суддівським стажем.
Дякую. 274-та, Кармазін.
Юрій Кармазін. 274 поправка говорить про повноваження голови Вищого спеціалізованого суду. Він здійснює організаційне керівництво, розподіляє обов’язки між заступниками [[ну, очевидно, це мається на увазі голова Вищого спеціалізованого не такий, що повноваження закінчилися, передбачені Конституції, як по Демченко]], утворює судові палати і вносить на затвердження пленуму свої пропозиції, скликає пленум спеціалізованого суду, керує організацією роботи судових палат, організує ведення судової статистики, приймає на роботу і звільняє працівників, затверджує штатний розпис, організовує підвищення кваліфікації суддів, подає пропозиції щодо фінансування, інформує пленум Верховного Суду про діяльність Вищого спеціалізованого суду, представляє Вищий спеціалізований суд у зносинах з іншими органами державної влади, видає накази і розпорядження, має заступника і заступників голів суду, може бути призначений не більше двох строків. Дякую.
274-та ставиться на голосування. [[18:52:20]] За-16 Не підтримана. 275-та, Прокопчук, мікрофон.
Юрій Прокопчук, партія „Батьківщина”, "Блок Юлії Тимошенко". Шановні колеги! Я хотів би також звернуть увагу на те, що у нас фактично знову всі вищі спеціалізовані суди повністю відірвані від чіткої структури і системи самого суду. І тому, попри те, що тут згадував вже колега Кармазін, я просив би в пункт 11 внести і такий, таку норму. Що інформує пленум Верховного суду України про діяльність вищого спеціалізованого суду. Тобто, щоб хоча б була якась інформація. Тому що інакше взагалі у нас кожен суд спеціалізований, це буде як держава в державі. Тому прошу підтримать.
275-та голосується поправка. [[18:53:23]] За-14 Не підтримана. 276-та, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Шановний Адам Іванович! Я пропоную в цій статті визначення повноваження заступника Голови Вищого спеціалізованого суду. Але виписати їх не в тій редакції, в якій зараз пропонує комітет. Перше. Здійснюють керівництво роботи структурних підрозділів перший заступник і заступник. А там тільки просто заступник написано. Заступник, Голова судової палати організовує роботу відповідної судової палати. Далі. Організовує ознайомлення з організацією роботи місцевих судів, здійснює інші, передбачені законом повноваження. Перший заступник і заступник призначаються на посаду з числа суддів даного суду і звільняються за пропозицією Голови Вищого спеціалізованого суду в порядку, встановленому цим законом. У разі відсутності Голови судової палати обов’язки Голови палати виконує його заступник. За його відсутністю – суддя, згідно з розподілу обов’язків, визначених Головою судової палати. Прошу підтримати пропозиції.
276 поправка, ставлю на голосування. [[18:54:42]] За-16 Не підтримано. 279-та, Прокопчук.
Також це частина друга статті 36 пропонується викласти у тій редакції, яка є у таблиці, можете подивитися. І, звичайно, вона також впорядковує роботу пленуму Вищого спеціалізованого суду – це як доповнення до того.
279-та ставиться на голосування. [[18:55:19]] За-15 Не підтримана. 281-ша, Мойсик.
Володимир Мойсик, партія „За Україну!”. Поправка фактично врахована, але я хочу звернутись до виборців, до суддів, до тих, хто нас слухає, я ось просидів до сьомої години і з тих моїх 300 поправок не пройшли може 50, може 40, жодна не врахована. Я розумію, що це право влади приймати закон, а не опозиції. Там, де є очевидна невідповідність проекту Конституції України, партія „За Україну!” звернеться до Конституційного Суду, якщо буде закон підписаний. Не буду вас більше втомлювати. Дякую за увагу і бажаю плідної роботи.
Дякую, Володимир Романович. Я думаю, ми, подякувавши, звернемось до нього з проханням провести відповідну роботу із своїм колегою по фракції. А В’язівському бути комутатором між ними. 286-та, Бондик. Шановні колеги, 286-та. Почекайте, я ще не поставив на голосування. Будь ласка, Олександр Володимирович, міністр юстиції.
Шановні колеги, шановні народні депутати, я вас прошу підтримати цю поправку народного депутата Бондика у зв’язку із тим, що участь міністра юстиції України в засіданні пленуму Вищого спеціалізованого суду виглядає нелогічною в контексті тих повноважень, які має пленум. Ця позиція також була предметом розгляду європейських експертів. Вони також поставили питання щодо доцільності участі окрім суддів інших посадових осіб, міністра юстиції і Генерального прокурора. Я вважаю, що в цьому немає жодної потреби, тому прошу підтримати цю поправку і не передбачати права міністра юстиції і Генерального прокурора на участь в засіданнях пленуму.
Новікова, мікрофон, будь ласка.
Я ще хочу додати, що такі самі слова містяться у частині четвертій статті 44. Також з тих самих причин те й саме давайте виключимо і з частини четвертої статті 44. Дякую.
Добре. Шановні колеги, 286 поправка Бондика з урахуванням для стенограми того, що сказала доповідач по 44-тій, так, по 44 статті частини четвертої, ставиться на голосування. Прошу голосувати. [[18:58:25]] За-229 Поправка прийнята. Бевз, 291-ша. Не наполягає. Наполягає? Так, будь ласка, 291-ша, Бевз. Мікрофон.
Дякую, Адам Іванович. Я хотів би звернутися до Юлії Володимирівни. Юлія Володимирівна, в принципі питання, да і до Олександра Володимировича, питання абсолютно прозаїчне. Хто в країні взагалі буде узагальнювати судову практику? Я попросив би колег, які заважають, може взагалі піти за тими, кого вже немає тут в залі. Я підкреслюю, хто сьогодні в країні буде узагальнювати судову практику? Хто буде однаково застосовувати норми чинного законодавства? Чому у нас всі спеціалізовані суди залишаються безприв’язними? Дякую.
Новікова, мікрофон, будь ласка.
Практику будуть узагальнювати у судах, в тому числі і вищих спеціалізованих судах. Ми відходимо від того, щоб узагальнення практики вищим. Пленумом Верховного Суду, ми від цього відходимо, оскільки обов’язковий характер постанов пленуму Верховного Суду протирічить принципам самостійності при вирішенні конкретних судових справ.
291 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[19:00:00]] За-44 Не підтримана. 293-а врахована частково. Кармазіна мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Колега, генерал Бевз, правильно сказав і в 293-й у мене записано, пропозиція є: статтю 36-у щодо повноважень пленуму вищого спеціалізованого суду викласти, зокрема, повноваження, дає рекомендаційні роз’яснення з питань застосування спеціалізованими судами законодавства при вирішенні справ відповідною судовою юрисдикцією. Це перекликається з тим, що було сказано. Затверджено склад науково-консультативної ради, заслуховуєм інформацію голови Вищого суду про діяльність відповідних спеціалізованих, ініціює внесення Верховним Судом пропозицій до суб’єктів права законодавчої ініціативи щодо необхідності внесення змін і доповнень до чинного законодавства з метою його вдосконалення, пленум вищого скликається головою вищого спеціалізованого суду в разі потреби або на вимогу не менше як п’ятою частини від складу суддів вищого спеціалізованого суду, але не рідше 2 разів на рік. Про день і час повідомляється не пізніше як за 10.
293 поправка голосується. [[19:01:35]] За-14 294-а. Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Поправка 294 стосується такої посадової особи як секретар пленуму вищого спеціалізованого суду. Посадової особи, не просто секретарки, яка веде щось, якісь записи. Секретар пленуму вищого спеціалізованого суду поряд із здійсненням повноважень судді вищого спеціалізованого суду виконує організаційну роботу з підготовки і проведення засідань пленуму. Секретар пленуму вищого суду обирається на посаду з числа суддів цього суду строком на 5 років і звільняється з посади пленумом вищого спеціалізованого суду. Порядок обрання секретаря пленуму та звільнення його з посади встановлюється регламентом пленуму вищого спеціалізованого суду”. Прошу підтримати цю пропозицію. Дякую.
Ставиться 294 поправка на голосування. [[19:02:40]] За-13 Не підтримано. 295-та, Кармазін. Мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я пропоную назву статті 37 викласти в такій редакції: „Науково-консультативна рада та офіційний веб-сайт вищого спеціалізованого суду”. Ви розумієте, що зараз ХХІ сторіччя, і мають бути законом передбачені вимоги до офіційного веб-сайту. Це сьогодні людина має, нікуди не виходячи з дому, все абсолютно знати. Тому я наполягаю на голосуванні за цю поправку. Дякую.
Голосуємо 295-ту. [[19:03:34]] За-15 Не підтримано. 296-та, Кармазін.
Поправка 296-та – це Бабуріна, вибачте.
А, вибачте, 297-ма.
А Бабурін не наполягає?
Не наполягає. Я розумію, що ви втомилися, але працюйте.
Да, поправка 297-ма. Юрій Кармазін. Вищий спеціалізований суд має офіційний веб-сайт, на якому оприлюднюються матеріали судової практики вищого спеціалізованого суду та інших судів відповідної судової юрисдикції. Матеріали з питань організації діяльності суддів відповідної судової юрисдикції та інші матеріали - забезпечується безоплатний доступ до них всіх бажаючих. Важливо економити бюджетні кошти, шановні народні депутати, і давати можливість безоплатно отримувати доступ до таких матеріалів суду. Дякую.
297-ма ставиться на голосування. [[19:04:43]] За-13 298-ма, Кармазін.
Юрій Кармазін. Поправка 298-ма. Вона стосується апарату Вищого спеціалізованого суду. „Організаційне, інформаційно-довідкове, науково-експертне забезпечення діяльності Вищого спеціалізованого суду здійснює апарат Вищого спеціалізованого суду. Керівник апарату суду має організовувати роботу апарату, ведення діловодства, архіву, організовувати роботу щодо підвищення кваліфікації працівників апарату суду. Керівник і працівники апарату є державними службовцями. За умовами оплати праці, матеріально-побутового, медичного, санаторно-курортного та транспортного забезпечення працівники апарату суду прирівнюються до відповідних категорій службовців апарату центрального органу виконавчої влади”. Прошу підтримати цю пропозицію. Дякую.
298 поправка, голосуємо. [[19:05:46]] За-15 305-та, Соболєв. Шустік, мікрофон.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Пропонується цією поправкою статтю 38-му цього законопроекту привести у відповідність до 125 статті Конституції, яка визначає Верховний Суд України найвищою судовою інстанцією в системі судів України. А саме: поправка пропонує надати такі повноваження Верховному Суду: переглядати судові рішення судів загальної юрисдикції за винятковими обставинами у порядку, встановленому процесуальним законом, переглядати судові рішення судів загальної юрисдикції у касаційному порядку у випадках, встановлених законом, розглядати інші справи, пов’язані з виключними обставинами у випадках, передбачених цим законом. Так само ця поправка приводить у відповідність 38 статтю із 17 статтею цього закону. Дякую за увагу.
305-та ставиться на голосування. [[19:06:57]] За-14 Не підтримана. 311 поправка, Соболєв. Будь ласка, 311, Соболєв.
Шановні колеги! Це дуже суттєва поправка, оскільки Верховному Суду прямо визначено повноваження щодо забезпечення однакового застосування судами законодавства, то відповідно у них повинні бути і повноваження, як це зробити. Саме тому моя поправка безпосередньо стосується того, що Верховний Суд повинен давати обов’язкові роз’яснення судам загальної юрисдикції з питань застосування законодавства на основі узагальнення судової практики і далі по тексту. Це дає підстави тоді і вимагати від Верховного Суду, щоб дійсно було однакове застосування законів, а так ми зараз створюємо ще один вищий суд. Далі ми отримаємо ситуацію, коли прямо протилежні рішення, їх виправить Верховний Суд, але що це буде означати? Ніякої відповідальності суддів за такі рішення, саме тому, якщо є роз’яснення Верховного Суду, це дає підстави йому далі контролювати, яким чином це визначається.
311-та голосується. [[19:08:26]] За-11 Не підтримана. 315-та, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Шановні наші виборці у кого є терпіння! Ключова стаття, вона стосується повноважень Верховного Суду України. Я пропоную не відходити від Конституції ні на йоту і дотримуватись її, ми берегли скільки могли Конституцію. Тут записано: „Верховний Суд є найвищим судовим органом в системі судів загальної юрисдикції, забезпечує дію верховенства права і законності, а також однакове застосування законодавства при здійсненні правосуддя усіма судами загальної юрисдикції. Верховний Суд України розглядає в касаційному порядку судові справи після їх розгляду апеляційними судами та вищими спеціалізованими судами, переглядає за винятковими обставинами судове рішення у випадках і порядку передбачених процесуальним законом. Розглядає справи, як суд першої інстанції у випадках, передбачених процесуальним законом. Звертається до Конституційного Суду щодо офіційного тлумачення, готує і вносить до Верховної Ради подання, де є висновок у випадках передбачених статтями 110 і 111 Конституції України. Прошу підтримати. Дякую.
315-та голосується. [[19:09:53]] За-12 Не підтримана. 316-та. Соболєв.
Шановні колеги, це стосується 39 статті „Склад Верховного Суду України”. Якщо в попередніх статтях не визначається загальний склад судів, апеляційної, касаційної інстанції, то тут чомусь законодавець вирішив визначити чіткий склад Верховного Суду України. Логіки ніякої немає, бо виходить, що відповідні справи відповідної кваліфікації, які стосуються того чи іншого судочинства, будуть визначати 15 суддів, які безпосередньо не пов’язані з такими справами із 20. Саме тому пропозиція моя і моїх колег полягає в тому, щоб цю статтю взагалі виключити. Оскільки є попередня стаття, яка чітко встановлює, який орган уповноважений визначати чисельність Верховного Суду, відповідно від кількості справ і буде далі встановлюватися чисельність Верховного Суду. Можливо це буде 20, 30, а може 15 осіб, саме тому на наш погляд це фактично не дає можливість справляти судочинство належним чином. Дякую.
316-та ставиться на голосування. [[19:11:21]] За-13 Не підтримана. 322-га. Кармазін.
Юрій Кармазін. Моя поправка у відповідності до Конституції говорить про склад Верховного Суду України. До складу Верховного Суду України входять голова Верховного Суду, перший заступник, заступники, голови судових палат Верховного Суду, заступники голів судових палат, голова військової судової колегії Верховного Суду, секретар Пленуму Верховного Суду і судді Верховного Суду. У Верховному Суді України діють судові палати у цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справах, а також Військова судова колегія. У судових палатах утворюється колегія у складі не менше 5 суддів, сьогодні, нагадаю, виключення тільки військова колегія, там три судді у Верховному Суді України діє пленум Верховного Суду України. Прошу проголосувати за конституційний підхід до розгляду цього закону. Дякую.
322 голосується Кармазіна поправка. [[19:12:28]] За-12 Не підтримано.
Поправка 326, мікрофон Юрія Кармазіна.
Поправка 326. Юрій Кармазін. Тут я даю визначення судді Верховного Суду України і його повноваженням, він здійснює правосуддя у порядку, встановлено процесуальним законом, необхідні процесуальні організаційні заходи з метою забезпечення своєчасного і якісного розгляду справ, бере участь в розгляді питань, що вносяться на засідання відповідної судової палати і пленуми, вивчає в судах нижчого рівня стан організації здійснення судочинства і надає їм методичну допомогу, аналізує судову практику вносить пропозиції щодо її поліпшення і вдосконалення суддя Верховного Суду має двох помічників. Помічником судді може бути громадян України, який не має подвійного громадянства, має стаж не менше трьох років в галузі права після здобуття вищої юридичної освіти і володіє державною мовою, і мовою наголошую: однією з країн Європейського Союзу. Не може бути помічником судді особа, яка має судимість. Прошу підтримати. Дякую.
Ставлю на голосування 326 поправку. [[19:13:52]] За-11 Рішення не прийнято. Наступна 339 поправка Юрія Кармазіна. Вона врахована редакційно. Ви наполягаєте? Ні. Давайте тоді 342-гу.
Вона не врахована.
Ні вона редакційно.
Вона не врахована, Володимире Михайловичу, вона не врахована. Мова йде про статтю 41 – про повноваження голови Верховного Суду. Мова йде про те, що шановні ви зараз не підтримали поправку яку ваш Президент говорив: „що кожний державний службовець – має знати іноземну мову”, а ви відмовляєте. Ті справи, які йдуть в Європейський Суд, щоб людина хоч знала, навіть, помічник якусь європейську мову. Що ж ми робимо з вами? Добре, голова Верховного Суду відповідно до цього організовує діяльність Верховного Суду: розподіляє обов’язки між заступниками, скликає пленум, може головувати в судових засіданнях колегії, вносити подання Президенту, щодо утворення і ліквідації судів загальної юрисдикції, визначення кількості, вносить подання і про обрання і також звільнення суддів відповідно до цього Закону. І голова Верховного Суду також вносить на розгляд пленуму відповідні питання і я прошу підтримати цю пропозицію в повному обсязі як вона записана в поправці.
Голосується 339 поправка. [[19:15:21]] За-13 Рішення не прийнято. 342 поправка.
Юрій Кармазін. Поправка 342 стосується 42 статті проекту. Мова йде про порядок обрання голови Верховного Суду. Голова Верховного Суду має обиратись на посаду і звільнятися пленумом Верховного Суду строком на 5 років таємним голосуванням шляхом подачі бюлетенів. Голова вважається обраним якщо за нього подано більшість голосів від загального складу пленуму. Пленум з питання обрання голови Верховного Суду скликається не пізніше 1 місяця з дня припинення повноважень попереднього голови. Процедура обрання голови Верховного Суду і звільнення його з посади встановлюється регламентом пленуму Верховного Суду України. Не допускається зміна регламентної процедури пізніше 6 місяців до закінчення строку повноважень голови Верховного Суду, він не може бути обраним на цю посаду більше ніжна два строки. Я наголошую, шановні народні депутати на тому, що „не міняти правила під час, так сказати, гри”. Тому і там 6-місячний термін. Прошу підтримати. Дякую.
Ставлю на голосування 342 поправку. [[19:16:41]] За-13 Рішення не прийнято. Олена Шустік, будь ласка, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Я хочу звернути вашу увагу на статтю 42-1, „Порядок дострокового звільнення з посади голови Верховного Суду України. Зазначена стаття не була предметом розгляду Верховної Ради у першому читанні, вона не голосувалася. Крім того, редакція, запропонована цією статтею суперечить 128 статті Конституції. І я пропоную вилучити із законопроекту на друге читання цю статтю в повному обсязі як таку, що суперечить 116 статті Регламенту. Відповідний лист було направлено на вашу ім’я сьогодні.
Я тоді поставлю на голосування про вилучення цієї статті, а ви, будь ласка, визначайте.
Почекайте. Та я ставлю про виключення цієї статті. Верховна Рада має проголосувати. Я ставлю на голосування про виключення статті 42-1, необхідність цього обґрунтувала Олена Шустік. Прошу визначатися. [[19:18:13]] За-14 Рішення не прийнято. Поправка 345. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Мені, очевидно, що цей закон приймається проти однієї людини, прізвище його Онопенко. Для чого ми це робимо, я не знаю. Краще б уже поміняти Голову і не ламати Верховний Суд тоді. Бо ввели спеціальну норму, за яку не голосували – порушення статті 116 Регламенту. Шановні народні депутати, поправка до статті 43, мова йде про повноваження заступників Голови Верховного Суду України. Перший заступник і заступники здійснюють керівництво структурних підрозділів, і виконують обов’язки, можуть головувати у судових колегіях судів Верховного Суду України, організовують роботу відповідних судових палат. Перший заступник і заступники з питань видають розпорядження, призначаються на посаду з числа суддів строком на 5 років і звільняються пленумом Верховного Суду за поданням Голови Верховного Суду України. Рішення пленуму приймається шляхом таємного голосування у строк не пізніше 3 місяців з дня утворення відповідної вакантної посади. Вони можуть і достроково звільнити також у встановленому Регламентом порядку.
Ставлю на голосування 345 поправку. [[19:19:48]] За-12 Рішення не прийнято. 353 поправка. Сергій Соболєв, мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, ця поправка визначає який порядок і які повноваження є на сьогоднішній день цим законом передбачаються для безпосередньо керівництво Верховного Суду України. Якщо ця поправка не буде прийнята, фактично вимагати від Верховного Суду України виконання законів є неможливим. Вона кореспондується з попередньою нашою поправкою, яка стосувалася загальних повноважень Верховного Суду України. Саме тому, принаймні, якщо там вже це не включили, то хоча б в цій статті необхідно це зафіксувати, оскільки тоді неможливо буде вимагати як від Верховного Суду так і від голови Верховного Суду тих повноважень, які ви записали в попередніх статтях і далі по тексту вони ідуть. Саме тому я попросив би, щоб наша поправка була підтримана і це дасть можливість тоді контролювати незаконні рішення, це дасть можливість безпосередньо впливати на ці рішення, давати статистику стосовно них. Я просив би, щоб вона була підтримана.
Ставиться на голосування 353 поправка. [[19:21:14]] За-13 Рішення не прийнято. 359 поправка. Вона врахована редакційно. Ви на ній наполягаєте, Юрій Анатолійович? Ні. 360 поправка ваша. Мікрофон, Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, абсолютно для всіх очевидно, навіть дитину тримаємо зараз Юлічку, в неї день народження сьогодні. Юлічка, я тебе вітаю, яка займалася цим законопроектом. Хоч би відпустили вже на день народження святкування. Стаття 44-прим. передбачає повноваження секретаря Пленуму Верховного Суду України. Секретар пленуму поряд із здійсненням повноважень судді здійснює організаційну роботу з підготовки проведення засідань пленуму, це посадова особа тобто, забезпечує ведення протоколу, контролює виконання постанов, прийнятих Пленумом Верховного Суду. Секретар пленуму обирається на посаду шляхом таємного голосування з числа суддів цього суду строком на 5 років і звільняється з посади пленумом за поданням Голови Верховного Суду. Порядок обрання і звільнення секретаря та звільнення його з посади встановлюється регламентом Пленуму Верховного Суду. Прошу підтримати. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 360. [[19:22:45]] За-13 Поправка не прийнята. 361 поправка. Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. „Судові палати Верховного Суду України” [[стаття 44.2]] має бути викладена у такій редакції. Здійснюють судочинство у справах, віднесених до їх компетенції в порядку, встановленому процесуальним законом, аналізують судову практику і вивчають судову практику, готують проекти постанов пленуму. Судові палати утворюються за рішенням Пленуму Верховного Суду за поданням Голови Верховного Суду. Судову палату очолює голова судової палати. Голова має організовувати роботу, утворювати колегію суддів для розгляду судових справ, головувати у судових засіданнях або призначати для цього суддів, організовувати ведення і аналіз судової статистики, інформувати Пленум Верховного Суду про діяльність Судової палати, вносить на розгляд Пленуму Верховного Суду проекти постанов пленуму щодо роз’яснення судам питань застосування законодавства у судовій практиці із юрисдикцією судової палати, пропозицій щодо визначення неурегульованих законом процедур розгляду судових справ, визнання не чинними рекомендаційних роз’яснень Пленуму Вищого спеціалізованого суду, звернення до суб’єкта права законодавчої ініціативи з пропозиціями щодо внесення змін до чинного законодавства. Прошу підтримати цю поправку. Вона направлена.
Поправка 361 ставиться на голосування. [[19:24:14]] За-13 Рішення не прийнято. Поправка 362. Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Я пропоную статтю щодо Апарату Верховного Суду України викласти у такій редакції, яка б забезпечила можливість функціонування вищого, Верховного суду України як вищого органу в системі загальної юрисдикції. Організаційно-правове, інформаційно-довідкове, науково-експертне, матеріально-технічне забезпечення має здійснювати апарат Верховного суду. Загальну чисельність, структуру, положення про апарат має затверджувати Голова Верховного суду за згодою пленуму Верховного суду. Забезпечення виконання Головою Верховного суду його повноважень здійснює служба Голови Верховного суду, яка є структурним підрозділом. Керівник апарату його організовує роботу апарату, вносить Голові Верховного суду подання про призначення на посади і звільнення працівників апарату Верховного суду, присвоєння їм в установленому законом порядку рангів державного службовця, застосуванян до них заохочень, накладення дисциплінарних стягнень. Вносить інші питання, які передбачені тут мною, в пропозиціях. Прошу підтримати поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 362 поправку. [[19:25:37]] За-14 Рішення не прийнято. Поправка 364. Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін, там ще була поправка 363 пана Бабуріна про виключення.
Пан Бабурін відмовляється від поправок своїх, да.
Відмовляється? Дякую. Дякую. Частину першу статті 45 пропоную викласти в такій редакції. „Науково-консультативна рада утворюється при Верховному суді з числа висококваліфікованих фахівців в галузі права для попереднього розгляду проектів постанов пленуму Верховного суду України щодо роз’яснення законодавства, надання висновків щодо проектів законодавчих актів та з інших питань діяльності Верховного суду, підготовка яких потребує наукового забезпечення. Прошу підтримати цю статтю. Дякую.
Ставлю на голосування 364 поправку. [[19:26:39]] За-13 Поправка не підтримана. Поправка 365. Юрій Прокопчук.
Юрій Прокопчук, партія "Батьківщина", "Блок Юлії Тимошенко". Ну, загалом навіть озвучить те, що викладено, причому, викладено абсолютно вірно на семи сторінках неможливо і жодного, як-то кажуть, пункту не враховано. Очевидно, це знову говорить про те, що зараз цим законопроектом повністю буде знищена наша судова система. І, крім того, Володимир Михайлович. Да, українська судова система, української держави і Верховний Суд України і взагалі судова гілка влади, як незалежна гілка влади одна із трьох. І, крім того, я хочу повернутися до статті Регламенту, тому що стаття 42 з приміткою 1 не була в цьому законопроекті, а це говорить про те. що цей законопроект напиханий фальсифікатом, який просто через коліно хочуть протягнуть Партія регіонів і ті, хто разом з ними. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 365. [[19:27:53]] За-14 Рішення не прийнято. 373 поправка, Кармазін. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Поправка стосується самостійності і незалежності суддів, народних засідателів і присяжних. Шановні народні депутати, я наполягаю на тому, що мова має йти і про також присяжних. Судді, народні засідателі і присяжні, здійснюючи правосуддя, є незалежними від будь-якого впливу і підкоряються лише Конституції та законам України. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється, тягне за собою відповідальність, встановлену законом. Гарантії незалежності суддів, народних засідателів, присяжних закріплюються Конституцією, цим законом та іншими законами України. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів, керуючись при цьому принципом верховенства права [[яке ми всюди повикидали з закону чомусь]], суддям, народним засідателям, присяжним гарантується свобода, неупереджене вирішення судових справ відповідно до закону, їхньої правосвідомості і внутрішнього переконання. Судді, присяжні не зобов’язані давати будь-які пояснення з приводу розглянутих ними справ, судові рішення по яких набрали законної сили та справ, що перебувають у їх провадженні, за винятком випадків, передбачених Конституцією та цим законом. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 373. [[19:29:23]] За-14 Рішення не прийнято. 374 поправка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Поправка дуже проста. Назву прошу викласти, яка сьогодні називається „Недоторканність суддів” на більш правильну назву „Недоторканність суддів, народних засідателів і присяжних”. Прошу підтримати цю поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 374 поправку. [[19:29:59]] За-14 Рішення не прийнято. 375 поправка, Іван Вернидубов. Наполягаєте на ній? Ні. Далі поправка 380, Юрій Кармазін. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Я звертався зараз до здорової частини зали, яка залишилась ще здоровою, і думаю, підтримають хоч назву, ні. Така, знаєте, безсовісна впертість викликає тільки одне. Я буду пояснювати вам яким має бути закону у відповідності до Конституції. І буду пояснювати, поки ви не будете проситися отак як ви проситесь, поки ви будете приймати нормальні норми. Частину чотири і шість статті 47 викласти пропоную в такій редакції: „Відсторонення судді від посади у зв’язку з притягненням до кримінальної відповідальності здійснюється кваліфікаційною комісією суддів України на підставі вмотивованої постанови Генерального прокурора України. Проникнення в житла або інші володіння судді чи його службового приміщення, особистий чи службовий транспорт, проведення там огляду, обшуку чи виїмки, прослуховування його телефонних розмов, особистий обшук можуть проводитись лише за вмотивованим рішенням суду апеляційного. Підсудність справи щодо його обвинувачення визначається Головою Верховної.
Ставлю на голосування 380 поправку. [[19:31:38]] За-15 Поправка не підтримується. 388 поправка, Юрій Кармазін.
А що, Володимир Михайлович, всі інші відхилені поправки знімають люди свої чи що?
Не наполягають.
Не наполягають. Ясно. Юрій Кармазін. Я пропоную доповнити статтю 47 частиною 8 такого змісту: „на народних засідателів присяжних на час виконання ними у суді обов’язків, пов’язаних із здійсненням правосуддя поширюються передбачені законом гарантії незалежності і недоторканості суддів”. Я надіюсь, що тут нічого нема поганого, що завадить коаліції проголосувати? Дякую.
Ставлю на голосування 388 поправку. [[19:32:35]] За-14 Не встиг. За – 14, рішення не прийнято. 389 поправка. Юрій Кармазін, мікрофон.
398 поправка. Спасибі, Володимире Михайловичу, що ви хоч з запізненням голосуєте за мої поправки. Частина перша, друга статті 49 пропоную викласти в такій редакції: „Судді, голови суддів та їх заступники, судді у відставці, народні засідателі а також присяжні мають посвідчення, зразки яких затверджуються головою Верховного Суду України за згодою Ради суддів України. Суддям, призначеним на посаду вперше, службове посвідчення підписує Президент України, а суддям, обраним безстроково, Голова Верховної Ради України. Голова і заступникам голів судів службові посвідчення підписує голова Ради суддів України”. Таким чином, Володимире Михайловичу, ви назавжди, бо безстроково, суддям підписуєте постанову. Прошу підтримати цю поправку. Дякую.
Шановні колеги, ставлю на голосування 389 поправку. Прошу голосувати. От забирають право підписувати суддям посвідчення. Хіба це правильно? [[19:33:54]] За-15 Рішення. поправка не підтримана. Юрій Прокопчук, 390 поправка.
Юрій Прокопчук, партія „Батьківщина”, „Блок Юлії Тимошенко”. ця поправка якраз стосується саме підписання. Там, де вказано, що посвідчення судді, голови суду, заступника голови суду і інших – там по тексту. Власне, я пропоную „заступників”. Це стилістично. Абсолютно правильніше, ніж одного заступника. Тому така поправка, яка взагалі, ну, очевидна. Декому потрібно вивчити українську мову, очевидно. Тому тут немає ніякої політики.
Ставлю на голосування 390 поправку. [[19:34:51]] За-14 Рішення не прийнято. Поправки 391, 392, 393 – Юрія Кармазіна. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, я дуже радий, що ви добре рахуєте, але на кожну поправку я маю своє регламентне право. Тому поправка 391-шановний. „Правовий статус судді визначається Конституцією України, цим законом та іншими законами України”. Прошу проголосувати. Дякую.
Ставлю на голосування 391 поправку. [[19:35:40]] За-13 Поправка не підтримана. 392 поправка.
Юрій Кармазін. Поправка 392-га стосується змін до частини першої статті 50-ї, яка, пункт другий, має бути викладений так: „Суддею є громадянин України, який відповідно до Конституції України і цього закону призначений чи обраний суддею, займає штатну суддівську посаду в одному з судів України, наділений повноваженнями судової влади здійснювати правосуддя в судах і виконує свої обов’язки на професійній основі”. У зв’язку з цим частину другу прошу вважати частиною третьою. Прошу підтримати. Дякую.
Ставлю на голосування 392 поправку. [[19:36:34]] За-14 Поправка не підтримана. 393-тя поправка. Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, мова йде про те, що ми гарантуємо судді, який обіймає посаду безстроково, перебування на посаді до досягнення ним 65 років за винятком випадків звільнення судді із посади або відставки судді відповідно до цього закону. Суддя має звільнятися з посади лише за підстав, передбачених Конституцією, цим законом. У разі реорганізації або ліквідації суду судді за їхньою згодою переводяться до інших судів того ж рівня. Суддю не може бути переведено до іншого суду без його згоди. Звертаю вашу увагу, що у випадку прийняття цього закону приблизно біля 10 тисяч справ, які йдуть до Верховного Суду чи знаходяться там, мають зависнути, це 10 тисяч долей людей. Це волокита ще на роки і роки, яка, я не говорю вже про те, що справедливості вони не побачать, тому що не скасують рішення вищих спеціалізованих. Дякую. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування поправку 393-тю Юрія Кармазіна. [[19:37:57]] За-17 Поправка не підтримана. 400 поправка, ювілейна, шановні колеги, це п’ята частина. Одну хвилинку, Юрію Анатолійовичу. Власенко, мікрофон, будь ласка.
Сергій Власенко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Є пропозиція відповідно до вимог Регламенту проголосувати 395 поправку, але проголосувати цю статтю в редакції першого читання, незважаючи на те, що комітет її підтримав і врахував. Оскільки норма сформована таким чином, що судді в той час, коли вони повинні виконувати обов’язки судді, то вони ще мають можливість викладати, займатися творчою діяльністю, ще чимось. У них у судах справи не розглянуті з 2007 року, а вони в цей час займаються творчою діяльністю, тобто співають, малюють картини тощо. Тому я прошу підтвердити голосування статті в редакції першого читання.
Шановні колеги, ми не можемо зараз ставити на голосування про підтвердження редакції у першому читанні, а це поправка народного депутат Мойсика. Тому я можу поставити на голосування про підтвердження поправки, вибачте, про підтвердження поправки Володимира Стретовича, правильно? Я ставлю на голосування пропозицію про підтвердження поправки 395. [[19:39:51]] За-234 Поправка підтверджена. Тепер поправка 400, Юрія Кармазіна. Шановні колеги! Ми розглянули четверту частину, прошу мати це на увазі. Юрій Кармазін, мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Я пропоную викласти частину третю, четверту статті 52 в такій редакції: ”Суддя не може бути членом політичних партій, профспілок, благодійних фондів, брати у політичних акціях, мітингах, страйках. Суддю за його заявою може бути відряджено для роботи у Вищій раді юстиції, кваліфікаційній комісії суддів комісії України, дисциплінарній палаті суддів України, Національній школи суддів України зі збереженням заробітків за основним місцем роботи. Голова відповідного суду у разі відрядження судді видає наказ про відрядження суді, в межах строків відрядження суддя не має брати участь у здійсненні правосуддя”. Мова йде про те, щоб ми суддів залучили зараз до роботи і Вищу кваліфікаційну комісію, Вищу раду юстиції і дисциплінарної палати. Мова йде про те, щоб вони мали статус нікого не боялись і ніхто на них не впливав. Дякую. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування поправку 400, Юрія Кармазіна. Юрій Анатолійович, зверніть увагу. [[19:41:20]] За-17 Поправка не підтримана. 401 поправка, Дмитро Микитович, наполягаєте на ній? Ні. Євген Кирильчук, ні. Сергій Власенко, 403 поправка, наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Сергій Власенко, "Блок Юлії Тимошенко". Про що йдеться в цій поправці, до речі, це єдина поправка із 1.600, яка була спочатку підтримана комітетом, а потім через дві години відхилена комітетом в тому ж самому складі. Тобто це єдина поправка, яка пройшла таку процедуру, вона стосується наступного. Стаття 53 законопроекту ніби-то запроваджує декларування доходів і витрат суддями. Тобто це те, що декларується як величезна перемога цього закону. Але аналіз цієї норми говорить про те, що нічого не буде відбуватися, суддя буде заповнювати формально декларацію так само як і зараз, і знову ми будемо дивуватися, що суддя отримуючи зарплату в 2 тисячі гривень живе в невеличкій хатинці в Конча-Заспі там в чотири поверхи, їздить на „Ламборджині” чи там на чомусь ще. Тому я запропонував, по-перше, встановити перелік родичів, доходи яких також необхідно декларувати в незалежності від того чи проживають вони з суддею чи не проживають. А також перелік того, що охоплюється поняттям фінансові зобов’язання, щоб у нас потім суддя не розказував, що він орендує цю хатинку невеличку за дві.
Шановні колеги. Будь ласка, завершіть свою поправку. Мікрофон, будь ласка.
Тобто не запроваджуючи такий реальний механізм декларування фінансових зобов’язань судді, ми нічого не отримаємо і це буде лише пуста декларація, яка знову через якийсь час примусить нас повернутися до цієї норми так чи інакше. Тому я прошу її підтримати, я ще раз підкреслюю, це.
Дякую. Ставлю на голосування 403 поправку. Прошу голосувати. [[19:43:30]] За-16 Рішення не прийнято. Толстенко, наполягаєте на своїй поправці? Ні. Так Даниленко, наполягаєте? Ні. Логвиненко ні, Бондик ні, Швець ні. Бабурін ні. Я йду до вашої поправки. 426-ша. Кармазіна поправка. Відмініть, будь ласка.
Юрій Кармазін.
Давайте, Юрій Анатолійович, давайте. Юрій Кармазін, будь ласка, потім ми повернемося.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Пропонується щодо тексту присяги дати зміни, тому що звільняємо людей за порушення присяги, воно має бути конкретизованим і конкретним те, зараз таке амьобне* визначення присяги, дає можливість підвішувати і звільняти будь-якого з добросовісних і порядних суддів, який просто не вгодив комусь із влади. Тому я конкретизую, що може бути. Я такий-то вступаючи на посаду судді урочисто присягаю, об’єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно та справедливо здійснювати правосуддя, підкоряючись лише закону, і керуючись принципами верховенства права, чесно і сумлінно виконувати обов’язки судді, забезпечити законність рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечити доведеність віни, змагальність сторін і свободи в наданні ними суду своїх доказів у доведенні перед судом їх переконливості, забезпечити обвинувачену право на захист гласність судового процесу і його повне фіксування технічними засобами. При прийнятті рішення врахо.
Юрій Анатолійович, далі депутати дочитають самі в них текст є. Я ставлю на голосування 426 поправку. [[19:45:51]] За-15 Поправка не прийнята. Шановні колеги! 409 поправка вона врахована частково Сергія Власенка, але він наполягає на цій поправці, будь ласка, мікрофон.
Сергій Власенко "Блок Юлії Тимошенко". Дійсно, дякую, Володимире Михайловичу. Ця поправка теж стосується все те ж славнозвісної статті 53 – стосується декларування доходів і витрат суддів. Я ще раз звертаюсь до вас шановні колеги, що якщо ми залишимо статтю в такій редакції, навіть з частковим врахуванням моєї поправки, то це буде означати, лише декларацію – декларацію боротьби з корупцією в судовій системі. І у нас буде продовжуватися ситуація, коли судді, я ще раз підкреслюю, будуть приїжджати в суди на дорогих автомобілях, які вони ніби-то орендують у своїх родичів за невеличкі кошти, вони будуть жити в великих особняках, ми за це будемо робити спробу притягнути їх до відповідальності за порушення присяги. Однак вони не дадуть всі ніби-то в лапках „легальні документи про те, що за 2 копійки вони це орендують у своїх родичів, друзів і так далі. Тому я ще раз закликаю всіх цю поправку проголосувати в цілому, а не частково, задля того, щоб реально боротись з корупцією, а не декларувати це. Дякую.
Шановні колеги, ставлю на голосування поправку 409 для підтримки її в повному обсязі. [[19:47:22]] За-14 Рішення не прийнято. 431 поправка. Юрія Кармазіна мікрофон.
431 поправка стосується статусу народних засідателів і присяжних. І, шановний Володимире Михайловичу, допоможіть якось технічними засобами нашим народним депутатам, вони там намагаються малювати прапор Іспанії. Але набагато простіше зробити там прапор України, нехай викладуть його і все буде зрозуміло, що вони хочуть. Статус народних засідателів і присяжних визначає, що вони мають бути громадянами України, які забезпечують згідно з Конституцією України безпосередню участь народу у здійсненні правосуддя у випадках і порядку, передбачених процесуальним законом. Присяжними можуть бути громадяни України, які у випадках і в порядку, передбаченому цим законом, залучаються до здійснення правосуддя в апеляційних судах по конкретній кримінальній справі. Права і обов’язки його виписуємо процесуальним законом. Дякую. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 431 поправку. [[19:48:43]] За-15 Поправка не підтримана. 432 поправка. Мікрофон Кармазіна.
432 поправка. Юрій Кармазін. Стосується списку народних засідателів і присяжних. Списки засідателів місцевих і загальних судів, і присяжних апеляційних судів складається і затверджується за поданням голів відповідних судів органами місцевого самоврядування, Верховною Радою Автономної Республіки Крим на основі списків виборців на 4 роки і переглядається в разі необхідності, але не раніше, ніж раз на 2 роки. До списку входять засідателі місцевих загальних судів і присяжних апеляційних судів, в кількості зазначені у поданні голови суду громадян, які постійно проживають на цій території, на яку поширюється юрисдикція відповідного суду, і дали згоду бути народними засідателями. Список засідателів військового судового гарнізону за поданням голови цього суду затверджується начальником відповідного гарнізону. До списку включає цю кількість зазначені у поданні голови суду військовослужбовців гарнізону, які відповідають вимогам, зазначені в статті 58 цього закону, і дали згоду бути народними засідателями. Прошу підтримати.
Ставиться на голосування поправка 432 Юрія Кармазіна. [[19:50:10]] За-13 Рішення не прийнято. 434 поправка, 435-та, 436-та – це поправки Юрія Анатолійовича Кармазіна. Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Спасибі. Володимир Михайлович, я бачу свої поправки. 434 поправка говорить про те, що я прошу змінити назву статті і записати: „вимоги до народного засідателя і присяжного”. Присяжний у нас чомусь вилучився звідси, з назви. Тому прошу, підтримати мою поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 434 поправку. [[19:51:01]] За-12 Рішення не прийнято. 435 поправка.
435 поправка передбачає: що, Юрій Кармазін, що присяжним може бути громадянин України, який досяг 30-річного віку і проживає на території відповідного апеляційного суду. Як ви бачите, я пропоную 30-річний вік, тому що обрання суддів з 25-річного віку показало, що ще це дуже-дуже рано. Тому і присяжні мають бути трішечки мудріші. Прошу підтримати. Що стосується 436 поправки, Володимир Михайлович, то я на ній не буду наполягати, частина з неї є дійсно врахована Юлією Володимирівною. Дякую. Прошу.
От порядна людина.
Ставлю на голосування поправку 435. [[19:51:55]] За-13 Поправка не підтримана. Поправка 437, Юрій Кармазін.
Поправка 437 передбачає, Володимире Михайловичу, підстави порядок увільнення від виконання обов’язків народного засідателя чи присяжного, бо зрозуміло, що раз є призначення, то має бути увільнення. Особа яка відповідно до цього не може бути включена до списку, але включена до будь-якого з них звільняється від виконання обов’язків головою відповідного суду. Від виконання обов’язків увільняються – жінки старше 55 років і чоловіки старше 60 років. Жінки, які перебувають у відпустці в зв’язку з вагітністю та пологами, особи, які перебувають у відпустці по догляду за дитиною, а також ті, що мають дітей віком до 14 років чи утримують дітей інвалідів, або здійснюють догляд за тяжко хворими чи іншими членами сім’ї, які потребують стороннього догляду. Керівники і заступники, і керівники органів місцевого самоврядування, особи, які через свої релігійні переконання вважають для себе неможливу участь у здійсненні правосуддя. Інші особи, якщо голова суду визнає поважними причини на які вони посилаються. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 437 поправку. [[19:53:19]] За-14 Поправка не підтримана. Поправка 439, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, 439 поправка. Пропонується змінити статтю 60, доповнити її частиною п’ять, сім такого змісту. Порядок добору народних засідателів присяжних для розгляду конкретної справи в суді і порядок перенесення ними присяги визначається процесуальним законом. Народні засідателі присяжні складають у суді присягу такого змісту. „Урочисто присягаюсь народу України виконувати обов’язки народного засідателя або присяжного сумнівно, неупереджено та справедливо, дотримуючись Конституції і законів України”. Народні засідателі присяжні підписують текст присяги, який зберігається в суді, оскільки ми їм даємо при голосуванні такі ж самі повноваження і такий саме голос, як і у судді. Дякую.
Ставлю на голосування 439 поправку. [[19:54:26]] За-14 Поправка не підтримана. Поправка 440. Мікрофон Юрія Кармазіна. 441-ин можна зразу.
Ні, Володимир Михайлович, вони великі. 440 поправка вимагає внесення змін до статті 60 „Залучення народних засідателей, присяжних до виконання обов’язків у суді”. Суд залучає народних засідателем, присяжних до здійснення правосуддя у порядку черговості, на строк не більше одного місяця, на рік, крім випадків, коли продовження цього терміну зумовлене необхідністю закінчення розгляд справи, розпочатої за їхньої участі. Письмове запрошення надсилається судом. Роботодавець, це його обов’язки тут врегульовуються, зобов’язаний звільнити народного засідателя або присяжного від роботи на час виконання ним обов’язків із здійсненням правосуддя. Відмова у звільнені від роботи вважається неповагою до суду і тягне за собою таку саму відповідальність винних посадових осіб. Народний засідатель або присяжний зобов’язаний вчасно з’явитися на запрошення суду для участі в судовому засіданні. Шановні народні депутати, я пропоную вас європейські цивілізовані норми, від яких ви сьогодні дуже-дуже далекі і не хочете наближатися. Будь ласка.
Шановні колеги, ставлю на голосування 440 поправку. Прошу зважити на аргументи Юрія Кармазіна. [[19:56:03]] За-14 Поправку не підтримано. 441 поправка. Кармазін мікрофон.
441-ша врахована частково. І, Володимире Михайловичу, я з огляду на футбол не наполягаю на ній.
Спасибі. 443 поправка, Юрій Кармазін. І 444 поправка, Юрій Кармазін.
Володимире Михайловичу, я прошу, вам мені не допомагати, я ж вам не допомагаю. 443 поправка, вона говорить про присяжних. Присяжними мають бути громадяни України, які мають пасивне виборче право і відповідно до закону залучені до здійснення правосуддя судом присяжних, забезпечує, згідно з Конституцією, безпосередню участь народу у здійсненні судової влади. Це, Володимир Михайлович, цікавить сьогодні багатьох людей. Це має бути. Формування колегії присяжних здійснюється автоматизованою системою документообігу за принципом вірогідності, на підставі даних, отриманих з Державного реєстру виборців з числа виборців, які постійно проживають на території, на яку поширюється юрисдикція цього округу. Не можуть бути залучені до здійснення правосуддя в якості народні депутати, члени уряду, прокурори, працівники органів внутрішніх справ, інших правоохоронних органів, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови, військовослужбовці, працівники судових установ, адвокати, нотаріуси. Тобто ті люди, на яких можна давити. І тушки, звісно, також не можуть бути. Дякую.
Ставлю на голосування 443 поправку. [[19:57:49]] За-13 Поправка не підтримується. 444 поправка.
444 поправка, одна з ключових, шановні народні депутати! Шановні наші українські громадяни! Вона говорить про суд присяжних. Вона за 14 років, який ми не ввели ще поки що, суд присяжних має складатись з колегії присяжних у складі 8 заседателів і професійного судді. Суд присяжних утворюється для розгляду першою інстанцією судових справ, передбачених статтями 115, 119 – вбивство, статтею 146 – незаконне позбавлення волі або викрадення людини, статтею 151 – незаконне поміщення в психіатричний заклад, частинами 3 і 4 157-мої – перешкоджання здійсненню виборчого права, частиною 12 статті 158 – фальсифікація виборчих документів, статтею 160 – порушення законодавства про референдум, 162-ю – порушення недоторканості житла, 170-ю – перешкоджання законній діяльності, 172-ю, 182-ю, 340-ю, 359-ю, 364-ю. І далі йде перелік статей, по яким має застосовуватись суд присяжних. Прошу підтримати. Дякую.
Ставиться на голосування 444 поправка. [[19:59:19]] За-14 Поправки не приймаються. 445-та, 446-та, Дмитро Микитович Притика. Наполягаєте на ній? Ні. Юрій Кармазін, 449 поправка.
Юрій Кармазін. Поправка 449 говорить про те, що частину першу статті 63 пропоную викласти у такій редакції. Мова стосується, хто може бути рекомендований на посаду судді. Це може бути громадянин України не молодший 25 років, який має вищу юридичну освіту і стаж роботи в галузі права не менш, як 3 роки; проживає в України як громадянин України не менше, як 10 років, та володіє державною мовою. Прошу підтримати такі вимоги до судді. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 449. [[20:00:18]] За-13 Рішення не прийнято. 453 поправка, Юрій Прокопчук.
Юрій Прокопчук, партія „Батьківщина” „Блоку Юлії Тимошенко”. Моя пропозиція щодо кандидатів на посадах судді у судах вищого рівня полагає в тому, що частину третю статті 63 викласти у такій редакції: „До окремих категорій суддів встановлюються такі додаткові вимоги. Перше. Суддею апеляційного суду та вищих спеціалізованих судів може бути громадянин України, який досяг на день обрання 30 років, має вищу юридичну освіту, стаж роботи у галузі права не менше, як 5 років у тому числі не менше, як 3 роки на посаді судді. Друге. Суддею Верховного Суду України може бути громадянин України, який досяг на день обрання 35 років, має вищу юридичну освіту, стаж роботи в галузі права не менше, як 10 років, у тому числі не менше, як 5 років на посаді судді апеляційного суду чи вищого спеціалізованого суду. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 453 поправку. [[20:01:40]] За-13 Поправку не підтримано. 454 поправка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Надзвичайно важлива поправка, вона стосується додаткових вимог до кандидатів на посаду судді у судах вищого рівня. Це значить, що судді спеціалізованих судів повинні мати додаткову фахову підготовку з питань юрисдикції цих судів, судей апеляційного суду і вищих спеціалізованих може бути громадянин, який досяг на час обрання 30 років, має вищу юридичну освіту, стаж роботи у галузі права не менше як 5 років, в тому числі не менше як 3 роки на посаді судді. Суддею Верховного Суду України може бути громадянин України, який досяг на день обрання 35 років, має вищу юридичну освіту, стаж роботи у галузі права не менше як 10 років, в тому числі не менше як 5 роки на посаді судді апеляційного суду чи Вищого спеціалізованого суду. Прошу підтримати. Дякую.
Ставлю на голосування 454 поправку. [[20:02:46]] За-12 Поправку не підтримано. 455 поправка, Юрій Прокопчук.
В ній пропонується частину четверту статті 63 виключити. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування цю поправку, тобто 455-ту. [[20:03:16]] За-9 Поправка не підтримана. Так, Юрій Прокопчук, 458 поправка.
Частину першу статті 64 після слів „за результатами проходження спеціальної підготовки” пропозиція тут в цій доповнити словами „у Національній школі суддів України”. Тобто формалізується там, де має бути.
Ставлю на голосування поправку 458. [[20:03:59]] За-12 Поправка не підтримана. Повертаємося до поправки 456. Мікрофон, Олександр Лавринович, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати України! Я прошу поправку номер 456 не підтримувати з огляду на те, що вона змінює концепцію, запропоновану Президентом України щодо підготовки кандидатів на посади судді, яка має складатися з двох складових: теоретичної підготовки і практичної. І надалі вища школа суддів України має виконувати функцію закладу спеціального, який не є учбовим для підвищення кваліфікації суддів. Тому запропонована редакція суттєво корегує те, що було запропоновано главою держави. Прошу цю поправку не підтримувати.
Шановні колеги, я ставлю на голосування про підтримку поправки номер 456. Ну тепер вона ж врахована. [[20:05:09]] За-9 Шановні колеги, поправка не підтримується. Сергій Васильович, шановні колеги, справа в тім, що якщо комітет врахував поправку і є наполягання поставити її на голосування для підтвердження, то ми повинні. [[Шум у залі]] Так вона врахована! А коли є наполягання з боку Міністерства юстиції, я її ставлю на підтримку, вона не була підтримана, проголосувало тільки 9 людей. Отже. вона тоді. Поправка 456 знімається. Так, шановні колеги, тепер ідемо далі. 459 поправка, Юрій Кармазін.
Дякую. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Вона йде у цій поправці про добір кандидатів на посаду судді здійснюється на конкурсних засадах з числа осіб, які відповідають вимогам, установленим Конституцією України та статтею 63 цього закону за результатами проходження спеціальної підготовки та складання кваліфікаційного іспиту відповідно до вимог цього закону. Кандидат, який набрав найбільшу кількість балів , має право обирати суд, до якої буде призначено суддею. Мова йде про те, що сьогодні ці призначення є абсолютно непрозорими. Так звані резерви вони наповнені корупційною складовою, тому давайте визначимося, нормально запишемо. Прошу підтримати поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 459 поправку. [[20:06:48]] За-11 Поправка не підтримана. Поправка 462, Пилипенко, Олійник. Наполягаєте на ній? Ні. Кармазін, 464 поправка.
Юрій Кармазін, поправка 464-та.
І 465-та.
Ні, Володимир Михайлович, я вас прошу, я скажу сам. Добре? 464 поправка стосується прав, однакових прав громадян України на доступ до суддівської посади. Тому я пропоную записати: „Кожен, хто відповідає встановленим вимогам до кандидата в судді, має право звернутися до кваліфікаційної комісії суддів України із заявою про участь у доборі кандидатів на посаду судді”. Це тоді викликає всякі корупційні складові. Прошу підтримати цю поправку в цій редакції. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 464. [[20:07:57]] За-11 Поправка не підтримується. 465 поправка.
465 поправка, Юрій Кармазін. Ця поправка стосується призначення на посаду судді, конкретизація того, реалізації права Президента, передбаченого статтею 106 Конституції. Призначає Президент України на посаду професійного судді. Особу, яка раніше не обіймала посаду судді, строком на 5 років. Особу, яка раніше вже обіймала посаду, менше 5 років. В межах цього 5-річного терміну призначення на посаду здійснюється Президентом на підставі рекомендацій кваліфікаційної комісії за поданням Вищої ради юстиції. У разі відхилення подання Вищої ради юстиції Президент видає відповідне розпорядження, яке повинно бути вмотивованим. Для чого вмотивованим? Для того, щоб людина мала право його оскаржити. Де оскаржити? У Вищому адміністративному суді. Інше питання: як розглянуть її у Вищому адміністративному суді. Тому що наш з вами закон сьогодні обмежує права громадян: він не дає право на апеляційне і касаційне оскарження цих рішень Вищого адміністративного суду, а це є порушенням Конституції, причому брутальним. Ну вже мною підготовлено подання до Конституційного Суду з цього приводу.
Шановні колеги, ставиться на голосування 469 поправка. 465-та, перепрошую. [[20:09:32]] За-12 Поправка не підтримана. Тепер, шановні колеги, нам треба внести ясність. Оскільки ми не проголосували 458 поправку. Так, якщо я не помиляюся. Верховна Рада не підтримала, так тепер фактично втрачає своє значення 469 поправка. Олександре Володимировичу, так же? Мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, 469 поправка вона продовжила реалізовувати ту концепцію, яка була запропонована у 456-й. Окрім того, вона ставила у залежність від факультетів, інститутів рішення конституційного органу вищої кваліфкомісії. Очевидно, що це є неможливим. Тому я прошу цю поправку також не підтримувати.
Тобто ми її повинні голосувати. Шановні колеги, я ставлю на голосування про підтвердження поправки 469. [[20:10:44]] За-1 Поправка не підтримана. Ідемо далі. 479-та, Юрій Прокопчук. Так вона врахована у вас.
Врахована частково. Врахована частково.
475 поправка.
Власне, йдеться знову про навчальний заклад, точніше, про той заклад, який має готовити саме всіх суддів на професійній основі. І тому хоч вона частково врахована, але я вважаю, що потрібно все-таки врахувати її цілком. Тому що там немає того, що суперечило б нашому чинному законодавству чи знову ж основному закону Конституції.
Але тут у нас виникає колізія.
А у нас.
Що у зв’язку ми з тим, що не підтримали дві попередніх поправки, то і ця поправка повинна бути приведена у відповідність, так же виходить? То нам треба взагалі ставити її на голосування про підтримку її в повному змісті, чи як? Будь ласка, Юлія Новікова.
Справа в тому, що річ в 456 йшла про Вищу кваліфікаційну комісію суддів. І в тому, що не мають навчальні заклади ніякого стосунку до рішень Вищої кваліфікаційної комісії. В інших частинах 456 поправка Ківалова нормальна, її там можна враховувати. Тому тут треба, якщо ми її взагалі не враховуємо, то летить 469 так само.
Оскільки Верховної Ради України не підтримала ці поправки, тоді автоматично ця поправка повинна бути приведена у відповідність і не підтримуватись. Тому я ставлю на голосування про підтримку поправки 475. Якщо Верховна Рада не підтримує, вона тоді зникає. Прошу визначатись. [[20:12:52]] За-9 Поправка не підтримана. Шановні колеги! Теж ж саме з поправкою 477 Олексія Бабуріна. Вона врахована частково, але тоді вона вже не працює в загальному контексті у зв’язку з тим, що ми які рішення прийняли. То там треба тоді відповідно до того, що вони проголосували первісні статті привести надалі у відповідність. Засвідчуємо це для протоколу. 479 поправка, Юрій Прокопчук.
Юрій Прокопчук, Партія Батьківщина, "Блок Юлії Тимошенко". Загалом основою для всіх поправок, які я сьогодні вносив, це був той законопроект, який я доповідав, до речі, визнаний не найгіршим. І згідно з реакції суддів з міст і, власне, там була прив’язка якраз до тієї школи, Національної школи суддів. І 479 поправка саме говорить про те, що пункт 6 частини першої статті 65, після слів „допуск кандидатів, які успішно пройшли спеціальну підготовку” доповнити словами „у Національній школі суддів України”.
Шановні колеги, я ставлю на голосування цю поправку. Але у зв’язку з тим, що ми не підтримали попередні це втрачають сенс теж. [[20:14:30]] За-7 Поправки не підтримано. Шановні колеги, ще раз для стенограми кажу, у зв’язку з тим, що ми не підтримали 456 поправку щодо якої виступав міністр юстиції і інші поправки автоматично, тоді треба буде все привести у відповідність по тексту. Йдемо далі. Сергій Власенко, наполягаєте на вашій поправці? 486-та.
Сергій Власенко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, так як сформульована на сьогоднішній день стаття 65 законопроекту, вона по суті порушує вимоги статті 106 Конституції. Оскільки відповідно до Конституції саме до повноважень Президента, тобто до його волі відноситься призначення суддів на посади вперше. Але так як сформульована ця стаття в законопроекті, то зовсім не до повноважень Президента це відноситься, а це відноситься фактично до повноважень Вищої ради юстиції. Так я теж особисто підтримую механізм, так би мовити, церемоніального призначення Президентом на посаду, однак це не відповідає на сьогоднішній день, на жаль, Конституції. Оскільки ще раз підкреслюю, саме до волі Президента віднесено призначення на посаду судді вперше. І це означає, що Президент має право як відмовити в призначенні так і призначити тих, кого Вища рада юстиції, припустимо, вважає недостойними бути в суді. Саме в цьому є певні протиріччя, в цій статті, і я пропоную їх виправити. І прошу.
Ставлю на голосування 486 поправку Сергія Власенко. [[20:16:26]] За-11 Поправка не підтримана. Будь ласка, мікрофон Михайла Чечетова.
Уважемый Владимир Михайлович, я прошу поставить поправку 481, которая врахована Прокопчука на переголосование.
Тобто на підтвердження, так?
На підтвердження.
Я ставлю на голосування на вимогу народного депутата поправку 481, яка врахована комітетом і потребує підтвердження голосуванням Верховної Ради України. Йде голосування. [[20:17:13]] За-19 Поправка не враховується. Так, Юрій Кармазін 488 поправка. Вийшов Юрій Анатолійович? Є-є, я перепрошую, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Шановний пане голово! Я хотів би, щоб поки ви маєте час чи ваші заступники хай прочитають 27 аркушів зауважень Науково-експертного управління, Головного юридичного управління яке написало, що воно розглядало в межах того часу, який ви їм дали, де воно камня на камені не залишило на цьому ганебному проекті в якому просто немає нічого від отримання Конституції. Ви просто хочете поставити навколішки судову систему, але вам це не вдасться. Я прошу почитайте ці зауваження і узгодьте їх. А я пропоную добавити тут проголошення конкурсу на посаду судді, щоб було невідкладно у випадку дострокового припинення повноважень повідомлялась кваліфікаційна комісія суддів про відкриття вакансій посади. І для проведення конкурсів допускалися абсолютно всі люди, які відповідають вимогам. Дякую. Прошу підтримати.
Шановні колеги! Ставиться на голосування 488 поправка. [[20:18:47]] За-12 Поки йде голосування, я відповідаю Юрію Анатолійовичу, і всім колегам, давайте шановні колеги внесемо зміни в Закон про Регламент, який би дозволяв Голові Верховної Ради України не допускати до розгляду законопроекти, щодо яких є серйозні зауваження Юридичного управління. Тоді буде все нормально. Я прошу вас, давайте внесемо такі зміни і дамо право. Я вас благав усіх по 116 прийняти постанову, ви не хотіли її приймати. „За” – 12, поправка не підтримана. Тому давайте в свій час поговоримо і на цю тему. 489 поправка. Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Назву статті 66 я пропоную викласти в такій редакції: „Подання кандидатом на посаду судді документів до кваліфікаційної комісії суддів України і пропоную, щоб в оголошенні про конкурс завжди зазначалося: найменування судів, вакантні посади, кваліфікаційні вимоги до кандидата на посаду судді, переліки зразків документів відповідно до частини 1 статті 66 цього закону, строків подання найменування, місцезнаходження, поштова адреса кваліф. комісії, і умови проведення конкурсу. І, шановний Володимире Михайловичу, ви очевидно не знаєте, як відбувається зараз добор на посаду суддів. Вчора в мене були такі люди, які ходять роками і вони запитують: „Покажіть, будь ласка, що, з ким, чий список”. Називають прізвища посадових осіб в країні, чий список враховується при просуванні, при призначенні. Та давайте ж покінчимо з цією ганебною практикою, Володимире Михайловичу. Тому я і пропоную, враховуйте мої поправки, будь ласка. Дякую.
Я ставлю на голосування 489 поправку Юрія Кармазіна і поки йде голосування, скажу Юрію Анатолійовичу, що мого списку ви там не бачили. [[20:20:33]] За-12 Поправка не підтримана. Йдемо далі, шановні колеги. Юрій Прокопчук, поправка 492.
Юрій Прокопчук, "Блок Юлії Тимошенко", Партія „Батьківщина”, Рівненщина. Шановні громадяни України. От зараз ви бачите, яким чином нагло, просто ґвалтується цей законопроект. Навіть те, що враховано, задля того, щоб довести, що тут просто сидять представники опозиції і їхнє рішення абсолютно ні до чого, повертається на голосування навіть те, що враховано законно для того, щоб його вилучити із цього тексту. Таким чином цей законопроект це знову стає отим присудом, який буде всім нашим суддям, українським суддям, які будуть виконувати замовлення тільки тих, хто буде їх „на короткому поводку тримати” тобто Партії регіонів і їхніх посібників. Тому я наполягаю і на цій поправці, де окрім автобіографічних даних мають подавати судді і свою декларацію про доходи. Тобто прошу підтримати.
Шановні колеги, я ставлю на голосування 492 поправку, і поки йде голосування скажу колезі: давайте вибирати слова, бо, очевидно, одного посібника залишили, а всі пішли з зали. Так, якби вони сиділи всі в залі і голосували, то, мабуть, підтримали б вас. Тому не відомо, хто посібник, а хто працює у Верховній Раді. Так що давайте, працюйте. [[20:21:53]] За-13 Рішення не прийнято. Я ще раз прошу вас: добирайте слова. Павленко, 494 поправка. Підтримуєте? Ні. А то картки повиймали і пішли, і починають читати нотації. Сидіть в залі тут і будемо працювати. 496 поправка? Юрій Кармазін. Давайте, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу, я сиджу в залі, я сидів на засіданні комітету, і що? Вони що враховуються? Я 15 років працюю над судовою реформою. Ну, я не можу зрозуміти, як можна разом поєднати вищий суд з розгляду цивільних і кримінальних справ. Це ж ідіотизм, він зрозумілий навіть для діточок в школі. Що ж ви робите з усією країни ідіотів?! Я маю на увазі тих законотворців, які сидять за цим і керують процесом кукловодів. Не треба цього робити! Або робіть окремо – Вищий цивільний і Вищий кримінальний суд, або не знущайтесь тоді над правосуддям, над Конституцією! А ми тут, представники опозиції, залишилися, щоб зрозуміло було вам, що, якщо не говорить суд або він несправедливий, тоді встановиться так як в Америці – суд Кольта, суд Лінча чи суд якийсь інший. Я наполягаю на поправці 496. Прошу проголосувати.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка 496 Юрія Кармазіна.
Принципова поправка. [[20:23:44]] За-16 Поправка не підтримана. Поправка 499 Юрія Прокопчука. Будь ласка, мікрофон.
Дана поправка також спрямована на те, щоб у нас призначення всі були абсолютно прозорі. Тобто частину другу статті 66 доповнити реченням такого змісту. „Інформація про кандидатів розміщується на офіційному веб-порталі вищої кваліфікаційної комісії суддів України і є загальнодоступною”. Прошу підтримати.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку 499. [[20:24:31]] За-16 Поправку не підтримано. Поправка 501 Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я наполягаю на тому, щоб ви ознайомилися з 27-ми сторінками працівників юридичного управління, яких дякую за мужню громадянську позицію, які можуть ще заявити, вони незалежні поки що, які можуть заявити на весь світ, науковий світ. Я наполягаю і хочу, щоб ви подивилися і ознайомилися із газетою „Голос України”, де сьогодні до кожного з вас звернення 20 наших колег, вчених, які говорять, що забираються права у Комітету Верховної Ради, що ви депутати перетворюєтесь на кнопкодавів при розгляді питання по суддям. Тому пропоную для проведення спеціальної перевірки кваліфікаційна комісія, щоб мала право збирати інформацію про кандидата, звертатись із запитами для отримання інформації і так далі у відповідності до поправки. І в організацію громадяни мають право подавати інформацію про кандидатів на посаду судді. Прошу підтримати цю поправку. Дякую.
Шановні колеги, вноситься на голосування 501 поправка. [[20:26:07]] За-15 Рішення не прийнято. Ми розглянули, шановні колеги, з вами четверту частину поправок. Зараз поправка.Народний депутат Пилипенко, будь ласка, поправка 502, так я розумію. Будь ласка, мікрофон.
Дякую. Шановні колеги, поправка 502, яка підтримана комітетом. І наступна за нею поправка 503, внесена мною і моїми колегами. Ми просимо, щоб по цих поправках зал визначився і підтримав їх чи не підтримав. Дякую.
Шановні колеги, 502 і 503 поправки враховані, але автори вимагають поставити на голосування пропозицію про підтримку цих поправок. Я ставлю на голосування 502 поправку для її підтвердження. [[20:27:13]] За-4 Отже, поправка не приймається. Тепер аналогічним чином я ставлю на голосування для підтвердження поправку номер 503. [[20:27:38]] За-4 Поправка не підтримана. Поправка 504 Юрія Прокопчука. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Прокопчук. Пропонується частину третю статті 67 доповнити реченням другим та третім такого змісту, там йдеться про. що організації та громадяни мають право подавати до Вищої кваліфкомісії суддів України інформацію про кандидатів на посаду судді. Щоб захистити цих громадян, пропонується доповнити наступним реченням: „Така інформація береться до уваги Вищою кваліфікаційною комісією при складанні рекомендацій про призначення кандидата на посаду судді. Відомості про осіб, що подали інформацію про кандидатів, розголошенню та оприлюдненню не підлягають”. Тобто таким чином ми захищаємо тих, хто надає інформацію про недобросовісного суддю. Прошу підтримати.
Вноситься на голосування поправка 504. [[20:28:50]] За-14 Поправка не приймається. 506 поправка. Мікрофон Юрія Прокопчука.
Назву статті 68 прошу викласти в такій редакції: „Спеціальна підготовка кандидата на посаду судді у Національній школі суддів України”. Ну, це власне той логічний ряд, про який вже велося раніше.
Шановні колеги! Я поставлю її на голосування, цю 506 поправку. Прошу, визначайтесь. [[20:29:34]] За-16 Поправка не підтримується. 507 поправка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! У нас, ми враховували, тут знищили дві поправки, які стосувалися цього і далі по тексту у нас також є. Я нагадую вам, це була 456 поправка і пов’язані з нею кілька поправок. Основна, базова була 456-та. В зв’язку з цим відпадає, очевидно, у мене необхідність підтримання цієї поправки. Але є питання до Міністра юстиції України. Я просив би його підтвердити, які він відноситься до існування по всьому тексту пов’язаних з цим статей, щоб ми повтор, бо там ще є в десятках статей такі речі. Щоб ми вилучили тоді, якщо так. І хай Олександр Лавринович скаже своє відношення до цього. Я ж не наполягаю на голосуванні поправки. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Логічно і відповідно до Регламенту, якщо не підтримана там первісна відповідна поправка, то далі за текстом ми все приводим у відповідність. Я про це наголосив. Будь ласка, міністр Лавринович Олександр Володимирович. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Звичайно, що після того, коли не підтримані були 456-а і 469 поправки, ця редакція частини першої статті 68, вона вже тут не може залишатися, оскільки вона сформована на підставі тих поправок. І скрізь по тексту потрібно залишити редакцію першого читання, яка була прийнята, де фігурує Національна школа суддів і немає поєднання двох типів підготовки кандидатів суддів. Тому у 68 статті має залишатись виключно тільки редакція першого читання.
Дякую. Я тоді у зв’язку з цим просив би Юрія Прокопчука не наполягати на 509 поправці, воно там приводиться у відповідність. 513 поправка, те ж саме Юрія Прокопчука. Я просив би не наполягати. Далі йдемо по поправках. Юрій Кармазін, врахована редакційно поправка 521. Ви наполягаєте на ній? Будь ласка, мікрофон Кармазіна.
Тут принципова позиція [[Юрій Кармазін]] в тому заключається, що особа, яка не склала кваліфікаційного іспиту, може бути допущена до випробування на посаду судді не раніше, через рік. А яка не склала повторно, може бути допущена не раніше, як через 3 роки, я ставлю питання. Комітет врахував 2 роки. Це питання доцільності через 2 чи через 3 роки. Можливо, я погоджуюсь з тим, що врахував комітет, 2 роки, можливо, це і нормально. І прошу не ставити її на голосування. Дякую.
Я дякую. Я думаю, що у нас нормальний компроміс в цьому плані досягнуто. Давайте підемо далі. Поправка 526 Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Щодо 526 поправки, то я хотів би наголосити на тому, що є пропозиція викласти частину четверту статті 70 в такій редакції: „Кваліфікаційна комісія суддів України проводить конкурс на заміщення вакантних посад судді та здійснює добір кандидатів з врахуванням результатів кваліфікаційного іспиту і кількості набраних кандидатами балів. Кількість набраних балів є першочерговим критерієм при проведенні Вищою кваліфікаційною комісією конкурсного добору кандидатів на зайняття вакантних посад судді. В разі набрання кандидатом однакової кількості балів, перевага надається тому кандидату, який має більший стаж роботи у галузі права”. Я вважаю, що в такій редакції вона трошки вдаліша, ніж та, що, скажем, поки запропонована комітетом. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 526. [[20:34:02]] За-15 Поправка не підтримується. 535 поправка, Юрій Прокопчук. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Прокопчук, партія „Батьківщина” „Блоку Юлії Тимошенко”. Значить, пропонується пункт 2 частини третьої статті 73, де йдеться, що Вища кваліфкомісія суддів України повідомляє про підготовку матеріалів щодо кандидата на обрання суддею безстроково на своєму офіційному веб-порталі та місцевих засобах масової інформації доповнити словами „де окремо зазначає про права організацій та громадян, передбачені в частині третій статті 67 цього закону”. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 535 поправку. [[20:34:59]] За-11 Поправка не підтримується. Тепер наступна поправка Юрія Прокопчука 538. Будь ласка, мікрофон.
538-ма, також я наполягаю на її прийнятті.
Ну давайте ми зараз завершимо цю, потім повернемося. Будь ласка, Юрій Васильович. Будь ласка.
Так, я перепрошую, чи Юрій Анатолійович, чи я.
Ні, ні, ви. 538 поправка.
Пункт 3 частини третьої 73 доповнити словами „інформацію, що подана організаціями, громадянами згідно частини третьої”. Це якраз про підхід до призначення суддів, коли про них є відомості, які не дозволяють їм займати цей пост, тобто. там і таке інше, таке інше.
Ставлю на голосування поправку 538. [[20:36:02]] За-15 Поправка не підтримана. Тепер 539 поправка, Сергій Власенко. Будь ласка.
Сергій Власенко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Ця поправка знову-таки стосується ситуації, а вона аналогічна з повноваженнями Президента, але стосується уже повноважень Верховної Ради. На жаль, стаття 73 законопроекту виписана таким чином, що, шановні колеги, Верховна Рада позбавляється по суті права приймати рішення самостійно щодо призначення суддів на посади пожиттєво. Це буде робити за нас з вами Вища кваліфікаційна комісія, а ми будем з вами лише кнопки тиснути по тих рішеннях, які буде подавати Вища кваліфікаційна комісія. Це прямо протирічить нормі Конституції. Тому я і прошу вирішити питання про те, що Вища кваліфікаційна комісія зобов’язана передавати до Верховної Ради матеріали на кандидатів в судді пожиттєво не лише тих, яких вона вважає за потрібне, а всі матеріали, які до неї надійшли. А ми вже в залі Верховної Ради будемо визначатися щодо того, хто достойний, а хто не достойний бути суддею по життєво. Це з одного боку. З другого боку, законопроект не передбачає ситуації, коли Верховна Рада не затвердить кандидатуру, запропоновану Вищою кваліфікаційною комісією.
Шановні колеги, тут є проблема, але ми домовлялися і від самого початку, коли починали розгляд питання, що при остаточні редакції все те, що було в межах повноважень Верховної Ради України забезпечувати попередню підготовку , розгляд і винесення на. рішення Верховної Ради України. при остаточному голосуванні це буде враховано. Бо інакше це буде суперечити Регламенту Верховної Ради і не можна всіма законами переписати Регламент, починаючи із Бюджетного кодексу і таке інше. Але разом з тим я поправлю зараз. поставлю на голосування 539 поправку і тоді. Ставлю на голосування 539 поправку Сергія Власенка. І потім мікрофон міністра юстиції. [[20:38:23]] За-22 Будь ласка. Поправка не підтримана. Олександр Лавринович, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Я хотів би ще раз повторити те, що говорив на початку пленарного засідання. Прийнята в першому читанні редакція запропонована Президентом України передбачає призначення безстроково суддів на посаду Верховної Ради України без проведення додаткових досліджень, розслідувань і підготовки в будь-яких парламентських структурах. Це так само, як зроблено Президентом України, який добровільно передбачив, що він буде підписувати укази церемоніального порядку, не буде брати на себе функції спеціальних розслідувань. Тому, коли мова йде про те, що ми будемо щось поправляти, я прошу, будь ласка, поправляти суворо точно, у відповідності з тим текстом, який проголосований в першому читанні, і відповідно до тих поправок, які голосуються в сесійній залі.
Дякую. Шановні колеги, беремо це до уваги. Разом з тим, відповідно до законів і до Конституції всі питання, які розглядаються у Верховній Раді України, вони попередньо обговорюються в комітетах. Ми тільки це маємо на увазі, ніхто нічого не буде досліджувати. Але на комітетах мають бути підготовлені питання до розгляду у Верховній Раді України. Я вважаю, що так повинно бути, і так буде. Будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, я поки піднімаю цю книжку – Конституцію, поки вона ще існує. З тими пропозиціями, які зараз висловлені і прийняті в першому читанні, вона розтоптується. Немає 89-ї – про повноваження комітетів, немає повноважень депутатів, немає їх прав, абсолютно ніяких; порушується чинний Закон про обрання на посаду суддів безстроково, який не скасований ніким, він є сьогодні; порушується Закон про Регламент, порушується Закон про статус. І так скільки тільки законів порушується ради того, що з’явилася купка реформаторів десь, які кукловоди?!
По суті.
Володимир Михайлович, якщо це не по суті, то що тоді по суті?
По суті поправки.
По суті поправки, якщо ви хочете, то я кажу, що я просив вас надати мені слово по поправці 534-й колеги Бондика, який абсолютно правильно поправляв безглузду ту позицію, яка була в першому читанні, де написано: „в місцевих засобах масової інформації”. Він говорив, в „Голосі України” і в „Урядовому кур’єрі” треба публікувати. Ось за це треба проголосувати. Дякую.
Шановні колеги, комітет. По поправці 534. Комітет. Я прошу уваги! Комітет врахував поправку частково, зафіксувавши, що інформація оприлюднюється в офіційних засобах масової інформації та на офіційному веб-порталі. „Голос України” і газета „Урядовий кур’єр” – це є офіційні видання. І плюс ще офіційні видання є бюлетені. Тут ширше. Шановні колеги, для того, щоб не вести дискусії, я ставлю на голосування про підтвердження в повному обсязі поправки Валерія Бондика 534-ї. Комітет врахував її частково. Я вважаю, врахував правильно. Будь ласка. Тут ширше стоїть питання про офіційні видання. А названі газети є офіційними виданнями. [[20:41:58]] За-19 Поправка в повному обсязі не підтримана. Тепер я ставлю, прошу уваги, я ставлю на голосування про підтвердження поправки в редакції комітету. Прошу голосувати. [[20:42:32]] За-240 Демократично прийняли ми цю поправку. Тепер, шановні колеги, йдемо далі.
Відноситься. 550 поправка, Сергій Власенко. Відноситься.
Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу, 550 поправка стосується можливості оскарження кандидатам на посаду судді безстроково відмову у складанні рекомендацій щодо нього на Вищій раді юстиції. Цієї норми немає взагалі. Тому я би просив все-таки проголосувати її у такому вигляді, як вона запропонована в 550 поправці. Бо інакше у нас складається ситуація, коли кандидат, позбавлений по суті, оскаржувати відмову Вищої ради юстиції складати відносно нього рекомендацію, і відповідно він таким чином позбавлений взагалі будь-якої можливості закінчити процедуру обрання суддею безстроково. Чому ця поправка була відхилена, мені до сих пір незрозуміло. Тому я би, можливо, хотів почути вмотивовану думку комітету з цього питання.
Ставлю на голосування 550 поправку. Думка комітету: відхилити. [[20:44:09]] За-12 Шановні колеги! Рішення не прийнято. Поправка 554 Сергія Власенка. Я перепрошую Олена Шустік, мікрофон, будь ласка. Яка поправка у вас? Будь ласка.
551. Олена Шустік, 551 поправочка, вона кореспондується якраз з поправочкою мого колеги Сергія Власенка і так само стосується можливості кандидата на посаду судді оскаржити рішення кваліфкомісії про відмову обійняти цю посаду. Скажу, що та редакція, яка запропонована сьогодні комітетом на голосування суперечить 131 статті Конституції України, яка не наділяє Вищу раду юстиції можливості скасовувати, переглядати рішення Вищої кваліфкомісії. Такі рішення все ж таки мають бути оскаржені до суду, власне, моя поправка пропонує нову редакцію цієї статті, яка надає можливість відмову Вищої кваліфкомісії оскаржувати до адміністративного суду міста Києва у 15-ти денний строк з дня одержання копії рішення Вищої кваліфкомісії. Так само рішення Вищої кваліфкомісії суддів України про відмову рекомендовані його на обрання суддею безстроково може бути оскаржено до суду лише в разі порушення встановленого законом порядку розгляду цього питання. Прошу проголосувати.
Будь ласка, комітет, пропозиція.
Редакція комітету пропонує лише додаткові можливості кандидата оскаржити рішення Вищої кваліфікаційної комісії. Те, що зазначається, що рішення ці можуть бути оскаржені до Вищої ради юстиції жодним чином не обмежують будь якого кандидата в оскарженні цих рішень до суду. Це невід’ємне право кожного громадянина оскаржити будь-яке рішення, будь-якого органу до суду. Тому я не думаю, що тут є якась проблема.
Ставлю на голосування 551 поправку. [[20:46:27]] За-16 Поправка не підтримана. Тепер поправка 554-та і 555-та Сергія Власенка, і 556-та ваша, і 557-ма ваша, всі ваші поправки.
Сергій Власенко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, 554-та поправка стосується тієї ситуації, яка законом не врегульована. Тому що процедура оскарження рішення Вищої кваліфікаційної комісії, яка прописана в законі, виглядає наступним чином. Що кандидат подає скаргу і законом вирішується лише питання тоді, коли Вища рада юстиції залишає цю скаргу без задоволення. Однак абсолютно не вирішується питання, коли Вища рада юстиції припустимо задовольняє цю скаргу і це питання залишається не врегульованим відповідно до цього законопроекту. Саме тому я і запропонував поправку номер 554, яка розглядає питання коли створюється ситуація, коли Вища рада юстиції задовольняє скаргу кандидата на дію Вищої кваліфікаційної комісії суддів. І таким чином Вища рада юстиції по ідеї повинна була б зобов’язати Вищу кваліфкомісій все-таки надати необхідний висновок щодо такого кандидата. Прошу підтримати.
Ставиться на голосування 554-та поправка. [[20:48:03]] За-15 Поправка не підтримана. 555-та поправка. Сергій Власенко.
Шановні колеги, щодо 555 поправки, знову таки мені здається, що ця поправка повинна була б все-таки узгоджуватися із статусом того рішення, яке приймає Верховна Рада за результатами розгляду звернень відповідних органів по призначенню судді безстроково. Тому що якщо це подання, то складається таке враження, що Верховна Рада нібито зобов’язана це подання освятити. І немає жодних повноважень відмовити в задоволенні такого подання, якщо Верховна Рада буде вважати, що той чи інший кандидат є неналежними кандидатами для обрання на посаду судді безстроково. Саме тому я і запропонував змінити назву статті і говорити про те, що відповідний орган в даному випадку вища кваліфкомісія вносить подання, виносить перепрошую рекомендацію, а не подання на обрання судді безстроково саме для того, щоб Верховна Рада мала повноваження і підстави в необхідному випадку відхиляти рекомендації щодо кандидата, який на думку Верховної Ради є особою, яка.
Ставлю на голосування 555 поправку. [[20:49:33]] За-15 Поправка не підтримана. Поправка 556 Сергія Власенка і 557-ма.
Сергій Власенко, "Блок Юлії Тимошенко". Я цією поправкою запропонував внести зміни в частину першу статті 77 та викласти її в наступній редакції: „ рекомендації Вищої кваліфікаційної комісії суддів України щодо кандидата на обрання суддею направляється до Верховної Ради не пізніше як за місяць до закінчення строку перебування такого кандидата на посаді судді”. Знову ж таки мова йде про статус такого звернення, якщо це подання, я ще раз підкреслюю, у Верховної Ради немає можливості по суті відхилити це подання вона як кнопкодав перепрошую повинна це рішення освячувати і немає можливості виражати свою волю щодо обрання судді безстроково. А саме таке повноваження згідно з Конституцією надано Верховній Раді. Тому я прошу ще раз підтримати цю поправку 556. Дякую.
Ставлю на голосування 556 поправку. [[20:50:53]] За-15 Поправку не прийнято. 557 поправка, будь ласка, мікрофон Власенка.
Сергій Власенка, "Блок Юлії Тимошенко". Зазначена поправка регламентує два питання. По-перше. Знову ж таки ставиться питання про те, щоб документ який подається Вищою кваліфкомісію називався рекомендацією з одного боку, а з другого боку цією поправкою пропонується, щоб до матеріалів, які передаються Вищою кваліфікаційною комісією, долучався висновок Вищої кваліфікаційної комісії щодо такого кандидата. Бо якщо не буде надано відповідного висновку, то яким чином Верховна Рада України зможе прийняти будь-яке рішення щодо тої особи, яка кандидує на обрання суддею безстроково, якщо немає висновку. Бо відповідно до тексту законопроекту нам пропонують надавати лише прізвище, ім’я, по-батькові кандидата, найменування суду, до якого його планується обрати і все. І за цими даними, шановні колеги, ми з вами будемо обирати суддів безстроково тобто прізвище, ім’я, по-батькові і назва суду, і будь ласка, обирайте Верховна Рада. Без будь-яких висновків, без будь чого Ще раз підкреслюю, тут порушується конституційна функція Верховної Ради. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 557. [[20:52:24]] За-17 Поправка не підтримана. Поправка 558-ма. Юрій Кармазін. І 559-та.
Юрій Кармазін, Партія Захисників Вітчизни. Володимире Михайловичу, 558-ма, а це 558-ма. 559, то вже інша справа. Чому? Тому що народний депутат Власенко був правий. На превеликий жаль, зараз ми топчемося по кілком законам і по Конституції. Що ми хочемо? Ми хочемо віддати все відання Вищої кваліфікаційної комісії „кота в мішку” будуть отримувати тут і голосувати кнопкодави. Я кнопкодавом бути відмовляюсь. Через це я пред’являю вимоги і на статтю таку, називаю, 77 Прім. такого змісту: „Суб’єкти звернення до Верховної Ради з питань обрання та звільнення з посади суддів, обраного безстроково. Суб’єктами звернення є: голова кваліфікаційної комісії суддів, щодо обрання Верховною Радою, суддею загального спеціалізованого суду, судді безстроково, термін повноваження якого на посаді закінчився. Особа, яка раніше вже обіймала посаду судді не менше 5 років, але на час розгляду питання про обрання не займає посаду судді. Судді раніше обраного безстроково і Вища рада юстиції щодо звільнення, який.
Ставлю на голосування поправку 558. [[20:53:56]] За-16 Поправка не підтримана. 559 поправка. Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу, в поправках, які розглядалися уже говорилося про те, що є підставами для розгляду матеріалів. Ну я пропоную назвати це так як є. Підстави для розгляду матеріалів про обрання кандидата на посаду судді безстроково. Підставами для розгляду матеріалів щодо обрання кандидата на посаду судді безстроково є: перше - особиста заява кандидата; і друге – подання кваліфікаційної комісії суддів. Без цих підстав, очевидно, що не можна нічого розглядати. Прошу проголосувати. Дякую.
Ставиться на голосування 559 поправка. [[20:54:57]] За-16 Поправка не підтримується. Поправка 560. Юрій Кармазін, мікрофон, і 561-ша.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, абсолютно правильно говорили, що нема ніяких вимог до подань про обрання кандидата на посаду судді безстроково. Ми з вами зараз хочемо знищити Закон про порядок обрання Верховною Радою суддів безстроково. Давайте хоч перенесемо те, що є в тому позитивного в законі. А там має бути записано, що в поданні безстроково зазначається: рівень, місце знаходження, спеціалізація і назва суду до якого має бути обранний кандидат. Додаються письмова заява кандидата, рішення, рекомендація від політкомісії, протокол кваліфкомісії, копія документу, що посвідчує громадянство, особовий листок з обліку кадрів, копія диплома, виписка з Трудової книжки, характеристика, довідка про показники роботи, біографічна довідка, копія рішенні уповноважених державних органів про призначення і переведення, довідка медичної установи про стан здоров’я кандидата, бо ми недавно розглядали понад звичайно неадекватному чоловіку і його рекомендують, декларація про доходи за останній рік з установ Міністерства фінансів України формою. Прошу підтримати ці вимоги без яких.
Ставиться на голосування 560 поправка. [[20:56:30]] За-15 Поправка не підтримана. 561 поправка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. У нас час від часу виникають питання про переведення суддів з одного суду до іншого суду в порядку обрання. Тому я пропоную врегулювати це статтею 77 зі значком 4. Подання про переведення судді з одного суду до іншого в порядку обрання голова кваліфікаційної комісії суддів вносить до Верховної Ради України. До подання додається особова справа судді, яка складається з документів, зазначених у статті 166 цього закону, яку ви не підтримали. Але мають бути всі ці документи. І тоді Верховна Рада приймає рішення. Прошу підтримати цю поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 561 поправку. [[20:57:32]] За-15 Поправка не підтримується. 562 поправка. Іван Вернидубов мікрофон. Мікрофон Івана Вернидубова, будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Дійсно, питання то принципове. Ми, Верховна Рада, чи будемо брати участь у формуванні суддівського корпусу. Якщо ні, то навіщо викликати сюди суддів і взагалі голосувати, це буде спектаклем. А якщо так, то як можна у такому формулюванні приймати питання про обрання кандидата суддею безстроково розглядається на пленарному засіданні Верховної Ради без висновку комітетів. У такому, я думаю, не можна приймати. Треба все-таки через комітети, або вийде колізія у нас, то законодавством повноваження комітетів і таке інше.
Мікрофон Юлії Новікової, будь ласка.
Я хотіла б пояснити, з чого виходив комітет, коли враховувалися, не враховувалися ці поправки. Справа в тому, що багатьма міжнародними організаціями, в тому числі Венеціанською комісією вказується на те, що судова влада має бути незалежною. А саме обмежити вплив виконавчої влади чи Президента на призначення суддів. І також Верховної Ради або законодавчої влади. На обрання. І саме з цих позицій виходив комітет, коли приймав і відхиляв поправки стосовно обрання суддів безстроково. Але я хочу сказати таку річ. Якщо ми враховуємо поправку 562 Вернидубова, то фактично повертаємося до того порядку, який існує зараз. Якщо ми враховуємо поправку 563 Ківалова, то вона пропонує компромісне рішення з цього питання, де обмежується, де питання розглядається комітетом. Але не розглядається по суті, там немає, не буде досліджень, ніяких додаткових витребувань матеріалів і.
Дайте можливість завершити.
Прийняття рішення по суті. Тобто практично ми маємо три опції зараз з вами проголосувати. Або залишити в першій, в редакції першого читання, тобто ніякого взагалі втручання у це питання. Або, як було раніше, або таке компромісне рішення. І в залежності від того, як ми підемо далі, то я тоді назву, які ще це тягне за собою поправки і далі по тексту.
Дякую. Шановні колеги! Я прошу вашої уваги. Начебто все правильно. До Верховної Ради України надходять документи. Але виникає питання, чому вони, навіщо вони приходять до Верховної Ради України, якщо там тільки зазначено прізвище і найменування суду, коли має Верховна Рада України проголосувати. То тоді, очевидно, треба, щоб вирішили це питання у Вищій раді юстиції і не треба Верховна Рада України. Ну, виникає питання. Навіщо тоді Верховна Рада України? Для того, щоб слугувати декорацією? Якщо Верховна Рада України приходить і навіть приготувати проект рішення, то це має ж, мабуть, комітет? Хто буде готувати проект рішення тоді? І коли ми посилаємося виключно на зауваження Венеціанської комісії, я з вами згоден. Але чому ж ми тоді не звертаємо уваги на застереження Венеціанської комісії з інших питань? Чому ми не звертаємо уваги? А в даному разі, я переконаний, що Верховна Рада України повинна виходити з того, що вона має бути Верховною Радою України. Яке тоді призначення Верховної Ради України, якщо вона отримала прізвище і назву суду. Тоді не треба її взагалі брати.
Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати України, суть проблеми полягає в тому, що якщо суддя, який пропрацював 5 років, і не було підстав для його звільнення, і не було ніяких стягнень, його кандидатура вноситься до Верховної Ради України, то його непризначення може бути тільки у двох випадках: або політично вмотивоване непризначення, або корупційно вмотивоване непризначення. Інших випадків вже немає. Верховна Рада не приймає іспит, не оцінює рівень кваліфікації, тому і запропоновано в усіх без винятку висновках Венеціанської комісії включно з останнім вчорашнім. Це питання одне з головних. Тому і Президент України спеціально проводив наради з цього приводу, спеціально сам на засіданні робочої групи це питання озвучив, і ми повинні відповісти на питання, чому, коли Вища кваліфкомісія присилає подання на призначення безстроково судді. Певна частина цих подань розглядається протягом місяця, протягом 3 місяців, а певна частина розглядається протягом кількох років після того, як закінчиться строк повноважень. Ви можете дати відповідь на питання? Які мотиви цьому? Я хочу сказати, ця норма спрямована проти політичного і корупційного впливу на призначення суддів. Це позиція Президента України і я прошу підтримати її, так як це викладено в редакції першого читання, і не враховувати ні поправку номер 562, ні 563.
Шановні колеги, я не бачу тут жодних заперечень або суперечностей. Якщо поступає в документи, скажіть, будь ласка, за логікою речей куди ці документи мають іти. Очевидно в комітет? Куди вони мають іти? Чи зразу у Президію їх повинні передати? Так давайте так запишемо. Так давайте запишемо простіше, що документи, які надходять, підписуються і направляються назад. І не треба нам тут жонглювати Венеціанською комісією і таке інше. Якщо вони прийшли, комітет їх підготував проект постанови і передав нам невідкладно, як там пропонується, що тут неправильного. Що тут неправильного, я не можу зрозуміти таку постановку питань. Простіше тоді й демократичніше не подавати взагалі їх у Верховну Раду України, а зразу прийняти в тій інстанції, яка вносить до Верховної Ради України. Яка тоді роль Верховної Ради України у цьому плані? Сьогодні у нас одна постановка. Зміниться ситуація, ми будемо тоді що, кричати знову, що це не так? [[Шум у залі]] Я просто розумію розклад сил, але я пропоную, давайте ж ми подивимося реально на речі, які тут. про які йде мова. Не хочете – не треба. Я ставлю на голосування 562 поправку Івана Верни дубова і колеги його Фесенка такого змісту: „В частині другій статті 78 слова „без висновку комітетів Верховної Ради України та будь-яких перевірок” замінити словами „після розгляду такого питання та подання висновку відповідним комітетом Верховної Ради України”. Прошу голосувати. [[21:05:30]] За-50 Рішення не прийнято.
З мотивів немає у нас. Зараз дійдем до вашої поправки, будуть мотиви. [[Шум у залі]] Немає з мотивів. Ну покажіть мені в Регламенті де є, я тоді дам. 560. Сергій Ківалов не наполягає на своїй поправці? Ні? Тоді 563 поправка. Мікрофон є там у нас?
готовил проект решения. Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Вы понимаете, ну кто технически внесет сам проект Верховной Рады? Мы в этой поправке установили, что сам комитет не будет голосовать, не будет осуществлять проверки. А пришли документы – напечатать кто-то должен? Кто-то должен внести в Верховную Раду? Техническую хотя бы работу оставить, чтобы аппарат Комитета Верховной Рады по вопросам правосудия внес этот проект. Ну кто, правда? Владимир Михайлович здесь прав: кто будет вносить? ВКК не имеет право вносить. Ну кто? Будем искать депутата, который бы внес эту поправку? Это компромиссный вариант, хотя бы такой, чтобы мы технически могли исполнить решение, которое принимает высшая квалифкомиссия. Мы об этом на комитете говорили долгое время. И Юлия Владимировна Новикова сегодня сообщила это.
Будь ласка, Юлія Володимирівна.
Ну, чесно кажучи, рація в цьому є. І можна було б підтримати цей компромісний варіант в тому плані, що комітет би готував без прийняття рішення, але готував би документи.
Шановні колеги, я хочу сказати таким чином. Якщо навіть технічної функції, технічної, не буде виконувати цей комітет, то давайте скажемо прямо, що після прийняття цього закону нам, окрім всього іншого, треба прийняти рішення про ліквідацію цього комітету. Ви зі мною згодні? Абсолютно згодні. А поправка такого змісту, я зачитую її: „Питання про обрання кандидата суддею безстроково розглядається на пленарному засіданні Верховної Ради України, питання про обрання суддею безстроково на розгляд Верховної Ради України готує Комітет Верховної Ради України, до відання якого належить розгляд питання про обрання та звільнення суддів [[далі Комітет Верховної Ради України]]. Комітет Верховної Ради України вносить на розгляд Верховної Ради України проект Постанови Верховної Ради України про обрання суддів невідкладно”. Що тут погано написано? Я ставлю на голосування цю поправку 563, прошу голосувати. [[21:08:38]] За-68 Поправка не прийнята. Ідемо далі. 566 поправка, Сергій Власенко.
Шановний Володимире Михайловичу!
Так ми ж обговорюємо поправку зараз.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Я все-таки пропоную повернутися до ситуації, коли комітет розглядає це питання, раз. І по-друге, до ситуації, коли Верховна Рада може доручити проведення перевірки щодо судді. Шановний Олександре Володимировичу, я звертаюся до міністра юстиції, є випадок третій, який ви не згадали, а саме, коли депутат, спілкуючись з виборцями, отримує інформацію, яка не дійшла до Вищої кваліфікаційної комісії з якихось причин щодо корупції судді того чи іншого. І мушу зазначити, що відповідно до статистики 9 із 10 таких заяв депутатів знаходять своє підтвердження і відповідно суддя не обирається безстроково. Тому позбавляти Верховну Раду можливості за заявами депутатів проводити перевірки по тому чи іншому судді, мені здається не зовсім коректно і не відповідає Конституції, це.
Я ставлю на голосування 566 поправку, ставлю 566 поправку. [[21:10:17]] За-15 Поправка не підтримана. 569, Олена Шустік, мікрофон.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Справді, Верховна Рада має бути Верховною Радою. На жаль, так звана більшість у Верховній Раді сьогодні демонструє позицію і не державницьку, і не правову. Не вся, перепрошую, комуністи за дві останні поправки голосували. Але, на жаль, насправді це реально. І всі мляві заяви доповідача про те, що закон буде гарантувати незалежність суддям, на жаль, виглядають не переконливо. Оскільки більшого зашморгу ніж міститься в цьому законі важко передбачити. Вся влада над судовою владою, я не помилилася і не оговорилася, зосереджена відповідно до цього закону, буде в єдиному органі – Вищій раді юстиції. А стосовно моєї поправки, якраз я пропоную повернути наші з вами функції парламентарів, нормальні, контрольні і повернути основну функцію нашого Комітету з питань правосуддя – це розгляд матеріалів на кандидатів, яких ми будемо обирати тут в залі безстроково. Дякую за увагу.
Я ставлю на голосування 569 поправку. [[21:11:46]] За-18 Поправку не прийнято. Євген Мармазов, наполягає на поправці? Ні. Далі йдемо. 573-тя Сергій Ківалов не наполягає на поправці? Ні. 574-та. Шустік, будь ласка, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Я прошу, своєю поправкою я пропоную виправити очевидну помилку, яка міститься в статті 78. Оскільки нам пропонують повторне голосування за непідтриманого суддю у залі безкінечну кількість разів, аж до посиніння, очевидно, або до огиди. Пропоную повторне голосування не більше одного разу, власне, як це зараз записано в чинному законі. Дякую за увагу.
Я ставлю на голосування 574 поправку. [[21:12:54]] За-15 Поправка не підтримується. Так йдемо далі. Будь ласка, Вернидубову, мікрофон 575 поправка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Я хочу привернути вашу увагу ще до такого факту, зі своїм колегою Фесенком Леонідом між іншим суддею з 30-річним стажем, Верховна Рада ми так вважаємо не може сама себе ґвалтувати себе безкінечно. Дивіться як звучить пункт 6 статті 78, „в разі неодержання кандидатом на обрання суддею безстроково кількістю голосів, визначених в частині четвертій, знову проводиться голосування. Як розуміти, я не знаю, це. Ми пропонуємо виключити цю частину статті.
Розуміти треба таким чином, що голосувати до того часу, допоки не проголосують. Я ставлю на голосування 675 поправку. Вона кореспондувалася фактично з поправкою Олени Шустік. Будь ласка. [[21:14:16]] За-26 Поправка не підтримана. Так. Кармазін, 594 поправка. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, я нагадую вам, що поки що діє Закон про Регламент Верховної Ради, на підставі якого я просив вас, надати мені слово в обговорення тих ганебних поправок, а по суті, знищення Конституції. Я нагадую вам, шановний Володимир Михайлович, що до повноважень Верховної Ради України [[стаття 85 Конституції]] відноситься пункт 27 „обрання суддів безстроково”. Стаття 89 Конституції говорить, що комітети Верховної Ради України готують і попередньо розглядають питання, віднесені до повноважень Верховної Ради України, тобто питання обрання суддів безстроково готують комітети. Це дуже просте тлумачення цієї Конституції. Для чого ж ми наступаємо на неї? Я звертаюся до Чечетова, до тих кукловодів, які вам дають команди по телефону: схаменіться, будьте люди, бо лихо вам буде! Це слова Шевченка, не мої. Так от стаття 594. Суддю може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності тільки виключно підставах, які тут передбаченні. Тут.
Ставлю на голосування поправку 594. [[21:16:07]] За-14 Поправка не підтримується. 603-тя. Іван Вернидубов. Наполягаєте на ній чи ні? Мікрофон, будь ласка.
Ми, розглядаючи питання і тут по суддям бачимо, що буває не ходять на роботу один, другий день. Тоді, як простого працівника звільняють за те, що він 4 години не був на роботі. Тому я вважаю, що і за порушення трудового розпорядку теж потрібно притягувати суддю до дисциплінарної відповідальності. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування поправку 603 Івана Вернидубова. [[21:17:05]] За-16 Рішення не прийнято. Сергій Власенко, 625 поправка. Наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Я вважаю, що у цій ситуації необхідно залишити звичайну процедуру оскарження таких рішень, а не передавати його на вирішення якогось конкретного суду в конкретній процедурі. Тому я і пропонував змінити слова „Вищого адміністративного суду” на „адміністративного суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ”. Прошу підтримати.
Шановні колеги! 625 поправка ставиться на голосування. [[21:18:54]] За-4 Поправку не підтримано. Шановні колеги! Така ситуація. Давайте порадимося. Дві фракції вимагають перерву або можливість зробити заяву для того, щоб потім прискорити далі цей процес. Давайте, хто буде виступати з заявою? Юрій Кармазін, будь ласка. 3 хвилини на заяву.
Володимир Михайлович, мені треба 5 хвилин. У мене повно поправок. Або я буду по поправках іти.
Давайте таким чином. 5 хвилин, щоб потім не було поправок далі.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна самооборона”. Від імені двох фракцій – фракції "Блоку Юлії Тимошенко" і фракції „Наша Україна – Народна самооборона” ми хочемо зробити таку заяву. Шановні народні депутати! Наприклад, у мене тут 157 поправок, які обгрунтовують неправильність цієї позиції, яку зайнято зараз. Я хотів би сказати, що все, що відбувається зараз в цій залі є брутальним знущанням над Конституцією України. Є брутальним знущанням над правом Верховної Ради України, передбаченим статтею 85 Конституції, здійснювати обрання суддів безстроково. Є зазіханням на права народних депутатів України, які представляють народ України в Верховній Раді України, щодо того, щоб вони готували і попередньо розглядали питання, віднесені до повноважень Верховної Ради України. Я хочу вам сказати, що за час роботи Комітету з питань правосуддя, поки що комітет практично не помилявся, коли рекомендував, або не рекомендував когось на посаду судді безстроково. Як то не важко було, ми розглядали ті брутальні порушення закону і бачили, що порушення допускали і Вища рада юстиції, порушення допускали і кваліфікаційні комісії, і всі інші органи. Через це позбавляти Верховну Раду України її конституційних повноважень без зміни Конституції, є абсолютно неконституційним. Друге. Ми звертаємо вашу увагу на те і громадян України, що Юридичне управління у своїх висновках категорично заперечує можливість прийняття цього закону. Їх дуже довго читати, ці висновки треба читати на протязі 3 годин, вони на 27 сторінках, ніхто їх не читав і не буде читати. Цей законопроект покладає на Вищу раду юстиції повноваження щодо призначення суддів на адмінпосади всупереч положенням Конституції. Цей законопроект знищує Верховний Суд і його верховенство в системі судової влади як найвищого судового органу в системі судової влади як найвищого судового органу в системі судів загальної юрисдикції. Цей законопроект надає Президенту України повноваження ліквідовувати суди, що не відповідає пункту 23 частини першої статті 106. Цей законопроект знищує систему військових судів, очевидно розуміючи і хочучи, щоб у нас взагалі не було військових. Цей законопроект передбачає створення вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ до повноважень якого віднесено на розгляд цивільних і кримінальних справ в касаційному порядку, що суперечить Конституції України і взагалі здоровому глузду. Цей законопроект – порушення положень статей 124 і 125 Конституції України, відповідно до яких найвищим судовим органом України у системі судів загальної юрисдикції є Верховний Суд України, знищує Верховний Суд України, зводить його до ролі статиста. Таким чином порушується не тільки Конституція України, а й ще порушується десяток рішень Конституційного суду України. Це призведе до істотного збільшення кількості звернень громадян України до Європейського суду з прав людини. Це призведе також до звуження обсягу прав громадян на судовий захист, що є неприпустимим згідно з частиною третьою статті 22 Конституції України. Цей законопроект порушує абсолютно всі нормальні норми, які передбачені Конституцією України на апеляційне і касаційне оскарження. Цей законопроект дозволяє зберігати керівництво судовою системою і підвішує кожного з суддів. Таким чином я вважаю, що наша фракція "Наша Україна – Народна самооборона" і "Блок Юлії Тимошенко" вважаю, що такий законопроект має бути оскаржений в Конституційному Суді. Я звертаюсь до Голови Верховної Ради Володимира Михайловича Литвина, звертаюся до його Першого заступника й до заступника Миколи Томенка: шановні, не будьте могильщиками Конституції. Пам’ятайте, що в цій Конституції передбачені демократичні завоювання цієї держави, які нам сьогодні доручив народ України здійснювати. Тому я не говорю вже про безглуздість ліквідації і судів військових і про інші речі, ми не вважаємо за потрібне витрачати народні кошти на проведення далі цього фарсу, який сьогодні організували кукловоди з Банкової. Ми не вважаємо за можливе і ми попереджаємо.
Дайте можливість завершити виступ.
Ми попереджаємо вас, що ви руйнуєте Конституцію, ви руйнуєте свою матінку, бо до Конституції так треба відноситись як до матері. І пам’ятайте, що порушення Конституції б’ють бумерангом і зачастую щодо тих, хто її порушує, більше набагато сильніше. Я хочу закінчити свої слова – словами „Слава Україні! Героям слава!” І я думаю, що ми боролися і поборемо, а вас закликаю схаменутися. Ми покидаємо це ганебне засідання, яке увійде в історію країни як ганьба, ганьба всім тим! Спасибі, що ви розумієте! Вас перетворили в „кнопкодавів”! Вам не дають проголосувати за власні поправки! І те, що зараз говорив Вернидубов, ті хороші поправки, які ви давали, ви бачите, що у вас їх не підтримують! Тікайте з цієї коаліції, поки народ не підняв її на вила! Слава народу України! Героям слава! Дякую!
Шановні колеги, ми з вами зупинились на 625 поправці. Власенко, наполягаєте? Чи після виступу. 626-та. Задирко. Будь ласка, мікрофон.
Дякую. Партія „Народна влада”. Мова в цій поправці йде про те, що оскаржити рішення Вищої кваліфікаційної комісії може не лише суддя, але й особа, яка на неї скаржилася. Я думаю, що дуже багато народних депутатів, які були, зверталися в кваліфікаційну комісію щодо неправоправних дій і рішень, які приймали судді, вони стикалися з такою ситуацією, що було б непогано звернути увагу кваліфікаційної комісії на те, що такі рішення все ж таки приймаються. І в принципі мова йде як про 626-ту, так і про 628 поправку, якщо вона буде врахована залом, то буде врахована, а не буде врахована.
Я ставлю, шановні колеги, на голосування поправку 626 Задирка, і однозначно це буде стосуватися і 628 поправки. Прошу визначатися. [[21:28:06]] За-16 Не підтримано. 629-та? Власенко. А вона, вибачте, врахована. Так, 631-ша? Власенко, мікрофон.
Сергій Власенко, "Блок Юлії Тимошенко". 631 поправка направлена на те, щоб врегулювати ті неузгодженості, які є в середині самого закону. оскільки ті поправки, які внесені до статті 20 і статті 96 законопроекту, по суті нівелюють сенс у повідомленні Ради суддів та Вищої ради юстиції про утворення адміністративних посад в судах. Саме тому я і прошу речення „та негайно повідомляє відповідну Раду суддів, Вищу раду юстиції про утворення вакантної посади голови суду та заступника голови суду” виключити із пункту 2 частини першої статті 90 законопроекту. Прошу підтримати.
Ставиться на голосування 631 поправка. Прошу визначатися. [[21:29:22]] За-4 Не підтримано. 635 поправка, Пилипенко, будь ласка.
Дякую. Адаме Івановичу, шановні колеги! Справа в тому, що 635 поправка, яка врахована комітетом, вона фактично, як і поправки 502 і 503, входить в певний конфлікт з іншими нормами закону. Тому ми з колегами просимо поставити її на голосування, щоб визначилась Верховна Рада. Дякую.
635 поправка ставиться на голосування на предмет підтримки. Прошу визначатись. [[21:30:04]] За-1 Не підтримано. Власенко, 636-та. Мікрофон.
Сергій Власенко, "Блок Юлії Тимошенко". Щодо 636 поправки. Вона прямо пов’язана із статусом Верховної Ради і повноваженнями Верховної Ради по обранню суддів безстроково. Так як сформульована стаття 90 законопроекту, знову-таки повертаючись до цього, це означає, що Верховна Рада перетворюється в технічний орган по освяченню рішень Вищої кваліфікаційної комісії. І тоді давайте наберемося мужності, зберемо 300 голосів і приймемо рішення про те, що суддів на посади безстроково призначають не депутати Верховної Ради, не Верховна Рада як орган, а Вища кваліфікаційна комісія. Хай вони несуть за це відповідальність, хай вони за це відповідають. А не так, що вони надають чи не надають якісь рекомендації, самі приймають рішення. А Верховна Рада перетворюється в технічний орган. Тому, на моє глибоке переконання, Вища кваліфікаційна комісія не може відмовити в наданні рекомендацій кандидатам. Ці рекомендації можуть бути негативними. Тобто, якщо вища кваліфікаційна комісія прийде до висновку, що особа є не достойною бути обраною суддею безстроково, але така негативна рекомендація повинна бути передана у Верховну Раду, і Верховна Рада повинна сама.
Дякую. Ставиться 636 поправка на голосування. Прошу визначатись. [[21:31:37]] За-2 Не підтримана. Шановні колеги, далі я бачу, що ми можемо піти наступним чином. Хто із народних депутатів, поправки яких були внесені, але не враховані, наполягають на тому, щоб ми їх розглянули? Бо у нас в основному декілька поправок Власенка залишилось і Прокопчука. Прокопчук не наполягає. Мікрофон Прокопчука, будь ласка. А Сергій Власенко, подивіться, які ваші поправки.
Юрій Прокопчук, партія „Батьківщина”, „Блок Юлії Тимошенко”. Стало очевидним, що сьогодні здійснюється переворот у судовій владі, у судовій системі взагалі України, що у нас після сьогоднішнього продавлювання цього антинародного, антиконституційного закону буде не правосуддя, а кривосуддя, і Україна буде не правовою державою, як це гарантовано Конституцією, а взагалі таким утворенням, яким не модна навіть апелювать чи взагалі визначать. Тому, зважаючи на все це, я не хочу брать участі у цьому фарсі, хоть там більше, ніж 100 поправок ще є. Якщо ви ламаєте через коліно, ламайте, але й ви завтра нікому не будете потрібні. А ті суди, які будуть здійснювати кривосуддя, я думаю, що вони й будуть також і здійснювати по відношенню до тих, хто сьогодні натискає кнопки і голосує за цей законопроект. Слава Україні!
Дякую. В Юрія Кармазіна появились послідовники. Тепер слово за Сергієм Власенко. Будь ласка.
Шановні колеги! Сергій Власенко, „Блок Юлії Тимошенко”, останній, хто залишився. Ну, дійсно, абсолютно немає сенсу продовжувати так зване обговорення поправок. Так само проходило засідання комітету, коли поправки, по суті, не обговорювалися, а просто штампувалися. Ну, я думаю, дійсно, що наслідки прийняття цього закону. Шановні колеги, ще така репліка, і будемо розглядати всі поправки окремо. Тому.
Я прошу, шановні колеги, давайте в ім’я справи спокійно.
Тому, я думаю, що, дійсно, немає сенсу їх обговорювати. Дійсно, є певна воля на прийняття поправок, на прийняття законопроекту в такому вигляді, в якому він є. Ну, напевно, держава повинна і це пройти. Переконаний в тому, що прийняття цього закону, тут говорили, що це кінець судової реформи, ні, це тільки початок, бо ми будемо переглядати ці законопроекти ще не один раз. Дякую.
Дякую. І, будь ласка, я до вас звертаюсь і до зали, по поправці 1069, поправка Власенка, вона врахована частково. Колеги наполягають, ну як завжди мають право депутати наполягати на те, щоб думку комітету ми підтвердили. Тому, будь ласка, я ставлю на голосування. Да, будь ласка, тоді мікрофон Власенка. 1069 подивіться поправку.
Я з вашого дозволу її знайду.
Да, мікрофон Власенка. Ми визначимося зараз. Це сторінка 388. Майже в кінці першої книги.
Ну ви знаєте, ця поправка була викликана наступним. Насправді матеріали передаються із суду в суд достатньо різними способами і шляхами, і дійсно може відбутися така ситуація, що матеріали потрапляють в суд, коли певні реєстраційні інституції в суді уже не працюють. Саме тому я і просив виключити із відповідної статті Кодексу адміністративного судочинства слова про те, що відповідна заява реєструється в день її надходження в порядку, встановленому частиною третьою статті 15.1. Тобто непоодинокими є випадки, коли заяви реєструються на наступний день з самого ранку і в цьому немає жодних проблем. Для того, щоб не створювати якісь процесуальні колізії і можливості там для маніпуляцій, напевно треба залишити. треба врахувати цю поправку та й все. це абсолютно технічна поправка.
Дякую. Таким чином, я ставлю на голосування пропозицію комітету про врахування частково поправки 10 69, тобто 1069 депутата Власенка. Прошу визначатися. [[21:36:38]] За-2 Таким чином, залишається редакція, прийнята у першому читанні. Хто ще наполягає із народних депутатів? Бевз, будь ласка, мікрофон.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, шановний Олександр Володимирович! Я хотів би звернути увагу всіх. 790 поправка, Адам Іванович.
Яка?
790-та, будь ласка. Це до 130 статті: „Стаж роботи судді”. В переліку осіб, яким зараховується стаж роботи, є судді, є арбітри, є члени Вищої кваліфкомісії і Вищої ради юстиції. Але немає тих, хто працював попередньо на посадах прокурорів, слідчих і в органах дізнання. Ну, якщо є пояснення, я хотів би почути детально, де, в якій статті, щоб побачити. Чи включено це до стажу роботи, чи ні?
Шановні колеги, 790 поправка Бевза відхилена. Мова йде про що? Щоб до стажу зараховувалась робота на посадах прокурорів і слідчих за умови наявності в усіх зазначених осіб стажу роботи на посаді судді не менше 10 років. Тобто, якщо він прийшов на посаду судді з цієї посади і має стаж не менше 10 років, то йому б зараховувався стаж прокурора чи слідчого. Яка думка комітету? Будь ласка, мікрофон Новікової.
Це не враховано, зроблено свідомо. Одначе ті судді, яким вже це в стаж було враховано, за ними це зберігається. І відрахування стажу починається тільки після прийняття цього закону. Тобто судді, в яких вже враховано цей стаж, за ними це право зберігається.
Так, будь ласка, Пилипенко.
Дякую. Справа в тому, що це поправка 17.17, яка, дійсно, вказує на те, що всі судді, які на момент набуття чинності цього закону працюють. обрані чи призначені суддями, для них стаж обчислюється, виходячи з тих умов, які передбачені були в законі, який діяв на сьогоднішній день. Тому всі судді будуть отримувати право на відставку відповідно до законодавства, яке діяло на момент прийняття цього закону. Фактично ми зберігаємо для всіх суддів право піти у відставку і обчислюється стаж їхньої роботи, виходячи з чинного на сьогоднішній день законодавства. Дякую.
Я ставлю на голосування поправку Бевза 190-ту. Вона відхилена. Прошу визначатися. Вибачте, знімають, знімають. І ще у нас одне є зауваження є до поправки 782-ї, внесеної Кабінетом Міністрів, вона врахована. Але в колеги Лукашука є зауваження. Мікрофон Лукашуку.
Шановний Адаме Івановичу, я прошу підтвердити залом поправку 782-гу, яка говорить про слідуюче, що посадовий оклад, передбачений законом, судді місцевого суду в розмірі 15 мінімальних заробітних плат розбивається поетапно, і суддя отримує заробітну плату в повному об’ємі тільки в п’ятнадцятому році. Тому я прошу зал не підтримати цю поправку, а залишити у першому читання. Дякую. Ставте на голосування.
Шановні колеги, будьте уважні. Я ставлю на голосування 782 поправку, яка врахована. Це поправка Кабінету Міністрів, вона врахована комітетом. Колега Лукашук вимагає на підтвердженні цієї поправки. Я прошу проголосувати. [[21:40:53]] За-237 Вирішено питання. Залишається. Всі поправки, хто наполягав, розв’язані. Будь ласка.
Шановні колеги, тепер я попрошу доповідача, Новікову Юлію Володимирівну, якщо там є якісь уточнення перед голосуванням, будь ласка. Можна на трибуну, щоб урочистий момент зафіксувати. Шановні колеги, якщо там можливо якісь технічні є моменти, щоб потім нам не повертатись до уточнень.
Ми багато яких поправок врахували і тих, що не було враховано комітетами і навпаки. Тому я вважаю, що необхідно під час прийняття проекту підготовки його вже до друку дати доручення відповідним службам Апарату Верховної Ради України провести нумерацію статей та пунктів у відповідність з вимогами законопроектуальної техніки. І дати їм доручення внести необхідні редакційні нормативно-юридичні правки.
Шановні колеги, приймається до роботи, так? Тепер прошу уваги. Я зараз поставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні проекту закону і в цілому як закон з вилученням позицій, де ідеться про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України, з відповідним врахуванням це при доопрацюванні остаточному техніко-юридичному при підготовці для підписання закону. Ще раз наголошую: з вилученням позицій (все узгоджено) які стосуються внесення змін до Регламенту Верховної Ради України з відповідним опрацюванням при підготовці до. [[Шум у залі]] Що, що? І момент набрання чинності з моменту оприлюднення його. Шановні колеги, не може бути з моменту оприлюднення, якщо тільки Президент його підпише.
А якщо Президент заветує його? Ну, шановні колеги, з моменту оприлюднення. Тому ще раз прошу, закон набирає чинності, ми фіксуємо, з моменту його офіційного оприлюднення. Друге. Ми вилучаємо позиції, які стосуються внесення змін до Регламенту і доручаємо Головному юридичному управлінню провести техніко-юридичне опрацювання законопроекту в зв’язку із тим, що ми ряд поправок чи підтримали або не підтримали, і в зв’язку з тим, що ми вилучили новели, які стосуються внесення змін до Закону „Про регламент Верховної Ради України”. Зрозуміла пропозиція? З врахуванням цього я ставлю на голосування пропозицію про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону „Про судоустрій та статус суддів” [[реєстраційний номер 6450]] з врахуванням тих доповнень, які були висловлені доповідачем і мною як Головою Верховної Ради України. Прошу голосувати. [[21:44:16]] За-260 Закон прийнято. [[Оплески]] Одну хвилину, шановні колеги. Одну хвилину, нам треба включити до порядку денного ряд законопроектів, які Президент України просить розглянути як невідкладні. Прошу уваги! По фракціях, будь ласка. Дайте результати голосування по фракціях. Партія регіонів – 170, "Блок Тимошенко" – 24, "Наша Україна - Народна самооборона" - 16, комуністів – 27, "Блок Литвина" – 19, позафракційні – 4. А тепер, шановні колеги, я дякую доповідачу, дякую Юлії Володимирівні Новіковій за те, що вона мужньо працювала разом з нами і всім народним депутатам, зокрема тим, які внесли багато поправок і аргументовано їх обстоювали під час нашої роботи з 16 години. [[Оплески]] А тепер, шановні колеги, прошу уваги! Міністру юстиції окремо, сувора подяка. [[Оплески]] Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо діяльності Національного банку України [[реєстраційний номер 6659]] – це проект закону від Президента України для включення до порядку денного. Прошу голосувати. [[21:45:57]] За-257 Рішення прийнято. Тепер я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону України про внесення змін до законів України „Про Державний бюджет України на 2010 рік” та „Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування [[реєстраційний номер 6673]]. Це урядовий законопроект, про включення до порядку денного. Прошу голосувати. В тому числі йдеться про виділення коштів на вибори 31 жовтня. Наголошую, в тому числі. [[21:46:40]] За-257 Рішення прийнято. І нарешті, шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону України про внесення змін до законів України про здійснення державних закупівель та про організацію, та проведення фінальної частини Чемпіонату Європи 2012 року з футболу у Україні. Автор народний депутат Єфремов [[реєстраційний номер 6652]]. Прошу голосувати. [[21:47:25]] За-257 Рішення прийнято. Шановні колеги, я прошу комітети відповідні невідкладно розглянути ці законопроекти з тим, щоб ми прийняли щодо них рішення до завершення цієї сесії. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Дякую всім за роботу. Завтра Верховна Рада України продовжить роботу в пленарному режимі з 10 години за розкладом, визначеним на четвер.