Добрий ранок, шановні колеги! Добрий ранок, шановні представники засобів масової інформації! Будь ласка, підготуйтесь до реєстрації, займіть свої місця. Сергій Володимирович Власенко, нагадую, реєстрація відбувається шляхом натискання зеленої кнопки, першої зліва, або кнопки "за". Готові реєструватись? Прошу реєструватись. [[10:01:59]] В залі зареєстровано 280 народних депутатів України. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, перше питання порядку денного: про відставку міністра внутрішніх справ України Авакова Арсена Борисовича. До слова запрошується голова підкомітету з питань правоохоронної діяльності Бакумов Олександр Сергійович, будь ласка. Почекайте, Олександр Сергійович. Ні-ні, підходьте на трибуну. Не треба йти поки що, вам ще рано. Відповідно до пункту 12 частини першої статті 85 Конституції України до повноважень Верховної Ради України належить звільнення з посади членів Кабінету Міністрів України. 13 липня 2021 року відповідно до частини першої статті 18 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" Арсен Борисович Аваков подав до Верховної Ради України заяву про прохання прийняти його відставку з посади міністра внутрішніх справ України. Відповідні матеріали вам надані. Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний пане головуючий, шановні колеги, 13.07.2021 року до Верховної Ради України надійшла заява міністра внутрішніх справ України Арсена Авакова такого змісту: "Відповідно до частини першої статті 18 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" прошу прийняти мою відставку з посади міністра внутрішніх справ України. Честь маю!" За дорученням Голови Верховної Ради України Комітет з питань правоохоронної діяльності на засіданні 14 липня 2021 року (протокол 81) розглянув заяву міністра внутрішніх справ України Авакова Арсена Борисовича про відставку з посади. Комітет зазначає, що внесення такої заяви відповідає положенням пункту 1 частини першої статті 18 Закону України "Про Кабінет Міністрів України". Водночас Верховна Рада України, керуючись положенням пункту 12 частини першої статті 85 Конституції України, має розглянути зазначене подання та може прийняти рішення про звільнення члена Кабінету Міністрів України із займаної посади. За результатами розгляду, керуючись положенням пункту 12 частини першої статті 85 Конституції України, частини першої статті 18 Закону України "Про Кабінет Міністрів України", комітет рекомендує Верховній Раді України визначитися шляхом голосування щодо заяви міністра внутрішніх справ України Авакова Арсена Борисовича про відставку із займаної посади. Дякуємо міністру за роботу та державницьку позицію.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Куницький Олександр Олегович. З місця, будь ласка, включіть мікрофон.
Шановні колеги, доброго ранку! Я вважаю, що ми маємо підтримати відставку пана Авакова. Це його особиста позиція написати заяву. Вчора на комітеті ми розглядали це питання. На превеликий жаль, комітет рекомендував Верховній Раді визначатися самостійно. Але ж я б рекомендував вам, своїм колегам, все ж таки задовольнити бажання пана Авакова та вже нарешті відпустити його з цієї посади. Дякую.
Клименко Юлія Леонідівна. Устінова Олександра Юріївна.
Шановні колеги, цього дня, без перебільшення, українці чекали з того моменту, як обрали нову Верховну Раду останнього дев’ятого скликання, тому що там, в новому Кабінеті Міністрів, ніколи не мало бути такої людини, як Арсен Борисович Аваков. На жаль, була допущена помилка, яку зараз ми всі з вами маємо виправити. Тому що, коли я чую про державницьку позицію, я згадую зґвалтованих дівчат, вбитих дітей, розслідування по яких до сих пір не завершено. Я згадую волонтерів, які просиділи 500 днів у в’язниці лише тому, що аваківським, пробачте мене, "ментам", тому що ті люди, які фальсифікували справу, їх не можна назвати правоохоронцями, сиділи за ґратами. Ця людина має понести за це відповідальність. Я вважаю, що ця відповідальність має бути не лише в тому, що його звільнять, а в тому, що за всі підлоги, за все те, що відбувалося в Національній поліції, яка зараз асоціюється з "кришуванням", вбивствами, ґвалтуваннями, ця людина має понести і кримінальну відповідальність. Але найбільше, що ми зараз можемо зробити, це звільнити Арсена Борисовича Авакова. Я писала вже, і не раз підходила до кожного з вас говорила, що останні санкції, які були накладені Президентом - це був підлог, це була фальсифікація, коли Міністерство внутрішніх справ підставило Президента і на невинних українців були накладені санкції, в той час як "вори в законі" відкупилися. За такі речі має бути понесена кримінальна відповідальність, а не лише звільнення. Сьогодні за кожним з вас буде дивитися вся Україна. Тому що нам потрібна нова поліція, а не "патрулка", за якою прикривають всіх тих баньдюків, більшість з яких зараз сидять на Богомольця в Міністерстві внутрішніх справ. Я дуже прошу підтримати зал це рішення і відпустити Арсена Борисовича, як він цього хоче. Дякую.
Славицька Антоніна Керимівна.
Бурміч Анатолій Петрович.
Бурміч Анатолій Петрович.
Шановні колеги, "Опозиційна платформа – За життя" не приймала участь у призначені Арсена Борисовича, який більше семи років був міністром внутрішніх справ. Я вважаю, що в ситуації, яка склалася сьогодні в Україні по всіх секторах: і безпеки і в інформаційному, в судовій, в економічній особливо сфері, - я вважаю, що такі пости, як міністра внутрішніх справ, ті структури, які будуть формувати судову гілку влади, вплив на інформаційний простір, я вважаю, що повинні бути там задіяні представники або ж їх очолювати перш за все представники опозиційних сил, для того щоб врегулювати вплив той і хаос, що відбувається в Україні сьогодні. А тому ми, "Опозиційна платформа – За життя", в цих іграх приймати участі не будемо. Дякую.
Геращенко Ірина Володимирівна. Хтось з мотивів ще буде виступати? Арешонков, бачу. Дмитро Валерійович, вас також бачу. Геращенко, Арешонков, Лубінець, після цього переходимо до голосування.
Шановні українці, з Арсеном Аваковим ми пройшли "помаранчевий майдан", Революцію Гідності. Ми разом боролися з бандою Януковича і клікою Путіна, який буде відповідати в Гаазі. Але зараз мова не про персону, не про персоналії, а про політику, про міністра уряду Зеленського. Як опозиційна фракція, "Європейська солідарність" - єдина фракція в цій залі, яка не голосувала за жодного міністра уряду Зеленського: ані за часів Гончарука, ані за часів Шмигаля. Ми хочемо нагадати всім присутнім в залі, всім, хто не входить до монобільшості, що "Європейська солідарність" збирає підписи за відставку всього уряду Зеленського-Шмигаля за їх непрофесійність, за сексизм, за расизм, за весь той непотріб, який сьогодні демонструє цей уряд країні. Те, що зараз відбувається в залі, ми бачимо кричуще порушення Зеленським Конституції. Тому що Зеленський, який згідно Конституції в парламентсько-президентський республіці має право претендувати залі тільки міністрів оборони і міністрів закордонних справ, вже назвав наступника Авакова, а "слуги", які щодня множать цю Конституцію на нуль, це проковтнули вчергове, тому що вони не мають ні права голосу, ніякого впливу на уряд, ні якого контролю над урядом, і ми живемо сьогодні в "офісно-президентській республіці". Як опозиція ми були на всіх судах щодо справи Шеремета, як опозиція ми протестували проти політизації Міністерства внутрішніх справ і побудови тоталітарної поліцейської держави. І саме політичним сьогодні буде наше голосування, ми вимагаємо відставки всього уряду Зеленського.
Арешонков Володимир Юрійович, після цього Лубінець, після цього голосуємо.
Володимир Арешонков, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, сьогодні ми розглядаємо не просто формальний адміністративний акт - розгляд заяви про відставку міністра, сьогодні потрібно надзвичайно глибоко подивитись на те, яку роль відіграють структури МВС в житті нашої країни і суспільства і яку роль виконував міністр Аваков. Так от, позиція депутатської групи "Довіра": Аваков – це справжній патріот своєї країни. Хочу нагадати, що, саме завдячуючи йому, вдалось зберегти в країні мир, спокій і територіальну цілісність. Да, багато питань в процесі реформування, попереду робота якісна структурно-оперативних підрозділів системи МВС, інших напрямків, але Аваков виконав свою історичну роль, тому з честю і гідністю він написав заяву, просив особисто депутатів підтримати. І ми це зробимо. Бажаємо йому гарного життєвого шляху подальшого.
Дякую. Лубінець Дмитро Валерійович.
Шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України! Знаєте, коли Арсен Борисович Аваков був призначений виконуючим обов’язки міністра внутрішніх справ? Це було 22 лютого 2014 року. Для тих хто не пам’ятає, я нагадаю, що тоді рівень довіри до міліції був нуль. Пройшов час - і зараз рівень довіри до нової Національної поліції 50 відсотків. МВС – це Державна прикордонна служба, це Національна гвардія, це Державна міграційна служба, це 360 тисяч людей, які працювали і працюють на благо України. Я хочу вам сказати як людина з Донбасу: мені інколи соромно, що такого, як Аваков, не знайшлося в Донецькій області, що він свій Харків захистив і показав, як потрібно захищати цю державу. Тому давайте мати честь подякувати цій людині за те, що вона зробила і робить для нашої держави. Дякуємо, Арсен Борисович!
Дякую. Соболєв Сергій Владиславович. Це крайній виступ.
Фракція "Батьківщина" не голосувала ні за уряд Шмигаля, ні за уряд Гончарука. І тому нас дуже дивують ті, хто так активно підтримували уряд і Гончарука, і Шмигаля, тепер так просто "здають" членів команди Гончарука і Шмигаля. Але це ваша характеристика, це характеризує всіх вас, які ви моральні всі, які ви всі чесні і якими принципами ви живете. Арсен Борисович Аваков – це людина, яка в лютому 14-го року був серед тих, хто реально врятував цю країну, але ви вирішили його "здати". Питання до вас. Ви навіть його не заслуховуєте – питання до вас. Ми не приймаємо участь в цьому голосуванні.
Шановні колеги, переходимо до голосування. Відповідно до пункту 12 частини першої статті 85 Конституції України, частини першої статті 18 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" ставлю на голосування пропозицію про звільнення, шляхом прийняття відставки Авакова Арсена Борисовича з посади міністра внутрішніх справ України за поданою ним заявою про відставку. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:15:48]] За-291 Рішення прийнято. Прошу профільний комітет разом з Апаратом оформити. [[Шум у залі]] Почекайте! Оформити постанову за наслідками прийнятого нами рішення. Будь ласка, покажіть по фракціях. Шановні колеги, я думаю, що варто подякувати Арсену Борисовичу Авакову за всі ті роки, які він працював на користь нашої держави. Дякую. [[Оплески]] Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення корпоративного управління юридичних осіб, акціонером (засновником, учасником) яких є держава (реєстраційний номери 5593, 5593-1, 5593-2 та 5593-д). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:17:10]] За-255 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Арахамія Давид Георгійович. До слова запрошується заступник голови Комітету з питань економічного розвитку Підласа Роксолана Андріївна від комітету. Підласа, будь ласка, від комітету, 2 хвилини.
Шановні колеги, всі чотири законопроекти 5593 – це законопроекти про роботу наглядових рад. Ви знаєте, що це одна з найбільш резонансних та відомих тем у державному управлінні. Сьогодні в нас є велика кількість проблем з управлінням державними підприємствами. З трьох тисяч підприємств, які знаходяться у підпорядкуванні міністерств і відомств, лише 947 є прибутковими, решта збиткові, банкрути чи не працюють взагалі. Очевидно, що потрібно міняти підхід до управління державними підприємствами. Як орієнтир ми обрали керівні принципи Організації економічного співробітництва та розвитку щодо корпоративного управління на підприємствах державної форми власності. Законопроект 5593-д, який підготовлений Комітетом економічного розвитку, повністю відповідає цим принципам. Тому Комітет економічного розвитку ухвалив рішення подати на розгляд Верховної Ради законопроект 5593-д та рекомендувати його в першому читанні прийняти за основу, відповідно законопроекти 5593, 5593-1, 5593-2 відхилити. Комітет також ухвалив рішення звернутися до Голови Верховної Ради України з пропозицією оголосити відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради під час розгляду доопрацьованого законопроекту про необхідність внесення пропозицій і поправок щодо виправлень, уточнень, усунення помилок та/або суперечностей у тексті доопрацьованого законопроекту, інших структурних частин зазначеного законопроекту та/або інших законодавчих актів, що не були предметом розгляду в першому читанні, але відповідають предмету правового регулювання законопроекту. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. В’ятрович Володимир Михайлович.
Прошу передати Кубіву Степану Івановичу. Кубіву Степану Івановичу.
Кубів Степан Іванович.
Шановний пане Голово, пани колеги! Хочу сказати, що ми розглядали цей законопроект на засіданні комітету, досить критично були оцінені три законопроекти, і багато пропозицій щодо внесення змін, які реально було внести до другого читання. Разом з тим, ми розуміємо, що внесення змін до корпоративного управління є важливим в зв’язку із змінами, які проходять і на ринку, і в цілому після COVID. Ми говоримо про фінансові плани, ми говоримо про повноваження наглядових рад, ми говоримо про річні перспективні інвестиційні плани. Разом з тим, хочу сказати, що в новій редакції, яка представлена, і в статті 92 і 75 Господарського кодексу відсутнє положення про порядок здійснення державними комерційними підприємствами публічних закупівель, оприлюднення вартості, прозорості відповідно проведення. Запропонованийв проекті підхід відчуження основних фондів може призвести до відчуження фондів державно-комерційного підприємства. Третє. Це проектом пропонується надати політико-державної власності, але зміст цього терміну взагалі не є розкритий. Ми проголосуємо за цей законопроект в другому читанні, якщо пропозиції нашої фракції будуть враховані між першим і другим читанням. Разом з тим, хотів би я звернути увагу, що НАЗК говорить про наявні корупціогенні фактори, недосконалий механізм призначення керівників державних компаній. І це все врегулювання можна зробити між першим і другим читанням. Якщо це буде враховано, ми в другому читанні підтримаємо даний законопроект. Дякую.
Мовчан Олексій Васильович.
Шановні народні депутати, останні 30 років української незалежності державні активи часто були корупційними годівничками для політиків. Прогалини в регулюванні створюють негативні стимули для втручання в операційну діяльність окремих підприємств. Держава має продати надлишкові активи в прозорий і конкурентний спосіб. Але те, що залишається в держвласності, має управлятися ефективно і лише професіоналами, виконуючи ключові KPI та забезпечуючи дохідність із застосуванням найкращих практик корпоративного управління. Комітет економрозвитку рекомендував прийняти законопроект номер 5593-д, який було сформовано на базі керівних принципів ОЕСР. Ключові новели законопроекту. Ним передбачено фідуціарні обов’язки керівництва підприємства, крім того, повноваження затверджувати стратегічні документи, зокрема стратегії, фінплани, інвестиційні плани, передаються на наглядову раду. Повноваження щодо призначення керівника та погодження умов контрактів з ним передаються також на наглядову раду. Законопроектом передбачено виключний перелік чітких підстав для дострокового припинення повноважень наглядової ради, щоб уникнути майбутніх політично-мотивованих звільнень. Законопроект пропонує чітке розділення повноважень наглядової ради як професійного стратегічного органу, а органу управління і Кабінету Міністрів як органу, який формує та реалізує політику. За умови прийняття законопроекту Україна зможе назавжди забути про таке явище, як державні підприємства – годівнички для політиків. Прошу підтримати.
Мамоян Суто Чолоєвич.
Прошу передати Шуфричу слово.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. Дивуюся, навіщо цей закон? Невже ви думаєте, що американці і Джо Байден такий дурний? Вони чітко бачать, що цим законом ви фактично продовжуєте те, що є зараз. Ми ж подали, щоб вам полегшити життя і сподобатись народу, якому ви нібито служите, Закон 4399, у якому ми просимо, щоб члени наглядової ради отримали грошове забезпечення не більше ніж 10 мінімальних зарплат. Якщо збитковий за підсумками року – то нуль, якщо заборгованість по зарплатам – то нуль. І щоб це були виключно громадяни України, і щоб стаж та освіта дозволяли їм робити в тій галузі, за якою вони наглядають. А то в нас тут уже журналісти окремі - вони найкращі специ і в питанні залізничного розвитку, і в питанні обороноздатності нашої країни. А в мене питання: чи ті, хто зараз у нас за залізницею наглядають, они железнодорожный костыль от медицинского отличить могут? Тому ми і не будемо голосувати за цей закон, тому що це абсолютний абсурд. Члени сьогоднішніх наглядових рад зараз сидять в Лондоні за ті 30, 40, 50 тисяч доларів, що отримують у місяць, і курять бамбук. А, ще канабіс хотіли курити, але слава богу, тут ми вас зупинили. Тому ми вимагаємо цей закон не підтримувати як такий, який є несправедливим. І хочу заявити від імені нашої фракції. Ми подивились порядок денний позачергової сесії - це неповага до людей. Ви не маєте право на це втрачати час, якщо ви служите народу, а не знущаєтесь над ним. Дякую за увагу.
Немиря. Тарута? Тарута Сергій Олексійович.
Шановні колеги, фракція "Батьківщина" послідовно виступає за захист національних інтересів, розвиток економіки і промисловості України. Даний проект закону є нікчемним і не відповідає національним інтересам. Перш за все, він розглядається з грубим порушенням Регламенту. В парламенті зареєстровано дев’ять проектів законів відносно наглядових рад, в тому числі і лідером фракції "Батьківщина" Тимошенко, який вирішує проблеми, що хвилює сьогодні суспільство. Ситуація в наглядових радах сьогодні обурила суспільство відносно ефективності їх роботи і захмарними зарплатами. На жаль, цей проект закону він не вирішує цю головну проблему: нема критерію відносно професійності тих, які приймають участь. Є велика проблема відносно незалежних представників із іноземних країн. Сьогодні ми бачимо на прикладі Нафтогазу, що керівники державних підприємств маніпулюють наглядовою радою, дають їм бартер, велику зарплату, і наглядова рада повністю не працює в тому захисті національних інтересів. Фракція "Батьківщина" не буде підтримувати цей проект закону, тому що він не відповідає головному - це захист національних інтересів, незалежність. Ми зараз це приймаємо, я думаю, що тут багато в залі розуміють, це бартер відносно того, що західні наші партнери сказали, що не буде макрофіну без цього проекту закону. І я хочу сказати, що якраз той проект закону, який розглядався, він даже був не зареєстрований.
Дякую. Железняк Ярослав Іванович. Після цього Шахов, після цього переходимо до. Рудик, і після цього до голосування.
Шановні колеги, ми будемо підтримувати цей закон. В нас багато нарікань до корпоративного управління, їх не може бути, коли в минулому році у нас 73 мільярдів збитків державних підприємств. Але якщо дуже просто пояснювати, що у нас з реформою корпоративного управління, це як зробити непоганий ремонт в квартирі, але бідкатись, що холодно, тому що немає скла в балконі. Те ж саме, у нас не завершена реформа корпоративного управління. І цей законопроект, який ми разом розробляли в робочій групі, він якраз встановлює, коли член наглядової ради отримає зарплату, а коли - ні, коли він виконує свої зобов’язання, а коли має бути звільнений, коли це відповідальність наглядової ради, а коли це прерогатива акціонера, тобто держави. І саме ці питання закладені в цьому законопроекті. Саме тому фракція "Голос" підтримає його в першому читанні. Дякую.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, давайте подивимося, як наглядові ради дивляться, і вбивають, і ґвалтують Україну. Ми, законотворці, сидимо в цій залі і не вийшли на вулицю до військових пенсіонерів, до силовиків, які захищали кожного з нас і наші родини, яким зменшили пенсії в два рази і повідбирали ці копійки, зате наглядові ради отримують мільярдні винагороди. За що винагороди? За те, що знищується Укрзалізниця? За те, що знищується сьогодні оборонпром, підприємство "Зоря", яке знаходиться в приватних руках? Як знищується сьогодні Укрпошта, знищується все на наших очах, спалюється українська земля. І ми тут сидимо - і не бачимо ні жодної підтримки цих законопроектів. Не можна сьогодні роздавати мільярди гривень комусь там, іноземцям, а нашим українцям сплачувати по 1,5 тисячі гривень. Ганьба тим, хто сьогодні.
Рудик Сергій Ярославович.
Шановні українці, як все добре з цими законопроектами, нам розповіли представники монобільшості. Дозволю собі в межах однієї хвилини сказати, що не так. Перше, і основне: там, де на державному підприємстві 50 відсотків і більше частки держави, немає наглядової ради, ми доручаємо Кабінету Міністрів України встановлювати зарплати керівникам, членам виконавчих органів і винагороду членам наглядових рад. Як Кабінет Міністрів вміє до цього питання підходити, ми зрозуміли у жовтні минулого року, коли гранична сума 1 мільйон 250 тисяч гривень, які вони ж обмежили в березні цього року, вважається замалою, і вони її зняли. Коли кожна людина отримує тисячу-дві гривень зарплати, 1 мільйон 250 тисяч гривень для членів наглядових рад і керівників державних підприємств мало! Тому ми закликаємо утриматись від голосування по цьому законопроекту. Досить ставити українців в сорт номер чотири порівняно з якимись захмарними іноземцями, які.
Шановні колеги, переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно першої частини статті 116 Регламенту Верховної Ради України проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення корпоративного управління юридичних осіб, акціонером (засновником, учасником) яких є держава (реєстраційний номер 5593-д). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:32:58]] За-251 Рішення прийнято. Шановні колеги, надійшла заява про перерву з заміною на виступ. Кучеренко. Є, немає?
Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, я розумію, що вже настрій такий перед відпустками. Але я хочу сказати, що ми з вами проголосували вчора законопроект 3508-д. І хочу підготувати вас до того, що в першу чергу очікує шановних "слуг народу", інші фракції, які не підтримали нашу позицію у вчорашньому голосуванні. Ми дійсно з вами допомогли Асоціації міст України, міським головам, депутатам міських рад, в першу чергу підприємствам теплокомуненерго, коли реструктуризували їх борги перед НАК "Нафтогаз". Але ми з вами не допомогли, в першу чергу завдяки тому, що ви, мабуть, не розібралися до кінця за те, що голосуєте, ми не допомогли нашим з вами виборцям. Ми не передбачили запобіжники проти необґрунтованого підвищення цін на газ, які, поки ви будете відпочивати, ваші і наші міські ради будуть закладати зараз тарифи на тепло, на гарячу воду. Я вам учора намагався донести суть правки Тимошенко, Кучеренко і інших депутатів стосовно того, щоб обмежити апетити НАК "Нафтогазу" та застосувати економічно обґрунтовану ціну на газ. Натомість ви нашу правку не підтримали. І це призведе неминуче до підвищення тарифів на тепло на рівні 40-50 відсотків, що вже відбувається в десятках міст України. Я сподіваюся, що ті українці, які слухають мене, вони знають, які питання задати своїм депутатам стосовно непідтримання цієї правки. Шановні друзі, тільки що ви голосуєте за якусь корпоративну реформу, вчора ви голосували за Антимонопольний комітет якусь реформу, яка буде полягати в тому, щоб платити їм по 500 тисяч гривень зарплатні. Скажіть, будь ласка, яких ще інституцій вам не вистачає, щоб розібратися з цим монополістом? Незрозумілий фінансовий план НАК "Нафтогазу", якого ніде немає, не знайти на сайтах. В два рази підвищено до 6 мільярдів утримання цієї нікчемної структури. 2,6 мільярда на утримання 1200 співробітників; 1 мільярд 200 на зовнішніх юристів; 2 мільярди по статті "інші". Це те, що заклав цей монополіст свою ціну на газ, і це те, що ви вчорашнім своїм голосуванням запропонуєте зараз оплатити українському народу. Друзі, ви вчора побачили, з якою претензією до вас прийшли військові ветерани. Готуйтеся, дуже скоро з цієї ж претензією по тарифах, по ціні на газ прийдуть і пересічні українці. Сподіваюся, що після відпустки ми повернемося до цього питання. Дякую. Слава Україні!
Дякую. Надійшла заява про перерву з заміною на виступ. Дмитрук Артем Геннадійович.
Шановні колеги, шановний пане Голово, шановні українці, вчора в Одесі відбулася дуже неприємна та резонансна подія. Під час святкування весілля гості вирішили проїхатись містом, заблокували вулицю, влаштували гонки та дріфт на автомобілях, і, що саме страшне, відкрили стрілянину з автомату. Люди, які знаходились поруч, опинились у заручниках. І все це відбувалося серед білого дня на очах у сотень людей. Як народний депутат і член Комітету з правоохоронної діяльності я одразу звернувся до своїх колег та до Міністерства внутрішніх справ. Отримав повну підтримку і розуміння. Реакцію одеських правоохоронних органів ми побачили одразу6 злочинці були виявлені та жорстко затримані. При цьому затримання проходило на високому професійному рівні. За це я хочу подякувати батальйону спеціального призначення, особливого призначення "Корд", кримінальній та патрульній поліції, слідчому управлінню, міграційній поліції, генералу, начальнику Головного управління Національної поліції Беху Олегу Володимировичу та усім учасникам цієї операції. Цю ситуацію я тримаю під особистим контролем. І поки не будуть виявлені усі учасники цієї ОПГ, не тільки ті, хто був затриманий, але і особи, які своїми діями або бездіяльністю створили умови для такого цинічного відношення до наших традицій, законів і норм моралі, я нікому не дозволю себе так поводити по відношенню до Одеси та жителів нашого міста. Бандитського свавілля в Одесі не буде. Дякую за увагу.
Дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Відповідно до статі 152 Регламенту Верховної Ради України, статті 29 Закону України "Про Кабінет Міністрів України", статті 33 Бюджетного кодексу України Кабінет Міністрів України 2 червня подав до Верховної Ради України Бюджетну декларацію на 2022-2024 роки. Комітет Верховної Ради України з питань бюджету розглянув Бюджетну декларацію, пропозиції, що надійшли від народних депутатів України та комітетів Верховної Ради України, і подав на розгляд Верховної Ради України проект Постанови Верховної Ради щодо Бюджетної декларації. Відповідний проект постанови вам було надано. Згідно частини четвертої статті 20 Регламенту Верховної Ради України питання Бюджетної декларації включається до порядку денного сесії позачергово без голосування. Відповідно до частини п’ятої статті 152 Регламенту Верховної Ради України питання розглядається за процедурою повного обговорення. Відповідно до Регламенту та пропозицій Комітету з питань бюджету пропонується такий порядок розгляду цього питання: доповідь міністра фінансів України – до 10 хвилин, відповідь доповідача на запитання від народних депутатів України – до 9 хвилин, доповідь від Комітету з питань бюджету – до 5 хвилин, виступи від депутатських фракцій і груп – до 21 хвилини, виступи від народних депутатів – до 6 хвилин, після цього переходимо до голосування. Для доповіді запрошується міністр фінансів України Сергій Михайлович Марченко.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! На виконання вимог Бюджетного кодексу та Регламенту Верховної Ради представляю вашій увазі Бюджетну декларацію на 2022-2024 роки. Я вам хочу сказати, що це дійсно історична подія, ми вперше розглядаємо декларацію на 3 роки. До запровадження середньострокового бюджетного планування наша країна послідовно йшла останні 10 років. Я особисто займаюся цим питанням з 2011 року. Україна приєдналася до прогресивних країн світу, які впроваджують сучасну практику управління державними фінансами, яка ґрунтується на відкритості і прогнозованості та ефективності. Запроваджена модель середньострокового бюджетного планування базується на позитивному досвіді таких країн, як Швеція, Франція, Німеччина та Нідерланди. Чому це важливо? Бізнес орієнтується та планує процеси на 3-5 років, аналогічна ситуація має бути з державним управлінням, ми маємо потребу планувати на середньострокову перспективу. Хочу вам сказати, що, не дивлячись на розгортання пандемії 2020 року, в минулому році та в першому півріччі цього року уряд заклав стійкий фундамент для практичної реалізації цієї реформи. Зокрема, у другій половині 2020 року та у першому півріччі 2021 року було забезпечено макроекономічну стабільність. Ми маємо курсову стабільність та контрольовані показники інфляції, ми маємо надійний макроекономічний прогноз, його підтверджують вітчизняні та зарубіжні економісти та експерти. Ми створили умови для ефективної роботи фіскальних органів. У 2020 році надходження до державного бюджету зросли порівняно з 2019-им на 77 мільярдів гривень. За перше півріччя цього року до держбюджету надійшло на 64 мільярди гривень більше, ніж за відповідний період минулого року. Пріоритетні видатки фінансуються вчасно та в повному обсязі, ми виконуємо власні боргові зобов’язання. Дефіцит державного бюджету в минулому році був значно нижчий, ніж планувався, ми отримали 5,2 відсотка ВВП проти 7,5, які планувалися початково. А за перше півріччя дефіцит державного бюджету складає менше 1 відсотка валового внутрішнього продукту. Бюджетна декларація, яка зараз розглядається, – це не просто технічна зміна в бюджетному процесі шляхом додавання 2 років до проекту державного бюджету, це візія та ефективність держави, що дає кожному з нас відчуття безпеки. Ми чесно і відкрито окреслили пріоритети соціального та економічного розвитку на наступні три роки. Вони враховують завдання, визначені Президентом України, парламентом та передбачені в стратегічних документах уряду. Цілі державної політики узгоджені фінансовим ресурсом, встановлені індикатори, що сприятимуть ефективному використанню бюджетних коштів, зафіксовані основні бюджетні правила, визначені загальні показники доходів та фінансування державного бюджету, встановлені граничні показники видатків головним розпорядником коштів державного бюджету. Передбачено фіскальний простір, що дозволить при підготовці проекту Державного бюджету вже на 22-й рік спрямувати додаткові кошти на реалізацію пріоритетних завдань. Базою для розроблення Бюджетної декларації був макропрогноз, схвалений урядом на 2022-2024 роки. Зокрема, передбачається зростання ВВП до 2024 року на рівні 5 відсотків ВВП. Умовою цього зростання є ефективне проведення заходів щодо подолання наслідків пандемії та відновлення інвестиційної активності. Дохідна частина розрахована на чинному податковому законодавстві та макропоказниках. Передбачається зростання надходжень до держбюджету у 2024 році до 1 трильйона 452 мільярдів гривень, або на 32 відсотки більше, ніж це є в поточному році. Разом з тим, не дивлячись на зростання надходжень державного бюджету, в середньостроковій перспективі буде забезпечено зменшення показника по розподілу ВВП через доходи бюджету. Це є свідченням виваженої політики уряду щодо підтримки громадян і бізнесу. У 2024 році планується досягти показника по розподілу через доходи загального фонду держбюджету на рівні 19,4 відсотка. Щодо фінансування та боргової політики. Хотів би зазначити, що з метою приведення дефіциту держбюджету до рівня, встановленого Бюджетним кодексом, планується поступове зниження дефіциту держбюджету з 3,5 відсотка ВВП у 2022 році до 2,7 відсотка ВВП у 2024 році. Фінансування дефіциту бюджету планується здійснити переважно за рахунок залучення внутрішніх фінансових ресурсів. Ефективна реалізація запропонованих урядом та Міністерством фінансів заходів повинні забезпечити зниження у 2021 році державного боргу до рівня 51,2 відсотка до ВВП, що на 13 відсотків нижче, ніж у 2021році. З урахуванням параметрів розвитку економіки у середньостроковій перспективі у наступні три роки будуть забезпечені фінансовим ресурсом такі ініціативи Президента, парламенту та уряду, зокрема: підтримка медиків та закладів охорони здоров’я, програма "Здорова Україна"; підтримка вчителів та якісна освіта; попереджаюче підвищення соціальних стандартів, зокрема зростання мінімальної заробітної плати, запровадження накопичувальної системи загальнообов’язкового пенсійного страхування, створення безбар’єрного простору, "Велике будівництво", "туристичні магніти" та реставрація, доступна іпотека та доступні кредити, цифрова трансформація та інші заходи, які ви визначили як пріоритетні. Загальний ресурс, що передбачається спрямувати на напрямки державної політики, представлений на слайді. Крім того, в рамках Бюджетної декларації урядом були надані додаткові пропозиції щодо внесення змін до податкового законодавства, які дозволять додатково залучити до зведеного бюджету понад 50 мільярдів гривень та поставити крапку на багаторічних схемах щодо мінімізації податкових зобов’язань. Ми вдячні парламенту за схвалення законопроекту 5600 у першому читанні і сподіваємося на його розгляд у другому читанні і схвалення в цілому. Ми готові до дискусії. Всі економічні розрахунки ми готові надати, ті, що не надали, і готові до подальшої дискусії з народними депутатами. Підсумовуючи сказане вище, хочу сказати, що Бюджетна декларація є основою для складання проекту державного бюджету та прогнозів місцевих бюджетів. Дуже важливо, що ми разом з вами змогли досягти компромісу та парламент підтримав цей документ середньострокового бюджетного планування, надав свої рекомендації щодо бюджетної політики на найближчі три роки. Уряд опрацює пропозиції в межах ресурсних можливостей і підготує вже проект Державного бюджету на 2022 рік, базуючись на ваших рекомендаціях та на цьому документі бюджетної політики, який ми зараз розглядаємо. Головна мета з вами – це створити якісне підґрунтя для підвищення ефективності державних видатків та передбачуваності бюджетної політики. Це є запорукою макроекономічного розвитку, макроекономічної стабільності та сталого економічного розвитку. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Будь ласка, запишіться на запитання до доповідача. Рудик Кіра Олександрівна.
Цабаль.
Цабаль Володимир Володимирович.
Шановні колеги, насправді не всі розуміють, що зараз відбувається історична подія для фіскальної політики в Україні: ми вперше маємо змогу прийняти трирічну Бюджетну декларацію про трирічне бюджетне планування. Це дуже важливо, тому що це сприяє тому, що бюджетний цикл стає більш передбачуваним, і ті показники, які я бачу, які стосуються дефіциту (це його зменшення), які стосуються зменшення ролі держави в економіці до 24 відсотків, - це великий позитив. Так, дійсно, є негатив, деякі речі не до кінця передбачені, не до кінця прораховані, але це перший раз, тому я надіюся, що уряд і Міністерство фінансів вже в наступні рази це буде враховувати. І моє питання тільки дуже просте: що буде на шляху до покращення цього процесу, щоби в майбутньому ці недоліки, які є в тому числі.
Дякую. Дякую, шановний народний депутат, за вашу підтримку. Дійсно, це історична подія, без перебільшення, перший раз парламент незалежної країни розглядає, має можливість не на колінах фактично розглядати бюджет, не "під ялиночку". Ми фактично плануємо перспективу трирічну. І всі зауваження, які були надані, в тому числі вами, ми будемо максимально враховувати в подальших розробках цих документів. Цей документ буде удосконалюватися в разі його прийняття вже у розгляді наступного року. Ми будемо додавати один рік, уточнювати певні параметри, коригувати їх. Але це нормальна така практика, коли ми дійсно відповідально ставимося до своїх бюджетних показників, до бюджетних параметрів, до бізнесу та до громадян України. Тому дякую вам ще раз за підтримку.
Пузанов Олександр Геннадійович.
Прошу передати слово народному депутату Колтуновичу. Дякую.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую, шановний пане Голово. Дивіться, ми прискіпливо проаналізували даний документ. На жаль, дуже страшні цифри для національної економіки і для громадян України. Кілька цифр. Перше. Наприклад, мінімальну пенсію на січень 2024 року ви в доларах пропонуєте 77 доларів, це тоді як у 2013 році пенсія була 119 доларів. Ви прожитковий мінімум прогнозуєте 2 тисячі 778 гривень, або 95 доларів. Так він у 2013 році був 147 доларів. Ви розумієте неприйнятність таких цифр для громадян України? Перше. Друге: щодо макроекономічної ситуації. ВВП країни, який там буде, можливо, в 2024 році, 228 мільярдів. Держборг, який зростає шаленими темпами. Якщо ви ставите 47 відсотків ВВП від цифри 228 мільярдів, це означає, що держборг зросте до 107 мільярдів доларів, а це плюс 16 мільярдів до сьогоднішньої цифри. Це дуже великі цифри, і я вже не кажу про дефіцит бюджету і так далі. Чи не здається вам, що її треба просто переробити з нуля? Дякую.
Дякую вам за запитання. Щодо мінімальної заробітної плати і інших соціальних параметрів, ми готові почути ваші пропозиції - це ж спільний документ, - яким чином, за рахунок яких джерел ви передбачаєте суттєве збільшення мінімальних параметрів. Разом з тим, ми разом з парламентом, уряд готовий буде допрацювати і вже при підготовці проекту бюджету винайти додаткові джерела, тому що, в принципі, ми дали фіскальний простір, і це разом нам з вами вирішувати, яким чином цей фіскальний простір розподіляти. Якщо це пріоритет – мінімальні соціальні стандарти, - ми готові це підтримати. Тому ці параметри не означають, що це має бути так. Вони можуть бути збільшеними, це має бути предметом дискусії. Саме тому ми зараз в парламенті готові з вами дискутувати. Щодо показників державного боргу, я хочу сказати, що ми послідовно і планомірно здійснюємо фіскальну консолідацію і зменшення показників державного боргу. Як я зазначав у своєму виступі, рівень державного боргу послідовно наближається до досить нормальних параметрів: на рівні 50 відсотків до ВВП. Тому в 2024-му це буде 51,7 відсотка, далі він буде знижуватися. Уряд послідовно проводить політику щодо зниження боргового навантаження на бюджет. Дякую.
В’ятрович Володимир Михайлович.
Прошу передати Олексію Гончаренку.
Гончаренко Олексій Олексійович.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Безумовно, позитивно відзначаючи факт того, що в нас з’являється Бюджетна декларація і середньострокове планування, я хотів би звернути вашу увагу, що незважаючи на вимоги, в тому числі кодексу, абсолютно немає розрахунків. Тобто там наведені цифри, ми не знаємо, звідки ви їх взяли, як ви їх розрахували. Я би просив вас наповнити це відповідними розрахунками. І коли ця декларація буде з’являтися на сайті уряду, Мінфіну, і, до речі, там треба зробити окремий розділ щодо цього, щоб всі могли з цим ознайомитися, скласти розрахунки. Бо виходить у нас так, що у нас уряд працює без програми, декларацію ми приймаємо без розрахунків. Ми з вами наповнюємо все якимись гарними побажаннями, але ми всі вже чули про 500 тисяч робочих місць, яких так ніхто і не побачив. І щоб і ця Бюджетна декларація, в якій насправді є багато там і питань до неї, але щоб вона навіть у позитивному сенсі не стала просто такою бумажкою, на яку потім ніхто не буде звертати увагу і зробили її для галочки, ось і все. Дякую.
Дякую, шановний народний депутат. Ви знаєте, ми, уряд діє відповідно до закону. Відповідно до закону ми мали надати народним обранцям всі необхідні розрахунки, і ми їх надали. Тобто я відповідально заявляю, що Бюджетна декларація підкріплена серйозними, я ще раз підкреслюю, серйозними розрахунками. Це було здійснено математичне моделювання, ми оцінювали параметри макроекономічного прогнозу. І якщо потрібні ще додаткові якісь розрахунки, ми їх готові надати. Але ми вам вдячні за підтримку цього документа.
Гончаренко Олексій Олексійович.
Прошу передати слово Федині Софії. Дякую.
Федина Софія Романівна.
Ну, насправді мені дана Бюджетна декларація, яка передбачає планування на три роки, видається дещо дивною в контексті того, що ми воююча держава, ми держава, яка мусить супротивитися московській агресії, але навіть у цій декларації не закладено достатньо коштів для військовослужбовців Збройних Сил України, не докладено достатньо коштів на збільшення витрати на забезпечення армії сучасним озброєнням, зокрема передових українських розробок. Але в нас навіть за останні роки не втрафлено було видати мільйон з копійками гривень на підключення вже існуючих гуртожитків для військовослужбовців за стандартами НАТО. Це перше. І друге питання. Я вважаю, що краще би замість планування університету Зеленського, на який закладається 7,2 мільярда гривень, передати на оновлення матеріально-технічної бази існуючих національних університетів, і тим самим їх підтримати.
Хочу вам зазначити, що сектор безпеки і оборони визначено пріоритетним. І в Бюджетній декларації на 2022-2024 роки передбачено кошти достатні для того, щоб забезпечити виконання тих завдань, які передбачені зазначеними органами. Зокрема, ресурс передбачено на рівні не менше 900 мільярдів гривень на три роки. Він може бути ефективно розподілений і забезпечено всі програми, в тому числі зазначені вами. Обсяг цього ресурсу складає не менше 5 відсотків ВВП, як це передбачено в законі. Тому зараз питання до профільних відомств: Міністерства оборони, інших правоохоронних органів та безпекових органів - ефективно розподілити цей ресурс вже на 2022, 2023 та 2024-й роки. Дякую.
Дякую. Час на запитання вичерпаний. Будь ласка, сідайте, пане міністр. До слова запрошується Кузбит Юрій Михайлович.
Шановний Дмитро Олександровичу, шановні народні депутати та запрошені! Відповідно до статті 152 Регламенту Верховної Ради Комітет з питань бюджету розглянув Бюджетну декларацію на 2022-2024 роки, схвалену Кабінетом Міністрів. У листі-висновку комітету наведено детальну інформацію щодо підстав розробки Бюджетної декларації і її основних параметрів, а також окремі зауваження до такого документа. Зокрема, з часу законодавчого запровадження середньострокового бюджетного планування уряд вперше схвалив і подав на розгляд Верховної Ради Бюджету декларацію, яка за змістом і формою кардинально відрізняється від основних напрямів бюджетної політики, що раніше подавалися на розгляд парламенту. До Бюджетної декларації надано фінансово-економічне обґрунтування, яке не містить відповідних розрахунків, тому неможливо проаналізувати реалістичність і обґрунтованість передбачених у Бюджетній декларації показників, а також проблематично оцінити послідовність та реалізацію бюджетної політики за відсутності відповідного програмного документа на попередній середньостроковий період. Бюджетну декларацію схвалено постановою Кабінету Міністрів, однак вона не набула статусу офіційного документа та відповідно не внесена до законодавства попри вимогу статті 33 Бюджетного кодексу України. Загалом Бюджетна декларація містить більшість положень, визначених частиною дев’ятою статті 33 Бюджетного кодексу, проте не передбачені окремі обов’язкові складові. А саме: показники за основними видами доходів державного бюджету, обсяг державного дорожнього фонду за відповідними напрямами, граничні показники видатків за головними розпорядниками щодо сектору безпеки і оборони, прогнозні показники міжбюджетних трансфертів за їх видами. Крім того, положення Бюджетної декларації мають узгоджуватися із стратегією управління державним боргом, однак Кабінет Міністрів її не затвердив. Відтак виникає питання щодо реалістичності визначених у Бюджетній декларації намірів щодо зниження рівня дефіциту державного бюджету та державного боргу за відсутності стратегічного бачення уряду щодо управління боргом. У Бюджетній декларації запропоновані зміни до податкового законодавства, які дозволять збільшити надходження державного бюджету на 34 мільярди гривень. Отже, залежно від доопрацювання і прийняття відповідного законопроекту уряд зможе мати підстави у проекті бюджету на 2022 рік суттєво збільшити доходи порівняно з Бюджетною декларацією. Крім того, додаткове збільшення доходів вбачається можливим в разі продовження позитивної динаміки перевиконання надходжень у другому півріччі цього року, подальшого підвищення ефективності податкового адміністрування та вжиття заходів з детінізації економіки. До комітету надійшли пропозиції щодо Бюджетної декларації від окремих народних депутатів і комітетів, а також деяких органів влади та організацій. При цьому більшість поданих пропозицій передбачають доповнення напрямів бюджетної політики та збільшення граничних показників витрат без надання належних розрахунків та джерел покриття. Разом з тим, у пропозиціях порушено ряд актуальних питань, які потребують ретельного опрацювання і врегулювання під час реалізації структурних реформ формування бюджетної політики на середньострокову перспективу та підготовки проекту бюджету на 2022 рік. За підсумками розгляду даного питання, з урахуванням поданих пропозицій комітетом підготовлено проект Постанови Верховної Ради № 5765 про Бюджетну декларацію на 2022-2024 роки. У проекті пропонується взяти до відома цю декларацію та схвалити рекомендації Верховної Ради щодо бюджетної політики, згідно з якими Кабінет Міністрів має опрацювати та вжити заходів з вирішення окремих питань при підготовці законопроекту про Державний бюджет на 2022 рік і складання Бюджетної декларації на 2023-2025 роки. У рекомендаціях, серед іншого, передбачено завдання щодо: збільшення доходів бюджету розвитку експорту, залучення інвестицій; підвищення розміру прожиткового мінімуму і мінімальної зарплати; визначення необхідних видатків на реалізацію програми медичних гарантій; збільшення державних капітальних вкладень; збереження стабільних джерел наповнення місцевих бюджетів, розмежування відповідальності органів влади у зв’язку з децентралізацією і змінами адмінтерустрою з подальшим уточненням розподілу доходів і видатків між бюджетами місцевого самоврядування та районними бюджетами. Таким чином, Комітет з питань бюджету рекомендує Верховній Раді взяти до відома Бюджетну декларацію на 2022-2024 роки та схвалити рекомендації Верховної Ради щодо бюджетної політики шляхом прийняття проекту Постанови № 5765. Крім того, комітет вирішив направити Кабінету Міністрів пропозиції народних депутатів і комітетів для опрацювання та врахування при підготовці проекту Державного бюджету на 2022 рік, а також рекомендувати Мінфіну забезпечити реалізацію організаційно-методологічних заходів, пов’язаних з необхідністю дотримання норм законодавства та покращення якості середньострокового бюджетного планування. Прошу підтримати рішення комітету, колеги. Дякую за увагу.
Дякую, Юрій Михайлович. Шановні народні депутати, чи є необхідність обговорювати? Так? Звичайно. Тоді прошу записатися на виступ від депутатських фракцій і груп. Нагадую, регламент до 21 хвилини, по 3 хвилини на виступ, будь ласка. Слово надається народному депутату Колтуновичу Олександру Сергійовичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Шановний головуючий, я прошу передати слово Наталії Юріївні Королевській.
Будь ласка, Наталія Юріївна Королевська.
Доброго дня, шановні! Сьогодні у нас з вами цікавий день. Якщо раніше приймали декларацію, як пограбувати українців лише на рік, то цього разу вже рішили йти далі: вже рішили приймати план пограбування українців на 3 роки. Ми ж з вами всі дуже добре бачимо, що ця декларація не має ніякого відношення до Бюджетної декларації України і зовсім не відповідає Конституції України. Це більш схоже на план МВФ, як знищити повністю соціальний захист українців. І це план уряду, як пограбувати наших українців. Я дуже уважно слухала міністра, який доповідав цю Бюджетну декларацію. І мені дуже сподобалось, як він сказав: ми створили умови для ефективної роботи фіскальних органів. Шановні, та, може, все ж таки прийшов час створити умови в нашій країні для нормальной жизни людей? Може, вже прийшов час створити умови для того, щоб розвивалася наша промисловість та наша економіка? Але він пішов далі, він каже: та у нас все добре, у нас плюс 64 мільярди додаткових надходжень до бюджету, у нас зменшено дефіцит за 6 місяців, майже вже тільки 1 відсоток дефіциту. Шановні, є тільки одне питання: "где деньги, Зин?" Где деньги, які ви сьогодні просто заблокували в бюджеті? Чого ці 64 мільярди гривень невіддані людям на пенсії, на субсидії, на соціальні допомоги? Чому вчора військові пенсіонери брали штурмом парламент? Тому що їм не віддають їх законні заслужені гроші за те, що вони захищали нашу країну. Чого сьогодні пенсіонер отримає 2 тисячі гривень пенсію, і ви скасували обіцяне підвищення, кажучи про те, що немає грошей? Так виходить, що, з ваших слів, гроші є, але ви не віддаєте їх людям. Мені дуже подобались ваші слова, що відчуття безпеки дає кожному з нас. У нас є відчуття безпеки? Так, майже у кожного "зеленого" депутата в цьому парламенті є, та в уряду є. Але відчуття безпеки сьогодні немає у жодного пересічного громадянина нашої країни. Тому ми категорично заперечуємо проти цієї декларації і вважаємо, що ця декларація.
Крулько Іван Іванович, будь ласка, фракція "Батьківщина".
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Ну, найперше, що я хотів би сказати, я хочу, дійсно, сьогодні привітати міністра фінансів з тим, що вперше до парламенту подана Бюджетна декларація, яка визначає середньострокове бюджетне планування. Це правильно. І "Батьківщина" послідовно виступала за те, щоб у нас відбувалося середньострокове бюджетне планування. Але, на наше переконання, середньострокове бюджетне планування повинно передбачати в першу чергу те, щоб ми виходили на ті параметри, які передбачені законодавством України. І, безумовно, що у нас до цієї Бюджетної декларації цілий ряд зауважень, на які я би дуже конкретно хотів звернути увагу. У нас є реальні запитання стосовно того, чи буде забезпечений ріст валового внутрішнього продукту, який передбачений в Бюджетній декларації, враховуючи те, що в поточному 2021 році в першому кварталі держстатистика зафіксувала навпаки падіння реального ВВП на 2,2 відсотка. З чого ж він буде реально зростати? Більше того, планується негативна динаміка сальдо торговельного балансу. То на чому ж тоді буде в нас зростати економіка? Відповідно до макропрогнозу, тарифи на комуналку в 2022 році зростуть на 6 відсотків, в 2203-му – на 5, в 2024-му – на 5. Це дуже такі, знаєте, оптимістичні показники, викладені в Бюджетній декларації, враховуючи, що в цьому році, в 2021-му, тарифи для населення на гарячу воду і опалення зростуть ще на 33 відсотки восени, враховуючи вже той ріст, який відбувся навесні. Безумовно, що в залі піднімалося вже сьогодні питання, яке стосується пенсійного забезпечення. І ми як "Батьківщина" не можемо погодитись з тим, що фактичний прожитковий мінімум, який пропонується в Бюджетній декларації, пропонується передбачити на 2022-2024 роки на рівні 2 тисячі 393 гривні в січні 22-го, і 2 тисячі 972 гривні в грудні 24-го. Це не покриває навіть половини фактичного розміру прожиткового мінімуму, який на цей момент має складати 4 тисячі 340 гривень, а щонайменше в 24-му – 5 тисяч 695 гривень. Безумовно, що нас абсолютно не влаштовує ситуація з підтримкою сільськогосподарських товаровиробників. За час дії спеціального режиму оподаткування аграріїв, що було за уряду Юлії Тимошенко, в державному бюджеті допомога аграріям складала 27 мільярдів гривень, 27 мільярдів гривень. То зараз закладається в Бюджетній декларації всього-на-всього 4,5 мільярда гривень, що не відповідає жодним умовам, які стосуються реальної підтримки, яку сьогодні потребують аграрії. Враховуючи той, абсолютно непродуманий, розпродаж земель, який сьогодні запущений з 1 липня в Україні і проти якого "Батьківщина" виступає, і це ж саме стосується, безумовно, і міжбюджетних відносин, в тому числі місцевих бюджетів. Абсолютно неприйнятно, що місцеві бюджети будуть мати.
Слово надається народному депутату Люшняку Миколі Володимировичу. Бакунець Павло Андрійович, будь ласка, "Довіра".
Шановний пане головуючий, шановний пане міністре, народні депутати! Звичайно, що насамперед слід зазначити, що це абсолютно новий підхід в нашій державі. І, без сумніву, що Бюджетна декларація на 3 роки – це важливий документ для забезпечення прозорості бюджетної політики. А особливо він важливий тоді, коли в нас відбулась децентралізація і новостворені громади також хочуть, орієнтуючись на Бюджетну декларацію, планувати і свій розвиток на наступні 3 роки. Добре, що серед пріоритетних напрямів бюджетної політики ви, пане міністре, разом з міністерством зазначили і обороноздатність, і енергонезалежність, і освіту, медицину, соціальну політику, це добре. І, в принципі, цей документ формально відповідає Бюджетному кодексу щодо змісту його основних положень. Водночас, на жаль, в документі є ряд проблем, які ми зазначили, і я би хотів на них звернути увагу, а саме: розмір прожиткового мінімуму, який пропонується передбачити на наступні 3 роки, не покриває навіть половини фактичного розміру прожиткового мінімуму, який є сьогодні в нашій країні. Друге, важливе: ви не надали жодних пропозицій для вирішення наших боргових проблем, які з кожним роком лише зростають. Третє, важливе: в умовах завершення бюджетної децентралізації дуже зросла диспропорція фінансової спроможності в місцевих бюджетах, а обсяг фінансового ресурсу для вирівнювання в нашій країні є дуже і дуже невеликий, тому до основних завдань потрібно зробити так, у взаємовідносинах з місцевими бюджетами на наступні роки, аби вдосконалити методи і механізми як вертикального, так і горизонтального вирівнювання фінансової спроможності місцевих бюджетів. Це слід зробити шляхом насамперед врахування показників всіх бюджетів, в тому числі і міста Києва, під час розрахунку обсягів базової дотації на наступні роки. Друге, важливе. Для розрахунку реверсної дотації ви вживаєте показники дворічної давності. Це абсолютно несправедливо, і це не реальне вирівнювання. Тому потрібно брати реальні показники, аби громади могли розвиватись, а не віддавати реверс в бюджет. Третє, пане міністр, що дуже важливо, – це розрахунок освітньої субвенції. Його потрібно збільшувати на наступний рік, і, наголошую, в цьому році також потрібно додати кошти на заробітну плату вчителям, аби ми не закривали по селах шкіл. Але загалом Бюджетна декларація є – це важливий документ. Тому депутатська група "Довіра" підтримує цей документ. Дякую.
М’ялик Віктор Ничипорович. Антон Едуардович Поляков.
Антон Поляков, депутатська група "За майбутнє", Чернігівщина. Шановні колеги, по-перше, я хотів би почати з того, що у цій декларації жодним чином ви не оговорили питання ефективності роботи уряду та їхніх зарплат. Тому що, коли ви йшли до влади, ви обіцяли нашому Президенту, що ви йдете за ідею. Але зараз, що у нас відбувається: міністри за цю свою роботу отримують по 50-80 тисяч гривень, члени цих, безкорисних, скажімо так, наглядових рад або директори держпідприємств отримують мільйонні зарплати, як наприклад пан Смілянський, він отримує майже мільйон гривень зарплатні. За що? За те, що ці держпідприємства показують негативні результати своєї роботи. Як ви будете відповідати за те, що ці декларації не будуть виконуватися? По-друге, реформи уряду щодо спрямування на підтримку малого, середнього бізнесу – це все дуже добре. Але я не розумію, якось ви показуєте, що у вас до 24-го року буде негативне сальдо щодо імпорту-експорту збільшуватись аж на 10 мільярдів доларів, і ми будемо підтримувати іноземні економіки, при цьому ви кажете, що ви будете стимулювати розвиток нашого бізнесу, створення наших робочих місць, але показуєте зовсім інші цифри. Потім, щодо соціальної політики. Все дуже добре, але що відбувається, чому ви прописуєте тарифну політику, яка зараз відбувається? Чому, замість того що нам Герман Галущенко обіцяв і два місяці тому, і нещодавно, на минулому, на позаминулому пленарному тижні обіцяв, що буде розроблений та показаний план нормальних тарифів для населення. А що зараз ви робите? Ви, навпаки, в життя втілюєте план підняття тарифів. Щодо субсидій. Чому зменшуються субсидії, чому ви зменшуєте кількість субсидіантів? Чому Лазебна казала про те, що буде підняття пенсій і надбавки для пенсіонерів, які старше 75 років, але навіть це ви не можете зробити? Як ми можемо вам вірити, що ви цю декларацію виконаєте за два роки, якщо ви на два тижні не можете спланувати свою роботу? Щодо прожиткового мінімуму. Це просто фікція, коли ви змінюєте якісь підходи до відрахування, підрахування цього прожиткового мінімуму, тому що номінально ви його збільшуєте, а виплати, які пов’язані з цим прожитковим мінімумом, зменшуються. Тобто це добра декларація дійсно, це слайди Гончарука, які ви перевели просто у слова, і не більше того. Але як дійсно ви будете працювати, нам, чесно кажучи, не зрозуміло, і за що ви будете далі отримувати свою зарплатню. Дякую за увагу.
Петро Олексійович Порошенко.
Друзі, а де Зеленський? А він блукає на екваторі свого президентства. Половина терміну Зеленського вже минуло, а виконувати хоч щось з обіцяного ніхто не збирається. Бюджетна декларація на наступні роки, друзі, це є розписка у власній безпорадності, явка з повинною. Він не здатен скористатися безпрецедентно сприятливою для України кон’юнктурою зовнішніх ринків, починаючи від зерна і закінчуючи чорними металами, він не знає, як обернути це в користь для кишені кожного пересічного українського громадянина. Може, й хоче, але точно не може. Кожна українська родина зараз платить високу ціну за непрофесійність і повну управлінську безпорадність влади, платить низькими зарплатами, платить мізерними пенсіями, платить захмарними тарифами, платить високими цінами. І Бюджетна резолюція свідчить про відсутність будь-якої економічної стратегії. Дороги, безумовно, треба будувати, але 2 роки тому за ці самі гроші будувалося в два рази більше кілометрів. Я твердо переконаний, що зараз це "велике крадівництво" йде не в кишеню будь-якої іншої команди, а в його особисту кишеню. Я твердо переконаний, що ми маємо запросити про відповідальність, коли рік тому в цьому залі Зеленський обіцяв вдвічі знизити тарифи, а вартість одної платіжки зараз зросла більше як на 50 відсотків. Кількість родин, які отримують субсидії, найменш захищені верстви населення, скоротилася більше як вдвічі, з 7 мільйонів до 3 мільйонів, а видатки на субсидії з державного бюджету також скоротилися в 2,5 рази, з 73 мільярдів гривень до 36. Отже, ми вимагаємо, щоб Бюджетна резолюція передбачала істотне збільшення видатків на субсидії, так само як і були внесені зміни до Закону про Державний бюджет. Ми вимагаємо підвищення заробітної плати, грошового забезпечення контрактників, яке востаннє збільшувалося ще за моїм дорученням на початку 19-го року, виконати зобов’язання перед вчителями, лікарями, відмовитися від збільшення податків на середній клас, зосередитися на ключових реформах і відновленню довіри інвесторів. Бо кінець епохи бідності настане, але не за ваших часів, панове "слуги". Дякую.
Юрчишин Ярослав Романович. Цабаль Володимир Володимирович.
Шановні колеги, той факт, що сьогодні ми розглядаємо Бюджетну декларацію, – це вже історична подія. Декілька років тому, коли було прийнято рішення і було погоджено, що в Україні нарешті буде відбуватись середньострокове бюджетне планування, відбувся дуже давно. Але з тих пір жодного разу Бюджетна декларація не приймалась Верховною Радою. Бюджетне планування середньострокове, воно необхідне кожній державі, тому що середньострокове бюджетне планування - це в першу чергу передбачуваність. Всі ми знаємо, як у нас відбувається бюджетний процес кожного року. Це дуже складний процес, де нікому ніколи невідомо до вересня, поки уряд не подасть першу версію бюджету, а що там буде, який буде дефіцит, які будуть доходи, які будуть видатки і інші показники. Бюджетна декларація дає змогу передбачувати ці речі, тобто ми вже зараз будемо знати приблизно, які параметри будуть у вересні, і зможемо реагувати на них. І в наступному році, і через два роки. Так, безумовно, є дуже багато зауважень. Я вчора на комітеті чув дуже багато зауважень від Рахункової палати, з якими я насправді, з більшістю, погоджуюсь. Я чув багато зауважень від багатьох колег. Але є багато позитиву. В основному це стосується якраз загальних глобальних макропоказників. Це зменшення дефіциту до рівня 2019 року, майже до рівня 2019 року. Це означає, що нам менше доведеться запозичувати і менше відповідно віддавати, і тратити бюджетних коштів на погашення боргу. Це зменшення ролі держави в економіці. Знову ж таки частка державних видатків буде зменшуватись до рівня 2019 року, як це ще було до кризи. І це теж позитивний показник, бо держава менш ефективно використовує кошти, а економіка має рости за рахунок реального сектору. Тому, колеги, так, дійсно є багато недоліків, але є дуже багато позитиву. І в першу чергу це історичний момент, який нам з вами допоможе краще планувати наступні бюджети. Тому я особисто підтримуватиму цю декларацію і закликаю інших колег. Дякую за увагу.
Слово надається народному депутату Гетманцеву Данилу Олександровичу, фракція "Слуга народу".
Перш за все, я хочу подякувати уряду за без перебільшення історичну подію. Вперше ми бачимо у Верховній Раді Бюджетну декларацію, яка є документом середньострокового планування, яка є документом, який дозволяє нам розрахувати фінанси відповідно до планів нашої державної політики на три роки вперед. Це та передбачуваність, яку ми вимагали від уряду, і та передбачуваність, яку ми отримали. Це реальний і прагматичний план розвитку країни, це декларація сталого розвитку. Чому нема в декларації див? Можливо, тому що див не буває, не буває в реальному житті. Не буває в країні, яку 28 років вбивали, а особливо останні п’ять років доводили до зубожіння; в країні, яка протягом п’яти останніх років має заморожені соціальні стандарти, соціальні стандарти, на які людина не може прожити, де бідність має більшість населення країни. І це результат попередньої влади. І не можна за один день, за один рік виправити ті помилки, виправити ті злочини, які вчинялися протягом п’яти років. Але що є в декларації? Збільшення надходжень до бюджету більше ніж на 100 мільярдів щороку за рахунок детінізації, за рахунок виведення економіки з тіні; зменшення державного боргу в 2024 році до 51 відсотка; збільшення темпів зростання ВВП та збільшення середніх заробітних плат майже до 20 тисяч гривень у 2024 році; пристойний рівень інфляції, а також зменшення частки перерозподілу валового внутрішнього продукту через бюджет. При цьому, працюючи над Бюджетною декларацією у Верховній Радій, я вдячний, що були враховані і зауваження до неї. Так, додаткові надходження щодо детінізації економіки, створення в складі спеціального фонду Державного бюджету державного фонду підтримки медицини, спорту і освіти за рахунок доходів від грального бізнесу; збільшення частки доходів місцевих бюджетів у зведеному бюджеті; щорічне поступове збільшення відрахувань прибутку Національного банку до бюджету; індексацію показника мінімальної заробітної плати с темпами не нижче прогнозованого рівня інфляції; поступове збільшення фінансування медицини до 5 відсотків ВВП; підвищення та диференціацію сумарних виплат при народженні дітей, а також програми, численні програми, спрямовані на розвиток промисловості нашої держави, яка повинна стати локомотивом розвитку економіки України, яку ми повинні відродити. Дякую.
Шановні колеги, запросіть народних депутатів. Переходимо до голосування. А, ще запитання від народних депутатів, виступи від народних депутатів. Вибачте, 6 хвилин. І переходимо до голосування. Запишіться на виступи від народних депутатів України. Федина Софія Романівна.
Прошу передати слово моєму колезі Олексію Гончаренку.
Гончаренко Олексій Олексійович.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, нам знову винесли такий красивий папірець – програму: дивіться, Бюджетна декларацію, ми дивимось в майбутнє, 2022-2024 рік. Але, друзі мої, питання головне в тому, а хто буде все це виконувати? Всі ці декларації від діючої влади ми чули багато разів. Ми що, забули про 500 тисяч робочих місць? Де 500 тисяч робочих місць? Крім безкінечного кількості міністерств, зміни їх назв, все інше, що тут робиться, броунівський рух. Його ж немає. Де програма дій уряду, затверджена владою? Це ж фантастика! В державі монобільшість! Монобільшість! І вона не здатна прийняти програму власного уряду. Що уряд робить? Куди він рухає країну? Ніхто не знає відповіді на це питання. Де всі ті обіцянки, які давались цією владо? Зниження тарифів в два рази - агов, де це? Коли ви казали, що забезпечите соціальний захист людей, сьогодні на субсидії заплановано в два рази менше грошей, ніж у 2018 році: 36 мільярдів проти 72. Це що, в нас з 2018 року населення стало в два рази багатшим, чи в нас таки знизили в два рази тарифи, як казав Зеленський? Може, в нього хтось щось і знизив, особисто для нього, для його вілли в Конча-Заспі, але точно не для громадян України. Немає нічого цього. Навпаки, вся економічна політика уряду є жахливою. Подивіться, що відбувається в сфері інвестицій. У нас в минулому році відтік інвестицій вперше за багато років. У нас в січні 20-го року, до COVID, зменшилося в перший раз ВВП за 49 місяців. А чому? А тому що немає ніякої політики і всіх інвесторів так відлякали, наші "інвестняні" такі, що вони налякали цих "інвестдітей", що вони не хочуть сюди приходити. Подивіться, що відбувається з альтернативною енергетикою – знищується на корню. Обіцянки, які брала влада, абсолютно не виконуються. Подають в арбітражі інвестори, все валиться, це ніхто абсолютно не помічає. Подивіться на законопроекти, які вони подають. Тільки що знову прозвучало: промисловість. Де промисловість? Це коли знову планується підвищувати тарифи на вантажні перевезення на Укрзалізниці? Це, напевно, допоможе промисловості? Чи промисловості допоможе законопроект 5600, яким ви хочете знищити в принципі вже все, яким ви хочете знищити будівництво, фермерство, сільське господарство? Ви нічого не робите для розвитку цієї держави, ви тільки роздаєте папірці, знімаєте "відосики" і показуєте нам всім презентації. Вибачте, але з’їсти презентацію і покласти "відосик" в холодильник не получається.
Ніколаєнко Андрій Іванович.
Шановні колеги, я вважаю, що це добре, що декларація подана вчасно. Ніколаєнко, "Батьківщина". Але, можливо, досить хвалити уряд за те, що він виконав те, що він має зробити згідно закону і своїх обов’язків? Погано, що він не підготував і не подав нам програму своєї діяльності. Тому у нас є якась фантазія на 3 роки про те, який має бути бюджет. І ми не розуміємо, якою ж програмою буде досягатись виконання тих фантазій, які зробив уряд. Про це вже звучало, тому я не буду це аналізувати. Але декілька важливих аспектів. З одного боку, в Бюджетній декларації значно зменшуються напрямки соціального фінансування, і при цьому дуже оптимістичні прогнози по збору податків. Це дуже важливо розуміти. Я є представником саме податково-фінансового комітету. Звертаю вашу увагу, щорічно на наступні 3 роки уряд планує збирати десь в середньому на 115-120 мільярдів гривень більше податків. Це значить, десь на 10-15 відсотків від сьогоднішнього бюджету. А на скільки ж уряд заклав зростання економіки? На 3 відсотки, 3,5 відсотка. Відповідно економіка буде зростати менше за цією ж декларацією, а збирати податківці хочуть більше. Далі виникає питання: а з кого ж, як вони будуть збирати і як взагалі ця бюджетна декларація узгоджується з тими планами (така радужна декларація), які закладено в законопроекті 5600? Фактично ми бачимо, що одночасно (для колег, які не є економістами) планується зменшити дефіцит бюджету - це добре, але, з іншого боку, збирати більше податків. І темпи росту економіки такі, які б давали цю можливість, не передбачається. Виходячи з усього цього, ми вийдемо в ту ситуацію, що, не віддаючи, а просто обслуговуючи державний борг за рахунок тієї піраміди, яка була збудована протягом останніх років і продовжувалась будуватись аж до цих пір, ми будемо віддавати 10-15 відсотків нашого бюджету на обслуговування боргу, я не кажу про його повернення. Тому ця бюджетна декларація не має нічого гарного, крім того, що вона внесена вчасно. Це все, крапка. Все інше – це набір фантазій, який не про людей і який, на жаль, не підкріплений справжніми економічними розрахунками по зростанню економіки. Ми почули, що ми будемо все робити, щоб промисловість зростала. Так от, іншими законопроектами, аж включно до тих, які сьогодні було проголосовано в залі і будуть голосуватись на позачерговій, ви робите все те, щоб економіка не зростала, а навпаки їй було важче, і щоб вони змінювали юрисдикцію, і ми втрачали робочі місця. Я навіть не буду казати про фантазії уряду, про нові 500 тисяч. Це просто абсолютно несумісні речі. Люди, які писали це, і ті, хто планують розвиток економіки, вони між собою значить не спілкуються. Це ганьба насправді! Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Відповідно до частини шостої статті 152 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування для прийняття в цілому проекту Постанови (реєстраційний номер 5765) про Бюджетну декларацію на 2022-2024 роки. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:34:22]] За-269 Рішення прийнято. Надійшла заява про перерву із заміною на виступ. Герасимов? Герасимов Артур Володимирович.
Шановні колеги, шановні українці, сьогодні весь світ знає, що майже рік тому у вищих кабінетах держави відбулася державна зрада, коли була зірвана операція по затримці "вагнерівців", а, давайте будемо відвертими, зірвана операція по затримці більше ніж 30 вбивць українців, українських воїнів, і цивільних, і дітей. Мене, знаєте, дуже завжди дивувала еволюція реакції влади Зеленського на ці події. Пам’ятаєте, спочатку: це все вигадки, нічого не було. Після того: було, але не наше. Найбільше я був вражений тим, коли пан Зеленський висловив задоволення, ви тільки вдумайтесь в це, задоволення тим, що вбивці українців не сидять в український в’язниці. Він висловив задоволення цим. Взагалі, в якій державі він живе? В якому світі він сьогодні літає? І наступний крок був, коли опозиція більше ніж рік вимагала ТСК. Вони створили ТСК, але не по проблемі "вагнерівців", а за все добре проти всього поганого, для того щоб створити димову завісу тому і тій державній зраді, яку вони не хотіли розслідувати. І давайте бути відвертими, питання зриву операції по "вагнерівцям" і державна зрада там - це не єдине в ланцюжці державних зрад цієї влади. Давайте згадаємо атаку на ракетні програми України. Давайте згадаємо ситуацію з ДОЗом. Давайте згадаємо ситуацію з клістронами, хто знає, що це таке. Давайте згадаємо атаку на наших розвідників з групи "Шведа". Чи ви вірите, що снаряд падає в одну воронку 5-6 разів? А переслідування бойових генералів за те, що вони укріплювали Військово-Морські Сили України7 Зеленський спочатку піариться на фоні катерів, а після того бойових генералів судять за те, що вони зміцнювали оборону здатність нашої держави. І от відносно цієї ТСК. На сьогодні всі демократичні фракції покинули цю ТСК. І там на сьогодні междусобойчик між "Слугами народу" і "п’ятою колоною". Саме тому сьогодні три фракції: "Європейська солідарність", "Голос" та "Батьківщина" - зареєстрували Постанову 5770, де написано чорним по білому: наші фракції готові приймати участь в цій ТСК, ми готові відвідувати її засідання, але за однією ключової умови - письмово буде підтверджено, що головним завданням цієї ТСК є розслідування державної справи по "вагнерівцям". І я хотів би звернутися до Голови Верховної Ради з проханням дати термінове доручення комітету розглянути цю постанову. Дякую за увагу.
Переходимо до наступного порядку денного. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" щодо збільшення видатків на закупівлю, проектування та встановлення кисневих станцій. Необхідно обговорення чи можемо голосувати одразу? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України. [[Шум у залі]] Ви визначтеся. Тоді пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:38:29]] За-247 Рішення прийнято. До слова запрошується Совсун Інна Романівна.
Інна Совсун, фракція "Голос". Шановні колеги, вчора Генеральний директор Всесвітньої організації охорони здоров’я заявив про те, що світ зараз перебуває на початку третьої хвилі коронавірусу. Минулий тиждень став четвертим тижнем поспіль, коли кількість випадків COVID-19 зростає в усьому світі. Після 10 тижнів спаду у кількості смертей, так само почала збільшуватись кількість померлих від COVID-19. Причому ця кількість зростає не тільки в країнах менш розвинених. Так, у Нідерландах лише за минулий тиждень кількість випадків COVID-19 зросла у 7 разів. І дуже наївно вважати, що нова хвиля COVID-19 омине Україну. Україну так само це зачепить. Тим паче, що, давайте скажемо чесно, ті темпи вакцинації, які ми зараз спостерігаємо, геть не убезпечать нас від цієї ситуації. Які зараз є темпи вакцинації? Тільки 5,5 відсотка населення України отримали першу дозу вакцини від COVID-19, другу дозу отримали 2,7 відсотка населення України. Тому ми маємо розуміти, що третя хвиля буде, хочемо ми цього чи ні, і ми нарешті повинні до неї підготуватися. І, власне, що пропонує цей законопроект? Він пропонує системно підійти до вирішення проблеми забезпечення кисню в українських лікарнях, тому що на сьогодні ця проблема залишається невирішеною. Ми витратили чимало коштів на те, аби інвестувати в лікарні, але, разом з тим, якщо подивитися а дані, то чверть лікарень на сьогодні забезпечені киснем менше ніж на 10 відсотків, кожна п’ята лікарня не має потоку кисню в принципі. І власне ми наполягаємо на тому, аби зрештою ми виділили ресурси для того, щоб в лікарнях з’явилися кисневі станції, щоб лікарні перестали бути залежними від постачання балонів з киснем, які то доходять, то не доходять. І важливо зробити це зараз, для того, аби ми підготувалися і зайшли в нову хвилю вже готовими. Дуже прошу підтримати. Дякую.
Дякую. До слова запрошується заступник голови Комітету з питань бюджету Гевко Володимир Леонідович.
Шановний Голово, шановні народні депутати і запрошені, Комітет з питань бюджету на засіданні 14 липня розглянув законопроект 5460. Згідно з пропозицією авторів він має на меті покриття критичної потреби опорних закладів охорони здоров’я у кисневих станціях, для реалізації якої і пропонується збільшити на 800 мільйонів гривень видатки Міністерства охорони здоров’я та доходи загального фонду державного бюджету. З приводу законодавчої ініціативи у висновках ГНЕУ та Мінфіну зауважується про відсутність належних обґрунтувань щодо додаткового обсягу видатків та джерел їх проведення, що не дозволяє оцінити реальну потребу закладів охорони здоров’я в додаткових кисневих станціях та необхідність врахування запропонованих обсягів коштів, а також спроможність забезпечити покриття видатків саме за рахунок визначеного джерела. Поряд з тим, законопроект потребує суттєвого доопрацювання з метою узгодження правових норм і забезпечення збалансованості бюджетних показників, оскілки він не враховує вже внесених до державного бюджету змін та не відповідає вимогам Бюджетного кодексу у частині затвердження обсягів трансферів місцевим бюджетам. Відповідні зауваження та пропозиції деталізовані у висновку комітету на законопроект. За підсумками розгляду комітет ухвалив таке рішення: рекомендувати Верховній Раді законопроект 5460 включити до порядку денного п’ятої сесії та за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу, доручивши комітету доопрацювати зазначений законопроект та внести його на розгляд Верховної Ради у другому читанні. Також я як один із співавторів хочу наголосити на важливості цього законопроекту. Цей законопроект, без перебільшення, є про життя наших людей. Ми всі пам’ятаємо ці ситуації, коли машина, яке розвозить кисень, з тих чи інших причин не доїжджає в лікарню. Лікарні повинні мати можливість самостійно генерувати кисень. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, прохання записатися: два – за, два – проти, для виступу. Дануца Олександр Анатолійович, фракція "Слуга народу".
Категорично підтримую колегу, який зараз доповідав цей важливий Закон 5460. Як людина, яка мала 40 відсотків враження легень при коронавірусі. Я вважаю, що сьогодні ми маємо абсолютну відповідальність перед тими людьми, які можуть загинути, не отримавши кваліфікованої, якісної допомоги сьогодні. Тому 5460 – голосуйте "за". Дякую.
Дякую. Народний депутат Кучеренко Олексій Юрійович, фракція політичної партії "Батьківщина".
Олексій Кучеренко, "Батьківщина". Прошу передати слово моєму колезі Івану Крульку.
Іван Іванович Крулько, будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, от ви знаєте, перше питання: чи важливий це і потрібний законопроект? Так, цей законопроект важливий і цей законопроект потрібний. Він передбачає одну дуже важливу річ – це забезпечення наших лікарень кисневими концентраторами. Давайте не будемо себе тішити, ті темпи вакцинації, які відбуваються в Україні, нам звітують, що кожен день збільшуються, але вони є на надзвичайно низькому рівні. Ми займаємо останнє місце в Європі по кількості вакцинованих громадян. Відповідно ми повинні готуватися до того, що восени в нас, не дай боже, але може бути новий спалах ковіду. І якщо наші лікарні в повному об’ємі не будуть забезпечені кисневими концентраторами, ми знову опинимося в критичній ситуації. І безумовно, що "Батьківщина" підтримає цей законопроект, тим більше наш колега по фракції Валерій Дубіль є співавтором законопроекту. Але чому цей законопроект не подає Кабінет Міністрів України? Чому тут немає Прем’єр-міністра, який мусить бити на сполох і говорити всій країні, що, народні депутати, треба голосувати такі законопроекти для того, щоб забезпечити країну кисневими концентраторами? Хіба це мусить бути ініціатива народних депутатів? Хіба народні депутати знають всі розрахунки, які потрібні, реальні для того, щоб забезпечити всю країну киснем? Безумовно, що ні. Тому позиція "Батьківщини": голосуємо цей законопроект в першому читанні, до другого читання дивимося реальну потребу медичних закладів в тому, скільки треба виділити коштів. І обов’язково мусить бути позиція Прем’єр-міністра і Кабінету Міністрів стосовно того, як реально підготувати країну до можливого нового спалаху коронавірусу, і щоб ми потім не посипали голову попелом, а були впевнені в тому, що українські громадяни отримають належну медичну допомогу. Давайте в першому читанні голосуємо цей законопроект. Дякую.
Наступний - Мороз. Є? Королевська? Королевська Наталія Юріївна.
Шановні колеги, ну, не пройшло і року, як ми почали хоча б розглядати маленький, але дуже важливий сьогодні законопроект для захисту людей. "Опозиційна платформа - За життя", безумовно, підтримає це рішення, але ми погоджуємося, що цього н достатньо і нам треба зараз використати час для того, щоб підготуватися до осені, для того щоб дати людям хоча б надію, що їм кисень підключать та ліжко дадуть у лікарні, якщо це буде потрібно. А я хочу нагадати, що рівно рік тому запрацювали нові извращения реформы Супрун, коли почали втілювати в життя нові протоколи. Так ось, за цей рік, на жаль, НСЗУ не спромоглася переглянути ці протоколи, виправити там помилки, послухати лікарів, розібратися, де треба вдосконалити систему. Ну, ви ж обіцяли, обіцяли відмінити реформу Супрун. Ну добре, в черговий раз обіцяли, але не зробили, ну, так ви ж хоть зараз дайте можливість лікарям працювати, дайте адекватний протокол. Втілення цієї реформи зараз призвело до того, що повністю знищується сільська медицина, жінки вже почали народжувати дома, як в ті старі часи, коли не можна було добратися до лікарні, так і зараз. Лікарі від’їжджають щотижня та медичні працівники з країни, тому що ваші обіцяне підняття заробітних плат так і не відбулося. На жаль, сьогодні більшість лікарень думають, як скорочувати, закриватися, тому що не зможуть вижити в цих умовах, а попереду нова волна коронавірусу. Тому, шановні колеги, треба терміново зібратися, щоб відмінити цю реформу Супрун та дати працювати нашим лікарям. Дякую.
Зінкевич Яна Вадимівна. Гончаренко? Гончаренко Олексій Олексійович.
Друзі, сьогодні Всесвітня організація охорони здоров’я оголосила про початок третьої хвилі пандемії коронавірусу, і це дуже серйозно. Зараз літо, цифри впали, всім стало легше. І зрозуміло, що це взагалі така важка тема, але, друзі, ми маємо готуватися до осені. І не має відбутися такого, як вже відбулося двічі в Україні, коли перші дві хвилі Україна показала себе найгірше. Влада повністю, повністю провалила підготовку до боротьби з пандемією. Подивіться сьогодні на цифри вакцинації: на сьогоднішній ранок Україна найгірша в Європі, ще раз, найгірша в Європі за кількістю вакцинованих на душу населення. Ми маємо, одну вакцину отримали 5,5 відсотків українців. Для порівняння. Я мовчу про Великобританію – 80 відсотків, про Німеччину, Сербія і Словакія мають по 40 відсотків. Господи прости, Білорусь, в якій цей божевільний узурпатор хоче трактором лікувати коронавірус, і та попереду нас! Подивіться, як закуповувалось обладнання. Кисневі концентратори, які наша політична сила закуповувала для людей, ми їх купували по 19-25 тисяч гривень за один - влада купувала по 39 тисяч гривень. Ось вам реальні цифри. Подивіться, що сьогодні ми всім цим не забезпечені. На моєму виборчому окрузі в місті Подільськ працює ковідна лікарня для хворих на COVID з усієї півночі Одещини, на 300 тисяч населення район. Друзі, там до сих пір немає кисневої станції, до сих пір, третя хвиля. А ми такі собі, знаєте, як в тому фільми, на гребні цієї хвилі, але це дуже погано і це означає, що ми платимо людськими життями за таку безпорадність влади. Голосуємо зараз за цей закон, іншого шляху немає.
Всі бажаючі виступили? Скороход, Білозір, після цього переходимо до голосування. Скороход Анна Костянтинівна.
Шановні колеги, депутатська група "За майбутнє" обов’язково підтримає даний законопроект. І я б хотіла наголосити колегам, що він стосується не кисневих концентраторів, а саме кисневих станцій. І це набагато важливіше. Кожен мажоритарник в нашій країні знає, яка проблема з киснем існувала і існує на сьогоднішній момент. І закупівля саме кисневих станцій допоможе вирішити ці проблеми у ковідних лікарнях. При цьому я б хотіла ще звернути увагу уряду на те, що не всі ковідні лікарні отримують ці виплати, які мають отримувати. Дане питання я також прошу вирішити. Дякую.
Дякую. Лариса Миколаївна Білозір. Після цього голосуємо.
Колеги, однозначно необхідно підтримувати цей законопроект, тому що потрібно підготувати країну до наступної хвилі COVID. І чесно вам скажу, мене трошки дивує позиція Кабміну, саме він мав би внести цей законопроект. Натомість вони заперечують, і висновок МОЗ, і Мінфіну негативні, тому що ніби є кисневі концентратори для первинної медицини. Опорні лікарні і первинна медицина – різні речі. І так само, як станції кисневі, які самі можуть генерувати кисень, і такі концентратори, які тільки для середньої важкості, які потрібно обслуговувати, – це теж різні речі. Тому обов’язково потрібно підтримувати, тому що наші лікарні потребують саме газових генераторів високої потужності, що будуть якраз виробляти кисень з атмосферного повітря. А той мільярд, що виділили в кінці грудня, і наші лікарні не змогли їх освоїти і не зробили ці гроші перехідними, – це теж величезна ганьба. Тому лікарні і області чекають. Треба підтримувати цей законопроект.
Дякую. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" щодо збільшення видатків на закупівлі, проектування та встановлення кисневих станцій (реєстраційний номер 5460). Готові голосувати? Прошу підтримати та голосувати. [[11:54:24]] За-347 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, залишилось декілька хвилин до перерви. Надійшли пропозиції розглянути без обговорення дві постанови і ще один законопроект другого читання. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про урочисте засідання Верховної Ради України з нагоди 30-річчя прийняття Акта проголошення незалежності України" (реєстраційний номер 5758). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:55:15]] За-344 Рішення прийнято. Наступне питання - реєстраційний номер 5639, це про відзначення пам’ятних дат та ювілеїв. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками проект Постанови про внесення змін у додатку до Постанови Верховної Ради України "Про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2021 році" (реєстраційний номер 5639). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:56:01]] За-340 Рішення прийнято. Шановні колеги, надійшла також пропозиція розглянути, тому що на правках, як мені доповів комітет, ніхто не буде наполягати, законопроект реєстраційний номер 5009. Немає заперечень? Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення приєднання до електричних мереж. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення приєднання до електричних мереж. Не кричіть, будь ласка. 5009. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:57:01]] За-347 Рішення прийнято. Шановні колеги, ще одну хвилину. Є ще законопроект реєстраційний номер 4629-1. Це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення механізмів формування мережі ліцеїв для запровадження якісної профільної середньої освіти. Тут є лише одна правка, комітетська. Немає заперечень? Голосуємо її - і перерва.
[[Не чути]]
Так, давайте так, щоб вас було чутно.
Доброго дня! Прохання поставити на повне врахування поправку номер 29. Зараз вона врахована комітетом редакційно, але ми наполягаємо на тому, щоб вона була врахована повністю в авторській редакції. Це спростить перехід до старшої профільної школи в сільській місцевості. Прохання підтримати. Дякую.
Шановні колеги, правка номер 29 народного депутата Колебошина, вона врахована редакційно. Автор, я правильно розумію, наполягає на повному врахуванні? Правильно? Дивлячись на голову комітету, розумію, що логіка є, да? Тоді прошу голосувати. Я все правильно сказав. [[11:58:33]] За-336 Бачте, я не помилився. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення механізмів формування мережі ліцеїв для запровадження якісної профільної середньої освіти (реєстраційний номер 4629-1). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. Ви не любите бізнес. [[11:59:22]] За-334 Рішення прийнято. Закон прийнято в цілому. Дякую, колеги. Оголошується перерва до 12:30.
Запросіть, будь ласка, народних депутатів до зали. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань. Вам запропонований до розгляду проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 29.06.2021 року про прийняття в цілому як Закону України проекту Закону України "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення" щодо окремих питань здійснення габаритно-вагового контролю (реєстраційний номер 3743-П, 3743-П1). До слова запрошується народний депутат України Сухов. Немає? Немає. Устінова. Немає. Можемо без обговорення проголосувати? Тоді, будь ласка, до слова запрошується Кальченко Сергій Віталійович, голова Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України.
Шановна президія, шановні народні депутати, регламентний комітет на своєму засіданні розглянув проекти постанов Верховної Ради про скасування рішення Верховної Ради України від 29 червня про прийняття в цілому як закону проекту "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення" щодо окремих питань здійснення габаритно-вагового контролю (реєстраційний номер 3743). Відповідні проекти постанов внесені народними депутатами України: Суховим (реєстраційний 3743-П) і Устіновою (3743-П1). Як вказують автори цих проектів постанов, ухвалений в цілому як закон проект закону суперечить принципу законодавчої збалансованості, зрозумілого тлумачення законодавчих актів (це стосовно проекту Постанови 3743-Президент). Вказано, що під час ухвалення парламентом цього рішення було допущено порушення ряду вимог Конституції і Регламенту Верховної Ради України щодо процедури прийняття парламентом законів. У підсумку розгляду регламентний комітет ухвалив висновки на проекти постанов реєстраційні номери 3743-П і 3743-П1 і рекомендує Верховній Раді визначитися шляхом голосування щодо їх прийняття або відхилення. Дякую.
Дякуємо, Сергію Віталійовичу. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цю постанову? Запишіться: два – за, два – проти. Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна, фракція "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Кубіву Степану Івановичу.
Я не почув, кому?
Кубіву, Кубіву Степану Івановичу.
Кубів Степан Іванович, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги, ми будемо підтримувати дану постанову, тому що, коли обговорювали принципи законодавчих ініціатив, які були, то викликає сумнів доцільність запропонованих у законопроекті змін щодо багатьох статей щодо невиконання водіями вимог про зупинку. І ми говоримо, невиконання вимог уповноваженої особи центрального органу виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики з питань безпеки в наземному транспорті про зупинку транспортного засобу. Другий аспект, дуже важливий - це принцип індивідуалізації, буде порушений також у випадку прийняття законопроекту, і запропонованими примітками, які були висловлені у другому читанні. Третя позиція. Відсутній причинно-наслідковий зв’язок між протиправними діями у вигляді відмови водіями транспортних засобів уповноважених осіб центрального органу виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики. І це тоді, коли ми говоримо про принципи безпеки на наземному транспорті. І останнє, саме головне, що відсутність причинно-наслідкового зв’язку між діями вищезазначених осіб і вчинених порушень буде порушено принцип індивідуалізації юридичної відповідальності. І це передбачено частиною другою статті 61 Конституції України, відповідно до якої юридична відповідальність особи носить або має індивідуальний характер. І це основні, базові принципи, коли взяти в систему, ми побачимо, що цю постанову потрібно підтримувати. Дякую.
Дякую. Слово надається народній депутатці Рудик Кірі Олександрівні, фракція політичної партії "Голос".
Передаю слово Олександрі Устіновій.
Олександра Устінова, будь ласка.
Шановні колеги, я зареєструвала цю постанову, тому що те, що ми з вами ухвалили минулого сесійного тижня, є черговими поборами з бізнесу. Я хочу нагадати, ключова річ, яку не можна було допустити в цьому законопроекті, яка була проголосована, 51 тисяча гривень штрафу за неправильно заповнену накладну. Я вам хочу сказати, що це вже рівень кримінальної відповідальності. У нас люди за кермом, коли їздять в нетверезому стані, платять менші штрафи, ніж зараз буде платити бухгалтер за неправильно заповнену накладну. Тому у мене прохання. Я буду подавати законопроект, який прибере саме цю норму, яка не стосується, взагалі немає жодного стосунку до вагового контролю. І тому я дуже прошу в турборежимі потім все ж таки підтримати цей законопроект, щоб прибрати ці драконівські штрафи з цієї норми. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Задорожньому Миколі Миколайовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Всім доброго дня! Микола Задорожній, 162 округ. Я не буду підтримувати дані постанови, оскільки ми досить давно і наполегливо працювали над тим, щоб покращити умови роботи для контролюючих органів і забезпечити цілісність тих доріг, які ми будуємо. Тому пропоную всім колегам не підтримувати дані постанови. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, приготуйтесь, переходимо до голосування. Ставлю на голосування проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 29.06.2021 про прийняття в цілому як Закону України проекту Закону України "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення" щодо окремих питань здійснення габаритно-вагового контролю (реєстраційний номер 3743-П). Прошу визначатись та голосувати. [[12:38:55]] За-80 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 29.06.2021 року про прийняття в другому читанні та в цілому проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо окремих питань здійснення габаритно-вагового контролю (реєстраційний номер 3743-П1). Прошу визначатись та голосувати. [[12:39:36]] За-81 Рішення не прийнято. Постанови не прийняті. Переходимо до наступного проекту Постанови 2289-П. Проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 30.06.2021 року про прийняття в другому читанні та в цілому проекту Закону "Про внесення змін до статті 4 Закону України "Про пестициди та агрохімікати" щодо ввезення пестицидів на митну територію України. Шановні колеги, потрібно обговорення, чи можемо голосувати? Потрібно, да? Тому відповідно до статті 48 частини дев’ятої це питання вже розглядається за скороченою процедурою. І тому я запрошую до слова автора цієї постанови народного депутата України Дубінського Олександра Анатолійовича. Немає автора Постанови, тому я запрошую голову Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Сергія Віталійовича Кальченка.
Шановна президія, шановні народні депутати, регламентний комітет розглянув проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 30 червня про прийняття в другому читанні та в цілому проекту Закону "Про внесення змін до статті 4 Закону "Про пестициди та агрохімікати" щодо ввезення пестицидів на митну територію України (реєстраційний номер проекту Закону 2289, реєстраційний номер проекту Постанови 2289-П), внесений народним депутатом Дубінським. Як вказує автор постанови в пояснювальній записці до проекту, розгляд цього законопроекту і ухвалення щодо нього рішень відбулися з порушенням вимог Конституції та Регламенту Верховної Ради. У підсумку розгляду цього питання регламентний комітет ухвалив висновок на проект Постанови реєстраційний 2289-П і рекомендує парламенту визначитися шляхом голосування щодо його прийняття або відхилення. Дякую.
Дякую, Сергію Віталійовичу. Оскільки була необхідність обговорити цю постанову, прошу записатися: два - за, два – проти. Цю постанову, будь ласка. Слово надається народному депутату України Саврасову Максиму Віталійовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Артуру Герасимову.
Будь ласка, Артур Герасимов.
Шановний пане головуючий, шановні колеги! Я хотів би ще раз нагадати про основну мету законопроекту, я маю на увазі не постанову, а основного законопроекту, який ми приймали і постанова відносно якого зараз розглядається в залі. Це розблокування ввезення зразків інноваційних засобів захисту рослин для наукових досліджень та державних випробувань з метою використання в сільському господарстві. І я можу сказати, що і під час розгляду цього законопроекту в профільному комітеті, і під час спілкування з всіма профільними асоціаціями ми отримували неодноразово прохання підтримати якнайскоріше цей законопроект, бо він реально вигідний для українських сільгоспвиробників. Саме тому я щиро вважаю, що законопроект має запрацювати якнайскоріше, закликаю не підтримувати цю постанову і дати життя цьому законопроекту. Принагідно, хотів би ще раз звернутися до керівництва Верховної Ради України з проханням дати термінове доручення профільному комітету розглянути зареєстровану Постанову 5770 щодо введення як основного предмету відання ТСК саме розгляду ситуації по "вагнерівцям". Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Герусу Андрію Михайловичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Шановні колеги, ми вже проголосували відповідний законопроект, давайте не гаяти час і переходити до розгляду наступних законопроектів. Спасибі.
Дякую, Андрію Михайловичу, за вашу таку правильну позицію щодо ефективності використання робочого часу Верховної Ради України. Кириленко Іван Григорович, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина". Бачу, Вадим Євгенович Івченко. Будь ласка.
Вадим Івченко, "Батьківщина". Шановні колеги, останні новини, які сьогодні є, в "Асканії-Новій" загинуло більш 2 тисяч птиць. Більше 2 тисяч птиць, які занесені в Червону книгу. Це "Асканія-Нова", колеги! Чому? Тому що агроном вніс надмірну кількість ядохімікатів. Якимівський район, Запорізька область - масова загибель животних і птиць. Колеги, і в цьому є проблема, коли ми не дивимося, що в 2017 році сказала Організація Об’єднаних Націй. Вона сказала, що на територіях, де надмірна кількість ядохімікатів і агрохімікатів, зростає захворюваність людей, погіршується стан здоров’я. Колеги, всі Сполучені Штати на сьогоднішній день показують світу, що на територіях, де надмірна кількість цих ядохімікатів, в них за 30 років зменшилася. скажімо так, зменшився поріг тих людей, які помирають, на 15 років, і значна кількість захворюваності безпосередньо на онко. І в Сполучених Штатах тільки 17 відсотків їхньої території розорані. А в нас, колеги, 80. В нас монокультура, в нас надмірна кількість цих ядохімікатів. Ми боремося за прибутки і забуваємо про те, що наші громадяни живуть на 10-15 років менше, ніж наші ж сусіди у Сполучених Штатах. Ми з вами хочемо виконувати директиви? Так подивіться, що робиться в Німеччині, у Франції, як вони захищають навколишнє середовище. А в нас лобістські закони проходять бездумно, не думаючи про те, що на цих територіях наші діти, на цих територіях відповідна флора і фауна, на цих територіях залишається здоров’я, здоров’я наше переважне. що перевага написана і проголошена в Конституції України. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Лубінцю Дмитру Валерійовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Доброго дня, шановні колеги! Знаєте, до кожного прийнятого законопроекту в цій сесійній залі можна подати проект постанови про відміну. Якщо ми. автори кажуть, що було порушення Регламенту, так давайте наголошувати на те, що яке порушення було. Таке враження, що ми вкотре цими постановами хочемо висловлювати політичні гасла. Тому депутатська група "За майбутнє" розуміє, наскільки важливо швидке прийняття саме соціальних законопроектів. Ми просимо колег не зловживати подібними постановами і пропонуємо переходити до голосування. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, більше бажаючих виступити нема, тому переходимо до. Є – да? Будь ласка, хто? Бурміч Анатолій Петрович, будь ласка.
Шановні колеги, ми не голосували за цей ганебний закон. Чому? Тому що ми дозволили. Ви, не ми, а ви дозволили завозити в Україну невідомо що, що назвали пестицидами, що це невідомо що навіть не зареєстровано в країні виробника. Я після цього говорив з багатьма представниками вашої фракції "Слуг народу". Вони навіть не розуміють про те, про що вони проголосували. Тому я вам ще раз наголошую, що це треба відмінити, цей закон скасувати, тому що ми будемо завозити невідомо що під назвою пестицидів. І ми перетворюємо Україну в територію випробувань. Крім того, що у нас уже діють біолабораторії, ще у нас хімічні будуть випробування. Це ганьба, не можна за це. це підтримувати, треба цей закон скасувати.
Шановні колеги, завершили обговорення. Тому я ставлю на голосування проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 30.06.2021 року про прийняття в другому читанні та в цілому проекту Закону "Про внесення змін до статті 4 Закону України "Про пестициди та агрохімікати" щодо ввезення пестицидів на митну територію України (номер проекту Постанови 2289-П). Прошу визначатися та голосувати. [[12:49:02]] За-64
Рішення не прийнято. Постанова відхилена. Наступне питання порядку денного – це проект Постанови реєстраційний номер 4546-П. До слова запрошується народний депутат України Дубінський Олександр Анатолійович. Немає? Можемо голосувати. Ставлю на голосування пропозицію прийняття в цілому проекту Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 30.06.2021 року про прийняття в другому читанні та в цілому проекту Закону "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення механізмів виведення банків з ринку та задоволення вимог кредиторів цих банків" (реєстраційний номер 4546-П). Готові голосувати? Прошу визначатися та голосувати. [[12:49:59]] За-51 Рішення не прийнято. Постанова відхилена. Наступне питання порядку денного - це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо оподаткування доходів від діяльності з організації та проведення азартних ігор та лотерей (повторне перше читання) (реєстраційний номер 2713-д). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:50:38]] За-223 Рішення прийнято. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань фінансової, податкової та митної політики Марусяк Олег Романович.
Шановний Голово, шановна президія, шановні колеги! Проект закону 2713 був направлений на повторне перше читання до комітету та доопрацьований комітетом з урахуванням пропозицій та зауважень народних депутатів України, Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей, а також пропозицій представників бізнесу висловлених на робочих групах. Що нового в доопрацьованому законопроекті. Уточнено норму щодо скасування потрійної плати за ліцензію, якою передбачено, що вже сплачені потрійні платежі, зараховані організаторами азартних ігор, будуть враховуватись в рахунок майбутніх щорічних платежів за ліцензію. З метою усунення проблем з утриманням податку на доходи фізичних осіб з нерезидентів при виплаті належних їм виграшів запропоновано впровадження знеособленої звітності для податкових агентів шляхом відображення загальної суми нарахованих (виплачених) у звітному податковому періоді доходів у вигляді виграшів, призів та загальної суми утриманої з них податків з розбивкою по місяцях. Передбачено, що при оподаткуванні виграшів в азартну гру в казино і в залах гральних автоматів мають враховуватися витрати на участь у такій грі, здійснені впродовж 24 годин до виграшу. Надано доручення Національному банку України переглянути для наземних казино граничні суми розрахунків готівкою з фізичними особами. Шановні колеги, хочу наголосити, що прийняття даного законопроекту є надзвичайно важливим. Подальше існування азартних ігор залежить від прийняття збалансованого податкового навантаження на операторів азартних ігор. В іншому випадку той ефект, що був досягнутий за рахунок прийняття основного закону, може бути в буквальному сенсі знівельовано. Боротьба з тіньовим ринком, наповнення бюджету та захист населення – це ті цілі, які ми ставили перед собою, приймаючи Закон про азартні ігри. Але існуюче надмірне податкове навантаження.
Будь ласка, сідайте, будь ласка, час вийшов. Запишіться на виступи від депутатських фракцій та груп: два – за, два – проти. Поки йде обговорення, будь ласка, уповноважені представники депутатських фракцій та груп, підійдіть на трибуну на хвилину. Гринчук Оксана Анатоліївна.
Прошу передати слово Дмитру Наталусі.
Наталуха Дмитро Андрійович.
Дякую, шановні колеги. Мені здається, що ми вже трошки перетягнули процес реалізації цієї реформи. Теза, що ця зала так довго боролася фактично за детінізацію цього ринку, за нові гроші, за нові надходження, за нові податки, за можливість створення нових робочих місць, за можливість залучення нових інвесторів, за можливість залучення нових туристів – усе це гальмувалося, на жаль, у цій залі, яка так і не спромоглася до сьогоднішнього дня прийняти нормальне і адекватне регулювання податкової частини ігорного бізнесу. Скажіть, будь ласка, колеги, навіщо ми тоді пройшли весь цей непростий і тяжкий шлях, якщо ми не здатні на сьогоднішній день забезпечити голосування, і таким чином забезпечити надходження грошей в економіку? Колеги, цей законопроект, принаймні в першому читанні, відкриває нам можливість до нових грошей, яких так сильно бракує нашій державі. Цей законопроект саме про гроші і передусім про гроші. І саме тому цей законопроект представляє податковий комітет. Давайте, будь ласка, зробимо те, на що чекають тисячі людей, які здатні завести в країну мільйони, десятки мільйонів доларів і євро інвестицій. Давайте зробимо цей ринок цивілізованим. Давайте нарешті зробимо те, для чого ми легалізували гральний бізнес: для того, щоби залучити в країну нові гроші, нові інвестиції, нові надходження і нових туристів. Колеги, я дуже прошу підтримати цей законопроект і дати нарешті нашій державі Україні заробляти з грального бізнесу таким чином, яким це було задумано з самого початку. Дякую дуже.
Дякую. Будь ласка, народна депутатка Стефанишина, фракція "Голос". Ольга Анатоліївна, будь ласка.
Прошу передати слово Галині Васильченко.
Галина Васильченко, будь ласка.
Шановні колеги, цей законопроект вже не вперше в сесійній залі. І коли його відправляли на доопрацювання, комітет обіцяв виправити ті недоліки, на яких наголошувала більша частина наших колег в цій сесійній залі. І що ми бачимо далі? Далі законопроектом пропонується суттєво знижувати ставки оподаткування, аби оподаткування грального бізнесу було доволі несуттєвим. Якщо конкретно, втричі знижується ставка на дохід для операторів лотерей: з 30 відсотків до 10. Майже вдвічі знижується ставка податку для букмекерів і казино: з 18 до 10 відсотків. Суттєвих змін доопрацьований законопроект так і не зазнав, відповідно однозначно підтримувати цей законопроект не можна. Я хочу всім нагадати, що влада декларувала високе оподаткування грального бізнесу із самого початку для того, щоб в нас не розвивалася така страшна хвороба, як лудоманія, і для того, щоби мінімізувати широкий доступ для верств населення до грального бізнесу. А зараз фактично відбувається заохочення державою громадян брати участь в азартних іграх. Я звертаюся до колег з монобільшості, аби ви були відповідальними перед своїми виборцями. І якщо вже повертають законопроект у комітет, давайте доопрацьовувати його таким чином, щоб він потім здобув підтримку в цій сесійній залі. Я пропоную його вкотре повернути на доопрацювання в комітет і узгодити разом із усіма фракціями ті прийнятні ставки податків, щоб гральний бізнес оподатковувався належним чином. Дякую.
Дякую. Соболєв Сергій Владиславович, фракція "Батьківщина".
Нелегальні казино і зали гральних апаратів далі процвітають в Україні. Шлях в Європу для "слуг народу" йде через зали казино і зали гральних автоматів, але цього їм замало. Виявляється, казино і зали гральних автоматів оподатковуються за дуже завищеними ставками. Виявляється, нам треба зменшити рівень оподаткування для казино і залів гральних автоматів. Ви тільки вдумайтесь в цей цинізм цієї монобільшості, цього Президента і цієї партії влади. Виявляється, для них хвороби людей, а ви чули з цієї трибуни страшні історії тих, хто був у попередньому скликанні парламенту, мільйонів людей, які попали в пастки лудоманії. Ви замість того, щоб зупиняти московських власників казино, яких ви пролобіювали тут, і один з яких сидить прямо в Адміністрації Президента, і який відповідає за регулювання діяльності казино, ви хочете їм ще зменшувати податки? Скільки ви обіцяли на горі людей в бюджет? Від 4 до 8 мільярдів. Скільки отримали за цей час? Скільки ви обіцяли оподатковувати виграші? Єдине офіційне казино на офіційний запит заявило: нуль виграшів. Ось що ви робите, ось для чого вам такі законопроекти. Вам не потрібна взагалі працююча економіка. Для вас робочі місця – це круп’є в казино. Ось куди ви кличете країну. Партія "Батьківщина" не буде за це голосувати. І закликає зал: якщо ви думаєте, що колокол дзвонить не по вас і по ваших дітях, які понесуть ваші гроші в ці казино. ви це зрозумієте дуже швидко.
Далі – Макаренко. Після цього хтось буде з мотивів наполягати? Гончаренко. Все? Макаренку включіть, будь ласка, мікрофон.
Прошу передати слово Німченку Василю Івановичу.
Німченко Василь Іванович.
Німченко Василь Іванович, "Опозиційна платформа - За життя". Шановні колеги, ви бачите, до чого ми вернулись? Ми вкинули півроку тому назад джокера в цю колоду карт наших співвідносин у суспільстві - в ігорний бізнес. І ми на сьогоднішній день бачимо, що вони по суті домінують у владі. Це вони виносять на сьогоднішній день законопроект, який передбачає зменшення податкового тиску. Це про що йде мова? І причому йде мова в той час, коли ні пари з уст стосовно військових зборів з усіх повально громадян України півторавідсоткових! Про що ведеться? Ми збільшуємо чисельність армії - і ми беремо за счет здоров’я нації. А де ж ми бачимо, де працюють фіскальні органи, де працюють податкові органи? Що не зрозуміло? Що якщо ми сьогодні прослухали про податкові декларації перспективні, так сказати, трирічні, 10 відсотків ми на податок на кордоні будемо брати і 10 відсотків будуть брати фіскали. Про що ми ведемо? А де ж ігорний бізнес? Ми створили кормушку для тих людей, які мають уже не намагання виживати, а намагання збагачуватись, от у чому проблема. І тому голосувати за цей законопроект – це злочинно, по-перше, аморально, по-друге, і, по-третє, це протирічить нашим національним цінностям, захисту основ суспільства здорового. Спасибі.
Гончаренко Олексій Олексійович.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Ви знаєте, невипадково колір ячейки "нуль" на рулетці зелений, зеро - воно зелене. І це, я думаю, абсолютно невипадково. Дивіться, будь ласка, друзі, нам обіцяли, що приймемо закон, легалізуємо азартні ігри, заживемо, 7,5 мільярда прийде в державний бюджет. А скільки прийшло мільярдів? Нуль, зеро. Прийшли смішні цифри по відношенню до того, що нам обіцяли. Смішні цифри. І що сьогодні нам пропонують, друзі, щоб з того виграшу в лотереях і в казино до 48 тисяч гривень взагалі не сплачувався податок. Тобто людина, пенсіонер, платить, людина, яка працює, платить з першої гривні, а той, хто в казино прийшов – ні, друзі, 48 тисяч гривень перші оподатковувати не будемо. Замість того, щоб це стало дійсно тим, як розповідали, що це буде.
Сідайте, будь ласка. Всім бажаючі виступили? Переходимо до голосування, запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо оподаткування доходів від діяльності з організації та проведення азартних ігор та лотерей (реєстраційний номер 2713-д). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:04:42]] За-252 Рішення прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо стимулювання розвитку галузі електричного транспорту в Україні (реєстраційний номер 3476). На трибуну запрошується голова підкомітету Комітету з питань фінансової, податкової та митної політики Горват Роберт Іванович. Хтось буде наполягати на правках? Скороход? Правка номер 1. Скороход.
Шановні колеги.
Почекайте. Я так розумію, що на врахування ніхто не наполягає. На підтвердження ви ставите, правильно? Добре. Правка номер 1. Скороход.
Шановні колеги, дані правки, на яких я зараз. які я прошу зараз поставити на підтвердження, це яскравий приклад, коли "без лоха – жизнь плоха", і коли між першим і другим читанням у нас електричний транспорт змінюють на екологічний. Якимось чином у нас з’являється газовий транспорт екологічний, і ми його теж звільняємо від оподаткування. Всі ми знаємо, що ніяк газовий транспорт не екологічний. І такі зміни – це є порушення конвенцій, які були ратифіковані Україною, і ми всі з вами брали зобов’язання, Україна брала зобов’язання щодо навпаки зменшення використання газу. А на сьогоднішній день між першим і другим читанням його намагаються повернути, впихнути і створити умови не для розвитку електротранспорту, а для розвитку газового транспорту. Я прошу правку цю не підтримувати і не.
Шановні колеги.
Переходимо до голосування. Правка номер 1. Комітетом врахована. Ставиться на підтвердження. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:07:18]] За-286 Рішення прийнято. Правка підтверджена. Наступна правка номер 4. Врахована частково. Скороход.
Можливо, колеги, погано почули, але я ще раз повторюся, що між першим та другим читанням електричний транспорт замінили на екологічний. І до екологічного внесли газовий транспорт, який працює на газу, який ніяким чином екологічним не є в усьому світі і від якого відмовляється увесь світ. Але, звичайно, Україна - бананова республіка, ми ж з вами всі це знаємо, оскільки тут гроші вирішують все. І лобізм газовиків знаходиться на "левел бог". Розумієте? Тому, шановні колеги, я ще раз прошу вас трішечки включити залишки мізків і не підтримувати дані правки.
Позиція комітету.
Шановна Ганна Костянтинівна, шановні колеги, шановний український народе, значить, я так, в двох словах, відповім, напевно, на всій правці стосовно метану. Економія витрат на паливо для перевізників та комунальних підприємств на 40 відсотків в порівняні з використанням дизельних чи бензинових видів палива, а також на 10 відсотків в порівняні з пропан-бутаном. 70 відсотків спожито в Україні природнього газу метану є газом власного видобутку. Натомість Україна залежна на 60 відсотків від імпорту бензину і на 80 відсотків від імпорту пропан-бутану, на 90 відсотків від імпорту дизелю. Підтверджених запасів природного газу в Україні більше 500 мільярдів кубів. Україна має розвинуту інфраструктуру заправних станцій, приблизно 100 кілометрів одна від одної, тобіш всі можуть заправлятися. Шановні колеги, назва законопроекту змінилася в зв’язку з правками по метану, але, все що стосується електричного транспорту залишилося, крім електробусів. Зараз поясню, чому. Дзеркально є.
Дякую. Ставлю на голосування правку номер 4. Комітетом врахована частково. Ставиться на підтвердження в тій редакції, в якій враховано комітетом. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:09:57]] За-308 Рішення прийнято. Правка врахована. Наступна правка 20, Скороход.
Звичайно, ми починали з електротранспорту, на якому не можна "тирити" гроші, а на газу можна при заправках, звичайно. Тому це логіка залізна – логіка скликання даної Верховної Ради. Шановні колеги, тут нам сказали, що залишається майже весь електротранспорт. Але дана поправка, яку я прошу ставити на підтвердження, навпаки, викинула ряд електротранспорту, який необхідний Україні, а саме: виключено майже всі трактори, електробуси, спецтехніка, в тому числі комунальна, та самоскиди, частка з яких, трактори, електробуси, спецтехніка, експлуатується в містах. Тому я прошу, якщо ви хочете дійсно залишити електротранспорт і дійсно залишити пільгу для електротранспорту, цю правку не підтримувати.
Дякую. Ставлю на голосування на підтвердження правку номер 20. Комітетом врахована. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:11:16]] За-293 Рішення прийнято. Правка підтверджена. 22 правка. Врахована частково. Скороход.
Я єдиного не розумію, якщо ми підтримуємо електротранспорт, навіщо ви виключаєте ряд електротранспорту з засобів, які ми спрощуємо щодо оподаткування? Якщо ви його підтримуєте, то, навпаки, треба весь електротранспорт включити в цей перелік, а не викидати його. Логіка якась відсутня. Давайте все-таки повернемо весь електротранспорт, який був передбачений ще в першому читанні.
Ставлю на голосування 22 правку. Врахована частково. Ставиться на підтвердження в редакції комітету. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:12:17]] За-305 Рішення прийнято. Правка підтверджена. Наступна правка 33-я, Скороход.
Я ще раз повторюся шановним колегам про те, що ми порушуємо зобов’язання, взяті на себе за Кіотським протоколом, який був ратифікований Верховною Радою, де ми зобов’язувалися зменшувати об’єм використання газу. До речі, якщо нам казали, що в нас газ власного видобутку, чому ж він не продається населенню по ціні цього видобутку, з нормальною рентабельністю? А так, таким чином, надаючи пільги газовому транспорту, ми навпаки посилюємо залежність від Російської Федерації, в якої ми той самий газ купуємо.
Ставлю на голосування 33 правку, вона врахована комітетом, ставиться на підтвердження. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:13:34]] За-300 Рішення прийнято. Правка підтверджена. І крайня правка, на якій наполягає Анна Костянтинівна, 37 правка.
Я просто ще раз повторюся, шановні колеги, що між першим і другим читанням законопроект став не про електричний і не про електротранспорт, а він став про електро- і газовий транспорт. До того ж ці норми, які стосувалися розширеного переліку електротранспорту, були значно звужені. Тому рішення за вами. Дякую. Я на другому законі наполягати не буду.
Дякую. Ставлю на голосування правку номер 37, вона врахована комітетом, ставиться на підтвердження. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:14:35]] За-306 Рішення прийнято. Правка підтверджена. Ставлю на голосування закон в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо стимулювання розвитку галузі електричного транспорту в Україні (реєстраційний номер 3476). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:15:15]] За-315 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо стимулювання розвитку галузі електричного транспорту в Україні (реєстраційний номер 3477). До трибуни запрошується Горват Роберт Іванович, голова підкомітету Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики. Тут хтось буде наполягати на врахуванні? Кисилевський Дмитро Давидович, номери правок? Номери правок?
Правки 2 і 6. Я не наполягатиму на голосуванні, одна хвилина виступу за дві правки - і все.
Одна хвилина у вас є, і йде час.
Можна виступати?
Можна.
Шановні колеги, доброго дня! Це дуже важливий законопроект, який я всіх закликаю підтримати, і ось чому. Тому що ми вперше переходимо від того, щоб стимулювати імпорт чогось, до того, щоб стимулювати виробництво в Україні чогось. І якщо ми раніше дивились на електротранспорт тільки як на електромобілі, то завдяки тим правками, які подав я і ряд інших народних депутатів, ми тепер на електротранспорт дивимося як на міський електричний транспорт. В Україні повноцінна галузь з виробництва тролейбусів, трамваїв, електробусів, і якщо ми підтримаємо цих виробників, ми створимо реальну можливість для них розвиватися, і ми дамо можливість українським громадянам мати роботу в своїй країні, а не їхати в Польщу на виробництво аналогічних товарів. Тому я закликаю всіх підтримати цей законопроект, жмемо зелену кнопку. Дякую.
Дякую. Анна Костянтинівна Скороход. Не наполягаєте. Можемо ставити на голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо стимулювання розвитку галузі електричного транспорту в Україні (реєстраційний номер 3477). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:17:41]] За-317 Рішення прийнято, закон прийнятий в цілому. Дякую. Будь ласка, сідайте, Роберт Іванович. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про виконавче провадження" щодо створення умов для виконання угод про врегулювання спору (мирових угод), укладених між іноземним суб’єктом та державою Україна. До трибуни запрошується Фріс Ігор Павлович. Хтось буде на правках наполягати? Можемо голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про виконавче провадження" щодо створення умов для виконання угод про врегулювання спору (мирових угод), укладених між іноземним суб’єктом та державою Україна (реєстраційний номер 5267). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:18:49]] За-294 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про ратифікацію Фінансової угоди між Україною та Європейським інвестиційним банком (0104). Необхідно обговорення? Може, з процедури будемо? Не заперечуєте? Тоді з процедури - і переходимо до голосування. Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую, шановний пане Голово. Ну, жодним чином, як кажуть, из вредности, це не з цим пов’язано, я хотів сказати, що я чому завжди звертаю увагу на подібні ратифікації? Тому що в нас завжди люблять і всі розказують про те, що зростає державний, гарантований державою борг. Уже набрали за цей період майже 10 мільярдів доларів. Сьогодні бюджет давав декларацію, прогноз – до 107 мільярдів доларів держборг. Виявляється, звідки ці кошти капають, а капають кошти постійно з тих чи інших в тому числі проектів. Дана так само угода, яку ви хочете ратифікувати, береться додатково кредит у розмірі 300 мільйонів євро на фінансування заходів, спрямованих на удосконалення процесу модернізації, і далі по тексту. Безумовно, ідея хороша, я навіть готовий підтримати щодо того, щоб там відбувалася модернізація, заходи з енергоефективності, енергозбереження шкіл, інших закладів охорони здоров’я тощо, однак ми завжди маємо акцентувати увагу на тому, що це кредит, кредит, який буде повертатися платниками податків в найближчій середньостроковій перспективі. Тому це важливо, щоб завжди люди всі про це знали. Дякую.
Можемо голосувати? [[Шум у залі]] Ну, одна ж фракція просила з процедури. Ну, всі вже. Ну, колеги, домовлялися, дивіться, всі сказали, що лише фракція одна. [[Шум у залі]] Тоді давайте заходити в питання. Ну, раз так, якщо ви не дотримуєтесь слова, ні. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:21:02]] За-252 Дуже приємно працювати з людьми, які відповідають за свої слова. До слова запрошується заступник міністра розвитку громад і територій Лукеря Іван Михайлович.
Шановний Дмитро Олександрович, шановні народні депутати! Сьогодні на ваш розгляд винесено проект Закону (0104) про ратифікацію Фінансової угоди з Європейським інвестиційним банком. Угода передбачає залучення фінансового ресурсу для органів місцевого самоврядування у розмірі 300 мільйонів гривень на термомодернізацію та енергоефективність. Передбачається, що в результаті угоди буде проведено роботи з енергоефективності, термомодернізації близько тисячі громадських будівель, кошти будуть спрямовуватися на термомодернізацію, на енергоефективні заходи в школах, садочках, дошкільних навчальних закладах, центрах надання адміністративних послуг і інших громадських будівель. Допомога полягатиме в наданні кредиту для органів місцевого самоврядування. Угода достатньо вигідна для органів місцевого самоврядування, оскільки передбачає строк погашення кредиту 20 років. Перші 5 років – це пільговий період, тобто відсоток не сплачується. Подальша ставка відсотка - це близько двох відсотків, але це буде компенсовано в результаті економії, яка буде після проведення заходів з енергоефективності. Враховуючи важливість даної угоди, просимо підтримати проект Закону України (0104) про ратифікацію Фінансової угоди. Це дуже важливий ресурс для органів місцевого самоврядування. Просимо підтримати.
Слово надається голові Комітету з питань інтеграції України з Європейським Союзом Климпуш-Цинцадзе Іванні Орестівні. Будь ласка.
Шановний пане головуючий, шановні колеги, наш Комітет з питань інтеграції України до Європейського Союзу розглянув на своєму засіданні 7 липня 2021 року проект Закону про ратифікацію Фінансової угоди (Проект "Енергоефективність громадських будівель в Україні") між Україною та Європейським інвестиційним банком. Ратифікація угоди і набрання нею чинності створять правові підстави для можливості залучення кредитних ресурсів на загальну суму до 300 мільйонів євро. І ці залучені кошти повинні бути спрямовані на вдосконалення процесу термомодернізації близько тисячі громадських будівель в Україні, зокрема дошкільних і середніх навчальних закладів, закладів охорони здоров’я, а також об’єктів соціального, адміністративного і культурного призначення, які знаходяться в державній та/або комунальній власності. Повернення коштів позики передбачається здійснити повністю за рахунок коштів кінцевих бенефіціарів - органів місцевого самоврядування. А умови кредитування, що встановлюються відповідно до Фінансової угоди: процентна ставка, фіксована ставка або плаваюча ставка - максимальний пільговий період 5 років, період погашення, включаючи пільговий період, 20 років, умови погашення - щопіврічно рівними частками від основної суми кредиту або фіксованими частинами від основної суми та відсотків. Згідно з висновком Комітету Верховної Ради з питань бюджету зазначений законопроект матиме вплив на показники державного бюджету, призведе до 2022 року передусім до збільшення надходжень від державних запозичень і витрат на реалізацію проекту за спеціальним фондом державного бюджету. А за підсумками розгляду Комітет з питань інтеграції України до ЄС рекомендував Верховній Раді ратифікувати цю угоду між Україною та Європейським інвестиційним банком. Таке рішення комітету узгоджується з висновком Головного науково-експертного управління. Дякую.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Лаба Михайло Михайлович.
Послідовні, хороші ініціативи з боку Міністерства регіонального розвитку прошу підтримати. Так що давайте голосувати.
Дякую. В’ятрович Володимир Михайлович.
Прошу передати слово Іванці Климпуш.
Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна.
Дякую. Наша фракція, безумовно, буде підтримувати цю кредитну угоду, розуміючи пільгові ставки, можливості для наших органів місцевого самоврядування, для надзвичайно необхідних ініціатив, які стосуються енергоефективності. Разом з тим, колеги, ми просили слово з процедури саме з огляду на те, що я хотіла б як голова Комітету з питань інтеграції України до Європейського Союзу звернути увагу всіх, підкреслюю, усіх міністерств і уряду України на те, що практично всі угоди на ратифікацію, які підписані з Європейським інвестиційним банком, заходять з Офісу Президента України в такій формі, яка вимушує нас, примушує нас завертати ці документи і переподавати ці документи до Верховної Ради. Я звертаюся тут зараз до Прем’єр-міністра України і до всіх міністерств і відомств, які підписують кредитні угоди з Європейським інвестиційним банком, про те, що ця практика нарешті має бути припинена. І я сподіваюся, що всі наступні документи будуть поступати у Верховну Раду оформлені належним чином. Дуже дякую.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую, шановний пане голово. Шановні колеги, дуже коротко. Я уже частково почав анонсувати даний проект постанови, точніше, проект Закону про ратифікацію Фінансової угоди. Ну, дивіться, коли вам розказують - макрофінансова допомога, ще щось, ну, насправді це все додаткові кредити і це все виливається в конкретні цифри. 81,9 мільярда доларів, коли ми приходили. Сьогодні уже 91,5 мільярда доларів держборг. Ці цифри не беруться звідкись, вони йдуть саме з цих позицій, в тому числі. Да, безумовно, є облігації внутрішньої державної позики і так далі, але це додаткові борги. Через 20 років хтось їх буде віддавати. Я не проти концепту енергоефективності, модернізації, і навіть готовий підтримати дані проекти, щоб їх впроваджували на місцевому рівні. Але коли голосуються такі проекти законів, давайте, будь ласка, одразу фінансово-економічне обґрунтування, хто на місцевому рівні, за які кошти буде віддавати через 20 років дані кредити. Тому що сьогодні це 91,5 мільярда, а планує Мінфін до 2024 року по сьогоднішній Бюджетній декларації, що це буде 47,6 відсотка від ВВП, а це десь орієнтовно 107 мільярдів доларів. Тобто ще плюс 16 мільярдів доларів вони планують запозичити за ці 2-3 роки. Тому, коли будь-який, майте на увазі, в першу чергу представники влади і профільні комітети, коли подаєте такі проекти законів, давайте, будь ласка, ще й документи, хто, коли буде повертати. А то ви любите розказувати: за 28 років руйнували. Да, навіть ваші попередники взяли, при них був держборг на початок 14-го року 73 мільярди доларів. Вони вам віддавали 82. Плюс 9 за 5 років. У вас плюс 10 за 2. Подумайте над цими цифрами. Дякую за увагу.
Слово надається народному депутату України Лубінцю Дмитру Валерійовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє". Хто ще буде? Бачу, Лозинський і Кучеренко. Бачу.
Шановна президія, шановні народні депутати! Громадяни України! Депутатська група "Партія "За майбутнє" буде голосувати і підтримувати даний законопроект. Ми бачимо, що абсолютно правильна законодавча ініціатива. Ми підтримуємо залучення додаткових коштів на розвиток ОТГ. І з економічної точки зору, апелюючи попередньому виступаючому, тут якраз і є економічна вигода, бо ми отримуємо кошти на термомодернізацію. Чим більше і краще ми робимо термомодернізацію, тим менше сплачують ОТГ на опалення. Отже, ОТГ починають розвиватись і заощаджувати. Водночас, звертаючись до представника Міністерства розвитку громад, заступник міністра (заступник, я до вас звертаюсь), реформа децентралізації надала в першу чергу кошти у великі ОТГ. Я звертаю вашу увагу як мажоритарник, який представляє сільську місцевість, що коли ви побачите розподілення коштів по програмі співпраці з Європейським інвестиційним банком, ви побачите, що величезну частку отримують великі ОТГ, міста. Тому ми звертаємо вашу увагу і просимо, щоб в першу чергу розглядались проекти, які подаються сільськими ОТГ та селищними, бо в них коштів набагато менше, вони не можуть витрачати великі кошти на проектно-кошторисну документацію. І саме ось такі програми повинні їх підтримувати. Тому дуже дякуємо за цю ініціативу. І прошу парламент проголосувати і підтримати розвиток наших громад, наших ОТГ. Дякую.
Дякую. Слово надається Лозинському Роману Михайловичу, фракція політичної партії "Голос".
Роман Лозинський. Шановні колеги, щодо ратифікації – однозначно треба підтримувати. Це дасть поштовх, це дасть додатковий ресурс і можливості. Але я хотів би звернути увагу на інше. В Україні зараз реальна криза на ринку житлово-комунальних послуг в житлово-комунальному господарстві. І якщо ми подивимося на те, що відбувається з житловим фондомЮ і подивимося, скільки сотень мільярдів гривень зараз потрібно на його оновлення, то жодна ратифікація не врятує ситуацію. Згадаємо Новий Розділ, згадаємо Новояворівськ на Львівщині: сьогодні в них немає теплої води. А ця осінь - це вже буде четвертий опалювальний сезон, коли в них дуже великий ризик черговий зриву опалювального сезону. Тому я закликаю колег з влади, крім ратифікацій, крім допомоги міжнародних партнерів, крім міжнародних фондів, не забувати про свою роботу. І такі регіони, як Львівщина, такі міста, як Новий Розділ та Новояворівськ, про них забувати не можна. Дякую.
Слово надається народному депутату України Кучеренку Олексію Юрійовичу. Після цього ще Бакунець - і переходимо до голосування, шановні колеги. Будь ласка.
Олексій Кучеренко, "Батьківщина". Шановні колеги, ми підтримаємо цю ратифікацію. Але я повністю підтримую колегу Колтуновича: це чергові 300 мільйонів євро кредиту, кредити треба віддавати. І покажіть мені систему верифікації цих проектів. Покажіть мені гарантії того, хто буде позичати, що він віддасть. Бо кредити на енергоефективність мають віддаватися не з бюджету, а з заощадженого. І тому в цьому питанні величезна проблема. Звертаю вашу увагу, в країні, окрім громадських будівель, 200 тисяч багатоповерхових будинків, в яких живуть наші мешканці. Покажіть мені, як держава збирається модернізувати це житло. Чому до сих пір немає керівника Державного агентства з енергозбереження? Півтора роки тимчасово виконуючий обов’язки. Безліч організаційних питань, які, на превеликий жаль, призведуть до того, що черговий кредит не буде погашений. Ось результат бездарної політики.
Бакунець Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, шановний заступнику міністра, шановні народні депутати! Однозначно ми дякуємо вам за цю добру ініціативу, це є залучення іноземних коштів, але це кредит під низькі проценти, які будуть віддавати багато-багато років після того. А сьогодні це реальний крок на допомогу новоствореним громадам, тому потрібно однозначно в залі підтримати цю ініціативу. Дякуємо міністерству за неї. І хочу, аби ви всі показали, як робите кроки назустріч розвитку тих новостворених громад і на завершення цього процесу децентралізації. Дякую. Павло Бакунець, депутатська група "Довіра".
Всі бажаючі виступили? Можемо переходити до голосування? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Фінансової угоди між Україною та Європейським інвестиційним банком (реєстраційний номер 0104). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:34:59]] За-335 Рішення прийнято. Ратифікація прийнята в цілому. Шановні колеги, з процедури – Третьякова.
Дякую, шановний головуючий, дякую, шановні народні депутати. Є процедура змінити порядок розгляду законопроектів і розглянути наразі 4113, 3780 і 4539 на друге читання без обговорення, якщо буде ласка фракцій і груп.
Шановні колеги, я так розумію, з фракціями домовлено про те, що ці законопроекти ми можемо проголосувати, ніхто на правках не буде наполягати. Правильно? Правильно. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо посилення соціальних гарантій осіб з інвалідністю та дітей з інвалідністю (реєстраційний номер 4113). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:36:12]] За-341 Рішення прийнято. Закон прийнято в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо соціальної захищеності осіб з інвалідністю (реєстраційний номер 3780). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:36:46]] За-340 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо надання пільг окремим категоріям громадян України, що звертаються за вчиненням консульських дій (реєстраційний номер 4539). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:37:23]] За-347 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні (реєстраційний номер 4303). На трибуну запрошується заступник голови Комітету з питань цифрової трансформації Чернєв Єгор Володимирович. Хтось буде наполягати на правках? Ніколаєнко. На якій? Одна правка- і можемо голосувати. Будь ласка, включіть мікрофон Ніколаєнку. Не розходьтеся, будь ласка, колеги.
Доброго дня, колеги!
Номер правки, будь ласка, скажіть.
Правка 181. Ніколаєнко, "Батьківщина". Щойно, поки ми знаходимося тут у залі, айтішники, яких хочеться цим законом комусь зорганізувати по-іншому, заставити, мабуть, працювати по-іншому, хотілося б, щоб не в іншій державі, вони розбивали свої лептопи перед Верховною Радою, висловлюючи протест проти тих форм організації їх діяльності, які пропонуються. Конкретно по правці. Я вже, виступаючи в першому читанні, казав, що колгосп має бути справою добровільною. Тому моя правка про те, щоб прийняти розділ IV з цього закону і не заганяти в примусову самоврядну організацію (слово "самоврядну"), всіх, хто погодиться бути резидентом Дія Сіті. Це має бути їх право, а не зобов’язання, тому що організація самоврядна. Тому прошу виключити IV розділ. Дякую.
Ставлю на голосування 181 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:39:11]] За-175 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Переходимо до голосування за закон в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні (реєстраційний номер 4303). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:39:44]] За-262 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання порядку денного. - це проект Закону про внесення змін до статті 21 Закону України "Про лікарські засоби" щодо заборони продажу лікарських засобів дітям (реєстраційний номер 5122). До трибуни запрошується голова підкомітету Комітету з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування Кузьміних Сергій Володимирович. Будь ласка. Скажіть, будь ласка, хтось буде наполягати на правках? Ні? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до статті 21 Закону України "Про лікарські засоби" щодо заборони продажу лікарських засобів дітям. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:40:55]] За-341 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного - це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про захист суспільної моралі" щодо уточнення деяких положень відносно захисту малолітніх від негативного впливу продукції сексуального чи еротичного характеру (реєстраційний номер 5330, 5330-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:41:38]] За-249 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Клименко Юлія Леонідівна.
Шановні колеги, не буду забирати багато вашого часу. Закон дуже простий. Закон вносить зміни в існуючий Закон про суспільну мораль. Ми всі пам’ятаємо історію, коли батьки 7-річної, чи 8-річної дівчинки, і 13-річного хлопчика знімали фотографії дітей в, м’яко кажучи, непристойній одежі і потім викладали це в інстаграм, і всі на цьому заробляли гроші. Так от, виявилося, в нашому чинному законодавстві є санкції для батьків дітей неповнолітніх, але немає санкцій для дітей малолітніх, ті, що фактично використовують своїх дітей для або збагачення, або якихось інших, скажімо так, цілей. Тому мій закон і моя фактично правка дуже проста: я додаю в Закон про суспільну мораль малолітніх дітей, тобто буде відповідальність батьків не тільки за неповнолітніх дітей, а за малолітніх дітей (це до 14 років). Я представляю свій закон, є альтернативний. Я вважаю, що мій закон більш повно відображає, тому що "малолітні" вказана також термінологія в Кримінальному кодексі, в Адміністративному. Тобто якщо ми з вами приймаємо поняття "малолітні", автоматично люди, які використовують дітей в своїх цілях, малолітніх дітей, будуть покарані відповідно до чинного законодавства в Кримінальному і в Адміністративному кодексів, в той час як альтернативний законопроект цього не передбачає. Тому прошу підтримати мій законопроект, хоча комітет рекомендував інший. Дякую.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Рябусі Тетяні Василівні, авторці альтернативного законопроекту.
Шановні народні депутати, я не буду зараз повторювати пані Юлію, а все ж таки назву відмінності мого, альтернативного, законопроекту. Отже, що пропонується моїм альтернативним законопроектом. Усунути прогалину в законодавстві та передбачити захист дітей незалежно від їх віку, чи то малолітні, чи то неповнолітні, саме від негативного впливу продукції сексуального чи еротичного характеру. Також в даному законопроекті передбачено заборону на створення та розповсюдження фото та (або) відео сексуального чи еротичного образу дітей. Знову ж таки, уточнити перелік навчальних закладів, поблизу яких забороняється розташування місць для реклами, розповсюдження продукції та проведення видовищних заходів сексуального чи еротичного характеру. Також хочу зазначити, що даний законопроект, ініціатором внесення відповідних змін є Уповноважений Верховної Ради України з прав людини. Тому прошу підтримати законопроект 5330-1. Дякую.
Дякую, Тетяна Василівна. До слова запрошується заступник голови Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики народна депутатка України Євгенія Михайлівна Кравчук, будь ласка.
Шановні колеги, Комітет з питань гуманітарної та інформаційної політики розглянув законопроекти 5330 та 5330-1 на своєму засіданні 25 травня цього року. Як вже було сказано, законопроектами пропонується внести зміни до Закону "Про захист суспільної моралі" з метою врегулювання питання захисту дітей незалежно від віку від наслідків впливу продукції чи інформації еротичного чи сексуального характеру. Мова йде про заборону на втягнення у діяльність з виробництва і обігу продукції сексуального чи еротичного характеру, порнографічних матеріалів, надання послуг, яка на даний час стосується лише неповнолітніх дітей віком від 14 до 18 років. Комітет, безумовно, підтримує ідею законопроектів, направлену на захист дітей, незалежно від їх віку. Водночас погоджується з позицією Міністерства соціальної політики, Міністерства культури та інформаційної політики, а також інших зацікавлених сторін, що законопроект за реєстраційним номером 5330-1 застосовує більш комплексний підхід до врегулювання порушеного питання, адже ним передбачена також заборона на створення та розповсюдження фото та (або) відео сексуального чи еротичного образу дітей, що відповідає висновку Лансаротського комітету. Головне науково-експертне управління у своєму висновку також зазначило, що використання терміну "дитина", яке використовується в законопроекті 5330-1, виглядає більш конструктивним, оскільки охоплює як малолітніх так, і неповнолітніх осіб. Отже, Комітет з питань гуманітарної та інформаційної політики рекомендує Верховній Раді України прийняти в першому читанні за основу законопроект 5330-1. Дякую за увагу. Прошу підтримати рішення комітету.
Шановні колеги, прошу записатись два – за, два – проти, для обговорення цих законопроектів. Слово надається народному депутату України Павленку Ростиславу Миколайовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Дякую. Прошу передати слово Миколі Княжицькому.
Микола Княжицький, будь ласка.
Дякую. Комітет підтримав законопроект 5330 Рябухи, фракція теж його підтримує, особливих зауважень у нас до законопроекту немає. Разом з тим, потрібно враховувати, що зміни в Закон "Про захист суспільної моралі" мають здебільшого декларативний характер, оскільки конкретні адміністративні чи кримінальні правопорушення за таку діяльність передбачаються Кримінальним кодексом і Кодексом про адміністративні порушення. Водночас це справді законодавчо закріплюватиме позицію держави щодо неприпустимості використання дітей, в тому числі малолітніх, в продукції сексуального характеру. Тому фракція підтримуватиме цей законопроект. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Ярославу Івановичу Рущишину, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати Клименко Юлії.
Юлія Клименко, будь ласка, Юлія Леонідівна.
Клименко, фракція "Голос". Ще раз хочу, можливо, до колег донести, що на даний момент фактично, не дивлячись на те, що це закон декларативний, про суспільну пораль, але ситуація, коли батьки розбещують і використовують дітей 8-13 років в своїх цілях, фактично не підлягає покаранню. Тому ці закони, і мій, і альтернативний, вони повинні викорінити це і додати до, скажімо так, до регулювання і до чіткого визначення, що дітей повинні батьки, як мінімум, охороняти, не тільки неповнолітніх, але і малолітніх, до 14 років. Тому що на даний момент в законодавстві це не визначено, і фактично батьки, які використовували своїх дітей, як ми всі знаємо і бачили фотографії 8-13-річних дітей, зараз не понесуть покарання за це. Тому, колеги, закликаю все ж таки за це проголосувати, але Закон про суспільну мораль, він хоч і декларативний, але він дає основи для притягнення таких батьків, недобросовісних батьків, на основі Кримінального і Адміністративного кодексів до відповідальності. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Павленку Юрію Олексійовичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа - За життя".
Шановні колеги, шановна президія, обидва законопроекти заслуговують на увагу, так як вирішують певну колізію, яка є в законодавстві, і дають можливість захистити права дитини. Разом з тим і комітет, і фракція "Опозиційна платформа - За життя" буде підтримувати альтернативний законопроект "тире 1", і ми сподіваємося, що його ухвалення дасть можливість незалежно від віку захищати дитину. Але більш важливим стоїть питання: а хто ж буде реалізовувати цей закон? На жаль, останніми роками держава і Кабінет Міністрів приклав чимало зусиль для того, щоби знищити, зруйнувати базовий рівень органів і служб, які займаються охороною, забезпеченням і захистом прав дитини. Так, у свій час була ліквідована, трансформована кримінальна міліція у справах дітей в ювенальну превенцію, де залишилися близько тисячі працівників, які не здатні професійно виконувати свої обов’язки по захисту дітей. Зараз, от в цей момент, відбувається ліквідація служб у справах дітей як на обласному, так і на рівні об’єднаних територіальних громад, які не забезпечені достатньо нормативною базою. Натомість створюється якась псевдоструктура "Національна соціальна сервісна служба", яка замість захисту і допомоги дітям буде контролювати і перевіряти різного роду сімейні форми виховання, а фактично втручатися в сім’ю замість надання допомоги. Тому я вважаю більш важливо сьогодні ставити і перед завтра, можливо, призначеним новим міністром внутрішніх справ створення дієвого органу, який би захищав дітей і реагував на виконання даного закону в структурі Міністерства внутрішніх справ, а також зупинити ту вакханалію, яку робить Міністерство соціальної політики і весь уряд по руйнуванню служб і органів, які зобов’язані, згідно.
Дякую. Слово надається народному депутату України Лубінцю Дмитру Валерійовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Прошу передати слово Констанкевич Ірині Мирославівні.
Ірина Мирославівна Констанкевич, будь ласка.
Шановні колеги народні депутати, найперше – я вважаю, що нам потрібно подякувати авторам обидвох законопроектів за те, що вони порушили вкрай важливу проблему – це проблема морального здоров’я дітей. І ми як народні депутати-мажоритарники якнайкраще знаємо, що ця проблема є лише верхівкою айсберга. Насправді проблема морального здоров’я дітей, вона є комплексною і вона не вирішується вповні, як би це мало бути. Ми вважаємо, що мають бути дієві механізми щодо захисту прав дітей і щодо захисту загалом дітей в частині їх морального здоров’я, адже ми багато говоримо про фізичне здоров’я, ми багато говоримо про психологічне, а питання моралі чомусь у нас лишаються на. [[Не чути]] Отже, група "За майбутнє" підтримує альтернативний законопроект з огляду на те, що він є більш комплексний і щодо юридичної термінології понятійно він більш грамотний. Але ми вважаємо і наполягаємо, що уряд має докласти усіх зусиль для того, щоб захищати права дітей дієвими механізмами та дієвими ресурсами, треба позбуватися декларативності. Тому закликаємо уряд позбуватися декларативності. Дякую.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про захист суспільної моралі" щодо уточнення деяких положень відносно захисту малолітніх від негативного впливу продукції сексуального чи еротичного характеру (реєстраційний номер 5330-1) Готові голосувати? Анатолій Ігорович, ви щось загубили? Готові? Готові вже, да? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:55:00]] За-343 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного - це проект Закону про організації водокористувачів та стимулювання гідротехнічної меліорації земель (реєстраційний номер 5202). Пропонується розглянути це питання за скорченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:55:36]] За-230 Рішення прийнято. До слова запрошується голова Комітету з питань аграрної та земельної політики Сольський Микола Тарасович.
Я бачу, що є емоції в залі і дискусії по цьому закону. Давайте подивимося, яка в нас ситуація. У нас було 2 мільйони 300 тисяч гектарів землі під поливом, збереглось тільки 500 тисяч. 20 років нічого не міняється. Якщо не прийняти цей закон, ця проблема тільки збільшиться. Ніколи ні в одного водагентства не буде коштів, щоб відремонтувати всю систему. Цим законом передбачається крайня інфраструктура, можливість отримання у власність для організації водокористувачів. Організація водокористувачів - це ті водокористувачі, які отримують воду від кранів насосних станцій. Подвійний кворум, щоб не зловживали правами ті, що мають багато землі, і не зловживали ті, що мають малі. Що означає? Що голосується перший раз від кількості земельних ділянок, другий раз - один учасник – один голос. Чи 10 тисяч гектарів, чи 0,1 сотка. Ми вже другий раз розглядаємо цей законопроект у залі. Ніяких інших альтернатив від критиканів цього законопроекту за останні 15 років, крім вашого, ми розглядали це на комітеті і домовилися врахувати це до другого читання. Не піднімалось питання. Ситуація рік від року стає гіршою. До другого читання було враховано частину пропозицій. до першого читання повторного, які були враховані комітетом. Прошу цей законопроект у першому читанні підтримати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій та груп. Юрчишин Ярослав Романович.
Прошу передати слово Володимиру Цабалю.
Цабаль Володимир Володимирович.
Шановні колеги, я насправді закликаю підтримати цей закон. І ще раз коротко повторюсь для тих колег, які, можливо, не до кінця розуміють, про що цей закон. Я минулого разу про це говорив, але це просто важливо, щоб люди на пальцях розуміли, про що це. Закон про те, щоб користувачі, водокористувачі мали право самі вирішувати свої проблеми. І тут така альтернатива напрошується із ЖЕКами і ОСББ. Колись у нас були ЖЕКи, коли люди - власники квартир насправді не вирішували долю свого дому, а все вирішував якийсь ЖЕК, який незрозуміло яку мав мотивацію, і незрозуміло, як приймав рішення щодо того, які гроші вкладати в територію будинку, в ліфти і так далі, і так далі. Потім, коли почали створюватись ОСББ, ситуація в тих будинках, де вони створилися, значно покращилась. Чому? Бо самі люди, які там живуть, почали вирішувати свою долю. Так само тут, тобто ми цим законом намагаємося дати право реальним водокористувачам самим вирішувати свої проблеми, щоб це не була якась держустанова, яка не зрозуміло за якими принципами, які рішення там, інвестиційні приймає по ремонтах і так далі. Самі користувачі мають вирішувати свої проблеми. І цей закон про це. І так, до речі, працює в більшості розвинутих країн світу. Тому, колеги, закликаю підтримати.
Зінкевич Яна Вадимівна.
Прошу передати слово Княжицькому.
Княжицький Микола Леонідович.
Шановні колеги, основне зауваження до цього закону полягає в тому, що об’єкти меліоративної мережі, які перебувають в державній і комунальній власності чи є безхазяйними, безоплатно передаються організації водокористувачів. Причому така передача у власність виводиться з-під дії Закону "Про управління об’єктами державної власності", але не пропонується окремого регулювання. І це фактично створює правову невизначеність. Положення проекту не відповідає в першу чергу інтересам громад, реформі децентралізації і державницькій позиції, оскільки по суті позбавляє громади самостійного права розпоряджатися власністю, в тому числі отримувати від неї доходи. Безоплатна передача меліоративної мережі, яка відноситься до державної і комунальної власності ОВК, яка не є юридичної особою публічного права, є формою вилучення власності держави і громади. Притому проект не вказує, яка вартість основних фондів, які будуть вилучені в держави і громад. Реєстрація безхазяйних об’єктів меліоративної мережі не вимагає надання будь-яких доказів, що такі об’єкти взагалі є безхазяйними. В результаті може бути наслідком неправомірне позбавлення права власності законних власників майна. Тут є багато, на жаль, термінологічних неточностей, які суперечать, зокрема, положенням Водного кодексу. Відповідно до статті 8 Закону "Про державну допомогу суб’єктам господарювання" Антимонопольний комітет є уповноваженим органом в сфері визначення належності та допустимості державної допомоги, що відповідає зобов’язанням України відповідно до Угоди про асоціацію з Європейським Союзом. Тому з метою визначення допустимості державної допомоги для конкуренції доцільно було б, коли ми голосуємо за це, отримати хоча б висновок Антимонопольного комітету. З урахуванням цих зауважень наша фракція буде утримуватися при голосуванні за цей проект. Дякую.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую, шановний пане Голово. Аж не віриться, що ми в цій залі розглядаємо проект закону щодо модернізації системи водопровідно-меліоративного підкомплексу. І, безумовно, ми всі з вами знаємо ту динаміку, частково голова комітету уже озвучив цифру, що зменшуються щороку площі поливу, чи, точніше, зрошення. І з цієї точки зору, в умовах засухи це, безумовно, найвища і найважливіша проблема. Це і питання продовольчої безпеки, це і питання збільшення надходжень до бюджету від експорту продукції сільського господарства, і так далі. Взагалі в теорії це все правильно, а однак на практиці подібні кроки щодо модернізації гідротехнічних споруд в зонах осушення і зрошення – це насамперед потребує, ці процеси, економічних методів державного регулювання в процесі модернізації відповідної проблематики. Наприклад, коли ми говоримо. і тут мали би передбачатися конкретні інструменти, наприклад: а) компенсації відсотків за кредитами якраз з даних проектів; або другий важливий момент – внесення змін до податкового і митного законодавства щодо реалізації якраз інноваційних проектів чи енергоресурсозберігаючих проектів і впровадження відповідних технологій; або якщо завезення високотехнологічного обладнання. Це все комплекс заходів, який, як показує аналіз навіть країн Європейського Союзу, працює і реалізує відповідну політику, і сприяє розвитку сільського господарства в цих країнах. На сьогоднішній день це є базові речі в цьому законопроекті. Ми з колегою Тетяною Плачковою зареєстрували законопроект 3852, де фактично сформували і запропонували інституціональне середовище, щоб в подальшому реалізувати всі ті інструменти і кроки, економічні насамперед інструменти, які дадуть можливість модернізувати систему водопровідно-меліоративного підкомплексу в Україні. А даний законопроект ми, безумовно, не будемо підтримувати, тому що в нас є свій, і ми готові його запропонувати як такий, який дасть результат. Дякую за увагу.
Задорожній Микола Миколайович.
Шановні колеги, дуже слушна і важлива ініціатива. Пропоную всім підтримати та переходити до голосування. Дякую.
Ще раз, все, виступили? Дякую за конструктиву, лаконічну доповідь. Івченко Вадим Євгенович, хвилина з мотивів. Після цього переходимо до голосування.
Івченко, "Батьківщина". Шановні колеги, меліорація – це канали, це міжгоспи, внутрігоспи і насосні станції. На сьогоднішній день ми передаємо у приватну власність об’єднанням водокористувачів. Нормально? Якщо б це був кооператив: один член – один голос. Вам зараз голова комітету каже формулу, але при цьому він сказав, що перша формула голосування буде по землі: у кого більше землі, той і буде включати цю воду. Колеги, виключно лобістський закон, який на сьогоднішній день ми відправили на повторне перше читання із-за цієї норми. В кооперативі має бути: один член – один голос. Щоб і маленькі, і середні, і великі мали однаковий доступ до землі. Там, колеги, бандитизм. Там, вибачте, людей вбивають за то, що вони на сьогоднішній день не дають доступ до води. Давайте зробимо чесно, і зробимо цю меліорацію на користь держави і сільгосптоваровиробників, а не займаємось лобізмом. Відхиляємо цей закон. Дякую.
Дякую. Всі бажаючі виступили. Переходимо до голосування. З мотивів вже виступив вас колега Задорожній Микола Миколайович, правильно? Шановні колеги, переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про організації водокористувачів та стимулювання гідротехнічної меліорації земель (реєстраційний номер 5202). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:06:38]] За-196 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону реєстраційний номер 5202. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:07:10]] За-237 Рішення прийнято. Підійдіть, будь ласка, Тетяно Михайлівно, поясніть, що ви хотіли. Переходимо до наступного питання порядку денного. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження на ринку природного газу обліку та розрахунків за обсягом газу в одиницях енергії (реєстраційний номер 25.). Що ні-ні? Ми зайшли в питання. Хтось наполягає на правках? Шановні колеги, комітет звертається направити цей законопроект на повторне друге читання. Немає заперечень? Ставлю на голосування. Але спочатку ставлю рішення комітету, я так розумію, що ми його не підтримаємо. Правильно? І після цього ставлю на доопрацювання. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження на ринку природного газу обліку та розрахунків за обсягом газу в одиницях енергії (реєстраційний номер 2553). Прошу голосувати. [[14:08:53]] За-43 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне друге читання законопроект реєстраційний номер 2553. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:09:25]] За-321 Рішення прийнято. І Жупанин з процедури, будь ласка.
Шановний головуючий, дуже велике прохання змінити черговість розгляду питань порядку денного та приступити до розгляду законопроекту 3790. Дякую.
Дякую. Дивіться, законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення прозорості у видобувних галузях (реєстраційний номер 3790). Я пропозицію ставлю на голосування. Ви можете підтримувати або ні. Ставлю на голосування пропозицію Жупанина щодо зміни черговості розгляду питань на цьому пленарному засіданні для того, щоб перейти зараз до розгляду законопроекту реєстраційний номер 3790. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:10:33]] За-236 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:10:56]] За-234 Рішення не. Рішення прийнято. Вибачте. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань енергетики та житлово-комунальних послуг Жупанин Андрій Вікторович. І дайте 4 хвилини від авторів і від комітету.
Доброго дня, колеги! У 2013 році Україна приєдналася до міжнародної Ініціативи прозорості видобувних галузей, так зване ІПВГ. З метою імплементації вимог Ініціативи прозорості в національне законодавство України 18 вересня 18-го року Верховною Радою прийнято Закон України "Про забезпечення прозорості у видобувних галузях" під номером 2545-VIII. Але вже після прийняття цього закону в 2019 році міжнародним правлінням ІПВГ був затверджений оновлений стандарт, який змінює обсяг інформації, що мають розкривати компанії, які здійснюють діяльність у видобувних галузях. У зв’язку з цим з метою удосконалення норм Закону 2545-VIII за результатами практичного його застосування та впровадження нових вимог Ініціативи прозорості у видобувних галузях мною та іншими народними депутатами був підготовлений законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення прозорості у видобувних галузях, зареєстрований під номером 3790, від 3 липня 2020 року. Законопроектом – перше: уточнюється порядок та обсяг інформації, що підлягає розкриттю. Друге: впроваджується звітування, в тому числі і за суми платежів за викиди двоокису вуглецю. Третє: відомості щодо середньооблікової кількості працівників повинні подаватись з визначенням кількості працівників кожної статті. Четверте: визначаються гендерні квоти при формуванні персонального складу багатосторонньої групи з імплементації міжнародного стандарту. Також законопроектом удосконалюється термінологія, що застосовується в Законі 2545, уточнюється коло суб’єктів господарювання, які здійснюють діяльність у видобувних галузях та повинні звітуватись; удосконалюється порядок формування багатосторонньої групи з імплементації ІПВГ та перелік її повноважень; уточнюється порядок обрання незалежного адміністратора та його повноваження, а також врегульовується питання відповідальності компаній, що здійснюють діяльність у видобувних галузях, за подання недостовірної інформації. Комітет Верховної Ради України з питань енергетики та житлово-комунальних послуг на своєму засіданні 29 жовтня 2020 року розглянув проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення прозорості у видобувних галузях. При обговоренні законопроекту члени комітету внесли низку зауважень та пропозицій, зазначивши, що їх можна врахувати при підготовці законопроекту до другого читання. За результатами розгляду комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення прозорості у видобувних галузях у першому читанні за основу. Дякую за увагу.
Будь ласка, запишіться на виступи від фракцій: два – за, два – проти.
Слово надається народному депутату Бондарю Михайлу Леонтійовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Пропустіть, будь ласка, доповідача.
Дякую. Бондар Михайло, 119 виборчий округ, "Європейська солідарність". Партія "Європейська солідарність" буде підтримувати, я є співавтором цього законопроекту. Але хочу наголосити колегам по комітету, що все-таки в подальшому нам треба все-таки мати і Енергетичного Співтовариства, і Єврокомісії також бачення, чи є застереження, чи ні. Тому, вертаючись до прозорості у видобувних галузях, прозорості загалом в енергетиці, я все-таки хочу звернутися до колег з монобільшості про прозорість. Один колега з нашого комітету недавно створив тимчасову слідчу комісію, де хотів показати всьому парламенту, чому українські шахти є збиткові. Ще 16 червня та прозорість мала бути тут прозвітована в залі, в стінах цього парламенту. На жаль, вже місяць ця ТСК не звітує. А не звітує по одній простій причині: немає про що звітувати. Уряд вже два роки, який в бюджеті не закладає коштів на модернізацію шахт, на покриття собівартості в різниці вугільної продукції, відповідно перекидає тільки з однієї статті на другу і не має держпідтримки, ось і вся причина збитковості вуглевидобувних підприємств. Тому, колеги, "Європейська солідарність" буде підтримувати цей законопроект. А колегам про прозорість також треба пам’ятати і звітувати, що вдалося їм визначити в тій ТСК. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Батенку Тарасу Івановичу, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Шановні колеги, наша депутатська група "Партія "За майбутнє" вітає винесення в сесійний зал цього важливого законопроекту. Як ви знаєте, що в 2013 році Україна приєдналася до міжнародної Ініціативи прозорості видобувних галузей, і відповідно ми маємо це імплементувати в своє законодавство. Безумовним позитивом цієї ініціативи міжнародної є те, що вона передбачає публікацію текстів угод урядів з видобувними компаніями, і, як ми знаємо, такі тексти власне затверджуються в 52-х країнах світу. Із них повністю висвітлюють угоди такі країни, як Великобританія, Німеччина, частково США. Очевидно Україна тут пасе задніх. Тому фактично цей законопроект передбачає те, що ми будемо мати більш відкриті видобувні компанії. Фактично ми будемо сприяти впровадженню обов’язкового оприлюднення копій договорів, угод щодо користування надрами, які були укладені з 1 січня поточного року, і будь-яких змін до цих угод. І відповідно також у нас є так само свої застереження. Ми закликаємо, попри позитивну інновацію в цьому законопроекті, доопрацювати його до другого читання, врахувати обґрунтовані зауваження, які містяться в ГНЕУ, Комітетом з питань бюджету, міністерствами. Зокрема, на нашу думку, видається доцільним переглянути надмірне посилення ролі міністра енергетики в роботі цієї багатосторонньої групи з Ініціативи прозорості видобувних галузей і що є не зовсім доцільним посилювати власне роль міністра енергетики. Дякую. Наша депутатська група буде підтримувати цей законопроект в першому читанні.
Будь ласка, народна депутатка Рудик Кіра Олександрівна, фракція політичної партії "Голос". Совсун Інна Романівна.
Інна Совсун, фракція "Голос". Колеги, безперечно Україна має прямувати до максимальної прозорості та підзвітності усіх суб’єктів на ринку корисних копалин, від держави до всіх компаній, незалежно від їхніх форм власності. І саме таку мету ставить перед собою цей закон, який власне і намагається привести українське законодавство відповідно до стандартів Ініціативи прозорості видобувної галузі. Імплементація такого стандарту є дуже важливою для того, аби досягнути рівного доступу до інформації всіма стейкхолдерами, починаючи від компаній, які працюють на ринку, до держави, і що найважливіше, для громадськості. Це вкрай важливо для того, аби подолати асиметрію інформації серед підприємств, що займаються розвідкою, видобуванням чи експортом корисних копалин. І так само це дуже важливо для громадськості, адже вони зможуть отримувати інформацію про бенефіціарів, що беруть участь у видобувних тендерах, або вже заключили договори, або отримали ліцензії. Так само важливо відзначити, що гармонізація українського законодавства до Ініціативи прозорості видобувної галузі дозволить реалізувати обіцянки, які Україна взяла перед міжнародними партнерами, перед українським суспільством в рамках реалізації Зеленого курсу, адже стандарт ініціативи передбачає, що країни-підписанти будуть розкривати та надавати громадськості аналіз того, яким чином ті чи інші дії на ринку в видобувній галузі впливають на навколишнє середовище. І оскільки Україна заявила про те, що долучається до Зеленого курсу, долучається до Green Deal, вочевидь, ми повинні робити все можливе для того аби мати максимально широку інформацію для того, аби досягнути встановлених цілей кліматичної нейтральності. Тому партія "Голос" буде підтримувати цей законопроект в першому читанні з подальшим доопрацювання до другого читання. Дякую.
Слово надається Колтуновичу Олександру Сергійовичу, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую. Шановний Руслан Олексійович, шановні народні депутати України! Звертаю вашу увагу, а окремо хотів би відмітити гендерні квоти у видобувній галузі. Напевно, що дана норма, яка прозвучала із вуст представника комітету для людей, які мають відношення до цієї галузі, вона, чесно кажучи, звучить дуже дивно, і, власне, колеги мої просили звернути на це увагу. Це раз. Другий момент, дуже важливий, щодо показників, які на сьогоднішній день характеризують, зокрема, вугільну галузь. Є представники у нас фракцій, зокрема депутат Мороз, у котрого на окрузі знаходяться шахти, які мають сьогодні серйозну заборгованість по виплаті заробітної плати. Коли ми говоримо про ці всі речі, вони мають мати практичну реалізацію, наприклад, якщо ми реалізуємо даний законопроект, він має на меті подолати ряд моментів, наприклад, по модернізації чи по реалізації інвестиційних програм на шахтах, раз; друге - по зменшенню заборгованості по заробітній платі; третє – це збільшення видобутку, якщо ми говоримо за вугільну галузь, збільшення видобутку вугілля. Тому що в минулому році у нас на 7,7 відсотка зменшився видобуток вугілля, до 28,8 мільйонів тонн. Тому з цієї точки зору ми наполягаємо на тому, що, коли ви будете його доопрацьовувати між першим і другим читанням, у вас з’явився прикладний концепт і ми побачили вже безпосередньо цифри, куди призведе реалізація даного нормативного акту. Це перше. А другий важливий момент, на який би також хотів звернути увагу: досить робити вигляд, що в країні не відбувається зростання цін на комунальні платежі, досить робити вигляд і показувати, що в країні не відбувається зростання ціни на газ, тарифів на електроенергію, вартості комунальних послуг. Я вчора вам приводив цифри, що якщо ми порівнювали травень 2021-го до травня 2019 року, в 2,1 зросла вартість комунальних послуг. З цієї точки зору ось що вимагають громадяни України, реалізація яких підзаконних актів, а не створювати видимість прозорості, а за цим формувати ту тарифну політику, яка забирає з кишень останні кошти. Ми не будемо підтримувати цей проект Закону. Дякую.
Шахов Сергій Володимирович. Після цього голосуємо.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, безумовно, треба переходити на електронний обіг документообороту. Але скажіть, будь ласка, коли в селах немає на 90 відсотків сьогодні інтернету, коли в містах люди страждають без інтернету в Україні? Живемо в ХХІ столітті, а не в кам’яному віці. Коли все ж таки політики і чиновники подивляться на цю проблемну ситуацію? Від цього закону у шахтарів у холодильнику не з’явиться більше продуктів харчування і зарплату не підвищують з цих законів. Слава богу, є хороша новина, що шахтарі перед Днем шахтаря повинні в цьому році отримати заробітну плату. Достукалися! Рік стукалися-стукалися - все ж таки достукалися! І останнє. Скажіть, будь ласка, коли все ж таки звернуть увагу на розвиток вугільної галузі, а не зруйнування її? Ми можемо хоч тисячу таких законів проголосувати про електронний звіт, але не буде модернізації шахт - і мільярди гривень канули як вода в пісок в державі. Хто буде звітувати, хто буде контролювати і хто сьогодні буде.
Дякую. Шановні колеги, всі виступили, хто бажав. Ми переходимо до голосування.
Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення прозорості у видобувних галузях (реєстраційний номер 3790). Готові голосувати? Прошу підтримати та. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:24:48]] За-250 Рішення прийнято. Бабак – з процедури.
Шановні колеги, прошу змінити порядок розгляду і розглянути ратифікацію 0107, будь ласка.
Шановні колеги, надійшла пропозиція щодо того, щоб розглянути зараз проект Закону про ратифікацію Угоди між Україною та Європейським Союзом про відновлення дії Угоди між Україною та Європейським Співтовариством про наукове і технологічне співробітництво (реєстраційний номер 0107). Немає заперечень? Немає. Тому ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Угоди (у формі обміну нотами) між Україною та Європейським Союзом про відновлення дії Угоди між Україною та Європейським Співтовариством про наукове і технологічне співробітництво (реєстраційний номер 0107). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:25:57]] За-333 Рішення прийнято. Клочко, з процедури. Немає? [[Шум у залі]] Ви ж не знаєте чого, чого ви кричите?
Доброго дня, шановний Голово! Прошу розглянути постанови про перейменування: номер 5078, села Химчин Косівського району; 5082, перейменування села Кийданці; і 5570. Без обговорення, у нас є загальна позиція. [[Шум у залі]] Ми ж домовились, без обговорення.
Без обговорення? Шановний пане голово, ви якось. Номери 5078, 5082, 5570. Немає заперечень? Добре, дякую. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про перейменування села Голобородька Лубенського району Полтавської області. Прошу підтримати та проголосувати. 5570. [[14:27:56]] За-320 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про перейменування села Кийданці Коломийського району Івано-Франківської області. Прошу підтримати та проголосувати Кийданці, 5082. [[14:28:33]] За-324 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про перейменування села Химчин Косівського району Івано-Франківської області (реєстраційний номер 5078). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:29:08]] За-329 Рішення прийнято. Шановні колеги, ми сьогодні вже говорили про те, що нам треба оголосити вибори. З обговоренням - значить, з обговоренням, добре. Почекайте, що ви кричите? 5769 – це проект Постанови про призначення позачергових виборів депутатів Карлівської міської ради Полтавського району Полтавської області. Немає заперечень? Є заперечення. Я поставлю пропозицію на голосування щодо розгляду цього питання. Прошу підтримати вищезазначену пропозицію 5769. [[14:30:22]] За-298 Рішення прийнято. Перед тим, як ми перейдемо до розгляду питань, я звертаюсь до комітету. Якщо ви знаєте, що у вас вибори наближаються, давайте ці питання якось трохи раніше вирішувати, а не в останній день засідання Верховної Ради пленарного. До слова запрошується заступник голови. Без обговорення можемо чи.? З обговоренням. Ставлю на голосування пропозицію щодо розгляду цього питання за скороченою процедурою. [[14:31:22]] За-273 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник голови Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Загоруйко Аліна Леонідівна. Голова комітету підійдіть, будь ласка. До слова запрошується голова Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Клочко Андрій Андрійович.
Доброго дня, шановні колеги. До нас надійшло звернення про проведення необхідність виборів голови. Прошу підтримати. І я розумію, що у нас є деякі затримки, є багато. Рішення комітету - підтримати за основу та в цілому. Дякую. [[Шум у залі]] Рішення комітету - рекомендувати Верховній Раді прийняти Постанову про обрання голови. я перепрошую, депутатів міської ради за основу і в цілому. Дякую.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти по фракціям, на виступи від депутатських фракцій та груп.
Слово надається народному депутату України Григорію Михайловичу Немирі, фракція політичної партії "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Прошу передати слово Сергію Соболєву.
Сергій Владиславович Соболєв, будь ласка.
Соболєв, "Батьківщина". Шановні колеги, так несерйозно відноситесь до підготовки питань, я такого ще не бачив! Там же обрання ради, а не голови. Як, як це комітет і голова комітету не розібралися, кого обирають? Я вважаю, що це неприпустимо, так готувати питання на розгляд сесії. Будь ласка, головуючий, оголосіть, кого обирають, бо голова вашого комітету не знає навіть, де вибори будуть.
Герус Андрій Михайлович.
Прошу передати слово Костянтину Касаю, який з цього округу і знає все. Дякую.
Шановні колеги, сталася просто помилка, шановний пан голова комітету помилився. Це будуть перевибори депутатів. В чому саме причина? Із-за того, що кворум не збирався із 12 березня і не приймаються дуже важливі рішення для громади. Колеги, прошу підтримати дане рішення, дану постанову. Дякую.
Сухов Олександр Сергійович. Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, многостраждальна Луганщина і депутатська група "Довіра". Півтора роки я з цієї трибуни заявляю, що вкрадено в людей мільйон голосів злочинною владою, лишені конституційного права крадіями, вбивцями, головами двох ВЦА Донецької і Луганської областей. Один лишив Слов’янськ повністю при депутатах, при мерії просто звернувся до Президента - і ввели військово-цивільну адміністрацію. Давайте в Києві введемо, в Харкові давайте введемо, взагалі в мільйонниках - і не будемо проводити вибори, просто хай грабують міста, коли йде війна, коли йде екологічна війна, пандемія, грабується на мільярди людей і шахтарям не виплачується заробітна плата! Сьогодні всі думають тільки про політику. Хто думає про політику, той програє. Хто думає про розбудову держави, той переможе. Група "Довіра" вимагає поставити негайно на голосування у 18 громадах вибори у Луганській і Донецькій областях. Суд вирішив питання і сказав, що два крадія вкрали і грабують сьогодні міста Донецької і Луганської областей. Ніхто не звертає уваги! Звертаюся до Президента України Зеленського: відмініть прикази і призначте вибори. Звертаюся до голови комітету з цих питань. Не треба сьогодні говорити: або голову обирають, або обирають ще когось. Вибирайте для людей, а не для своїх кишень! Вибирайте для України, а не грабуйте державу! Ще раз звертаюся, поставте на голосування вибори у Луганській і Донецькій областях, де люди на це заслуговують. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Дивіться, Сергій Володимирович, я впевнений, Гайдай сюди на вибори не піде, не переживайте так. Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги! Безумовно, ми підтримаємо даний проект постанови. І наша фракція взагалі-то завжди підтримує подібні речі. Однак у продовження того, що сказав попередній виступаючий. В угоду політичній кон’юнктурі Президент Зеленський, який обирався, президентські вибори були, політична партія "Слуга народу" обиралась і в Донецькій, і в Луганській областях. Але правильно було сказано, 10 ОТГ в Донецькій області і 8 ОТГ в Луганській області, де не відбулися місцеві вибори. Загалом 500 тисяч виборців з Донецької та Луганської областей не мали своє законне конституційне право обрати ту місцеву владу, якій вони довіряють. Ба більше, у Слов’янську указом Президента Президент вводить військово-цивільну адміністрацію. Чому? Тому що та місцева рада, яку обрали місцеві жителі, вона підтримала "Опозиційну платформу - За життя". Якщо ми такими кроками будемо обирати собі місцеву владу, то у нас скоро всю Україну прийдеться поставити у військово-цивільні адміністрації, якщо буде далі так "Слуга народу" і Президент Зеленський рухатись. Ми в продовження цієї теми також наполягаємо на тому, щоб у Донецькій та Луганській областях відбулися вибори до Донецької та Луганської обласних рад. Це наше законне право. І байдуже, що там не підтримують Президента Зеленського, а підтримують Медведчука і "Опозиційну платформу – За життя". Громадяни України і жителі усіх регіонів України, незважаючи на свої політичні симпатії, зобов’язані обрати місцеву владу. Ну, і в продовження цієї теми. Безумовно, варто краще готуватися і презентувати дані проекти законів, щоб більше так не червоніти на трибуні. Дякую.
Геращенко Ірина Володимирівна. Після цього Батенко, після цього переходимо до голосування.
Дякую. Шановні колеги, хочу звернути увагу на формування порядку денного, такого бардаку в залі ніколи не було. Коли піднімається порядок розгляду питання як разове явище, це одне, коли сьогодні 20 питань порядку денного непідготовлених, де голова комітету не знає, про що йдеться, піднімається, і президія це ставить на голосування, це вже бардак, який ви створили в державі, коли двічі на рік внесли з залу дозвіл голосувати і тим самим сьогодні внесли хаос в процес голосування в громадах. Окремо хочу зазначити, що ви заборонили селам обирати собі старост. І повірте, будь ласка, села вам цього не пробачать. Ну, і, звичайно, ми підтримуємо той факт, що наша команда проводила вибори на звільненому Донбасі, а ви сьогодні 18 громад Донецької і Луганської областей просто загрегували за географічною ознакою і заборонили їм обирати владу. Ганьба!
Дякую. Я обов’язково передивлюся засідання восьмого скликання і візьму до прикладу. Батенко Тарас Іванович.
Шановні колеги, я замість голови комітету хочу сказати, що йдеться про перевибори депутатів міської ради Карлівської ОТГ в Полтавській області, якщо хтось не знає. А, друге, що я хочу попросити, не голосувати за це питання, тому що воно передчасне це питання. Міська рада Карлівської ОТГ працює. Комісії відповідні у міській раді працюють у штатному режимі. Просто працювати не хочу міський голова, який саботує скликання відповідних чергових сесій. А більшість скликає ці сесії позачергово. Тому наша депутатська група принципово настоює на тому, що це питання не потрібно розглядати в порядку денному сьогодні. А депутатів я закликаю проголосувати проти. Дякую.
Всі бажаючі виступили? Лозинський Роман Михайлович.
Шановні колеги, треба вирішувати питання довиборів комплексно. І Конституція чітко каже про те, що вибори, довибори у нас упродовж року в місцеві ради можуть відбуватися лише двічі. Але ми знаємо, що в законодавстві є прогалини, прогалини, які дозволяють маніпулювати і зловживати своїми повноваженнями, в тому числі представників, недоброчесних представників деяких органів місцевого самоврядування. Такою прогалиною скористалися в Харкові, де упродовж 70 днів, 70 днів місцева влада не приймала до відома смерть міського голови, в місті-мільйоннику 70 днів не приймали до відома смерть голови. За моєю законодавчою ініціативою зареєстровано законопроект. Комітет практично одностайно підтримав його і рекомендує за основу та в цілому підтримати. Пане Голово, пане спікере, 5241, прохання цей законопроект розглянути. Дякую.
Ставлю на голосування вищезазначену постанову. Поки народні депутати займають свої місця, суть постанови в наступному. Призначити позачергові вибори депутатів Карлівської міської ради Полтавського району Полтавської області на неділю 31 жовтня 2021 року. Всі почули? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про призначення позачергових виборів депутатів Карлівської міської ради Полтавського району Полтавської області (реєстраційний номер 5769). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:43:32]] За-263 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України (щодо платіжних послуг) (реєстраційний номер 4365). Пропонується розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:44:03]] За-233 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Василевська-Смаглюк Ольга Михайлівна.
Шановні колеги, Василевська-Смаглюк, 96 виборчий округ. До вашої уваги пропонується законопроект, який йде супровідним до Закону "Про платіжні послуги", який ми з вами прийняли нещодавно. Метою законопроекту є удосконалення адміністративної та кримінальної відповідальності за порушення вимог, встановлених Законом України "Про платіжні послуги". Для досягнення вказаної мети ми пропонуємо такі зміни. Узгодити термінологію окремих статей КУпАП, якими встановлюється відповідальність за правопорушення на ринку фінансових послуг, із положеннями проекту Закону України "Про платіжні послуги". А також ми пропонуємо доповнити КУпАП новою статтею 168 прим. "Порушення порядку зайняття діяльністю на платіжному ринку", надавши право розгляду справ цієї категорії місцевим судам та посадовим особам органів Національної поліції України. А також ми пропонуємо посилити кримінальну відповідальність за незаконні дії з платіжними інструкціями, платіжними інструментами, засобами доступу до банківських та платіжних рахунків, електронних гаманців, обладнання для їх виготовлення. Окрім цього, ми доповнюємо Кримінальний кодекс новою статтею 200 прим.1, якою встановлюємо кримінальну відповідальність за здійснення операцій з електронними грошима особами, які не пройшли авторизацію діяльності відповідно до законодавства України. Прошу вас підтримати згаданий законопроект, оскільки зараз дуже у нас широко розповсюджені і ростуть буйним цвітом зловживання різного виду кримінальних правопорушень, шахрайство з платіжними картками, з банківськими картками, а також з рахунками в банку. Тому прошу підтримати. Ми пропонуємо посилити відповідальність за такі види злочину. Дякую.
До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань правоохоронної діяльності Дануца Олександр Анатолійович.
Шановні колеги, Комітет з питань правоохоронної діяльності розглянув на своєму засіданні 12 травня цього року проект закону, який анонсовано і є у вас на табло (реєстраційний номер 4365), який поданий народними депутатами: Василевська-Смаглюк, Кінзбурська, Герега та інші. Законопроект розроблено з метою удосконалення адміністративної і кримінальної відповідальності за порушення вимог, встановлених Законом України "Про платіжні послуги". Законопроект змістовно пов’язаний із проектами законів України: про платіжні послуги (реєстраційний номер 4364) та про внесення змін до Податкового кодексу щодо платіжних послуг (реєстраційний номер 4366). Законопроектом вносяться зміни до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України в зв’язку з прийнятим Законом України "Про платіжні послуги". Зокрема, пропонується встановити адміністративну та кримінальну відповідальність за порушення законодавства, що регулює діяльність на платіжному ринку, та привести у відповідність термінологію окремих статей КУпАП та ККУ із Законом України "Про платіжні послуги". Визнаючи в цілому необхідність уточнення термінології і окремих норм Закону про адміністративну та кримінальну відповідальність за правопорушення у сфері надання платіжних послуг, комітет звертає увагу на велику кількість зауважень до законопроекту, які необхідно буде усунути до другого читання. Але загалом законопроект Комітет з питань правоохоронної діяльності пропонує прийняти за основу. Тобто комітет пропонує законопроект за реєстраційним номером 4365 підтримати і прийняти за основу з подальшим доопрацюванням до другого читання. Дякую.
Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання? Є. прошу записатися: два – за, два – проти.
Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна.
Прошу передати слово Руслану Князевичу.
Князевич Руслан Петрович.
Дуже дякую за слово. Під час обговорення основного законопроекту про платіжні послуги ми, в принципі, уже висловили свою позицію. І всі аргументи, які ми наводили, в тому числі і намагалися спонукати сесійну залу, якщо хоча би не наші доводи дослухатись, то послухати, в першому читанні почитати висновки Науково-експертного управління, в другому читанні - юридичного управління. Але, на жаль, ніхто не почув, і зараз ми маємо ту саму проблему, вона не зняти, яка перекочувала вже в цей законопроект. Достатньо ще раз подивитися вже тепер висновки науково-експертного управління по цьому законопроекту - і ви все там побачите, те, про що ми говорили під час розгляду основного законопроекту. Але я не хотів про це говорити зараз, я хочу зараз не про зміст, бо нема сенсу другий раз переповідати все по-новій, а по формі цього законопроекту. Шановні колеги, це вже не вперше, і це буквально вчора ми мали цю проблему, і знову вона повторюється, коли ще основний законопроект, він прийнятий Верховною Радою, але він не став законом. Як тільки він стане законом, як тільки ви побачите практику його реалізації, ви потім можете пробувати на виконання його вимог вносити якісь законопроекти чи зміни до інших законів. А так одразу, ще законопроекту немає і невідомо, яка його доля чекає: буде він підписаний Президентом, не буде, буде накладено вето, не буде, буде це вето подолано, не буде, буде він відхилений, чи не буде, - ми вже зараз, на виконання цього законопроекту приймаємо інші законопроекти, тим більше такі відповідальні, як внесення змін до Кримінального і Кримінального кодексу і КУпАПу. Я просив би, шановні колеги, практику таку припинити, вона абсолютно нова, я не пам’ятаю раніше такої практики, і тому просив би зараз, на цьому етапі цей законопроект не приймати. Нехай підпише або Президент його, чи яка доля буде для нього, зрозуміло вже після того, як мине відповідний строк. І далі, після того, як той законопроект набуде чинності, можна буде приступити до виконання вимог того законопроекту щодо внесення змін до іншого законодавства. А на цьому етапі за цей законопроект в такому вигляді наша фракція голосувати не може. Дякую.
Кабаченко Володимир Вікторович.
Цимбалюк Михайло Михайлович.
Цимбалюк Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане Голово і шановні колеги, однозначно потрібно посилювати кримінальну і адміністративну відповідальність за порушення у сфері карток. Але коли ми кажемо про цей законопроект, то він однозначно не допрацьований і є ознаки правового нігілізму. Зокрема, передбачається розгляд справ про порушення порядку зайняття діяльністю на платіжному ринку судами та органами Національної поліції, зокрема зміни до статей 121, 122 Кримінально-процесуального кодексу. Водночас не відповідає функціям та повноваженням Національної поліції така дія. Крім того, в пояснювальній записці зазначено, що розглядати ці справи мають суди, а складати протоколи - Національна поліція. Однак це не відповідає самому тексту законопроекту, в якому суб’єкт, уповноважений складати протоколи, взагалі не вказаний. Не зрозуміло, як на практиці кваліфікуватиметься порушення, передбачене частиною другою, нової вже статті 201-1 Кримінального кодексу "Здійснення операцій з електронними грошима особами, які не пройшли авторизацію діяльності, вчиненої групою осіб". Проект потребує суттєвого доопрацювання, є великі сумніви, чи це вдасться зробити до другого читання. Поки що в такому варіанті, як він є, його не можна ухвалювати. Через те команда фракції "Батьківщина", утримається при голосуванні за цей законопроект. Дякую.
Рудик Сергій Ярославович.
Шановні колеги, безперечно, боротися з порушниками у сфері платіжних операцій в банківській сфері потрібно, єдине питання - яким методом? В даному законопроекті, ви вже чули, мова йде про внесення змін в два кодекси: Кримінальний і Адміністративний. В Адміністративному, я вам відкрию велику таємницю, ми пропонуємо боротися ще більш жорстко з порушниками, але зменшуємо штрафи. Тому що в діючій версії кодексу Кримінально-процесуальному штрафи більші, ніж пропонується зараз. З іншого боку, ми пропонуємо ввести кримінальну відповідальність від року до трьох, не виділяючи, це буде платіжка на 500 гривень, чи це буде платіжка на 50 тисяч гривень. Мені здається, що це дуже схоже на радянську систему колосків, коли за колосок саджали в тюрму, так само, як за грабіж цілого вагону. Я не знаю, чесно кажучи, на сьогоднішній день, як вийти з цієї ситуації. Я розумію, що монобільшість буде голосувати "за". Я би рекомендував депутатській групі "Партії "За майбутнє" утриматися, як це і зробили партія "Батьківщина", "Європейська солідарність". Якщо ж ви все-таки наберете 226 голосів, я вас дуже прошу, не ставте на голосування в цілому, тому що, ну, треба все-таки верифікувати ці порушення. Ще раз кажу, треба боротися, але адекватними заходами. Не можна за одне порушення мінімальне робити таке саме притягнення до відповідальності, як і за велике. Це в результаті призведе тільки до того, що правоохоронці будуть, самі знаєте, що робити з цими порушниками, і ми не досягнемо поставленого результату.
Павленко Юрій Олексійович.
Прошу передати слово Григорію Миколайовичу Мамці.
Мамка Григорій Миколайович.
Шановні народні депутати, в цій залі, по суті, останнім часом проходять законопроекти, і всі з трибуни автори заявляють про те, що ми змінимо законопроекти між першим і другим читанням. Хочу зазначити, що цей законопроект не збільшення відповідальності, а введення нових норм до адміністративного кодексу, а також до Кримінального кодексу України. Що стосується Адміністративного кодексу України, вводиться нова стаття 166-28, зверніть увагу, яка, по суті, дублює функцію існуючої статті 164 "Порушення порядку провадження господарської діяльності". Необхідно все-таки визначитися, новий підрозділ, який наділений такими повноваженнями, а не Національна поліція, дійсно, таких слів щодо повноваження складання адмінпротоколів в законі немає. Що стосується Кримінального кодексу, ну, можна говорити про різні речі. Ну, так над кодексами знущатися неможливо. Нова стаття 200-1, вона каже про те, що буде відповідальність за ті дії, яких на території України ще не існує. Два законопроекти, які пройшли перше читання, вони не розглянуті Верховною Радою і не прийняті законом. А якщо ті законопроекти не приймуть, що робити з цими новими статтями? Ми не будемо підтримувати даний законопроект, тому що: а) він нелогічний; б) він втрачає всю конструкцію змін до кодексів. І просимо інших депутатів також не підтримувати, необхідно прийняти основні законопроекти, проаналізувати діяльність, суспільну небезпеку, про яку ніхто не каже, а після цього тільки криміналізувати. Так буде вірно по закону і по моралі. Дякую вам.
Всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України (щодо платіжних послуг) (реєстраційний номер 4365). Готові? Почекайте, я ж не сказав, не поставив голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:58:07]] За-219 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону реєстраційний номер 4365. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:58:41]] За-235 Рішення прийнято. Пленарне засідання Верховної Ради України. А, почекайте, оголошення.
Шановні колеги, я перепрошую, два невеличких оголошення. Знову не спрацювала коректно кнопка, народний депутат Волинець просить його голосування за 4303, замість кнопки "проти" натиснув "за". І оголошення про МФО. Створено міжфракційне депутатське об’єднання "За розвиток гірських територій". Співголовами цього об’єднання обрано депутатів України Тимофійчука Володимира Ярославовича та Тищенка Миколу Миколайовича. Вітаю колег.
Дякую. 15:00, пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Позачергове засідання розпочнеться о 16:00.