Tere päevast, lugupeetud Riigikogu! Alustame Riigikogu täiskogu I istungjärgu esimese töönädala teisipäevast istungit. Kas kolleegid soovivad üle anda eelnõusid või arupärimisi? Palun, kolleeg Mailis Reps!
Lugupeetud Riigikogu esimees! Head kolleegid, Riigikogu liikmed! Tahan hea meelega anda teile aruteluks kaks eelnõu: põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu ning koolieelse lasteasutuse seaduse muutmise seaduse eelnõu. Mõlemad eelnõud käsitlevad koolitoitlustust. Esiteks käsitletakse koolitoitu gümnaasiumis, mis oli väga tõsine aruteluteema ka viimaste kuude jooksul valimisdebattides. Kindlasti on siin väga paljudel noortel õigustatud ootus. Koolieelse lasteasutuse seaduse muutmise seaduse eelnõu näeb ette lapse toitlustuskulude katmist poolteise euro ulatuses, mis on praegu lasteasutustes keskmine toitlustuskulu. Neid kahte eelnõu saame kindlasti üheskoos arutada ja nende kohta oma seisukoha kujundada. Aitäh!
Aitäh! Juhatuse nimel olen vastu võtnud kaks seaduseelnõu. Kui seaduseelnõud vastavad Riigikogu kodu- ja töökorra seadusele, siis otsustab juhatus nende menetlusse võtmise kolme tööpäeva jooksul. Head kolleegid, palun teeme kohaloleku kontrolli! Kohalolijaks registreerus 100 Riigikogu liiget, puudub 1. Nüüd teated. Esiteks, Riigikogu juhatus on registreerinud Eesti Keskerakonna fraktsiooni, fraktsiooni esimeheks on registreeritud Kadri Simson, aseesimeesteks Mailis Reps ja Valeri Korb. Teiseks, Riigikogu juhatus on registreerinud Eesti Reformierakonna fraktsiooni, fraktsiooni esimeheks on registreeritud Jaanus Tamkivi, aseesimeesteks Remo Holsmer ja Valdo Randpere. Kolmandaks, Riigikogu juhatus on registreerinud Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni, fraktsiooni esimeheks on registreeritud Urmas Reinsalu, aseesimeesteks Kaia Iva ja Toomas Tõniste. Neljandaks, Riigikogu juhatus on registreerinud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni, fraktsiooni esimeheks on registreeritud Sven Mikser, aseesimeesteks Eiki Nestor ja Indrek Saar. Täna pärast istungi lõppu toimuvad siin saalis nelja parlamendirühma (Eesti-Soome, Eesti-Hispaania, Eesti-Rootsi ja Eesti-Tai) asutamise koosolekud. Olete oodatud osalema. Lugupeetud Riigikogu liikmed, homme infotundi ei toimu. Riigikogu täiskogu istung algab kell 14.
Tänase päevakorra ainus punkt on Vabariigi Presidendi määratud peaministrikandidaadile Andrus Ansipile valitsuse moodustamiseks volituste andmise otsustamine. Enne, kui me selle juurde läheme, ma tutvustan teile, kuidas selle päevakorrapunkti menetlemine toimub. Peaministrikandidaadile valitsuse moodustamiseks volituste andmine on kindlaks määratud Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse §-s 131. Vabariigi President määras s.a 4. aprillil oma otsusega nr 877 peaministrikandidaadiks Andrus Ansipi, kellele tegi ülesandeks valitsuse moodustamise. Eesti Vabariigi põhiseaduse § 89 kohaselt esitab peaministrikandidaat Riigikogule ettekande tulevase valitsuse moodustamise aluste kohta. Peaministrikandidaat avaldas soovi esineda tänasel Riigikogu istungil Riigikogu ees ettekandega. Peaministrikandidaat Andrus Ansipi ettekanne valitsuse moodustamise aluste kohta kestab kuni 25 minutit. Järgnevad küsimused. Riigikogu liige võib peaministrikandidaadile esitada kuni kaks suulist küsimust. Läbirääkimisi ei peeta. Järgneb lõpphääletus. Peaministrikandidaadile valitsuse moodustamiseks volituste andmise otsustab Riigikogu poolthäälteenamusega. See tähendab, et peaministrikandidaat saab volitused, kui selle poolt hääletab rohkem Riigikogu liikmeid kui selle vastu (§ 131 lõige 3). Alustame Vabariigi Presidendi määratud peaministrikandidaadile Andrus Ansipile valitsuse moodustamiseks volituste andmise arutelu. Ma palun kõnepulti Andrus Ansipi!
Austatud Riigikogu esimees! Austatud Riigikogu! Head külalised! Hea Eesti rahvas! Riigikogu hoone oli esimene avalik hoone Tallinnas, millesse projekteeriti elektrivalgustus. See oli sümboolne tegu: toonase uusima tehnoloogiaga varustas vaba rahvas esimesena oma esinduse koja, sest just siit, sellest saalist tuleb nõuda ja tahta värskeid lahendusi ja vaimuvalgust. Meie kaasajal ei ole elekter ega elektrivalgustus enam teab mis uudis. Oleme jõudmas suisa nii kaugele, et järgmisest aastast sõidab Eesti teedel tuhat elektriautot ja laadimiskohti leidub üle riigi. Eesti on kiirelt arenev riik. Ka maailm meie ümber ei ole tardunud, muutumatu keskkond. Kui Eesti riiklus muutub järjest stabiilsemaks ja kindlamaks, siis maailma tervikuna paistab ees ootavat pigem rahutu ja keeruline ajajärk. Rahvusvahelised suhted tähtsustuvad üha enam: nii Liibanonis, Põhja-Aafrikas kui ka Jaapanis toimuv puudutab meid vahetult. Me peame toimuvat mõistma, et olla valmis õigel hetkel samme astuma. Olles liige mõjukates rahvusvahelistes organisatsioonides, on Eesti otsustajate hulgas. Otsustamine tähendab vastutust, mis ületab Eesti ja sageli Euroopa piirid. Me oleme koos sõprade, partnerite ning liitlastega valmis õigel hetkel tegema vajalikke otsuseid. Me mõistame, et üksnes reageerimisest rahvusvahelistele probleemidele ei piisa, neid tuleb suuta ka ära hoida. Eesti on uhke oma inimeste üle, kes aitavad lahendada kriise maailma eri paigus. Viimaste aastate keerulisim sõlmküsimus peaaegu kõigi maailma riikide jaoks on olnud toimetulek ülemaailmse majanduskriisiga. Riigid käitusid kriisis erinevalt, mõni alles otsib väljapääsu. Kuid üle maailma on majanduseksperdid üksmeelel selles, et kriisiga toimetulemiseks on võtmetähtsusega eelarve tasakaal, reservid ja võimalikult paindlik majandus, sh väike võlakoormus. Valitsus, kes hakkaks nüüd igapäevakulutusteks laiali jagama laenuraha, näitaks, et ta pole viimaste aastate kriisikogemusest mitte midagi õppinud. Sellisel valitsusel puuduks täielikult õppimisvõime. Sellist valitsust Eesti endale lubada ei saaks. Lugupeetud Riigikogu! Valitsus, mille moodustamiseks ma täna teie toetust küsin, lubab valitsemislepingu esimeses punktis viia valitsussektori hiljemalt aastaks 2014 struktuursesse eelarve ülejääki ning hoida seejärel ülejääki kõigil kasvuaastatel. Sellega oleme selgelt sõnastanud, et mandaati küsiva valitsuse inimeste elukvaliteedi parandamisele suunatud poliitikat raamib vastutustundliku ja aruka majandamise kohustus – kohustus arendada Eestit ka edaspidi atraktiivse ja usaldusväärse majanduskeskkonnana. See ei ole kerge ülesanne, kuid ma olen lootusrikas, sest sündiva uue valitsuse osapooled on hästi kokku töötanud vana: me oleme koos ära söönud mitu puuda soola ja majanduskriisis karastunud. Austatud rahvaesindajad! Täna on kolmas kord, kui kõnelen teie ees lähtuvalt meie põhiseaduse §-st 89. Esitades valitsuse moodustamise aluseid, rõhutan, et need kümme iga Eesti peaministri ja valitsuse suurt ülesannet, mida nimetasin siinsamas puldis nelja aasta eest, on endiselt aktuaalsed. Valitsuse tegevuse suurim eesmärk on inimeste elukvaliteedi parandamine, sellise Eesti ja sellise elukeskkonna loomine, et edeneks meie kultuur, sünniks rohkem lapsi ja pikeneks eestlaste eluiga ning inimesed sooviksid hea meelega siin elada. Mida kavatseb uus valitsus selleks teha, kui te võimaluse annate? Kavatseme jätkata alustatud struktuurseid reforme hariduses ning langetada hädavajalikud strateegilised otsused energeetikas. Meil tuleb ära teha eri- ja sooduspensionide reform, kehtestada tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustus ning suurendada turvalist paindlikkust tööturul. Kavatseme langetada tööjõumakse, vähendada tulumaksumäära samale tasemele käibemaksumääraga, kaotada erisoodustusmaksu tööga seotud tasemekoolituselt, ettevõtlussõbralikkuse suunas edasi arendada üldist majanduskeskkonda ning suurendada lastega perede ja pensionäride sotsiaalset turvalisust. Konkurentsivõimeline majandus, peresõbralik riik, sotsiaalne turvatunne ja kõrgelt haritud rahvas on meie suurimad sihid. Head sõbrad! Korras majandus toob kaasa kõigi Eesti inimeste elatustaseme tõusu – nii võtan ühe lausega kokku mahuka, 55-leheküljelise koalitsioonileppe. Eesti inimeste elatustaseme tõusu eeldus on stabiilne majanduskasv ja konkurentsivõimeline majandusstruktuur, sest just neist sõltuvad uued töökohad, pensionitõus, teenused lastega peredele, turvalisus ja heal tasemel haridus. Eesti majanduskasvu võti on edenemine ülemaailmses väärtusahelas. Eestis tehtu ja loodu peab muutuma oluliselt väärtuslikumaks ja konkurentsivõimelisemaks. Riik panustab majanduskasvu atraktiivse ja usaldusväärse keskkonna loomisega: hariduse, teaduse ja kultuuri arendamisega, tööturu-, taristu-, IT-, energia-, transpordi- ja õiguspoliitikaga ning majandusdiplomaatiaga. Eesti jätkab meile edu toonud tugeva turumajanduse ja liberaalse majanduspoliitikaga, et koguda jõukust, mis muudab järk-järgult kõigi inimeste elu paremaks. Valitsusliidu pere- ja rahvastikupoliitika eesmärk on luua Eestist peresõbralik riik, kus inimesed soovivad hea meelega lapsi saada ja kasvatada ning väärikalt vananeda, mis kindlustab, et Eesti rahvas on kasvav rahvas. Selleks tagame vanemahüvitisesüsteemi jätkumise ning kehtestame lisaks vanemapensioni. Noorte huvitegevuses osalemise suurendamiseks ja riskikäitumise vähendamiseks kehtestame huviringiraha. Loodav valitsus peab õigeks, et peretoetuste maksmisel peab veelgi enam kehtima põhimõte, mille järgi rohkem toetatakse neid, kes rohkem abi vajavad ja kellel on rohkem lapsi. Jätkame ka lapsehoiuvõimaluste paindlikumaks muutmist, et aidata vanemad kiiremini tagasi tööturule ja seeläbi suurendada perede sissetulekut. Valitsusliidu tööturu- ja sotsiaalpoliitika eesmärk on inimeste sissetulekute suurenemine, elukvaliteedi paranemine ning sotsiaalse turvalisuse kasv. Väärtustame riigi hea majandusarenguga kaasnevaid suuremaid sissetulekuid, tegelikele vajadustele vastavaid inimväärseid toetusi ja väärikat vananemist. Jah, viimati nimetatu tähendab meie eakamatele stabiilset pensionitõusu. Praeguste prognooside järgi on majandus kasvamas sellises tempos, et võin öelda: pensionid järgmisel ja sellele järgnevatel aastatel tõusevad. Tööpuuduse vähendamisel pöörame põhitähelepanu noortele ning ka pikka aega tööturult eemal olnutele. Arendame tööturu olukorrast sõltuvalt aktiivseid tööturumeetmeid, muu hulgas palgatoetust, tööpraktikat, ettevõtluse alustamise toetust, erialase ettevalmistuseta inimeste koolitamist. Parandame töötukassa võimet aidata inimesi uue töökoha leidmisel, pakkudes kiiremat teenust, tänapäevaseid infotehnoloogilisi võimalusi ning isiklikumat lähenemist. Kuid kõige parem vahend tööpuuduse vastu ja inimeste jõukuse kasvatamiseks on loomulikult haridus. Sellepärast on väljakutsed hariduspoliitikas kahtlemata sellele valitsusele ühed olulisemad. Meie pikemaajaline eesmärk on viia Eesti haridus Põhjamaade tipptasemele. Põhjamaisel tasemel haridus algab sellest, et igale lapsele on tagatud lapsehoiuteenus ja korraliku alushariduse omandamise võimalus, see tähendab tänapäevast üldharidust ja see päädib kvaliteetse kõrgharidusega. Just viimane valdkond saab sündivalt valitsusliidult erilise tähelepanu. Soovime ellu viia uuendused, mis teevad heal tasemel kõrghariduse tasuta kättesaadavaks kõigile võimekatele Eesti noortele. Valitsusliit soovib Eestit näha ühiskonnana, kus väärtustatakse loovust ja loovisikuid. Ka professionaalne kultuur ja kõigi eestlaste võimalus sellest osa saada on valitsuse tähelepanu keskmes. Hea Riigikogu ja austatud külalised! Kinnitan teile siit kõnepuldist, et Eesti välispoliitika eesmärk ei muutu – see on Eesti julgeoleku ja heaolu kasvu kindlustamine. Oleme edaspidigi aktiivsed rahvusvahelistes organisatsioonides. Kujundame poliitikat Euroopa Liidus, Põhja-Atlandi alliansis, ÜRO-s ning teistes kooslustes. Süvendame transatlantilist koostööd, hoiame häid suhteid kõigi oma sõprade ja naabritega, arendame Euroopa Liidu idapartnerlust, seisame inimõiguste eest, tõhustame arengukoostööd ning anname panuse kriiside lahendamisse maailmas. Viimase aja sündmused on selgelt näidanud, et Eesti inimeste kaitse ja neile abi osutamine välismaal on üks riigi olulisi tegevusi. Mida rohkem Eesti areneb ja maailm meie jaoks avardub, seda enam kasvab riigi roll kodanike ja ettevõtete kaitsmisel. Head kuulajad! Eesti ei ole enam üleminekuriik. Ma ei jaga aga arvamust, et Eestist on juba saanud nn igav Põhjamaa või et me ülepea peaksime endale selliseks riigiks muutumist sihiks seadma. Ma arvan hoopis, et Eesti võiks olla kiiresti arenev, vaba ja dünaamiline Põhjamaa. Selline riik ei saa kunagi päriselt valmis, kuid ei lakka ka püüdlemast parema elukorralduse, parimate võimalike elukeskkonna standardite poole. Olen veendunud, et just sellises Eestis me elada tahamegi. Usun, et järgmisel neljal aastal valitseb Eestit tugev Riigikogu ja võimekas valitsus ning koos viime Eesti nelja aasta võrra lähemale Euroopa jõukamatele. Loodan selles töös nii kodanikuühiskonna, meedia kui ka opositsiooni ausameelsele kaasaelamisele ja mõtlemisele. Tänan ja edu meile!
Suur tänu! Kas peaministrikandidaadile on küsimusi? Palun, kolleeg Kadri Simson!
Aitäh! Lugupeetud peaministrikandidaat! Te alustasite oma kõnet väga ilusasti. Te nimelt ütlesite, et kui Riigikogu hoone sai elektrivalgustuse, siis oodati siit saalist värskeid lahendusi. Ma arvan, et valijad ootavad ka ametisse astuvalt valitsuselt värskeid lahendusi. Aga lugedes teie tegevuskavaks saavat koalitsioonilepet, on näha, et tööturu suhtes kavatsete te jätkata täpselt sedasama poliitikat, mis viimastel aastatel on garanteerinud selle, et Eesti on viie suurema tööpuudusega riigi hulgas Euroopas. Paljudel Eesti inimestel ei ole enam usku, et Eestis saaks tööd leida. Me näeme, et kõigil nendel üritustel, kus pakutakse töökohti välismaal, on väga palju osavõtjaid. Kas teie kokkupandava valitsuse lahendus ongi see, et tööpuudus läheb iseenesest üle? Kas teie lahendus on emigratsioon?
Aitäh! Hea küsija mõistab, et tema pakutud lahendus ei ole mingi lahendus. Hea küsija teab ka seda, et Eestis on tööpuudus väga kiiresti alanema hakanud ja tööpuuduse alanemise tempo on olnud kiirem, kui valdav osa ekspertidest on eeldanud. Loomulikult teab hea küsija ka seda, et see ei ole juhtunud iseenesest. Eesti on suutnud hoida oma riigi rahanduse korras. See on andnud usku investoritele, kes on siia loonud märkimisväärsel arvul uusi töökohti. Ma olen veendunud, et kui me jätkame niisama kindla konservatiivse rahanduspoliitikaga, siis tuleb Eestisse veelgi investeeringuid. See aga tähendab, et luuakse uusi töökohti ja tööpuudus väheneb veelgi. Nii et paljude teiste Euroopa Liidu liikmesriikidega võrreldes on Eesti väljavaated väga head.
Palun, kolleeg Sven Mikser!
Aitäh! Austatud peaministrikandidaat! Sotsiaaldemokraatidele on olnud ja on ka edaspidi väga oluline prioriteet vaesuse vähendamine, eriti lastega perede vaesuse vähendamine. Kahetsusväärne on, et koalitsioonileppest ei ole midagi lugeda seni alla 20 euro jääva universaalse lastetoetuse suurendamise kohta. Küll ütleb üks koalitsioonileppe punkt, et peretoetuste maksmisel peab edaspidi kehtima põhimõte, et rohkem toetatakse neid, kes rohkem abi vajavad ja kellel on rohkem lapsi. Et me saaksime nelja aasta pärast hinnata, kas te olete oma koalitsioonileppe täitnud 93- või 95%-liselt, siis ma palun teil võimalikult konkreetselt öelda, kui palju teie hinnangul on enim abi vajavaid perekondi, lastega peresid, ja mis aastast ning milliste toetuste kui suurt tõusu nad võivad teie valitsuselt oodata.
Aitäh! Mida rohkem meetmeid valitsus ja Riigikogu vaesuse vähendamiseks võtavad, seda väiksemaks jääb toetust vajavate inimeste arv. Eestis on suhtelises vaesuses elavate inimeste osatähtsus elanikkonnas viimastel aastatel – pidagem meeles, et tegemist on kriisiaastatega – oluliselt vähenenud. Kui veel kaks aastat tagasi elas suhtelises vaesuses 19,7% Eesti elanikest, siis praeguseks on see protsent kahanenud 15,8-ni. See on kõige kiirem suhtelises vaesuses elavate inimeste osatähtsuse vähenemine Euroopa Liidus. Kuidas me selle saavutasime? Hea küsija ilmselt teab, et eelkõige oli siin tegemist pensionide suurendamisega, mis vähendas suhtelises vaesuses elavate inimeste arvu. Teiseks saavutasime selle meie hea töötuskindlustuse süsteemiga, mis ei ole lubanud tööta jäänud inimestel suhtelisse vaesusesse langeda. Me oleme viimastel aastatel märgatavalt suurendanud sotsiaalkulutuste efektiivsust ja suunanud vahendeid eelkõige nendele, kes tõepoolest riigi abi vajavad. Me oleme muidugi ka oluliselt vähendanud lausalisi toetusi. Kuid suhteliselt vähestele inimestele on teada, et ka sotsiaalkulutuste osatähtsus võrrelduna sisemajanduse kogutoodanguga on Eestis kriisiaastatel väga kiiresti kasvanud. Kui alates aastast 2000 oli sotsiaalkulutuste osatähtsus 12–13% sisemajanduse kogutoodangust, siis möödunud aastal me kulutasime sotsiaalsete probleemide lahendamiseks koguni 19% sisemajanduse kogutoodangust. Ma usun, et sotsiaaldemokraadid on märganud, et lahkuv valitsus on sotsiaalkulutusi efektiivsemaks muutnud, ja et nad toetavaid neid meetmeid ka tulevikus.
Palun, kolleeg Jaak Allik!
Lugupeetud härra Ansip! 9. septembril 2010 kiitis teie juhitud valitsuskabinet põhimõtteliselt heaks Ida-Virumaa tegevuskava aastateks 2010–2014. Koalitsioonileppest ei leia ma viiteid sellele dokumendile. Ma tahan teie käest kuulda, milline on loodava valitsuse suhe sellesse Ida-Virumaa tegevuskavasse.
Aitäh! Eestis on valitsused järjepidevad, samuti nagu Riigikogu koosseisud jätkavad alati eelnevate koosseisude alustatut. Loomulikult on ka Ida-Virumaa tegevuskava aluseks tööd alustavale valitsusele. Ma eeldan, et seda isegi siis, kui volitusi valitsuse moodustamiseks ei anta mulle.
Rohkem küsimusi ei ole. Suur tänu, härra peaministrikandidaat, ettekande eest! Võime minna hääletuse juurde. Lugupeetud Riigikogu, panen hääletusele peaministrikandidaat Andrus Ansipile valitsuse moodustamiseks volituste andmise. Palun hääletada! Poolt hääletas 56 Riigikogu liiget, vastu oli 44, erapooletuid ei olnud. Peaministrikandidaat Andrus Ansip sai valitsuse moodustamiseks volitused. [[Aplaus.]] Soovin teile Riigikogu nimel õnne ja edu! Head kolleegid, istung on lõppenud. Istungi lõpp kell 10.27.