Labrīt, godātie kolēģi! Aicinu ieņemt vietas Sēžu zālē. Sāksim Saeimas 26.februāra sēdi! Vispirms par iesniegtajām izmaiņām Saeimas Prezidija apstiprinātajā sēdes darba kartībā. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ierosina 26.februāra sēdes darba kārtībā iekļaut likumprojektu “Grozījumi Jūrlietu pārvaldes un jūras drošības likumā”. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Juridiskā komisija aicina 26.februāra sēdes darba kārtībā iekļaut lēmuma projektu “Par tiesnešu skaita noteikšanu Latvijas Republikas rajonu (pilsētu) tiesās un apgabaltiesās”. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Līdz ar to sākam izskatīt grozīto darba kārtību. Saeimas Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam”” nodot Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījums Ārstniecības likumā” nodot Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Latvijas Nacionālās operas likumā” nodot Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? (Zālē troksnis.) Putras kungs, vai, lūdzu, jums ir iebildumi? Vai vēl kādam deputātam ir iebildumi, kolēģi? (No zāles: “Nē! Nē!”) Jums nav iebildumu? (No zāles dep. K.Šadurskis: “Ir! Ir iebildumi!”) Varam turpināt sēdi? Paldies. Ir tomēr iebildumi? Vēlaties balsojumu? (No zāles dep. K.Šadurskis: “Nu, lūdzu!”) Tātad deputāti pieprasa balsojumu. Balsosim par likumprojekta nodošanu komisijai. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Nacionālās operas likumā” nodošanu Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 78, pret - 1, atturas - 7. Tātad likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Viļņa Ķirša, Kārļa Šadurska, Janīnas Kursītes, Alda Adamoviča un Alekseja Loskutova iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem”” nodot Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteicies runāt deputāts Vilnis Ķirsis. Lūdzu!
Augsti godātā priekšsēdētājas kundze! Kolēģi! Pirms runāt par pašu likumprojektu, ieskicēšu problēmu loku, kuru ir plānots ar to risināt. Kā mēs zinām, šī gada sākumā Rīgas dome nolēma paaugstināt braukšanas tarifu Rīgas sabiedriskajā transportā līdz 1 eiro un 15 eirocentiem. Apskatīsim Rīgas sabiedrisko transportu tādos divos blokos. Pirmais ir mikroautobusu satiksme. Šobrīd to veic privāts uzņēmums, kurš pirms pusotra gada uzvarēja konkursā un apsolījās piecus gadus par nemainīgu cenu - 70 eirocentiem - pārvadāt Rīgas cilvēkus. Un tātad bija pieļaujamas šī tarifa izmaiņas tikai pie šādiem nosacījumiem: ja mainās degvielas izmaksas, ja ir būtisks inflācijas pieaugums vai ja mainās nodokļu politika. Šobrīd, pusotru gadu vēlāk, tātad cenas ir pieaugušas: tarifs ir pieaudzis no 70 eirocentiem līdz 1 eiro un 15 eirocentiem. Par 40 procentiem! Situācijā, kad degvielas cenas ir būtiski kritušās un inflācija nav augusi (dažās preču grupās, tādās kā piena produkti, tā ir pat kritusies!) un kad saskaņā ar nodokļu politiku mēs pat esam samazinājuši šogad iedzīvotāju ienākuma nodokli par 1 procentu un arī pagājušogad - par 1 procentu, turklāt ir būtiski celts neapliekamais minimums, tātad faktiski ir bijis iemesls samazināt šo tarifu, bet nē - tas ir pieaudzis, turklāt par 40 procentiem! Absolūtos skaitļos tas nozīmē to, ka uzņēmums, šis privātais uzņēmums, bez jebkādām investīcijām, bez jebkādām papildu izmaksām vienkārši saņems par 40 procentiem vairāk ienākumu, kas tātad absolūtos skaitļos ir 15 miljoni. Mēs varam būt liecinieki tam, ka tuvākajos dažos gados rīdzinieki faktiski tiks apzagti par 15 miljoniem eiro. Otra sadaļa - tā ir trolejbusu, tramvaju un autobusu satiksme Rīgā. Un kā mēs visi jau zinām... Es neatkārtošu šeit pēdējo mēnešu laikā dzirdētās nejēdzības, kas notiek, bet jāsaprot ir viena lieta: visas šīs nejēdzības iet iekšā Rīgas sabiedriskā transporta tarifā, un par visām maksā tātad rīdzinieks - maksā gan braucot, gan arī maksājot nodokļus. Un tātad visi šie arodbiedrību ziedojumi, visas šīs reklāmas... Valsts kontrole ir secinājusi, ka kopsummā 16 miljoni ir nelietderīgi iztērētas izmaksas, kas gada griezumā sastāda nedaudz vairāk kā 10 procentus no kopējā tarifa. Ja mēs vēl tam pieskaitām klāt e-talona izmaksas, kuras, kā eksperti uzskata, ir būtiski dārgākas nekā tad, ja varētu to risināt savādāk... Tāpat apmēram 15 līdz 25 procenti rīdzinieku brauc par “zaķi” - tā teikt, bez maksas... Visas šīs izmaksas, nu, tā teikt, optimizējot vai pārskatot, būtu iespējams panākt būtisku tarifa kritumu. Mēs, protams, varam noskatīties uz visu to un neko nedarīt, tomēr mēs piedāvājam atdot Rīgas sabiedriskā transporta regulēšanu regulatoram. Ko tas dos? Pirmām kārtām tas dos to, ka tarifs tiks veidots pēc ekonomiskajiem principiem, tātad izmaksām būs jābūt ekonomiski pamatotām. Tāpat regulators regulāri spiedīs Rīgas sabiedriskā transporta organizētājus skatīties, kur var samazināt izmaksas, kur var ietaupīt. (No zāles dep. R.Ločmeles-Luņovas starpsaucieni.) Tātad rezultātā tarifs samazināsies. Kāpēc Rīga...? Kāpēc tikai Rīga...? Rīga tāpēc, ka... nu, kā jau mēs secinājām, Rīgā ir problēmas. Otrām kārtām tomēr Rīga pārvadā vairāk nekā pusi no visas Latvijas sabiedriskā transporta pasažieriem. Tāpat Rīga tomēr ir galvaspilsēta, uz kuru daudzi brauc, nu, savā ziņā pat piespiedu kārtā - uz valsts iestādēm... un uz kultūras centriem. Svarīgs jautājums ir par dotācijām. Kā es esmu dzirdējis vairākkārt, tarifu noteiks regulators, to nevarēs dotēt. Nē, pilnīgi pretēji! Tātad regulators noteiks tikai pašizmaksas likmi vienam braucienam. Un tieši tāpat kā, piemēram, šobrīd valsts kompensē invalīdu pārvadāšanu pēc fakta, tieši tāpat arī Rīgas dome pēc fakta varēs kompensēt savu atlaižu grupu pārvadāšanu. (No zāles dep. I.Zariņa starpsaucieni.) Savukārt tie, kuriem nu diemžēl nepienākas nekādas atlaides, tie tad maksās, bet - šo regulatora noteikto tarifu. Jāteic, ka visas pazīmes liecina, ka Rīga tuvojas tādam bēdīgi slavenā “Titānika” liktenim un tās kapteinis domā tikai par to, kā makšķerēt vēlētāju balsis, bet mums šobrīd (No zāles dep. R.Ločmeles-Luņovas starpsaucieni.), šodien, ir iespēja nolaist ūdenī vismaz vienu glābšanas laiviņu un izglābt vismaz daļu pasažieru. Aicinu, kolēģi, atbalstīt! Paldies. (Frakcijas VIENOTĪBA aplausi.)
Paldies. “Pret” pieteicies runāt deputāts Ivars Zariņš.
(No frakcijas VIENOTĪBA: “Kādu anekdoti!”) Anekdote būs jāuzmin. Labdien, kolēģi! Sabiedriskajā telpā virmo daudz kaislību ap “Rīgas satiksmes” tarifiem, cik tie pamatoti, vai netiek piemēroti diskriminējoši... Tāpēc priekšlikums paredzēt, ka sabiedriskā transporta tarifa pamatotību izvērtē neatkarīga kompetenta iestāde, varētu būt laba iespēja izbeigt šīs neauglīgās diskusijas, kas bieži tiek kultivētas tikai tādēļ, lai radītu augsni politiskām spekulācijām, nevis kaut ko reāli risinātu sabiedrības labā. Tikko jūs atkal dzirdējāt vienu no tādām. Diemžēl, iepazīstoties ar piedāvāto likumprojektu, ir jāsecina, ka arī šis ir kārtējais šāds izgājiens. Es kā cilvēks, kas desmit gadus ir nodarbojies ar sabiedrisko pakalpojumu regulēšanu un kas ir bijis viens no tiem, kam no nulles, no nekā ir bijis jāizveido šis reālais regulēšanas mehānisms šajā valstī, jāizstrādā visa nepieciešamā sekundārā likumdošana, izmantojot labāko pasaules praksi un ņemot vērā Latvijas specifiku, un kam kādu laiku arī ir nācies visu to vadīt, atļaušos drosmīgi apgalvot, ka es kaut ko tomēr saprotu no regulēšanas. Taču man tiešām nav skaidrs, kādā veidā būs iespējams īstenot šīs likumprojektā ietvertās normas, ko jūs tagad piedāvājat, vēl jo vairāk - sasniegt to, ko jūs tikko sasolījāt sabiedrībai. Izlasot šo likumprojektu, rodas sajūta, ka šī likumprojekta virzītāji vispār nav pacentušies iegūt pat elementāru sajēgu par to jomu, kurā viņi ir iesnieguši šos priekšlikumus, - pat pamatprincipu un terminu līmenī. Viņi jaucas tajos un nespēj tos korekti piemērot. Arī tagad debatēs es nedzirdēju, kā praktiski šis priekšlikums, ko jūs piedāvājat, var tikt sekmīgi īstenots. Vispirms jau - kā to varēs salāgot ar citām normām citos normatīvajos aktos, kas regulē sabiedrisko transportu? No anotācijas izriet, ka likumprojekta virzītāji vispār nav lietas kursā par tām, jo apgalvo, ka likumprojekts tās neskars... piemēram, normas Sabiedriskā transporta pakalpojumu likumā, Autopārvadājumu likumā, likumā “Par pašvaldībām”, kā arī mūsu tik svēti ievērotajā Eiropas likumdošanā paredzētās normas, piemēram, regulu par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem. Ja jūs neesat lietas kursā, tad atgādinu: mums šī regula arī ir obligāti jāpilda! Un jūsu zināšanai: šī regula savulaik bija viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc sabiedriskais transports netika iekļauts šinī likumā - likumā “Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem”. Savukārt runāt par šo priekšlikumu tikai no praktiskā aspekta bez ironijas vispār nav iespējams, jo savā anotācijā jūs rakstāt: “[..] galvaspilsētas sabiedriskā transporta cenas un to ekonomiskais pamatojums netiek regulēti [..]. [..] Šobrīd valsts nevar būt pārliecināta, ka piestādītajos rēķinos iekļautie tarifi ir pamatoti [..].” Cienījamie likumprojekta autori, ja jums, gatavojot šo priekšlikumu, nav sanācis iepazīties ar to, kā tiek noteikti sabiedriskā transporta tarifi, un jūs neesat lietas kursā par regulējumu, tad nu ziniet, es jums pateikšu: šāds regulējums pastāv. Vēl vairāk! Šo regulējumu ir sagatavojusi jūsu pašu vadītā valdība (No frakcijas SASKAŅA starpsaucieni: “Opā!”; Ai, ai, ai!”), un tas notiek saskaņā ar Ministru kabineta noteikumiem. Manuprāt, Nr.341. Varbūt... (Starpsaucieni no zāles.) Un tad piedāvājums būtu varbūt šāds: ja jūs gribat tiešām kaut ko sakārtot un novērst visu šo jezgu, kas rodas saskaņā ar jūsu pašu izstrādātajiem valdības noteikumiem, tad sāciet ar šiem noteikumiem, nevis ķerieties pie likumprojekta... kā tas dejotājs, kuram dejot traucē grīda! (Zālē smiekli.) Un vai zināt, kas jums tur rezultātā sanāk? Jums šis likumprojekts... Es jums pateikšu: šis likumprojekts - pretēji jūsu apgalvotajam! - nodrošinās sabiedrībai nevis braukšanas maksas samazinājumu, bet gan pieaugumu. Un jūs taču to varējāt noskaidrot, konsultēties ar kādu, kas sajēdz, ko jūs tur esat uzrakstījuši. Šādu likumprojektu var atbalstīt tikai tas, kuram vispār nav nekādas sajēgas par tajā rakstīto, pārējos es, kolēģi, aicinu atturēties no šāda likumprojekta atbalstīšanas, lai, pārfrāzējot vienu visiem zināmu anekdoti, ļautu viņiem mēģināt vēlreiz. Bet jums, Ķirša kungs, kā vienam no šīs iniciatīvas autoriem, es uzdāvināšu šos Ministru kabineta noteikumus (Dep. V.Ķirsis paceļ abas rokas: “Man ir!”; no frakcijas SASKAŅA: “Met viņam!”), ar kuriem jums vajadzētu pastrādāt. (Starpsaucieni. Aplausi.)
Tātad viens deputāts runājis ir “par”, viens - “pret”. Jautājums ir jāizlemj balsojot. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem”” nodošanu Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 46, pret - 3, atturas - 23. Likumprojekts komisijai ir nodots. (No zāles: “Urā!” Smiekli.) Saeimas Prezidijs ierosina Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumā” nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai... Ir... Es atvainojos! Deputāti ir pieteikušies runāt “par” un “pret”. “Pret” pieteicies runāt deputāts Ingmārs Līdaka. Lūdzu!
Labrīt, cienījamie kolēģi! Te nu redzams, kā lobisms notiek... pat pie vārda nelaiž! Raugiet... Es atvainojos! (No zāles dep. A.Latkovskis: “Nu, jā!”) Joks. Raugiet, cienījamie kolēģi, šis likumprojekts izskatās ārkārtīgi jauks! Šis likumprojekts izskatās ārkārtīgi jauks... Varētu padomāt, ka mēs pēdējos gadus kopš administratīvi teritoriālās reformas esam to vien šeit darījuši, kā ļoti smagnējā procesā mēģinājuši te apstiprināt kādus grozījumus administratīvo teritoriju robežās. Bet es kopš šī administratīvi teritoriālās reformas brīža tā arī neesmu šeit redzējis nevienu mēģinājumu apstiprināt kādas jaunas administratīvo teritoriju robežas. Un, raugiet, tad nu man ir tāds jautājums: kāpēc atvieglot to, kas patiesībā nekam nav vajadzīgs? Un tad nu es tā mazliet, pacilājot rokās šo te dokumentu, sajūtu tādu mazliet oranžīgi gaišzaļu politiskā lobija piesmaku. Jo, raugiet, nav noslēpums, ka pavisam drīz ir paredzēts grozīt Valmieras un Beverīnas novadu teritoriju robežas, piešķirot Valmieras pilsētai vairāk nekā 100 hektārus cēla, jauka “Latvijas valsts mežiem” piederoša meža - šī meža nociršanai un industriālā parka izveidei. Un tad nu es saredzu, ka šis konkrētais grozījums ir ārkārtīgi vajadzīgs, lai atvieglotu... lai tā, kā krievs teiktu, - bez šuma, bez piļi - Ministru kabinetā grozītu tātad Valmieras novada un Beverīnas novada teritoriju robežas, un tātad viss varētu notikt tā pavisam vienkārši un jauki. (Starpsaucieni no zāles.) Un, lai man šādu aizdomu nebūtu, es aicinu šo likumprojektu šobrīd neapstiprināt un pie tā atgriezties tad, kad Valmieras novada un Beverīnas novada robežas būs kārtībā. Tā ka nu es šeit paužu Zaļās partijas viedokli. Un Zaļā partija šo likumprojektu pilnīgi noteikti nevarēs atbalstīt, jo, manuprāt, Valmieras tiešā tuvumā un pašā Valmieras teritorijā ir gana daudz milzīgu aizlaistu, neapbūvētu teritoriju, kuras tā vien prasās pēc industriālā parka izveides. Un nav jālien zaļojošā mežā, lai realizētu savus - mazliet oranžīgos - plānus! Paldies.
Paldies. “Par” pieteicies runāt deputāts Māris Kučinskis. Lūdzu! (Starpsaucieni. Smiekli. Troksnis zālē.)
Cienītā priekšsēdētāja! Godātie deputāti! Es tagad īsti... vienīgi nesaprotu... Es tā kā biju gribējis komisijas vārdā, bet laikam nepieteicos atsevišķi... Tagad es runāju laikam gan “par”, gan komisijas vārdā, bet vairāk tā kā komisijas vārdā, nevis oranži zaļo vai kā te dēvē... tā ka... Komisijā šis likumprojekts ir uz otro lasījumu. Bet komisija nolēma no pamatlikumprojekta izdalīt ārā šos priekšlikumus un noformēt jaunā likumprojektā sakarā ar to, ka šobrīd nevienā likumā nav atrunāts, kas notiek, ja pēc abpusējas - vēlreiz atkārtoju - abpusējas! - novadu un pašvaldību vienošanās ir nepieciešami robežu grozījumi. Tā nu ir sagadījies, ka tie precedenti šobrīd ir pieminētais Valmieras gadījums... un otrs gadījums ir Tukumā, kas gaida risinājumu jau divus gadus aiz tā iemesla, ka (No zāles dep. A.Bērziņš: “Bez krāsām! Bez krāsām!”), piemēram, vienam uzņēmējam īpašums un rūpnīca... atrodas viens gals vienā teritorijā, otrs gals - otrā. Šādu gadījumu būs, es domāju, ne mazums. Un tas bija arī iemesls, kāpēc komisija vienbalsīgi lēma par to, ka šādi panti ir jāizdala. Attiecībā uz minēto Valmieras gadījumu jāteic, ka šis ir tikai ietvars un Valmieras gadījums tiek skatīts atsevišķi. Es gan gribētu arī piebilst, ka, ja mēs paskatāmies uz ekonomikas attīstību, tad... Reizēm, klausoties pretargumentus, man šķiet, ka nauda aug kokos, ekonomika vienkārši tiek uzdāvināta un pēc tam naudiņu sadala visiem, un neviens nezina, no kurienes tā rodas. Vidzemes rādītāji šobrīd ir sliktākie visā Latvijā. Tie atpaliek kopumā pat no Latgales aiz viena vienīga iemesla: Vidzemē faktiski ir palicis viens ekonomikas vilcējspēks - tā ir Valmiera. Tāpēc, ka Cēsis lēnām ir pārvērtušās par Rīgas “guļamvagonu”. Par atsevišķiem centriem jau grūti pateikt, ka tie ir centri. Ekonomika turpina stagnēt. Un, protams, Valmierai ir ļoti lielas problēmas ar savas teritorijas apmēru, kurā vairāk iekšā gribētājiem nav vietas. Jautājums - kāpēc maina robežas un neiet uz blakus novadiem? Diemžēl realitātē... Tiek stāstīts par to, ka uzņēmēji atbrauc no blakus novadiem un jautā Valmieras mēram: “Ko es tev izdarīju, ka uz turieni mani aizsūtīji?” Jo attieksme, protams, ir viens no svarīgākajiem jautājumiem. Likumprojektā ir izdalīti divi gadījumi, kad to skata: kad robežas sakārto Ministru kabinets un kad robežu grozījumus pieņem Saeima. Ja tās izmaiņas ir nebūtiskas un ietver tādus apmērus, kas... Tajā kartē, kas ir likuma pielikums, tas nav īsti redzams... Šādus robežu gadījumus Ministru kabinets ar saviem normatīvajiem aktiem, nu, teiksim, izmaina, ja tas skar novada iekšienē jau esošās teritoriālās vienības. Kā zināms, novadi radās, apvienojot pagastus, un šiem pagastiem tiks saglabātas nosacītas teritoriālās vienības. Tātad, ja vesela vienība aiziet uz citu pašvaldību (vēlreiz atkārtoju: ar abu pašvaldību piekrišanu, nevis tāpēc, ka viena to vēlas!), tādos gadījumos to dara Saeima. Tāpēc, ja mēs tagad nobalsosim par nodošanu komisijai, es komisijas vārdā gribēšu arī lūgt šim likumprojektam steidzamību un apstiprinājumu pirmajā lasījumā. Paldies.
Paldies. Tātad viens deputāts ir runājis “par”, viens - “pret”. Jautājums ir jāizlemj balsojot. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumā” nodošanu Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret - 8, atturas - 3. Tātad likumprojekts komisijai ir nodots. (No zāles dep. A.Bērziņš: “Oranžie uzvarēja!”) Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Aijas Barčas, Augusta Brigmaņa, Gunta Belēviča, Andra Bērziņa un Raimonda Bergmaņa iesniegto likumprojektu “Speciālās izglītības skolotāju, sporta skolotāju un pirmsskolas skolotāju izdienas pensiju likums” nodot Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Pieteikusies runāt deputāte Ilze Viņķele. Vai jūs runāsiet “par” vai “pret”? “Pret”. Tātad “pret” pieteikusies runāt deputāte Ilze Viņķele. Lūdzu!
Labrīt, kolēģi! Reklāmā ir vairāki paņēmieni, kas uz patērētāju strādā vienmēr un ir klasiski izmantojami, - tas ir, uzliek pie preces piedāvājuma aizkustinošu maza bērna vai dzīvnieku mazuļa bildi. Tas strādā vienmēr. Politikā, vismaz Latvijā, šis analogs ir pensijas. Tas strādā vienmēr. Jūs, jebkurš politiskais spēks, varat pārdot jebko, ja jūs ņemat par savu karogu jeb par tēmu brīdī, kad tas ir nepieciešams, pensijas. Es balsošu “pret” šo priekšlikumu un paskaidrošu, kādēļ. Tādēļ, ka Labklājības ministrija ir izstrādājusi izdienas pensiju koncepciju un Auguļa kunga pienākums pret valsti būtu šo pensiju konceptu virzīt izskatīšanai Ministru kabinetā. Šobrīd izdienas pensiju sistēma ir ārkārtīgi sadrumstalota: to regulē astoņi likumi. Izdienas pensijas tiek piešķirtas pēc ļoti dažādiem nosacījumiem. Šī vecumu starpība... Vecums, no kura cilvēks dažādās profesijās kvalificējas izdienas pensijai, svārstās no 35 līdz 56 gadiem, un šis jautājums ir bijis kā karsts kartupelis Latvijā jau gadus desmit. Pie tā risināšanas ir mēģinājusi ķerties Finanšu ministrija - nesekmīgi. Šī koncepcija šobrīd ir nolikta, kā tautā saka, uz ledus. Tā ir politiska mazdūšība, un tā ir neatbildīga rīcība pret pensiju sistēmu un darba tirgu kopumā. Vēl viens aspekts, kādēļ tieši šis brīdis ir absolūti nepieņemams un nepiemērots skolotāju izdienas pensiju koncepcijas virzīšanai... šī likuma virzīšanai, - tādēļ, ka top jauna skolotāju atalgojuma sistēma. Un izdienas pensijas ir neatraujama atalgojuma sistēmas sastāvdaļa. Tas, ko mēs darām, - mēs vienkārši ķeskājamies. Kura arodbiedrība ir tuvāk politiskajam spēkam, tā var atnākt un pasūtīt mūziku. Nākošie varbūt nāks... es nezinu, varbūt arī krāvējiem ir arodbiedrība, arī tiem cilvēkiem ir ļoti smags fizisks darbs, un viņi pie noteikta vecuma, iespējams, to nevar darīt. Kas tad notiek ar ķirurgiem, kuri operē garas stundas, ļoti smagu un arī intelektuāli sarežģītu darbu veic?... Līdz ar to mēs varam nonākt situācijā... Ja mēs, nediskutējot par kopējo sistēmu, šādā veidā paplašinām izdienas pensiju saņēmēju loku, tad mēs varam nonākt pie situācijas, ka vienīgie, kas būs ārpus izdienas pensiju saņēmēju loka, būs Saeimas deputāti. Līdz ar to es aicinu šo likumprojektu neskatīt šobrīd. Pabeigsim darbu pie jaunās pedagogu atalgojuma sistēmas un tad skatīsimies, vai izdienas pensijas ir vai nav nepieciešamas vēl kā papildu stimuls pedagogiem! Un vēl ko es teikšu: nav nekas vieglāk kā rīkot ballīti, piestādot rēķinu citiem cilvēkiem. Kādu brīdi to var darīt, kādu brīdi tas var sekmēties, bet vienā brīdī pienāks tas lielais norēķinu laiks. Es aicinu būt atbildīgiem, jo šis ir... Tas ir nekorekti, tas maldina sabiedrību un raida aplamus signālus arī citām profesiju grupām! Paldies.
Paldies. “Par” pieteikusies runāt deputāte Aija Barča.
Augsti godātie Prezidija locekļi! Cienījamās deputātes un godātie deputāti! Jums nu šodien ir iespēja redzēt divas profesionālas sociālās darbinieces vienu pēc otras mūsu Saeimas tribīnē. Mans viedoklis, kolēģi, ir gluži pretējs. Mēs pēdējā laikā ļoti daudz runājam par mūsu valsts ārējo drošību. Man gribētos teikt, ka šodien ir pienācis laiks runāt arī par mūsu valsts iekšējo drošību. Un mūsu valsts iekšējā drošība pamatā ir sociālā drošība. Šis likumprojekts mums netapa pēkšņi, likumprojekts tapa ilgākā laika periodā, un tad, kad pagājušā gada vasarā mani uzrunāja Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrības pārstāvji, es viņiem teicu skaidri un gaiši: “Mēs varam strādāt pie likumprojekta, es varu jums palīdzēt, mēs varam labot, vairākkārt pie tā atgriezties, bet nekādā gadījumā mēs par to nerunāsim pirms vēlēšanām.” Klausoties Viņķeles kundzi, man gribētos atcerēties 10. un 11.Saeimu. 10.Saeimas laikā Finanšu ministrija uzņēmās ļoti nopietnu uzdevumu: izstrādāt izdienas pensiju piešķiršanas vai arī nodrošināšanas koncepciju. Šo darba grupu vadīja mana kolēģe Ilze Viņķele, kura savulaik strādāja arī Sociālo un darba lietu komisijā. (No zāles dep. I.Viņķele: “Nē, tā nebija! Es nevadīju!”) Pēc tam Labklājības ministrija to uzņēmās, un šī atbildīgā persona tajā laikā bija labklājības ministre Ilze Viņķele. Viņķeles kundze šodien jums saka: “Jāizstrādā koncepcija, un Augulim par to jāatbild (No zāles dep. I.Viņķele: “Koncepcija ir gatava! Nu kā var...!”), un jāvirza Ministru kabinetā.” Ministru kabinets šo koncepciju skatīja, bet neapstiprināja. Tas nozīmē, ka bezgala grūti ir izstrādāt tādu koncepciju, kas atbilstu vairākām mūsu, teiksim, darba jomām. Bet šajā konkrētajā gadījumā nav runa par visiem skolotājiem, jo skaidri un gaiši... Ja esat izlasījuši vismaz virsrakstu, tad redzat, ka tie ir speciālās izglītības skolotāji, sporta skolotāji un pirmsskolas iestāžu skolotāji. (Dep. I.Viņķele atmet ar roku.) Un, kā mēs, kolēģi, atceramies, pirmsskolas izglītības iestāžu skolotājiem savulaik mēs noteicām ļoti striktas prasības, ka viņiem ir jābūt ar augstāko izglītību. Un tad šie 50 un 55 gadus vecie skolotāji ieguva augstāko izglītību, bet šodien... Kurš tad to nu nezina, ar kādām algām viņi dzīvo! Mēs pašreiz vēl nespējam nodrošināt pieklājīgas algas šiem pedagogiem. Vēl ko es, kolēģi, vēlētos pateikt. Ja jūs kaut nedaudz palūkojāties likumprojekta anotācijā, tad, iespējams, jums kļuva skaidrs, kādēļ ir runa tikai par šiem skolotājiem. Tur ir minēti visi tie riski, kas attiecas uz viņu darbu tik ļoti nopietnā lietā kā darbs speciālajās izglītības iestādēs vai pirmsskolas iestādēs; tas tur ir skaidri un gaiši aprakstīts. Un, otrkārt, Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrība to ir nopietni izvērtējusi, un te nav runa par citiem pedagogiem. Kolēģi, es jūs aicinu šo likumprojektu nodot Sociālo un darba lietu komisijai un vienlaikus arī Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai. Protams, atklāti saku, ka Sociālo un darba lietu komisija noteikti nesteigsies, ļoti nopietni izskatīs šo likumprojektu un, protams, pieprasīs atzinumus gan no Izglītības un zinātnes ministrijas, kas pēc taisnības šo likumprojektu atbalsta, gan arī no Finanšu ministrijas; iespējams, arī no Tieslietu ministrijas, ja par to lems mūsu komisijas deputāti. Un katrā gadījumā mēs vienmēr esam centušies rīkoties atbilstoši Saeimas kārtības rullim. Paldies.
Barčas kundze, vai jūs ierosināt arī šo likumprojektu nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai?
Es jau arīdzan pateicu... Es jau teicu, ka var.
Jā, tātad ir šāds priekšlikums. Šadurska kungs... Ieslēdziet, lūdzu, mikrofonu!
Jā, godātie kolēģi, Barčas kundze pilnīgi izteica manu viedokli tajā ziņā... par likumprojekta nodošanu arī Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai pie nosacījuma, ka Saeima lemj šo projektu tālāk virzīt.
Paldies. Ieslēdziet mikrofonu deputātam Jānim Vucānam!
Labdien, kolēģi! Tā kā Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai ir jāpārrauga šī joma, tad es lūdzu nodot tai kā līdzatbildīgajai komisijai, ja Saeima to atbalstīs... Lūdzu šo likumprojektu nodot arī Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai.
Vai deputātiem ir iebildumi pret šī likumprojekta nodošanu papildus vēl divām komisijām, tātad Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai un Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai, nosakot, ka šīs abas ir līdzatbildīgās komisijas? Tātad iebildumu nav. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Speciālās izglītības skolotāju, sporta skolotāju un pirmsskolas skolotāju izdienas pensiju likums” nodošanu Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija, Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai un Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 62, pret - 2, atturas - 18. Tātad likumprojekts komisijām ir nodots. Kolēģi! Vēlos jūs informēt, ka Saeimas Prezidijs ir saņēmis deputāta Arvīda Platpera lūgumu - dot vārdu ziņojuma sniegšanai par balsošanas motīviem. Lūdzu, Platpera kungs!
Ļoti cienījamā priekšsēdētājas kundze! Cienījamie deputāti! Beidzot kaut kas ir iekustējies skolotāju atbalsta virzienā - bet vienpusēji! Frakcijas “No sirds Latvijai” deputāti balso “par” likumprojektu “Speciālās izglītības skolotāju, sporta skolotāju un pirmsskolas skolotāju izdienas pensiju likums”, bet uzsver, ka šī likumprojekta normas jāattiecina uz visiem skolu pedagogiem, jo visi pedagogi strādā tiešā kontaktā ar bērniem un ir pakļauti izdegšanas sindroma riskam, kā dēļ vairs nespēj kvalitatīvi strādāt. Ikviens skolotājs ir atbildīgs par izglītojamā dzīvību, veselību un labsajūtu. Ikviena skolotāja darbs prasa neiedomājami lielu emocionālo spriedzi - nepārtraukti noturēt pozitīvu emocionālo gaisotni, rēķinoties ar izglītojamo rīcības neaprēķināmību kā pirmsskolā, tā arī sākumskolā, pusaudžu vecumā un arī jauniešu vecumā. No ikviena pedagoga sagaida pozitīvu attieksmi, līdzjūtības un cieņas pilnu izturēšanos pret izglītojamo. Pirmais solis pedagogu prestiža celšanas virzienā ir sperts. Bet, lai izdienas pensiju piešķiršanai būtu redzama ietekme uz pedagogu drošību un līdz ar to - arī darba kvalitāti, uz otro lasījumu būtu nepieciešams papildināt šo likumprojektu, paredzot visiem skolotājiem iespēju iegūt izdienas pensiju. Paldies.
Paldies. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Par atvaļinājuma piešķiršanu”. Par piešķirto neapmaksāto atvaļinājumu deputātam Ingmāram Līdakam šā gada 19.februārī. Saeimas Prezidijs informē, ka ir saņēmis deputāta Ingmāra Līdakas iesniegumu ar lūgumu piešķirt viņam neapmaksātu atvaļinājumu. Prezidijs šo atvaļinājumu piešķīra šā gada 19.februārī un par to informē Saeimu. Par neapmaksāta atvaļinājuma piešķiršanu deputātam Jānim Trupovniekam šā gada 4. un 5.martā. Saeimas Prezidijs informē, ka ir saņemts deputāta Jāņa Trupovnieka iesniegums ar lūgumu piešķirt viņam neapmaksātu atvaļinājumu šā gada 4. un 5.martā. Un mums par to, kolēģi, ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par neapmaksāta atvaļinājuma piešķiršanu deputātam Jānim Trupovniekam šā gada 4. un 5.martā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Tātad atvaļinājums ir piešķirts. Nākamais darba kārtības jautājums - par neapmaksāta atvaļinājuma piešķiršanu deputātam Borisam Cilevičam šā gada 5.martā. Saeimas Prezidijs informē, ka ir saņēmis deputāta Borisa Cileviča iesniegumu ar lūgumu piešķirt viņam neapmaksātu atvaļinājumu šā gada 5.martā. Un mums par to ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par neapmaksāta atvaļinājuma piešķiršanu deputātam Borisam Cilevičam šā gada 5.martā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 78, pret un atturas - nav. Tātad atvaļinājums ir piešķirts. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Amatpersonu ievēlēšana, apstiprināšana, iecelšana, atbrīvošana vai atlaišana no amata, uzticības vai neuzticības izteikšana”. Nākamais darba kārtības jautājums - lēmuma projekts “Par tiesnešu skaita noteikšanu Latvijas Republikas rajonu (pilsētu) tiesās un apgabaltiesās”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Godātie kolēģi! Saeimas Juridiskajā komisijā lēmuma projekts “Par tiesnešu skaita noteikšanu Latvijas Republikas rajonu (pilsētu) tiesās un apgabaltiesās” tika skatīts šodien - 26.februāra sēdē. Komisijas locekļi ar balsu vairākumu ir atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu noteikt, ka ar 2015.gada 1.martu Latvijas Republikas rajonu (pilsētu) tiesās ir 403 tiesneši (tajā skaitā Administratīvajā rajona tiesā - 44 tiesneši), bet Latvijas Republikas apgabaltiesās ir 137 tiesneši (tajā skaitā Administratīvajā apgabaltiesā - 22 tiesneši).
Paldies. Uzsākam debates. Vārds deputātam Jurim Viļumam.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Dāmas un kungi! Šī lēmuma būtība ir tāda, ka Rēzeknes pusē Administratīvajā rajona tiesā par vienu tiesnesi paliks mazāk, bet Rīgas apgabaltiesā... Administratīvajā apgabaltiesā būs par vienu tiesnesi vairāk. Es, protams, priecājos, ka izskatās, ka Latgalē tiesiskā sistēma uzlabojas un tur tiesnešu var būt mazāk, attiecīgi varēsim palīdzēt Rīgā uzlabot tiesisko kārtību, tā teikt. Bet tajā pašā laikā es pats nevaru balsot “par” šo lēmuma projektu, jo mēs zaudējam ne tikai vienu tiesneša vietu Latgalē, bet arī tiesneša palīga un sekretāra amata vietas, tātad atkal vismaz dažas ģimenes paliks bez darba. Tātad es balsošu pret šo lēmuma projektu.
Paldies. Līdz ar to debates slēdzu. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par tiesnešu skaita noteikšanu Latvijas Republikas rajonu (pilsētu) tiesās un apgabaltiesās”! Lūdzu balsošanas režīmu! Paldies. Lūdzu rezultātu! Par - 74, pret - 3, atturas - 2. Līdz ar to lēmums ir pieņemts. Kolēģi, informēju, ka Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija lūdz Saeimas sēdē iekļaut komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumā” un minēto likumprojektu izskatīt pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Tātad likumprojekts sēdes darba kārtībā ir iekļauts. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Likumprojektu izskatīšana”. Tātad nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gunārs Kūtris.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godājamie kolēģi! Juridiskā komisija ir izskatījusi likumprojektu Nr.179/Lp12 - “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā”. Grozījumi ir pavisam īsi, un pamatā tie attiecas uz kokmateriālu izstrādājumu izcelsmes likumības... atbildību par likumības neievērošanu. Juridiskā komisija ir atbalstījusi šo likumprojektu un aicina Saeimu atbalstīt to pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Komisija lūdz noteikt par termiņu šī gada 3.martu.
Citu priekšlikumu nav. Līdz ar to priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 2015.gada 3.marts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Brīvprātīgā darba likums”, otrais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāts Einārs Cilinskis.
Godātā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godājamie deputāti! Likumprojektā “Brīvprātīgā darba likums” ir saņemti četri priekšlikumi. Īstenībā darbs ar šī likumprojekta sagatavošanu bija diezgan garš, jo tika izveidota arī atsevišķa darba grupa un izskatītas vairākas problēmas. Un viena no šīm problēmām bija kultūras jomā. Proti, jautājums ir par to, ka statisti filmās vai arī brīvprātīgie palīgi, teiksim, mūzikas festivālos arī būtu uzskatāmi par brīvprātīgā darba veicējiem, bet reizēm to darbu organizē komersanti. Detalizēti izskatot šos priekšlikumus un ņemot vērā arī Labklājības ministrijas un Finanšu ministrijas iebildumus, tika pieņemts, ka komersanti tomēr brīvprātīgo darbu nevar organizēt. Paliek kā pirmā lasījuma redakcijā, - ka brīvprātīgo darbu organizē biedrības un nodibinājumi, valsts un pašvaldību iestādes, kā arī politiskās organizācijas (partijas). Un, ja nepieciešams kaut ko darīt atsevišķi filmu jomā, tad tas acīmredzot būtu jāatrunā Filmu likumā. Visbeidzot... Otra diskusiju grupa saistījās ar brīvprātīgā darba veikšanu specifiskās nozarēs, tādās kā probācijas joma. Un šinī gadījumā probācijas jomā ir specifiski nosacījumi. Proti, ir skaidrs, ka šinī gadījumā uz brīvprātīgā darba veicēju nevar attiecināt 13-15 gadu vecumu; tur ir jābūt pilngadīgām personām. Tāpat jābūt arī noteiktiem apmācību un varbūt arī citiem specifiskiem kritērijiem. Darba grupa un komisija ilgstoši skatīja, kādā veidā šos jautājumus varētu atrisināt, un nonāca pie viedokļa, ka tas būtu skatāms ar atsevišķu... konkrētos likumos varētu noteikt īpašus brīvprātīgā darba veicēju atlases kritērijus. Un, ņemot vērā arī to, ka probācijas darbs ir pastāvīgs... ka brīvprātīgais darbs notiek pastāvīgi, nevis vienreizēji, netika pieņemts priekšlikums, ka brīvprātīgo darbu varētu attiecināt tikai uz atsevišķiem valsts nozīmes pasākumiem. Šie bija kopējie apsvērumi par šo likumprojektu, kamdēļ komisija nonāca pie šādiem priekšlikumiem. Un tagad atļaujiet jau runāt par atsevišķiem priekšlikumiem. 1.priekšlikums ir Labklājības ministrijas parlamentārā sekretāra Reiņa Uzulnieka priekšlikums 2.pantā izslēgt vārdus “tajā skaitā valsts nozīmes pasākumu sagatavošanā, organizēšanā un īstenošanā”. Tas komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - kultūras ministres Daces Melbārdes priekšlikums par iespēju, ka komersanti varētu organizēt brīvprātīgo darbu kultūras jomā. Tas netika atbalstīts, ņemot vērā tos apsvērumus, kurus es minēju iepriekš.
Deputāti neiebilst.
3. - Labklājības ministrijas parlamentārā sekretāra Uzulnieka priekšlikums, kas paredz noteikt, ka brīvprātīgo darbu aizliegts organizēt komersantiem, kā arī komersantu labā. Tas netika atbalstīts, ņemot vērā, ka ir jau skaidri noteikts, kas ir tiesīgs organizēt brīvprātīgo darbu.
Deputāti neiebilst.
Un visbeidzot 4. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums, kas nosaka, ka īpašus brīvprātīgā darba veicēju atlases kritērijus, iesaistes un apmācību nosacījumus, kas saistīti ar veicamā brīvprātīgā darba specifiku, var noteikt citos likumos, piemēram, Probācijas likumā. Tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti, un komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Brīvprātīgā darba likums” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Priekšlikumu termiņš trešajam lasījumam - 13.marts.
Paldies. Līdz ar to priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - šā gada 13.marts.
Paldies.
Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Atkritumu apsaimniekošanas likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ingmārs Līdaka.
Tātad, cienījamie kolēģi, jūsu uzmanībai likumprojekts “Grozījumi Atkritumu apsaimniekošanas likumā”, otrais lasījums. Atgādinu, ka arī šis likumprojekts ir palicis mantojumā no 11.Saeimas. Paldies Dievam, 11.Saeimā mēs jau tikām galā ar tiem būtiskākajiem, diskutablākajiem grozījumiem, un tāpēc uz šo, otro, lasījumu 12.Saeimā ir nonākuši tādi vairāk redakcionāli grozījumi kā, piemēram, 1. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Kaspara Gerharda priekšlikums, kurš ir daļēji atbalstīts. Ir izveidota atbildīgās komisijas redakcija, kurā tad nu tas ir iekļauts. Tā ka lūdzu šos atbalstīt.
Deputāti neiebilst.
Arī 3. - Gerharda kunga priekšlikums - ir...
2.priekšlikums tātad... 2.priekšlikums...
...daļēji atbalstīts, iekļauts atbildīgās komisijas...
2.priekšlikums.
...sagatavotajā...
Līdakas kungs, mēs par 2.priekšlikumu vēl nelēmām. Komisijas viedokli par 1.priekšlikumu deputāti atbalstīja.
Kā jau es minēju, 2. - atbildīgās komisijas sagatavotajā priekšlikumā - iekļauts Gerharda kunga iesniegtais 1.priekšlikums. Lūdzu to atbalstīt.
Paldies. Deputāti piekrīt.
3. - Gerharda kunga priekšlikums - ir iekļauts 4. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. Tātad 3.priekšlikums - daļēji atbalstīts. Lūdzu atbalstīt 4.priekšlikumu.
Tātad pret komisijas viedokli par 3.priekšlikumu deputāti neiebilst. Par 4.priekšlikumu? Deputāti piekrīt.
5. - Gerharda kunga priekšlikums - arī ir daļēji atbalstīts un iekļauts jau iepriekš atbalstītajā 2. - komisijas priekšlikumā.
Tātad pret 5.priekšlikumu deputātiem iebildumu nav.
6. - ministra Gerharda priekšlikums. Redakcionāls precizējums... Komisijā guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
7. - ministra Gerharda priekšlikums, kas ir redakcionāls. Arī tas komisijā guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
Un diemžēl 8. - Gerharda kunga priekšlikums - komisijā neguva atbalstu. Tātad lūdzu atbalstīt komisijas viedokli - neatbalstīt.
Deputāti neiebilst.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā!
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Atkritumu apsaimniekošanas likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam. Priekšlikumi tiek gaidīti līdz 12.martam. Paldies. Līdz ar to priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 12.marts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Profesionālās izglītības likumā”, otrais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāts Jānis Vucāns.
Cienījamā priekšsēdētāja! Godājamie kolēģi! Saeimas Izglītības, kultūras un zinātnes komisija savās četrās sēdēs sagatavoja otrajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi Profesionālās izglītības likumā”. Komisija ir saņēmusi 36 priekšlikumus. 1. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums, ko pati komisija arī atbalstīja.
Deputāti atbalsta.
Arī 2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
6. - atbildīgās komisijas izstrādāts un pašas atbalstīts priekšlikums.
Deputāti atbalsta.
Arī 7. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas izstrādāts un pašas atbalstīts priekšlikums.
Deputāti atbalsta.
8. - deputāta Inta Dāldera priekšlikums par izņēmumiem attiecībā uz nozaru ekspertu padomēm. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 9. -komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
9. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - kultūras ministres Daces Melbārdes priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 11. - komisijas priekšlikumā, ko komisija ir atbalstījusi.
Deputāti piekrīt.
13.priekšlikums...
11.priekšlikums...
Es atvainojos, jā. Tā... 12.priekšlikums...
11.priekšlikums...
Es jau teicu, ka 11.priekšlikumu pati komisija bija atbalstījusi.
Deputāti atbalsta 11.priekšlikumu.
Jā, 12. - kultūras ministres Melbārdes priekšlikums, kas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 13. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
13. - atbildīgās komisijas izstrādāts priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - kultūras ministres Melbārdes priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 15. - kultūras ministres priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - atbildīgās komisijas izstrādāts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
17. - deputātu Viļuma, Šica un Liepiņa priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Arvīdam Platperam.
Cienījamā priekšsēdētājas kundze! Cienījamie deputāti! Rainis ir teicis: “Kas darbu nedara, tas par darbu runā. Kas darbu nespēj, tas darbu kritizē. Kas darbu dara, tas klusē, un darbs par viņu runā.” Konventu izveide katrā valsts un pašvaldības profesionālās izglītības iestādē parāda, ka kāds savu darbu nedara un tā vietā, lai sāktu darīt, tiek veidota jauna glābējinstitūcija. Likumprojekta anotācijā varam lasīt, ka jaunu koleģiālu pārvaldes institūciju - konventu - nepieciešams izveidot, lai dotu iespēju sekmīgi īstenot darba vidē balstītas mācību sistēmas ieviešanu izglītības sistēmā. Konvents ar uzraudzības un padomdevēja funkcijām darbotos profesionālās izglītības iestādē, lai nodrošinātu darba devēju pieprasījumu un pāreju uz darba vidē balstītu izglītības sistēmu. Tajā pašā laikā piedāvātajos likuma 12.panta grozījumos noteikts, ka nozaru ekspertu padomes, pirmkārt, sniedz priekšlikumus par nozarēm nepieciešamo izglītojamo skaitu profesionālās izglītības iestādēs; otrkārt, piedalās profesionālās izglītības iestāžu tīkla attīstības un profesionālās izglītības programmu plānošanā. Tātad nozaru ekspertu padomes jau īsteno anotācijā norādīto konventa izveides mērķi, un konvents praktiski dublē nozares ekspertu padomes funkcijas. Vienlaikus 17.1 pants noteic, ka konventa lēmumiem ir tikai ieteikuma raksturs. Tātad zūd arī sākotnēji izvirzītā un anotācijā norādītā pārvaldības un uzraudzības funkcija. Konventu izveido direktors. Viņš arī izdod konventa nolikumu un izvēlas konventa locekļus. Uzsveru - izvēlas! -, jo nekur nav noteikts, ka būtu jālūdz attiecīgās institūcijas tos deleģēt. Līdz ar to varam secināt, ka tiek veidota jauna birokrātiska institūcija. Un nekur netiek parādīti aprēķini, cik izmaksās šādu konventu darbība. Iznāk, ka valsts maksās algu profesionālās izglītības iestādes direktoram, tajā pašā laikā neuzticoties viņa profesionālajām spējām un maksājot vēl papildus konventa locekļiem, kuru ieteikumi direktoram tomēr nav saistoši. Piekritīsiet? Labs, profesionāls direktors pats piesaista padomdevējus, ja tas ir nepieciešams. Un šodienas likumi to atļauj - veidot padomes, cik tik vajag. Kādi būs papildu izdevumi bez darba algas ministrijas pārstāvjiem - jā, tieši tā likumprojektā ir norādīts - daudzskaitlī! - par braukšanu uz izglītības iestādi katru reizi, kad vajadzēs atlasīt darbiniekus uz izsludināto vakanci, veicināt iestādes sadarbību ar reģiona komersantiem, un vēl citu likumā noteikto funkciju izpildei? Cik darba stundu būs potenciāli jāpatērē darbam konventā? Vai Izglītības un zinātnes ministrijai tiešām ir darbinieki, kuriem ir par maz pienākumu darba laikā?! Vai plānots pieņemt Izglītības un zinātnes ministrijā jaunus darbiniekus, kuri strādās konventos? Un galu galā - kurš līdz šim bija atbildīgs par direktoru darba regulāru vērtēšanu? Kolēģi! Jūs redzat neatbilstību starp mērķi un tā īstenošanu, kā arī finansiālo aprēķinu trūkumu. Tāpēc aicinu uzticēties profesionālās izglītības iestāžu vadītāju un nozaru ekspertu padomju kompetencei un balsot “pret” vēl vienas birokrātiskas institūcijas - konventa - veidošanu profesionālajā izglītībā. Paldies par uzmanību.
Paldies. Vārds deputātam Mārim Kučinskim.
Cienījamais Prezidij! Godātie deputāti! Tā nu iznācis, ka šajā konventa radīšanā es esmu bijis klāt no paša sākuma - tad, kad parādījās Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras priekšlikums par šādas institūcijas veidošanu. Un priekšlikums jau radās aiz tā viena iemesla, ko... Iepriekšējais runātājs aicināja: ļausim vien strādāt tālāk! Tas, ka mūsu profesionālās izglītības sistēma līdz šim diemžēl diezgan krietni atpaliek pat no mūsu kaimiņiem igauņiem, kurus mēs apskaužam; tas, ka mēs esam īsti neapmierināti arī ar tām proporcijām; tas, ka darba devēji nesaņem attiecīgas kvalifikācijas speciālistus, - tas viss ilgst jau gadiem... Mēs esam nokavējuši pašu reformu jau vairāk nekā gadus desmit profesionālajā izglītībā. Šobrīd mēs esam vismaz tikuši līdz kompetences centriem, līdz tam, ka tie ir aprīkoti jau profesionālā līmenī. Kā pietrūkst pie visa šī? Tehnika mums ir, cilvēki, ko apmācīt, mums ir. Tātad mums pietrūkst vēl skolas... lielas gribēšanas. Un to, ko piedāvā uzņēmēji un ko piedāvā ar konventiem, - to varētu nosaukt nevis par vēl kaut kādu birokrātisku uzraudzības mehānismu radīšanu, bet... to var saukt arī par tādu kā uzņēmēju elpu aiz muguras. Es vēlreiz saku - šis priekšlikums nāk no uzņēmējiem. Un tā nav dublēšanās ar nozaru ekspertu padomēm, tāpēc ka nozaru ekspertu padomes ir tās, kas izstrādā standartus. Šī elpa būs katrā profesionālās izglītības kompetences centrā un katrā skolā: uzņēmēji sekos līdzi, lai notiktu apmācības vajadzīgajās profesijās, lai tiktu sekots līdzi visām tirgus svārstībām, kas notiek. Līdzīgi, protams, par to bija diskusija vēl iepriekšējā Saeimā, kad ar grūtībām šobrīdējo iesniedzēju priekštečus izdevās kaut kā nomierināt. Bija runa par to, ka viņi dublē esošās skolu padomes. Un ar esošajām skolu padomēm ir tā, ka vai nu tās ir pēc būtības, vai nu to nav. Pēc būtības tās ir tur, kur ir laimējies ar izciliem direktoriem (es varētu arī nosaukt skolas, bet to nedarīšu). Šāda padome tiek izveidota tur, kur jau zina, ka ir vajadzīgi uzņēmēji. Bet mums diemžēl ir vesela rinda profesionālās izglītības skolu, kur vienkārši formāli tas viss notiek, kur tiek ielikti cilvēki, lai viņi netraucētu, lai varētu izvēlēties tad, kad ir jāizvēlas, ko mācīt, - vai virpotājus vai mājsaimnieces... Ir ļoti daudz gadījumu... Mums jau pirms kādiem gadiem septiņiem, man šķiet, kādās astoņās skolās mācīja ļoti interesantu profesiju - mājsaimniece -, kas droši vien noderēja katrai ģimenes dzīvē, bet, vai viņas pēc tam dabūja darbu, ir ļoti liels jautājums. Mēs vēlamies visi kopā profesionālo izglītību celt pavisam jaunā kvalitātē, un tas ir mūsu uzdevums. Un, ja mums piesakās uzņēmēji palīdzēt veidot šo konventu ne jau tādēļ, lai kaut ko labu “noraktu”, bet tieši tādēļ, lai dotu savu pienesumu, tas ir vienkārši bezatbildīgi - atbalstīt šādus priekšlikumus, kas mums liek atgriezties vecajā stagnācijā. Lūdzu, Viļuma kungs, jūsu uznāciens!
Paldies. Vārds deputātam Jurim Viļumam.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Dāmas un kungi! Paldies Kučinska kungam par pieteikšanu. Bet vēl vairāk es gribu pateikties tomēr Platpera kungam, kurš ļoti skaidri, manuprāt, izstāstīja, kāpēc šie konventi faktiski ir lieki. Pavisam īsi. Domāju, ka tiešām darba devēju viedoklī ir jāieklausās. Un to mēs varam darīt caur jau pieminētajām nozaru padomēm. Ja ir nepieciešams uzlabot profesionālās izglītības iestāžu darbību, tad ar šāda konventa izveidošanu pie katra tā sauktā PIKC jeb profesionālās izglītības kompetences centra mēs problēmu neatrisināsim. Tad jau būtu jārunā par šādu padomju vai konventu veidošanas principu. Piemēram, pie plānošanas reģioniem - viens no veidiem. Tad patiešām mēs varētu skatīt šos profesionālās izglītības jautājumus viena reģiona līmenī un skatīties, kurā izglītības iestādē ko mācīt, ko nemācīt un kā attiecīgi koncentrēt resursus. Tāpēc es domāju, ka tomēr šis triju deputātu priekšlikums ir jāatbalsta un jābalso “par”. Kā teica arī Platpera kungs, jāatbalsta šis priekšlikums. Aicinu balsot “par”.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā vēlaties ko piebilst par šo priekšlikumu?
Jā. Atbildīgajā komisijā tiešām bija diskusija par šo priekšlikumu. Bija balsojums. Ar balsu vairākumu komisija nolēma šo priekšlikumu neatbalstīt. Un līdz ar to komisijas vārdā lūdzu deputātu Viļuma, Šica un Liepiņa priekšlikumu neatbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par deputātu Jura Viļuma, Mārtiņa Šica un Daiņa Liepiņa iesniegto 17.priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 16, pret - 67, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
18. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - deputāta Dāldera priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 22. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
22. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
25. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
26. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
27. - deputāta Dāldera priekšlikums. Komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 28. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Un 28. - komisijas priekšlikums - ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
29. - deputāta Dāldera priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
30. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
31. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
32. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
33. - kultūras ministres Melbārdes priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
34. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
35. - deputāta Dāldera priekšlikums. Komisijā nav guvis atbalstu.
Deputāti neiebilst.
Un 36. - atbildīgās komisijas priekšlikums par likuma spēkā stāšanās datuma izslēgšanu no likumprojekta. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi 36 priekšlikumi ir izskatīti, un komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Profesionālās izglītības likumā” otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Profesionālās izglītības likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Šā gada 9.marts.
Paldies. Citu priekšlikumu nav. Līdz ar to priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 9.marts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Jūrlietu pārvaldes un jūras drošības likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Romāns Naudiņš.
Godātie kolēģi! Esam sākuši darbu pie likumprojekta “Grozījumi Jūrlietu pārvaldes un jūras drošības likumā”. Likumprojekts paredz Jūrlietu pārvaldes un jūras drošības likuma normu aktualizēšanu atbilstoši izmaiņām praksē, kā arī likuma salāgošanu ar grozījumiem Jūras vides aizsardzības un pārvaldības likumā, kā arī grozījumiem Ģeotelpiskās informācijas likumā. Tāpat likumā paredzēts arī jauns pants par kuģošanas līdzekļu satiksmi Latvijas iekšējos ūdeņos, kā arī ļoti svarīgs pants... pants, kas būtu svarīgs pašvaldībām. Ir runa par pieaugošo kuģošanas intensitāti Latvijas iekšējos ūdeņos, komersantiem piedāvājot pasažieru komercpārvadājumu pakalpojumus. Projektā ir paredzētas tiesības pašvaldībām noteikt papildu nosacījumus, izdodot pašvaldību saistošos noteikumus attiecībā uz kuģošanas līdzekļu satiksmi. Ir vairāki priekšlikumi... ne priekšlikumi, bet izmaiņas šajā likumā. Tātad šīs ir aktuālākās. Un esam sākuši darbu pie tām. Un lūgums deputātiem atbalstīt pirmajā lasījumā likumprojektu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Jūrlietu pārvaldes un jūras drošības likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 12.marts. Paldies.
Paldies. Līdz ar to priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 12.marts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumā”, pirmais lasījums. Komisija ierosina atzīt par steidzamu. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Māris Kučinskis.
Cienījamais Prezidij! Deputāti! Es jau iepriekš laikam izstāstīju gan iemeslus, gan arī likumprojekta būtību. Vēlreiz dažos vārdos atkārtošu, ka ir noteikts, ka nenozīmīgus grozījumus, kas nav redzami samazinātā kartē, veic Ministru kabinets, bet tos grozījumus, kuri aptver jau veselu teritoriju, veic Saeima. Komisija nolēma lūgt jūs apstiprināt likumprojekta steidzamību un apstiprināt likumprojektu pirmajā lasījumā. Paldies.
Paldies. Tātad vispirms ir jābalso par steidzamību. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 70, pret - 7, atturas - 4. Likumprojekts ir atzīts par steidzamu. Komisija ir lūgusi atbalstīt arī pirmajā lasījumā. (No zāles dep. A.Klementjevs: “Māri! Pasaki to!”) Lūdzu zvanu!
Lūdzam atbalstīt pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 72, pret - 7, atturas - 3. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam un laiku izskatīšanai Saeimas sēdē.
Priekšlikumu termiņš otrajam lasījumam - 12.marts, izskatīšana Saeimas sēdē otrajā lasījumā - 26.martā.
Līdz ar to likumprojektam priekšlikumu iesniegšanas termiņš uz otro lasījumu ir 12.marts, un izskatīšana otrajā, galīgajā, lasījumā ir šā gada 26.martā. Kolēģi, vēlos jūs informēt saistībā ar atbilžu sniegšanu uz deputātu jautājumiem. Deputātu Zariņa, Agešina, Artūra Rubika, Tutina un Ribakova jautājums satiksmes ministram Anrijam Matīsam “Par AS Air Baltic Corporation turpmāko attīstību”. Rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, bet ministrs informē, ka nevar ierasties šodien uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Deputātu Sudrabas, Šimfas, Baloža, Meijas, Kūtra un Mežecka jautājums izglītības un zinātnes ministrei Mārītei Seilei “Par profesionālās izglītības iestāžu tīklu un īstenotajām programmām”. Rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, bet ministre informē, ka nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Līdz ar to atbilžu sniegšana uz deputātu jautājumiem šodien nenotiks. Kolēģi! Vēlos jūs informēt, ka esam saņēmuši deputātu Ločmeles-Luņovas, Elksniņa, Ņikiforova, Ādamsona un Artūra Rubika jautājumu izglītības un zinātnes ministrei Mārītei Seilei “Par projektu “Portāla www.skolas.lv attīstība””. Mēs to nodosim ministrei atbildes sniegšanai. Esam saņēmuši deputātu Ločmeles-Luņovas, Elksniņa, Ņikiforova, Ādamsona un Artūra Rubika jautājumu “Par projektu “Portāla www.skolas.lv attīstība””, kas ir adresēts šoreiz vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram Kasparam Gerhardam. Nodosim ministram atbildes sniegšanai. Deputātu Ločmeles-Luņovas, Elksniņa, Ņikiforova, Ādamsona un Artūra Rubika iesniegto jautājumu finanšu ministram Jānim Reiram “Par projektu “Portāla www.skolas.lv attīstība”” nodosim finanšu ministram atbildes sniegšanai. Kolēģi! Līdz ar to darba kārtība ir izskatīta, un aicinu reģistrēties. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Lūdzu rezultātu! Pirms reģistrācijas rezultātu nolasīšanas vēlos jūs informēt, ka 21.februārī 45 gadu jubileju svinēja deputāts Andrejs Judins. Sveicam viņu! (Aplausi.) Reģistrācijas rezultātu nolasīšanai vārds Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim.
Šodien nav reģistrējušies: Guntis Belēvičs, Ints Dālderis, Jānis Klaužs, Ivans Klementjevs, Ilmārs Latkovskis, Inese Lībiņa-Egnere, Romāns Mežeckis... ir, Vladimirs Nikonovs un Andris Vilks.
Paldies. Sēdi slēdzu.