Доброго ранку, я прошу заходити в зал і приготуватись до реєстрації. Колеги, можемо провести реєстрацію? Всі на місця Отже, прошу народних депутатів зареєструватися для участі в ранковому пленарному засіданні. Прошу провести реєстрацію. [[10:03:45]] Зареєстровано 358 народних депутатів. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Колеги, сьогодні у нас багато іменинників у залі. І я хочу привітати з днем народженням Юрія Олексійовича Павленка. Привітаємо пана Юрія. Тараса Тимофійовича Пастуха. Пане Тарас, вітаємо вас. Павла Васильовича Пинзеника. Вітаємо, пане Павло. Олександра Юрійовича Третьякова. Вітаємо. І Миколу Трохимовича Федорука. Пане Микола, вітаємо вас з днем народження. [[Оплески]] Також колеги, ви знаєте, що в Кореї завершились ХІІ зимові Паралімпійські ігри. Наші спортсмени здобули 22 медалі: 7 золотих, 7 срібних та 8 бронзових і посіли у командному заліку 6 місце. Дякуємо вам і пишаємося вами. Ви – символ незламності духу з перемоги України. Привітаємо наших паралімпійців. [[Оплески]] Також сьогодні виповнюється 100 років новітній прикордонній службі України. У березні 18-го року було утворено окремий корпус кордонної охорони. І у нас час прикордонники захищають цивілізований світ від навали. І сьогодні вони виконують функцію, захищаючи не тільки Україну, а захищаючи весь вільний світ. Дякуємо усім, хто вистояв. Шановні воїни, бажаємо вам міцного здоров’я та мирного неба. Слава Україні! І, колеги, ми переходимо до першої частини сьогоднішнього засідання. Я нагадаю, що у вівторок ми маємо 30 хвилин для оголошень заяв, повідомлень, пропозицій від депутатських фракцій і груп. Отже, прошу приготуватись для запису і прошу фракції і групи провести запис для виступів. Будь ласка. Від "Опозиційного блоку". Пан Вілкул, будь ласка.
Шановний народе України, сьогодні вночі я повернувся з поїздки містами та регіонами, де як народний депутат зустрічався і спілкувався з людьми з приводу їхніх проблем та їхніх першочергових вимог до політиків та до влади. З повною відповідальністю хочу заявити, що весь порядок денний роботи Верховної Ради, який формує нинішнє керівництво парламенту та нинішня провладна більшість, абсолютно не відповідає тим проблемам та вимогам, які сьогодні висувають люди до влади. Вони чекають на робочі місця, гідні зарплати і пенсії, зниження тарифів. Люди чекають на нормальну медицину, звільнення Супрун та можливість дати своїм дітям якісну освіту. Всі ці законопроекти нами внесено, але провладна більшість їх блокує, займаючись лише політичним популізмом. Питання номер 1, яке люди піднімають на будь-якій зустрічі, - це необхідність дострокових виборів і Президента, і парламенту. Це чітка та зрозуміла вимога, яку б відповідальний та чесний парламент давно б виконав би. Людей не влаштовує якість роботи більшості Верховної Ради. Люди стали значно гірше жити і справедливо покладають відповідальність за це на діючу владу. Шановні депутати з провладної більшості, ви та ваш уряд маєте скласти повноваження, піти на дострокові вибори та дати людям можливість висловити довіру тим політичним силам, які мають чітку та зрозумілу програму, як подолати надзвичайний стан в українській економіці, до якого призвело ваше правління. Але люди питають також і про те, хто буде нести відповідальність за нинішню економічну ситуацію в країні, за багатократне падіння рівня життя українських громадян за останні роки. Хто відповідність за те, що на встановлений прожитковий мінімум і навіть на мінімальну заробітну плату невозможно прожити навіть тиждень, не кажучи вже про місяць. Але цій владі залишилося недовго. І по настроям людей я відчуваю, що люди дадуть гідну оцінку і успіхам реформ, які насправді є соціальними експериментами, і геноцидним тарифам, і жалюгідним принижуючим людську гідність зарплатам і пенсіям. І я дуже радий бачити цю рішучість в очах людей, рішучість, яка відправить цю владу в історію вже дуже скоро. Дякую.
Від "Блоку Петра Порошенка" Артур Герасимов голова фракції. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги, шановні виборці, фракція партії "Блок Петра Порошенка" різко засуджує цинічне проведення виборів Президента РФ на території окупованого українського Криму. Наші стратегічні союзники – США, Німеччина, Франція, Канада та низка інших держав – заявили, що не визнають результатів з анексованого півострову. Грубе порушення норм міжнародного права невпинно веде Росію до ще більшої ізоляції. На жаль, Кремль продовжує знаходити союзників загарбницької політики і всередині України. Невипадково в день голосування псевдопатріоти знищили інсталяцію про український Крим у центрі столиці. Також минулого тижня Генпрокурор висунув вагомі обвинувачення народному депутату Надії Савченко в підготовці терактів. СБУ вилучило цілий арсенал зброї у Володимира Рубана. Вони навіть не приховують, що планували здійснити військовий переворот. Тому вже на цьому тижні вимагаємо розглянути відповідні подання у сесійній залі. Посиленої уваги Верховної Ради потребує проект Закону про валюту, 8152, внесений Президентом України. Цей документ пропонує запровадити валютну лібералізацію та свободу руху капіталів за прикладом ЄС. Це стане справжнім економічним безвізом, також допоможе створити нові робочі місця. Українці зможуть безперешкодно інвестувати, вітчизняним підприємцям стане простіше здійснювати валютні операції з іноземними партнерами, зникне адміністративний тиск на банки. Це рішення відкриє двері для надходження додаткових інвестицій в Україну та дасть механізми додаткового зміцнення гривні. Для розвитку підприємництва важливою умовою є створення Національного бюро фінансової безпеки, передбачене проектом 8157. Бюро забезпечить справедливі та прозорі умови для ведення бізнесу, що сприятиме розвитку конкуренції на ринку. Також ми звертаємося до колег по парламенту підтримати остаточне ухвалення законопроектів по реформуванню дипломатичної служби в Україні. Запропоновані документи завершать перехід від пострадянської системи дипслужби до сучасних передових стандартів. Хочу нагадати, що з 14 березня Комітет з питань національної безпеки та оборони схвалив ініційований Президентом України проект Закону про національну безпеку. Цей документ є надзвичайно важливим для реформування сектору оборони і осучаснення української армії за стандартами НАТО і Євросоюзу. Ним, зокрема, передбачається запровадження демократичного цивільного парламентського контролю за Збройними Силами. Це важливий крок на шляху України до членства в НАТО, ми повинні прийняти його у найкоротші терміни. І насамкінець нагадуємо, що наприкінці березня закінчується строк подачі електронних декларацій. Парламенту слід поквапитись зі скасуванням вимог обов’язкового електронного декларування для членів громадських організацій. Необхідно вже на цьому пленарному тижні розглянути законопроекти, як 6675 та 6674, ініційовані Президентом України. Ця ініціатива є важливою складовою розвитку демократії, що базується на європейському досвіді підзвітності його безпосередньо перед суспільством. У випадку, якщо ці проекти законів не будуть ухвалені, ми вважаємо за потрібне пролонгування термінів подачі електронних декларацій для представників громадських організацій. Дякую.
Дякую вам. Від Радикальної партії Олег Валерійович Ляшко.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Минулого тижня органи прокуратури провели обшуки на успішному українському підприємстві "Нова пошта". "Нова пошта" – це 30 тисяч працюючих людей, це 2 мільярди 300 мільйонів сплачених податків і це мільйони щасливих українців, які завдяки "Новій пошті" мають можливість спілкуватися із своїми рідними і близькими. І правоохоронці замість того, щоб піти до тих, хто не платить податки, до тих, хто займається корупцією, вони пішли на успішне українське підприємство. Який це сигнал інвесторам, який це сигнал всьому світу? Ми кличемо інвесторів до України, і водночас правоохоронні органи і влада переслідують вітчизняного інвестора, який створює робочі місця, який платить податки і який допомагає українцям між собою спілкуватися. І я, і багато членів нашої команди – ми є клієнтами "Нової пошти". І я з радістю можу сказати, що в мене ніколи ніяких проблем до функціонування цього підприємства не було. Тому вимога команди Радикальної партії: не фальсифікувати кримінальні справи і не створювати умови для того, щоб бізнес вітчизняний тікав з України, а навпаки, щоб влада створювала всі умови, щоб і вітчизняний бізнес, і закордонні інвестори почували себе потужно в країні, бо це можливості нашим людям заробляти. Бо коли знищують внутрішнього інвестора, відлякують іноземного інвестора, потім ми стаємо експортерами дешевої робочої сили і сировини, і мільйони українців працюють по закордонах замість того, щоб працювати в рідній країні. Одна з причин цього – це низькі заробітні плати. Тому що в Польщі зарплата – 500 євро мінімальна, а в Україні – 120 євро. І тому люди їдуть по Польщах, піднімають економіку Польщі, замість того щоб піднімати економіку України. Тому ми вимагаємо від уряду, внести ініціативу зміни до бюджету про підвищення мінімально зарплати. Два мільйони людей отримують мінімальну зарплату 3700, це абсолютно недостатньо. За нашими підрахунками, мінімальна зарплата повин6на бути 5,5 тисяч гривень на місяць, а мінімальна пенсія 3 тисячі гривень на місяць. Мільйони людей, особливо ті, що в колгоспах працювали чесно, отримують сьогодні півтори тисячі гривень пенсію, це не ті гроші, які дадуть можливість звести кінці з кінцями. Тому вимога до уряду, до Міністерства фінансів, зміни до бюджету, підвищення мінімальної зарплати, підвищення мінімальної пенсії. Ну, і нарешті, я вчергове звертаюсь до Прем’єр-міністра Гройсмана, "доктор смерть" Уляна Супрун має піти. Ця так звана медична реформа приводить до того, що мільйони українців залишаються без медичної допомоги. Чиновники своїх дітей по закордонах можуть лікувати, а мільйони українців не можуть полікуватися. Тому треба відправити у відставку "доктора смерть" і змінити цю політику, яка позбавляє українців можливості лікуватися і жити в рідній країні.
Будь ласка, від "Волі народу" народний депутат Рибчинський. Будь ласка, народний депутат Рибчинський до слова запрошується.
Євген Рибчинський, Голосіївський район, місто Київ. Щойно Андрій Володимирович сказав, що наші паралімпійці дійсно виграли сім золотих, сім срібних і вісім бронзових. Це дуже велика честь, це дуже велика перемога, шосте місце на Зимових олімпійських іграх. Ми посіли шосте місце. І, на превеликий жаль, у нас є ще одна невеличка проблема і невеличке зауваження, оскільки паралімпійські медалі вперше за всю історію Паралімпійських ігор прирівняні до олімпійських. Тепер держава має виплатити спортсменам по 125 тисяч доларів за золоту медаль, по 80 тисяч доларів – за срібну і 55 – за бронзу. Таким чином Україна тепер просто винна нашим паралімпійцям 1 мільйон 875 тисяч доларів. При чому це питання стоїть не в площині "хочу – не хочу", це питання честі, це є обов’язком будь-якої країни, яка бере участь в Олімпійських іграх. Тому ми звертаємося до Прем’єр-міністра Володимира Гройсмана з проханням взяти під свій особистий контроль питання олімпійського винагородження і без розстрочок і зволікань виплатити паралімпійцям їхні призові. Тепер щодо СНД. Рівно чотири роки тому, в березі 2014 року, на засідання РНБО Андрій Володимирович Парубій анонсував початок процесу виходу України з СНД. Ми всі плескали і раділи, сподівалися, що ми зрештою це ярмо з себе скинемо. Але минуло чотири роки. але цей віз і нині там, і ми там. Ми досі залишаємося членами структури, де головує і верховодить країна-агресор, країна-окупант, країна-вбивця. Я хочу звернутися до Андрія Володимировича з проханням негайно внести в зал і прийняти постанову Верховної Ради про припинення участі України в цьому імперському проекті. Адже в той час, як цивілізовані країни висилають російських дипломатів, арештовують російські компанії, закривають російські інформаційні проекти, посилюють санкції, Україна натомість нарощує російський імпорт, купує на мільярди доларів російські добрива, продукти нафтопереробки і ще більше підсаджується на газову голку. Це при тому, що "Газпром" нам винен 8,5 мільярдів, 2,5 з яких за Стокгольмським арбітражем вони мають виплатити вже цього місяця. А ми і далі платимо по рахунках, які давно вже оплачено. І наостанок. Група "Воля народу" вимагає від офіційного Києва ні за яких обставин не визнавати результати виборів Президента Росії, які були проведені з порушенням усіх можливих міжнародних норм в українському анексованому Криму. Тобто слідом за нелегітимною Думою був вибраний нелегітимний Президент. І все було б зрозуміло, якби не агенти Кремля всередині країни, агенти, які показують глядачам карту України без Криму, які ведуть підривну діяльність, готують теракти в серці держави. Група "Воля народу" просить.
30 секунд завершити, дайте, будь ласка.
Група "Воля народу" просить правоохоронні органи провести негайно розслідування і, якщо треба, через Нацраду скасувати ліцензії телеканалів, які на четвертому році війни ще не з’ясували, хто основний ворог нашої нації. Дякую.
Будь ласка, до слова запрошується лідер фракції "Батьківщина" Юлія Тимошенко. Просимо, Юлія Володимирівна
Шановні колеги, коли після Революції Гідності люди обирали цей парламент і давали кожному з нас у цьому парламенті право представляти інтереси народу, люди вірили, що після другої революції жоден інтерес нації в цьому залі не буде попраний і жодна власність державна, яка передана в надійні руки цього парламенту, не буде розпродана, продана, викинута. І я можу сказати, що люди і досі вірять, що тут сидять народні обранці, які не допустять краху України. Але в той же час саме зараз за спиною Верховної Ради відбувається процес передачі самої вагомої цінності України - газотранспортної системи в управління 49 відсотків невідомим іноземним компаніям. Ну, навіть якщо б вони були відомі, я хочу звернути вашу увагу, що наша газотранспортна система, щоб її побудувати з нуля, потрібно 300 мільярдів євро – це за три роки ВВП України і приносить після рішення Стокгольмського арбітражу газотранспортна система майже 3 мільярди доларів доходів держави, це рівно стільки, скільки витрачається на всю оборону України. І зараз якісь невідомі чиновники на чолі, безумовно, з Президентом, Прем’єр-міністром розглядають питання передачі в управління газотранспортної системи. І це означає, що 3 мільярди доларів більше не буде доходом, яким розпоряджається держава. Скажіть, будь ласка, хто, не вкладаючи ні копійки, нічого не роблячи для України, отримає ці 3 мільярди доларів в самій злиденній країні Європи? І тому я закликаю зараз зал, щоб ми проголосували законопроект 8107, який заборонить будь-які маніпуляції з газотранспортною системою і більше того, не треба демонструвати Україні і світу, що наш парламент гірше, ніж всі попередні. Тому що в 2007 році заборонили маніпуляцію з газотранспортною системою депутати цього залу 430 голосами, одноголосно весь зал знав, що це відповідальність перед народом і не допустив таких речей. І тому я прошу вас не жати можливості забрати у України найціннішу власність. Передача в управління – це приватизація без грошей, це, по суті, позбавлення права нації управляти своїм майном і отримувати від нього доходи. Я вірю в те, що ви не допустити цього. І друге – це питання, яке пов’язано з електронним декларуванням доходів громадських діячів. Дорогі другі, Венеційська комісія виступила проти законопроектів Президента України.
Зараз. 30 секунд, будь ласка
Саме тому, що через ці закони хочуть удушити громадянське суспільство. Я пропоную, щоб ми проголосували законопроект за нашим з вами авторством 6271 і припинили тиск на громадських діячів. Треба захистити наше надбання – громадянське суспільство і захистити народ України.
Дякуємо. Будь ласка, від фракції "Самопоміч" народний депутат Журжій буде виступати. Прошу вас до слова.
Андрій Журжій, фракція "Самопоміч". Колеги, минулого тижня країну сколихнула безпрецедентна акція від Генеральної прокуратури, яка проходила в офісах "Нової пошти" з файними обшуками. Я не переживаю. Це найбільший платник податків, один з найбільших платників податків в Україні. Я не переживаю за "Нову пошту", "Нова пошта" вистоїть, це велике підприємство. Але я переживаю за тисячі українських підприємців, які щодня стикаються з вакханалією, яку влаштовують силові органи. Я хочу вам сказати, що я не вірю Генеральному прокурору. Я не вірю прокурору, який реєструє кримінальну справу в останній день повноважень Генеральної прокуратури. Я не вірю Генпрокурору, який через прес-службу заявляє, що так, ми провели обшуки, десятки обшуків, і якщо під час обшуків не буде знайдено порушень, то ми закриємо кримінальне провадження. Друзі, а де ж факти, про які ви заявляєте і тут же кажете, що ви готові закрити? Я не вірю Генеральному прокурору, який говорить про ухилення від сплати податків в п’ятницю, а вже понеділок заявляє про якісь проблеми з пересилкою товару. Я не вірю Генеральному прокурору, який п’є каву в Амстердамі з одним з найбільших олігархів в Україні, який має десятки заборгованостей мільярдів по податкам. Не вірю! Я звертаюся до Голови Верховної Ради пана Парубія призначити і провести окреме засідання правоохоронного комітету, на якому. ситуацію з "Новою поштою", заслухати слідчого головного, старшого, який ініціював це розслідування, і побачити, чи були підстави для цієї кримінальної справи, які докази здобуті. І якщо цих підстав не було, якщо на гарного платника податків були вчинені незаконні дії, то, пробачте, цей слідчий має нести відповідальність, а не просто закривати кримінальну справу. Пробачте, Генеральний прокурор за цю вакханалію має нести відповідальність і не розповідати по екранах телебачення, що розслідування 212-ї без факту заборгованості – це мародерство. Так, це мародерство, яке сьогодні вчиняється Генеральною прокуратурою під керівництвом Генерального прокурора. Ця ситуація показала, що дуже актуальною є все-таки створення служби фінансових розслідувань – єдиного органу, який буде займатися економічними злочинами, органу, в якому не буде колишніх співробітників економічних підрозділів, органу, який буде займатися аналітичною роботою, органу, який в кінці кінців не буде підзвітний Президенту в порушення Конституції України, а буде підпорядкований уряду і Міністерству фінансів. Тому, друзі, коли ми з вами голосували не так давно Закон про "маски-шоу стоп", то я хочу нагадати вам і правоохоронним органам, це було не про маски, це було про стоп і припинення мародерства над бізнесом. Дякую.
Шановні колеги, зараз слово для виступу надається голові фракції "Народний фронт" Максиму Бурбаку. Будь ласка, пане Максиме.
Доброго ранку, колеги. Фракція "Народного фронту" наполягає, що Верховна Рада повинна ухвалити постанову, в якій ми дамо належну політичну правову оцінку фарсу, який у Росії називають виборами Президента. Проект відповідної Постанови № 8153 був зареєстрований вчора депутатами фракції "Народного фронту". Ми стверджуємо, що це нелегітимні вибори нелегітимного Президента, це грубе порушення міжнародного права, насмішка над демократією та правами людини. Раніше Верховна Рада за ініціативи Арсенія Яценюка ухвалила звернення до міжнародного співтовариства щодо недопущення і невизнання так званого голосування. Ми закликали іноземні держави розширити санкції проти Росії. Кремль провів злочинні вибори, отже, Україна має зробити наступний крок. Нинішня постанова щодо нелегітимності так званих виборів Президента Росії не проте, зустрічатися з Путіним у форматі нормандському чи ні. Ця постанова доповнює політико-правову позицію України стосовно дій Росії, створює підстави для розширення санкцій і підготовки консолідованої претензії до країни-агресора. А головне, ще раз наголосити, що Крим – це Україна. Це головний сенс цієї постанови. Ми не можемо допустити легітимізації не просто диктатора, а воєнного злочинця і маніяка. В Інтернеті опубліковано пропагандистське відео з недавнім інтерв’ю Путіна, де він визнає, що Росія постачає на Донбас боєприпаси для вбивання українських військовослужбовців, і дає зрозуміти, що Росія претендує на панування в світі. Одним із факторів для так званого великого панування Росії є російський газ - болото, в яке Росія намагається загнати якнайбільш держав Європі. Україна багато років грузла в цьому газовому болоті і лише після вольового рішення Арсенія Яценюка відмовитись в російського газу ми вибрались з цього болота. І хочу ще раз нагадати, заощадили українцям 60 мільярдів доларів. І тепер ми усім цим пишаємось. Але ми повинні застерегти країни Європи від фатальних помилок, маємо не допустити будівництва "Північного потоку-2", адже це план енергетичного придушення Україна і всієї Східної Європи. Фракція "Народного фронту" зареєструвала проект-звернення до держав ЄС із закликом припинити співпрацю з Росією у спорудженні "Північного потоку-2". Це звернення має стати ще одним важливим словом українського парламенту, має стати доведенням того, що наші партнери діють хибно. Не треба лізти в газовий зашморг Росії. Ми лише від нього звільнилися і просимо вас, наші європейські партнери, не лізьте туди. Ми звертаємось до Президента та уряду щодо ініціювання консультацій з Єврокомісією з питань будівництва "Північного потоку-2" відповідно до Угоди про асоціацію між Україною та ЄС. Імперська держмонополія "Газпрому" ніколи не відокремить бізнес від гібридної агресії проти Європи. Можна 30 секунд?
30 секунд, будь ласка, завершити.
Україна має продовжити реформи Яценюка, спрямовані на скорочення споживання, нарощування внутрішнього видобутку та закупівлю газу в Євросоюзі. Газовий ринок і України, і Євросоюзу має бути демонополізований. І наступне. Цього тижня парламент повинен розглянути законопроект про нацбезпеку. На даному етапі це одне з ключових питань нашого діалогу з західними союзниками. Тому давайте вносимо в порядок денний, голосуємо в першому читанні і доопрацьовуємо в профільному. комітеті. Дякую.
Дякуємо. І останній виступ в цій нашій традиційній рубриці від керівника групи "Відродження" Валерія Писаренка. Будь ласка, пане Валерію.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги! Минулого тижня сплив термін для внесення поправок до проекту Закону про антикорупційний суд України. Щоб не перетворити друге читання на чергове багатосерійне шоу парламенту, від якого вже втомилися, ми зробили велику роботу, яка прискорить прийняття закону. Наша команда проаналізувала та врахувала всі зауваження міжнародних партнерів, поради профільних фахівців і подала 28 правок до президентської моделі антикорупційного судочинства. Загалом це саме ці норми, які були основою нашого законопроекту. І ми знову будемо наполягати на їх прийнятті. Ми більше не допустимо, щоб парламент імітував боротьбу з корупцією та "водив за ніс" український народ. Так, основне, що ми пропонуємо. Перше. В Україні необхідно створити Вищий антикорупційний суд, який є вищим спеціалізованим судом, що здійснює правосуддя як суд першої інстанції у справах, підслідних НАБУ. Друге. Міжнародні експерти повинні отримати вирішальну роль у процесі відбору суддів. Ми пропонуємо ввести чотирьох міжнародних експертів разом з членами Вищої кваліфкомісії до складу конкурсної комісії з відбору суддів. Крім того, необхідно зафіксувати, що голова цієї комісії обиратиметься з числа міжнародних експертів та матиме право вето на рішення конкурсної комісії. Вето може бути подолано, якщо рішення підтримано не менш як трьома четвертями голосів членів цієї комісії. І третє. Критерії для кандидатів на посади судді судів Вищого антикорупційного суду повинні бути чіткі і зрозумілі. Ми закликаємо парламент бути відповідальними перед виборцями і не затягувати процес створення антикорупційного суду України. Наступне. Ми наполягаємо на внесенні до порядку денного нашого законопроекту 4696-2, що передбачає реформу Регламенту Верховної Ради. Головна суть наших змін – законодавче закріплення статусу парламентської опозиції. З першого дня роботи парламенту восьмого скликання ми вносили законопроекти про визнання права і гарантії діяльності парламентської опозиції для того, щоб ми могли отримати контрольні і моніторингові функції. У підсумку всі наші ініціативи були проігноровані. Це неповага до тих українців, які віддали голоси за опозиційних депутатів. Тож наша пропозиція: створити опозицію з контрольними функціями в парламенті. Опозиція повинна створювати як опозиційний уряд, а його голова повинен бути присутнім та виступати на засіданнях Кабінету Міністрів. Опозиція повинна мати право на представництво у керівництві Верховної Ради та її органів. На жаль, до сьогодні комітети сформовані без участі опозиції. А останні події показують, що зараз конче необхідна владі опозиція. Ми є опозицією, ми не боїмося брати на себе відповідальність. Але сьогодні вперше в історії незалежної України ми маємо реально шанс змінити Регламент своєї роботи та нарешті почати демонструвати ефективні та швидкі дії. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, до президії Верховної Ради України надійшла заява від двох фракцій на перерву - це "Блоку Петра Порошенка" фракції та Радикальної партії фракції. Але наші колеги з двох фракцій готові замінити перерву на заяву від двох фракцій. Будь ласка, запрошую для слово, для оголошення заяви Давида Макар’яна. Прошу.
Шановні колеги, у Миколаєві в суботу сталася трагедія: загинув Герой АТО, військовий льотчик Владислав Волошин. Просимо вшанувати його пам’ять хвилиною мовчання.
Просимо вшанувати пам’ять загиблого нашого героя хвилиною мовчання. [[Хвилина мовчання]] Прошу сідати.
Голова Миколаївської облдержадміністрації звернувся до народних депутатів взяти розслідування під свій контроль. Ми звертаємося до правоохоронних органів, до Генерального прокурора України Луценка Юрія Віталійовича, до міністра внутрішніх справ Арсена Борисовича Авакова взяти розслідування цієї справи під свій особистий контроль та проінформувати про розслідування народного героя. Дякую.
Шановні колеги, я думаю, що весь парламент доєднується, всі народні депутати до цього заклику і до правоохоронних органів на особистий контроль взяти і Генеральному прокурору, і міністру внутрішніх справ це розслідування. І також ми висловлюємо найщиріші співчуття родині загиблого льотчика. Шановні колеги, я прошу повертатися до сесійної зали, тому що зараз ми переходимо вже до розгляду порядку денного, до голосувань, і, власне, нам потрібно голосувати буде і проект Постанови про порядок денний восьмої сесії Верховної Ради України. І я дуже прошу повертатися до сесійної зали, за хвилину ми переходимо до голосувань, до розгляду вже порядку денного. Дякую. Шановні колеги, ми буквально, зараз у нас в порядку денному буде голосування за проект Постанови про порядок денний восьмої сесії Верховної Ради України восьмого скликання. Я прошу лідерів депутатських фракцій в першу чергу звернутися до колег, щоб всі поверталися на робочі місця, щоб ми мали відповідний потенціал для голосування. Депутати повертаються до зали, і ми переходимо зараз до визначення нашої позиції щодо проекту Постанови про порядок денний сесії. Сподіваємося, що цього тижня у нас вдасться проголосувати порядок денний сесії. Є пропозиція обмінятися думками щодо. Шановні колеги, є пропозиція від лідера фракції "Блок Петра Порошенка", поки колеги сходяться, обмінятися думками щодо порядку денного сесії. Запишіться, будь ласка, на обговорення. Давайте обговоримо, обміняємося думками. Ми обміняємося думками щодо порядку денного сесії, зараз. Будь ласка, від "Опозиційного блоку" Ігор Шурма. Прошу. Будь ласка, Ігор Шурма.
Ігор Шурма "Опозиційний блок". Шановні колеги, і всі ті, хто формує порядок денний. От скажіть, будь ласка, як "Опозиційний блок" може підтримувати такий порядок денний? Немає жодного питання, авторами якого є "Опозиційний блок". А там питання є внутрішньо переселених осіб, там є питання соціального захисту людей, які проживають на окупованій частині Донбасу. В кінці кінців цей порядок денний засвідчує, яку неправду несуть з урядової ложі і, на превеликий жаль, в тому числі і Прем’єр-міністр. Він говорить, що питання реформи охорони здоров’я є актуальне. Скажіть мені, будь ласка, хоча б один законопроект який вносить комітет по погоджених законопроектах в сьогоднішній зал. Є законопроекти, які можуть об’єднати цю сесійну залу. А чого вартує винесення в п’ятницю питань по стипендіях іменних і по питаннях по пільгах для сиріт. Ми за такий порядок денний голосувати не будемо.
Зрозуміли позицію вашої фракції. Колеги, тут мабуть, відбувся збій нашої системи, тому що зараз ми не виступаємо, а обговорюємо порядок денний, і кожна фракція має право одну хвилину на виступ. Є по кілька записів від кожної фракції. По одному, будь ласка, представнику визначтеся. Мірошніченко, будь ласка, від "Самопомочі".
Доброго дня, шановні колеги! Я взагалі хочу звернутися до вас з питанням, щоб мені пояснили. І я не розумію, що взагалі відбувається, що ми вже третій тиждень не можемо поставити на голосування до розгляду законопроект 7403/2, яким ми повертаємо аграріям 15 мільярдів гривень, які були в них забрані при голосування змін до Податкового кодексу. А хто такі ми, хто це вимагаємо? В першу чергу це всі товаровиробники, які сьогодні перекривають дороги, і вже не перший раз. Дванадцять областей сьогодні будуть перекриті. І вони скоро прийдуть до Києва. По-друге, 16 облрад звернулися до Верховної Ради з вимогою розглянути це питання, включити до порядку денного. Двадцять два аграрних депутати з комітету звернулися. П’ять лідерів фракцій і груп звертаються регулярно до Голови Верховної Ради, щоб поставити цей законопроект на розгляд. І мені видається, що це питання повністю ігнорується. Тому наша вимога: ми не будемо голосувати за порядок сесії до того, поки.
15 секунд завершити.
До того моменту, поки законопроект 7403/2 не буде включений до порядку денного, а також не буде надане доручення Комітету митної та податкової політики на його розгляд, на цьому тижні. Дякую.
Будь ласка. Сорі.
Дякую. Пане Іване, шановні колеги, я просто просив би вас проаналізувати щойно сказане. Ми вимагаємо включити в порядок денний сесії 7403-2, і ми не будемо голосувати за порядок денний сесії, поки. Він є в переліку законопроектів в порядку денному сесії. Без включення в порядок денний сесії комітет не зможе розглянути. Ви звертаєтесь до мене, а я звертаюсь до вас, хлопці і дівчата. Включіть їх в порядок денний сесії, 7403-2. Двадцять дві області заблоковані, включіть 7402 в порядок денний сесії. Звертаюся до вас: будьте відповідальними! До мене звернулися ряд депутатів, до мене звернувся аграрний комітет, до мене звернулися аграрії, я закликаю вас, проголосуйте 7403-2. Дякую. Наступні, хто ще з фракцій не виступав?
Три фракції ще не виступили, Соболєв і, я не знаю, Радикальна партія не записалися. Ви будете говорити по порядку денному?
Радикальна партія – хвилина.
Ні. Тоді тільки Соболєв і Заболотний.
Хвилина, порядок денний.
Одна хвилина, порядок денний.
Шановний колеги, ми вдячні, що ті законопроекти, які ми вчора подали на Погоджувальній раді, включені. Єдине, для нас тепер стає принциповим, який буде порядок розгляду потижневий? І от, власне, сьогодні, ми вважаємо, і я підтримую виступ попереднього представника "Самопомочі", законопроект, який вимагає термінового втручання, який дає можливість напередодні, початку серйозного аграрного сезону інвестувати реальні кошти в аграрне виробництво, на жаль, так і не стоїть в порядку денному. І друге. Це питання, яке стосується електронного декларування громадських активістів. Законопроекти Президента відхилені Венеціанською комісією. Є єдиний законопроект, який підтримали всі фракції, де стоїть підпис перший Юлії Тимошенко, в якому чітко визначено скасування електронного декларування саме для громадських активістів антикорупційного спрямування. Бо у нас виходить все навпаки, корупціонери все можуть не декларувати, а ті, хто борються з корупцією, повинні декларувати.
Будь ласка, 30 секунд.
Тому наша пропозиція, ці два законопроекти на цьому тижні розглянути як невідкладні. Дякую.
Дякую. Від Радикальної партії Олег Ляшко одна хвилина.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги, наша команда наполягає на розгляді в парламенті питання про відставку виконуючого обов’язки міністра охорони здоров’я Уляни Супрун. Два роки в Україні немає повноцінного міністра охорони здоров’я, українцям розказують про те, що проводиться медична реформа, а відповідального за цю реформу немає. І, як наслідок, в результаті цієї реформи закриваються лікарняні заклади, скорочуються робочі місця для медичних працівників. Українці позбавлені конституційного права на отримання медичної допомоги. Ми вимагаємо від уряду внести до парламенту подання про відставку міністра охорони здоров’я Супрун і призначення того, хто проведе реальну реформу, в результаті якої українці матимуть можливість лікуватися в рідній країн і щоб достойно жити. Тому що у людей немає грошей лікуватися по закордонах, як це у чиновників і депутатів. Дайте можливість українцям жити достойно в рідній країні.
Дякую вам. Від "Народного фронту" Максим Бурбак, будь ласка. І прошу заходити в зал, колеги.
Шановні колеги, звертаюсь до всіх депутатів, з тим, щоб ми зараз проголосували і схвалили порядок денний на всю сесію. Адже в цьому порядку денному є і законопроекти щодо соціального захисту учасників бойових дій в зоні АТО, в цьому порядку денному є такий потрібний законопроект щодо національної безпеки. В цьому порядку денному є такий потрібний законопроект, які продовжують впроваджують впровадження економічних реформ, Кодекс про банкрутство. Є законопроекти - 35, їх назвав Прем’єр-міністр Володимир Гройсман, 35 законів, які нам суттєво поліпшать рейтинг вDoing Business і продовжать економічні реформи, які були розпочаті урядом Арсенія Яценюка. Я закликаю наших колег, фракцію БПП і всіх інших проголосувати, адже я не хотів би думати, що хтось хоче тримати Верхову Раду на короткому ланцюгові, щоб ми під когось прогибалися. Тому відкиньте політиканство і голосуйте за порядок денний на всю сесію.
Дякую. Отже, зараз буде заключний виступ, після якого відбудеться голосування, голосування порядку денного сесії, в якому є 2 тисячі 900 законопроектів. До мене звернулось близько 10 комітетів, що вони не можуть розглядати питання на комітеті, поки вони не включені в порядок денний сесії. У нас заблокована робота близько 10 комітетів. І я наголошую, що сьогодні це є той крайній термін, коли маємо проголосувати порядок денний сесії. І я прошу всіх зайти в зал і зайняти робочі місця, приготуватись до голосування. І я прошу всіх голів фракцій запросити депутатів у зал і тих депутатів, які вчора до мене звертались по необхідності законів, і бюджетний (Андрій Павелко, голова комітету), і аграрний (Бакуменко). Я прошу всіх їх максимально змобілізуватись для голосування за порядок денний сесії. Отже, зараз я запрошую до слова від "Блоку Петра Порошенка". Хто від "БПП"? Заболотний. Будь ласка, Заболотний, одна хвилина.
Дякую. Григорій Заболотний, "Блок Петра Порошенка". "Блок Петра Порошенка" буде підтримувати проект Постанови про порядок денний восьмої сесії Верховної Ради України. Але є прохання вилучити із порядку денного законопроекти 2278 і 6641. Дякую.
І одна хвилина, Шахов, "Воля народу". І прошу приготуватись до голосування, займати місця робочі. Шахов, одна хвилина.
Шановний Андрій Володимирович, шановні колеги! Вчора "Воля народу" на Погоджувальній раді просила внести проект Постанови 8108 про заборону олігархами вимикати світло, воду та газ у населення, соціальних заходів та державних установ. Цей проект постанови не був внесений на розгляд. І подивившись у порядок денний, немає чого для людей, для народу, для українців. "Воля народу" не буде підтримувати порядок денний. Дякую.
Отже, прошу приготуватись до голосування. Отже, прошу приготуватись до голосування. І, колеги, я прошу мене уважно послухати. У порядку денному сесії 2 тисячі 900 законопроектів. Поміж них є з усіх сфер суспільного життя законопроекти, як правильно сказав, і питання безпеки і оборони. Серед них є і законопроект 7403-2, серед них є і законопроекти, які. про які наголошував голова Комітету з питань бюджету Павелко. По них я пропоную включити і той законопроект, який озвучив Шахов, 8108, так само як і був озвучений "Відродженням" – 8059. І, колеги, зараз я прошу усіх підтримати порядок денний сесії. Якщо ви його не підтримаєте, комітет не буде мати змоги розглядати 7403. Заради всіх аграріїв, заради звернень обласних рад я прошу усіх проголосувати за порядок денний сесії з тими законопроектами, які я назвав і які озвучив Заболотний під стенограму, і які озвучив Заболотний під стенограму. Отже, прошу всіх взяти участь в голосуванні і зайняти робочі місця. Відповідно до частини першої статті 21 та частини першої статті 22 Регламенту Верховної Ради України, вношу проект Порядку денного восьмої сесії Верховної Ради на затвердження Верховною Радою України з пропозиціями, які озвучили: 8108, 8059 і які озвучив під стенограму народний депутат Заболотний для прийняття в цілому – 8063. Прошу проголосувати і прошу підтримати, не блокувати роботу Верховної Ради України. Голосуємо, колеги, прошу підтримати. Голосуємо, прошу підтримати. [[10:52:08]] За-199 Я поставлю ще раз, колеги, а потім я просто оголошу перерву. Отже, хочу. По фракціям покажіть, будь ласка. І прошу запросити депутатів в зал. Прошу заходити в зал. Отже, "Блок Петра Порошенка" – 92, "Народний фронт" – 63, "Опозиційний блок" – 0, "Самопоміч" – 0, Радикальна партія – 17, "Батьківщина" – 12, "Воля народу" – 2, "Відродження" – 0. Хочу наголосити групі "Воля народу", що законопроект, з яким ви звернулися – 8108, є озвучений. Хочу звернутися до групи "Відродження". Законопроект, який ви озвучили – 8059, мною є озвучений. [[Шум у залі]] Мною є озвучений. Я ж озвучив 8059! Я озвучив під стенограму. І тому я прошу, колеги, усіх змобілізуватися і проголосувати. Отже, я прошу усіх зайняти робочі місця. я прошу приготуватися до голосування. Я не буду повторювати всі пропозиції, які я вже озвучував. Я з усіма пропозиціями, які мною були озвучені, 8108, 8059 і пропозиція. [[Шум у залі]] І я прошу усіх приготуватися до голосування і прошу усіх підтримати для прийняття в цілому проект постанови 8063. Уважно! Займіть робочі місця, прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуєм! Прошу підтримати. Голосуєм. Прошу підтримати. [[10:54:11]] За-204 І зараз я поставлю заключний раз на голосування. Якщо не буде голосів, мені доведеться оголосити перерви, і ми надалі не зможемо розглядати тих законів, які є в порядку денному сесії. Отже, ще раз я прошу усіх зайняти робочі місця і прошу показати по фракціях. "Блок Петра Порошенка" – 96, "Народний фронт" – 63, "Опозиційний блок" – 0, "Самопоміч" – 0, Радикальна партія – 18, "Батьківщина" – 12, "Воля народу" – 1, "Партія "Відродження" – 0. Колеги, щоб я правильно зорієнтувався, я звертаюся до представника "Воля народу". Ви просили включити. Шахов! Ви просили включити законопроект, я його озвучив. А чому ви не голосуєте? [[Шум у залі]] "Відродження", я вашу пропозицію озвучив. Я озвучив вашу пропозицію. Отже, я ставлю третій раз на голосування. І, колеги, якщо не буде голосів, мені доведеться оголосити перерву для політичних консультацій. І мені буде дуже прикро за порядок денний, який ми готували протягом кількох тижнів. Я прошу всіх зайняти робочі місця, я прошу всіх приготуватись до голосування. Отже, готові, так? І я ставлю на голосування з усіма правками, які я озвучив, з усіма правками, які я озвучив. Для прийняття в цілому проект Постанови 8063. Отже, кожного уважно прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо, прошу підтримати. [[10:56:23]] За-202 Дякую. Ще раз по фракціях. "Блок Петра Порошенка" – 99, "Народний фронт" – 62, "Опозиційний блок" – 0, "Самопоміч" – 0, Радикальна партія – 17, "Батьківщина" – 12, "Воля народу" – 0, "Партія Відродження" – 0. Таким чином, колеги, ми не прийняли порядку денного сесії, ми не можемо розпочинати нашої роботи. І, користуючись своїм правом, я оголошую перерву в пленарному засіданні Верховної Ради України. І запрошую голів фракцій і груп на третій поверх в кабінет на нараду. Я маю право на 15 хвилин оголосити перерву, я на 15 хвилин оголошую. За 15 хвилин усіх запрошую в зал.
Отже, колеги, ми завершили політичні консультації. На прохання фракцій я ще раз поставлю порядок денний сесії на голосування. Я прошу всіх заходити в зал займати робочі місця. Якщо рішення не буде прийняте, я хочу вас повідомити, ми будемо мати право розглядати тільки законопроекти в другому читанні і ратифікації. Сьогодні в нас є в другому читанні проект Закону про стратегічну екологічну оцінку. І я хочу попередити авторів. Єднак Остап? Є. Тобто, якщо ми зараз не приймаємо, ми переходимо до проект Закону про стратегічну екологічну оцінку. Нам доведеться працювати по-інакшому, бо, якщо не буде порядку денного сесії прийнято, я не зможу ставити на розгляд законопроекти першого читання. Отже, прошу усіх заходити в зал займати робочі місця. Хочу нагадати, що кожної Погоджувальної ради я звертався до усіх голів фракцій з проханням вивчити і дати пропозиції щодо порядку денного. Майже всі ці пропозиції, по яких не було негативного рішення комітету, були включені. І я хочу наголосити ще раз, я не приймаю, коли під час самого голосування починають раптом оголошувати нові пропозиції. Всі пропозиції були включені. Зараз я прошу всіх зайти в зал і прошу голів фракцій максимально змобілізувати народних депутатів України. І хочу наголосити. Якщо ми не приймемо порядок денний сесії, комітети не зможуть розглядати ні аграрні питання, ні бюджетні питання, ні сотні інших питань, які потребують невідкладного рішення. І я прошу всіх займати робочі місця. Прошу голів фракцій запросити депутатів в зал. Колеги, потрібна вища мобілізація. Я не буду безкінечно ставити. Будь ласка, бачите, кого немає поруч, передзвоніть, попросіть зайти в зал. Будь ласка, займайте робочі місця. Я прошу теж секретаріат Верховної Ради повідомити, що ми зараз переходимо відразу до голосування, щоб депутати всі, хто є в кулуарах, зайшли в зал. Готові переходити до голосування? Отже, прошу всіх зайняти робочі місця. Прошу приготуватись до голосування. І я повторю пропозицію, яку ставив до перерви. Отже, відповідно до частини першої статті 21 та частини першої статті 22 Регламенту Верховної Ради України вношу проект порядку денного восьмої сесії Верховної Ради на затвердження Верховною Радою України. Ставлю на голосування для прийняття в цілому проект Постанови № 8063, включаючи проекти Закону 8059. Почули мене? 8059, 8108. Почули мене? Почули, так. Включаючи 6391-1. Включаючи пропозицію, яку озвучив під стенограму народний депутат України Заболотний. Почули. Отже, всі пропозиції є озвучені, які були під час обговорення висловлені. І я прошу з тими поправками прийняти проект Постанови 8063 в цілому. Прошу всіх зайняти робочі місця і прошу всіх підтримати і проголосувати. Прошу голосувати, колеги. Прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[11:31:07]] За-239 Рішення прийнято. І зараз я даю доручення Комітету податкової політики невідкладно розглянути проект Закону 7403-2 як невідкладний, як такий, який потребує невідкладного рішення. Як обіцяв голові аграрного комітету Бакуменку, як і обіцяв представникам аграрії, я даю невідкладне доручення комітету. І, колеги, ми переходимо до порядку денного сесії. І, на жаль, ми втратили багато часу і безглуздо втратили його, але будемо надолужувати під час обговорення. Отже, першим стоїть в порядку денному сесії проект Закону про внесення зміни до розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України (№ 8099). Прошу підтримати розгляд його за скороченою процедурою. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо. [[11:32:16]] За-178 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді міністра фінансів Данилюка Олександра Олександровича. Будь ласка, пане Олександр.
Шановний Андрію Володимировичу! Шановні народні депутати! Уряд підготував комплексні зміни до Бюджетного кодексу, які запроваджують повноцінний перехід на середньострокове бюджетне планування. Ці зміни зареєстровані в законопроектах за номерами 8043 та 8044 та підтримані бюджетним комітетом. Ми налаштовані на конструктивну дискусію з метою спільного запровадження бюджетного процесу нової якості – прозорого, системного та такого, який забезпечує конструктивно постійну співпрацю між урядом та парламентом не тільки перед новим роком, а на протязі всього бюджетного періоду, протягом всього року. Прийняття цих законопроектів займе певний час. Для того, щоб не втратити цей рік, вашій увазі пропонується до розгляду проект Закону про внесення змін до розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України (щодо середньострокового бюджетного планування). Прийняття цього законопроекту є необхідним кроком з метою забезпечення безперервності процесу переходу до середньострокового бюджетування та продовження реалізації бюджетної реформи, розпочатої в 2014 році, розробки у 18-му році проекту Основних напрямів бюджетної політики на середньостроковий період 2019-2021 роки. Проектом закону передбачається доповнити розділ VI Бюджетного кодексу України новим пунктом 41.1, який передбачає що Мінфін розробляє та до 15 травня 18-го року подає на розгляд уряду проект Основних напрямків бюджетної політики на 2019-2021 роки, який розглядається та схвалюється урядом не пізніше 1 червня 2018 року. Відповідно до чинної редакції не пізніше.
30 секунд завершити.
Ці терміни відповідають термінам, визначених у двох законопроектах, про які я казав раніше. Підготовка Основних напрямків бюджетної політики на 2019-2021 роки за процедурами та у строки, передбачені у цьому законопроекті, створить умови для підготовки учасників бюджетного процесу до нових підходів у системі бюджетного планування. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова підкомітету Комітету з питань бюджету Іщейкін Костянтин. Будь ласка, пане Костянтин.
Шановний Андрій Володимирович, шановні народні депутати! Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 15 березня розглянув урядовий законопроект 8099 про внесення змін до Бюджетного кодексу щодо середньострокового бюджетного планування. Положення цього законопроекту є аналогічним положенням пункту 44 розділу VI Бюджетного кодексу, згідно з яким експериментально у 2017 році Кабінет Міністрів подав на розгляд Верховної Ради проект Основних напрямків бюджетної політики на 2018-2020 роки. Виходячи з практики минулого року, доцільно безпосередньо в законопроекті унормувати необхідність подання на розгляд Верховної Ради разом з проектом Основних напрямків бюджетної політики на 2019-2021 роки супровідних матеріалів, що будуть включати пояснення та фінансово-економічні розрахунки щодо основних положень і показників такого документу. Тоді відповідна інформація буде доступною до широкого обговорення як в парламенті, так і серед громадськості. З метою уникнення неоднозначного трактування строків подання такого проекту до парламенту у законопроекті також потрібно визначити конкретну дату: не пізніше 5 червня 2018 року. Крім того, Комітет з питань бюджету вирішив звернути увагу уряду про необхідність додаткового розгляду висновку комітету щодо минулорічного проекту основних напрямків для врахування наведених у зазначеному висновку зауважень, застережень та рекомендацій при підготовці проекту основних напрямків бюджетної політики на 2019-2021 роки. Головне науково-експертне управління підтримує прийняття законопроекту за основу та вважає, що рішення щодо нього має прийматися за результатами розгляду законопроектів 8044 і 8043, які спрямовані на запровадження середньострокового бюджетного планування на постійній основі. Зазначені законопроекти комітет також минулого тижня розглянув та пропонує їх прийняти лише за основу для подальшого ґрунтовного доопрацювання до другого читання, що потребуватиме багато часу. Тому для продовження практики запровадження середньострокового бюджетного планування.
30 секунд, будь ласка.
та з метою забезпечення безперервності і послідовності бюджетної політики комітет підтримує пропозицію уряду щодо прийняття сьогодні саме законопроекту 8099. Враховуючи наведене, Комітет з питань бюджету рекомендує Верховній Раді законопроект 8099 прийняти за основу та в цілому як закон, з пропозиціями комітету, викладеними в його листі-висновку, а саме: щодо уточнення редакції в частині подання до Верховної Ради не пізніше 5 червня поточного року.
Дякую вам. Отже, прошу провести запис: два - за, два - проти. Будь ласка. Від "Самопомочі" Олена Бабак. Будь ласка, Сисоєнко включіть мікрофон.
Прошу передати слово Ірині Сисоєнко.
Ірина Сисоєнко, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Законопроектом пропонується запровадження середньострокового бюджетного планування, і фракція "Об’єднання "Самопоміч" буде голосувати за цей законопроект в першому читанні. В той же час, хочу наголосити, що в Бюджетному кодексі зазначено, що народні депутати, комітети вносять свої пропозиції щодо бюджетної політики. Так ось мною, разом з колегами фракції "Об’єднання "Самопоміч", вже другий рік ми вносимо пропозиції до бюджету щодо фінансування програми "Екстреної медичної допомоги". Хто в уряді чи Міністерство фінансів чує пропозиції народних депутатів? Ніхто. Також звертаю увагу, що другий рік Комітет з охорони здоров’я наполягає на важливих видатках, які стосуються охорони здоров’я, особливо підняття медичних тарифних розрядів для медичних працівників, які не йдуть працювати у формат нової реформи. Хто чує Комітет з охорони здоров’я у Міністерстві фінансів? Ніхто не чує. Тож, коли Міністерство фінансів вносить пропозиції до парламенту вносити зміни в Бюджетний кодекс, ми дуже просимо вас так само чути і дослухатися до народних депутатів і до профільних комітетів під час формування бюджетної політики. Дякую за увагу.
Дякую вам. Від "Батьківщини" Іван Крулько, будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Про що цей законопроект? Цей законопроект є, по суті, технічним, який передбачає змістити строки для подання до Верховної Ради основних напрямків бюджетної політики. Ми, як фракція "Батьківщина", підтримуємо ідею, щоб країна перейшла на середньострокове бюджетне планування. Але це середньострокове бюджетне планування повинно бути підкріплено конкретним змістом. Чому зараз уряд робить саме таку пропозицію? Тому що очевидно, що ті законопроекти (8044 і 8043), які б ми мали сьогодні розглядати в сесійній залі, по суті, не готові до розгляду в сесійній залі, їх треба серйозно доопрацьовувати. Тому що, якщо країна переходить на середньострокове бюджетне планування, то основні напрямки бюджетної політики не можуть бути подані такі, як були подані минулого року, вони мають містити конкретний зміст, вони мають мати конкретні плани стосовно того, як країна буде розвиватися, і вони не можуть бути, виключно стосуватися одного – про це, яким чином буде виглядати Бюджетна резолюція. Тому, шановні колеги, ми вважаємо, що питання, яке стосується середньострокового бюджетного планування і цього законопроекту, треба розглядати разом, треба приймати серйозний документ, і щоб країна дійсно своє планування найголовнішого документу, а це бюджету, здійснювала так, як це робиться в європейських країнах. Дякую.
Дякую. Отже, ви не підтримуєте, Іване, так? А, підтримуєте, добре. Наступний від "Блоку Петра Порошенка" Сергій Каплін, будь ласка.
Найефективніше, найкраще бюджетне планування здійснюється у соціал-демократичній Швеції, в Норвегії і Фінляндії. У вересні прийняли бюджет, на наступний день вже збирається бюджетний комітет, експертне середовище, збирається уряд і готують план і стратегію на наступний бюджет. Але, разом з тим, там так само роблять ревізію національної програми економічного розвитку, яка приймається на 3, 4, 5, 15 років. Я б хотів отримати від нинішнього уряду програму його дій хоча б на рік, підкреслюю, на рік. Її не існує. Я б хотів отримати від нині діючої міфічної коаліції, аудит коаліційної угоди, яка так само не виконується, в якій понаписували всяких забаганок, але не слідують цій коаліційній угоді. Я хотів би в цій програмі побачити три ключові речі. Перше: скільки нині діючий Прем’єр і Кабмін створить в поточному році нових робочих місць для простих українців. Друге: наскільки нині діючий Прем’єр, склад Кабміну і коаліція збільшать мінімальну заробітну плату. І третє: наскільки нині діючий уряд збільшить мінімальну пенсію. Ці три ключові питання сьогодні цікавлять простих українців. Ми можемо робити безліч технічних змін до порядку формування бюджету і його прийняття, все це вітається нами, безумовно. Але ключове питання сьогодні не у формі, а у змісті тих кроків і напрямку курсу, який сьогодні має тримати діючий уряд. У Конституції чітко записано в першій статті: "Україна є соціальною, демократичною країною". І ми маємо виходити передусім з цього, і думати маємо не про форму передусім, а про пенсію, зарплату і нові робочі місця. Це першочергове завдання, і на цьому має стояти новий і нинішній.
Дякую. Колеги, зараз буде заключний виступ, від "Опозиційного блоку" Наталія Королевська. І я прошу всіх запрошувати в зал, через 2 хвилини ми перейдемо до прийняття рішення. Будь ласка, пані Наталія.
Шановні колеги! Уряд хоче вдосконалити норми бюджетного планування. Так, це добре, але виникає питання, що сьогодні першочергове: створити середньострокове планування з мізерними пенсіями, з мізерним прожитковим рівнем, з мізерними заробітними платами чи сьогодні об’єднати зусилля та створити середньострокове планування щодо прожиткового рівня, щодо росту економіки, щодо підняття пенсій та соціальних стандартів. Слухайте, сьогодні прожитковий мінімум у нас в країні 1 тисяча 762 гривні. Ми на що втрачаємо час? Пане Олександре, навіщо ми зараз говоримо про якесь там середньострокове планування, коли ви людям пропонуєте жити на 65 доларів у місяць? Сьогодні Міжнародний день щастя. Так ось, наша країна тільки за останній рік на шість сходинок зійшла вниз, тому що люди не бачать світу в кінці тунелю. І тому "Опозиційний блок" зареєстрував законопроект 8224, де ми чітко показуємо, за рахунок чого та як сьогодні підняти прожитковий мінімум, сьогодні підняти пенсії та заробітні плати. І ми вимагаємо в першу чергу сьогодні розглянути питання соціального захисту громадян, соціального захисту дітей, переселенців, виконати ваші обіцянки щодо військових пенсіонерів та зробити планування соціального рівня страхування наших людей, а не черговий технічний законопроект тут видавати як за вашу велику реформу. "Опозиційний блок" не буде підтримувати цей законопроект. Дякую.
Отже, ще не було виступу від Радикальної партії, даю 2 хвилини. І прошу усіх займати робочі місця. Ляшко.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги, я вас прошу почути важливі, вражаючі цифри. Минуло року Україна експортувала майже 42 мільйони тонн зернових, на цьому ми заробили, прийшло валютної виручки 3 мільярди доларів. Для порівняння лише експорт олії з України становив 4 мільярди доларів. Тобто Україна становить рекорди по збору врожаїв, по експорту зернових і ми отримуємо за це абсолютно мізерні доходи, потім перетворюємося на експортера дешевої робочої сили і дешевої сировини, а потім нам лапшу на вуха влада вішає, розказує про економічне зростання. Неможливе економічне зростання, коли в Україні вже не залишається працездатних висококваліфікованих кадрів, неможливе економічне зростання, коли замість продажу продукції ми торгуємо дешевою сировиною, перетворившись фактично на сировинну колонію. І саме тому єдина можливість зупинити трудову міграцію, коли мільйони людей, особливо молодь виїжджає за кордон, це не прикордонники на кордоні із собаками, а це підвищення зарплат і підвищення рівня життя українців - єдина можливість вирішити економічні проблеми, у тому числі і зупинити економічну міграцію. Саме тому команда Радикальної партії наполегливо щоразу вимагає від уряду підвищення заробітних плат і пенсій, тому що це розвиток економіки, це робочі місця, це радикальна зміна економічної політики, коли людина отримує зарплату жебрацьку, яка не дає можливість прогодувати сім’ю, коли мільйони пенсіонерів, які чесно пропрацювали, отримують 1,5 тисячі копійчану пенсію, як в основному іде на ліки, неможливо мати майбутнє успішне в країні, де мільйони бідних і безробітних. Тому запорука розвитку України – це підвищення зарплат, створення нових робочих місць, підвищення доходів українців і відбудова власної економіки.
Дякую. Отже, обговорення завершене, переходимо до прийняття рішення. Прошу усіх зайняти робочі місця і приготуватися до прийняття рішення. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення зміни до розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України (щодо середньострокового бюджетного планування) (№ 8099) за пропозицією комітету прийняти за основу і в цілому з урахуванням пропозицій комітету. Отже, прошу підтримати, прошу проголосувати. Колеги, займіть місця, будь ласка. Леонід, відбувається голосування. Голосування відбувається. Прошу підтримати. Прошу проголосувати. Голосуємо. Прошу проголосувати. [[11:50:08]] За-216 Я поставлю раз на повернення. Я прошу усіх зайти в зал і зайняти робочі місця. [[Шум у залі]] Я бачу! Отже, я поставлю раз на підтвердження. на повернення. Прошу усіх зайти робочі місця. Отже, я ставлю на голосування пропозицію повернутися до голосування за проект закону. А чому ви виходите з залу? А для чого? Вийшли з залу ще двоє людей. Отже, прошу приготуватися. Я ставлю пропозицію повернутися до проекту Закону 8099. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, прошу підтримати. [[11:51:26]] За-215 Будь ласка, одну хвилину, Данилюк. І будемо, наступна буде пропозиція – за основу просто. Наступна буде пропозиція – просто за основу. Будь ласка.
Шановні народні депутати, я хочу звернутися до вас і попросити підтримати цей законопроект. Це не є технічним законопроектом. Насправді багато що ви тут говорили про те, що необхідно правильно планувати, щоб наша країна успішно розвивалася. Так для того, щоб ми були між собою відвертими, щоб у нас була можливість співпрацювати протягом усього року, всі ваші побажання опрацьовувати ефективно, включати в бюджет не перед ялинкою, а починаючи з сьогоднішнього дня, з моменту голосування, нам необхідно прийняти цей законопроект. При цьому ви будьте також відверті з вашими виборцями, бо все, що ви будете говорити, що це закладено в декларації, – це буде правдою, і воно буде підкреслено. підкріплено ресурсом. Тому цей законопроект насправді – це крок до прозорого бюджету і це крок для процвітання країни. Будь ласка, підтримайте його. Дякую.
Я ще раз поставлю на повернення. І я, будь ласка, прошу всіх зайняти робочі місця. Отже, можемо голосувати? Я ставлю пропозицію повернутись до голосування за проект Закону 8099. Прошу підтримати, прошу проголосувати. Голосуємо уважно. Прошу підтримати. Прошу проголосувати. [[11:53:23]] За-209 Отже, позиція комітету не знайшла підтримку. За основу, ми проголосуємо за основу? Колеги, якщо за основу? Тоді давайте ми повернемось, і я запропоную за основу. Є в тому сенс? Я питаюсь, пане міністр, є за основу? Я питаю, за основу є сенс? Так, ні – відповідь.
Звісно, за основу голосувати немає. Якщо це не буде підтримано, ми припиняємо роботу над трирічною декларацією, тобто ми припинили ключову реформу в цій країні. Я не знаю, як далі ми будемо продовжуватися в бюджеті. Я дуже прошу тих, хто зараз може до мене погано ставиться, подумайте про країну. Пішла команда не дуже активно голосувати. Я вас прошу, активно проголосуйте. Будь ласка, активно проголосуйте, бо ми разом будемо підтримувати, ми разом будемо рухатись вперед. Підтримайте уряд. Дякую.
Колеги, міністр фінансів і комітет говорять, що за основу немає сенсу, його треба приймати або в цілому, або відхиляти. Так? Тому я ще раз поставлю, третій раз повернутися за в цілому, якщо не буде голосів, законопроект буде відхилений. Законопроект буде відхилений. Добре, від комітету 30 секунд. Запросіть депутатів в зал. Від комітету – Іщейкін. Запросіть депутатів в зал.
Законопроект надає уряду тільки додатковий термін для підготовки бюджетної резолюції, щоб вона була якісна, з прорахунками і стелями. Всі інші напрямки, про які ви казали, буде прийнято в доопрацьованих урядових законопроектах. Цей законопроект тільки встановлює дату подання. Дуже прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Давайте змобілізуємся. Покажіть по фракціям останнє голосування. "Блок Петра Порошенка" – 77. Колеги, не виходіть. Я прошу приготуватись до голосування. І я прошу проголосувати за повернення до 8099. Якщо зараз ми не проголосуємо, законопроект буде відхилений. Я прошу приготуватись. Остап! Остап! Коли будуть екологічні закони, так само групки будуть відходити. Будь ласка, займіть робочі місця. І я прошу проголосувати за повернення до проекту Закону 8099 по пропозиції комітету. Прошу підтримати. Прошу проголосувати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[11:56:27]] За-209 Немає голосів, пане міністр. Проект Закону 8099 відхилено. Переходимо до наступного. Наступний проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо особливостей управління державними банками (7180 і 7181). Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. [[11:57:08]] За-166 Рішення прийнято. Я запрошую до доповіді міністра фінансів Данилюка Олександра, будь ласка.
Шановний Андрій Володимирович, шановні народні депутати! На сьогодні один з пріоритетних напрямків роботи Мінфіну і уряду є реформування державного банківського сектору. Одним з ключових завдань в цьому контексті є докорінний перегляд принципів та механізмів корпоративного управління державними банками. Це відображено в оновленій стратегії державних банків, яка була прийнята Кабінетом Міністрів біля місяця назад. З метою реалізації зазначеного завдання було напрацьовано зазначений законопроект, яким пропонується переглянути принципи та механізми корпоративного управління держбанків, привести їх у відповідність до найкращих міжнародних стандартів шляхом створення ізольованої від політичного впливу системи управління діяльністю держбанків через наглядові ради, більшість у складі яких становитимуть незалежні члени. Проектом пропонується викласти в новій редакції статтю 7 Закону України "Про банки і банківську діяльність, згідно з якою наглядова рада держбанку формується з 7 членів, з яких 5 членів повинні бути незалежними, а 2 члени – представниками держави. Також визначається перелік критеріїв, яким повинні відповідати незалежні члени наглядової ради та представники держави у наглядовій раді державного банку. Для визначення претендентів на посади членів наглядової ради держбанку передбачається, що Кабінет Міністрів утворює конкурсну комісію, до складу якої входять 3 представники від Президента та 3 представники від Кабінету Міністрів. Претенденти на посади незалежних членів наглядової ради держбанку визначаються шляхом конкурсного відбору в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів, виключно з числа претендентів, відібраних на умовах відкритого конкурсу компанією з добору персоналу, що має не менш ніж десятирічний міжнародний досвід надання послуг з добору керівного складу провідних світових банків. По одному претенденту на посаду представника держави у наглядовій раді держбанку визначається за пропозицією Президента та Кабінету Міністрів. Проектом також пропонується внести доповнення до Кримінального кодексу, встановивши відповідальність за незаконне.
30 секунд, будь ласка.
Проектом також пропонується внести доповнення до Кримінального кодексу, встановивши відповідальність за незаконне втручання в діяльність посадових осіб. Цей законопроект був розглянутий комітетом і ми повністю підтримуємо за умови одної правки, яка передбачає, що ми переходимо від моделі "5 незалежних, 2 залежних" до "6 незалежних і 3 залежних члени: один – від Верховної Ради, один – від уряду, один – від Президента".
30 секунд завершити.
Прохання прийняти за основу та за скороченою процедурою. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую вам. Шановні колеги, я пропоную завершити розгляд після перерви, бо у нас ще є народний депутат Рибалка, доповідь, потім – співдоповідь комітету, а у нас вже 12 година. Тому, колеги, ми завершимо розгляд законопроекту. [[Шум у залі]] Зараз тим більше, якщо ми увійдемо в 15 хвилин, ми тим більше не вийдемо. Колеги, порадьте, продовжити зараз чи після перерви? Зараз продовжити, думаєте? Закінчимо. Добре. Хай буде так. Тоді прошу, я оголошую на 15 хвилин продовження роботи, але важливо, щоб просто не розійшлись народні депутати, щоб всі були на місцях. Зараз до доповіді народний депутат Рибалка Сергій Вікторович, будь ласка. Приготуватись Довбенку.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Після шаленого банкопаду у власності держави опинилось 60 відсотків банківської системи. До речі, до цього було 8. Два роки ми на своєму комітеті намагались призначення членів Наглядової ради державних банків, а також стратегію від Мінфіну щодо розвитку державних банків. Нарешті через два роки ми отримали цю стратегію від Мінфіну. І що ми бачимо? Головне завдання – продати. Так, частку державних банків потрібно однозначно зменшувати. Але головною метою існування державних банків має бути реалізація державної економічної політики. Потрібно через державні банки робити програми підтримки, підтримки малого і середнього бізнесу, підтримки виробника, підтримки виробника-експортера для того, щоб забезпечити довгими та дешевими кредитами. Тільки там ми зможемо створювати робочі місця і запускати нашу економіку. Тільки так, це є позиція і програма фракції Радикальної партії. У противників Банку реконструкції і розвитку є один аргумент, мовляв, всі гроші вкрадуть. Тоді не треба ухвалювати державний бюджет, тоді нам не потрібні контролюючі органи і так все вкрадуть. Тому однозначно треба кардинально змінювати систему управління банків. Ми зробили альтернативний законопроект про державні банки і, вважаємо, що він більш ґрунтовний. Але ймовірність проходження сьогодні ми бачимо урядового законопроекту. Я вважаю, що потрібно створити ефективні робочі наглядові ради, але для того повинні надійно захищатись права наших українських громадян. Тобто ми в першому читанні просимо підтримати урядовий законопроект і потім його ретельно доопрацювати. Шановні колеги, я прошу підтримати цей закон для того, щоб навести сьогодні лад в державних банках. Дякую за увагу.
Дякую. До співдоповіді запрошується перший заступник голови Комітету з питань фінансової політики Довбенко Михайло Володимирович. Будь ласка. Якщо можете, лаконічно.
Да. Дякую. На засіданні Комітету з питань фінансової політики і банківської діяльності 19 грудня 2017 року було розглянуто проекти законів 7180 і 7180-1, поданий народними депутатами - членами нашого комітету. При розгляді питання члени комітету виходили із трьох проблем. Перша проблема - це колосальне поповнення капіталу банків за роки незалежності з державного бюджету нашої країни. Це десь біля 270 мільярдів. Друга проблема - це катастрофічна ситуація із проблемною заборгованістю корпоративного кредитного портфелю в державних банках, більше 90 відсотків. Проблема третя - це те, що в чотирьох державних банках існує сьогодні три різні системи формування наглядових рад. Тому комітет підтримав рішення про те, що потрібно змінювати нам наше законодавство. Ми врахували також рішення, при підготовці рішення про те, що висновки Головного науково-експертного управління Верховної Ради запропонували відповідні зауваження і пропозиції до обох законопроектів, і також врахували те, що Національний банк і Кабінет Міністрів підтримують законопроект 7180. Тому рішення нашого комітету було наступним. Рекомендувати Верховній Раді проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо особливостей управління державними банками (реєстраційний 7080) прийняти за основу з пропозиціями комітету, наголошую, до абзаців 31, 51, 82, 88 підпункту 3 пункту 4 розділу І законопроекту щодо збалансування кількості представників держави. Прошу підтримати 7180 з пропозиціями комітету. Дякую.
Дякую. Прошу провести запис. Тільки, колеги, я прошу максимально лаконічно і лишень в крайній необхідності. Ми витратили багато часу. Від "Батьківщини" Сергій. передає Сергію Соболєву. Будь ласка.
Шановні колеги, це дуже цікавий законопроект. Вдумайтесь тільки, що пропонується цією схемою. Спочатку держава фактично викуповує за рахунок бюджетних коштів всієї країни банки, доведені до банкрутства своїми власниками, вкладаючи спочатку в рефінансування мільярди, потім викуп цих банків. Далі, коли це відбулося, і фактично з державного бюджету, давайте речі називати своїми іменами, витягнуті сотні мільярдів гривень, далі держава починає продавати ці банки. Подивіться, яка процедура закладається продажу банків. Перший варіант. Спочатку треба взяти в управління цей банк. Для цього змінюється процедура, по якій Президенту і уряду дається позачергове право призначення там своїх представників. Далі створюється спеціальне чергове агентство, яке буде разом з Фондом держмайна виставляти на продаж 25-відсотковий пакет акцій. Таким чином тотальний контроль ще збільшується, хоча формально не продано навіть половини акцій. Далі, якщо не відбувся розпродаж, тоді продається 5 відсотків по тій же ціні, і тільки після цього включається процедура подальшого продажу цього банку. Таким чином, коли треба взяти у громадян сотні мільярдів гривень, які ідуть на рефінансування, на викуп банків, тут ніхто в громадян не питає. Далі, коли треба їх продавати з умовами, які не дають абсолютно ніякої можливості контролювати цей процес, тут і виникає ситуація продажу банків своїм. Наша фракція не буде голосувати за цей законопроект. Дякую.
Від Радикальної партії - Ляшко.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Я звертаюсь до міністра фінансів. У всій цій історії з державними банками і нашу команду Радикальної партії, і, переконаний, всіх українців цікавить одне питання: а хто відповість за те, що ці банки були знищені і за ті масштабні розкрадання коштів вкладників цих банків. За висновками американського агентстваKroll, з "ПриватБанку" його колишні власники вкрали майже 6 мільярдів доларів. Я питаю, які дії докладають правоохоронні органи України до того, щоб 6 мільярдів доларів, коштів вкладників "Привату" повернути, ті, які сьогодні вкрадені. Ми чуємо повідомлення, що в Лондоні суд розглядає позов Міністерства фінансів України до колишніх власників "ПриватБанку". Що роблять українські суди? Де кримінальна справа за розкрадання 6 мільярдів? Де оголошення підозр тим, хто вчинив ці масштабні розкрадання? Де оголошення в міждержавний розшук розкрадачів народних коштів? Немає. Тобто 6 мільярдів доларів коштів українців украли з "ПриватБанку", ще 120 мільярдів гривень заплатили, щоб порятувати банк, за все заплатили з кишень українців, а потім нам розказують, що треба взяти 1 мільярд доларів кредиту, бо, бачите, немає коштів для того, щоб покрити дефіцит бюджету. Красти мільярди доларів коштів людей є вміння, а знайти тих, хто вкрав, притягнути сюди в Україну, витрусити з них народні гроші, на це вміння немає. В мене питання до всіх борців з корупцією і правоохоронців: за що ви отримуєте зарплату – за те, щоб за мишами бігати чи за жирними корупціонерами, які вкрали мільярди доларів народних коштів. Ми вимагаємо до парламенту силовиків для звіту: хто розікрав кошти "Привату", вкладників цього банку, і що робить влада для того, щоб повернути вкрадені гроші.
Дякую. Від "Блоку Петра Порошенка" Юрій Соловей. Тільки вас прошу лаконічно. Різаненкові передає. З трибуни Різаненко, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! Народний депутат Різаненко, член профільного Комітету фінансової політики і банківської діяльності. Дуже коротко по суті законопроекту. На сьогоднішній день в державних банках, а таких три банки: "ПриватБанк", "Ексім", "Ощад". Та є ще банк з державною участю "Укргазбанк", але він не державний, там 94 відсотки. Наглядові ради створюються в кількості 15 чоловік: 5 – від Президента, 5 – від Верховної Ради і 5 – від уряду. На сьогоднішній день, я вам скажу, що з 2012 року Верховна Рада не спромоглася призначити жодну людину в спостережну раду. Наш комітет тричі намагався, звертався до фракцій для того, щоб подали своїх кандидатів, фракції не подали, одна чи дві фракції лише подали. Для кворуму потрібно було 10 людей. З минулого року, з січня, навіть по квоті Президента і Кабміну, відсутні всі члени, ради паралізовані спостережні цих банків. Даним законопроектом пропонується змінити формулу, коли замість 15 ради будуть 6 і 3. Шість незалежні, по одному від Президента, Кабміну і Верховної Ради за номінацією комітету, і їх робота буде платною. На сьогоднішній день члени спостережних рад працюють безкоштовно, але при цьому вони не повинні працювати в інших органах. Тому жоден банкір в ці ради не піде. А тепер щодо суті проблеми. Для прикладу, є таке "Три О"(власник "Гуліверу"), в 2012 році отримало від "Ощад" і "Ексімбанку" 450 мільйонів доларів під один відсоток терміном до 2024 року. Власники: на 60 відсотків – Янукович-молодший, на 40 відсотків – Віктор Поліщук, "Банк "Михайлівський". І до сьогоднішнього дня проблема не розв’язана, спостережних рад і контролю немає. Тому прошу всіх підтримати даний законопроект. Він дасть можливість відновити контроль і управління в цих банках, вони давно цього потребують, а далі їх потрібно продавати. Пропоную підтримати за основу і в цілому.
Дякую. Зараз заключний виступ. Після того ми переходимо до голосування, я прошу всіх запросити в зал і прошу максимально змобілізуватись для прийняття рішення. До слова запрошується від "Опозиційного блоку" Гусак Володимир Георгійович, будь ласка.
Шановні українці, шановні колеги, шановний Голово, добрий день! Заявлена мета цього законопроекту – покращення якості управління державними банками. Але чомусь покращити якість цього управління пропонується за рахунок повного усунення Верховної Ради від цього процесу. Зараз наглядові ради державних банків мають формуватися так: 5 членів – від Президента України, 5 – від Кабінету Міністрів і 5 – від Верховної Ради. Що ж пропонується? Один член наглядової ради від Президента залишається, один – від Кабінету Міністрів та 5 – так званих незалежних. Верховної Ради немає. Далі. Так звані незалежні кандидати мають призначатися Кабінетом Міністрів на підставі подання конкурсної комісії, яка знову-таки формується: 3 члени конкурсної комісії – від Президента України і 3 члени конкурсної комісії – від Кабінету Міністрів. Взагалі-то можна було б включити хоча б Національний банк. Далі. Ці претенденти мають відбиратися з числа кандидатів, які відібрані на відкритому конкурсі компанією з добору персоналу, що має не менш ніж десятирічний міжнародний досвід з підбору керівного складу провідних світових банків. Ну, після того, що відбулося в українській банківській системі за останні роки, навряд чи, на жаль, жоден з українських банків можна назвати провідним світовим. Тобто ми знову матимемо конкурс, який проводить міжнародна компанія. Ми не проти цього. Але останні приклади дуже сумні. Я можу навести приклад останнього. передостаннього керівника "Укрзалізниці" Войцеха Бальчуна, який багато обіцяв, але фактично ходив на роботу тричі на тиждень і залишив "Укрзалізницю" в гіршому стані. Тому наша фракція цей законопроект підтримувати не буде.
Дякую вам. Отже, обговорення завершено. Я щойно провів консультацію і з представником комітету, і з міністром фінансів. Вони мені підтвердили, що Верховна Рада є представлена так само, як і Кабінет Міністрів, і Президент. Щоб ми об’єктивно змогли голосувати, повністю врегульовані і повністю збережена рівновага. І ми можемо переходити до прийняття рішення, колеги. Отже, прошу зайняти робочі місця. Прошу. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо особливостей управління державними банками за пропозицією комітету спочатку 7180 за основу, з урахуванням пропозицій комітету, які були озвучені під стенограму представником комітету. Прошу проголосувати, прошу підтримати за основу. Прошу підтримати, прошу проголосувати. Голосуємо, колеги. За основу, так, з пропозиціями комітету. [[12:16:21]] За-187 Я поставлю, колеги, запросіть в зал, я поставлю пропозицію повернутися. Я ставлю на голосування пропозицію повернутися до голосування 7180. Або, колеги, я поставлю наступну, тут в комітет на доопрацювання чи немає сенсу? Давайте я поставлю на повернення, якщо не буде голосування, якщо не буде голосів – тоді вже в комітет на доопрацювання. Я ставлю на голосування пропозицію повернутися до розгляду проект Закону 7180. Прошу проголосувати і прошу підтримати, голосуємо. [[12:17:20]] За-190 В комітет на доопрацювання. Альтернативний, так. Тепер я ставлю 7180-1 (альтернативний). Хто його підтримує, я прошу голосувати. Комітет підтримує 80-1, хто підтримує 80, прошу голосувати. [[12:17:54]] За-132 Ставлю наступну пропозицію: щоб повернути в комітет для підготовки на повторне перше читання. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати в комітет на повторне перше читання. Прошу голосувати. [[12:18:20]] За-192 І останнє. Повернути суб’єкту право законодавчої ініціативи на доопрацювання. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. [[12:18:41]] За-198 Рішення не прийнято. Таким чином, проекти Закону 7180 і 7180-1 відхилено. Колеги, зараз я хочу ще повідомити. Я звертаюся до Комітету з питань правоохоронної діяльності стосовно законопроекту про державну охорону органів державної влади. Прошу невідкладно розглянути. А також до Комітету закордонних справ розглянути проект Постанови щодо легітимності виборів Президента Російської Федерації. Теж розглянути чимшвидше, щоб ми сьогодні мали шанс цю постанову прийняти. По тих двох – закон і постанова – прошу розглянути. Зараз згідно Регламенту я оголошую перерву. Після перерви ми перейдемо до блоку питань промислової політики та підприємництва. Я прошу голову комітету приготуватись до доповіді. І я оголошую перерву до 12:45. О 12:45 прошу всіх прибути в зал для продовження нашої роботи. Дякую.
30 хвилин минуло. І, колеги, ми переходимо до наступних питань порядку денного. Я хочу сказати, ми трішки втратили темп, і тому нам необхідно працювати більш інтенсивно. Я прошу зараз запросити всіх депутатів у зал. Хочу нагадати, яка в нас логіка сьогоднішнього дня. Зараз у нас блок промислової політики та підприємництва, надзвичайно важливі питання, поміж них є і питання, необхідні для Угоди про асоціацію з ЄС. Потім у нас дуже важливі питання другого читання: про стратегічну екологічну оцінку, про дипломатичну службу. І також сьогодні я буду рекомендувати, щоб ми прийняли Постанову про невизнання виборів у Російській Федерації. Але для того, щоб пройти той порядок денний, нам необхідна висока мобілізація і необхідно також і підтримувати пропозицію за скороченою процедурою, бо інакше воно нас затягне на зайвих півгодини-годину. І тому я буду просити, щоб усі народні депутати підтримали пропозицію першого ж закону, розгляд його за скороченою процедурою. І я прошу всіх заходити в зал, приготуватись до голосування. Хочу нагадати, що перший закон з блоку питань промислової політики та підприємництва, це є проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо збереження українських лісів та запобігання незаконному вивезенню необроблених лісоматеріалів. Законопроект, який передбачає збільшення відповідальності за контрабанду лісом, і я сподіваюсь, що ми всім залом об’єднаємося навколо обговорення. Але зараз нам буде важливо, щоб ми змогли ввійти в його розгляд за скороченою процедурою. Тому я прошу всіх зайти в зал і приготуватись до голосування. Отже, логіка зрозуміла. І ми переходимо до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо збереження українських лісів та запобігання незаконному вивезенню необроблених матеріалів (№ 5495 і № 5495-1). І я прошу, колеги, усіх підтримати пропозицію розгляду за скороченою процедурою. Є розуміння, є підтримка? Тоді прошу усіх зайняти робочі місця і проголосувати за скорочену процедуру проекту Закону 5495. Прошу проголосувати. І прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[12:53:35]] За-119 Я ще раз поставлю. Я бачу. Запросіть в зал. Я прошу приготуватись до голосування. Колеги, логіка дуже проста. У нас в порядку денному, я про це вже говорив сьогодні, і питання стратегічної екологічної оцінки, яку ми вже двічі не могли пройти, і питання дипломатичної служби, там 140 правок, це займе свій час, і Постанова про невизнання виборів Російської Федерації. Ми не зможемо пройти цей порядок денний, якщо не ввійдемо в годинне або більш годинне обговорення. Тут не може бути нічиєї логіки, є тільки спільна логіка парламенту. І я прошу, колеги, усіх приготуватись і підтримати. Підтримати пропозицію розгляду проекту Закону 5495 і 5495-1 за скороченою процедурою. Прошу підтримати, колеги. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. [[12:55:32]] За-143 Сім голосів. Я поставлю третій раз. Якщо не буде голосів, ми ввійдемо в повну процедуру. Я поставлю ще раз, але це буде останній раз. Колеги, я ще раз поставлю, заключний раз поставлю. Якщо не буде голосів, ми перейдемо в повну процедуру. Отже, прошу всіх зайняти робочі місця. Прошу приготуватись до голосування. Отже, я ставлю на голосування пропозицію, щоб проект Закону 5495 і 5495-1 розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. Прошу проголосувати. Підтримайте, колеги, прошу проголосувати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[12:57:03]] За-160 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань промислової політики та підприємництва Галасюка Віктора Валерійовича, будь ласка.
Віктор Галасюк, фракція Радикальної партії Олега Ляшка. Шановні колеги народні депутати! Ми з вами в цьому залі запровадили десятирічний мораторій на вивезення лісу-кругляка з України. Наповну він запрацював у 2017 році. Я хочу доповісти вам перші результати. Плюс 2 мільярди інвестицій додаткових прийшли в галузь, це більше ніж дворазове зростання капітальних інвестицій у галузь деревообробки. Додаткові 4 мільярди гривень несировинного експорту товарів, які вироблені з українського лісу-кругляка. 400 мільйонів гривень додаткових надходжень до державного бюджету України тільки завдяки одному цьому Закону про мораторій на експорт лісу-кругляка. Десятки тисяч робочих місць по всій Україні і десятки нових виробництв, у тому числі і українських, і європейських інвесторів створені завдяки мораторію на експорт лісу-кругляка. Але позитивні ефекти могли б бути в рази більші, якщо б не було ганебної контрабанди, яка на сьогоднішній день відбувається і підточує державну економічну політику. Одна з ключових новацій законопроекту про збереження українських лісів – це криміналізація контрабанди лісу-кругляка. Ми пропонуємо: порушуєш мораторій, незаконно вивозиш ліс за кордон - відправляйся в тюрму на 3-7 років, за рецидив – до 12 років. Величезних зусиль коштувало не лише прийняти, а і зберегти мораторій, незважаючи на шалений, у тому числі кредитний тиск з-за кордону. Головний аргумент опонентів мораторію, що він, мовляв, порушує угоду України із Світовою організацією торгівлі і угоду з ЄС. Але це не так. Відповідально заявляю, адже мораторій підпадає під пункт (g) статті ХХ Угоди СОТ "Загальні виключення". Цитую: "збереження природних ресурсів, які вичерпуються."
30 секунд, будь ласка. Хвилину, будь ласка.
Дякую. Я цитую виключення: "збереження природних ресурсів, які вичерпуються, якщо такі заходи застосовуються разом з обмеженням внутрішнього виробництва чи споживання". Оцей законопроект він якраз запроваджує таке обмеження внутрішнього споживання лісоматеріалів і виконує абсолютно на 100 відсотків наші міжнародні домовленості. Це забирає останній козир у наших опонентів і гарантовано забезпечує відповідність мораторію на експорт лісу-кругляка всім міжнародним угодам України. Я хочу наголосити, що уряд підтримує цей законопроект, і особисто міністр екології Остап Семерак теж підтвердив, що є підтримка цього законопроекту. Я абсолютно переконаний, як заступник лідера Радикальної партії, як голова комітету, що це є Соломонове рішення, яке дозволить зберегти мораторій на експорт ліку-кругляка. Три новації законопроекту: криміналізація контрабанди лісу, обмеження внутрішнього споживання і, третє, це запровадження комплексної програми відновлення лісового господарства – те, чого ми вимагаємо від уряду і встановлюємо на рівні закону.
Дякую вам. До доповіді запрошується народний депутат України Дерев’янко Юрій Богданович.
Шановні колеги! Шановні українці! Юрій Дерев’янко, "Рух нових сил". Мій законопроект є альтернативним, і ми повністю підтримуємо концепцію законопроекту 5495, яка полягає в тому, що треба зберегти наше національне багатство – Карпати, і не тільки продовжити мораторій на ліс, а і вести адміністративну і кримінальну відповідальність за порушення цього мораторію. Мало того, ми зафіксували факти, представники "Руху нових сил" і інших активістів, незаконної рубки лісу і вивезення їх під виглядом дров, так званих дров (це код 4401) або деревина бондарна. Це коли величезні потяги завантажуються лісок-кругляком, але документи оформляються, начебто вивозяться на експорт дрова. Тому мій законопроект передбачає також заборону на 10 років експорту за кодом "дрова" і "деревина бондарна" тільки в тій частині, яка стосується кругляка не обробленого. Не в тій частині, яка стосується справжніх дров чи справжніх колотих дров, де наші підприємці сьогодні постачають у країни Європейського Союзу, а в тій частині, яка стосується необробленого кругляка. Також в мене пропонується дещо інший спосіб внутрішніх обмежень споживання лісоматеріалів, який полягає в тому, що загальний річний обсяг будь-яких рубок лісу не може перевищувати обсягу природного приросту лісу на землях, покритих лісом. При цьому при визначені загальнорічного обсягу приросту лісу не повинна враховуватись площа земель, покритих лісом, на території природно-заповідного фонду. Таким чином, ми говоримо про те, що обмеження річної вирубки повинні обмежуватися тим приростом природнім, який є, не чіпаючи природно-заповідний фонд. Прошу, шановні колеги, підтримати будь-який із цих законопроектів, тому що нам потрібно зберегти наші Карпати і підвищити відповідальність адміністративну і кримінальну за порушення мораторію, який ми встановили. Дякуємо за увагу.
Дякую вам. Від Комітету з питань промислової політики та підприємництва Галасюк Віктор Валерійович.
Шановний Андрій Володимирович, шановні колеги! Комітет з питань промислової політики і підприємництва розглянув законопроекти 5495 і 5495-1. Доповідаю по базовому законопроекту. Кабінет Міністрів підтримує законопроект та висловлює певні зауваження. Комітет з питань запобігання і протидії корупції зазначає, що в законопроекті невизначено корупціоногенних факторів, проект акта відповідає вимогам антикорупційного законодавства. Окрім того, я наголосив вже на позиції профільного міністерства і міністра пана Семерака. З урахуванням тих аргументів, які озвучені, заходи, запропоновані законопроектом, в повній мірі відповідають угоді з СОТ, саме статті 20 (g) угоди від 94-го року. Таким чином законопроект дозволяє криміналізувати контрабанду лісу-кругляка, обмежити внутрішнє споживання і пропонує комплексну програму відновлення лісового фонду. Таким чином Комітет з питань промислової політики і підприємництва пропонує внести на розгляд і прийняти в першому читанні за основу законопроект 5495. Що стосується законопроекту 5495-1 альтернативного. Кабінет Міністрів не підтримує зазначений законопроект. Крім того, члени Комітету з питань промислової політики і підприємництва, розглянувши альтернативний законопроект, прийняли рішення врахувати окремі його положення в базовому законопроекті після його прийняття і повернути альтернативний на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи. І хочу також додати, що в комітеті зараз розробляється комплексний законопроект про внутрішній ринок деревини, де низка позицій додаткових буде врахована щодо наскрізного обліку деревини, космічного моніторингу, щодо багаторівневої системи торгів. І це дозволить в комплексі врегулювати так галузь, щоб вона працювала на користь української економіки і кожного громадянина.
Дякую вам. Будь ласка, прошу провести запис: два - за, два - проти. Від Радикальної партії Амельченко передає слово для виступу Олегу Ляшку.
Шановні колеги! Наша боротьба за українські ліси – це приклад, як треба захищати національні інтереси України: екологія, робочі місця, економічний розвиток. Досить торгувати сировиною! На кордоні з Україною стояли раніше підприємства деревообробні, в Україні за копійки забирали необроблений ліс, перевозили туди через кордон, виготовляли там продукцію, меблі, і потім в три дорога завозили в Україну. Я наводжу зразу приклади. Львівщина, Буськ, колись вважався меблевою столицею України, більше 20 підприємств там працювало. В результаті нещадного винищення українських лісів 30 тисяч людей залишились без роботи, і в Україні зникла деревообробка і меблева промисловість. Ми споживали імпортні меблі. Ми започаткували, наша команда Радикальної партії, боротьбу за український ліс, за заборону вивезення його в необробленому вигляді, боротьбу за робочі місця в деревообробній і меблевій промисловості для українців з однією метою: збереження лісів, відновлення робочих місць у деревообробці і в меблевій промисловості. І нам це вдалось. Це історія успіху. Тому що цифри свідчать, що тільки так можна зробити сильною країну. Чому нам навіть кредити взамін пропонують, аби ми скасували цей мораторій? Відповідь одна. Тому що ми цим законом створюємо робочі місця для українців в рідній країні, а не для наших закордонних конкурентів. Тому що ми повинні виготовляти меблі і переробляти їх, деревину, а не наші закордонні конкуренти. Тому що ми повинні в Україні відновлювати зелені насадження, а не в нас вирубують ліс, а свій бережуть. Ні в Австрії, ні в Норвегії, ні в будь-якій іншій країні ви не знайдете, щоб вирубували ліси. А для чого, коли є дурні українці, в яких можна задарма все забрати. Всіх, хто вважає українців дурними, в яких можна задарма все забрати, - це мої особисті вороги. Я не дам в українців забирати їхнє майбутнє.
Наступний виступ від "Самопомочі". Семенуха, будь ласка.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги, на жаль, я не поділяю, хоча "Самопоміч" буде підтримувати дану законодавчу ініціативу, я не поділяю оптимізм авторів. Ну, погодьтеся, що головна проблема сьогодні у сфері лісогосподарства це не лише явище вирубки лісів, а саме контрабанда лісу і тіньовий бізнес, який панує, адже саме це є справжнім джерелом проблеми. Тільки за даними Державної служби статистики збиток від незаконної вирубки лісів протягом 2016 року склав понад 200 мільйонів гривень. Вдумайтеся в цю цифру, 200 мільйонів гривень. Але ж таку саму суму, наприклад, держава виділила агентству лісових ресурсів на відтворення лісів у 2017 році, йдеться мова про 50 тисяч гектар. Тобто та частина лісів, яка відновлюється за державний рахунок, потім іде на тіньовий прибуток окремих компаній. Тому, колеги, я думаю, що важливо усвідомити, що мораторій – це доцільний, але лише тимчасовий захід, і не панацея, і не вирішення проблем. Наприклад, після впровадження заборони експорту лісу-кругляка, нам розповідають мешканці Миколаєва, що в три зміни працюють тепер фабрики, які переробляють той самий кругляк на тріску і баржами, ешелонами барж тріска уходить з України. Ми можемо ввести мораторій на тріску, потім її знайдуть як це обійти і будуть, наприклад, переробляти в стружку, потім стружка буде уходити. Я думаю, що насправді треба боротися з джерелом проблем, адже головна проблема галузі – це відсутність виробництва продукту з доданої вартості, який міг би бути експортований. Я взагалі вважаю, що ключова проблема, вірніше не проблема, а завдання це створити якраз підприємство з доданою вартістю, які і будуть створювати той самий продукт і забезпечувати створення внутрішнього валового продукту. Дякую.
Від фракції "Батьківщина" Вадим Івченко.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги! Ви знаєте, на планеті за останні роки вирублено 300 мільйонів гектарів лісів, і Україна має тут першість. Скажіть, будь ласка, чи лісове господарство потребує комплексного вирішення? Так. Чи є у нас призначений керівник Державного лісового агентства? Немає. А скажіть, будь ласка, скільки у нас чіпується деревини? 78 відсотків. А скажіть, будь ласка, 22 відсотки кому підпорядковані? І чому воно не чіпується? Скажіть, будь ласка, а чи ми зробили зміни до санітарної рубки, де повністю врахували екологічну складову? Чи розділили ми господарські і контролюючі функції суб’єкта центрального органу виконавчої влади? Колеги, а що відбувається з стратегією реформування, де нам запропонували створити єдину юридичну особу в місті Києві? А знаємо ми, що бюджетоутворюючі підприємства, особливо в гірських населених пунктах, саме лісообробні підприємства або підприємства Держлісгоспу? Колеги, а де ж децентралізація? Хіба не "Батьківщина" вже два роки намагається повернути частину рентної плати від головної рубки на місця? Кого ми годуємо? Колеги, я хочу сказати, що для нас головне – і збереження лісів, і комплексне вирішення цих проблем. Тому ми пропонуємо закони і хочемо, щоб ми комплексно присвятили день цьому і проголосували, і спасли не тільки ліси, а зробили певні напрацювання щодо впорядкування лісогосподарської галузі. Дякую.
Колеги, зараз буде заключний виступ. Так же ж? Ні, не заключний, буде ще "Опозиційний блок". Я надаю слово для виступу від "Народного фронту" Помазанову Андрію Віталійовичу, будь ласка.
Андрій Помазанов, фракція "Народний фронт". Прошу передати слово моєму колезі Геннадію Кривошеї.
Дякую, Андрій Помазанов, за надане слово. Геннадій Кривошея, фракція "Народного фронту". Шановні колеги, попередні виступаючі, в принципі, говорили всі досить правильні речі і необхідні на сьогоднішній день, які необхідно зробити, і в тому числі вони багато в чому враховуються і даному законопроекті. Зокрема, я хотів би ще раз звернути увагу, що в законопроекті чітко передбачено доручити Кабінету Міністрів України розробити комплексну програму відновлення лісового фонду України та визначити першочергові обсяги робіт щодо відновлення лісів, лісорозведення, охорони лісів від пожеж, захисту від шкідників і хвороб, інших лісогосподарських заходів та порядку і способів їх проведення. Це якраз та проблема, про яку говорили три фактично попередні виступаючі. В дійсності, на сьогоднішній день є досить великою проблемою те, що в нас в Україні майже не залишилось лісів. А не залишилось їх тому, що ми просто контрабандним способом намагаємося якимось чином ще раз його вивозити за межі України. Люди добрі, давайте буде не просто робити і створювати робочі місця, а даним законопроектом ми зможемо розробити програми і зобов’язати Кабінет Міністрів по відновленню цих лісів. Ми маємо забезпечити відновлення лісів, ми маємо забезпечити відновлення лісового фонду. В дійсності є проблема, у нас сьогодні є виконуючий обов’язки. Люди добрі, та хай буде там голова хоч тричі головою. Якщо в нього не буде державної позиції по відновленню державного лісового фонду, то не буде ніяких у нас лісів в Україні. Ми маємо розуміти сьогодні.
30 секунд.
Дякую. Ми маємо зрозуміти, що на сьогоднішній день державницька позиція не лише народних депутатів, які, я впевнений, сьогодні проголосують за даний законопроект, а державницька позиція всіх працівників лісової сфери, в тому числі і бізнесменів, які працюють у даній сфері, зможуть не лише забезпечити збереження українських лісів, а й надати нові в дійсності робочі місця і вийти в дійсності серйозно на.
Дякую вам. Я звернусь зараз до. Долженков виступає. Від "Опозиційного блоку" підійшов же Долженков, що буде виступати. Будь ласка, 2 хвилини. Може бути по хвилині чи наполягаєте 2 хвилини? Дві, так. Наполягає. Добре, 2 хвилини.
Дякую, пане головуючий. Олександр Долженков, "Опозиційний блок". "Опозиційний блок" буде підтримувати зазначені законодавчі ініціативи, які спрямовані на боротьбу з несанкціонованим вивозом необроблених лісоматеріалів. Але питання полягає в іншому: а чи вирішить ті проблеми незаконного вивозу поза митним контролем, через контрабандну цю схему лісоматеріалів? Я думаю, що ні. Автори законопроекту пропонують криміналізувати, а насправді не криміналізувати, а виділити окремою статтею в якості кримінального карного злочину це вивезення поза митним контролем лісоматеріалів. Ви подивіться на хронологію, ми проголосували за запровадження мораторію на експорт лісу-кругляка, відповідно чи вирішить зазначену проблему нова стаття, яка забороняє вивезення лісоматеріалів? Ні, оскільки це є вже контрабанда, згідно чинного законодавства. Якщо є бажання, звичайно, можна виділити цю статтю, але кардинально це питання не вирішить. Друге. Багато колег говорили про те, що під лісом. під виглядом необробленого лісу-кругляка вивозять дрова, інші якісь матеріали. А чи буде прийняття цього законопроекту, призведе до вирішення цієї проблеми? Також ні, тому що питання, які необхідно ставити, саме виконавцям, тобто тут в залі ми приймаємо закони і тут будемо голосувати, законодавча ініціатива є корисною, комплексно проблему вона не вирішить та не вирішить питання виконавців цього закону, а саме, начальників митниць, які здійснюють документальне оформлення відповідно вантажу, який відправляється поза митного контролю. Окрім того, необхідно нам говорити, безперечно, про відновлення лісового фонду, про комплексну державну програму, яка була б спрямована на відновлення цього лісового ресурсу. А що стосується збереження Карпат, в нас 20 відсотків лісів.
30 секунд.
Двадцять відсотків території України вкрита лісами, потрібно не просто Карпати зберігати, потрібно весь лісовий фонд України зберігати. І, на жаль, більш комплексним шляхом, аніж той, який запропонований. Ініціативу будемо підтримувати. Дякую.
Дякую вам. Соловей, будь ласка. Наполягаєте на 2 хвилинах? Будь ласка, 2 хвилини. Колеги, через 2 хвилини ми перейдемо до прийняття рішення, це заключний виступ в обговоренні. І я прошу усіх голів фракцій запросити депутатів в зал для прийняття рішення. Будь ласка.
Юрій Соловей, 89 виборчий округ, Гуцульщина і Покуття. Шановні колеги, що сьогодні експортує Україна? Це кукурудза, це зерно, соя, метал і ліс. Що імпортує Україна? Це автомобіль, телевізор, холодильник, одяг і практично 90 відсотків товарів кінцевого споживання. Що це означає? Що практично вся добавлена вартість в економіці утворюється не в нашій державі, а утворюється поза межами нашої держави. І тому, якщо ми хочемо піднімати українську економіку, то ми, в першу чергу, повинні думати і робити всі кроки для того, щоби добавлена вартість залишалася в нашій державі. Я хочу навести один конкретний приклад. 15 відсотків експорту такої країни як Австрія сьогодні складають кінцевий продукт деревообробки. І хочу порівняти наші високогірні області, чотири: Івано-Франківська, Львівська, Закарпатська і Чернівецька, які володіють лісовим потенціалом більшим, ніж вся Австрія. Тому однозначно, що законопроекти, спрямовані на підтримку українського експорту, спрямовані на підтримку розвитку деревообробної галузі, і цей законопроект, однозначно, потрібно підтримувати. Більше того, я хочу сказати нашим партнерам, які нам часто говорять, що ми занадто лобіюємо ці речі, на прикладі нещодавно Сполучених Штатів Америки, де в односторонньому порядку Президент Сполучених Штатів Америки ввів імпортні мита на імпорт сталі та продуктів з обробки металу до Сполучених Штатів. Тому не потрібно подвійних стандартів. Ми повинні підтримувати українську галузь, підтримувати українську економіку і підтримувати виробництво кінцевого продукту саме в нашій державі. Дякую.
Отже, колеги, завершилося обговорення. Ми переходимо до прийняття рішення, і я прошу усіх зайняти робочі місця і приготуватися до голосування. Отже, прошу з усіх лож повернутися в зал. Запросіть депутатів в зал. Як я зрозумів з обговорення, усі фракції підтримують даний законопроект, необхідна просто мобілізація в залі. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо збереження українських лісів та запобігання незаконному вивезенню необроблених лісоматеріалів (5495) за пропозицією комітету за основу. 5495 за основу. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо. [[13:20:47]] За-246 Рішення прийнято. Скорочено до другого читання, колеги, давайте підтримаємо. Скорочено до другого читання, давайте підтримаємо, колеги. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Скорочено до другого читання. [[13:21:14]] За-192 Наступний проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо технічних регламентів та оцінки відповідності (6235). І я прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо. [[13:21:47]] За-163 І я запрошую до доповіді голову підкомітету Комітету з питань промислової політики Кривошею Геннадія Григоровича. Будь ласка, пане Геннадій.
Доброго дня, шановні колеги. Дякую, пане Голово. Комітет з питань промислової політики та підприємництва 12 квітня 2017 року розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо технічних регламентів та оцінки відповідності (реєстраційний номер 6235, доопрацьований). Він поданий народними депутатами, які є членами нашого комітету: мною, Галасюком, Кужель, Розенблатом, Нечаєвим, Хмілем, Кіралем, Дубініним та Єфімовим. Головною метою прийняття даного законопроекту є зазначене в пояснювальній записці саме те, що це належне застосування законодавчих актів, які регулюють питання технічних регламентів та оцінки відповідності. Головне науково-експортне управління Апарату Верховної Ради України у висновку своєму вважає, що за результатами розгляду даний законопроект доцільно прийняти в першому читанні, може бути прийнятий за основу. В додатках є всі його зауваження та пропозиції. Разом з тим, цілий ряд комітетів Верховної Ради підтримали наш законопроект. Зокрема, Комітет з питань запобігання і протидії корупції, дякую їм. Комітет з питань бюджету у своєму висновку також опосередковано підтримав даний законопроект. Кабінет Міністрів України дав позитивний висновок від 26.06.2017 року. Разом з тим, Антимонопольний комітет, Комітет профільний з питань європейської інтеграції також дали позитивні висновки. Національне агентство акредитації України також підтримує відповідний законопроект. Зокрема, дані відповідні комітет і Кабінет Міністрів та профільні агентства і Антимонопольний комітет пропонують свої певні зауваження, що ми пропонуємо врахувати до другого читання. Разом з тим, Комітет у справах ветеранів і учасників бойових дій звернув на певні зауваження і в розрізі саме того, що стосується своїх запитань, у них є певні зауваження, де вони не зовсім підтримують наш законопроект. Але я в свою чергу пропоную їм певні їхні зауваження зняти до другого читання, тому що даний законопроект досить важливий. І члени комітету, обговорюючи, зауважили, що зміни.
30 секунд, будь ласка.
що зміни, які вносяться зазначеним законопроектом до низки законодавчих актів з метою усунення неузгодженості окремих норм, дозволять реалізувати і належним чином застосувати і гармонізувати національні, правові та організаційні засади у сфері діяльності технічного регулювання відповідними нормами європейського законодавства. Тому ми рекомендуємо за результатами розгляду прийняти в першому читанні за основу. Дякую.
Шановні колеги, я прошу записатись на обговорення цього законопроекту. Прошу.
Отже, від Радикальної партії Вовк передає слово Галасюку Віктору, будь ласка.
Віктор Галасюк, фракція Радикальної партії Олега Ляшка. Наша команда буде підтримувати цей законопроект, як і всі законопроекти, спрямовані на те, щоб відкрити українським виробниками дорогу для того, щоб вони експортували продукцію за кордон і щоб вони там не стикалися з технічними бар’єрами. Ви знаєте, що через набуття чинності Угоди про асоціацію України з ЄС ми усунули з вами більшість митно-тарифних бар’єрів для доступу на європейські ринки. Але разом з тим залишилися величезні технічні так звані бар’єри, які пов’язані з переходом на нову систему технічних регламентів, оцінки їх відповідності, нову систему стандартизації, при якій стандарти стають необов’язковими, а от технічні регламенти і відповідні директиви ЄС – обов’язковими. Тому цей законопроект, як, до речі, і наступний законопроект про стандартизацію 7123, це є дуже важливі законодавчі ініціативи для того, щоб уніфікувати законодавство України з нормами Європейського Союзу і зняти ті технічні бар’єри, які існують в цій сфері. Це потрібно для того, щоб наші виробники не проходили подвійні, потрійні перевірки для того, щоб довести, що їх продукція може продаватись за кордоном. Шановні колеги, я, незважаючи на незадовільну оцінку економічного блоку уряду, я вас закликаю ці законопроекти по технічному регулюванню і по стандартизації підтримати, адже вони важливі для українських виробників, для експортерів несировинної продукції. Вони необхідні для того, щоб нам штучно не обмежували доступ на європейські ринки. Бо коли наші виробники будуть продавати продукцію за кордон за долари, за євро, то не треба буде потім ходити побиратися в того Міжнародного валютного фонду чи в інших кредиторів, під їхні вимоги брати якісь кредити. Треба жити за рахунок інвестицій, експорту, виробництва, власного розвитку, а не за рахунок закордонних подачок. Тому підтримайте ці законопроекти. Дякую.
Наступний виступ від народного депутата пана Хміля від "Народного фронту". Будь ласка, пане Хміль.
Шановна пані головуюча! Шановні колеги народні депутати! Підписавши Угоду про асоціацію, Україна взяла на себе певні зобов’язання і в галузі так само економіки, можливо навіть економіки у першу чергу. Я хочу закликати зал, народних депутатів підтримати вказаний законопроект і спростити життя нашим експортерам, які стикаються з певними бар’єрами, перешкодами при експортуванні своєї продукції. Так само цим законопроектом знімаються певні бар’єри при імпорті продукції знаних фірм-виробників з Європейського Союзу, які проходять у нас абсолютно не потрібну, деколи зайву перевірку на предмет відповідності нашим стандартам. Тому я закликаю всіх підтримати даний законопроект і проголосувати "за". Дякую.
Дякуємо за висловлену позицію. І зараз слово від "Блоку Петра Порошенка" народному депутату Капліну. Будь ласка, пане Каплін.
Проєвропейські ліві сили в українському парламенті підтримують даний законопроект. І я в чергове, маючи нагоду, наголошую на актуальності, необхідності, гострій необхідності нинішньому уряду, Прем’єру розробити план, глобальний план нової індустріалізації національної економіки, план експортної експансії українських підприємств, захисту вітчизняного виробництва і, звичайно, лібералізації внутрішнього законодавства. Ми абсолютно переконані у тому, що майбутнє за українською промисловістю, за поєднанням розвитку цифрової економіки і нової української промисловості. Це спричинить ріст заробітних плат, відтак збільшення надходжень до Пенсійного фонду, збільшення пенсій. І у такий спосіб ми зможемо дати людям першочергово робочі місця, можемо дати гідні пенсії і соціальний захист. Першочерговою, найбільш важливою турботою Прем’єр-міністра і уряду має бути створення нових робочих місць, а український парламент консолідується і підставить плече цій ініціативі. Ми хотіли бачити, щоб ці важливі напрямки були відображені у відсутній, на жаль, програмі нині діючого уряду і Прем’єр-міністра. Країна має знати, український платник має знати, яким курсом рухається національна економіка, уряд, коаліція в парламенті. Ми маємо гарантувати для простих українських громадян створення нових робочих місць, збільшення зарплати, збільшення пенсії і достойний європейський рівень соціального захисту. Ми підтримуємо цю та інші ініціативи, які покращують життя для українських експортерів.
І останній виступ під час обговорення цього законопроекту – народний депутат Сергій Соболєв. Народний депутат Сергій Соболєв.
Шановні колеги, наша фракція проаналізувала цей законопроект, він абсолютно відповідає вимогам європейських стандартів, для того щоб зробити абсолютно прозору процедуру проходження всіх регламентів для товарів, які експортуються. Але це важливо ще і для іншої мети. Фактично це буде стосуватися і імпортної продукції, бо наші вимоги повинні відповідати так само тим ключовим вимогам, які діють в Європейському Союзі. Фактично цей законопроект – це є визначення ключових стандартів, по яких ставляться вимоги до будь-якої продукції, яка перетинає товар в ту чи іншу сторону. Ми прийняли рішення підтримати цей законопроект. До речі, цей законопроект є яскравим свідченням того, коли напрацьовані разом усіма фракціями і урядом проекти знаходять своє відображення в дуже якісному законопроекті. Тому ми не заперечуємо не просто ухвалити його, а в цілому. І ми вважаємо, що це законопроект, який дозволить дуже швидкими темпами нарощувати експортний потенціал, який ми втратили в силу агресії Російської Федерації на сході, і ми можемо заміщати це продукцією, яка буде йти в Європейський Союз. Це якраз один з тих бар’єрів, який не дозволяє розгорнутися нашим експортно орієнтованим галузям. І я думаю, що цей бар’єр повинен бути знятий. Ми підтримуємо цей законопроект і будемо за нього голосувати. Дякую.
Дякую за висловлену позицію. Колеги, звертаю вашу увагу, що під час обговорення пропозиція прозвучала, що цей законопроект можна прийняти в цілому, не за основу, а в цілому. Не буде заперечень? Від фракцій не буде заперечень? Ні, якраз ваша фракція сказала, в цілому. Перше читання, наполягаючи тільки за основу. Ні, ми почули, я просто запитую фракції. За основу. Є зауваження, які швидко відпрацюють в комітеті, і потім буде в цілому. Колеги, я дуже прошу повертатися до міст робочих, зараз відбудеться голосування. Я традиційно очікую кілька секунд для того, щоб зібралися всі колеги, які зараз знаходяться в кулуарах, тому що ми зараз ставимо на голосування цей законопроект.
Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. Я прошу всіх зайняти свої місця. І, колеги, хочу нагадати, що цей закон також входить до переліку списку, який необхідний для виконання Угоди про асоціацію з Європейським Союзом. І я хотів би, щоб всі дуже відповідально підійшли до голосування. Я прошу всіх зайти в зал і приготуватися до прийняття рішення. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо технічних регламентів та оцінки відповідності (№ 6235) за рекомендацією комітету за основу. Прошу підтримати, прошу проголосувати за основу 6235. Голосуємо. Прошу підтримати. [[13:34:34]] За-252 Рішення прийнято. І, колеги, увага! Я прошу всіх, уваги і на місцях лишатись. У нас є дискусія в залі, що по наступному законопроекту може не бути голосів. Я не хочу втрачати зайвих півгодини. Я проведу рейтингове голосування, якщо нема голосів, комітет попросив перенести. Я прошу всіх приготуватись зараз, я проводжу рейтингове голосування по проекту Закону 7123, щоб ми даремно не витрачали часу. Я прошу проголосувати і підтримати. Хто підтримує прийняття цього закону за основу? Рейтингове голосування. Прошу взяти участь в голосуванні. Прошу проголосувати. Голосуємо. [[13:35:21]] За-166 Ми не будемо йти на ризик, щоб законопроект, який необхідний для асоціації, ми поставили під удар. І ми переходимо до наступного питання порядку денного, це друге читання, проект Закону про стратегічну екологічну оцінку (6106), 50 правок, 24 відхилених, і ми встигнемо його розглянути до обіду. Отже, ми переходимо до його розгляду. І я запрошую до доповіді секретаря Комітету з питань екологічної політики Єднака Остапа Володимировича. Будь ласка, пане Остап.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! На розгляд Верховної Ради України в повторному другому читанні вноситься доопрацьований відповідно до Постанови Верховної Ради України від 7 листопада 2017 року проект Закону України про стратегічну оцінку (реєстраційний номер 6106). Законопроект розроблено з метою адаптації законодавства України до законодавства Європейського Союзу в частині встановлення сфери застосування та порядку здійснення стратегічної екологічної оцінки, відповідно до підходу закріпленого в Директиві Європейського парламенту та Ради Європейського Союзу від 27 червня 2001 року, а також з метою реалізації положень Протоколу про стратегічну екологічну оцінку до Конвенції про оцінку впливу на навколишнє середовище в транскордонному контексті. Дія цього законопроекту поширюється на документи державного планування, які будуть мати вплив на довкілля та здоров’я населення і не поширюється на документи державного планування, які стосуються національної безпеки та надзвичайних ситуацій - про що, власне, зауваження та пропозиції давав Президент України, коли повертав його на доопрацювання, - на бюджети та бюджетні програми та фінансові плани, а також на програми економічного соціального розвитку областей та районів, міст, сіл та селищ на короткостроковий період. До законопроекту надійшло 54 пропозиції та поправки народних депутатів України. З них 32 поправки враховано, в тому числі частково та редакційно, 22 поправки відхилено. При доопрацюванні до повторного другого читання була удосконалена термінологія законопроекту, уточнена сфера його дії, джерела фінансування, здійснення стратегічної екологічної оцінки, порядок оприлюднення інформації про проект документу державного планування, уточнені та доповнені положення Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" в частині здійснення стратегічної екологічної оцінки тощо. Комітет пропонує Верховній Раді України проект Закону України про стратегічну екологічну оцінку за результатами розгляду прийняти у повторному другому читанні та в цілому як закон. Шановні колеги, ми цей закон вже півтора року тому приймали в стінах Верховної Ради, і, на превеликий жаль, Президент України повернув його із зауваженнями та пропозиціями, які ми врахували. І зараз я дуже просив би всі фракції підтримати даний законопроект, тому що це на виконання наших зобов’язань по договору з євроасоціацією, з Європейським Союзом і це екологізація державної політики у сфері енергетики, сільського господарства, лісового господарства, рибного господарства і тому подібне, це прозорість державної політики і це дуже важливо для майбутніх поколінь, для запобігання надзвичайних ситуацій та катастроф. Прошу підтримати.
Дякую. Я хочу дійсно звернути увагу колег, що цей законопроект належить до сфери імплементації Угоди про асоціацію, якраз питання екологічного блоку і також, що під час розгляду в комітеті цього питання були враховані вже всі пропозиції Президента України в контексті тих, які він зробив через процедуру ветування. Тому ми переходимо до поправок, які комітет не прийняв. 3 поправка, Остап Єднак. Не наполягає? Ні. Наступна поправка, Лопушанський, 9. Не наполягає. Якщо я якусь поправку не назвала, піднімайте руку, добре? Дуже дякую. 25-а, Єднак Остап. Не наполягає. У нас є поправки нашого колеги Левченка, який відсутній з об’єктивних причин. Андрій Іллєнко, так само там є ваші поправки. Не наполягає, да? Андрій Іллєнко ваші поправки йдуть зараз, ви не наполягаєте? Добре. 31 поправка, Колєсніков. Не наполягає. Андрій Іллєнко, знімає свої поправки. Дякуємо за конструктивну позицію. Низка поправок йде від народних депутатів, які були зняті. Колеги, у нас немає тих поправок, на яких автори наполягають. Я до зали зараз звертаюся: є ще ті поправки, які я не назвала тільки що? Шановні колеги, я бачу, шановні колеги, не наполягають автори тих поправок, які комітет не врахував, на тому, щоб ми ставили їх на голосування. По суті зараз ми з вами переходимо до голосування. У нас є з зали депутат Дзюблик. Будь ласка, депутат Дзюблик, вам слово. І я прошу колег повертатись до сесійної зали тому що за хвилину відбудеться голосування за цей важливий закон. І я наголошую, що комітет врахував всі ті поправки, які були з зауваженнями Президента України до даного законопроекту. Будь ласка, пан Дзюблик.
Шановна головуюча, я би просив поставити на підтвердження поправку 20-у, 22-у і 30-у. Cтосується всіх органів виконавчої влади і подолання наслідків, тобто вони будуть впливати. Просив би поставити на підтвердження.
Отже, тільки що з голосу народний депутат Дзюблик попросив поставити на підтвердження поправки 20-а, 22-а і 30-а, які стосуються. Я би попросила, щоб Остап Єднак дав коментар з цього приводу. І також звернути увагу колег, щоб от ваша позиція потім не розбалансувала закон і він знову не був заветований. 20-а, 22-а і 30-а – вони стосується моніторингу наслідків екологічного лиха. Будь ласка, пане Остап, я прошу вас прокоментувати.
Ці поправки не розбалансують законопроект. На розсуд залу ми можемо їх поставити на підтвердження, якщо не набереться голосів, то я би все-таки рекомендував вже без цих поправок голосувати закон в цілому.
Шановні колеги, на вимогу народного депутата Дзюблика я буду зараз по черзі ставити поправки 20-у, 22-у і 30-у. Поправка 20-а, я прошу залу визначитися. Комітет її підтримав, але народний депутат Дзюблик просить поставити на підтвердження. Прошу визначитися. [[13:43:39]] За-135 Не набирає необхідної кількості голосів. Наступна. Я перепрошую, пане Дзюблик. Пане Дзюблик, 22-а чи 23-я? 22-а наступна. Будь ласка, 22 поправку ми зараз ставимо на підтвердження. [[13:44:08]] За-128 128 голосів, не набирає необхідної кількості. І остання поправка 30-а на вимогу народного депутата Дзюблика. Комітет її підтримав, а депутат просить поставити на підтвердження. Прошу залу визначитися. [[13:44:34]] За-124 Не набирає необхідної кількості, власне, тоді ми переходимо зараз до голосування, будь ласка.
Отже, обговорення завершено. Я переконливо прошу усіх вернутися на місця. Ми переходимо до прийняття рішення. Отже, колеги, двічі ми ставили його на голосування, двічі нам кілька голосів не вистачало. Давайте ми цього разу об’єднаємося. Наголошую ще раз, цей закон важливий і для України, і також він є в переліку законів, необхідних для виконання Угоди про асоціацію з ЄС. Я дуже прошу усіх зайняти робочі місця, зайти в зал, підтримати цей законопроект. Прошу, колеги, усіх змобілізувати, голів фракцій – запросіть депутатів в зал. І ми переходимо до прийняття рішення. Я прошу усіх. Пане Остап, а ви з карточкою, так, тут? Добре. І ми переходимо до прийняття рішення. Пане Михайло, пане Володимир, підтримайте цей закон, підтримайте, колеги. Отже, я ставлю на голосування проект Закону стратегічну екологічну оцінку (№6106) в повторному другому читанні та в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати, голосуємо, колеги. Прошу підтримати, голосуємо. Пане Олег. [[13:46:15]] За-233 Рішення прийнято, колеги. Вітаю! І ми переходимо до наступного. І закон прийнято, не тільки рішення, а і закон прийнятий в цілому. Пане Остап, вітаю вас! Наступний – проект Кодексу України з процедур банкрутства (№8060). І я прошу підтримати розгляд його за скороченою процедурою. Колеги, мені показують, що там є більше як 100 статей. Голова комітету Іванчук! Іванчук! Я звертаюсь. Говорить Пинзеник, що там більше ста статей, ми не можемо за скороченою процедурою. Скажіть, будь ласка, якщо ми ввійдемо в повну, ми не зможем до обіду розглянути. Андрій, я ж прошу, порадьте. [[Шум у залі]] Колеги, ми можемо розпочати, а після обіду завершити? Отже, ми розпочинаємо за повною процедурою, як це передбачено законом. Але ми оголосимо. о 14:15 оголосимо перерву, а о 16:00 завершимо його розгляд. Отже, ми переходимо до проекту Кодексу України з процедур банкрутства (8060). І я запрошую до доповіді голову комітету Іванчука Андрія Володимировича. І автора закону. Та й прошу Іванчука. Будь ласка, доповідайте.
Шановний Андрій Володимирович! Шановні колеги народні депутати! Я, без перебільшення, скажу, що сьогодні дуже визначальний день, що ми починаємо розгляд такого важливого законопроекту. Це не просто законопроект, це інша філософія, інша філософія відновлення платоспроможності в Україні. Перше, що найяскравіше, ми назвали речі своїми іменами. Цей кодекс носить назву "Кодексу України з процедур банкрутства". Ми впровадили новий механізм, у нас ніколи в Україні за нашу незалежність не було інституту банкротства фізичних осіб. Він є в любій цивілізованій країні. І ви знаєте, що багато наших знайомих, друзів, які є добросовісними боржниками, у них складаються в житті обставини, у них не було законодавством передбачено навіть механізму вийти з цієї боргової ями, з цієї кабали, і тому цей законопроект він є дуже знаковим. І я хотів би подякувати всім співавторам (це 26 народних депутатів), які разом зі мною підписали даний законопроект і виступили співавторами. Депутати представляють без виключення всі фракції, депутатські групи і позафракційні депутати, тобто він народжений всім українським парламентом. Для справки хотів би сказати, що, якщо цей законопроект буде прийнятий в цілому як закон, він перенесе Україну в рейтинг Doing Business зі 156 позиції на 62-у. Уявіть собі, який прорив. А в загальному рейтингу ведення бізнесу в Україні ми получимо додатково 9 позицій. Це дасть дуже хороший сигнал усім нашим міжнародним партнерам, що Україна не просто обіцяє, а вона виконує свої обіцянки і спрощує процедуру ведення бізнесу в Україні. Тому, шановні друзі, даний законопроект у зв’язку з тим, що питання банкрутства фізичних осіб і юридичних осіб, відновлення їхньої платежеспроможності дуже різняться, ми прийняли таку філософію. Ми створили: книга 1 в Кодексі, де розглядаються всі питання відновлення платежеспроможності юридичних осіб; і книга номер 2, де всі питання, які стосуються відновлення процедури банкрутства фізичної особи. Він дуже зручний. Ми провели дуже багато круглих столів і напрацювань, щоби це відповідало всім міжнародним стандартам, даний законопроект. Але ви розумієте, що ідеальних законів не буває, і тому наш Регламент, який передбачає прийняття закону в два читання, дасть нам можливість на етапі другого читання доопрацювати даний кодекс, врахувати всі найкращі ініціативи суб’єктів законодавчої ініціативи. І до другого читання, я переконаний, що ми отримаємо надзвичайно великий прорив у цьому питанні. Комітет економічної політики розглядав на своєму засіданні даний законопроект 8060 і прийняв рішення одноголосне підтримати даний законопроект у першому читанні за основу. Шановні друзі, я бачу, що нас мало в цьому залі, але після обіду, я думаю, буде більша кількість народних депутатів. І я переконаний, що ми повинні прийняти сьогодні даний законопроект у першому читанні. У нас якраз є дві неділі для того, щоби ми могли всі поправки опрацювати в комітеті, і на наступному пленарному тижні ми повинні зробити до Великодня такий подарунок українським бізнесу і нашим міжнародним інвесторам. Дякую за увагу, пане Голово. Прошу підтримати.
Шановний колего, залишайтеся, будь ласка, на трибуні. Я прошу депутатів записатися на запитання до автора законопроекту. І дабл два – до голови комітету профільного, яким є в нас шановний пан Іванчук. Вікторія Пташник, ваше запитання. Прошу вас. Немає запитань? Будь ласка.
Дякую за надане слово. Я би хотіла би запитати, що ми будемо робити з такими нормами після голосування в першому читанні, як, скажімо, відсутність мінімальної суми боргу для юридичних осіб, коли можна звернутися у справах до банкрутства, адже ми розуміємо, що, коли відсутня мінімальна сума, то тоді можна банкрутити юридичні особи з мізерними заборгованостями. Крім того, мене також турбує банкрутство фізичних осіб в частині можливості визнання банкрутом особи, яка померла. Я розумію, що до складу спадщини мають входити всі і права, і зобов’язання. І відповідно такою нормою, я думаю, що можуть скористатися якраз недобросовісні спадкоємці. Що ми будемо робити з цими всіма прогалинами? Як ми будемо далі працювати над цим законопроектом? Як ми їх будемо усувати всі прогалини цього проекту до другого читання? Дякую.
Будь ласка, відповідь.
Шановна пані Вікторія! Ну, по-перше, ми ж з вами вже дискутували на цю тему, що стосується суми. Ми зараз не можемо говорити про суму, це мільйон, десять чи сто для того, щоб почати процедуру банкрутства. Процедура банкрутства – це коли підприємство не розраховується по своїм зобов’язанням добросовісно, має чи. чи воно не може виконати свої зобов’язання, чи воно не хоче. Але ми зараз з вами говорим про процедуру банкрутства. Що стосується фізичних осіб. Я чесно вам скажу, я розраховую на вашу велику підтримку і на ваш досвід, тому що ми вводим цей інститут вперше. Тому я вважаю, що ми не повинні спішити. Ми повинні врахувати всі точки зору, які є в світових практиках і напрацювати нашу, українську книгу номер два для того, щоб, ну, просто мінімізувати, які можуть бути ризики. Але ми з вами, як ніхто, як юристи знаємо, що не дивлячись на то, який би закон не прийняла Верховна Рада, коли він починає імплементуватись, коли з ним починають працювати реально юристи, можуть бути такі речі, які треба нам буде вносити зміни і доповнення. Але я знаю одне.
Зрозуміла ваша позиція. Будь ласка, народний депутат Голуб, ваше запитання.
Дякую щиро. Владислав Голуб, 197 виборчий округ, Черкащина. Шановний Андрій Володимировичу, ну, безумовно, ви абсолютно праві, що критична необхідність прийняття зазначеного законопроекту, вона є очевидна. Тому що інститут банкрутства у нас є достатньо архаїчним і насправді не відповідав вже далеко нормам європейського права, які пішли набагато вперед. Безумовно, дуже необхідно, щоб ми все ж таки ввели інститут банкрутства фізичної особи, щоб дозволили простій людині, громадянину претендувати на, умовно кажучи, нове життя. Але скажіть мені, будь ласка. Наскільки я знаю, що у розробників зазначеного законопроекту була також ідея внести про включення питання інституту, нового інституту, саме інституту сек’юритизації. Наскільки ця книга увійшла в зазначений законопроект? І чи не вважаєте ви за потрібне все ж таки виокремити цей інститут? Бо насправді він дуже мало чим відноситься до інституту банкрутства. Щиро дякую за відповідь.
Дуже дякую, шановний пане Голуб. Дякую за те, що ви долучились до співавторства даного кодексу. Дякую за те, що ви, це ваша ідея, хочу, щоб всі колеги знали, назвати банкрутство банкрутством в Україні, а не ухилятись. Тому що на англійську мову перевести не можемо, як у нас закони називаються. А що стосується сек’юритизації, я хотів дійсно прописати цей інститут з національною комісією. Нам не вдалося. Я думаю, що ми його розглянемо окремим законопроектом, де ми можемо його там більш чітко розписати. Я хотів, щоб це було, коли появилось слово кодекс, воно заклало нам рамки. Коли ми назвали цей законопроект Кодексом з процедури банкрутства України, да, ми не можемо ніякі інші речі там в нього впихувати.
Останнє запитання, будь ласка, народний депутат Гусак. Прошу.
Шановний Андрію Володимировичу, у мене все-таки питання стосується і назви, і сутності законопроекту. Дійсно, попередній закон був недосконалий і його треба покращувати, але все-таки його назва, де першою йшло про відновлення платоспроможності боржника і лише потім визнання його банкрутом, була вдалою. Бо все-таки метою законодавства про банкрутство і в розвинених країнах у світі, і у тому числі у Сполучених Штатах є саме відновлення платоспроможності боржника, а не розпродажа його активів, як написано в пояснювальній записці, 10 центів за долар. Тому я хотів би спитати, чи збережено в цьому законопроекті норми, які дозволяють не розпродавати підприємство на металобрухт і давати кредиторам 10 центів за долар, а дати підприємству шанс продовжити працювати, зберегти робочі місця і зрештою розрахуватися з кредиторами?
Дуже дякую, шановний пане народний депутат, за запитання. Я хотів би сказати, що дуже поважний мною Юрій Миколайович Воропаєв теж є співавтором цього законопроекту. І ми в законі, не дивлячись на те, що назву змінили, а акценти не змінили – відновлення платоспроможності стоїть на першому місці. Ми навіть об’єднали такі поняття як "мирова угода" і "санація" в одну процедуру. Ми дали терміни. Повірте мені, ну, не просто так ми з 162 місця у світовому рейтингу пересунулись на 100 позицій, на 60 якесь. Ви розумієте. Тобто, дійсно, багато новел і дуже багато ми відповідей дали на питання, які давали можливість арбітражним керуючим і підприємствам, які були у банкрутстві. Ще є радянські колгоспи на сьогоднішній день у нас, які. так і процедура з 91-го року не закінчилась. Ми даємо відповіді на ці питання. І тому я теж прошу вас долучитися до другого читання. Почитайте законопроект і всі ваші кваліфіковані зауваження ми будемо розглядати і враховувати.
Дякуємо. Ви можете повертатися на ваше робоче місце, тому що закінчилися згідно Регламенту до вас запитання. Шановні колеги, прошу записатися зараз на виступи від депутатських груп і фракцій в рамках обговорення цього законопроекту. Будь ласка. І я прошу продовжити, я продовжую роботу парламенту зараз на. пленарне засідання на 15 хвилин ранкове, ранкове засідання. Будь ласка, пані Острікова, Тетяна Острікова передає слово пану Сидоровичу. Будь ласка, просимо вас до мікрофону.
Шановні народні депутати! Шановний український народе! 20 березня може ввійти точно в історію як початок однієї з найсистемніших реформ. Даний кодекс процедур банкрутства налічує 142 сторінки. Це величезний документ, який докорінно може змінити стан справ вирішення фінансових проблем у нас в країні. Я в першу чергу хочу поговорити про людей. Коли ми приймаємо закони у нас в країні, ми дуже часто забуваємо, а що вони можуть дати звичайній людині. Україна пережила не один, але два дуже серйозних фінансових потрясіння у 2008 році, у 2014 році, не кажучи вже про менші фінансові кризи. В результаті цього в нас утворився величезний прошарок людей, які не в стані справитися з тими фінансовими проблемами, які є. І що держава зробила за останніх 4 роки, щоб вирішити проблему так званих валютних позичальників, іпотечних кредитів, які не можуть обслуговуватися? Держава просто заморозила цю проблему і робить вигляд, що її не існує, а борги накопичуються, вони нікуди не діваються, банк нараховує кожного місяця відсотки. Даний законопроект вперше в історії України дає можливість громадянину, людині, яка потрапила у фінансову скруту шанс на нове життя, так, з певними втратами, так, з певним, як кажуть, наслідком, але це є шанс на нове життя, що людина, яка потрапила у фінансову скруту в 30-40 років, 50 років, матиме можливість знову стати платником податку, матиме можливість працювати і матиме можливість легально забезпечувати себе і свою сім’ю. Тому насправді це історичний шанс для визволення від фінансового рабства українців, які потрапили в боргову яму. Декілька слів щодо блоку по юридичних особах. Український парламент восьмого скликання прийняв одну з дуже системних реформ - це запуск системи державних закупівель на базі ProZorro, це економія мільярдів державних коштів. Ми пропонуємо саме на цій базі впровадити систему реалізації активів у процедурі банкрутства. Дана система довела свою прозорість, свою об’єктивність і свою некорупційність. Разом об’єднуючи всі ці фактори, ми зможемо дати можливість відновити платоспроможність тих осіб, чи юридичних, чи фізичних, які потрапили у боргову скруту, і тим самим відновити українську економіку, дати можливість, щоб підприємства не лягали, не.
30 секунд, будь ласка. Завершуйте.
дати можливість, щоб підприємства українські, які потрапили у фінансову скруту, не різалися, не знищилися, а, власне, відновлювалися, створювали робочі місця, а громадяни які не матимуть можливості обслужити свої кредити, матимуть можливості обнуління. Тому голосуємо в першому читанні, дуже серйозно і акуратно доопрацьовуємо до другого читання і даємо можливість українцям визволитися від боргового рабства.
Будь ласка, від "Блоку Петра Порошенка" Юрій Соловей. Ми чекаємо почути від вас позицію фракції щодо цього законопроекту.
Юрій Соловей, 89 виборчий округ, Гуцульщина і Покуття. Я перш за все як член Комітету з питань економічної політики хочу зауважити, що даний законопроект один з тих, який дуже предметно і ґрунтовно опрацьовувався з експертним середовищем, з фахівцями даної галузі, з юристами, з адвокатами, і цей законопроект є результатом декількарічної роботи всіх зацікавлених сторін. І я думаю, це один з тих прикладів, яким чином подібного роду закони повинні появлятися у Верховній Раді України. І, ви знаєте, хоча він називається Закон України "Про банкрутство", але я би швидше його називав Закон України про відновлення платоспроможності боржника. Я вам наведу декілька цифр. Пригадуєте, кризу 2008 року від девальвації української валюти, і наслідки цієї кризи, які відчули багато мільйонів українців. Близько 40 відсотків іпотечних кредитів завершились реалізацією майна, переважна більшість боржників була позбавлена права на погашення своєї заборгованості. Ідентична криза в Сполучених Штатах Америки завершилась абсолютно по-іншому: 65 відсотків боржників, які стикнулися в той момент з фінансовими проблемами, завершили процедуру банкрутства планом санації та відновили свою платоспроможність. Саме на це в першу чергу і направлений даний законопроект. Бо треба чітко розуміти, що хоча процедура банкрутства і містить в собі назву "банкрутства", але основна її ідея і ідеологія полягає в тому, щоб надати боржнику, чи юридичній, чи фізичній особі, можливості для відновлення її платоспроможності, адже саме з початком процедури банкрутства зупиняється нарахування штрафних санкцій та пені. Саме з початком процедури банкрутства появляється такий інструмент, як план санації. І що найбільш важливо, що цей закон містить відповідні норми по відношенню не тільки для юридичних осіб, але містить відповідні норми по відношенню до фізичних осіб. Як сказав голова комітету, це один з ключових і найбільш системних законів, які регулюють відповідні правовідносини. І тому я звертаюся до колег по залу однозначно підтримати його в першому читанні. Дякую.
Дякуємо. І зараз, будь ласка, до слова запрошується представник фракції "Опозиційний блок" пан Гусак, який представить позицію фракції. Будь ласка, шановний колего.
Шановні українці, шановні народні депутати, шановна головуюча! У ринковій економіці дуже важливій наявність, як дієвого механізму входу на ринок, створення нових підприємств так і наявність дієвого механізму виходу з ринку, ліквідації чи банкрутства нових підприємств. До речі, якщо в Україні зі створенням нових підприємств ситуація більш-менш нормальна, то як з ліквідацією підприємств, навіть за доброю волею власників, так і з банкрутством підприємств, що в чому є елемент примусу, є великі проблеми. Тому внесення цього законопроекту ми вважаємо позитивним кроком, він, на превеликий жаль, зараз є особливо актуальним для української економіки, бо, скажімо, у 2017 році 30 відсотків всіх українських підприємств були збитковими і ця цифра має тенденцію до зростання. У 2015 році збитковими були 26 відсотків українських підприємств, а у 2016 році 27. І, очевидно, що збитковість підприємства протягом кількох років – це вже прямий шлях до неплатоспроможності, до неможливості виконувати свої зобов’язання перед працівниками, перед бюджетом, перед кредиторами і далі вже час робити, і приймати якесь рішення щодо виходу з ринку, і його реалізовувати. Тому, зважаючи на те, що це необхідний крок для покращення правового забезпечення української економіки, фракція "Опозиційного блоку" буде підтримувати Кодекс про банкрутство, я все-таки хотів би вжити термін "про відновлення платоспроможності боржника", у першому читанні. Звісно, є дуже багато норм, які потрібно вдосконалювати перед другим читанням. Тут вже багато казали, що необхідно зберегти наголос на тому, щоб зберігати підприємства, а не розпродавати їх на металобрухт, щоб давати кредиторам ті 10 копійок на гривню. Ще у законопроектів, наприклад, є норми, за яким суттєво знижується кворум на зборах кредиторів у певних випадках. Вважаю, що схильність української бізнес та правової культури до рейдерства цього, мабуть, робити не можна, і ми будемо подавати відповідні пропозиції. Але в першому читанні наша фракція цей законопроект підтримає.
Дякую. Шановні колеги, враховуючи таке конструктивне обговорення депутатських фракцій, я бачу, що в нашого законопроекту Кодексу України з процедур банкрутства є хороший шанс бути підтриманим в першому читанні Верховною Радою України. Ми завершили з вами зараз обговорення від депутатських фракцій. І після перерви ми продовжимо розгляд цього законопроекту, але вже дебати народних депутатів України. Зараз я дозволю собі зачитати оголошення, яке надійшло до президії. Відповідно до статті 60 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" повідомляю про створення у Верховній Раді України восьмого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "Чужих дітей не буває". Головою цього об’єднання обрано народного депутата України Луценко Ірину Степанівну. Бажаємо об’єднанню плідної роботи. Я хочу оголосити закритим ранкове пленарне засідання, колеги. Будь ласка, о 16 годині зустрічаємося з вами в сесійній залі і продовжимо дебати щодо проекту Кодексу України з процедур банкрутства. А зараз пленарне засідання ранкове оголошується закритим. Дякую.