Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:02:34]] Зареєструвалися 440 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні день народження нашого колеги Сінченка Сергія Григоровича. Давайте привітаємо Сергія Григоровича, побажаємо йому міцного здоров’я і успіхів в його діяльності. Шановні колеги, прошу прослухати оголошення. Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про вихід народного депутата України Салміна Олега Володимировича зі складу депутатської групи "Демократичні ініціативи". Я прошу керівництво фракції протягом двох тижнів визначитися щодо дальшої долі фракції, оскільки залишилося 13 народних депутатів у групі. Шановні колеги, на засіданні Погоджувальної ради в понеділок, тобто учора ми визначили розклад засідань на 5-8 жовтня. Перелік питань, які маємо обговорити і прийняти з них рішення, вам роздано. Якщо немає застережень, будемо переходити до роботи. Шановні колеги, дві фракції [[НДП і "Промисловців і підприємців" та "Регіони України"]] вимагають перерву на 30 хвилин. Можливо, давайте за тою усталеною практикою, для чого ж ви берете перерву, у вас є потреба зробити заяву, то зробіть заяву зразу і будемо продовжувати роботу. Хто буде виступати від двох фракцій, які вимагали перерви? Петров? Будь ласка. Олег Петров, фракція Народно-демократичної партії, промисловців і підприємців. Будь ласка, три хвилини.
Заява фракції Народно-демократичної партії, Партії промисловців та підприємців України у Верховній Раді України з приводу безчинств, вчинених народними депутатами, членами депутатської фракції БЮТ та "Наша Україна". Другого жовтня 2004 року представник фракції БЮТ Андрій Шкіль і член фракції "Наша Україна" Юрій Оробець разом з групою невідомих осіб увірвались до типографії товариства "Новий друг" і вчинили фізичну та моральну наругу над її працівниками, скоїли пошкодження матеріальних цінностей на підприємстві. Згодом до них приєднався ще один представник "Нашої України" Володимир Бондаренко. Силові дії були зчинені надвечір’я у суботу, коли на виробництві відсутні керівники і переважна більшість співробітників. Депутатами для потрапляння на територію цехів залучені працівники Деснянського райвідділу МВС України міста Києва. Коли на підприємство прибули його власники, один із них В’ячеслав Пустовойтенко, був побитий народним депутатом Андрієм Шкілем. В результаті В’ячеслав Пустовойтенко змушений був звернутися за медичною допомогою до лікарів. Фракція НДП та ППУ у Верховній Раді України обурена кричущими діями представників БЮТ та "Нашої України" і висловлює підтримку голові Народно-демократичної партії, співголові фракції Валерію Пустовойтенку, чий син постраждав в результаті нападу, а також іншому співвласнику приватного підприємства товариства "Новий друг" членами політради НДП, голови ради директорів Деснянського району міста Києва Володимиру Каліненко, який також зазнав образ з боку нападників. Товариство "Новий друг" - одне із стабільно працюючих приватних поліграфічних підприємств, яке здійснює практично весь спектр друкарських послуг, має вагомий авторитет як в Україні, так і за її межами. Воно входить до числа найбільших платників податків у столиці, має відзнаку мера Києва. Виконуючи різноманітні комерційній замовлення, підприємство друкує в тому числі і передвиборчу агітаційну продукцію. Переконані, що саме ця обставина спровокувала силові дії з боку зазначених депутатів. Згідно із законом про статус народних депутатів вони мають право мати доступ на підприємства різних форм власності, але ніхто не дозволяє їм зазіхати на власність та на людську гідність. Народно-демократична партія завжди виступала за згуртування політичних сил та всього українського суспільства задля здійснення соціально-економічних реформ. Вона була серед перших політичних партій, хто засудив ганебні події у Донецьку, пов’язані із перешкоджанням проведення з’їзду "Нашої України", а також порушення законодавства під час виборів мера Мукачева у Закарпатті. НДП та її фракція у парламенті неодноразово зверталася до всіх політичних сил, які беруть участь у президентських виборчих перегонах 2004 року із закликом про чесні вибори. До порядності та політичної толерантності так само неодноразово закликав і лідерів політичних партій та громадських організацій голова НДП та партійної фракції Валерій Пустовойтенко, водночас демонструючи особисту повагу та готовність до діалогу зі всіма учасниками президентських змагань. Однако ж схоже, що деякі політичні лідери чи члени їх команд, перебуваючи у полоні передвиборчих емоцій та політичних амбіцій, діють за подвійними стандартами. Фракція НДП і ППУ у Верховній Раді України вимагає правової оцінки дії.
Так, дякую. Заспокойтеся із репліками, будь ласка. Так, дякую. Так, шановні колеги, заспокойтеся. Заспокойтеся! Так, дві фракції знову ж тут - "Наша Україна" і БЮТ. Потім репліка, заспокойтеся! Шановні колеги, зараз хай виступлять, а потім дадуть мені стенограму, щоб я подивився, чи були прізвища. Я не почув просто, заспокойтеся, будь ласка. Заспокойтеся! Шановні колеги, якщо хочете зірвати роботу сесії, давайте перейдемо на репліки. Заспокойтеся! Дві фракції - "Наша Україна" і БЮТ - вимагають перерви на 30 хвилин. Я розумію, що це вже зараз, щоб виступати. Три хвилини, будь ласка, і будемо далі продовжувати роботу. Хто виступає? Качур, да? Заспокойтеся, будь ласка. я прошу, шановні колеги, ми повинні працювати попри складні моменти. Будь ласка.
Шановні народні депутати, з фракції НДП, які робили зараз заяву. У нас є, події, які ви описуєте, у нас задокументовані на відео, і ми готові їх показати в сесійній залі, щоб ви побачили, що це брехня. Шановний Валерію Павловичу, я вас розумію як батька, я розумію вашу мотивацію, але ваш син переступив закон, і йому прийдеться відповідати. Шановний пане Голово, Шановні народні депутати і радіослухачі! Виборча кампанія в Україні вступила в завершальну фазу. Незважаючи на витрачені гігантські фінансові ресурси, на повну монополію у засобах масової інформації, на безпрецедентну за масштабами бігбрдову кампанію, всупереч адміністративному тиску, надутим рейтингам фанклубів, влада вибори програє. І страх позбутися владних привілеїв штовхає її не тільки переступити через громадську думку, закону чи Конституцію - переступають через інтереси України. Подивіться на ці плакати. Цинізм влади переходить крайню межу, Україна стає об’єктом інформаційної агресії. Україна як держава зазнає приниження. Криза правлячої еліти приводить до того, що вона, замість того щоб належно представляти суверенну націю, де-факто виконує роль козачків сусідньої держави. Як можна, публічно декларуючи відстоювання суверенітету, насправді робити політичну і суспільну дестабілізацію в країні, розкол України, провокування міжнаціональних конфліктів, пропаганду фашизму?! Сьогодні поліграфічні підприємства завалені замовленнями на друк політичної порнографії, подібної до тих плакатів, що ми вилучили на "Новому друці". Вони прагнуть вселити огиду до виборів і в кінцевому випадку сфальсифікувати і відмінити вибори взагалі. Не вийде, бо на захист закону стають прості люди, громадяни з великої літери. вони є скрізь; в Управлінні внутрішніх справ, Міністерстві внутрішніх справ,.службі безпеки, Генпрокуратурі. Органи влади всіх рівнів. На заводах і типографіях саме ці люди повідомляють нас про будь-які організовані провокації. Вони втомилися від бруду і брехні, вони прагнуть чесного майбутнього. І особи, які готові пожертвувати міжнародним іміджем України, громадським миром та суспільною злагодою не будуть управляти країною. Шановний Володимире Михайловичу, ви уособлюєте сьогодні легітимно обрану владу в нашій державі, ви маєте достатньо повноважень, припиніть це, активізуйте роботу комісії. Прошу передати всі ці плакати реальним замовникам. Шановний Володимире Михайловичу, а вам - активізуйте роботу комісії, дійте.
Дякую, шановні колеги. Я тільки просив би виступаючих не говорити гарні слова на мою адресу, у мене і так проблем вистачає. Так, шановні колеги. Ну вже сказали все, ну я прошу, давайте будем працювать. Ну ми зірвемо засідання. Ну шановні колеги! Ну позиції зрозумілі один одного. Сядьте, будь ласка. Запишіться. Три хвилини з мотивів, будь ласка. Дайте мені стенограму. Чиє там прізвище? Ну сядьте, я прошу вас. Ну не зривайте! Ну прошу вас. З мотивів запишіться, будь ласка. Три хвилини. На табло, будь ласка, прізвища. Микола Томенко, будь ласка. Потім Дорогунцов Сергій Іванович буде.
Прошу передати слово моєму колезі з Блоку Віктора Ющенка В’ячеславу Кириленку.
В’ячеслав Кириленко, будь ласка.
В’ячеслав Кириленко, "Наша Україна", Українська народна партія. Шановні колеги! Шановні виборці! Я хочу повідомити, що вчора у Донецьку о 9 годині 20 хвилин викрадено двох активістів вільної студентської ініціативи "Студентська хвиля" Батрака Олександра та Батрак Тетяну. Ця організація симпатизує народному кандидату в Президенти і виступає за чесні вибори, демократію, правду та справедливість і поширює серед іншого також і чесні матеріали про кандидата в Президенти Ющенка. За це бандити чи інші особи переодіті у цивільну форму викрали цих людей і до 17 години тримали їх у заточенні. Після цього під погрозою позбавлення життя вони випустили брата і сестру Батрак і наказали їм не повідомляти нікому про те. що з ними відбулося. Бандити вимагали звідки йдуть матеріали, звідки газети.
Сергій Дорогунцов. Будь ласка, заспокойтеся. Сергій Дорогунцов. Заспокойтеся, будь ласка. Михайло Мельничук потім.
Фракція Компартії України, Дорогунцов. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! До виборів ще дуже багато часу залишилося, але я бачу, як розгораються пристрасті навколо цього питання, безумовно, доленосного для нас. І я закликаю всіх: і фракції, які першою виступами, і фракції, які другою виступали, до стриманості. Не можна ж поводити себе так по-бандитські. Одні вриваються, другі друкують. Куди це годиться? Якщо так діло піде далі, то скоро тут у залі почнеться стрілянина. Тим більше, що у вас є і первісні якісь засоби для кидання каміння, кульок і так далі. Я дуже прошу до стриманості, до толерантності закликаю, до.
Михайло Мельничук.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Щойно ми побачили, які чесні і прозорі вибори йдуть в Україні. Які чесні і прозорі технології відпрацьовуються на тих типографіях, які належать відповідним людям. І тому заяву не треба робити тим, кого вважають потерпілими, а треба волати на весь світ, що робиться у нашій Україні. Це повторення тих фальшивок, це повторення випуску мільйонним тиражем "Сільських вістей", це те, що було у 1999 році проти Олександра Мороза, це повторюється, тому що технологи на Банковій не міняються. Ось чому сьогодні ми маємо те, що маємо. Ось чому у нас сьогодні така демократія у державі. Я розумію, чому Президент сказав, що це буде сама брудна кампанія виборча. І тому немає сумніву, що він знає про те, хто це робить і їх виконавців. Хай дадуть.
Шановні колеги! Давайте прислухаємося до голосу Сергія Івановича Дорогунцова! Давайте будемо все-таки врешті-решт працювати! Я ще. Одну хвилиночку! Шановні колеги! Я подивився. Ну заспокойтеся! Я подивився: в стенограмі згадувалося прізвище. Ні, ні. Горобця не треба. Бондаренка і Шкіля. Все. Я прошу вас: не треба. Ну я прошу вас! Ну я прошу вас, шановні колеги! Найбільш акцентовано згадувалося два прізвища. На репліку мають право! Все. Будь ласка, заспокойтеся! Бондаренку мікрофон! Потім Шкіль.
Володимир Бондаренко, місто Київ, блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні друзі! Я з своїми колегами провів ніч і два дні на високоснащеному технічному підприємстві, вартість обладнання якого складає не один мільйон доларів. Мене здивувало декілька речей. Звідки молода людина, яка потім виявилася сином одного з колишніх керівників держави, могла взяти ці гроші? Очевидно, з зарплати державного службовця батька або з своїми кровно заробленими куплене це обладнання. Що на ньому друкувалося? На ньому друкувалася відверта порнографія поряд з агітками за Януковича, а також брудними матеріалами, які за вказівкою Кучми друкує штаб Януковича або хтось інший. Сьогодні це ще треба встановити. Але для того, щоб встановити, треба, щоб цим зайнялася міліція і прокуратура, яку ми за дві доби не змогли туди викликати. Тому, коли приїхали молодики, відключили світло і почали штовхати депутатів, ображати їх, то лише потім ми з’ясували, що командував ними хазяїн цієї типографії. Тому вибачте мене, будь ласка, але це був просто напад на депутатів.
Андрій Шкіль, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Я хотів би у першу чергу нагадати всім тут присутнім, хто мав виступ з цієї трибуни, що на тій типографії, де все це відбувалося, в першу чергу відбувалося ганебне порушення виборчого законодавства. Ганебне, я на цьому наголошую, тому що вся друкарня була завалена не тільки звичайною порнографією, але й порнографією політичною. Я звертаюся властиво до присутніх тут колег народних депутатів, що, зрозуміло, гроші, Валерій Павлович, не пахнуть, але не можна заробляти копійки, 30 срібників на ганеблені своїх колег по парламенту. А там було нами зафіксовано 5 мільйонів цієї продукції. І наступне щодо там побиття. Я нічого, крім побиття народних депутатів, молодий., який матюкався, приставав і кричав про міліцію, не бачив. Я не знав, хто це такий, я в першу чергу подумав, що це вантажник, який допомагає завантажувати і розвантажувати продукцію у цьому цеху. Тому кожний, хто буде виступати, я хотів би, щоб знав про те, що жодного інциденту, окрім нападу на народних депутатів.
Ну ми домовились, я прошу вас, вже все сказали, ну, не зривайте, я прошу вас. Борис Якович, я прошу вас. Яких дві хвилини. Одну хвилину Беспалий, будь ласка. І прошу не називайте прізвищ. Будь ласка, не називайте прізвищ. Будь ласка, на місце сідайте. Заспокойтеся, я вас прошу, шановні колеги. Заспокойтеся.
Борис Беспалий, блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу, я хотів би зробити таку річ. Зараз надійшло повідомлення, і я хотів би привернути увагу правоохоронних органів, нібито по даних, які надійшли в Броварах на типографії "Віапринт", яка в центрі біля універмагу, велика кількість продукцій завідомо злочинного характеру друкована, в тому числі пряма порнографія, як це було на типографії, про яку нібито не володіє син Пустовойтенка Валерія Павловича, і іншого року злочинна інформація. Крім того, я звертаю увагу, що саме я і народний депутат Оробець увечері другого жовтня разом з Володимиром Бондаренком міліцію викликали. Але до цього часу є бездіяльність Генеральної прокуратури МВС, яка має всі ознаки злочинної бездіяльності по приховуванню злочину. Тому я прошу викликати, можливо, сюди представників МВС і Генпрокуратури, щоб вони припинили свою злочинну бездіяльність.
Дякую. Шановні колеги, я прошу вас. Оробець, будь ласка, останній. Уже більше прізвищ не називали. Будь ласка. Заспокойтеся. І без прізвищ.
Шановні колеги, шановні журналісти, шановні виборці. Сьогодні о другій годині на прес-конференції ми покажемо справжні факти нападу сина Пустовойтенка на народних депутатів України. І тому, кого ми зловили за руку на місці злочини, не вдасться врятувати свою шкуру на лікарняній койці. Наступне. Я вважаю, що Валерію Павловичу разом з Віктором Януковичем треба пояснити, як так, щоб чинний Прем’єр-міністр і бувший Прем’єр-міністр займаються розповсюдженням і друкуванням матеріалів, що розпалюють міжнаціональну і міждержавну ворожнечу.
Шановні колеги, я просив би всіх виступаючих притримуватися делікатних норм і працювати на консолідацію. Все. Шановні колеги, я прошу заспокойтеся, будь ласка, уже всі виступили. Оголошується до розгляду проект Закону про житлове кредитування громадян України. Із тих питань, які порушені під час виступів, і з мотивів прошу підготувати відповідні доручення, в тому числі з питань, які порушував народний депутат В’ячеслав Кириленко. Дві фракції знову звернулися із пропозицією про оголошення перерви, але я уважно подивився, то фракція "Регіони України" вже час на перерву використала в попередньому, так що я не можу надати перерву. Оголошується до розгляду проект Закону про житлове кредитування громадян України, реєстраційний номер 1285, 1285-1. Доповідачі - народний депутат України Петров Олег і голова Державного комітету з питань будівництва та архітектури Валерій Череп. Співдоповідачем буде виступати голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Сергій Терьохін. Комітет пропонує такий регламент розгляду питання: для доповідачів по три хвилини, відповіді на запитання - три хвилини, для співдоповіді від комітету - три хвилини, обговорення і прийняття рішення 10 хвилин. Нема заперечень? Будь ласка, Олег Володимировичу.
Шановні колеги, я хочу вас призвати трошки від виборчих перегонів до дуже серйозного законопроекту, який ми вже не перший рік розглядаємо разом з урядом і разом з депутатами, бо дуже багато було подання на цей законопроект, і він сьогодні має дві форми, по якій ми розглядали на комітеті і найшли консенсус. Основним завданням проекту Закону України про житлове кредитування громадян України є встановлення правових та організаційних засад для підвищення рівня державного регулювання та підтримки у галузі житлового кредитування, створення та функціонування загальнодержавних та регіональних механізмів іпотеки, якісно удосконалення законодавчої бази в цій галузі, забезпечення доступності для кожного громадянина соціальних послуг, які надаватимуться центральними органами виконавчої влади у галузі житлового кредитування Державним фондом житлового кредитування, створеного на базі державного фонду сприяння молодіжного житлового будівництва. За понад шість років діяльності Державного фонду сприяння молодіжному житловому будівництву надано кредитів більше ніж шістьом тисячам молодих родин. З кінця 2000 року за ініціативою Державного фонду сприяння молодіжному житловому будівництву започатковано нову програму житлового кредитування, компенсація відсоткової ставки кредитів комерційних банків молодим сім’ям та одиноким молодим громадянам на будівництво, реконструкцію і придбання житла, за якою вже близько 500 молодих сімей отримують зазначену компенсацію, спостерігається значна динаміка їх зростання. Сформовано регіональне відділення у всіх винятках. За цей час ми столкнулися із підвищенням вікового цензу. Я дякую народним депутатам, які проголосували, і ми підвищили віковий ценз молодих сімей до 35-ти років значно збільшує і потребує пільгових кредитів на будівництво та придбання житла. Але існуючі обсяги державної підтримки житлового кредитування недостатні, щорічно 5-7 тисяч потенційних позичальників втрачають останню надію отримати житло з тієї причини, що їх вік перевищує граничні межі. Нагальною залишається потреба у забезпеченні житлом військовослужбовців та членів їх сімей, в тому числі звільнених у запас у зв’язку із скороченою чисельністю Збройних Сил України. Цю проблему намагаються вирішити окремо відповідні відомства: Міністерство оборони, Міністерство надзвичайних ситуацій, СБУ, МВС, прикордонні війська, Департамент забезпечення виконання покарань та інші. Але в загальному, складна ситуація із забезпеченням військовослужбовців житлом радикально не змінюється. Окремо можна зазначити таку категорію громадян, як державні службовці, соціальний захист яких у галузі забезпечення житлом не досяг належного рівня. Розпорошеність державних коштів по окремим відомствам за різними програмами знижує ефективність використання бюджетних коштів. Будівництвом та придбанням житла повинна займатися спеціалізована установа, тому назріла необхідність створення центрального органу виконавчої влади із спеціальним статусом. Вирішенню цих проблем повинен слугувати Закон України "Про житлове кредитування громадян України", який визначатиме правові, організаційні, економічні та соціальні умови надання громадянам України, які постійно проживають на території.
Так, шановні колеги, чи є запитання! Є. Прошу записатися. Будь ласка, висвітліть. Три хвилини. Манчуленко, за ним Матвієнков.
Георгій Манчуленко, 203-й виборчий округ, Українська народна парті, Блок Віктора Ющенка. Шановний доповідачу, без сумніву, що врегулювання проблеми житлового кредитування громадян є актуальним і необхідним. Я хотів би від вас почути відповіді на наступні запитання. Перше. Скажімо, в розрізі мого виборчого округу. Значна частина - це гірські населені пункти. Чи, скажімо, будуть ці громадяни відповідно до цього проекту закону мати надійні гарантії і певні пільги, оскільки вони проживають у гірській місцевості? І друге, що стосується жителів сільських районів, тому що на сьогоднішній день якраз в сільських районах набагато є більше проблем в цьому напрямку, ніж жителів міст, особливо великих, крупних міст? Дякую за відповідь.
Дякую за запитання. Я хочу наголосити, що це є стратегічна мета цього закону. Я, по-перше, хочу сказати, що в законі ми врегульовуємо взагалі терміни, починаючи, у вас цей на руках є проект закону, де починаючи з термінів. І ми якраз виділяємо категорію соціального житла. Перш за все, цей закон регулює соціальне житло. Це якраз гірська місцевість, це якраз і те, що я перелічив, спеціалізовані наші органи, і це якраз будівництво житла на селі. У нас згідно того закону, який ми з вами прийняли п’ять років тому, по молодіжному кредитуванню, є такий проект - сільський будинок. На жаль, він сьогодні дуже мало виділяє, тому що вага, ви розумієте, молоді, більша в містах і більше виділяється кредитів, сьогодні більше 200 тисяч черга на МЖК молодіжне. І тому цей закон якраз і врегульовує, щоб більше йшло і будувалося житло на селі і в спеціалізованих районах.
Будь ласка, Матвієнков. За ним Оржаховський.
Матвиенков, 55 округ, Мариуполь. Уважаемый Олег Владимирович, у меня к вам три вопроса. Вопрос первый: что может стимулировать или заставить коммерческие банки, то что вы записывали, работать под эту кредитную линию? Мы уже неоднократно принимали подобное решение, но, к сожалению, они оставались только на бумаге. Второй вопрос. Каким образом мы можем разрешить эту проблему льготирования, которую вы забили? То есть: пятеро детей - вы можете не платить проценты, и необязательная система выплат кредитов. Слово "необязательная" - как это понять? И как тогда, в таком случае банк коммерческий будет компенсировать те потери, которые вы ему закладываете. И третье. Не кажется ли вам, что без принятия Жилищного кодекса в комплексе этот вопрос будет очень и очень непросто решить, поскольку у нас очень много противоречий, которые сегодня вот выписаны и в законе, и в существующей нормативной базе, и все они переплетены в один узел. Не кажется ли вам, что мы здесь одновременно должны рассматривать и новый Жилищный кодекс? Спасибо.
Спасибо за вопрос. Я совершенно не отделяю новый Жилищный кодекс от этого закона, но, если вы заметили, мы рассматриваем 2 закона и 2 доповидача. Есть закон Кабинета Министров, Валерий Иванович Череп будет его доповидаты. И есть наш закон, группы народных депутатов, который основывается на базовом законе, который мы приняли 5 лет назад и который действует сегодня в Украине. Это прежде всего закон про молодежное жилищное кредитование. Вы видите, что сегодня спрос на этот закон увеличивается и то, что Верховный Совет увеличил с 30 до 35 вековой ценз, это тоже есть положительный фактор. То, что сегодня увеличится количество очередников, это не есть, как говорится, нормальные условия, но то, что их больше становится, значит закон действует на сегодняшний день. И я хочу, чтобы вы понимали, что на сегодняшний день мы не хотим оторвать закон от Жилищного кодекса. Но пока мы принимаем Жилищный кодекс, закон про молодежное кредитование уже действует. Почему нам не пойти вперед, как говорится, и закон подстраивать? И по банкам. Мое это подчеркиваю тут дискуссионный вопрос, мы. это самый принципиальный наверное вопрос, мое глубокое мнение, что должен быть центральный орган государственной власти и прямое кредитование, как это мы сделали в том законе. Не через банк, а прямое кредитование с государства конкретно идет. Я напомню, что войдя в закон про молодежное жилищное кредитование, мы решаем и демографическую проблему. Я хочу сказать, что 3 процента сам процент. 3 процента закона при рождении 1 ребенка государство гасит 3 процента, при рождении второго ребенка государство гасит 25 процентов кредита, и при рождении третьего ребенка государство гасит 50 процентов кредита. И статистика говорит, в семьях, которые взяли кредит, рождаемость увеличилась практически до 40 процентов.
Так, будь ласка, Оржаховський.
Дякую, Адаме Івановичу. Анатолій Оржаховський, фракція Комуністичної партії України. Шановний доповідачу, ну перше, мабуть вам варто подякувати за підняття даної проблеми по кредитуванню, особливо ця проблема існує у сільській місцевості. Але по цьому питання я вже відповідь отримав у попередніх відповідях. І запитання у мене до вас таке. Чи не можливо буде через кредитування добудовувати багатоповерхові будинки, які сьогодні є у селах, селищах і так далі. Це дуже важливо, чи це тільки приватні будівлі. Дякую.
Дякую за питання. Дійсно, це вже існує, і ми це вже робимо, це є вторинний ринок. Це попередньо у законі не було по вторинному ринку, вторинний ринок сьогодні починає теж діяти, ми хочемо, щоб це було, дійсно, теж в рамках законодавчої бази, узаконено і це все діяло. Це дуже слушна пропозиція.
Дякую. Сідайте, будь ласка, Олег Володимирович. Законопроект за номером 1285-1 Кабінету Міністрів доповідає голова Державного комітету з будівництва та архітектури Валерій Іванович Череп. Будь ласка, 5 хвилин.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Розмова йде про те, що ми сьогодні пропонуємо законопроект, який вносить уряд і розглянутий на комітеті Верховної Ради, підтримати всіма депутатами. Мова йде про законопроект про державне фінансування та цільове дострокове кредитування будівництва житла. Ви знаєте, що ця проблема сьогодні дуже складна у державі. І я хотів би підкреслити, що законопроект, який сьогодні вноситься на розгляд, відноситься до категорії пріоритетних, оскільки спрямований на розв’язання однієї з головних проблем суспільства - це забезпечення житлом соціально незахищених категорій громадян - це інваліди, багатодітні, пенсіонери, чорнобильці, афганці і інші категорії, які відповідно до Конституції статті 47 мають право забезпечуватися житлом державою або органами самоврядування безоплатно або за доступну для них плату. Підкреслюю, що у цьому законопроекті мова йде не про кредитування всіх категорій громадян, це буде іпотека, а лише тих, хто потребує захисту або підтримки з боку держави. Проект пройшов всі загальні положення, ми погодили його з усіма. Зокрема, введення поняття "соціальне житло", яке на це час законодавчо надається державою або органами самоврядування громадянам, які потребують соціального захисту безоплатно або за доступну для них плату відповідно до законодавства. Вартість цього житла, як ми сьогодні оприділяємо, визначатиметься, виходячи з опосередкованій вартості спорудженої загальної площі житла, в розрахунку на 1 квадратний метр в відповідному регіоні і, ясна річ, що ціна буде контролюватися з боку держави і з боку Держбуду України. Враховуючи обмеженість коштів бюджетних, якраз ми і хотіли б, щоб ви сьогодні підтримали цей законопроект, який дає змогу. Я теж розумію тих депутатів, які ставлять сьогодні запитання відносно, значить, кодексу житлового. Але Житловий кодекс - це 147 статей, це ідеологія. Сьогоднішній закон, не чекаючи Житлового кодексу, дає нам право чітко визначитися з соціальним житлом для малозабезпечених верств населення і чітко відпрацювати механізм, і чітко контролювати і на рівні Державного бюджету і на рівні бюджетів я маю всіх рівнів. Повторюю ще раз, законопроект пройшов, значить, стадію перевірок всіх міністерств і відомств, всі його підтримали. Комітети Верховної Ради, які розглядали, теж підтримали. Ми на комітеті Верховної Ради домовились, що може бути таке, що на стадії другого читання може ми об’єднаємо ці два закони на стадії другого читання, і вийде врешті-решт один законопроект, який буде регламентувати якраз соціальне житло і, значить, надання житла тим категоріям, які сьогодні потребують захисту з боку держави. Дякую за увагу.
Прошу записатися. Бо Івану Степановичу хочуть питання задати. Так, будь ласка, покажіть на табло. Загрева, за ним - Мороз. Загрева передайте Плющу питання, Плющу Івану Степановичу.
Прошу передати слово.
Будь ласка, Іван Степанович Плющ - мікрофон.
Дякую, Адаме Івановичу. Валерій Іванович, ви маєте величезний досвід роботи над законопроектами, як в уряді, так і в Верховній Раді. Але я дивуюся, як це ви можете у другому читанні об’єднати два закони. Практика законотворча говорить про те, що якщо є урядовий і депутатський проект, особливо з надзвичайно важливого питання, то їх краще об’єднати на стадії першого читання, а вже друге читання враховує зауваження і пропозиції. А якщо ви два збираєтесь об’єднати на стадії другого читання, то це неможливо, тому що щось повинно взяти, за основу братися або прийняття у першому читанні, а потім враховувати зауваження і пропозиції. Тому я прошу, враховуючи все те, що ви сказали, і особливу важливість цієї проблеми будівництва житла, його акредитування, поєднати, ці об’єднати два законопроекти депутатський і урядовий і прийняти у першому читанні.
Дякую Іване Степановичу. Я висловив не думку комітету, а якраз зауваження народних депутатів при розгляді на засіданні Комітету Верховної Ради з питань фінансів і банківської діяльності. Ваша пропозиція ще більше прискорює сьогодні прийняття цього закону. Тому я теж погоджуюся з тим, щоб сьогодні прийняти один і інший законопроект у першому читанні і об’єднати їх.
Будь ласка, Анатолій Мороз. За ним Нощенко.
Анатолій Мороз, 83 виборчий округ, фракція комуністів. Шановний Валерію Івановичу, всі ми бачимо, що в Києві сьогодні ведеться будівництво житла широким фронтом і, мабуть, більше, ніж будувалося за радянських часів. Але ось на периферії сьогодні ситуація склалася така, що практично будівництво в районах, районних центрах, не говорю вже за сільську місцевість, практично вмерло, і в областях ледь-ледь дихає. Як ви вважаєте, на вашу думку, цей закон практично вирішить оці проблеми? Можна буде навести порядок в цьому питанні чи ні? Дякую.
Дякую. Я відповідаю. Останні три роки будівництво житла в цілому по Україні зростає на 6-8 відсотків. У цьому році йде процес десь на 23 відсотки. Ясна річ, що це зростання начебто від бази нормальне, а від потреби - дуже замале. Тому я не би говорив про те, що цей закон вирішує взагалі проблему житлову як ідеологію в Україні. Цей закон вирішує проблему малозахищених верств населення отих 350 тисяч сімей, які мають право по Конституції отримувати житло або безкоштовно, або за малу плату. Те, що ви сьогодні ставите питання відносно того, щоб вирішити в загальному плані проблему, для цього треба прийняти Закон про іпотеку, сьогодні відпрацювати нормативні акти. Ми їх подали десь 15 нормативних актів. І коли ми з вами приймемо їх в Верховній Раді, окремі з них на стадії постанов Кабінету Міністрів або указів Президента, тоді ми відкриваємо шлях для широкого впровадження кредитування довгострокового цільового, що дозволить нам через 2-3 роки вийти на баланс в двічі більше житла. А сьогодні, повторюю ще, ми захищаємо незахищені верстви населення і якраз контролюємо видачу або фінансування житла для цих категорій. Дякую.
Будь ласка, народний депутат Нощенко.
Нощенко Микола Петрович, 160 виборчий округ, Глухівщина, фракція "Трудова Україна". Валерій Іванович, це все добре, ваші слова як пісня лягають на вуха. Але ви знаєте, що в кожному місті і у мене в окрузі вільного житла для видачі пересічному громадянину немає. І у проекті немає жодного закладеного фундаменту. Так що треба виходити з реалій. А то ми говоримо далеку перспективу. І питання у мене такого плану, проект не передбачає і жодного слова нема на реконструкцію житла, тільки нове будівництво: а як бути з тим, що в кожному селі 20-30 відсотків будівель стоять без вікон, без дверей. Що з ними робити? Можливо, кредитувати і ці об’єкти? І питання: соціальне житло, там є таке - видається окремим категоріям громадян даром або за окрему плату. Яка це плата? Як вона співвідноситься із прожитковим мінімумом? Дякую.
Дякую. Ви задали три запитання. Я відповідаю по черзі. По-перше, значить, те, що ви піднімаєте питання реконструкції житла, це вже житло, яке експлуатується. І до цього закону воно відношення не має. Ми розмову ведемо за будівництво нового житла, яке буде йти на стадії кредитування житлової сфери. Перше. Друге. Ви правильно кажете, сьогодні в Україні сім 7,5 млн. кв м житла - це недобудови, які стоять по 8-10 років. Так от, як раз цей закон відкриває можливості нам на стадії формування Державного бюджету і місцевих бюджетів чітко виписати програму кожної області, скільки треба дати грошей для того, щоб залучити до цього і цю якраз категорію будівель, які по 8-10 років, в тому числі і в Глухові, стоять недобудовані. І останнє. Ми повинні рухатися вперед. Тому сьогодні пропонується схема, яка дозволить нам навести елементарний порядок хоча би серед соціального житла. І не буду повторюватися, якраз іпотека і довгострокове кредитування - це відповідь на ваше запитання, що далі робити в далекій перспективі. Дякую.
Дякую, Валерій Іванович. Сідайте, будь ласка. Для співдоповіді слово надається заступнику голови Комітету з питань фінансів, банківської діяльності Терьохіну Сергію Анатолійовичу. За три хвилини справитесь? Будь ласка, три хвилини.
Доброго дня, шановні народні депутати, пане Головуючий! Дозвольте мені донести позицію Комітету з питань фінансів і банківської діяльності з цього питання. У нас сьогодні знаходяться два законопроекти, пов’язані між собою сферою законодавчого врегулювання, а саме проекти законів про державне фінансування, цільове довгострокове кредитування будівництва житла, внесений Кабінетом Міністрів, і житлове кредитування громадян України, внесений народними депутатами Самойлик Катериною Семенівною і Петровим Олегом Володимировичем. Обидва законопроекти визначають загальні правові та організаційні засади державного фінансування та цільового довгострокового житлового кредитування громадян з метою реалізації ними конституційного права на житло. Законопроектами передбачені положення щодо напрямків фінансування житлового будівництва за рахунок коштів Державного і місцевого бюджетів. За висновками Головного науково-експертного управління до законопроекту Кабінету Міністрів та, відповідно, до законопроекту наших колег, обидва з них можуть бути взяти за основу за результатами розгляду у першому читанні. Комітет відзначає важливість і актуальність вирішення питання, внесеного для законодавчого врегулювання за огляду на соціальний економічний ефект прийняття позитивного рішення. Ми розглянули на своєму засіданні 21 вересня 2004 року цей законопроект, і рекомендуємо прийняти за основу проект закону України про державне фінансування цільове довгострокове кредитування будівництва житла, внесений Кабміном, а це 1285-1, а положення проекту закону про житлове кредитування громадян, внесених народними депутатами Самойлик і Петровим, врахувати при можливості при доопрацюванні вищезазначеного законопроекту до другого читання. Проект відповідної постанови вам розданий. Ну, а від себе можу додати, що якщо законопроект народних депутатів це є добрі побажання, це є мрія, тому що він не підкріплений фінансовими інструментами, то законопроект Кабінету Міністрів має дуже добру назву, а всередині нічого не має. Тому, що ми маємо зробити? Це питання не вирішується вже багато років. Треба забрати це питання від уряду, все рівно він нічого там не зробить, до нас, в зал, і разом з народними депутатами зробити, дійсно, нормальну систему видачі соціального житла і забезпечення житлом малозабезпечених верств. Дякую за увагу.
Шановні колеги, запитання до співдоповідача є? Прошу записатися, будь ласка. На табло прізвища народних депутатів, що записалися на запитання. Володимир Яворівський, будь ласка, ваше запитання.
Володимир Яворівський, Блок Віктора Ющенка. Шановний доповідачу, звичайно, сама ідея, не знайдеться, мабуть, в Україні жодної людини, яка б проти неї проголосувала, це питання треба вирішувати. Але за цих 13 років ми з вами знаємо про те, що тільки ледачий, там, чи заступник міністра, чи будь-який клерк Кабінету Міністрів не отримав житло або не покращив свої житлові умови. То в мене до вас запитання: які запобіжники є в цьому законопроекті? Бо, скажімо, якщо переможе Ющенко, то буде новий уряд, я розумію, що цей уряд совісно дотримається цього законопроекту. А якщо залишиться команда Януковича? Де запобіжники в цьому законі, що ці гроші не будуть роздерибанені отут, в Києві, і вони дійдуть, як говорили сьогодні народні депутати, аж туди, до самої глибини - до села, до районного центру? Ми передбачаємо щось у цьому законопроекті? Я цього не знайшов.
Дякую, пане Володимире. Правильно, що ви його не знайшли, бо там його немає. Більш того, законопроект уряду, а підписаний паном Януковичем, це законопроект, яким чином брати хабар. Чому? Відповідно до цього законопроекту щорічно буде приблизно 25 тисяч квадратних метрів будуватися такого соціального житла. Це приблизно шість відсотків від потреби. Якщо є шість відсотків, то є 94 відсотки людей, які не будуть отримувати це житло і будуть стояти в черги - до кого? - до чиновника, правда? Саме тому я і кажу, що ми маємо взяти назву і вирішити далі, що робити з соціальним житлом, між іншим, вирішити, чи треба його давати у власність, чи треба його давати тільки в користування малозабезпеченим без права наслідування і так далі, як це у всьому світі робиться, між іншим. І нарешті репліка така ще. Ви кажете, кожний заступник в Кабінеті Міністрів - міністр. Але я вам нагадую, що кожна каденція Верховної Ради, коли закінчується, роздає житло самі собі. І цьому треба теж покласти край. Останній випадок, ви пам’ятаєте, був у 2002 році.
Так, Олександр Пеклушенко, будь ласка.
Александр Пеклушенко, фракция "Регионы", Запорожская область. Я считаю, что вы правильно сказали о том, что этот закон очень нужен и он необходим и, на мой взгляд, в законе для старта есть все необходимое. Единственное, что я разделяю мнение большинства депутатов, строить нужно на селе. Строить нужно на селе! И строить не просто коробки, а инфраструктуру. Этот закон должен предусматривать инфраструктуру: дороги, социальные объекты. Ваше отношение к этому предложению.
Ну безумовно ви абсолютно праві. Ми маємо переходити від поділу на місцеве будівництво, в містах мається на увазі, і сільське будівництво, на будівництво метрополій, мегаполісів. А для того, щоб. по крайній мірі ви знаєте яка різниця. Коли ви від’їжджаєте від Києва, скажемо, на 20 кілометрів, закінчуються "золоті ворота" і починається абсолютна розруха. Тому це треба виправляти і, я думаю, що в другому читанні ми напишемо з вами разом інструменти, яким чином це зробити.
Так, дякую вам, час вичерпаний. Сергій Анатолійович, сідайте, будь ласка. Так, записалися на виступ народні депутати Новак. Будь ласка, підготуватися Морозу Анатолію.
Володимир Новак, фракція Комуністичної партії України, Хмельниччина. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Дорогі виборці! Думаю, що проблема, яку сьогодні виносять на обговорення автори закону, надзвичайно важлива. Можна сказати, одна із найгостріших соціально-економічних проблем в Україні. Ознайомившись з проектом представленого закону, я вирішив поцікавитися, а що ж про житлову проблему говорить Президент у своєму посланні до Верховної Ради України. За даними Президента, на квартирному обліку на початок 2003 року перебувало близько півтора мільйона сімей. Це значить, що в черзі на житло стоїть кожна десята сім’я в Україні. Як радісна подія, відмічається те, що за останні 3 роки загальна черга зменшилась на 496 тисяч сімей. Але ж по статистиці держава за цей період забезпечила квартирами тільки 86 тисяч. Про те, куди ділись ще 10 тисяч черговиків, сором’язливо замовчується. А пояснення тут просте. Скорочення квартирної черги викликано, зокрема, ліквідацією її на підприємствах у зв’язку з їх закриттям, звільненням робітників, відсутністю коштів, ліквідацією підприємств у зв’язку з банкрутством і тому подібне. Проблема залишається, просто її загнали у тінь. Держава відвернулася від людей, залишила їх напризволяще без житла і без надій на його отримання. Найбільше проблем з житлом виникає у соціально вразливих верств населення: пенсіонерів, ветеранів війни та праці, інвалідів, безробітних, молодих людей. У них практично немає ніякої надії на отримання житла. Приведу тільки одну цифру. Протягом 2003 року отримали житло та покращили житлові умови 23 тисячі сімей, що становить 1,6 відсотка від тих, хто стояли на черзі. Зрозуміло, що існуючі в Україні темпи житлового будівництва та обсяги коштів, що спрямовуються в будівництво житла з бюджетів всіх рівнів, не забезпечують вирішення житлової проблеми і, перш за все, для громадян, які потребують соціального захисту, а таких сімей, що потребують забезпечення соціальним житлом сьогодні на черзі 520 тисяч. Ми, комуністи, наш лідер кандидат у Президенти України Петро Миколайович Симоненко завжди стояли на тому, що держава, влада, повинні піклуватися про свій народ. Ми вважаємо, що право на житло, яке записане у Конституції, повинно бути реалізоване кожним громадянином України. Фракція комуністів буде голосувати за цей закон, який передбачає державне фінансування та цільове довгострокове кредитування житла. Дякую за увагу.
Анатолій Мороз, фракція комуністів. Підготуватися Анатолію Кармазіну. Шановні колеги! До мене звернувся народний депутат Черновецький з проханням включити пряму трансляцію на вулицю, оскільки там зібралися представники громадськості. Яка ваша думка, немає заперечень? Включіть, будь ласка, трансляцію.
Анатолій Мороз, 83 виборчий округ, Запорізька область, фракція комуністів. Шановні колеги! Безумовно, законопроект, який ми сьогодні розглядаємо, має дуже важливе значення, особливо це стосується тих питань, які ми обговорювали під час цього проекту закону. Проблемі відсутності власної оселі на сьогоднішній день дуже гостро стоїть перед нашими громадянами і особливо серед молоді. Доведено, що саме вона є причиною багатьох розлучень серед молодих сімей і вона ж спонукає до небажання народжувати дітей в умовах гострої житлової проблеми, що склалася нині в нашій державі, далеко не кожен може самотужки побудувати житло або придбати його за зароблені кошти. Отож, чи не єдиною можливістю для таких людей є державне цільове кредитування на пільгових умовах. Тобто позичальник, який не має неповнолітніх дітей, сплачує річні відсотки за користування кредитом у розмірі трьох відсотків, коли його вік не перевищує 30 років, та у розмірі 5 відсотків , коли його вік перевищує 30 років на момент укладення угоди. Хочу звернути увагу на те, що положення стосовно виділення кредиту затверджується Кабінетом Міністрів України, а відповідно до цього положення особа має право отримувати такий кредит лише один раз і сума кредиту враховується із норми 21 квадратний метр загальної площі житла на одного члена сім’ї. І додатково ще 20 квадратів. квадратних метрів на сім’ю та середньої вартості будівництва одного квадратного метра затверджено Держкомітетом з будівництва, архітектури та державної політики України для кожного регіону. За даними Держбуду для столиці зараз це близько 1560 гривень за 1 квадратний метр. У випадку, коли ціна одного квадратного метру житла перевищує середню або площа житла більша за нормативну, позичальник за свій рахунок сплачує додаткову вартість будівництва та вартість, що перевищує нормативну. Шановні колеги! Хто може сказати, де сьогодні в місті Києві один квадратний метр житла у новобудові чи на вторинному ринку коштує 1560 гривень. У кращому випадку це в тричі дорожче, а то і 7 тисяч гривень метр квадратний. Тому вважаю за необхідне врахувати при оцінці одного квадратного метра житла його експертну оцінку. Фракція комуністів підтримує законопроект 1285, внесений комуністом Катериною Семенівною Самойлик, і закликає наших колег депутатів підтримати цей законопроект. Так як реалізація положень законопроекту дозволить вирішити одну із найгостріших проблем забезпечення житлом громадян, що потребують поліпшення житлових умов відповідно до законодавства та соціального захисту з боку держави, а разом із створенням умов для вирішення соціальних проблем збільшиться обсяг фінансування будівництва житла, що у свою чергу сприятиме збільшенню податкових надходжень до бюджетів всіх рівнів. Дякую за увагу.
Будь ласка, Кармазін, за ним - Шибко.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка, "Наша Україна". Шановні народні депутати, я хотів би зразу сказати, що я не бачу можливості підтримати законопроект урядовий і не бачу їх зокрема через те, що тут пропонується практично все, що зараз регулюється законодавством і має бути чітко визначено передати на розгляд уряду. Я спеціально оранжевим кольором для вас помаранчем виділив, де пропонується все віддати уряду, чисто декларативний законопроект урядовий. Я взагалі не знаю, для чого ми тримаємо уряд, якщо він дає такі абсолютно порожні законопроекти, от 12 статєєчек тут всього. Для порівняння, у депутатів 29 статей, більш розроблені, краще розроблені і без того, що просто декларації написані. Сьогодні на квартирному обліці в Україні перебуває 1 мільйон 450 тисяч сімей і одинаків. Як же наш уряд забезпечив їх за минулий рік житлом? 1,6 всього змогли покращити свої житлові умови. Такими темпами нам треба 80 років для того, щоб покращити життя наших громадян і відмінити ці черги, якщо такими чергами підемо. Тобто зрозуміло, що за рахунок коштів Державного бюджету введено всього 2,5 відсотки загального обсягу введеного житла за визначений період. І існуючі темпи житлового будівництва та обсяги коштів, що спрямовуються у будівництва житла з бюджетів усіх рівнів не забезпечують вирішення житлової проблеми. Тому я маю зауваження до депутатського законопроекту. Але буду просити вас проголосувати за законопроект, який розроблений нашими колегами. Але хотів би сказати, що зараз усі ці установи, в тому числі і уряд, і його установи на місцях займаються тільки передвиборчою кампанією. Я хочу вам продемонструвати, що робить сьогодні по Пенсійному фонду жеки, медустанови. Кругом пишуть "урядом Януковича прийнято рішення щодо встановлення пенсійний виплат на рівні таких-то". І це все за Державний бюджет. Порушення Закону про вибори Президента. Тиражується ця брехня на всю Україну. А те, що ціни в два рази піднялися, про це ніхто не говорить. Для тих, хто зараз не бачив, я можу показати навіть, що робиться в лікарнях. От з Запорізької області передають. Те саме з Дніпропетровської, в інших областях. Ми голосуємо за Януковича, тому що. І це все. Спекулюючи на здоров’ї громадян прямо на медичних висновках пишуть. Шановні, треба припинити.
З місця, будь ласка, мікрофон Шибко і будемо визначатися.
Дякую, Адаме Івановичу. Шибко, Соціалістична фракція, Дніпропетровщина. Шановні колеги, шановні наші телеглядачі, радіоглядачі. Я на відміну від попередніх наших виступаючих не буду агітувати за Мороза, за нашого кандидата, тому що і так відомо, що треба за нього голосувати. Я хочу сказати тільки декілька зауважень по суті. Справа в тому, що це питання дійсно важливе для нашої країни. Причому воно важливе не тільки за знак того, що існує ця проблема, за знак того, що такі питання вирішуються в усіх країнах. Є тільки відмінність, коли в інших країнах вирішується це питання, то, як завжди, соціальне житло будується для емігрантів, тобто для тих людей, які приїхали до тієї чи іншої країни в пошуках роботи чи соціального захисту. У нас, як бачите, ця проблема носить такий ускладнений вигляд, що ми повинні соціальне житло будувати для наших громадян. І, звісно. ми за це, наша фракція буде підтримувати цю ідею, хоча це треба робити з гіркотою. Але є декілька зауважень, на які треба звернути увагу, і вони суттєві. Тут у нашому законопроекті, який називається депутатським, мова йде про те, що передбачені три механізми кредитування, про що вже сьогодні йшла мова, - комерційний, державний та державно-пільговий. Тобто слід, на наш погляд, виключити з цього переліку комерційне кредитування, оскільки його принципи закладені в законодавстві про банки та банківську діяльність. Це перше, на що треба звернути увагу. І треба звернути увагу на те, що якщо ми закладемо таке кредитування, то тоді воно переходить в режим ручного управління Кабінету Міністрів. А ми не можемо визначити надалі, хто буде у нас очолювати Кабінет Міністрів, і які вони тут запровадять свої можливості цього ручного управління. І друге, на що я хотів би звернути увагу. Знаєте, коли начнеться це практично закладатися, то я так підозрюю, що ці всі соціальні наші будинки, соціальне житло, буде будуватися десь далеко за містом. Хоча і у нас є на сьогоднішній день багато місця в самому Києві або в інших великих містах, де можна було б його будувати. І от постає питання: як правило, соціальне житло, як будується за кордоном, це такі стандартні коробки. Звісно, що це буде якось так не пасувати якомусь місцю або нашій столиці. Треба значить визначитися в цьому законі, скільки треба грошей для того, щоб будувати соціальне житло, для того, щоб воно будувалося не тільки далеко за містом, будувалося в центрі і мало відповідний вигляд. Дякую за увагу.
Так, дякую. Будь ласка, Черновецький, одна хвилина, з мотивів голосування і будемо визначатися.
Уважаемые народные депутаты, уважаемый Адам Иванович! Я благодарен коммунистам, "Нашей Украине", БЮТ и социалистам, которые поддержали Закон о ликвидации льгот и привилегий. Он непосредственно связан с законом, который сегодня подается. И я хочу поприветствовать эти фракции от имени трех тысяч человек, которые собрались на улице. И считаю, что этим, ну. максимум, что мы могли сделать для того, чтобы и этот закон, и закон о лишении льгот и привилегий прошел. Кроме того, я вручу сегодня несколько десятков тысяч подписей Голове Верховного Совета о том, что люди хотят, чтобы этот закон был проголосован. Поэтому, я полагаю, что мы можем тоже поприветствовать со своей стороны тех, кто собрался на улице, потому что холодно, и им там, чтобы наш поддержать в важных решениях, не так все просто. Что касается этого закона, я считаю, что он правильный в первом чтении.
Так, приступаємо до визначення долі законопроекту. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про житлове кредитування громадян України, реєстраційний номер 1285. Прошу голосувати. [[11:04:23]] За-167 По фракціях, будь ласка. “Наша Україна" - 59, "Регіони України" - 3, Фракція комуністів - 52, СДПУ(о) - 0, "Трудова Україна" - 0, Народна аграрна партія - 1, СПУ - 18, Блок Тимошенко - 1, "Союз" - 0, "Єдина Україна" - 0, "Центр" - 13, НДП та ПППУ - 15, "Демініціативи" - 0, Позафракційні - 5. Я ставлю на голосування про прийняття в першому читанні Проект Закону про житлове кредитування громадян України, реєстраційний номер 1185-1. Прошу визначатися. [[11:05:23]] За-176 По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 76, "Регіони України" - 26, комуністів - 0, соціал-демократи, "Трудова Україна" - нулі, Народна аграрна партія - 18, Соцпартія - 18, Блок Тимошенко- 4, "Союз" і "Єдина Україна" - нулі, "Центр" - 15, НДП, промисловці і підприємці - 15, "Демократичні ініціативи" - 0, "Позафракційні " - 4. Є пропозиція: на повторне перше. Будемо ставити. Будемо ставити в такому ж порядку. Я прошу проголосувати про направлення на повторне перше читання проекту Закону "Про житлове кредитування громадян України", реєстраційний номер 1285. Прошу голосувати. [[11:06:31]] За-226 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 91, "Регіони України" - 17, комуністів - 54, соціал-демократів - 0, "Трудова Україна" - 1, Народна аграрна партія - 0, Соціалістична партія - 20, Блок Тимошенко- 5, "Союз"- 0, "Єдина Україна" - 1, "Центр" - 15, НДП, промисловці і підприємці - 15, "Демократичні ініціативи" - 0, "Позафракційні " - 7. Таким чином, законопроект за номером 1285 направляєтся на повторне перше читання. Шановні колеги, надійшла чергова заява двох фракцій: фракції Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]] і групи "Демократичні ініціативи" щодо оголошення перерви Ну, я думаю, ми знову ж використаємо ту ж процедуру, якщо є бажання у них нам розповісти для чого береться перерва, то можливо ми й не будемо робити перерви. Хто від. Самофалов? Будь ласка, прошу. Три хвилини.
Шановні колеги, я маю доручення від 6-ти депутатських груп і фракцій оголосити заяву. Заява. Нещодавно керівник фракції "Наша Україна" кандидат в президенти України Віктор Ющенко з трибуни Верховної Ради України звинуватив українську владу в замаху на своє життя. Українська влада - це тисячі людей. Пан Ющенко звинуватив в тяжкому злочині не когось окремо, а всіх загалом, у тому числі і народних депутатів, які входять до парламентсько-урядової коаліції. Це обвинувачення було підхоплено членами його виборчого штабу, а також підтримуючими його засобами масової інформації. Отруєння Віктора Ющенка стало найважливішою кульмінаційною частиною всієї предвиборчої кампанії в країні. У свою сумнівну і жорстку гру Віктор Ющенко та його штаб спробували втягнути не лише політичні сили України, а іноземну лікувальну установу. Заява Ющенка - це не звичайний популізм, це не просто політична риторика поганого смаку. Своїми діями він ославив, зганьбив Україну перед світовою громадою. [[Ш у м у з а л і]] В таких випадках виникає запитання. Якщо у них такий кандидат в президенти, то яка ж це країна? На наших очах Ющенко явочним порядком намагається нехтувати усталеними принципами презумпції невиновності і колективної відповідальності повернути нас в часі, які досі живуть у пам’яті народу. Політичний діяч, який застосовує такі прийомі боротьби, ставить себе поза серйозною політикою. Те, що робить сьогодні пан Ющенко і його оточення, має промовисту назву "театр абсурду". Невипадково іноземна медична установа публічно відмежувалася від участі в постановці спектаклю під назвою "отруєння Ющенка". Ми почули однозначно офіційну заяву - "ознак отруєння не виявлено". У світлі цього продовження роботи створеної Верховною Радою України комісії по перевірці висунутих паном Ющенком звинувачень виявляється безглуздим і навіть провокаційним. Верховній Раді немає ніякої потреби розігрувати сценарій виборчого штабу Ющенка і фракції "Наша Україна". Моральні і політичні якості, які продемонстрував Віктор Ющенко примушують з тривогою думати про найближче майбутнє України у разі його перемоги на президентських виборах. Під виглядом боротьби за демократію нас можуть ввергнути у черговий антидемократичний експеримент. Охота на відьом, пошук отруйників можуть стати жахливою повсякденністю. Це вже у нашій історії було. Ми переконані, той рівень політичної правової культури, яку демонструє Віктор Ющенко, не дозволяє йому претендувати на скільки-небудь помітне місце у державній ієрархії, не говорячи вже про президентську посаду. Сьогодні він обвинувачує у смертних гріхах владу, вчора називав себе сином цієї ж влади, обвинувачуючи у не менших гріхах опозицію. Хіба це позиція серйозного політика? Це навіть політично-кон’юнктурною важко назвати. Ми.
Дякую. Шановні колеги! Будемо продовжувати. Хто від фракції? Будь ласка, хвилина, репліка, Асадчев.
Шановні друзі! Фракція "Наша Україна", Валерій Асадчев. Я думаю, що зараз попередній оратор тільки зайвий раз підтвердив всьому українському народу, що це дійсно був замах на Ющенка, і що вони дійсно хотіли його отруїти, тому що, як кажуть, на злодії шапка горить, ота шапка, які крав їх кандидат і краде до сьогоднішнього дня. А тепер я хочу сказати щодо медицини. То всі чудово знають, що якщо б Віктора Андрійовича не відвезли в Австрію, то він сам про це говорив, що міг бути літальний ісход. Але ви знаєте інше. А чому ж ви не говорите про те, як Леоніда Даниловича лікували у Баден-Бадені, тому що в Україні, виявляється, йому навіть клізму не могли правильно поставити. То він хіба не ганьбив нашу охорону здоров’я? Тому, шановні друзі, давайте припиняти такі методи боротьби! Давайте ми пожаліємо хоч один одного. Ми всі тут депутати і всі тут державні діячі! І давайте пожаліємо Ющенка. Я думаю, що він скоро повернеться і він сам скаже, хто і що, як вчиняв. Дякую.
Так, шановні колеги. Розглядається питання: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сфери іпотечного кредитування. Реєстраційний номер 6062. Доповідає заступник міністра юстиції Єфіменко Леонід Васильович. Будь ласка. Будь ласка, 5 хвилин.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Необхідність прийняття законопроекту, що розглядається, викликана, перш за все, усуненням розбіжностей в законодавчих актах, які регулюють це питання іпотеки. Перш за все, це є нагальна потреба узгодити в законах про іпотеку термінологічний апарат, сформувати єдиний підхід в регулюванні правових відносин, пов’язаних із забезпеченням виконання зобов’язань, які складаються у сфері іпотечного кредитування. Законопроектом пропонується внести зміни до 17 законодавчих актів. В законопроекті уніковано предмет іпотечного договору, зокрема, з числа об’єктів, що можуть бути предметом іпотеки виключено майнові права на нерухомість і об’єкти незавершеного будівництва, які встановлюються законами про іпотечне кредитування, операції з консолідованим іпотечним боргом та іпотечні сертифікати, та Законом про фінансово-кредитні механізми і управління майном при будівництві житла та операції з нерухомістю. Це буде узгоджуватися із відповідними положеннями Закону про іпотеку та статтею 575 Цивільного кодексу України. Тобто визначається, що предметом іпотеки може бути лише нерухоме майно об’єкт незавершеного будівництва або інше нерухоме майно, яке стане власністю іпотекодавця у майбутньому. Також даним законопроектом встановлюється єдиний підхід до порядку примусової реалізації предмета іпотеки, який враховує положення Закону про виконавче впровадження. Законопроектом передбачається виключення запроваджених законами видів обов’язкового страхування фінансових ризиків. Оскільки відповідно до Закону про страхування призначенням страхування є захист майнових інтересів громадян та юридичних осіб у разі настання певних подій страхових внесків. При цьому основними ознаками страхового ризику є ймовірність і випадковість настання, тобто страхування не може виконувати функцію додаткового джерела фінансування, спорудження об’єкта будівництва. Даним проектом також пропонується встановити, що зміни та доповнення до іпотечного договору вносяться шляхом укладення окремого договору, який підлягає нотаріальному посвідченню. Законопроект також передбачає доповнити статтю 3 Закону про цінні паперу і фондову біржу таким видом цінного паперу як сертифікат фонд операції з нерухомістю. Також проект передбачає внесення змін до Законів України про приватизацію державного майна, про приватизацію невеликих державних підприємств, малу приватизацію у частині доповнення переліку юридичних дій, які вчиняються щодо майна державної чи комунальної форми власності, стосовно якого прийнято рішення про приватизацію або яке включено до переліку об’єктів, що підлягають приватизації. Прийняття цього законопроекту дасть змогу уникнути колізій при застосування норм Закону про іпотеку та інших законів, які регулюють правовідносини, пов’язані із забезпеченням виконанням зобов’язань, що складаються у сфері іпотечного кредитування. Дякую за увагу.
Дякую. Чи є запитання? Немає. Є. Запишіться, будь ласка. Так, будь ласка, покажіть на табло. Три хвилини. Манчуленко, за ним Дорогунцов.
Георгій Манчуленко, 203 округ, Українська народна партія, блок Віктора Ющенка. Шановний доповідачу, до певної міри даний законопроект перегукується із проблемами, які була спроба врегулювати в проекті Закону про житлове кредитування. Знову ж таки, мене цікавить в цьому розрізі виборці, які проживають у гірських населених пунктах і підпадають під ті пільги, які визначені відповідним законом, а також в сільських районах, тому що ті проблеми, про які говорилося в попередньому законопроекті, вони є особливо актуальними саме для цієї категорії наших громадян. Хотілося би почути від вас, що саме в цій сфері пропонує даний законопроект? Дякую.
Дякую за питання. Як я вже сказав у своїй доповіді, даним законопроектом передбачається внесення змін до 19 законодавчих актів у сфері іпотечного кредитування. Мета цього законопроекту, перш за все, не у передбаченні якихось пільг, якихось нових інструментів іпотечного кредитування. Мета законопроекту - звести воєдино термінологічно-понятійний апарат тих законів, які на сьогоднішній регулюють предмет іпотеки.
Будь ласка, Дорогунцов.
Шановний доповідачу, і з вашої доповіді, і з попереднього обговорення, коли приймався цей закон, видно, що ви розглядаєте іпотеку як золоту рибку, яка виконує прохання трудящих. Між іншим, будь ласка, скажіть мені, що може закласти вчений Національної академії наук, щоб одержати кредит на будівництво житла? Протягом, скажем, 20 років, що він може закласти? Що у нього є, крім злиденної заробітної плати? Ніякої нерухомості у нього немає, землі немає, квартири немає - нічого немає. Що це дає нам?
Я дякую за питання. Якщо говорити стосовно цього законопроекту, то на сьогоднішній день Інститут іпотеки існує і в Цивільному кодексі і в ряді інших законодавчих актів. Але механізм іпотечного кредитування насамперед потрібно вдосконалювати. І цей проект якраз націлений на те, щоб удосконалювати механізми іпотечного кредитування.
Шибко, будь ласка.
Я снимаю.
Сідайте, будь ласка. Тут у нас доповідає від комітету Терьохін Сергій Анатолійович. Прошу. Три хвилини.
Дякую. Шановні колеги, на ваш розгляд внесено проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо сфери іпотечного кредитування. Цей законопроект спрямований на врегулювання розбіжностей між окремими положеннями законів про іпотеку, про іпотечне кредитування операцій з консолідованим іпотечним боргом, іпотечні сертифікати, про фінансові кредитні механізми і управління майном при будівництві житла та операцій з нерухомістю, про внесення змін до деяких законодавчих актів України, який був прийнятий спільно з врегульованими законами та іншими законодавчими актами, які стосуються узгодження як термінологічного апарату, так і вирішення питань по суті. Законопроект розроблений Кабінетом Міністрів на виконання доручень Верховної Ради України, наших доручень. Законопроект передбачає формування єдиного підходу в регулюванні правовідносин, пов’язаних із забезпеченням виконання зобов’язань, які складаються у системі іпотечного кредитування будівництва житла. За висновком Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради проект може бути прийнятий за основу з подальшим врахуванням зауважень. Комітет вважає, що законопроект хоча з першого погляду має суто технічний характер, тобто узгоджує норми до інших законів, з іншої сторони вирішить суто практичні питання, які на сьогодні потребує вся система іпотечного кредитування, фінансово-кредитні механізми будівництва житла та інші операції з нерухомістю. Комітет підтримав на засіданні 21 вересня зазначений проект та рекомендує Верховній Раді прийняти за основу. Проект відповідної постанови Верховної Ради вам роздано. Дякую за увагу. Прошу підтримати пропозицію нашого комітету і проголосувати, підтримати в першому читанні. І на останнє хотів би сказати: товариш Дорогунцов ставив питання, а що робити, припустимо, науковцю, в якого немає майна для того, щоб отримати іпотечний кредит? Так сама суть іпотечного кредиту полягає в тому, що вам не треба майно. В заставу попадає те майно, та квартира, яка буде збудована. І це дає можливість людині, пам’ятаєте, як кооперативи були, пам’ятаєте, як кооперативи були, по 15-20 років платили, дає можливість людині 15-20 років виплачувати вартість цього майна. Можу вам сказати, що без приведення у відповідність цього закону отой попередній закон про соціальне житло теж працювати не буде, тому що в тому попередньому законі є положення про субсидування іпотечних кредитів, тобто процентів по іпотечних кредитах. Тому в нас уклінне є прохання, давайте підтримаємо, за основу візьмемо цей законопроект, опрацюємо разом з Мінюстом і приймемо його з 1 січня вже в роботу. Дякую.
Дякую, Сергій Анатолійович. Сідайте, будь ласка, я так зрозумів, що ви настільки чітко доповіли, що всі все зрозуміли. Так, чи є необхідність обговорювати? Так, тоді, будь ласка, давайте ми відведемо десять хвилин на обговорення і прийняття. Кармазін, за ним Мироненко.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", виборчий блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Чи потрібно було б приймати цей закон, якби при прийнятті інших законів не допускалося нехтування юридичною технікою? Хіба потрібен би був він, цей закон? Ні, не потрібен був би, зразу відповідаю. Чому? Тому що зараз ми хочемо врегулювати розбіжностями між положеннями законів про іпотеку, про іпотечне кредитування операцій консалтинговими, сконсолідованим іпотечним боргом та іпотечні сертифікати, про фінансово-кредитні механізми управління майном при будівництві житла та операціях з нерухомістю, про внесення змін до деяких законодавчих актів: про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, про страхування, про нотаріат, до Прикінцевих положень і ще до багатьох інших законів. Це саме тому, що уряд підходить до законодавства не комплексно, не фахово. І цей законопроект. Я не знаю, чому сьогодні не сказали про те, що він далеко-далеко не виправляє всіх ситуацій. І тому я хотів би сказати, що приймати зміни до Кодексу про адміністративні правопорушення, до статті 163, 255, не можна. Чому? В 255-й пропонується покласти обов’язок складання протоколів про адмінправопорушення на фінансові органи. Хто такі фінансові органи сьогодні? Це Держказначейство, в якому сьогодні наплодилося більше 12 тисяч чоловік. Взагалі не було такого органу. Самі себе зараз зробили вже, такий здоровенний орган! Хто це такі - фінансові органи? То, мабуть, давайте напишемо по-іншому. Я категорично проти того, щоб вносилися зміни до статті 26 Закону про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, тому що там регулюються загальні питання формування ліквідаційної маси. А питання виключення з цієї маси іпотечних активів стосується не всіх юридичних осіб, а лише тих, хто управляє фондами фінансування будівництва. І цього не можна робити - виключати. Далі. Я категорично проти того, що в Прикінцевих положеннях пропонується зробити зміни до пункту два цього розділу, оскільки після їх прийняття змінюється взагалі зміст пункт. Із положення, яке регулює порядок вирішення колізій між цим законом та іншими законодавчими актами на момент прийняття його він перетворюється у постійно діючу норму щодо складу законодавства, яка за правилами законодавчої техніки не може знаходитися у Прикінцевих положеннях закону. Тому давайте хай цей закон буде наукою для нас, як не треба готувати закони. А приймати його треба - тільки в першому читанні. Дякую.
Слово має народний депутат Мироненко. За ним -Сухий.
Мироненко, Крым, фракция коммунистов. Уважаемые соотечественники! Конечно, порядок в решении вопросов, связанных с ипотечным кредитованием обеспечивать надо, но давайте обратим внимание на следующие моменты, на которые сейчас, к сожалению, не обращается внимание. Во-первых, законопроект предполагает возможность потери собственного жилья, в том числе вот тех людей, которые имеют жилье, хотят улучшить свои жилищные условия. Будут ли частыми такие случаи? Да, этому будет способствовать капиталистическая направленность образца 19-го века, порождающая ограбление, нищету населения, экономическую нестабильность, возможность лишиться работы, доходов в любой момент. В этом никто не сомневается. Во-вторых, надежда на помощь остро нуждающихся слоев населения используется властьимущими сторонниками капитализма, которые стоят у власти с 1991 года по настоящий момент. И я повторяю, не важно в каких фракциях они находятся олигархических, идущих за одним. кандидатом в президенты или за вторым. Вот эти люди фактически используют беды людей для того, чтобы еще раз обеспечить наживу частным банкирам, ведь случаи если человек окажется неплатежеспособным, а это несомненно, мы видим, может произойти и очень реально, банкиры получат собственность этих бедствующих людей. Что мы в данном случае предлагаем? Во-первых, фракция Коммунистической партии Украины не будет голосовать за этот законопроект и настаивает на том, чтобы в интересах всего населения, а не узкой части населения, изменялся государственный курс. Чтобы прекращалась капиталистическая направленность, надо вернуться на социалистический прогрессивный путь, которого придерживается значительная часть европейских стран, в том числе, как я уже неоднократно говорил, Швеция и так далее. Необходимо, и я думаю, это будет обеспечено избранием в президенты Украины подлинно народного кандидата Петра Николаевича Симоненко, необходимо обеспечить государственную банковскую систему, которая бы обеспечила населению и предприятиям, то есть, всей экономике доступные кредиты для решения жизненно важных проблем для населения и для экономики. Без этого ничего доброго у нас не произойдет, только будет продолжаться все та же нажива олигархов, которые сейчас пытаются сохранить власть. Спасибо.
Слово має народний депутат Сухий. За ним підготуватися Матвієнкову.
Шановні народні депутати! У цьому залі вже не раз говорилося про надзвичайну гостроту складної і запущеної соціальної проблеми, яка пов’язана з ринкової трансформацією, - проблеми забезпечення людей не тільки молодих сімей житлом. Колишні черги на великих промислових підприємствах не працюють, черги при райадміністраціях, міських радах на отримання житла просуваються ледве-ледве. Нам необхідно, і цим законопроектом у тому числі, дати, принаймні, людям чітку зрозумілу перспективу і дати людям надію на краще, тому що на сьогоднішній день відсутність такої перспективи, відсутність віри у завтрашній день гальмує процеси не тільки демократизації, але створення громадянського суспільства. Урядовий законопроект актуальний. Я хочу в цьому плані підтримати колегу Терьохіна і подобається комусь чи ні. А якщо, виступаючи з цієї трибуни кажуть, що він проти іпотеки, то нехай запропонують свою схему надання людям житла, хто повинен будувати, за які гроші, і як викуповувати. Подобається комусь чи ні, але тільки через іпотеки ми дамо людям змогу поліпшити свої житлові умови. Тобто ринкові перетворення, у тому числі на ринку житла, мають проходити під контролем держави. Помилка, яку ми допустили на початку ринкових трансформацій саме полягала у тому - в дикій, тупій лібералізації. Ринкові перетворення має здійснювати держава, має здійснюватися під державним контролем. Я особливо звертаю увагу на пропозиції вдосконалення базового закону про фінансово-кредитні механізми і управляння майном при будівництві житла та операціях з нерухомістю. І прав колега Терьохін, коли наголошує на тому, що мова йде про що, предметом застави є об’єкт незавершеного будівництва, є нерухоме майно, яке стане власністю у майбутньому. Тому дуже важливо, щоби фонд фінансування будівництва підлягав нагляду з боку державних органів. Я підкреслюю ще раз: концептуально ця позиція правильна. Ми повинні. Ми тут у цьому залі присутні аби виписати так законопроекти, щоби забезпечити соціальні гарантії, якомога менше зменшити ризики. Правильно, цей законопроект буде працювати тільки тоді, коли ми вдосконалимо всю нашу житлову політику в єдиному Житловому кодексі. Поки що це розірвані і відірвані наші якісь епізодичні кроки. Підхід до цієї проблеми має бути комплексний. І я дуже прошу колег народних депутатів: не смішіть людей, перестаньте всує згадувати тут кандидатів в Президенти! Мова іде про іпотеку. Мова іде про вдосконалення діючого базового законопроекту і його гармонізацію з іншими законопроектами. Дякую за увагу.
Будь ласка, Матвієнков і будемо завершувати.
Матвиенков, 55 округ, Мариуполь. Уважаемые друзья! Наверное, не может не вызывать опасения и тревоги данные законопроекты, поскольку сегодня вообще сложилась не простая ситуация. Вы прекрасно знаете, что сегодня те, у кого есть средства, свои квартирные проблемы давно решили. Те, у кого средств нет, действительно, продолжают находиться на государственной очереди и ждать квартирного жилья несмотря на то, что все однозначно говорят, что не будет его и непонятно, когда они его дождутся. А на рынке происходят следующие обстоятельства: рынок вторичного жилья уменьшается, на него идет навал, приличное жилье на периферии не строится. Поэтому перспективы абсолютно никакой нет. Предлагаемый законопроект, конечно, нужно принимать, принимать его в первом чтении вместе с рассматриваемыми законопроектами, но нужно однозначно сказать, что такие вопросы, как ипотека, не могут не вызывать опасения, и они должны быть четко выписаны, и механизм игры, и правила должны быть ясны и понятны. То есть у человека, который вступает в игру по этим правилам, должно быть четкое понимание, что даже если с ним, что-то, не дай Бог произойдет на этом пути выплаты этого кредита, он со своей семьей не окажется на улице. Поскольку другого варианта заложить у него что-то, как ту квартиру, которую он берет, у него просто нет, и он должен иметь гарантии того, что он со своей семьей, еще раз подчеркиваю, не окажется на улице. Поэтому два законопроекта, которые выносились, и они рассматривались в комплексе, механизм кредитования, и механизм ипотеки, и принимать их нужно в комплексе. Но если по механизму ипотеки все понятно, есть жилье, и ты обязан его отдать в случае, если ты не повернул деньги, то по механизму кредитования, к сожалению, есть очень много вопросов и вопросов непростых. Мы говорив о коммерческих банках, которые будут участвовать в механизме выдачи кредитов, льготных, долгосрочных, под малый процент. Кто заставит сегодня эти банки заниматься этими вопросами? Мы уже неоднократно принимали законопроекты, и будет говорить так, обязывали их заниматься этими вопросами, но тем не менее дальше бумаги это дело не пошло. Это вопрос первый. Второй момент. Система льгот, которая была записана в этих банках: до одного ребенка вы лишаетесь, так сказать, процентов, вы не платите процент, до 5 детей - вы можете кредит даже не возвращать. А кто будет компенсировать все эти вещи? Поэтому рассмотрение в комплексе этих двух законопроектов, оно требует серьезного подхода. И самое главное. Мы прекрасно понимаем, нам давно нужен новый Жилищный кодекс. Все эти вопросы, которые рассматриваются здесь, и гарантии того, что человека не выселят из этой квартиры, и гарантия того, что он имеет право на это жилье, в которое он вселился и переступил порог, все это должно быть определено в новом жилищном кодексе. Мы не можем жить и вводить систему ипотеки, мы не можем вводить систему кредитования, а жилищное законодательство оставлять на уровне 60-х годов. Оно уже пищит и сегодня требует. Поэтому я за то, чтобы рассматривалось даже не два законопроекта сегодня, а три, и все три принимались в первом чтении для того, чтобы можно было в комплексе их дорабатывать. Спасибо.
Спасибі. Обговорення питання завершено. Будемо визначатися із долею законопроекту. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сфери іпотечного кредитування. Реєстраційний номер законопроект 6062. [[11:36:04]] За-112 Рішення не прийнято. Законопроект вважається відхиленим. По фракціях? Будь ласка, по фракціях. "Наша Україна" - 65, "Регіони України" - 2, Комуністів, соціал-демократів, "Трудова Україна" - 0, Народна аграрна партія - 21, Соціалісти - 0, Блок Тимошенко - 9, "Союз", "Єдина Україна" - 0, "Центр" - 2, НДП, "Промисловців і підприємців" - 10, Демініціативи - 0, Позафракційні - 3. Слухаємо проект Закону про рибне господарство та охорону водних живих ресурсів. Тут два законопроекти. Але, оскільки, шановні колеги, законопроект депутатський 3124 і від комітету один співдоповідач, то давайте ми потім заслухаємо Юрія Петровича Соломатіна. А зараз заслухаємо законопроект 3124-1 урядовий від Міністерства аграрної політики заступник міністра. Прошу. Там є зміни. Будь ласка, п’ять хвилин.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати. Згідно з Постановою Верховної Ради України від 13 листопада 2000 року про концепцію розвитку рибного господарства в Україні та доручення Кабінету Міністрів України, Міністерством нашої аграрної політики розроблено законопроект України про рибне господарство. Проект Закону про рибне господарство є основним законодавчим актом для рибної галузі. Основною метою його прийняття є забезпечення умов сталого функціонування та розвитку рибогосподарства, комплексу держави. В Україні відсутній нормативний акт, який би в комплекції визначав правові, економічні, соціальні та організаційні засади рибогосподарської діяльності в державі. Законопроектом передбачаються основні напрямки розвитку рибного господарства, серед яких - збереження рибопромислової діяльності у відкритих районах Світового океану у виключних економічних зонах іноземних держав, інтенсифікації промислу в азово-чорноморському басейні, внутрішніх водоймах розвиток аквакультури, нарощування обсягів відтворення рибних запасів та виробництва рибної продукції. Даний законопроект спрямований на реалізацію державної політики щодо розвитку рибного господарства, зміцнення виробничого і науково-технічного потенціалу рибної галузі, координацію діяльності центральних і місцевих органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій з метою розв’язання найважливіших проблем і створення необхідних правових норм та належних економічних умов функціонуванню рибогосподарським комплексом держави. Реалізація положень проекту Закону забезпечить створення сприятливих умов для збільшення впливу водних живих ресурсів, нарощування виробництва рибної продукції з метою гарантування продовольчої безпеки країни, задоволення потреб населення рибопродуктами. Дякую за увагу. Прошу підтримати даний законопроект.
Дякую. Так, є бажання поставити питання. Будь ласка, запишіться. Так, три хвилини. Кармазін, за ним Матвієнков.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", виборчий блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний доповідачу! Я хотів би вас запитати два коротких питання. Перше, яка розбіжність між вашим законопроектом і депутатським проектом? І друге, чи не бачите ви, що цей закон вступає в суперечність із недавно прийнятим нами законом про рибу, інші водні живі ресурси та харчову продукцію з них, це 6 лютого 2003 року прийнятий закон. Але чомусь ми туди не вносимо зміни, а ми приймаємо новий закон, зараз пропонуєте ви, точніше, приймати новий закон. І, можливо, треба було б просто реалізувати ті закони, які вже є, і ставити питання про квоти на вилов риби, і в тому числі і міжурядові домовленості, яких сьогодні не існує, і наші рибаки віддані сьогодні, самі за себе відповідають, за ними уряд не стоїть. Я говорю від імені Антарктики в даному випадку. До мене зверталися робітники і казали всі слова, передайте Януковичу. Я передаю їх вам.
Дякую за запитання. Я думаю, що ми тут радилися. У принципі, по першому питанню розбіжностей там, майже їх немає. Ми домовилися так, що в першому читанні приймаємо за основу, і потім з двох законопроектів робимо один. Ну, я розумію, я.
Будь ласка, Матвієнков, за ним Дорогунцов.
Матвиенков, 55-й округ, Мариуполь. Уважаемый Юрий Федорович! Скажите, пожалуйста, вот я с этой трибуны, неоднократно выступая, неоднократно обращаясь к вам, задаю один и тот же вопрос: мы сегодня в состоянии навести порядок в лицензировании, квотировании и механизме контроля за выловом рыбы или мы не в состоянии? Или давайте тогда все станем и скажем, что мы не можем. Почему мы, неоднократно поднимая вопрос о том, что давайте пересмотрим лицензии выданные. Начинается механизм пересмотра лицензий, ситуация еще усугубляется. Те фирмы, которые имеют две посудины, получают колоссальные квоты на вылов рыбы, те предприятия, которые стабильно занимаются разведением малька, выпускают ее, не получают эти квоты. Так когда же этот беспредел кончится? Это держава или браконьеры у нас руководят на море? Давайте тогда поднимем руки и скажем, что мы не в состоянии. Спасибо.
Ви тут. Дякую вам за запитання. І ви тут стовідсотково правий. І я думаю, що якщо будуть пропозиції, я готовий, враховуючи, що питання ми доповідаємо, ми будемо цим займатися. Дякую.
Запитання. Дорогунцов Сергій Іванович, будь ласка, мікрофон.
Дорогунцов, фракція Компартії України. Скажіть, будь ласка, шановний доповідачу, чому у нас, ну, мені зрозуміло, там, на свинину, на яловичину, на якісь інші продукти ціни скачками ростуть в багато разів. Чому у нас так піднімаються ціни на рибу, на цей дар Божий, на цей дар моря, або рибу, виловлену у внутрішніх водоймах? Які тут причини: чи сітки в нас рідкі, чи, може, паливо дороге, чи не вміємо ми ловити, ну, в чому справа? Уже перестали люди не тільки м’ясо їсти, а й рибу, немає, бо немає грошей на це. Прийдеться муку їсти рибну скоро!
Дякую за запитання. Ви стовідсотково праві. Чому: на душу населення ми споживаємо зараз 12 кілограмів риби, а потрібно 19. От чому ми і просимо закон прийняти, навести тут порядок, в цьому питанні. І я думаю, що все-таки ми взмозі навести порядок в цьому питанні.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Я запрошую до трибуни Юрія Петровича Соломатіна. Будь ласка, Юрій Петрович. І від комітету, і від.
Юрій Соломатін, секретар Комітету з питань екологічної політики, природокористування і ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. Я маю зробити доповідь на прохання моїх колег - авторі цього законопроекту: Швиденко, Самоплавського і Шершуна. А також викласти точку зору, позицію нашого комітету. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, сьогодні ситуація з охороною водних живих ресурсів, а також і з рибним господарством набуває загрозливих масштабів. І у зв’язку з цим потребують комплексного законодавчого вирішення питання створення системи управління рибним господарством, охорони та відтворення водних живих ресурсів і, що не менш важливо, охорони місць їх існування, тобто самих водних об’єктів. Слід зазначити, що сьогодні в Україні відсутній нормативно-правовий акт, який би в комплексі визначав особливості правових, економічних, соціальних і організаційних засад, охорони водних живих ресурсів. В територіальному морі, на континентальному шельфі України, у виключній морській економічній зоні України, у виключних морських економічних зонах іноземних держав та у відкритих водах світового океану. На сьогодні внесено 2 законопроекти, покликані вирішити ці питання. Це проект закону про рибне господарство та охорону водних живих ресурсів, внесений народними депутатами України Швиденком, Самоплавським, Шершуном [[реєстраційний номер 3124 від 10 листопада 2003 року]] та проект закону про рибне господарство, внесений Кабінетом Міністрів України [[реєстраційний номер 3124-1 від 25 лютого 2004 року]], тобто пізніше депутатського. Обидва законопроекти досить детально відпрацьовані. Однак, законопроект 3124 депутатський більш комплексно вирішує питання і рибного господарства, і збереження водних об’єктів. Проект закону, поданий народними депутатами, внесений на заміну раніше поданого, уже суттєво є доопрацьованим. Практично всі суттєві зауваження і пропозиції Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Комітету Верховної Ради України з питань бюджету в доопрацьованому законопроекті враховані. А додаткові пропозиції до законопроекту науково-експертного управління та зауваження та пропозиції, що надійшли і я впевнений що надійдуть від народних депутатів України, комітет і автори обов’язково врахують його при доопрацюванні до другого читання. За висновками авторів обох законопроектів введення їх в дію не вимагає додаткових витрат Державного бюджету. Однак, Комітет з питань бюджету у своєму рішенні зазначив, що обидва проекти закону будуть мати певний вплив на видаткову частину бюджету і можуть бути введені в дію з нового бюджетного періоду. Враховуючи, що проект Закону про рибне господарство та охорону водних живих ресурсів внесений народними депутатами України Швиденком, Самоплавським, Шершуном [[реєстраційний 3124]] відрізняється кращим техніко-юридичним виконанням, більш повно і комплексно вирішує питання охорони та використання живих водних ресурсів , вже суттєво доопрацьований з врахуванням зауважень Головного науково-експертного управління і Кабінету Міністрів України, заінтересованих центральних органів виконавчої влади, комітет пропонує прийняти його за основу. При підготовці до другого читання комітет доопрацює зазначений проект закону з врахуванням положень проекту Закону про рибні господарства внесений Кабінетом Міністрів України, також зауважень і пропозицій інших суб’єктів права законодавчої ініціативи. Шановні народні депутати! Такий закон конче потрібний і його реалізація дасть можливість забезпечити охорону та відтворення водних живих ресурсів, створити сприятливі умови для збалансованого їх використання, нарощування виробництва рибної та іншої продукції. Дякую за увагу. Прошу підтримати та прийняти проект закону за основу.
Дякую. Що перейдемо до обговорення? Дякую. Шановні колеги! Давайте протягом 10 хвилин обговоримо і приймемо рішення з цього питання. Володимир Пузаков, фракція комуністів. Підготуватися Юрію Кармазіну.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Якщо у 2001 році загальний вилов риби і морепродуктів становив 333 тисячі тонн, то у 2002- 273, а у минулому - 230. Таке падіння виробництва, мабуть, недопустимо. А пов’язане воно, насамперед, зі старінням флоту, технічна зношеність якого досягла 90 відсотків, а середній термін експлуатації суден перевищив 25 років. Іще однією причиною зниження темпів виробництва є дефіцит морських і океанічних суден. На сьогодні промисел ведуть лише 16 суден, тоді як понад 20 суден в українських портах очікують фінансування для їх ремонту, а кілька суден арештовано і за борги їх неможливо навіть продати на металобрухт. До чого ж ми дохазяйнувалися? За борги навіть забирають літаки і судна! Скоро заберуть за борги і всю Україну! Раніше вилов риби у внутрішніх водоймищах покривав на 25 відсотків потреби країни, а з 313 тисяч тон в 1990 році вилов риби знизився в цьому році на 107. Водночас 30 мільйонів мальків, запущених у внутрішнє водоймище минулого року, з товарною продукцією стане в середньому через 10 років, і внутрішні водоймища зможуть забезпечити населення країни рибою в середньому тільки на 20 відсотків від потреби. Я хочу декілька слів сказати про сільські водойми. Земельний кодекс України передбачає право приватної власності не тільки на землю, а і на водні об’єкти. Але поки сільське населення України займалося розборами з паями як земельними, так і майновими. Водойми, які споконвіку були власністю громадян, де ловили рибу, влада потихеньку без розголосу приплюсувала водоймища до окремих приватних садиб. Отямилися люди тільки тоді, коли заплакана малеча почала жалітися батькам, що дядько вудочку поламав, бо це уже його ставок. Ми, комуністи, неодноразово в своїх виступах ставали на захист прав селян з цього питання. Ми зокрема наголошували, що Земельний кодекс передбачає і право власності на водні об’єкти, і право їх на оренду. Ми також попереджали, що, перш ніж передавати в оренду ставок, сільська рада повинна сповісти про оборудку місцевих жителів, оскільки ставок є комунальною власністю територіальної громади. А сільська рада повинна здійснювати контроль за станом водойм і не допускати, щоб ставок перетворювався на болото. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна". Шибко наступним буде виступати Віталій.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, багатостраждальний український народе. Вам сьогодні з цієї трибуни, не відповівши, до речі, на мої питання, сказали про те, що середній українець споживає 12 кілограмів риби. Це абсолютна неправда. Тому що він сьогодні отримує не 12, а чотири кілограми риби в середньому. Це можливо урядовець може 12 кілограмів риби отримувати. І саме через це йдуть захворювання нації, саме через це нація, в тому числі через це, і вимирає. І тому давайте будемо називати речі своїми іменами. Чи мова йде про відсутність цього закону. Я відразу скажу, що прийняття цього закону, одного і другого варіанту, абсолютно нічого не змінить, тому що такий закон просто не потрібний. Є повно законів, які регулюють абсолютно східні правовідносини. Називаю вам. Закон про тваринний світ, раз ви печетеся про цю рибу. Про охорону навколишнього природного середовища, про рибу, інші водні живі ресурси та харчову продукцію з них. Чому не вносяться туди зміни? Але якщо у цьому законі пропонується окремі робити вимоги до суден флоту рибного господарства, так названо у статті 53-й це урядового проекту і технічний нагляд сюди ви пишете, і тут як це робити, то я хочу сказати, що у нас є Кодекс торговельного мореплавства України, де передбачені такі речі. І тому я вважаю, що внесення закону, де є положення, що дублюють аналогічні положення інших законодавчих актів тих, які я зараз сказав, будуть тільки ускладнювати ситуацію щодо використання діючих законів. Насправді, проблема зовсім в іншому, проблема у тому, що абсолютно знищено було "Керчрибпром", і ви це знаєте, і розхапані судна були, сьогодні знищено було і знищуються всі судна, рибгосподарства знищені. А чому знищені? Тому що немає абсолютно ніякої турботи держави, а точніше, уряду, як це сьогодні називається. Чому піднімається ціна на рибу? А тому що ціна на паливо піднялася на світовому ринку у два рази, а тому що треба квоти купити, а квоти купити у тих держав, які купують їх у всьому світі. А наш уряд нічого не зробив, жодної угоди не підписано ні в Африці, ні з Російською Федерацією по Далекому Сходу, де раніше працювали наші суда. Тому я проти прийняття цього закону.
Мікрофон, будь ласка, ввімкніть Віталія Шибка, фракція Соціалістичної партії України.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шибко, соціалістична фракція України, Дніпропетровщина. Шановні колеги, я гадаю, що ми розглядаємо на сьогоднішній день слушне питання, але ми, як завжди, стоїмо перед дилемою. Дилема складається у тому, якому проекту віддати перевагу: чи депутатському, який, на жаль, на сьогоднішній день не був представлений, чи урядовому? І от на сьогоднішній день ми бачимо, що тут є деякі полярності. Але я хотів би сказати, що обидва законопроекти, навіть якщо одного з них не представляли, то вони мають такі вади: вади те, що тут, у законопроекті, більше перевагу віддають питанню вилову риби або рибному господарству саме в океанах і в морях і нічого, на жаль, ніяк не торкається ті, що подали цей законопроект для розгляду. Тому господарству, яке існувало в 70-х роках, дуже потужному господарству, це - внутрішні наші стави. Сьогодні так сталося, що те, що було, воно розграблене, розкрадене, воно роздано окремим ділкам. які на сьогоднішній день не просто не займаються цими господарствами, а просто там ловлять рибу або організовують мисливство. Я не кажу, що це має якусь таку, не має окремих якихось таких виводків позитивного плану, але суцільно це так, тому що вилов там риби зменшився десь у десятки разів. І тут стає питання і для того, як ми будемо це розглядати його. і для внутрішніх справ, і для внутрішніх ставків, і для справ, що стосуються океанів і морів. Кому все це буде належати? Ось так складається, що для внутрішніх ставків є державна власність, яка сьогодні дуже погано контролюється, і є там приватна власність, яка стосується окремих споруд і тому подібне. І ще там є навантаження, тому що ті ділянки, які там охоплюють всі ці господарства, вони можуть передаватися в оренду комусь на 49-99 років. І от така строкатість, яка існує, вона дає можливості взагалі відпрацьовувати правильну схему цієї будови. Тому я гадаю, що ці законопроекти обидва, які ми розглядаємо, вони важливі, вони необхідні, але суттєво доопрацьовувати якраз і тему, яка стосується внутрішніх наших ставків для того, щоб ми не тільки покладалися на те, чи буде погода, чи будуть штрафувати наші судна десь в океані, але й були впевнені, що тут при правильному, як це робиться в інших світах, наприклад, в Германії, Німеччині, при правильному веденні господарств ми будемо забезпечені рибою, яку можемо вирощувати в ставках. І я так гадаю, що тут доцільно також звернути увагу на те, що зауваження зробило наше експертне управління. На жаль, при доповіді про це не було нічого сказано. Вони стосуються теж дуже важливих проблем. Я гадаю, що наша фракція в цілому буде голосувати за цей законопроект. Дякую.
Дякую. З мотивів Матвієнков. Потім Терещук. І будемо голосувати. Запросіть народних депутатів до сесійної зали. Прошу підготуватися до голосування.
Матвиенков, 55 округ, город Мариуполь. Уважаемые коллеги, уважаемые депутаты. Я хотел бы заострить ваше внимание вот на что. Никакой закон не разрешит проблемы до тех пор, пока наши моря не будут разбиты на квадраты. Мы что, этого не знаем? Кто руководит сегодня в этих квадратах: инспекция или министерство? Мы прекрасно понимаем. Рыбными запасами абсолютно никто не занимается. Распределение квот превратили в фарс, мнение одного человека, к сожалению, Алымова. Приведу конкретный пример. Комбинат Ильича, который практически взял под себя все рыбные колхозы, начиная от границы России до Запорожской области, получает квоту на вылов бычка 190 тонн. Фирма "Ревхвиля", имеющая четыре судна, получает квоту на 650 тонн вылова бычка. Что это такое?! Второй вопрос. Научные институты практически взяли под свою крышу браконьерство, не имея ни судов, ни плавсредств, получая, так сказать, крышу, под которой работают браконьеры, вылавливают беспрецедентно рыбу. Помимо этого еще и платим этим хозяйствам, так сказать, за содержание охранного хозяйства. Работа органов рыбохраны, органы рыбконтроля, экологические инспекции, которые работают на сегодня, кому они подчинены, кто их.
Терещук, фракція Народної аграрної партії. Будь ласка.
Сергій Терещук, 195 Городищенський округ. Шановні колеги, 40 відсотків в м’ясо-рибному балансі займають якраз рибопродукти. В той же час у нас в державі щороку збільшується споживання рибних продуктів на 10-15 відсотків. Але виникає проблема: 70 відсотків рибних продуктів до нас завозять з-за кордону, внутрішнє виробництво падає. Якщо в 1990 році ми виробляли 900 тисяч тонн, то у 2003 році всього-на-всього вироблено 280 тисяч тонн рибопродуктів. Причин тут дуже багато. Одна з причин - це флот. Незалежно від того, чи він в оренді в наших підприємствах, чи він в державі, сьогодні флот старіє, на 90 процентів зношений. Якщо такими темпами не будемо будувати ми судна, в 2010 році залишиться 15 спеціалізованих суден. Рибного флоту в нас в державі не буде. Звичайно, законопроекти не вирішують всіх існуючих проблем. Але все-таки можуть дати і певні результати. Тому.
Так, Мироненко, будь ласка. Чи ви відмовляєтеся? Одну хвилину, будь ласка, з мотивів.
5-й избирательный округ, Мироненко, фракция коммунистов. Уважаемые соотечественники! На наш взгляд, взгляд членов фракции Коммунистической партии Украины, данные законопроекты надо принимать за основу, ибо они остро необходимы отечественной экономике, рыбной отрасли, они необходимы для обеспечения продовольственной безопасности Украины и обеспечения населения рыбной продукцией. Вместе с тем лично я хотел бы обратить ваше внимание на то, что ко второму чтению необходимо обеспечить усиление той части законопроекта, поданного ко второму чтению, который будет касаться развития рыбной отрасли. Необходимо предусмотреть бесплатный ввоз отечественной рыбы промышленными судами, рыбной продукцией, что не только будет способствовать развитию рыбной отрасли, но и уменьшению цены на рыбную продукцию. Кроме того, хотелось бы обратить внимание, что и надо менять государственную направленность. В соответствии с концепцией развития рыбного хозяйства Украины принято несколько законов, в том числе о строительстве судов.
Дякую. Так, шановні колеги, прошу уваги. Будемо переходити до голосування. Першим ставиться на голосування проект закону про рибне господарство та охорону водних живих ресурсів. Автори Швиденко, Самоплавський, Шершун. Комітет пропонує прийняти цей проект за основу. Ця пропозиція ставиться на голосування. Прошу голосувати. [[12:03:41]] За-129 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування проект закону про рибне господарство України, реєстраційний номер 3124-1, урядовий проект. За основу, прошу голосувати. [[12:04:11]] За-105 Рішення не прийнято. Законопроекти. [[Ш у м]] Я ставлю на голосування - прошу уваги! - про направлення на повторне перше читання проект за номером 3124, автори Швиденко, Самоплавський, Шершун. Прошу голосувати. На повторне перше читання. [[12:04:45]] За-128
За - 123, рішення не прийнято. Я ставлю на голосування про направлення на повторне перше читання урядового проекту 3124-1. [[12:05:09]] За-118
За - 113, законопроекти відхилено. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 3, Регіони України - 0, комуністів - 57, СДПУ(о) - 0, Трудова Україна - 0, Народна аграрна партія - 19, СПУ - 20, Блок Тимошенко - 0, Союз - 0, Єдина Україна - 1, Центр - 3, НДП, промисловці і підприємці - 12, Демініціативи - 0, позафракційні - 3. Так, перед тим як оголосити перерву, я прошу Секретаріат за результатами щоденного голосування підготувати інформацію, яку ми будемо друкувати в газеті "Голос України". Оголошується перерва до 12 години 35 хвилини.
Продовжуємо нашу роботу. Оголошується до розгляду проект Закону про Державний земельний кадастр. Доповідач - голова комітету, народний депутат Томич Іван Федорович. Співдоповідачем буде виступати голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Володимир Лещенко. Пропонується такий регламент для розгляду: для доповідача - до 5 хвилин на доповідь і на запитання аналогічно, для співдоповідача також по 5 хвилин на доповідь і відповіді, обговорення і прийняття рішення - 10 хвилин. Немає заперечень? Будь ласка, Іване Федоровичу.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Проект Закону України про Державний земельний кадастр підготовлений на виконання статті 204 Прикінцевих положень Земельного кодексу України з метою встановлення правових основ діяльності в галузі Державного земельного кадастру та забезпечення проведення земельно-кадастрової діяльності. Необхідність прийняття зазначеного закону обумовлено також Законами України про державну реєстрацію речових прав нерухомого майна та їх обмежень, оскільки державна реєстрація прав на нерухоме майно базується на кадастровому номері та кадастровому плані земельної ділянки. Головною метою закону є створення правової бази, проведення земельно-кадастрової діяльності, ведення Державного земельного кадастру, ефективного механізму гарантування прав власності на землю і державного управління земельними ресурсами через призму земельно-кадастрової інформації та реалізації положень Земельного кодексу України щодо раціонального використання та охорони земель, розвитку ринку землі та вдосконалення системи оподаткування землі. Проект Закону України про Державний земельний кадастр складається з восьми розділів та 62 статей, якими визначається правові і організаційні засади про ведення земельно-кадастрової діяльності, введення державного земельного кадастру, використання кадастрових відомостей, спрямований на захист права власності та користування земельними ділянками, раціонального використання та охорони земель. В проекті Закону висвітлені поняття системного державного земельного кадастру об’єктів та суб’єктів і основні його принципи та мету. Визначено, що об’єктом Державного земельного кадастру є всі землі та земельні ділянки у межах території України, визначено повноваження органів державної влади і органів місцевого самоврядування в галузі Державного земельного кадастру, розкрито зміст організації Державного земельного кадастру та визначено систему, яка складається з 3 рівнів його ведення. Визначено порядок проведення всіх складових Державного земельного кадастру, склад відомостей та документи Державного земельного кадастру, порядок надання відомостей Державного земельного кадастру та посадових осіб, які здійснюють державну реєстрацію і облік земельних ділянок. Законопроектом передбачено перелік нормативно-правових актів, які необхідно розробити для його реалізації. Реалізація згаданого законопроекту здійснюється за рахунок Державного та місцевих бюджетів. Шановні народні депутати! Даний законопроект міг би бути давно вже прийнятим у цій залі, як би не звернення першого віце-прем’єра щодо законопроекту, який спільно опрацьовувався з двома комітетами і був узгоджений для його розгляду. Тому виходячи з цієї ситуації, автори законопроектів вважають одним із основних фундаментальних законів щодо земельного права необхідність прийняття такого закону. Закон створить сприятливі умови для створення системи гарантування державного права власності на землю, буде сприяти інвестиційній активності, підтримці системи оподаткування та іпотечного у перспективі кредитування. Головне науково-експертне управління висловлює свої зауваження. І цілком зрозуміло, що ті зауваження, як і технічного характеру, так і правового до другого читання, їх можна врахувати. Даний законопроект підтримує Комітет з питань екологічної політики та природокористування. Шановні народні депутати, перш за все хочеться наголосити, що найбільше питання щодо даного законопроекту, вони викликають, що стосується права реєстрації земельних ділянок. Я для стенограми акцентую увагу, що стосується даного питання, оскільки даний закон розроблявся ще тоді, коли не був прийнятий закон про реєстрацію речових прав та нерухомості. Зараз відповідно до цього закону питання реєстрації узгоджені будуть, як із Законом про землеустрій, так і оцінку земель. Нам вкрай необхідно прийняття цього закону і цілого ряду інших законів про державний земельний іпотечний банк. Тому Комітет з питань аграрної політики послідовно відстоює прийняття і напрацювання земельної законодавчої бази і на своєму засіданні 23 червня розглянув даний законопроект і.
Шановні колеги, запитання є до Івана Федоровича Томича? Запишіться, будь ласка, на запитання. Так, на табло прізвища народних депутатів висвітліть. Роман Ткач. Будь ласка, ваше питання.
Роман Ткач, Народний Рух України, фракція "Наша Україна". Шановний Іване Федоровичу. Однозначно, що потрібно приймати Закон про Державний земельний кадастр у першому читанні. Все-таки прив’язка по реєстрації, ви дуже чітко наголосили, що воно все-таки буде йти, як і в тому законі. Але все-таки у мене таки виникає питання. Реєстрацію проводити органам Держкомзему так, як в тому законі, чи все-таки в якійсь мірі частину віддати проведення і органам місцевого самоврядування? Там земельна книга і так дальше. Дякую.
Щиро дякую. Надзвичайно важливе питання. І я вважаю, що якраз позиції місцевого самоврядування в законі передбачено щодо ведення, книга реєстрації державних актів і. книги, які повинні органи місцевого самоврядування проводити. Всі інші питання, що стосується реєстрації, я ще раз наголошую, вони повинні бути врегульовані відповідно до Закону про реєстрацію речових прав та іншого нерухомого майна.
Олександр Пеклушенко, будь ласка, фракція "Регіони України". Ваше запитання.
Иван Федорович, для меня и многих моих коллег очень важно, что этот закон докладываете вы. Я просто знаю, что вы настоящий патриот села и профессионал. В то же время мы неоднократно с вами общались. Самое главное, чтобы этот закон не затронул интересы самых главных людей на селе - пенсионеров. Это первое. Второе. Вы прекрасно знаете, что сегодня на селе растут аграрные монополии. Наша с вами задача - дать движение малым и средним хозяйствам. Этот закон выполняет эту задачу?
Я щиро дякую за таке запитання і позицію. Я однозначно підтримую, і позиція комітету стосується щодо розвитку якраз форм господарювання на селі, тих, які б максимально враховували розвиток сільської місцевості і створення робочих місць, особливо актуальним в даній ситуації. Даний закон щодо суб’єктів господарювання, економіки їх. напряму немає. Але закон простою мовою це є амбулаторна карточка хворого, це те, що починає систему ведення реєстрації з появи власника, з появи користувача. Тому для того, щоб в перспективі використати повністю і навести порядок нам у земельних відносинах, то однозначно необхідно приймати цей законопроект. І він в якійсь мірі асоціюється із законами і кореспондується про оцінку землі, про землеустрій, про реєстрацію речових нерухомих прав майна і в комплексі дає відповідь якраз до підведення створення нормальної правової бази для захисту власників землі, для прозорої системи реєстрації і для іпотеки і в перспективі ринку землі.
Сергій Дорогунцов, фракція комуністів.
Дорогунцов, фракція Компартії України. Шановний доповідачу, скажіть, будь ласка, як вплине прийняття цього закону на розвиток господарств в сільськогосподарському виробництві? Справа у тому, що, ви знаєте, ферми у нас, фермерські господарства майже не розвиваються. 45 тис. на всю Україну, і це - застигла цифра. А зате пішов інший процес - іде підготовка до створення великих латифундій. Так от, яким чином цей закон сприятиме розвитку латифундій, форм господарювання на нашій українській землі? Спасибі вам за відповідь.
Я щиро дякую. Дійсно, що стосується сільськогосподарських підприємств, то вони знаходяться в складній соціально-економічній ситуації. В цій залі неодноразово розглядалося дане питання. Що стосується фермерських господарств, то я хотів наголосити, що вперше в незалежній Україні зменшено в цьому році за перше півріччя понад 500 фермерських господарств в порівнянні до минулого року. Це говорить про симптоми складної, ще раз кажу, соціально-економічної кризи в українському селі. Якраз даний законопроект є в системі земельних законопроектів і законів, які повинні врегулювати земельні економічні майнові відносини у сфері сільськогосподарського виробництва. Дякую.
Так, Гіршфельд Анатолій, будь ласка. Терещук, будь ласка. Мікрофон Сергія Терещука, будь ласка.
Сергій Терещук, Народна аграрна партія. Шановний Іван Федорович! Однозначно, цей закон потрібний. Ні про який ринок землі ми не можемо говорити до того часу, поки не буде прийнятий цей законопроект, тим більше, що він випливає із Земельного кодексу. Але в мене є декілька запитань. Одне з них: у нас прийнятий закон про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень. Справа в тому, що там передбачена реєстрація і земельної ділянки, і нерухомого майна, яке знаходиться на цій земельній ділянці. Ви ж в цьому законопроекті пропонуєте розмежувати. Ви окремо робите реєстри державних актів, а окремо реєструється майно. Не ускладнить це процес реєстрації і не виникне конфлікту в цій ситуації?
Шановний Сергій Миколайович, до другого читання, я вважаю, ми, як і раніше від багатьох народних депутатів приходили зауваження, ми уважно вивчимо і врегулюємо ці питання. Цілком зрозуміло, що закон, що стосується реєстрації речових прав і нерухомого майна, він повинен щодо реєстрації бути головним. У цьому законі тільки те, що стосується первинної реєстрації органами місцевого самоврядування, з нашої позиції повинно бути передбачено цим законом. І що стосується інших питань, шановні народні депутати, від інших народних депутатів приходили пропозиції, зауваження. Ми разом з Держкомземом працювали над минулим законом, і минулий закон вже був досить результативний для того, щоб його прийняти. Я сказав причину. І ця причина сьогодні може бути в найближчий час до другого читання знята, а такий закон надзвичайно необхідний для ефективної охорони земель, ефективного ведення сільськогосподарського виробництва. Дякую.
Дякую, Іване Федоровичу, час закінчився. Переходимо до співдоповіді. Слово має голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Володимир Олексійович Лещенко. Будь ласка, Володимир Олексійович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин уважно розглянув проект Закону України "Про Державний земельний кадастр", реєстраційний номер 5394, внесений народними депутатами України Томичем, Гладієм, Зубцем, Ткачем. Слід зазначити, що це суто технологічний законопроект. Практично його втілення в життя надасть можливість мати всебічну характеристику будь-якої земельної ділянки, як і земельних ресурсів в цілому. Наголошую, що крім традиційних питань, притаманних Державному земельному кадастру, що вівся раніше, цей проект закону в такому вигляді, як поданий до першого читання, спрямований також на регулювання відносин, пов’язаних з процесом ринку землі, тобто торгівлі землею. За результатами розгляду комітет відмічає, що проект закону потребує доопрацювання в частині узгодженні з Земельним кодексом України, законами України: про оцінку земель, про землеустрій, про державні цінні папери, а також про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень. Головне науково-експертне управлінні Верховної Ради України висловило низку зауважень, але пропонує прийняти зазначений законопроект за основу. Підтримує також цю пропозицію Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. З огляду на викладене Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин пропонує Верховній Раді України прийняти зазначений законопроект за основу. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Шановні колеги, є запитання до голови підкомітету? Запишіться, будь ласка. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Юрій Кармазін, будь ласка, ваше запитання. Фракція "Наша Україна".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний доповідачу, я поділяю вашу точку зору щодо того, що законопроект потрібний і на достатньому рівні розроблений. Скажіть тільки, будь ласка, чим викликано те, що ми тільки зараз приймаємо цей законопроект? Адже очевидно, що втрати держави від несвоєчасного прийняття цього законопроекту вимірюються, я не знаю, мільярдами і десятками мільярдів гривень [[це я так оцінюю те, що сталося за цей час, поки не була така безалаберність, безгосподарність]] і коли тоді ви готові підготувати і доповісти цей закон для прийняття в цілому як закон? Наскільки комітет до цього готовий і наскільки він усвідомлює свою історичну місію перед народом України? Дякую.
Дякую вам за запитання, шановний Юрій Анатолійович. Ну це питання мабуть не до мене - чого так пізно. Справа в тому, що Верховна Рада розглядала подібний проект закону про державний земельний кадастр ще в лютому 2004 року, він був прийнятий в другому. він був не прийнятий в другому читанні, тому автори внесли новий. Наскільки довго буде тривати процес доопрацювання? Ну він буде чітко із Регламентом Верховної Ради, будуть подані мабуть якісь зауваження, комітет оперативно їх опрацює і запропонує до другого читання. Дякую.
Юрій Соломатін, будь ласка.
Дякую. Юрій Соломатін, фракція комуністів. Я хотів би запитати вас з точки зору охорони природних заповідників. Приклад. В Києві є урочище Феофанія. Було в підпорядкування Національної академії наук. Однак, за пропозицією Київської міської адміністрації почати уточнювати межі між урочищем Феофанія і містом. Нарешті сталося так, що скоротили площу цього заповідника.лісів заповідних на 15 або 20 відсотків і негайно ці місця захопили сучасні можновладці, котрих звуть олігархами, а в дійсності це сучасні скоробогацькі мільйонери. Скажіть, будь ласка, що може дати цей закон на збереження природних заповідників, які є надбанням всього українського народу? Дякую.
Дякую за запитання. Шановний Юрію Петровичу! Справа у тому, що підняті вами питання регулюються цілою низкою діючих законів вже і, мабуть, потрібно більше виконувати або чіткіше виконувати Закон про державний контроль, який також діє з боку Державного комітету по земельних ресурсах і інших органів. А цей законопроект, суть його, він дає характеристику кожної земельної ділянки, глибоку, всебічну характеристику і все. Дякую.
Станіслав Ніколаєнко, фракція Соціалістичної партії.
Ніколаєнко, фракція Соціалістичної партії України, Херсонщина. Шановний Володимире Олексійовичу! Без сумніву, Земельний кадастр потрібний, оцінка землі повинна бути об’єктивною, ми повинні знати чим ми володіємо. Але мене хвилює позиція вашого комітету стосовно подолання вето на, скажімо те, щоб мораторій на продаж землі, перенести цю дату хоча б років на 10. Я думаю, що те, що блокується сьогодні сесія Верховної Ради України деякими фракціями пов’язана перш за все із тим, що вони не хочуть, щоб ми подолали це вето і зупинили продаж землі. Бо, як каже Олександр Мороз, власники землі будуть і в Канаді, і в Ізраїлі, української землі, і в Америці, і в Німеччині і так далі. Ви сказали, що у цьому Земельному кадастрі вже є моменти пов’язані з регулюванням та продажу землі. Як це так і наскільки це вплине? І потрібно чи голосувати? Ви особисто будете голосувати чи ні?
Дякую. Шановний Станіславе Миколайовичу! Справа у тому, що ви там сказали спочатку про оцінку землі. Цей законопроект її не оцінює. Є Закон вже про оцінку землі. Що стосується подолання вето, то ми, комуністи, категорично проти торгівлі землею, і якраз у програмі кандидата у президенти України Петра Миколайовича Симоненка чітко записано, що землею повинні володіти ті люди, які на ній живуть і працюють. І ми будемо, звичайно, домагатися, щоб мораторій був продовжений на торгівлю землею хоча б. Що стосується цього законопроекту, то як уже автор доповів, він буде доопрацьований і певні питання щодо ринку і таке інше, вони будуть зняті в зв’язку з тим, що іншим законом уже це врегульовано. А як технологічний. технологічний оце закон, проект Закону, ми за нього голосувати будемо. Дякую. А про якість - то інша справа.
Євген Кирильчук, фракція блоку Юлії Тимошенко.
Дійсно, якісна, так.
Дякую. Євген Кирильчук, фракція блоку Юлії Тимошенко. Шановний голова комітету! Ви б могли назвати декілька основних причин, чому в лютому місяці не пройшов цей законопроект в першому читанні? Тепер аж, бачите, в жовтні він знову. І ви бачите, що, напевно, залишилася частина тих недоліків в ньому, які були і тоді. Дійсно, от, наприклад, шостий розділ вимагає більш детальної викладки, і на це звернуло навіть Науково-експертне управління Верховної Ради. Ми будемо голосувати "за", але комітету серйозно треба доопрацювати, щоб він був не тільки як окремий закон, але щоб був тісно пов’язаний із Земельним кодексом, якого теж треба одшліфувати. Дякую.
Я дякую вам за запитання. Як уже наголосив від авторів законопроекту народний депутат Томич, що однією із причин того, що він не був прийнятий у лютому, був лист звернення першого віце-прем’єра України Азарова до Верховної Ради, щоб його, значить там, відкласти цей розгляд. Були інші причини. Справа у тому, що я ще раз говорю, що там є елементи ринку землі. Частина народних депутатів не голосувала у зв’язку цим. Що стосується якості проекту закону до другого читання, то це залежить, звичайно, від всіх народних депутатів, які подадуть свої пропозиції і зауваження. А Комітет з питань аграрної політики буде ретельно їх вивчати і буде, звичайно, подасть у такому вигляді, щоб він був найбільш прийнятніший і якісний. Дякую.
Дякую вам. Час вичерпаний. Переходимо до обговорення. Записалося на обговорення 7 народних депутатів. Ми погодили вже Іван Олександрович, поки ви підійшли, розгляд цього питання, ми домовилися, що 10 хвилин. Будь ласка, Юрій Кармазін, підготуватися Шибку.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка, "Наша Україна". Шановні народні депутати, шановний український народе! Ми запізнилися з прийняттям цього закону, як мінімум, на кілька років. Цим законом визначається, що об’єктом державного земельного кадастру є всі землі та земельні ділянки у межах території України та права на них, визначаються повноваження органів державної влади і органів місцевого самоврядування у галузі державного земельного кадастру. Я хотів би звернути увагу того органу, який буде потім відповідати і за цей закон, і за інший, і за стан справ, який є сьогодні з розбазарюванням землі, а точніше я хочу звернутися до Анатолія Даниленка, я його тут не бачу, але звертаюся до нього з приводу неодноразового ігнорування депутатських запитів, які я писав на його адресу щодо компанії "Світ шляхів", за якою стоять крупні олігархи, якій виділено розпорядженням Прем’єр-міністра Януковича одноосібно 1554 гектара землі у власність і 118 гектарів ще на 50 років в оренду. Землі біля Козина. Землі, із-за яких почали переслідувати козинського сільського голову. І сказали: віддай печатку, нам треба віддати зараз, це пов’язано з сім’єю. І все, припиняється. До цього часу на моє звернення мені не надані документи про те, на якій підставі надана була ця земля, і прийняті були ці рішення. Я попереджаю, що встановлена кримінальна відповідальність за невідповідь, відмову відповідати народному депутату. Шановні народні депутати, тільки в цьому законі стоїть питання про те, що повноваження Верховної Ради розглядаються. І, на мій погляд, вони трошки зменшені. Трошки - це м’яко сказано. Повноваження уряду, в статтю 12 записано "встановлення обсягів фінансування і ведення Державного земельного кадастру". А що ж тоді визначається бюджетом? То я звертаюся до авторів. Перегляньте, будь ласка, статтю 12. Я буду "за" голосувати. Але, ну просто давайте не будемо ображати вищий законодавчий орган і забирати в нього навіть повноваження про затвердження бюджету, фінансування цього, визначення розміру плати, затвердження стандартів, норм і правил. Щоб не робив то Кабмін під якусь лавочку чи під когось із конкретних чиновників, а щоб це визначалося все-таки законами. І я за те, щоб ви, Володимире Михайловичу шановний, доручили комітету терміново допрацювати цей закон, тим більше, що ви голова Аграрної партії. І цей закон, щоб ми в цьому місяці прийняли, і він вступив в дію. Щоб ми вже враховували його і в проекті Закону про Державний бюджет. Дякую.
Дякую. Віталій Шибко, будь ласка, мікрофон увімкніть. Підготуватися Мироненку.
Дякую, Володимире Михайловичу. Віталій Шибко, Соціалістична партія України, Дніпропетровщина. Я звертаюся до своїх колег і звертаюся до наших громадян, які слухають або дивляться засідання Верховної Ради. І хочу підкреслити в цьому зверненні про те, що дійсно на сьогоднішній день цей закон нам конче потрібен. Потрібен тому, що ми повинні все-таки мати уявлення, що на сьогоднішній день є в нашій державі. А ми добре розуміємо, що земля - це наше головне на сьогоднішній день багатство. І весь час, і в нашій програмі партії, програмі Мороза, як кандидата до Президента, все це підкреслюється. Але я прогнозую, на жаль, ситуацію, яка може скластися на сьогоднішній у цій залі. Справа в тому, що земля то фактично вже поділена і розподілена. І вона тільки чекає того, коли вступить ця норма Земельного кодексу, коли можна буде торгувати у нас землею. Як тільки вона вступить, то тоді вже земля, як то кажуть, уже накладені руки, і вона просто розподілиться між тими людьми, які це можуть зробити. І ось на сьогоднішній день, прогнозуючи це, я хочу сказати, що, на жаль, мабуть, цей сьогодні проект закону не буде проголосований. А не буде проголосований тому, що воно невигідне. І ми бачимо це на сьогоднішній день по настрою в залі. І я хотів би звернутися до наших громадян, щоб вони знали добре, хто на сьогоднішній день вже готовий торгувати землею і хто на сьогоднішній день стоїть проти того, щоб обрахувати наші багатства з приводу того, що ми на сьогоднішній день маємо. Тепер щодо проекту цього закону. Дай Боже, щоб ми його прийняли. Я хотів би звернути увагу на 13 статтю Конституції України. Як ми її добре знаємо і її уважно прочитаємо, то там не виписано нічого те, що стосується повноважень Верховної Ради. А стаття 11 законопроекту каже, що до повноважень Верховної Ради України в галузі державного земельного кадастру належить затвердження загальнодержавних програм у галузі державного земельного кадастру. То якщо ми це сьогодні внесемо до нашого Закону, то тоді нам треба зробити відповідні, мабуть, зміни до Конституції, бо я ще раз хочу підкреслити, стаття 13 ніяк не передбачає. Це одне. І друге. Тут є суттєві зауваження щодо того, хто буде ліцензувати, щоб дати порядок проведення грошової оцінки земель. Так от, тут треба внести також в перехідні положення примітки щодо Закону України про ліцензування певних видів господарської діяльності для того, щоб дійсно ми мали можливості мати повноправний закон, який вступить в силу і який тоді не буде викликати якихось окремих зауважень для того, щоб його саботувати, блокувати і не ввести до дії. Дякую.
Так, Мироненко, будь ласка, фракція комуністів. Мікрофон увімкніть.
Пятый избирательный округ, Мироненко, фракция коммунистов. Уважаемые соотечественники! Все вы знаете, что фракция коммунистов упорно боролась против капиталистических реформ на селе, против принятия Земельного кодекса. Петр Николаевич Симоненко предупреждал, что данная реформа приведет к обнищанию большинства населения и к обогащению узкого слоя людей. Фактически, мы видим, так и происходит: большинство населения обнищало, является бесправным, а узкий слой населения обогащается. И вот в этих условиях мы рассматриваем законопроект, который фракция коммунистов будет поддерживать в первом чтении. Вместе с тем, мы хотели бы обратить внимание на следующее, что, фактически, сельхозпроизводитель не защищен. И вот кадастр, данный кадастр, он, конечно, будет способствовать в определенной степени качественной оценке земли. Однако, ведь не учитывают те, кто сейчас. законопроект, не учитывают того, что хозяйственная деятельность привела к ухудшению качества земли, которая была лучшей в мире. У нас были лучшие черноземы, сейчас качество земли значительно ухудшилось. Петр Николаевич Симоненко в своей программе предусматривает государственную поддержку села, сельхозпроизводителей. И все вы понимаете, уважаемые соотечественники, что у нас при социалистической направленности государственная поддержка села была. И в случае избрания Петра Симоненко государственная поддержка села, сельхозпроизводителей будет. Будут соответствующие кредиты населению, сельхозпроизводителям, и, естественно, банковская система, которая будет в значительной мере национализирована, именно это обеспечит. Мы также видим, что село фактически остается без кадров, в селе остались, к сожалению, в основном пожилые люди. Та социальная сфера, которая существовала на селе, уничтожается. И когда я езжу по округу и вижу, что труженики не могут работать, потому что у них нет для этого соответствующих орудий труда, у них нет возможности жить нормально. То, наверное, уважаемые народные депутаты, все мы должны, не смотря на то, что среди нас есть капиталисты-олигархи, все-таки хоть немножко совесть должны проявить и не упираться на продолжение вот этой страшной направленности. А вам, уважаемые соотечественники, я хочу сказать: необходимо обеспечить победу Симоненко, иначе доброго в селе не будет. Спасибо.
Будь ласка, позиція уряду з приводу цього законопроекту. ________________.Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, ми розуміємо можливість і необхідність прийняття даного законопроекту, але в той же час є досить багато зауважень до нинішньої редакції, яка практично не відрізняється від тієї, яка була відхилена п’ятого лютого 2004 року, що підтверджує і висновок Головного науково-експертного управління Верховної Ради України. Тому вважаємо, що даний законопроект необхідно доопрацювати і доопрацьований розглянути в першому читанні. Дякую за увагу.
З мотивів, Юхновський, будь ласка. А потім Заєць. І будемо голосувати. Юхновський Ігор Рафаїлович, фракція "Наша Україна".
Юхновський, "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу, шановні депутати, я взагалі займаюся цим питанням ще з 1990 року. І до цього закону я хочу внести дві дуже суттєві речі, які можуть бути зроблені. Кадастр - означає картування земель і реєстрацію власників. Але щоб картувати, в законі повинно бути введено максимально допустимий масштаб карт, за якими здійснюється картування місцевості. Без введення в законі максимально допустимого масштабу, скажімо, один до двох тисяч, картування і кадастр не мають ніякого сенсу. Друге питання - оцінка земель. Тут пропонується дві форми оцінки: бонітетна і економічна. Мають бути в законі сказане "сукупність необхідних ознак бонітетної оцінки і сукупність ознак економічної оцінки". Без такої сукупності може бути довільний спосіб оцінки земель. В загальному, я теж вважаю, що закон.
Так, Іван Заєць. Потім - Терещук, Мельничук і будемо голосувати. Я цих, хто записувався, шановні колеги, і не встигли виступити. Все.
Шановні народні депутати! Я пропоную вам прийняти цей законопроект у першому читанні, але є дуже багато речей, які треба вдосконалити. Перше. Треба узгодити із Земельним кодексом ряд положень цього законопроекту. Це стосується і понять, і це стосується принципів, і багато інших статей. Друге. Необхідно розширити повноваження органів місцевого самоврядування. Бо практика показала, що управління землекористуванням через державні адміністрації приводить до страшного викривлення українських законів, до нищення лісів, до нищення наших грунтів. Тому треба посилити саме повноваження місцевого самоврядування. І третє. Нам треба його прийняти через те, що саме відсутність цього закону не дозволяє нам створити систему руху і цільового використання землі. Тому ми й бачимо сьогодні як руйнуються межі заповідників, ми бачимо сьогодні як переводяться землі з одної категорії в іншу категорію. Тому я прошу його прийняти в першому читанні, але дуже добре доопрацювати.
Дякую. Сергій Терещук, фракція Народної аграрної партії. Потім Михайло Мельничук.
Сергій Терещук, фракція Народної аграрної партії. Шановні колеги народні депутати, я звертаюся до тих депутатів, які в силу певних обставин не голосують. Це закон не політичний, закон економічний. Якщо ми хочемо сьогодні справді захистити права наших громадян, які гарантовані Конституцією, якщо ми хочемо зробити на перспективу цивілізований ринок землі, а не допустити, щоб земля перейшла в чиїсь руки, щоб створилися латифундії, про які говорив депутат Дорогунцов, ми зобов’язані прийняти цей закон. Він далекий від ідеального, він недосконалий, але прохання - підтримати і прийняти його в першому читанні, а потім уже висловити свої пропозиції і доопрацювати цей законопроект. Дякую.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України. Потім - Шкіль.
Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Оскільки я готувався до виступу і у мене було на 3 хвилини розраховано, я тільки одне зауваження зроблю. І все-таки, хто сьогодні є власником землі в Україні? Зовсім недавно у Миколаївській області.районі село. селяни отримали державні акти на право власності і вирішили більше не довіряти орендарю Демченко. Ви що думаєте? Вже рік йдуть судові тяганини, а орендар так і використовує цю землю без згоди селян. З цього приводу я хотів би звернутися до всіх парламентарів: підтримайте, будь ласка, ініціативу Олександра Мороза з приводу того, що ми повинні сьогодні у селян підтримку мати у тому, щоби тим, хто платив за державні акти, повернули кошти і тим, хто хоче отримати державні акти, щоби дали безкоштовно. Йде підпис, підключайтеся, будь ласка, до цієї акції.
Андрій Шкіль, будь ласка, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Зараз будемо голосувати.
Дякую, Володимире Михайловичу. У першу чергу тут треба зразу вияснити обставини. Коли є пропозиція, бажання, і це сформульовано у законопроекті, ввести все-таки у правове поле кадастрування землі, це треба схвалювати. Але закон справді є таким, що з одного разу його прийняти просто неможна. Але у першому читання для того, щоб ця ініціатива не завмерла і не затихла. Все-одно ми рано чи пізно вернемося до оцінки землі. Тому цей закон , в принципі, є тим, що стимулюватиме діяльність і роботу Верховної Ради, тому що, прийнявши його у першому читанні, у подальшому допрацьовувати, вносити туди поправки і його формувати у такому абсолютно законному ракурсі буде комітет відповідний профільний. І тому я б хотів, щоб ініціатива перейшла на бік парламенту, щоб ми могли запропонувати всім користувачам землі повноцінний і якісний закон. Якщо ми у першому читанні його підтримаємо, всі застереження ми можемо ліквідувати на рівні комітету. Дякую.
Так, шановні колеги, прошу уваги! Я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету, яка підтримана вами і підтримана урядом, про прийняття за основу проекту Закону про Державний земельний кадастр. Реєстраційний номер 5394. Прошу голосувати. [[13:18:07]] За-253 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. “Наша Україна" - 98, "Регіони України" - 1, Фракція комуністів - 58, СДПУ(о) - 0, "Трудова Україна" - 0, Народна аграрна партія - 20, СПУ - 20, Блок Тимошенко - 19, "Союз" - 0, "Єдина Україна" - 1, "Центр" - 15, НДП та ПППУ - 12, "Демініціативи" і "Народовладдя" - 0, Позафракційні - 9. Дякую. Шановні колеги! Нам потрібно включити до порядку денного проект Закону про Державну програму економічного і соціального розвитку України на 2005 рік з тим, щоб комітет мав можливість працювати над цим законопроектом. У зв’язку з цим слово має голова Комітету з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій Станіслав Іванович Гуренко. Будь ласка, Станіслав Іванович.
Голова комітету Гуренко. Шановні колеги, я хочу привернути вашу увагу до того, що проект Закону про Державну програму економічного і соціального розвитку на 2005 рік внесено Кабінетом Міністрів відповідно до Конституції та Закону про державне прогнозування та розроблення програм економічного і соціального розвитку. Пунктом 6-им 85-ї статті Конституції визначено, що до повноважень Верховної Ради України належить затвердження загальнодержавних програм. Кабінет Міністрів відповідно до статті 8-ї Закону про державне прогнозування та розроблення програм економічного і соціального розвитку України своєчасно подав до Верховної Ради України проект державної програми на 2005 рік, подав він його одночасно з проектом Державного бюджету. На жаль, як це вже у нашій практиці не раз бувало, бюджет уже пішов практично на перше читання, а програма у Верховній Раді ще не розглядалася. Я хочу привернути увагу шановних колег до того, що це грубе порушення наших з вами прав. Верховна Рада, ще раз говорю, не розглядала програму соціального розвитку держави на наступний рік, а ми вже затверджуємо бюджет. Я просив би вас виправити цю помилку у ході обговорення бюджету. Бюджет повинен бути прийнятий після того, як ми погодимо з вами основні параметри цієї програми так, як це і визначено законом. Я просив би народних депутатів України розглянути подання і прийняти відповідне рішення. Спасибі.
Дякую. Шановні колеги, чітко позиція доведена голови комітету, що ми повинні взяти до розгляду проект Закону про Державну програму економічного і соціального розвитку України на 2005 рік, а потім будемо визначатися, бо розгляд цього питання має передувати прийняттю бюджету. І для того, щоб Верховна Рада зберегла тут правову чистоту, нам треба дати можливість комітету розглядати цей законопроект. А коли вже ми будемо його розглядати по суті, тоді будемо обговорювати і говорити про мотиви, тут же мотивів ніяких немає. Тому я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Закону про Державну програму економічного та соціального розвитку України на 2005 рік, реєстраційний номер 6147. Прошу голосувати. [[13:21:54]] За-239 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. “Наша Україна" - 91, Я читаю "за". "Регіони України" - 0, Фракція комуністів - 56, СДПУ(о) - 0, "Трудова Україна" - 0, Народна аграрна партія - 17, СПУ - 20, Блок Тимошенко - 19, "Союз" - 0, "Єдина Україна" - 1, "Центр" - 15, НДП та ПППУ - 12, "Демініціативи" - 0, Позафракційні - 8. Рішення прийнято. Я прошу комітет підготувати до розгляду цей документ. Шановні колеги, нам потрібно прийняти рішення з раніше обговорення питань. Це стосується днів уряду і парламентських слухань. Насамперед це проект постанови про інформацію Кабінету Міністрів України про стан і формування цін та тарифів в житлово-комунальній сфері. Демьохін Володимир Анатолійович від комітету. Станіславе Івановичу, від комітету. Тоді ставимо на голосування просто ці проекти? Тут є два проекти, шановні колеги. Проект, який внесений В’ячеславом Кириленком, а також проект, який внесений групою народних депутатів, тобто це проект фактично від комітету. У порядку надходження я буду ставити їх на голосування. Першим ставиться на голосування проект, запропонований комітетом. Це реєстраційний номер 5614-д. Про інформацію Кабінету Міністрів про стан і формування цін та тарифів у житлово-комунальній сфері. Я ставлю на голосування про прийняття проекту постанови у цілому як постанови. Прошу голосувати. [[13:24:05]] За-66 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування проект Постанови, запропонований народним депутатом В’ячеславом Кириленком. Відмініть голосування. З мотивів Станіслав Іванович Гуренко, мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, я хочу привернути увагу виборців до цього голосування. Ідеться про те, що питання про стан і формування цін та тарифів на житлово-комунальну сферу воно відомо, і воно викликає гостре обговорення у нас в суспільстві. Відомо і те, що зараз десь близько семи мільярдів заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг. І, звичайно, треба це питання переглядати. Уряд, не один уряд, а декілька урядів, зволікають з вирішенням цього питання. І наші народні депутати при його обговоренні вимагали хоча б того, щоб це отримало незадовільну оцінку. Воно не знайшло підтримки, на жаль. У більшості народних депутатів це питання, як кажуть, не гріє і не знобить. І тому воно навіть політичної оцінки не отримало. Це треба, щоб знали про це наші депутати. І тому ми не підтримуємо такої пропозиції і просимо це зрозуміти. Спасибі.
Так, я ставлю на голосування проект постанови, реєстраційний номер 5614-3, про інформацію Кабінету Міністрів України про стан і формування цін та тарифів в житлово-комунальній сфері для прийняття в цілому як постанови. Прошу голосувати. [[13:25:53]] За-177 Рішення не прийнято. Проекти постанов відхилені. По фракціях, будь ласка, а то ми безкінечно будемо повертатись до розгляду цих документів. "Наша Україна" [[я читаю "за"]] - 95, "Регіони України" - 0, фракція комуністів - 0, СДПУ(о), "Трудова Україна" - нулі, Народна аграрна - 17, СПУ - 14, блок Тимошенко - 17, "Союз" - 0, "Єдина Україна" - 1. "Центр" - 14, НДП, промисловці, підприємці - 11, "Дем.ініціативи" - 0, позафракційні - 8. Так, тепер проект постанови про рекомендації парламентських слухань, економічна політика, актуальні питання. Пропозиція комітету: прийняти за основу і в цілому. Хочу сказати, шановні колеги, що ці рекомендації, ну, спокійний характер мають, ніякого політичного навантаження не несуть. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу і в цілому проекту постанови про рекомендації парламентських слухань "Економічна політика України: актуальні питання", реєстраційний номер 5703. Прошу голосувати. [[13:27:18]] За-57 Проект постанови відхилено. Наступний проект постанови - це про стан реформування правоохоронних органів України та законодавче забезпечення їх діяльності. Володимир Романович Мойсик, будь ласка. Тут два проекти постанови.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги народні депутати! За підсумками Дня уряду України, до відбувся 14 вересня цього року комітетом підготовлено проект постанови про стан реформування правоохоронних органів України та законодавче забезпечення їх діяльності. Після обговорення цього проекту на засіданні комітету та обговорення питання на Дні уряду до комітету надійшли пропозиції від Комітетів з питань національної безпеки і оборони, з питань прав людини, національних менших і міжнаціональних відносин, а також проект постанови за номером 6142/1, внесений народним депутатом Романом Зваричем. Комітет розглянув вище внесені пропозиції, і більшість з них нами підтримується. Відповідні подання роздані вам, шановні народні депутати. Пропозиції Комітету з питань національної безпеки і оборони пропонується включити додатково до проекту постанови. Разом з тим питання щодо утворення Комітету Верховної Ради України з питань парламентського контролю за діяльністю органів державної безпеки, розвідки і контррозвідки, на нашу думку, потребують додаткового опрацювання в інших профільних комітетах з підготовкою та внесенням в установленому порядку відповідних пропозицій до Верховної Ради України. Пропозиції Комітету з питань прав людини підтримуються. Що стосується пропозицій народного депутата Романа Зварича, також вони підтримуються і можуть бути включені додатково до проекту постанови. В проекті Романа Зварича, на відміну від нашої оцінки: "визнати роботу недостатньою", - він пропонує "незадовільною". Так само Роман Зварич пропонує запропонувати Президентові України відправити у відставку міністра внутрішніх справ Білоконя. Романе Михайловичу, це пропозиція, може, і слушна, але ми маємо гіркий досвід, коли після наших рекомендацій зробити якісь принципові висновки, стається навпаки. І ви пригадайте, коли ми в сесійній залі запропонували міністру внутрішніх справ Білоконю звільнити начальники УМВС в Закарпатті Варцабу, він невдовзі отримав чергове звання генерал-майора міліції. Що стосується пропозиції Романа Зварича - заслухати звіт Генерального прокурора України, то комітет цю пропозицію підтримує. І я скажу вам, що на останньому комітеті наш комітет окремо ухвалив рішення про заслуховування Генерального прокурора України. Тільки єдине, Романе Михайловичу, ви пропонували на шосте жовтня, на завтра. Генеральний прокурор перебуває у Відні. То ми пропонували на восьме жовтня цього року. Дякую вам за увагу.
Шановні колеги, я ще раз хочу нагадати [[сідайте, будь ласка, Володимире Романовичу]], що 14 вересня на Дні уряду ми розглядали це питання і обговорювали, була можливість у всіх виступати. Є два проекти постанов. Перший - який вноситься комітетом, другий - Романом Зваричем. Різниця між цими проектами полягає в наступному: комітет пропонує визнати роботу уряду недостатньою, Роман Зварич - незадовільною. Окрім того, Роман Зварич вносить пропозицію про заслуховування звіту Генерального прокурора, а також пропозицію поставити про звільнення міністра внутрішніх справ України. Відповідно до Регламенту я ставлю першою на голосування. Ми вже обговорювали, не треба, це День уряду, не треба про Регламент мені нагадувати - я Регламент гарно знаю. Шановні колеги, ми обговорили проект постанови, але тоді ми не голосували, оскільки не було людей в сесійній залі. Я прошу вас Юрій Анатолійович, ми обговорювали вже це. Тому я ставлю на голосування першим проект постанови, який пропонується комітетом, 6142 для прийняття за основу і в цілому як постанови про стан реформування правоохоронних органів України та законодавче забезпечення їх діяльності. Прошу голосувати. [[13:32:16]] За-96 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування проект постанови [[автор - народний депутат Зварич]], реєстраційний номер 6142-1 про стан реформування правоохоронних органів України та законодавче забезпечення їх діяльності для прийняття за основу і в цілому як постанови. [[13:32:51]] За-201 Рішення не прийнято. По фракціях? Будь ласка. Зараз, одну хвилиночку. "Наша Україна" - 95, Регіони України - 0, комуністів фракція - 53, СДПУ(о) -0, Трудова Україна - 0, Народна аграрна - 0, СПУ - 16, Блок Тимошенко - 15, Союз - 0, Єдина Україна - 0, Центр - 15, НДП, промисловці і підприємці - 3, Демініціативи - 0, позафракційні - 4. З мотивів, будь ласка, Зварич. І потім Кармазін.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Оскільки тут прозвучала позиція профільного комітету по 4-му пункту мого проекту постанови, де мова йде про заслухання звіту Генерального прокурора, я би просив, щоб ви поставили на голосуванна все ж таки комітетський варіант, додавши до нього окремим пунктом, якраз цей пункт з мого проекту постанови. Хотів би також наголосити на тому, Закон "Про прокуратуру" передбачає обов’язковий звіт Генерального прокурора про стан законності у державі щонайменше раз в рік. Цей термін якраз зараз вичерпується. Тому, мені видається, що таку позицію якраз і треба підтримати.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Я звертаю вашу увагу і звертаюся до вас, Володимире Михайловичу, з тим, щоб із постанови Зварича було перенесено те, що тут записано, те, що є насправді сьогодні у державі, така фраза: "Останнім часом простежується тенденція до політизації правоохоронних органів та органів прокуратури, що унеможливлює забезпечення конституційного правопорядку у державі. Це свідчить про відхід керівництва цих органів від визначених Конституцією та законами України принципів їх функціонування у правовій державі". Саме це сьогодні відповідає суті того, що відбувається. Володимире Михайловичу, ви очолюєте Комісію з моніторингу виборів. І як ніхто краще ви знаєте, що це все написано правда. Готується маса провокацій за участю правоохоронних органів саме. Тому це треба записати, щоб унеможливити провокації і поміняти терміни у постанові комітету, які там стоять, - до 15 жовтня і так далі. Я нагадую.
Шановні колеги! Прошу уваги! Я ставлю на голосування пропозицію, яка зводиться до того. Хто за те, щоб повернутися до розгляду проектів постанов [[реєстраційний номер 6142, 6142-1]]? [[13:36:03]] За-209 Рішення не прийнято. Оголошується до розгляду проект постанови про програму навчання студентів з Республіки Куба в України. По фракціях? Будь ласка, по фракціях. Я сказав, що проекті постанов відхилені. Наша Україна - 97, Регіони України - 0, Комуністів - 51, СДПУ(о) - о, Трудова Україна - 0, Народна аграрна партія - 0, СПУ - 20, Блок Тимошенко - 18, "Союз" - 0, "Єдина Україна" - 0, "Центр" - 15, НДП та ПППУ - 1, "Демініціативи" і "Народовладдя" - 0, Позафракційні - 7. Оголошується до розгляду проект Постанови про програму навчання студентів з Республіки Куба в Україні. Там два проекти Постанови, так? Будь ласка, доповідач голова Комітету з питань науки і освіти Станіслав Ніколаєнко.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! У вас на руках є законопроекти, які практично тотожні, і можна голосувати, скажімо, за перший законопроект. Але я просив би сьогодні всіх без винятку народних депутатів. Минулого разу я зрозумів, коли обговорювалося це питання, ні один народний депутат практично проти не виступав. В силу технічних причин не вистачило тоді голосів, було політичне протистояння. Куба сьогодні - країна, яка не є найбагатішою в світі, більше 20 тисяч дітей наших складно хворих пролікувала за 10 років. Ми не можемо, значить, 200 студентів провчити за рахунок наших бюджетних коштів. Якщо порахувати, що середня вартість одного студента 3 тисячі гривень, то це 500-600 гривень в рік, люди добрі! тому я пропоную невелике доповнення тільки в постанові зробити: щорічно, починаючи з 2005 року [[а там було 2004 року]], а також передбачити, що не тільки студентів, а і аспірантів і передбачити кошти на підготовче відділення, це рекомендація уряду. Науково-експертний відділ позитивно відноситься до цього і каже, що це потрібно робити. Прошу, Володимире Михайловичу, проголосувати "за", ой, поставити на голосування.
Обов’язково проголосую. Будь ласка, три хвилини, запитання чи виступ? Запитання - 3 хвилини. Запишіться, будь ласка. Мікрофон. Так, записались, Терьохін, будь ласка. Дорогунцов, будь ласка. Немає Терьохіна, ну, неможна ж так, шановні колеги.
Дорогунцов, фракція Компартії України. Я хочу підтримати позицію нашого комітету, бо якщо не допомогти Кубі, то кому ж тоді допомагати. Це єдина країна з того світу, яка так багато зробила, коли ми попали у біду з Чорнобилем, вони безплатно лікували наших дітей. Давайте хоть маленькою долею добра відплатимо їм за це. Я дуже прошу підтримати цю пропозицію.
Вернигора. Мікрофон фракції Соціалістичної партії України. Давайте краще голосувати.
Леонід Вернигора, фракція Соціалістичної партії України. Станіславе Миколайовичу, ви правильно розпочали, що невже доля наших дітей оцих, які постраждали, не цікавить регіонів партію, там інших, які не приймають участі у голосуванні. Хіба діти винні у тому, що ці люди так підтримують політиків, ще може і не тих. Я у складі делегації, яка днями буде виїжджати на Кубу, щоб подякувати уряду і всьому кубинському народу за врятування життя більше 20 тисяч наших дітей. І я думаю, що сьогодні навіть ті, хто гуляє у кулуарах, із тих неголосуючих і непрацюючих у парламенті фракцій повинні зайти до зали і проголосувати, і тим продемонструвати кубинському народу, що вони може з себе останні там сорочки знімають та наших дітей лікують. І тоді ми побачимо, що дійсно народ України і всі політичні партії за наших дітей, за долю майбутню України. І ви правильно ставите питання, що треба голосувати в цілому за цей законопроект. Дякую.
Шановний Володимире Михайловичу, якби ж то тільки питання стосувалося голосування по цьому питанню, яке є справою честі моралі, моральним обличчям нашого парламенту. Я вважаю, що ми не можемо сьогодні не підтримати цей законопроект і цю постанову. Інакше я не знаю, як ми в очі будемо людям дивитися тих хоча б батьків, які возили туди, лікувалися. І взагалі не відповісти добром на добро - це не по-християнськи, не по-людськи.
Шановні колеги, я хочу нагадати, що ми цю постанову обговорили у п’ятницю в попередній пленарний тиждень. Домовилися, що проголосуємо сьогодні, що проголосуємо її сьогодні. З мотивів, будь ласка, Яворівський. Дуже коротко.
Володимир Яворівський, блок Віктора Ющенка. Шановні колеги, я виступав тоді при обговоренні і вніс пропозицію, яка загалом була підтримана. Адам Іванович і Володимир Михайлович про це пам’ятають. Ми за те, щоб це прийняти. Але я казав і ще раз повторюю, я за це проголосую за однієї умови. Коли це буде не за рахунок наших дітей, сільських дітей, які не зможуть вступити, тому що там є певна квота з Державного бюджету. Окремим рядком треба це вписати в постанову, щоб абсолютно окремим рядком. І не з тих коштів, які виділяються на навчання, державне навчання наших дітей. От тоді все стає на свої місця, і ми дуже чесно вчинимо. Інакше, ви розумієте, за рахунок, і так мізер там цих коштів для того, щоб талановиті діти сьогодні селянина вступили чи того самого робітника, чи навіть збіднілого українського інтелігента, то я проти цього. Але підтримати потрібно за рахунок, і ви погодилися, що окремий рядок. Якщо так, то я агітую депутатів за це проголосувати.
Комітет підтримує цю пропозицію. Але я хотів би нагадати Володимиру Яворівському. Володимире, ну і Куба має небагатий бюджет, але ж вона за рахунок своїх селян нас лікує. Тому ми підтримуємо вашу пропозицію - додатково до Державного бюджету. Голосуємо.
Мікрофон Джемілєва, будь ласка. Дуже коротко прошу, просто зараз будемо голосувати.
Шановні народні депутати, мав би вам нагадати, що в цьому проекті постанови мова йдеться про надання безкоштовної допомоги одному із найбільш ганебних режимів, які ще збереглися на матері-землі. За оцінками експертів в цій країні з 11-мільйонним населенням розстріляні по політичним мотивам близько 20 тис. осіб і близько півмільйона пройшли через тюрми. Якщо до комуністичної революції на Кубі було всього 11 тюрем, то тепер їх більше 300. Комісія ООН з прав людини майже щорічно виносить резолюції з засудженням кубинського уряду за порушення прав людини. Проте влада Куби відверто ігнорує думку міжнародної спільноти. В березні минулого року протягом кількох днів були заарештовані 75 активних правозахисників і журналістів. Серед них відомий журналіст Альфредо Фернандес. В квітні того ж року член міжнародного комітету.
Я б хотів сказати колезі Джемільову, якщо раз людина опеклася, то вона не повинна весь час дути на холодну воду. Причому тут, скажемо, Фідель Кастро до тих студентів, яких ми хочемо сьогодні вчити? В тому числі ви будете мати змогу з ними зустрічатися і вчити їх і демократії, і чого завгодно. Я вважаю, що це ніякого відношення не має. Ми вчимо сьогодні не керівників держави Куба, а вчимо представників цієї держави, яка по-братньому ставиться до всіх наших українських дітей. І я пропоную проголосувати "за". Це ніякого відношення не має, те, що ви сказали, до постанови.
Дякую. Шановні колеги, прошу уваги! З такими доповненнями [[я прошу звернути увагу!]] : щорічно, починаючи з 2005-2006 року, виділяти додатково до плану прийому 200 місць. І додати там в першому абзаці - "в навчальних закладах України, передбачивши також виділення коштів для забезпечення їхнього навчання на підготовчих факультетах". Ось з такими уточненнями я ставлю на голосування про схвалення в цілому проекту Постанови Верховної Ради України про програму навчання студентів з Республіки Куба в Україні, реєстраційний номер 5062, автори, підкреслюю, Рудьковський, Богатирьова, Ніколаєнко, для прийняття в цілому як постанови. Прошу голосувати. Прошу голосувати! [[13:45:29]] За-209 Що не працює? Відмініть. Відмініть, будь ласка, голосування. Перевірте там, що не працює система, будь ласка. Я прошу уваги, шановні колеги. Прошу уваги. З урахуванням тих уточнень, з урахуванням позиції, яка прозвучала, і аргументація з боку комітету, я ставлю на голосування про прийняття в цілому проекту постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 5062, про програму навчання студентів з Республіки Куба в Україні. Прошу голосувати. Голосуйте. [[13:46:17]] За-211 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. “Наша Україна" - 56, "Регіони України" - 2, Фракція комуністів - 57, СДПУ(о) - 0, "Трудова Україна" - 0, Народна аграрна партія - 21, СПУ - 18, Блок Тимошенко - 19, Так, далі, будь ласка. "Союз" - 0, "Єдина Україна" - 1, "Центр" - 15, НДП та ПППУ - 13, "Демініціативи" - 0, Позафракційні - 9. Я простіше зроблю, зараз приймемо за основу давайте, тоді будемо. Я ставлю на голосування про прийняття проекту постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 5062 за основу. Прошу голосувати.
Я прошу "Нашу Украину": ребята, проголосуйте, у вас же есть еще 30 голосов. Ну, я прошу, ребята. [[13:47:32]] За-234
Рішення прийнято. Тепер прошу уваги! Зараз, шановні колеги, уточнення я хочу сказати. По фракціях, будь ласка. “Наша Україна" - 81, "Регіони України" - 2, Фракція комуністів - 57, СДПУ(о) - 0, "Трудова Україна" - 0, Народна аграрна - 21, СПУ - 20, Блок Тимошенко - 16. Прошу заспокоїтися! "Союз" - 0, "Єдина Україна" - 1, "Центр" - 15, НДП, промисловці і підприємці - 13, "Демократичні ініціативи" - 0, "Позафракційні" - 8. Тепер слухайте доповнення, будь ласка, шановні колеги. "Щорічно, починаючи з 2005-2006 навчального року, виділяти [[пропозиція Володимира Яворівського]] додатково до плану прийому 200 місць.", - далі за текстом. Після "вищих начальних закладів" ставимо кому і доповнення: "Передбачивши також виділення коштів для забезпечення їхнього навчання на підготовчих факультетах". З урахуванням цих доповнень я ставлю на голосування про схвалення постанови в цілому. Прошу голосувати. [[13:48:52]] За-217 Я тоді прошу комітет подивитися ще раз, і ми його тоді поставимо на голосування. [[Ш у м у з а л і]] Перевірте, чому не працюють картки. Я ставлю з урахуванням цих доповнень за вашим наполяганням [[для стенограми кажу]] для схвалення в цілому проекти Постанови Верховної Ради , реєстраційний номер 5062, автори: Рудьковський, Богатирьова, Ніколаєнко. Прошу голосувати. [[13:49:46]] За-234 Постанова прийнята. З мотивів, Роман Зварич, будь ласка. По фракціях, будь ласка, дайте по фракціях.
Шановні народні депутати-соціалісти, я до вас якраз звертаюся, в першу чергу до Станіслава Ніколаєнка. Ми маємо свою позицію, не треба нас агітувати в сесійному залі, і не треба використовувати цей зал, для того щоб проводити якісь агітаційні заходи. І такі речі, які щойно відбулися в сесійному залі, можуть якраз провалювати дійсно благородні ініціативи з боку народних депутатів. Тому я дуже прошу, припиніть таку практику, щоб це більше не повторювалося.
Давайте будемо взаємно. Ніколаєнко, будь ласка. Подякуйте за підтримку.
Я від імені тих депутатів, які вносили цей законопроект і тих 250, що проголосували за. Хочу подякувати сьогодні Роману Зваричу і його колегам за те, що вони все-таки підтримали цей законопроект. Молодці! Дякую вам.
Шановні колеги, оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо охорони державної таємниці]]. Реєстраційний номер 4123. Доповідач - заступник голови Служби безпеки України Ігор Васильович Дріжчаний. І потім підготуватися від комітету. Прошу з співдоповіддю дуже коротко давайте. Шановні колеги, продовжуємо роботу до завершення розгляду цього питання, тобто на 15 хвилин ранкове засідання. Будь ласка, Ігор Васильович, доповідайте.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Проект закону, який пропонується до розгляду, розроблено Службою безпеки України як спеціально уповноваженим органом державної влади у сфері охорони державної таємниці. Мета розробки закону - удосконалення нормативно-правового забезпечення охорони державних секретів. Розробка цього проекту зумовлена необхідністю вдосконалення окремих положень Закону про державну таємницю, який було прийнято ще в 1999 році. Зумовлено це змінами в законодавстві, які сталися за цей час і потреби гармонізації національного законодавства до стандартів Євросоюзу щодо захисту секретної інформації. Під час розробки враховано пропозиції міністерств, відомств і установ, а також позитивний вітчизняний досвід та наявний іноземний досвід забезпечення охорони секретної інформації. Зміни, які пропонується внести до зазначених актів, стосуються насамперед закону України про державну таємницю та підготовлені з урахуванням практики застосування певних норм цього закону. Насамперед, вони мають на меті вдосконалення інформаційної бази державних секретів, роботи державних експертів з питань таємниць, реалізації дозвільного порядку впровадження діяльності, пов’язаної з державною таємницею, а також надання громадянам допуску і доступу до державної таємниці. Так пропонується більш чітко визначити порядок формування, згоду відомостей, що становлять державну таємницю, порядок оцінки відповідних матеріалів на наявність у них секретів [[цю роботу, як відомо, проводять державні експерти з питань таємниць, засекречування та розсекречення інформації]], додержання режиму секретності. Пропонуються зміни до тих статей закону, які упорядковують процедуру надання, переоформлення та скасування допуску громадян до державної таємниці від імені держави саме Службою безпеки України, як спеціальним уповноваженим на це органом. У зв’язку з цим пропонується внести необхідні зміни до статті 23, яка визначає обставини, наявність яких перешкоджає наданню громадянинові допуску до державної таємниці. Також пропонується внести певні зміни до Законів: Про оперативно-розшукову діяльність", "Про порядок виїзду з України і в’їзду в Україну громадян України" і так далі. Проект закону без зауважень погоджено з Радою національної безпеки і оборони, міністерствами і відомствами зацікавленими в розгляді цього питання. Отримано позитивний висновок Міністерства юстиції. Законопроект підтримано Комітетами з питань національної безпеки і оборони, боротьби з оргзлочинністю і корупцією, законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності, а також з питань бюджету. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка, Ігорю Васильовичу. Від комітету слово має Володимир Дмитрович Сімонов, будь ласка.
Сімонов, фракція Компартії України. Згідно з доручення Комітет з питань національної безпеки і оборони розглянув внесений Кабінетом Міністрів України проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів. Проект закону направлений насамперед на вдосконалення порядку повідомлень з відомостями, які містять державну таємницю, надання та скасування дозволу на доступ до державної таємниці. Підтримуючи пропозиції про прийняття закону за основу, члени комітету вважають, що при підготовці його до другого читання потрібно буде уточнити ряд положень, викласти їх чіткіше, як це пропонують наукові експерти. Це особливо стосується двох принципових положень. Перше. Про можливість оскарження в судовому порядку рішення про відмову в поданні дозволу на продовження діяльності, пов’язаної з доступом до держтаємниці. І друге. Про подання доступу до держтаємниці громадянам безпосередньо органами Служби безпеки України і без оформлення його відповідним наказом керівництвом установами, підприємствами, організаціями. Члени комітету погоджуються з думкою про те, що обминати керівництво установ, підприємств і організацій у таких питаннях є неприйнятним. Але ці та інші недоліки можуть бути усунені при підготовці його до другого читання. Комітет ухвалив: рекомендувати Верховній Раді України розглянути законопроект і прийняти в першому читанні, доручивши Комітету Верховної Ради України з питань національної безпеки і оборони доопрацювати його з урахуванням пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи, і внести на розгляд у другому читанні.
Так, Володимире Дмитровичу, дякую вам. Переходимо до обговорення. Два -"за", два - "проти". Володимир Пузаков, фракція комуністів. Підготуватися Юрію Кармазіну.
Владимир Пузаков, фракция Коммунистической партии Украины, Кировоградщина. За последнее время грубейшее нарушение этого закона со стороны должностных лиц, начиная от маленького чиновника до Президента Украины, можно встретить все чаще и чаще. У многих из них нет желания да и политической воли выполнять его. И это, к сожалению, проходит безнаказанно, а прокуратура, СБУ, Совет национальной безопасности Украины от контроля за выполнением данного закона практически устранились. Почему, например, не было возбуждено уголовное дело против начальника управления разведки Генерального штаба Вооруженных сил Украины, который знакомил американского разведчика с совершенно секретными военными объектами. Все вы слышали и знаете, что натовская разведка тщательно изучала и освоила Черноморское побережье Украины. Что это политическое недомыслие или подготовка к натовской помощи представителей власти на всякий случай для защиты от своего народа. А теперь Соединенные Штаты Америки требуют не с подачи ли наших властителей, чтобы Украина ликвидировала противопехотные мины, дабы их не поставили вдоль Черноморского побережья в случае необходимости или смены власти. То есть дорога в глубь Украины должна быть чистой и безпрепятственной. А какой позор и унижение переживала, да и переживает незалежна Украина в связи с делом о кольчугах. Какой жалкий вид имеют наши высшие руководители, какую раболепскую готовность они проявили, чтобы показать американским хозяевам все секреты производства и продажи этого новейшего оружия. Показали им документы, водили по цехам заводов и так далее. Различная информация по делу о кольчугах была предоставлена не только экспертам, но и центральному разведывательному управлению США. Парадокс состоит в том, что Закон про государственную тайну подписал Президент Украины и сам грубо нарушил статьи 3, 4, 8, 37 этого закона. Статья 4 говорить, например, что державну політику щодо державної таємниці як складову засад внутрішньої та зовнішньої політики визначає Верховна Рада України. Кто с нами советовался по допуску и экспертов США? Кто выносил этот вопрос на рассмотрение Верховной Рады? Спрашивается, почему это все делается? А делается это для того, чтобы выслужиться перед сильными мира сего и получить хоть какие-то подачки в долг, не считаясь с интересами собственного народа. Почему молчат те, кому в таких случаях не положено молчать, а положено действовать по закону? Да потому что они служат Президенту и мафии, окружающей его, а не народу Украины. Спасибо.
Юрій Анатолійович Кармазін, фракція "Наша Україна". Підготуватися Соломатіну.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, цим законопроектом, якщо аналізувати його абсолютно до останньої строчки, враховані зміни в економічному і соціальному житті суспільства, що відбулися з часу затвердження нової редакції Закону України "Про державну таємницю" у 1999 році. Також врахований і досвід деяких розвинутих іноземних держав у сфері захисту державної таємниці. Але я хотів би висловити деякі концептуальні зауваження, з якими, мені здається, не можна приймати цей законопроект. Мова йде про дві статті, але, які можуть суттєво обмежувати права громадян України. Я хотів би, щоб концептуально на першому читанні ми їх вилучили, тоді можна було б голосувати за інші. Які статті я маю на увазі? Перше. Це стаття 9 Закону про оперативно-розшукову діяльність і стаття 24 Закону про державну таємницю. Зараз пропонується збільшити термін перевірки громадян у зв’язку з допуском їх до державної таємниці до трьох місяців замість того, що зараз передбачено один місяць. Таким чином це буде сприяти волокиті, погіршує права і свободи людей, а в кінцевому варіанті це є порушення статті 22 Конституції України. Інше питання. Передбачається, що допуск до державної таємниці буде надаватися виключно органами Служби безпеки України. Сьогодні поки що допуски надаються керівниками підприємств, установ та організацій на підставі висновки органів Служби безпеки України. Також є питання і до інших моментів. Пропонується скоротити терміни дії допусків до таємної інформації. Для форми два - з двох до семи., для форми три. і так кругом. Я вважаю, що це негативно скажеться на правах і свободах громадянина. Це заставить зайвий раз звертатися до Служби безпеки. Я не говорю, що це підсилює деяким чином Службу безпеки. Дай Боже, щоб підсилювало, але там, де це стосується державної безпеки, а не там. Я хочу попросити Ігоря Васильовича, щоб він передав керівнику Служби, що народні депутати обурені і я зокрема фактом і тією інформацією, яка до нас доходить, щодо прослуховування телефонних розмов представниками Служби безпеки. Ми не для цього надавали вам законом повноваження, щоб грубо порушували наші права. Я вважаю, що це взагалі є предметом спеціального розслідування, яке буде проводити парламент і правоохоронні органи уже після виборів. Але я вас закликаю не робити цього до виборів. Дякую.
Юрій Петрович Соломатін. Підготуватися Яворівському.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, я хотів би на початку торкнутися трошки такого філософського питання - державна таємниця. Яка у нас сьогодні є держава? Була держава, батьківщина була радянською, вітчизна соціалістичною. Зараз батьківщина буржуазна, вітчизна капіталістична. Змінилися наголоси суттєво, навіть принципово на тому, яка є держава і що в неї слід охороняти. На сьогодні всі пишуть у всіх і у кожного під диваном є диктофон цифровий майора Мельниченка. Я вас з цим поздоровляю. Тому коли ми знову згадуємо і про ті "Кольчуги", коли ми знову згадуємо з вами навіть і ті ситуації, які склалися за межами нашої держави, коли після того. як так звана демократична коаліція розбомбила Ірак, захопила тоталітарного диктатора Саддама Хусейна, а нарешті не з’ясувала там ні зброї масового враження, ні всього іншого, що вона шукала, і що було приводом до цього збройного нападу на цю державу незалежну. Тому ми давайте з вами уявимо собі і таке. І до нас це може бути застосовано і будь-яка наша державна таємниця не стане на заваді таким демократизаторам використати військову дубинку по відношенню до "Нашої України". І я хотів би сказати, навести ще один приклад, як розкрадалися, добровільно продавались наші державні таємниці. У нас був величезний військово-промисловий комплекс, пішла конверсія цього комплексу, за пропозицією певних демократичних країн був утворений Український науковий технологічний комплекс, через котрий за поданням Міннауки і освіти здійснювалися тендери по конверсії нашого військового виробництва. І ці тендери здійснювалися лише після того, як експерти насамперед. лабораторії ознайомлювалися з цими пропозиціями по конверсії і давали рекомендації, чи підтримувати за ці кляті долари це наукове угрупування наше вітчизняне чи ні. І підтримували. І потім за безцінь забирали його для свого власного використання. Тому давайте ми підтримаємо цей законопроект, він куций, звичайно, бо і держава куца, але хоча б захистити те, що в нас є, те, що залишилося. Я дякую вам за увагу. Давайте проголосуємо за ці законопроекти.
Так, Володимир Яворівський, фракція "Наша Україна", будь ласка.
Володимир Яворівський, Яворівський і Жовківський райони, Львівщина. Блок Віктора Ющенка. Дуже легко і просто виступати, тому що вже зрозуміло, що цей законопроект не пройде, просто нікому голосувати, зрештою, в залі. Але, маючи таку нагоду, я хотів би сказати: щось є таке іронічне і парадоксальне, що ми розглядаємо сьогодні питання про державні таємниці. Про які державні таємниці можна говорити в нашій державі, яка нагадує подвір’я вдови, яка давно вже втратила чоловіка? Власне кажучи, тут вже давно говорили, я просто ще один раз нагадаю, що якісь такі справжні технологічні таємниці давно уже продані, а ті таємниці, які залишилися, то цей законопроект їх не розшиє, бо в нас зараз найголовніші таємниці національні, скажімо, я б виділив таку: як у Івано-Франківську кури несуть яйця, в яких в середині відразу підшипник? Це величезна просто державна таємниця, як це могло бути, як це могло статися. Ми не знаємо сьогодні, що таке "ДУСЯ" і чим вона займається, і як вона займається в основному мародерством і тому подібне. Тобто ми живемо в державі, в якій які-небудь поправки до Закону про державні таємниці просто-напросто нічого не вирішать, бо нічого зберігати. Але цей закон, з моєї точки зору, я за нього голосувати не буду і вас закликаю не голосувати за нього, тому що він фактично вводить ще таку певну монопольку Служби безпеки. Що таке Служба безпеки сьогодні - я прекрасно розумію, яка займається абсолютно не своїми функціями, вона займається економікою, ніде в світі служба безпеки не займається економікою - в нас займається. Чому? Тому що це ласе місце, там можна мати, ми це прекрасно знаємо, як готувалися ціли кіпи на невгодних бізнесменів, потім ці документи передавалися цьому самому бізнесмену, він їх викуповував і тому подібне. Через те надання ще додаткових, а тут, в першу чергу, додаткові функції Служби безпеки, для мене вони є неприйнятними. Скажімо, Служба безпеки відмовляє громадянинові в доступі до секретної інформації, яка йому потрібна, то пишеться: "Він повинен передати до суду, має право оскаржити в суді". Перше: чи ви знайдете такий суд, який винесе рішення на користь цього самого громадянина? Але, з іншого боку, уявімо собі, що знайдеться суд, який допустить громадянина до секретів. Але що це за секрети, проти яких виступає Служба безпеки, а суд надає право доступу до них, тобто парадокс же абсолютний! Через те я дума, що, колись була дуже гарна рецензія одного чоловіка: він називав, називав, який поганий, там, художній твір той-то той-то, а в кінці сказав: "Але все це не має ніякого значення, там кома стоїть, там риска не та, але це не має значення, бо сам твір ні пса ні вартий". І так само ні пса не вартий цей законопроект.
Завершили ми розгляд законопроекту. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету, а вона зводиться до того, що нам потрібно прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо охорони державної таємниці, реєстраційний номер 4123. Прошу голосувати. [[14:09:15]] За-65 Ну цілком очевидно, що законопроект відхилено. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Перерва до 16 години. О 16-ій години вечірнє засідання. Прошу всіх бути. Дякую.