Labrīt, godātie deputāti! Aicinu ieņemt vietas Sēžu zālē, lai varam sākt Saeimas 2019. gada 7. februāra sēdi. Vispirms - iesniegtās izmaiņas Saeimas Prezidija apstiprinātajā sēdes darba kārtībā. Juridiskā komisija lūdz... (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) sēdes darba kārtībā iekļaut lēmuma projektu “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Saeimas kārtības rullī” (Nr. 178/Lp13) otrajam lasījumam līdz 2019. gada 4. martam”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut likumprojektu “Grozījums Likumā par budžetu un finanšu vadību”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Paldies. Sākam izskatīt grozīto darba kārtību. Darba kārtībā - Saeimas deputātu pilnvaru apstiprināšana un izbeigšana. Lēmuma projekts “Par Riharda Kozlovska 13. Saeimas deputāta pilnvaru apstiprināšanu uz laiku, kamēr no partijas Jaunā VIENOTĪBA kandidātu saraksta Rīgas vēlēšanu apgabalā ievēlētie deputāti pilda ministru pienākumus”. Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas vārdā - deputāts Aldis Adamovičs.
Labrīt, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Prezidij! Kolēģi! Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija šā gada 30. janvāra sēdē izskatīja deputāta Edgara Rinkēviča iesniegumu par 13. Saeimas deputāta mandāta nolikšanu uz ministra amata pienākumu pildīšanas laiku. Nākamais kandidāts no partijas Jaunā VIENOTĪBA kandidātu saraksta Rīgas vēlēšanu apgabalā ir Kārlis Šadurskis, kurš ir atteicies pieņemt 13. Saeimas deputāta mandātu uz laiku. Nākamais partijas Jaunā VIENOTĪBA kandidāts no Rīgas vēlēšanu apgabala saraksta ir Rihards Kozlovskis, kurš ir piekritis uzņemties 13. Saeimas deputāta amata pienākumus uz laiku. Komisija aicina atbalstīt Saeimas lēmuma projektu “Par Riharda Kozlovska 13. Saeimas deputāta pilnvaru apstiprināšanu uz laiku, kamēr no partijas Jaunā VIENOTĪBA kandidātu saraksta Rīgas vēlēšanu apgabalā ievēlētie deputāti pilda ministru pienākumus”.
Paldies. Aicinu Rihardu Kozlovski dot svinīgo solījumu.
Es, uzņemoties Saeimas deputāta amata pienākumus, Latvijas tautas priekšā svinīgi solu būt uzticīgs Latvijai, stiprināt tās suverenitāti un latviešu valodu kā vienīgo valsts valodu, aizstāvēt Latviju kā neatkarīgu un demokrātisku valsti, savus pienākumus pildīt godprātīgi un pēc labākās apziņas. Es apņemos ievērot Latvijas Satversmi un likumus.
Paldies. Aicinu parakstīt svinīgo solījumu. Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Riharda Kozlovska 13. Saeimas deputāta pilnvaru apstiprināšanu uz laiku, kamēr no partijas Jaunā VIENOTĪBA kandidātu saraksta Rīgas vēlēšanu apgabalā ievēlētie deputāti pilda ministru pienākumus”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 89, pret un atturas - nav. Apsveicu Saeimas deputātu Rihardu Kozlovski! Aicinu ieņemt vietu Sēžu zālē. (Aplausi.) Darba kārtībā - Saeimas Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Kučinska, Valaiņa, Reiznieces-Ozolas, Dūklava, Bergmaņa un citu iesniegto likumprojektu “Grozījums Valsts sociālo pabalstu likumā” nodot Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteikusies runāt deputāte Dana Reizniece-Ozola.
Labrīt, Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģi deputāti! Es aicinu atbalstīt šo likumprojektu, kas paredz palielināt ģimenes valsts pabalstu, nosakot to par pirmo bērnu - 50 eiro apmērā, par otro - 100 eiro apmērā, par trešo un nākamajiem - par katru 150 eiro apmērā. Zinu, ka ir bijuši pirms vēlēšanām programmās solījumi, bet pēc būtības nav bijusi diskusija par šāda veida atbalstu. Es domāju, ka ir vērts to darīt šeit, Saeimā, negaidot valdības atnesto budžeta projektu, jo mums kā deputātiem ir jādiskutē par politikas veidošanu pēc būtības. Tās ir ne tikai mūsu tiesības, bet tas ir arī mūsu pienākums - nebūt tikai kāzu ģenerāļiem. Pēc būtības šāds atbalsts tiešām ir diskutējams un jēgpilns, jo, arī iepriekšējos budžetus veidojot, mēs ļoti ieklausījāmies Demogrāfisko lietu padomes viedoklī par to, kāda veida atbalsts daudzbērnu ģimenēm būtu visvairāk nepieciešams, un plašajā programmā, kurai ir jauks nosaukums “Māras solis”, ģimenes valsts pabalsta palielināšana bija viens no prioritārajiem pasākumiem. Mēs jau daudz izdarījām, šo ģimenes valsts pabalstu būtiski palielinot, bet, protams, arī tobrīd nebija finansiālas iespējas to paveikt tik lielā apmērā, kā gribētos, tādēļ ir šo soli vērts arī turpināt, un - kādēļ? Protams, mēs zinām, ka joprojām ar demogrāfisko situāciju mums pārāk spoži nesokas: 1,7 bērni uz māmiņu. Tas nozīmē, ka latviešu kļūst mazāk, mēs sarūkam kā nācija. Mēs arī zinām, ka viena piektā daļa no daudzbērnu ģimenēm, tās ģimenes, kurās ir trīs un vairāk bērnu, dzīvo uz nabadzības sliekšņa. Un mēs zinām arī to, ka tikai ar nodokļu stimuliem to nevar izdarīt. Jo atbalstu šīm ģimenēm nevar sniegt, ja... piemēram, neraugoties uz to, ka mēs būtiski palielinājām neapliekamo minimumu par apgādībā esošām personām, daudzbērnu ģimenes, kuru vecākiem nav pārāk lielas algas, nevar šo labumu pilnībā izmantot. Piemēram, ģimene ar divām apgādājamām personām un 680 eiro algu - jau tai neapliekamais minimums ir nulle... respektīvi, ja ir vairāki bērni šādā ģimenē, tad nevar to labumu gūt. Un tāpēc... respektīvi, nevienlīdzības mazināšanai un ģimeņu atbalstam vajadzīgi īpaši, mērķtiecīgi pasākumi; šāds pasākums varētu būt ģimenes valsts pabalsts un tā palielināšana. Līdz ar to, kolēģi, es aicinu atbalstīt šo likumprojektu, lai šeit, Saeimā, notiktu diskusija par labāko demogrāfijas atbalstu pēc būtības. Paldies jums.
Paldies. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Deputātiem ir iebildumi. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Valsts sociālo pabalstu likumā” nodošanu Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 31, pret - 52, atturas - 6. Likumprojekts komisijai nav nodots. (Dep. D. Reizniece-Ozola: “Raivi!”; dep. R. Dzintars: “Cik tas maksā?!”) Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Kučinska, Valaiņa, Reiznieces-Ozolas, Dūklava, Bergmaņa un citu iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli”” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteicies runāt deputāts Viktors Valainis.
Labrīt, kolēģi! Par to, ka Latvijā pastāv nevienlīdzība, es domāju, mums citam citu nav jāpārliecina. Mēs to varam paši redzēt ikdienā, un ir arī dažādi starptautiski pētījumi - gan Latvijas, gan ārvalstu pētījumi -, kas jau gadiem ilgi norāda uz to, ka Latvijā pastāv nevienlīdzība. Mēs varam redzēt to, kāda ir ienākumu atšķirība pilsētu un lauku iedzīvotājiem, īpaši Rīgas un pārējās Latvijas iedzīvotājiem. Tur šī atšķirība ir mērāma kārtās... Šobrīd Latvijā nabadzības riskam ir pakļauti vairāk nekā 20 procenti sabiedrības jeb aptuveni 425 tūkstoši cilvēku, kuri, lai parūpētos par savām pamatvajadzībām, ir spiesti ņemt SMS kredītus, ir spiesti doties uz pašvaldībām, uz sociālajiem dienestiem pēc pabalstiem. Gluži vienkārši tādēļ, lai parūpētos par savu... normālu ikdienu. Manuprāt, tas nav pareizi. Manuprāt, visam parlamentam ir skaidrs, ka par šo likumprojektu mēs nobalsosim. Varbūt ne šodien, bet mēs šo likumprojektu atbalstīsim, jo tas paredz būtiski palielināt neapliekamo minimumu tieši tai iedzīvotāju grupai, kurai tas ir vissvarīgākais. Es domāju, ka parlamentam vajadzētu beigt solīt, vajadzētu beigt izvairīties no saviem solījumiem, jo īpaši tiem, kas ir bijuši priekšvēlēšanu kampaņā. Es aicinu parlamentu jau tagad komisijās sākt darbu un raidīt signālu tai sabiedrības daļai, kurai tas visvairāk vajadzīgs, ka šis jautājums tiks sakārtots un likumprojekts tiks pieņemts. Es no šīs tribīnes nevienu negribētu nosaukt par melu čempionu, bet varbūt starp mums tādi cilvēki ir. Aicinu pierādīt, ka jūs tādi neesat, un atbalstīt šo likumprojektu pirmajā... nodošanu komisijai. Es domāju, ka vaimanāšana par to, ka budžetā nav naudas, ir pilnīgi aplama. Šis ir lielākais budžets, kāds Latvijas vēsturē bijis. Es domāju, ka 30, 40, 50 miljonu iztrūkums, kas šobrīd presē parādās, - katru dienu citi skaitļi... Es atgādināšu, ka laikā, kad Dana Reizniece-Ozola sāka savu ministrēšanu, caurums ministra budžetā bija mīnus 140 miljoni un tas neliedza īstenot ļoti daudzas būtiskas lietas - uzlabot cilvēku dzīves apstākļus, īstenot daudzas reformas, kuras šobrīd jau darbojas. Es aicinu atbalstīt šā likumprojekta nodošanu komisijai.
Paldies. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Deputātiem ir iebildumi. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli”” nodošanu Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 31, pret - 57, atturas - 2. Likumprojekts komisijai nav nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Kučinska, Valaiņa, Reiznieces-Ozolas, Dūklava, Bergmaņa un citu iesniegto likumprojektu... (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) “Grozījums Darba likumā” nodot Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteicies runāt deputāts Uldis Augulis.
Augsti godātā Saeimas priekšsēdētāja! Cienītie kolēģi! Zaļo un Zemnieku savienība aicina veikt grozījumu Darba likumā, nosakot, ka minimālās darba algas apmēram ir jābūt ne zemākam par 500 eiro. Saprotot, ka šā gada valsts budžeta sagatavošana un apstiprināšana Saeimā ir iekavējusies jaunās valdības veidošanas procesa ieilguma dēļ, mēs aicinām minimālās algas celšanu sākt ar 2020. gadu, lai līdz šim laikam varētu veikt pilnvērtīgas diskusijas ar sociālajiem partneriem, ar uzņēmējiem. Domāju, ka priekšvēlēšanu solījumi par minimālās algas celšanu jau no 2019. gada visiem ir labi zināmi, nav aizmirsti, kā tas varbūt noticis ar daudzām citām iepriekš skaļi paustajām... apņemšanās. Tāpēc aicinu šoreiz nepievilt vēlētājus un atbalstīt minimālās algas celšanu. Vēl jo vairāk tāpēc, ka koalīcijas partija - Jaunā konservatīvā partija - ir paziņojusi, ka rosinās diskusiju par minimālās algas celšanu jau šovasar. Es domāju, ka negaidīsim līdz vasarai, bet sāksim diskutēt tagad. Gatis Eglītis savā tvitera kontā 1. februārī ir rakstījis, ka no 2020. gada 1. janvāra Latvijā jābūt vismaz 500 eiro minimālajai algai, - daudzmaz līdzīgi tam, kā tas jau šobrīd ir Lietuvā un Igaunijā. (Starpsauciens.) Iepriekš Lietuva no mums atpalika, bet pašlaik mūs ir apsteigusi. “Vēl svarīgāka,” raksta Gatis Eglītis, “ir straujāka iedzīvotāju ienākuma nodokļa neapliekamā minimuma celšana.” Viņš ir pievienojis arī klāt skaistu Eurostat tabulu, kurā redzamas minimālās algas Eiropas dalībvalstīs 2019. gadā. Tā ka, kolēģi, es tomēr aicinu neieslēgt koalīcijas balsošanas mašīnu, bet katram balsot atbilstoši tam, ko ir solījis saviem vēlētājiem. Aicinu atbalstīt.
Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Darba likumā” nodošanu Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 31, pret - 57, atturas - 1. Likumprojekts komisijai nav nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Dombrovska, Krišāna, Ločmeles-Luņovas, Kabanova un Goldbergas iesniegto likumprojektu “Grozījumi Latvijas Republikas Satversmē” nodot visām komisijām, kā arī Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteicies runāt deputāts Vjačeslavs Dombrovskis.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Augsti godātie kolēģi! Es gribētu jums uzdot vienu jautājumu. Varbūt jūs zināt - kas ir Edgars Kronbergs? Vai kāds zina, kas ir Edgars Kronbergs? (Starpsaucieni: “Mēs zinām! - “KPV LV” partijas biedrs!”) Paldies. Kolēģi, kāpēc es šobrīd tā jautāju? Tas šobrīd ir viens no svarīgākajiem jautājumiem mūsu valstī, un es jums paskaidrošu - kāpēc. Pirmšķietami Artusam ir taisnība - Edgars Kronbergs ir partijas “KPV LV” biedrs, kurš, pēc Saeimas vēlēšanu rezultātiem, ir nākamais šīs partijas Kurzemes sarakstā. Viņam ir Latvijas Universitātē iegūta augstākā izglītība dabaszinātņu jomā, viņš ir vides pārvaldības speciālists, uzņēmējs. Publiski pieejamā informācija par šo cilvēku neko kriminālu neliecina. Bet, kolēģi, ko viņš tādu ir izdarījis, ka šā cilvēka dēļ Latvijas Republikas labklājības ministre nevar pilnvērtīgi ķerties pie savu tiešo pienākumu pildīšanas? Varbūt ministre ir tik profesionāla labklājības jomā, ka viņai nemaz nevajag tik daudz laika veltīt labklājībai? Bet tā tas nav. Kā atzinusi pati ministre šā gada 12. janvārī žurnālistam Jānim Domburam, uz to brīdi viņa labklājības nozarē darbojusies vien 48 stundas. Varbūt mums kopumā ir tik spēcīga valdība, ka ministre... viens ministrs var paļauties uz citiem, ka viena ministra pilnvērtīga iesaiste nemaz nav tik nepieciešama? Ne tikai opozīcijas partijas, bet arī Latvijas iedzīvotāji īpaši netic Kariņa valdības spējai panākt kaut kādas pozitīvas pārmaiņas. Saskaņā ar pēdējām aptaujām tikai divi procenti iedzīvotāju tic, ka Kariņa valdība spēs izpildīt savā deklarācijā dotos solījumus, un tikai 12 procenti tic, ka šī valdība nostrādās līdz nākamajām vēlēšanām. Nu tad varbūt ministre uzskata, ka tas ir tas, ko vēlas viņas vēlētāji? Arī saskaņā ar tikai pirms dažām dienām paziņotajiem aptaujas rezultātiem 79 procenti Latvijas iedzīvotāju neuzskata... (Starpsauciens: “Cik piedalījās aptaujā?”) 79 procenti no aptaujātajiem... (Starpsauciens: “Cik?”) Jūs varat pajautāt TNS... neuzskata, ka ministri spēj kvalitatīvi pildīt savus pienākumus tad, ja apvieno amatu ar Saeimas deputāta pienākumiem. (Dep. A. Zakatistovs: “Statistika ir tāda dīvaina lieta...”) Labi. Noliksim malā statistiku. Varbūt mums labklājības nozarē viss ir tik labā kārtībā, ka ministre var atļauties tam nepievērst uzmanību? Bet paskatīsimies uz situāciju. Paskatīsimies vismaz uz situāciju ar vecuma pensijām! Kā pensionārs var izdzīvot ar pensiju, kas ir mazāka nekā 300 eiro? Tā taču ir mazāka nekā minimālā alga, vai ne? Bet pie mums šādu pensiju saņem vairāk nekā 194 tūkstoši pensionāru. Un 44 tūkstoši saņem vecuma pensiju, kas ir mazāka nekā 200 eiro. Starp citu, 20 745 cilvēki saņem pensiju, kas ir mazāka nekā 100 eiro mēnesī. Simt eiro mēnesī! Ko jūs te darāt, ministres kundze? Ko jūs te darāt? (Starpsauciens: “A ko statistika saka?”) Vai jūs neuzskatāt, ka jūsu darbs, jūsu pienākums šobrīd būtu darīt visu iespējamo, lai palīdzētu šiem cilvēkiem, nevis tagad klausīties manī vai citos no šīs tribīnes? Labi, ministres kundze, tas nav pārmetums personīgi jums. Es saprotu, ka jūs labprāt gribētu pilnvērtīgi pieslēgties valdības darbam, savai nozarei, un izdarīt visu iespējamo. Acīmredzot jūsu frakcija neļauj jums to darīt. (Dep. A. Zakatistovs: “Mainīsim Satversmi!”) Kolēģi, tā nedrīkst rīkoties ne ar ministri, ne ar labklājības nozari, ne ar Latvijas valsti. Un visbeidzot, kolēģi, - tā nedrīkst rīkoties ar sievieti. Diemžēl es neesmu KPV LV frakcijas deputāts. (Dep. A. Kaimiņš: “Paldies Dievam, Vjačeslav!”) Jā, tiešām, paldies Dievam! Līdz ar to mēs nevaram tiešā veidā ietekmēt frakcijas lēmumu. Un, tā kā mēs nevaram paļauties uz cilvēku sirdsapziņu... (Zālē troksnis. Starpsaucieni: “Laiks!”)
Paldies, Dombrovska kungs! Runas laiks ir beidzies. Atbilstoši Saeimas kārtības rullim tas nav pagarināms. Es jums izslēdzu mikrofonu. Runas laiks ir beidzies! Dombrovska kungs, man jūs jābrīdina (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) - runas laiks ir beidzies! (Starpsaucieni.) Dombrovska kungs, jums ir izslēgts mikrofons pēc runas laika beigām! Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijām? Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Republikas Satversmē” nodošanu visām komisijām, nosakot, ka Juridiskā komisija ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 31, pret - 59, atturas - 1. Likumprojekts komisijām nav nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Dombrovska, Krišāna, Ločmeles-Luņovas, Kabanova un Goldbergas iesniegto likumprojektu “Grozījumi Saeimas kārtības rullī” nodot Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteikusies runāt deputāte Regīna Ločmele-Luņova.
Labdien, kolēģi! Atbilstoši Saeimas kārtības ruļļa 79. pantam mēs, frakcijas SASKAŅA deputāti, iesniedzam likumprojektu “Grozījumi Saeimas kārtības rullī”. Šo grozījumu būtība ir aizliegt turpmāk savienot ministra amatu un Saeimas deputāta amatu. Lai to īstenotu, mēs piedāvājam papildināt Saeimas kārtības ruļļa 5. pantu ar 1.1 daļu šādā redakcijā: “Saeimas loceklis nedēļas laikā no dienas, kad viņš sācis pildīt Ministru prezidenta, Ministru prezidenta biedra, ministra vai valsts ministra pienākumus, noliek deputāta mandātu uz Ministru prezidenta, Ministru prezidenta biedra, ministra un valsts ministra amata pildīšanas laiku. Saņēmis iesniegumu par mandāta nolikšanu, Saeimas Prezidijs uzaicina šā deputāta vietā iestāties Saeimas sastāvā nākamo kandidātu un paziņo par to Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijai.” Latvijas Republikas Satversmē ir nostiprināts varas dalīšanas princips un varas līdzsvara un atsvara sistēma. Varas dalīšana likumdevēja varā, izpildvarā un tiesu varā ir tiesiskas valsts virsprincipa realizācijas būtisks nosacījums. Izpildvaras kompetence ir saistīta ar pienākumu nepārtraukti nodrošināt valsts pārvaldi. Tādējādi, ja Saeimas loceklis ieņem arī atbildīgo ministra amatu, viņam jābūt pastāvīgi noslogotam darbā ministrijā. Tas būtiski mazinās viņa Saeimā virzīto lēmumu kvalitāti, kā rezultātā pastāv likumdošanas rezultātu degradācijas riski, kas palielinās sabiedrības neuzticību Saeimai. Saeimas locekļa un ministra amata savienošana ir arī viens no korupcijas līmeņa un iespējamu interešu konfliktu (Starpsauciens: “Ha-ha-ha!”) palielināšanas riskiem. Daudziem mūsu vēlētājiem neatkarīgi no tā, par kuru partiju viņi ir balsojuši vēlēšanās, nav skaidrs, kā ir iespējams savienot ministra un Saeimas deputāta pienākumus, ņemot vērā viņu darba apjomu, ikdienas slodzi un atbildības pakāpi. Arī vakar Saeimā notika kaut kas tāds, ko ir grūti izskaidrot vēlētājiem. Sociālo un darba lietu komisija, izskatot ļoti sāpīgo jautājumu par atbalsta sistēmu ģimenēm, kuras audzina personas ar smagu invaliditāti no bērnības, uz savu sēdi bija aicinājusi labklājības ministri Ramonu Petraviču. Ministre uz sēdi neieradās, un viņas vietā ministrijas pozīciju skaidroja parlamentārais sekretārs Spruča kungs. Zinot, ka Ramona Petraviča, stājoties ministres amatā, nav nolikusi Saeimas deputāta mandātu, visi loģiski domājoši cilvēki sprieda, ka varbūt viņa nav ieradusies uz Sociālo un darba lietu komisijas sēdi tikai tādēļ, ka vienlaikus notiek Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas sēde un viņa ir tur, jo, kā skaidroja pati ministre saziņā ar medijiem, tieši darbs šajā atbildīgajā komisijā un nepieciešamība palīdzēt savam kolēģim Zakatistova kungam darbā pie valsts budžeta izstrādes liedz viņai nolikt deputāta mandātu. Izrādās, nē! Arī Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas sēdes, abas divas, Petravičas kundze šonedēļ ignorēja. Varbūt bija darbs ministrijā? Varbūt. Taču pašas ministres darba kārtībā tajā dienā un tajā laikā nekas nebija paredzēts, vismaz oficiāli ne. Protams, nekas traģisks pagaidām nenotika. Kā atzīmēja Sociālo un darba lietu komisijas vadītājs Andris Skride, ļoti emocionālā atmosfērā komisijas deputāti saprata, kādos finansiālajos apstākļos jādzīvo tām ģimenēm, kurās aug tā dēvētie mūžīgie bērni - cilvēki ar ļoti smagiem veselības traucējumiem, kuriem nepieciešama īpaša kopšana un faktiski nepārtraukta ģimenes locekļu uzmanība. Šis jautājums, komisijas ieskatā, nevar gaidīt, tādēļ jau 19. februārī deputāti plāno skatīt Labklājības ministrijas piedāvājumu situācijas risināšanai un aicina labklājības ministri uz komisijas sēdi ierasties personīgi. Es ļoti ceru, ka ministre ieradīsies. Un ceru, ka pirms tam viņa tomēr noliks Saeimas deputāta mandātu, lai pilnvērtīgi un ar pilnu atdevi pildītu labklājības ministra amata pienākumus. Savukārt jūs, cienījamie deputāti, es lūdzu nobalsot par iesniegto likumprojektu, kas paredz liegt turpmāk savienot ministra amatu un Saeimas deputāta amatu. Paldies.
Paldies. “Pret” pieteicies runāt deputāts Artuss Kaimiņš.
Nu ko, es apsveicu! Ramona Petraviča, jūs esat slavenākā ministre Latvijā! Tas ir labs ieguvums. To vajag noturēt, tā, lai runā katru dienu! SASKAŅA, paldies! Darām to biežāk! (Aplausi.) Runājot par šo... par šeit izskanējušajiem pārmetumiem par to, kas vakardien notika sēdē... Jūs taču saprotat, jūs taču ne pirmo dienu Saeimā strādājat un ministriju darbu esat redzējuši... Tāpēc jau arī ir ministriju parlamentārie sekretāri, kas pārstāv ministrijas. Tāpēc jau viņi arī ir! (Dep. R. Ločmeles-Luņovas starpsauciens.) Ministrei nav jāatskaitās par to, kur viņa katru dienu iet, ko viņa dara, kāda viņai darba kārtība. Viņai tas nav jādara! (Dep. R. Ločmeles-Luņovas starpsauciens.) Un jums nav tiesību to zināt! Līdz ar to... šīs jau ir otrās debates... Tad Vjačeslavs runā, tad Regīna runā un brūk virsū mūsu partijas ministrei. Es saprotu, ka jūs esat atraduši kaut kādu mazo, pie kā tā kā piekasīties, bet nesanāk! Nu, nesanāk, nu! Vajag kaut kā kārtīgāk. It sevišķi Regīna... tad, kad jūs runājat par darba apvienošanu, jums vismazāk par to vajadzētu runāt. Vismazāk! Līdz ar to noraidiet arī visu šo pasākumu. Paldies.
Viens deputāts ir runājis “par”, viens - “pret”. Mums ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Saeimas kārtības rullī” nodošanu Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 30, pret - 59, atturas - nav. Likumprojekts komisijai nav nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Dombrovska, Krišāna, Ločmeles-Luņovas, Kabanova un Goldbergas iesniegto likumprojektu “Grozījums likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”” nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteicies runāt deputāts Vjačeslavs Dombrovskis.
Augsti godātie kolēģi! Patiesībā es pieteicos runāt pret šo likumprojektu. Kaimiņa kungs, es baidos, jūs ne visai labi sapratāt notiekošā lielo bildi. (Dep. A. Kaimiņš: “Pastāsti!”) Labprāt. Šis balsojums, negatīvais, liecina par to, ka jūsu koalīcijas partneri nemaz nevēlas, lai jūsu partijas labklājības ministre pilnvērtīgi strādātu labklājības jomā. (Dep. A. Kaimiņa starpsauciens.) Tas nozīmē, ka viņi gribētu kaut kādu iemeslu dēļ turēt viņu pa gabalu no labklājības jomas. Tas ir vienīgais iespējamais izskaidrojums. Savukārt... tā kā iepriekšējie divi likumprojekti ir noraidīti... ja šis konkrētais likumprojekts tiks apstiprināts, tad tas nozīmēs, ka Petravičas kundze varēs saņemt divas algas. Un tas noteikti nebija šā likumprojekta mērķis. Līdz ar to es atsaucu savu parakstu. Paldies. (Zālē smiekli. Dep. A. Kaimiņa starpsauciens.)
Paldies. Līdz ar to paraksts ir atsaukts. Par likumprojekta nodošanu komisijām mums nav jābalso, un mēs nelemjam par likumprojekta nodošanu komisijām. Deputāti Dombrovskis... Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Dombrovska, Papules, Goldbergas, Ribakova un Kucina iesniegto likumprojektu “Grozījums Zinātniskās darbības likumā” nodot Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteikusies runāt deputāte Evija Papule.
Cienījamā priekšsēdētājas kundze! Kolēģi! Kā zināms taktikā: cik stipra ir opozīcija, tik stipra ir pozīcija jeb - Latvijas gadījumā - koalīcija. Tas nozīmē, ka, ja jūs gribētu ilgi kopā strādāt, tad cienītu un dzirdētu opozīciju. Un tas, kungi un dāmas pozīcijā, ir atkarīgs tikai no jums pašiem. Opozīcijas darbs ne retumis tieši tādēļ ir vērtīgs, ka atgādina par pozīcijas partiju solījumiem priekšvēlēšanu laikā un neļauj tiem tā vienkārši izplēnēt. Bet, esot varas pozīcijā un pieņemot atbildīgus lēmumus, savdabīgi dīvainā kārtā šie solījumi nevis īstenojas dzīvē, bet gan - tieši pretēji - nozūd vai kļūst niecīgi pieticīgi. Šābrīža diskusijas un lēmumi par budžetu jau atkal to rāda. Tātad solījumi zinātniekiem. Viens no iemesliem, kāpēc Jaunā konservatīvā partija šobrīd ir Saeimā un valdībā, kā arī Izglītības un zinātnes ministrijas pārvaldībā, ir finansējums zinātnei - 1,5 procenti no iekšzemes kopprodukta. “Attīstībai/Par!” - atvērt augstskolas profesoriem, zinātniekiem no visas pasaules, reformēt un koncentrēt zinātnisko darbību, trīskāršojot tās finansējumu trīs gadu laikā no 25 līdz 75 miljoniem. Jāatzīst, ka iepriekš pie varas esošie ir bijuši pieticīgāki. Nacionālā apvienība ir sacījusi: “Izveidosim Latvijas inovāciju fondu, valsts līdzekļus ieguldot uz tautsaimniecības izaugsmi vērstas zinātnes attīstībā.” Neesat pateikuši, cik ieguldīsiet. JAUNĀ VIENOTĪBA - zināšanu un augstskolu resursu konsolidācija studiju kvalitātē valsts spējai pretendēt uz Eiropas Savienības fondiem. Ne vārda par finansējumu, bet par konsolidāciju gan. Līdz zinātnei vēl jāizaug KPV LV. Tās programmā nav ne vārda par to, taču ir ekonomikas ministrs. Kāpēc to pieminu, runājot par zinātni? Tāpēc, ka Ekonomikas ministrijai - un to apliecina pagājušā gada 8. oktobra vēstule Nr. 188 - ir apstiprināta valsts pētījumu programma “Enerģētika” trīs gadiem - no 2018. gada līdz 2020. gadam. Programma tiek vai tiktu finansēta no Eiropas ministrijas... Ekonomikas ministrijas piešķirtajiem valsts budžeta līdzekļiem - trīs gados seši miljoni, katru gadu pa diviem miljoniem. Tātad katru gadu divi miljoni tiks novirzīti valsts pētījumu programmai. Lieliski! Un es tiešām ceru, ka tas tiks pildīts, neraugoties uz tikko pieņemtajiem lēmumiem vai izteikumiem par valsts pētījumu programmu turpmāko likteni, finansējumu un apjomu. Starp citu, vēl deviņas ministrijas valsts pētījumu programmām ir pieprasījušas trīs gadu laikā palielināt finansējumu no 7,4 līdz gandrīz 10 miljoniem. Ir taču zināms, ka Eiropas Savienībā finansējums zinātnei vidēji ir apmēram virs diviem procentiem no iekšzemes kopprodukta. Latvijā - knapi nepilni 0,5 procenti. Un tā gadiem ilgi. Zinātne nav izjutusi ne treknos gadus, ne ekonomisko izaugsmi un pastāvīgi ir krīžu periodā. Kaut kādā mērā zinātnieki nostalģiski sāk ilgoties pēc tiem laikiem, kad zinātnieki bija cieņā un kad zinātnei bija nozīmīga vieta valsts ekonomikā, attīstībā un tātad arī sabiedrības labklājībā. Kungi un dāmas! Dotie solījumi ir jātur! Pie varas taču esat tieši tāpēc, ka kritizējāt iepriekšējos. Latvijas zinātnei ir nepieciešama elpa, jā, arī zīmola maiņa. Tādēļ lūdzu atbalstīt koalīcijas partiju programmās iekļauto priekšlikumu, proti, atbalstīt priekšlikumu palielināt finansējumu zinātnei - piešķirt 1,5 procentus no IKP. Aicinu atbalstīt arī tādēļ, lai jaunie zinātnieki nebrauktu projām, nestrādātu citās valstīs un neceltu to ekonomisko attīstību un sabiedrības labklājību. Paldies. (Frakcijas SASKAŅA aplausi.)
Paldies. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Deputātiem ir iebildumi. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Zinātniskās darbības likumā” nodošanu Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 31, pret - 55, atturas - 2. Likumprojekts komisijai nav nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījums Likumā par budžetu un finanšu vadību” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidija ziņojumi par atvaļinājumu piešķiršanu. Par piešķirto neapmaksāto atvaļinājumu deputātam Didzim Šmitam no šā gada 5. februāra līdz 7. februārim. Saeimas Prezidijs ir saņēmis deputāta Didža Šmita iesniegumu ar lūgumu piešķirt viņam neapmaksātu atvaļinājumu no šā gada 5. līdz 7. februārim. Saeimas Prezidijs atvaļinājumu ir piešķīris un par to informē Saeimu. Par neapmaksāta atvaļinājuma piešķiršanu deputātei Inesei Ikstenai šā gada 13. un 14. februārī. Kolēģi, mums par atvaļinājuma piešķiršanu ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par neapmaksāta atvaļinājuma piešķiršanu deputātei Inesei Ikstenai šā gada 13. un 14. februārī! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 89, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Darba kārtībā - deputātu pieprasījuma izskatīšana. Par saņemto deputātu pieprasījumu. Saeimas Prezidijs ir saņēmis deputātu Ulda Auguļa, Gundara Daudzes, Jāņa Vucāna, Andas Čakšas, Raimonda Bergmaņa, Viktora Valaiņa, Jāņa Dūklava, Armanda Krauzes, Janīnas Jalinskas un Danas Reiznieces-Ozolas pieprasījumu tieslietu ministram Jānim Bordānam “Par ārvalstu vēstniecībām izsūtīto vēstuli, apšaubot Latvijas tieslietu sistēmas kompetenci un neatkarību”. Godātie kolēģi, šis pieprasījums ir izdalīts un pieejams visiem deputātiem. Pieprasījuma iesniedzēji nav lūguši vārdu pieprasījuma motivācijai. Atbilstoši Saeimas kārtības rullim pieprasījums nododams Pieprasījumu komisijai. Darba kārtībā - likumprojektu izskatīšana. Likumprojekts “Grozījumi Latvijas Nacionālās operas un baleta likumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāts Ivars Puga.
Labrīt, dāmas un kungi! Cienījamie kolēģi! Izskatām likumprojektu “Grozījumi Latvijas Nacionālās operas un baleta likumā” (Nr. 217/Lp13). Komisijā saņemti četri priekšlikumi. 1. - kultūras ministres Daces Melbārdes priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - kultūras ministres Daces Melbārdes priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Latvijas Nacionālās operas un baleta likumā” otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Nacionālās operas un baleta likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Paldies.
Paldies.
Darba kārtībā - likumprojekts “Par Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku orgānu tirdzniecību”, otrais lasījums. Ārlietu komisijas vārdā - deputāts Rihards Kols. Ziņotājs... vai ir zālē? Ziņotāja nav zālē. Tātad šis darba kārtības jautājums tiek pārlikts uz sēdes beigām kā pēdējais darba kārtības jautājums. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums Aizturēto personu turēšanas kārtības likumā”, trešais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Aldis Blumbergs.
Labdien, cienītās dāmas un godātie kungi! Komisija ir izskatījusi likumprojektu, un šā likuma grozījuma būtība ir izslēgt vārdus “vai Drošības policijā”. Un otrs ir pamatojums, ka izslēgt... no tās vietas, kur tiek turēti aizturētie... drošības dienestu, jo telpas neatbilst... tātad aizturēto īslaicīgās aizturēšanas izolators ir tikai Valsts policijas rīcībā. Aicinātu deputātus atbalstīt šo komisijas atbalstīto likumprojektu.
Lūdzu zvanu!
Trešajā lasījumā.
Balsosim par likumprojekta “Grozījums Aizturēto personu turēšanas kārtības likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 88, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Godātie kolēģi! Ir saņemti priekšlikumi par izmaiņām Saeimas Prezidija apstiprinātajā sēdes darba kārtībā. Deputāti Ločmele-Luņova, Cilevičs, Agešins, Kabanovs, Krišāns un citi lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut lēmuma projektu “Par finansējuma piešķiršanu Latvijas Radio 4 un sabiedrisko mediju portāla LSM.lv angļu un krievu valodas versijas darbības nodrošināšanai”. Vai deputātiem ir iebildumi pret (Starpsaucieni: “Jā!”) lēmuma projekta iekļaušanu sēdes darba kārtībā? Viens no deputātiem var runāt “par”, viens - “pret” par darba kārtības izmaiņām. “Par” pieteikusies runāt deputāte Regīna Ločmele-Luņova.
Labdien, kolēģi, vēlreiz! Nepieciešamība iekļaut šīsdienas sēdes darba kārtībā lēmuma projektu “Par finansējuma piešķiršanu Latvijas Radio 4 un sabiedrisko mediju portāla LSM.lv angļu un krievu valodas versijas darbības nodrošināšanai” ir saistīta tiešām ar ārkārtējiem apstākļiem. Lēmuma projekta būtība ir uzdot Ministru kabinetam nekavējoties nodrošināt finansējuma piešķiršanu Latvijas Radio 4 un sabiedrisko mediju portāla LSM.lv angļu un krievu valodas versijas darbības nodrošināšanai atbilstoši nacionālās identitātes, pilsoniskas sabiedrības un integrācijas politikas īstenošanas plānam. Kas ir noticis? Vakar notika Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas sēde, kuras laikā sabiedrisko mediju - Latvijas Radio un Latvijas Televīzijas - vadība informēja, ka otrdien aiz slēgtām durvīm valdība nav devusi skaidru atbildi par to, vai tuvākajā laikā līdz budžeta pieņemšanai būs nauda šo sabiedrisko mediju pastāvēšanai. Kāpēc trūkst naudas? Tāpēc, ka sabiedriskie mediji tikai daļēji tiek finansēti no valsts pamatbudžeta. Viena daļa tiek nodrošināta no Kultūras ministrijas puses. Un nauda gadam ir šāda: Latvijas Radio 4 pastāvēšanai - 191 tūkstotis, Latvijas Radio 1 satura mazākumtautību diasporai un Latgales apraides tehniskai nodrošināšanai - ir šajā summā, savukārt LSM.lv angļu un krievu valodas versijai nepieciešams 121 tūkstotis eiro. Atklāšu jums nelielu noslēpumu: paši Latvijas Radio darbinieki šo naudu sauc... no sākuma tā bija tā dēvētā “Lindermana nauda”, kura tika piešķirta - pēc referenduma - cīņai ar krievu propagandu... Krievijas propagandu, pēc tam to vēl pārdēvēja par “Krimas naudu”, lai pildītu tādus pašus mērķus. Vēl. Varbūt jūs nezināt, ka tas 191 tūkstotis... tur iekšā ir arī 54 tūkstoši apraidei, jo no sākuma par šo naudu tika uzcelti vairāki raidītāji uz Latvijas-Krievijas robežas, lai pierobežas rajonos pretotos Krievijas propagandai, un tagad šī nauda tiek izmantota šo raidītāju uzturēšanai. Tātad, nepiešķirot finansējumu, kura nav jau kopš jaunā gada (šajos mēnešos tika izmantoti Latvijas Radio iekšējie resursi), mēs nevarēsim nodrošināt un īstenot tos mērķus, kuri ir aprakstīti šajā programmā, kura ir paredzēta tieši krievu auditorijai un konkrētiem mērķiem - sabiedrības saliedētībai. Jā, ir zināms, ka rīt atkal notiks valdības ārkārtas sēde un it kā spriedīs par šīs naudas piešķiršanu. Un tieši tādēļ es lūdzu jūs, Saeimu, šodien izteikt nepārprotamu nostāju par to, ka šī nauda ir jāpiešķir, lai žurnālisti nomierinātos, - viņi ir tiešām nobažījušies, jo tas skar viņu algas. Vēl jums zināšanai. Šī nauda neaiziet tieši LR 4. Šī nauda ir izkaisīta - no tās tiek finansēti, kā ir jau ziņots, gan ziņu dienesta konkrētie cilvēki, gan Latgales studija. Tā ka nebūs tā, ka pēkšņi pazudīs LR 4. Nē, vienkārši mazāk kvalitātes, sliktāka kvalitāte būs visai Latvijas Radio apraidei kopumā, jo ziņu dienests gatavo ziņu raidījumus visām piecām programmām. Runājot par naudu, - tā tiešām ir ļoti neliela summa. Es pat varētu salīdzināt ar dažiem santīmiem diezgan biezajā makā... Un es ceru, ka Latvijas valdība rītdien sameklēs šos santīmus vai nu apropriācijā, vai līdzekļos neparedzētiem gadījumiem un rītdien spriedīs par to. Bet šodien tiešām ir nepieciešams nepārprotams jā no Saeimas vairākuma puses. (Starpsaucieni: “Mēs jau to zinām!”; “Mēs risinām!”) Paldies.
Vai deputātiem ir iebildumi pret šiem darba kārtības grozījumiem? (Starpsaucieni.) Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem ir iebildumi. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projekta “Par finansējuma piešķiršanu Latvijas Radio 4 un sabiedrisko mediju portāla LSM.lv angļu un krievu valodas versijas darbības nodrošināšanai” iekļaušanu... (Troksnis zālē. Starpsaucieni.) Varam turpināt? ...iekļaušanu Saeimas sēdes darba kārtībā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 26, pret - 56, atturas - 7. Līdz ar to lēmuma projekts sēdes darba kārtībā netiek iekļauts. Deputāti Vitenbergs, Dzintars, Strīķe, Pavļuts un Zakatistovs lūdz izdarīt izmaiņas sēdes darba kārtībā un izslēgt no tās likumprojektu “Grozījumi Konkurences likumā” (Nr. 76/Lp13). Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Deputāti Kozlovskis, Lībiņa-Egnere, Kalniņš, Adamovičs, Judins un citi lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut lēmuma projektu “Par deputāta Riharda Kozlovska ievēlēšanu Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Deputāti Kozlovskis, Lībiņa-Egnere, Kalniņš, Adamovičs, Judins, Latkovskis un citi lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut lēmuma projektu “Par deputāta Riharda Kozlovska ievēlēšanu Pieprasījumu komisijā”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut likumprojektu “Grozījums Likumā par budžetu un finanšu vadību”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Darba kārtībā - likumprojekts “Par Eiropas Savienības Kohēzijas fonda projektu vadības likuma atzīšanu par spēku zaudējušu”, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Reinis Znotiņš.
Sveiki, cienījamie kolēģi! Kohēzijas fonda projektu izdevumu attiecināmais periods principā ir beidzies jau 2010. gada 31. decembrī. Tādēļ, lai mazinātu normatīvismu, ir izstrādāts likumprojekts, kas šo likumu atzīst par spēku zaudējušu. Komisija ir atbalstījusi. Priekšlikumi nav iesniegti. Lūdzu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par Eiropas Savienības Kohēzijas fonda projektu vadības likuma atzīšanu par spēku zaudējušu” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Par Eiropas Savienības struktūrfondu vadības likuma atzīšanu par spēku zaudējušu”, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Reinis Znotiņš.
Arī Eiropas Savienības struktūrfondu un Kohēzijas fonda 2004.-2006. gada plānošanas periods ir beidzies. Lai mazinātu normatīvismu, komisijas vārdā atkal lūdzu atbalstīt un balsot “par”. Priekšlikumi nav iesniegti, lūdzu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par Eiropas Savienības struktūrfondu vadības likuma atzīšanu par spēku zaudējušu” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātu””, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ivars Zariņš.
Labdien, kolēģi! Strādājam ar grozījumiem likumā “Par Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātu”. Komisija uz trešo lasījumu ir saņēmusi divus priekšlikumus. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā guvis daļēju atbalstu un iekļauts 2. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to, kolēģi, aicinu jūs atbalstīt šo likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātu”” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par policiju””, otrais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Aldis Blumbergs.
Godātie kungi un cienītās dāmas! Komisija ir izskatījusi grozījumus likumā “Par policiju”. Komisijā šie grozījumi ir atbalstīti. Ir saņemts viens - bijušā iekšlietu ministra Riharda Kozlovska priekšlikums, kas arī komisijā guvis atbalstu. Tāpēc lūdzu...
Priekšlikumu deputāti atbalsta.
Tāpēc lūdzu deputātus atbalstīt šo likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par policiju”” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai.
Priekšlikumi iesniedzami līdz šī gada 21. februārim.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 21. februāris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli””, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Dana Reizniece-Ozola.
Labdien vēlreiz, kolēģi! Šis un nākamie likumprojekti, par kuriem es ziņošu, ir saistīti ar vienotā konta... nodokļu konta ieviešanu, kas notiks 2021. gadā. Pašlaik saskaņā ar spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem par maksājumu pakalpojumu sniegšanas noteikto kārtību un pastāvošo nodokļu maksāšanas sistēmu nodokļu maksātājs - fiziskā vai juridiskā persona - veic nodokļu iemaksu 49 dažādos nodokļu kontos Valsts kasē. Minēto kontu atvēršanas pamatprincipi ir izveidoti tā, lai valsts budžeta ieņēmumu izpildi pēc naudas plūsmas varētu noteikt sadalījumā pa ieņēmumu veidiem (nodokļu maksātājs nenorāda, kādu nodokli maksā, bet to nosaka pēc tā, kurā kontā tas tiek iemaksāts). Turklāt katram nodoklim speciālajos normatīvajos aktos ir noteikts atšķirīgs nomaksas termiņš, kurš jāievēro gan grāmatvežiem, gan uzņēmumu vadītājiem, un faktiski arī valsts pusē ir lielāks administratīvais slogs, to visu apstrādājot. Lai samazinātu tās problēmas un līdz ar to mazinātu arī birokrātisko slogu, ir jau pieņemts lēmums par to, ka 2021. gadā šis vienotais konts tiks ieviests - ar domu, ka visi nodokļi tiek maksāti vienā kontā un Valsts ieņēmumu dienests atkarībā no tā, kura nodokļa samaksas termiņš ir pienācis, to attiecīgi ieskaita kā apmaksātu. Lai varētu izstrādāt informācijas tehnoloģiju sistēmu, proti, maksājumu administrēšanas informācijas sistēmu (MAIS), mums attiecīgie likuma grozījumi ir jāveic jau šogad. Un konkrētais likumprojekts - “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli”” (Nr. 174/Lp13) - paredz, ka komersanti, kuri taksācijas periodā veic darbības ar akcīzes precēm, aprēķināto akcīzes nodokli nomaksās valsts budžetā vienotajā nodokļu kontā ne vēlāk kā līdz mēneša 23. datumam pēc attiecīgā taksācijas perioda beigām. Savukārt akcīzes nodokļa deklarāciju tie, kam tā ir jāiesniedz, iesniegs triju darbdienu laikā pirms noteiktā nodokļa samaksas termiņa. Lūdzu šo likumprojektu atbalstīt pirmajā lasījumā, kā to komisija ir izdarījusi.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli”” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret - nav, atturas - 1. Likumprojekts pirmajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu.
Piedāvātais termiņš ir šā gada 12. februāris.
Paldies. Termiņš priekšlikumu iesniegšanai - šā gada 12. februāris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Elektroenerģijas nodokļa likumā”, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Dana Reizniece-Ozola.
Likumprojekts Nr. 173/Lp13 - “Grozījumi Elektroenerģijas nodokļa likumā”. Šie likuma grozījumi paredz, ka aprēķinātais nodoklis par elektroenerģiju tiek samaksāts līdz katra nākamā mēneša 23. datumam pēc attiecīgā taksācijas perioda beigām un deklarācija par taksācijas periodu jāiesniedz Valsts ieņēmumu dienestam 20 dienu laikā pēc attiecīgā taksācijas perioda beigām. Lūdzu atbalstīt pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Elektroenerģijas nodokļa likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu.
Šā gada 12. februāris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 12. februāris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par izložu un azartspēļu nodevu un nodokli””, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Dana Reizniece-Ozola.
Likumprojekts Nr. 172/Lp13 paredz mainīt izložu un azartspēļu nodokļa nomaksas termiņu, nosakot, ka izložu un azartspēļu nodokli maksā par pārskata mēnesi līdz nākamā mēneša 23. datumam, iemaksājot to vienotajā nodokļu kontā. Likumprojekts paredz arī mainīt izložu un azartspēļu nodokļa pārskata periodu, nosakot, ka izložu un azartspēļu organizētāji pārskatu par aprēķināto nodokli VID iesniedz par pārskata mēnesi, nevis tā, kā tas ir šobrīd, - par pārskata ceturksni. Mēs zinām, ka izložu un azartspēļu nodoklis ir tāds nodoklis, kas tiek sadalīts starp valsts un pašvaldību budžetu. Šis likumprojekts arī paredz kārtību, kā tas tiks darīts, nosakot, ka šo sadali veiks Valsts ieņēmumu dienests. Ja būs soda naudas, kas tiks aprēķinātas par savlaicīgu nodokļa nenomaksāšanu, tad... tiek pieņemts, ka VID tās attiecinās uz valsts pamatbudžeta ieņēmumiem. Aicinu atbalstīt pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par izložu un azartspēļu nodevu un nodokli” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu.
Šā gada 12. februāris.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 12. februāris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā”, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Dana Reizniece-Ozola.
Šī likumprojekta numurs ir 171/Lp13. Un arī šajā likumprojektā ir paredzēts, ka mikrouzņēmumu nodokļa maksājumi notiks, izmantojot vienoto nodokļu kontu. Līdz šim sadalījumu pa maksājumu veidiem... mēs zinām, ka mikrouzņēmumu nodokli veido dažādi nodokļi un sociālās iemaksas veica Valsts kase, bet jaunā kārtība paredz, ka to dara Valsts ieņēmumu dienests, katru dienu attiecinot mikrouzņēmumu nodokļa ieņēmumus atbilstoši Mikrouzņēmumu nodokļa likumā noteiktajam sadalījumam. Šie likuma grozījumi, līdzīgi kā citi iepriekš izskatītie likumu grozījumi, stātos spēkā 2021. gadā. Aicinu atbalstīt pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 89, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu.
Arī šā gada 12. februāris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 12. februāris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Pievienotās vērtības nodokļa likumā”, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Dana Reizniece-Ozola.
Likumprojekts “Grozījumi Pievienotās vērtības nodokļa likumā” (Nr. 170/Lp13) arī paredz to, ka PVN, kas aprēķināts par taksācijas periodu reģistrētam PVN maksātājam, jāsamaksā valsts budžetā ne vēlāk kā līdz 23. datumam pēc taksācijas perioda beigām. Tāpat tiek precizēts dienu skaits citos Pievienotās vērtības nodokļa likumā noteiktajos gadījumos, aizstājot 20 dienas ar 23 dienām, respektīvi, tiek salāgoti maksājumu termiņi. Aicinu atbalstīt pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Pievienotās vērtības nodokļa likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu.
Šā gada 12. februāris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 12. februāris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā”, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Dana Reizniece-Ozola.
Likumprojekta numurs ir 169/Lp13. Arī šis likumprojekts paredz mainīt nodokļa samaksas termiņu, nosakot, ka tas tiek iemaksāts vienotajā nodokļu kontā ne vēlāk kā līdz pārskata iesniegšanas mēneša 23. datumam. Aicinu atbalstīt pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu.
Šā gada 12. februāris.
Paldies. Termiņš priekšlikumu iesniegšanai - šā gada 12. februāris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli””, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Dana Reizniece-Ozola.
Likumprojekts Nr. 168/Lp13 - “Grozījumi likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli”” - ir pēdējais no likumprojektiem, kuri ir saistīti ar vienotā nodokļu konta ieviešanu no 2021. gada. Tas arī paredz ieviest vienotu iedzīvotāju ienākuma nodokļa maksāšanas termiņu - mēneša 23. datumu. Paredzēts arī, ka deklarāciju un informatīvo deklarāciju iesniegšanas termiņš Valsts ieņēmumu dienestam ir pirms iedzīvotāju ienākuma nodokļa samaksas galatermiņa iestāšanās. Attiecībā uz algas nodokļa iemaksāšanu vienotajā nodokļu kontā ir noteikts iedzīvotāju ienākuma nodokļa samaksas galatermiņš - līdz ienākumu izmaksas mēneša 23. datumam. Un paredzēts, ka darba devējs līdz ienākumu izmaksas mēneša 23. datumam izmaksā... iemaksā vienotajā nodokļu kontā visu izmaksas mēnesī ieturēto iedzīvotāju ienākuma nodokli. Izņēmuma gadījums ir, kad algas nodokli varēs iemaksāt vienotajā nodokļu kontā līdz ienākuma izmaksas mēnesim sekojošā mēneša 23. datumam situācijās, kad darba devējs pēc datuma, kad VID ir iesniegts darba devēja ziņojums, saņem informāciju, ka ir jāizmaksā darbiniekam gūtais ienākums un tā izmaksa ir obligāti veicama līdz izmaksas mēneša pēdējai dienai. Šim izņēmuma gadījumam principā galvenais uzdevums ir salāgot iemaksas termiņus un noteikt, ka arī turpmāk... iedzīvotāju ienākuma nodoklis no 2021. gada tiks maksāts vienotajā nodokļu kontā. Aicinu atbalstīt pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli”” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 88, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai.
Šā gada 12. februāris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 12. februāris.
Paldies.
Godātie kolēģi! Ir iesniegtas izmaiņas sēdes darba kārtībā. Deputāti Zakatistovs, Pucens, Benhena-Bēkena, Kaimiņš, Liepiņa un citi lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut lēmuma projektu “Par deputāta Ata Zakatistova atsaukšanu no Eiropas lietu komisijas”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Deputāti Zakatistovs, Benhena-Bēkena, Pucens, Kaimiņš, Liepiņa un citi lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut lēmuma projektu “Par deputāta Ata Zakatistova ievēlēšanu Pieprasījumu komisijā”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Un deputāti Zakatistovs, Benhena-Bēkena, Pucens, Kaimiņš, Liepiņa un citi lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut lēmuma projektu “Par deputāta Aivara Geidāna ievēlēšanu Eiropas lietu komisijā”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Turpinām izskatīt likumprojektus. Darba kārtībā - likumprojekts “Komercnoslēpuma likums”, otrais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inese Lībiņa-Egnere.
Godātie kolēģi! Juridiskā komisija ir izskatījusi 33 saņemtos priekšlikumus likumprojekta otrajam lasījumam. Un kopumā mēs šim likumprojektam - 33 priekšlikumiem - veltījām četras komisijas sēdes. Līdz ar to arī vēlos teikt tiesību normu piemērotājiem: ja rodas kādi jautājumi par konkrētām redakcijām, aicinu tiešām noklausīties gan komisijas sēžu audioierakstus, gan arī palasīt protokolus, jo tas noteikti būs noderīgi un ne visu var noziņot šeit, no Saeimas tribīnes. 1. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums, kurš precizē likumprojekta nosaukumu un pēc būtības nodrošina, ka minētais likums būs attiecināms uz jebkuru personu - gan fizisko, gan juridisko - pārvaldībā esošu komercnoslēpumu aizsardzību. Komisijā atbalstīts.
Deputāti... Nav atbalstīts. Deputāti neiebilst.
1. - atbalstīts!
Es atvainojos! 1. priekšlikums ir atbalstīts. Deputāti atbalsta.
2. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
3. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums, kas ir saistīts ar juridisko tehniku. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tāpat arī 4. - tieslietu ministra priekšlikums - ir ar juridisko tehniku saistīts priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 5. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums - ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Tas ir ar mērķi veicināt jēdziena “komercnoslēpuma turētājs” izpratni. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums, kas attiecas uz juridisko tehniku. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. priekšlikums ir daļēji atbalstīts, iekļauts 12. priekšlikumā. Iesniedzējs - tieslietu ministrs.
Deputāti piekrīt.
10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 12. priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 12. priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Un 12. - pašas Juridiskās komisijas priekšlikums, kurš apvieno 9., 10. un 11. priekšlikumu, precizē tiesību normu par komercnoslēpuma pārkāpumu. Ir komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - Juridiskā biroja tehniska rakstura priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - priekšlikums, ko iesniedzis tieslietu ministrs Rasnačs un kas ir tehniska rakstura. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - tieslietu ministra priekšlikums, kurš papildina likumprojekta 6. panta nosaukumu ar atsauci uz komercnoslēpuma aizsardzības nodrošināšanu. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
17. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 19. priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
18. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 19. priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Un 19. - atbildīgās komisijas, proti, Juridiskās komisijas, priekšlikums, kas ietver abus iepriekšējos priekšlikumus par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, ko var lūgt piemērot papildus aizliegumam veikt noteiktas darbības un kaitējuma atlīdzības piedziņai. Pēc diskusijām Juridiskajā komisijā tika arī aizstāts termins “pienākuma rīkojums” ar terminu “aizliegums veikt noteiktas darbības”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums, kas paredz, ka tiesiskās aizsardzības līdzekļa piemērošanas vispārīgie noteikumi attiecas kā uz personu, kas lūdz konkrētā tiesiskā līdzekļa piemērošanu, tā arī uz tiesu, kas lemj par tiesiskās aizsardzības līdzekļa piemērošanas samērīgumu. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir redakcionāla rakstura un saistīts ar to, ka termins “pienākuma rīkojums” viscaur likumprojektā tiek aizstāts ar terminu “aizliegums veikt noteiktas darbības”. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
22. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
25. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas paredz svītrot likumprojekta 10. panta trešo daļu, jo tā paredz pārāk detalizētu pirmstiesas mehānismu, kas, Juridiskās komisijas ieskatā, jau šobrīd ir atrunāts Civilprocesa likumā. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
26. - tieslietu ministra priekšlikums, kas attiecas uz juridisko tehniku. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
27. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas kopā ar nākamo priekšlikumu precizē atsevišķu tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanas noteikumus. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tāpat arī 28. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
29. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
30. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas paredz attiecīgās normas izslēgšanu, jo tā dublē Civilprocesa likuma 197. pantā paredzēto regulējumu. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
31. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 32. priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
32. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas paredz veicināt izpratni par alternatīvās kompensācijas piedziņas piemērošanas kritērijiem. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 33. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas attiecas uz juridisko tehniku. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu atbalstīt šo likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Komercnoslēpuma likums” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu.
Komisijas vārdā aicinu kā priekšlikumu iesniegšanas termiņu noteikt šā gada 15. februāri.
15. februāri?
Jā, 15. februāri.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 15. februāris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Civilprocesa likumā”, otrais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inese Lībiņa-Egnere.
Godātie kolēģi! Likumprojekts “Grozījumi Civilprocesa likumā” ir saistīts ar nule izskatīto likumprojektu “Komercnoslēpuma likums”. Ir saņemti priekšlikumi. 1. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas ir redakcionāls precizējums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums, lai nodrošinātu sistēmiski vienotu un skaidru tiesisko regulējumu. Arī ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - tieslietu ministra priekšlikums, kas ir redakcionālas dabas. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums, kas ir saistīts ar 10. priekšlikumu un uzskaita galīgās tiesiskās aizsardzības līdzekļu veidus un to piemērošanas vispārīgos noteikumus. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - tieslietu ministra priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Civilprocesa likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai.
Arī šim likumprojektam Juridiskā komisija aicina par termiņu noteikt šā gada 15. februāri.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 15. februāris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Personu apliecinošu dokumentu likumā”, otrais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāte Inese Ikstena. Vai ziņotāja ir zālē? Ziņotājas nav zālē. Tātad... vai bija šodien sēdē? Tātad šis darba kārtības jautājums tiek novirzīts uz sēdes beigām. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Izglītības likumā”, otrais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāte Anita Muižniece.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godātie kolēģi! Šā gada 30. janvārī Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas sēdē apspriedām likumprojektu “Grozījumi Izglītības likumā”, kas nodrošinās ārvalstīs iegūtas izglītības atzīšanu Latvijā, paredzot ieviest attiecīgo personu reģistru, kurām būs izsniegtas izziņas par ārvalstīs iegūtas izglītības atzīšanu, kā arī precizējot, kāda informācija tiks ierakstīta Valsts pārbaudījumu informācijas sistēmā. Ir iesniegti seši priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsot!”)
Deputāti vēlas balsot. Par 2. priekšlikumu deputāti vēlas balsot. Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 63, pret - 19, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
3. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsot!”)
Deputāti vēlas balsot. Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 65, pret - 19, atturas - nav. Tātad 4. priekšlikums ir atbalstīts.
5. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsot!”)
Deputāti vēlas balsot. Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 66, pret - 19, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
Un 6. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsosim!”)
Deputāti vēlas balsot. Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 63, pret - 21, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt visu likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Izglītības likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu.
Šā gada 27. februāris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 27. februāris. Darba kārtībā - likumprojekts “Par Latvijas Republikas valdības un Baltkrievijas Republikas valdības nolīgumu par starptautisko dzelzceļa satiksmi”, pirmais lasījums. Ārlietu komisijas vārdā - deputāte Linda Ozola.
Labdien, kolēģi! Satiksmes ministrija ir izstrādājusi likumprojektu “Par Latvijas Republikas valdības un Baltkrievijas Republikas valdības nolīgumu par starptautisko dzelzceļa satiksmi”, lai noslēgtu jaunu divpusējās sadarbības starpvaldību nolīgumu par sadarbību šajā jomā. Pašlaik divpusējo sadarbību starp mūsu valstīm dzelzceļa transporta jomā regulē nolīgums, kas ir parakstīts 1995. gadā. Abu pušu atbildīgās transporta ministrijas ir atzinušas, ka nolīgums vairs neatbilst mūsdienu situācijai, Latvijas gadījumā - arī Eiropas Savienības regulējumam. Tāpat abu valstu dzelzceļa nozarē šobrīd ir notikušas lielas izmaiņas un ir sadalīta valsts un komercsabiedrību kompetence. Rezultātā abu valstu transporta ministrijas ir secinājušas, ka esošais nolīgums ir jādenonsē, un ir izteikušas vēlēšanos noslēgt jaunu divpusējās sadarbības starpvaldību nolīgumu dzelzceļa transporta jomā. Šobrīd mūsu darba kārtībā esošais nolīgums paredz nodrošināt regulārus un netraucētus pasažieru, bagāžas, kravas bagāžas un dzelzceļa kravu pārvadājumus pāri valsts robežām atbilstoši mūsdienu situācijai. Nolīgums nosaka starptautisko dzelzceļa satiksmi starp mūsu valstīm, kā arī pārvadātāju pienākumus, personāla pienākumus, robežkontroles un citu veidu kontroles veikšanu, rīcību avārijas situācijās, negadījumu izmeklēšanā un citos gadījumos. Likumprojekts tika izskatīts Ārlietu komisijā un vienbalsīgi atbalstīts. Lūdzu Saeimas deputātus atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par Latvijas Republikas valdības un Baltkrievijas Republikas valdības nolīgumu par starptautisko dzelzceļa satiksmi” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 87, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - šā gada 22. februāris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 22. februāris. Godātie kolēģi! Deputāti Adamovičs, Augulis, Pavļuts, Zakatistovs un Strīķe lūdz turpināt Saeimas sēdi bez pārtraukuma - līdz visu darba kārtības jautājumu izskatīšanai. Vai deputātiem ir iebildumi? (Starpsaucieni: “Nav!”) Nav iebildumu. Tātad Saeimas sēde tiek turpināta bez pārtraukuma. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Zemes pārvaldības likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Jānis Dūklavs.
Labdien, godātie kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir izskatījusi un aicina Saeimu otrajā lasījumā izskatīt likumprojektu “Grozījumi Zemes pārvaldības likumā”. Ir saņemti seši priekšlikumi. Visi ir Juridiskā biroja iesniegti priekšlikumi. Izņemot vienu, visi ir tehniska rakstura. Aicinu atbalstīt 1. priekšlikumu.
1. ir iesniedzis Ekonomikas ministrijas parlamentārais sekretārs Upenieks. Deputāti atbalsta.
Aicinu atbalstīt arī 2. priekšlikumu. (Pauze.) (Pauze.)
Atvainojos, kolēģi! 1. priekšlikumu ir iesniedzis Juridiskais birojs. Deputāti atbalsta. 2. ...
Paldies.
Par to ziņos ziņotājs, lai Saeimas priekšsēdētājam nav jāpilda ziņotāja pienākumi. (Troksnis zālē. Starpsauciens: “Nesarunājies ar zāli!”)
Es jau teicu - Juridiskais birojs ir iesniedzis 3. priekšlikumu, kurš ir atbalstīts.
2.! 2.! Pagaidām esam vēl tikai pie 2. priekšlikuma.
Pie 2.?
Arī 2. priekšlikumu deputāti atbalsta.
2. priekšlikumu ir iesniedzis Juridiskais birojs, un tas ir atbalstīts.
Atbalstām.
Juridiskais birojs ir iesniedzis 3. priekšlikumu, kurš ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Juridiskais birojs ir iesniedzis 4. priekšlikumu, kurš ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Juridiskais birojs ir iesniedzis 5. priekšlikumu, kurš ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Juridiskais birojs ir iesniedzis 6. priekšlikumu, kurš arī ir atbalstīts.
Arī to deputāti atbalsta.
Aicinu atbalstīt likumprojektu kopumā otrajā lasījumā. (Aplausi.)
Vēl balsojums priekšā. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Zemes pārvaldības likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai.
Termiņš priekšlikumu iesniegšanai - šā gada 14. februāris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 14. februāris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Daniels Pavļuts.
Labdien, cienījamā priekšsēdētājas kundze! Cienījamās kolēģes! Godātie kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija pirms pirmā lasījuma ir izskatījusi likumprojektu “Grozījumi Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā”, ko ir iesnieguši vairāki deputāti - Indriksone, Dzintars, Jansons, Teirumnieks un Šnore. Kā likumprojekta iesniedzēji norāda anotācijā, grozījumu mērķis ir ieviest lielāku atklātību publisko personu, tātad valsts un pašvaldību, kapitālsabiedrībās, lai attiecīgās prasības tuvinātu biržā kotēto uzņēmumu atklātības prasībām. Ir paredzēta vesela virkne papildu pienākumu - norādīt informāciju gan par valdi, gan par pieņemtajiem lēmumiem un daudzām citām lietām. Komisija kopumā atbalstīja šo likumprojektu. Un, domāju, būs arī papildu priekšlikumi. Tā ka lūdzam atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - šā gada 7. marts, tātad viens mēnesis.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 7. maijs... (Starpsauciens.) marts. Godātie kolēģi! Ir saņemtas izmaiņas Saeimas Prezidija apstiprinātajā sēdes darba kārtībā. Deputāti Zakatistovs, Benhena-Bēkena, Pucens, Kaimiņš, Liepiņa un citi lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut lēmuma projektu “Par deputāta Aivara Geidāna ievēlēšanu Juridiskajā komisijā”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas likumā”, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Vjačeslavs Dombrovskis.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Augsti godātie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas likumā”, kas sagatavots izskatīšanai otrajā lasījumā. Tika saņemti un izskatīti 48 priekšlikumi. Izmantojot iespēju, es gribu pateikt paldies komisijas priekšsēdētājam Mārtiņam Bondaram par to, ka viņš ir atļāvis Ilgtspējīgas attīstības komisijai izmantot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas telpas mūsu sēdēm. Un tagad man jāziņo par šo likumprojektu. 1. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā daļēji atbalstīts. Nav balsojams. Iekļauts 11. priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
11. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 16. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
16. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
17. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
22. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī Juraša kungs atbalsta. (Zālē smiekli.) 25. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
26. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
27. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
28. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
29. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
30. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā daļēji atbalstīts. Iekļauts 31. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
31. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
32. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
33. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
34. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
35. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
36. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
37. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 38. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
38. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
39. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
40. - finanšu ministres Danas... es ceru, ka neprecēsies vēlreiz... Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
41. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
42. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
43. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 44. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
44. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
45. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
46. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
47. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
48. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Kolēģi! Tā kā visi finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikumi ir atbalstīti...
...un arī pārējie ir atbalstīti.
...aicinu jūs atbalstīt šo likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu!
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 15. februāris.
Vēl neesam nobalsojuši. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai.
Šā gada 15. februāris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 15. februāris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums Likumā par budžetu un finanšu vadību”, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Mārtiņš Bondars.
Cienītā priekšsēdētājas kundze! Cienītās kolēģes! Godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas uzmanība tika vērsta uz to, ka pēc būtības... esošais Likums par budžetu un finanšu vadību paredz to, ka... Sastādot šajā brīdī 2019. gada budžetu, gan izpildvara, gan lēmējvara nodarbotos ar nevajadzīgu un neefektīvu darbu. Tas nozīmē, ka faktiski izpildvara sagatavotu un lēmējvara pieņemtu 2019., 2020., 2021. gada ietvara budžetu, kurš būtu balstīts uz 2018. gada septembra datiem. Lai novērstu šo neefektivitāti, kas ir paredzēta likumā un kas faktiski... Ņemot vērā jauno situāciju, kura ir izveidojusies - ka mēs tikai šajā brīdī pieņemam valsts budžetu -, Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir sagatavojusi grozījumu Likumā par budžetu un finanšu vadību un lūdz pirmām kārtām noteikt steidzamību šim likumprojektam, kā arī lūdz jūs to atbalstīt pirmajā lasījumā, lai valsts pārvalde būtu efektīvāka, ar mazāku birokrātiju un nodokļu maksātāju resursu mazāku izmantošanu. Paldies jau iepriekš.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Likumā par budžetu un finanšu vadību” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Likumā par budžetu un finanšu vadību” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu un laiku izskatīšanai Saeimas sēdē.
Mēs būtu pateicīgi, ja jūs, kolēģi, atbalstītu šo likumprojektu arī otrajā lasījumā, lai pēc iespējas ātrāk šis likuma grozījums varētu stāties spēkā. Paldies.
Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta atbalstīšanu bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā? Iebildumu nav. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Likumā par budžetu un finanšu vadību” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - lēmumu projektu izskatīšana. Lēmuma projekts “Par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” (Nr. 191/Lp13) atdošanu Ministru kabinetam pārstrādāšanai”. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Vjačeslavs Dombrovskis.
Augsti godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija izskatīja Ministra kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” un pēc garas apspriešanās pieņēma lēmumu, ka likumprojekts atdodams Ministru kabinetam pārstrādāšanai. Iemesls ir tāds, ka tika saņemti vairāki Juridiskā biroja priekšlikumi... diezgan konceptuāli... par to, kas attiecas uz... konceptuāli risinājumi, kas saucas... tā saucamajā kodifikācijā. Lūdzu atbalstīt atbildīgās komisijas priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” (Nr. 191/Lp13) atdošanu Ministru kabinetam pārstrādāšanai”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Saeimas kārtības rullī” (Nr. 178/Lp13) otrajam lasījumam līdz 2019. gada 4. martam”. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Saeimas kārtības rullī” (Nr. 178/Lp13) otrajam lasījumam līdz 2019. gada 4. martam”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Darba kārtībā - patstāvīgā priekšlikuma izskatīšana. Lēmuma projekts “Latvijas Republikas Saeimas deklarācija par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes pilsoņu tiesībām Latvijā pēc Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības”. Ārlietu komisijas vārdā - deputāts Rihards Kols.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Cienījamie, godātie kolēģi! Skatām Saeimas lēmuma projektu “Latvijas Republikas Saeimas deklarācija par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes pilsoņu tiesībām Latvijā pēc Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības”. Mazliet konteksta, kādēļ šāda deklarācija ir nepieciešama. Kā jau zinām, Lielbritānijas parlaments ir lēmis neatbalstīt izstāšanās līgumu. Savukārt vēl nesenāk Lielbritānijas parlamenta deputātu vairākums nobalsoja par nepieciešamību pārskatīt panākto vienošanos, konkrētāk, pārskatīt mehānismu, kas regulē robežkontroles neatjaunošanu starp Īriju un Ziemeļīriju pēc Brexit līdz brīdim, kad tiks panākta kāda konkrēta vienošanās par turpmākajām Lielbritānijas un Eiropas Savienības attiecībām. Vienlaikus Eiropas Savienības nostāja nav mainījusies. Piedāvātā vienošanās par Lielbritānijas izstāšanās nosacījumiem no bloka ir labākā un vienīgā iespējamā vienošanās. Alternatīvi risinājumi šobrīd vienkārši nemaz nepastāv, un tādus neviens nav piedāvājis. Skaidrs ir tas, ka nekas nav skaidrs. Šī situācija rada neziņu, jo ne mūsu pilsoņiem, ne arī britu pilsoņiem nav saprotams, kā rīkoties marta beigās, kad Lielbritānija, visticamāk, pametīs Eiropas Savienību. Neatkarīgi no izstāšanās veida apstākļus šobrīd ir grūti prognozēt. Un situācija ir sarežģītāka, nekā gribētos. Protams, varam cerēt un gaidīt, ka pēdējā brīdī parādīsies baltie dūmi un mums būs abpusēji izdevīga un pieņemama vienošanās un ka atradīsim pragmatisku risinājumu, lai šo mērķi sasniegtu. Vienlaikus ir jābūt gataviem smagākajiem scenārijiem, lai, ja tā saucamais cietais Brexit patiešām notiktu, cilvēki vismaz būtu iespējami labi pasargāti no jebkādām neprognozējamām sekām. Domāju, mēs visi esam vienisprātis, ka Latvijas prioritāte Brexit kontekstā ir mūsu valstspiederīgo statuss pēc Lielbritānijas izstāšanās. Lielbritānijas valdība jau pērnā gada 6. decembrī pieņēma politisku dokumentu, kas apliecina un paredz, ka Eiropas Savienības pilsoņiem un viņu ģimenēm, kas dzīvo Lielbritānijā, tiesību apjoms nemainīsies arī gadījumā, ja notiks izstāšanās no Eiropas Savienības bez vienošanās. Tostarp Latvijas pilsoņi, kas dzīvojuši Lielbritānijā līdz 2019. gada 29. martam, un viņu ģimenes locekļi varēs palikt Lielbritānijā, turpināt tur strādāt, studēt un saņemt sociālās garantijas un pakalpojumus uz būtībā tādiem pašiem nosacījumiem, kādi bija līdz šim. Šo Lielbritānijas valdības apņemšanos mums atkārtoti ir apliecinājis arī Lielbritānijas vēstnieks Latvijā. Mēs vēlamies saglabāt ciešas attiecības ar Lielbritāniju arī pēc Brexit. Apvienotā Karaliste ir Latvijai svarīgs sadarbības partneris, un esam ieinteresēti turpināt mūsu sadarbību. Saņemot garantijas par Latvijas valstspiederīgo tiesībām Apvienotajā Karalistē pēc Brexit, mums savukārt ir jānodrošina, lai tie Lielbritānijas pilsoņi, kuri dzīvo Latvijā un kuru ir aptuveni tūkstotis, justos stabili un droši par savu nākotni šeit, Latvijā. Attiecīgi ar deklarāciju apliecinām, ka britiem, kuri likumīgi uzturas Latvijā, tiks saglabātas sociālās garantijas, darba un mācīšanās iespējas un citas tiesības arī gadījumā, ja Lielbritānija pametīs Eiropas Savienību bez vienošanās. Kolēģi, aicinu balsot tā, lai situācija kaut vienā tās aspektā kļūtu vienkāršāka, nevis sarežģītāka! Mums ir jāsargā tie, kuru dzīves potenciāli var vienā mirklī sagriezties kājām gaisā politisku nesaskaņu un vienošanos vai nevienošanos dēļ. Tāpat kā Lielbritānija ir apņēmusies cienīt mūsu valstspiederīgos, mēs cienīsim Lielbritānijas pilsoņus. Līdz ar to aicinu atbalstīt šo deklarāciju un dot mandātu valdībai uzsākt darbu pie attiecīgo likumprojektu sagatavošanas. Paldies.
Paldies. Uzsākam debates. Vārds deputātam Nikolajam Kabanovam. (Starpsaucieni: “Ooo!”; “Nē!”)
Cienījamā priekšsēdētājas kundze! Godājamie kolēģi! Es nešaubos, ka vairākums drīz nobalsos par piedāvāto deklarāciju, bet ļaujiet man dažu minūšu laikā parādīt jums kopīgo attiecību kontekstu ar Lielbritāniju. Apvienotā Karaliste ieņem īpašu vietu Latvijas ārpolitikā jau 100 gadus. Londona bija viena no mūsu valsts neatkarības faktiskajiem patroniem, atbalstot Kārļa Ulmaņa valdību ar militāriem un diplomātiskiem līdzekļiem. Brīvvalsts laikā tieši Anglija bija Latvijas galvenais tirdzniecības partneris. Bet pēc 1940. gada Lielbritānija atzina Latvijas inkorporāciju PSRS de facto. Latvijas sūtniecībai Londonā tika atņemts diplomātiskais statuss. 1967. gada 12. februāra vienošanās ar PSRS premjerministru Kosiginu noteica, ka abas puses atsakās no savstarpējām pretenzijām, uzskatot tās par dzēstām. Padomju Savienība piekrita, ka Lielbritānijas valdība savām vajadzībām izmanto Latvijas Bankā deponēto Latvijas zeltu, un Lielbritānijai no šiem līdzekļiem 500 000 mārciņu bija jānodod Padomju Savienībai. Tā savukārt bija tiesīga par šo summu iepirkt Lielbritānijā plaša patēriņa preces. Dažas no tām bija iekļuvušas arī Latvijā. Viens mans paziņa joprojām atceras par angļu kurpēm, kas tolaik tika nopirktas par 80 rubļiem un “nodienējušas” līdz Padomju Savienības beigām. Lielbritānija vienmēr ir bijusi reālpolitikas piekritēja, un savā ekonomiskajā aktivitātē Anglija cenšas turēties pie sava labuma. Kopējais Latvijas un Apvienotās Karalistes apgrozījums ir aptuveni miljards eiro. Noslēdzot 2017. gadu, Apvienotā Karaliste bija Latvijas sestais nozīmīgākais eksporta un vienpadsmitais nozīmīgākais importa partneris. 2018. gada pirmajā ceturksnī Latvijas pakalpojumu eksports uz Lielbritāniju sasniedza 90 miljonus eiro, kas ir par 12 procentiem mazāk nekā 2017. gada pirmajā ceturksnī. Savukārt pakalpojumu imports no Lielbritānijas bija 48 miljoni eiro, un tas ir palielinājies par četriem procentiem salīdzinājumā ar 2017. gada pirmo ceturksni. Uz 2018. gada 9. augustu atbilstoši investīcijām Latvijā reģistrēto uzņēmumu pamatkapitālā Apvienotā Karaliste ierindojās astotajā vietā ar kopējo investīciju apjomu 293 miljoni eiro un 1093 aktīviem uzņēmumiem. Neviens īsti nevar pateikt, cik Latvijas pilsoņu un nepilsoņu pašlaik atrodas Apvienotajā Karalistē. Mūsu valsts iestādes neveic monitoringu attiecībā uz latviešu nodarbinātību, materiālo un sociālo stāvokli Lielbritānijā. Par vēlētājiem atceras tikai reizi četros gados, kad tie jāmotivē apmeklēt vēlēšanu iecirkņus Saeimas vēlēšanās. Tad Albionā uz viesizrādēm pulcējas nacionālie politiķi. Pēc Iedzīvotāju reģistra datiem, uz 2018. gada 1. jūliju Latvijā dzīvoja 718 cilvēki, kuri attiecībā uz savu tautību norādīja, ka viņi ir angļi. No tiem 72 bija Latvijas pilsoņi, viens angļu tautības nepilsonis un 645 ārzemnieki. No 25 skotiem, kas dzīvo Latvijā, statistiski ir saskaitīti 11 Latvijas pilsoņi un 14 ārzemnieki. Visi pieci velsieši, kas dzīvo Latvijā, ir ārvalstu pilsoņi. Iedzīvotāju reģistrs neatšifrē ārzemnieku pilsonību, taču var pieņemt, ka runa ir par aptuveni 650 Apvienotās Karalistes pilsoņiem, kuri dzīvo Latvijā. Protams, mūsu valstī periodiski atrodas arī tūkstošiem Latvijas izcelsmes personu ar britu pilsonību. Daudzas no tām izmanto Latvijas veselības un sociālās nodrošināšanas sistēmu, jo formāli tās nav, tā sakot, noņēmušās no reģistrētās dzīvesvietas Latvijā. Rinda uz bezmaksas veselības aprūpi Lielbritānijā var būt daudz garāka nekā Latvijā. Lai gan, kā man pastāstīja viens no Belfāstā dzīvojošiem paziņām, šīs pilsētas slimnīcas informācijas monitorā ir opcija “Latviešu valoda”. Tagad Lielbritānija ir nolēmusi izstāties no vienotās Eiropas, pie kuras tā īsti nekad nav piederējusi. Jau no 30. marta preces no Britu salām Latvijā tiks apliktas ar muitas nodevu, to ir paziņojis Valsts ieņēmumu dienests. Cik Latvijas iestādēm būs jātērē līdzekļi angļu aiziešanas dēļ? Tas nav zināms. Šos datus nolasa ārvalstu... Ārlietu komisijas un Eiropas lietu komisijas slēgtajās sēdēs, un tie nav paredzēti sabiedrībai. Iespējams, Latvijas diplomāti šobrīd apspriež arī Lielbritānijas atbalstu... iespējamo tās pozīciju ar Īriju. Ja līnija, kas atdala Olsteru, Ziemeļīriju un Īrijas Republiku, netiks slēgta, tas nozīmē milzu kontrabandas apjomu uz ziemeļiem. Sarunu laikā Eiropas Komisijā visām valstīm būs jāizdara izvēle starp Londonu un Dublinu. Un britu Foreign Office jeb ārlietu ministrija cer uz Polijas, Rumānijas un Baltijas valstu atbalstu, jo tās mēģinās pēc Brexit saglabāt savas īpašās attiecības ar Lielbritāniju. Bet es tos nevaru saukt par privileģētiem sakariem, drīzāk tās ir neokoloniālas attiecības, kurās Austrumeiropas valstis spēlē pakļauto lomu. Es ceru, ka nākotnē Latvijas politika attiecībā uz Eiropas Savienību būs tikpat neatkarīga kā Lielbritānijas politika. Bet cienījamajiem deputātiem tagad jābalso pēc sirdsapziņas. (Dep. R. Kola starpsaucieni.) Paldies par uzmanību.
Debates slēdzu. Vai ir kas piebilstams pēc debatēm? Komisijas vārdā nekas nav piebilstams. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Latvijas Republikas Saeimas deklarācija par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes pilsoņu tiesībām Latvijā pēc Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 87, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojektu izskatīšana. Likumprojekts “Par Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku orgānu tirdzniecību”, otrais lasījums. Ārlietu komisijas vārdā - deputāts Rihards Kols.
Cienījamie un godātie kolēģi! Atvainojos par iepriekšējo starpgadījumu. Ar mani viss ir kārtībā. Esmu sveiks un vesels un gatavs referēt par likumprojektu. Ārlietu komisija savā sēdē izskatīja likumprojektu “Par Eiropas Padomes konvenciju par cīņu pret cilvēku orgānu tirdzniecību”. Otrajam lasījumam saņēmām trīs priekšlikumus. Visi trīs priekšlikumi ir no Saeimas Juridiskā biroja. Tie ir juridiski tehniska rakstura. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Visi priekšlikumi izskatīti. Aicinu kolēģus atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku orgānu tirdzniecību” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 88, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Personu apliecinošu dokumentu likumā”, otrais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāte Inese Ikstena.
Labdien, cienījamie kolēģi! Labdien, Prezidij! Priekšsēdētājas kundze! Turpinām izskatīt likumprojektu “Grozījumi Personu apliecinošu dokumentu likumā”. Uz otro lasījumu esam saņēmuši septiņus priekšlikumus. Visi priekšlikumi ir saistīti ar datumiem un termiņiem šī likuma ieviešanai. Esam saņēmuši Juridiskā biroja priekšlikumus un iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikumus. Pēc būtības šie priekšlikumi paredz personas apliecību kā personu apliecinošu obligātu dokumentu jau no 2023. gada 1. janvāra. Visām personām, kas ir saņēmušas pasi līdz 15 gadu vecumam un nav saņēmušas personas apliecību, ir pienākums personas apliecību saņemt līdz 2022. gada 31. decembrim, jo ar 2023. gada 1. janvāri šis obligātais dokuments stāsies spēkā. 1. priekšlikumu ir iesniedzis Juridiskais birojs. Tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. priekšlikumu ir iesniedzis Juridiskais birojs. Tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. priekšlikumu ir iesniegusi Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija, un tas tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. priekšlikums ir iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Tas nav atbalstīts sakarā ar šo datuma maiņu.
Deputāti neiebilst.
5. priekšlikumu ir iesniegusi Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija, un tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. priekšlikumu ir iesniedzis iekšlietu ministrs Kozlovskis, un tas ir par likuma spēkā stāšanās datumu. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
7. priekšlikumu iesniedza Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija, un tas paredz, ka likums stājas spēkā ar 2021. gada 1. janvāri. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Aicinām virzīt likumprojektu izskatīšanai...
...atbalstīšanai. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Personu apliecinošu dokumentu likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 87, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 2019. gada 14. februāris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 14. februāris. Darba kārtības sadaļa “Amatpersonu ievēlēšana, apstiprināšana, iecelšana, atbrīvošana vai atlaišana no amata, uzticības vai neuzticības izteikšana”. Lēmuma projekts “Par deputāta Riharda Kozlovska ievēlēšanu Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā”. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par deputāta Riharda Kozlovska ievēlēšanu Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 90, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par deputāta Riharda Kozlovska ievēlēšanu Pieprasījumu komisijā”. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par deputāta Riharda Kozlovska ievēlēšanu Pieprasījumu komisijā”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 88, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par deputāta Ata Zakatistova atsaukšanu no Eiropas lietu komisijas”. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par deputāta Ata Zakatistova atsaukšanu no Eiropas lietu komisijas”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 88, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par deputāta Ata Zakatistova ievēlēšanu Pieprasījumu komisijā”. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par deputāta Ata Zakatistova ievēlēšanu Pieprasījumu komisijā”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 87, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par deputāta Aivara Geidāna ievēlēšanu Eiropas lietu komisijā”. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par deputāta Aivara Geidāna ievēlēšanu Eiropas lietu komisijā”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 88, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par deputāta Aivara Geidāna ievēlēšanu Juridiskajā komisijā”. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par deputāta Aivara Geidāna ievēlēšanu Juridiskajā komisijā”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 90, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Godātie deputāti! Sēdes darba kārtība ir izskatīta. Man jūs jāinformē saistībā ar šodien paredzēto atbilžu sniegšanu uz deputātu jautājumiem. Par deputātu Zariņa, Krišāna, Agešina, Tutina un Orlova jautājumu ekonomikas ministram Ralfam Nemiro “Par Nacionālā enerģētikas un klimata plāna izstrādes gaitu un tā atbilstību Latvijas sabiedrības interesēm”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina. Ministrs informē, ka var ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Par deputātu Zariņa, Krišāna, Kucina, Nikonova un Ločmeles-Luņovas jautājumu ekonomikas ministram Ralfam Nemiro “Par 2019. gada 29. janvāra Ministru kabineta sēdē izskatīto informatīvo ziņojumu “Par elektroenerģijas obligātā iepirkuma un garantētās maksas par uzstādīto jaudu regulējumu, uzraudzību un rīcību pēc Saeimas 2019. gada 10. janvāra lēmuma””. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus apmierina. Tātad šodien jautājumu un atbilžu sniegšanas sēde notiks pulksten 17.00 un ieradīsies ekonomikas ministrs Ralfs Nemiro. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu reģistrācijas režīmu! Vārds paziņojumam deputātam Ojāram Ērikam Kalniņam.
Labdien! Aicinu visus kolēģus uz blakus zāli, lai mēs varam kopīgi dibināt deputātu grupu sadarbības veicināšanai ar Īrijas parlamentu. Paldies.
Vārds paziņojumam deputātei Vitai Andai Tēraudai.
Aicinu deputātus uz blakus zāli. Šodien dibināsim deputātu grupu sadarbības veicināšanai ar Islandes parlamentu.
Vārds Saeimas sekretāra biedrei Marijai Golubevai reģistrācijas rezultātu nolasīšanai.
Nav reģistrējušies: Aldis Gobzems, Artuss Kaimiņš, Ieva Krapāne, Armands Krauze, Māris Kučinskis, Romāns Naudiņš, Jūlija Stepaņenko un Didzis Šmits.
Vārds paziņojumam deputātam Edvīnam Šnorem.
Cienījamie kolēģi! Tie deputāti, kuri ir Stratēģiskās komunikācijas apakškomisijā un Visaptverošas valsts aizsardzības apakškomisijā! Lūgums tagad pulcēties Sarkanajā zālē.
Paldies. Sēdi slēdzu.