[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 34. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntöm a kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Orbán Viktor miniszterelnök úr: „A nemzeti konzultáció után” címmel. Megadom a miniszterelnök úrnak a szót.
Jó napot kívánok! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar kormány márciusban nemzeti konzultációt indított, a konzultáció lezárult, ez volt az eddigi legsikeresebb nemzeti konzultáció. Azért kértem szót, hogy a nemzeti konzultáció eredményeiről és annak következményeiről beszámoljak önök előtt. Mi, akik európai polgári alapokon állunk, hiszünk abban, hogy az emberek a mi kultúrkörünkben rendelkeznek azzal az ítélőképességgel, amely fontos kérdések megértéséhez, mérlegeléséhez és eldöntéséhez szükséges. Ez a feltételezés és hit szükséges, sőt elengedhetetlen alap, amire demokráciát lehet és szabad építeni. Egy nemzet csak akkor építheti jövőjét a demokrácia rendszerére, ha hisz a saját polgárai józanságában és felelősségérzetében. [[Dr. Bárándy Gergely közbeszól.]] Mi, polgári, nemzeti és kereszténydemokraták ezért vezettük be a nemzeti konzultáció módszerét és intézményét. Jó gyakorlat ez, mert esélyt ad, hogy az emberek ne csak négyévente egyszer, a választásokon mondhassák el a véleményüket. 2010 óta fontos és sarkalatos kérdésekben időről időre kikértük a magyarok véleményét. A célunkat sohasem titkoltuk, egyetértési pontokat akartunk kialakítani; olyan egyetértési pontokat, amelyek lehetővé teszik, hogy az emberek, a választott parlamentjük és a kormányuk közös akarattal cselekedhessenek. Meggyőződésem, hogy Magyarország mai eredményeinek ez a fundamentuma. Ezért sikerült kimenteni hazánkat a pénzügyi katasztrófából. Ezért sikerült megfékezni az árakat. Ezért sikerült százezreknek munkát adni. Ezért sikerült emelni a béreket. És ezért sikerült megindítani Magyarországot a gazdasági fejlődés ösvényén. Azt nem állítom, hogy az egyetértés valaha is százszázalékos, azaz teljes lehet. Ez szabad társadalomban aligha képzelhető el. De azt állíthatom [[Közbeszólás az MSZP soraiból.]] hogy lehet olyan többségű és erejű [[Dr. Bárándy Gergely: Szerintem nem Magyarországról beszél.]] , ami felhatalmaz bennünket arra, hogy nemzeti álláspontnak, vagyis a magyar nemzet és nép álláspontjának tekinthessük. Azt tudjuk, hogy a felszín mindennap zajos, fecsegő és vitatkozó. És azt is tudjuk, hogy a komoly dolgok a mélyben szoktak formálódni, lassan és megfontoltan. És a mélyben, tisztelt Ház, az elmúlt évek alatt ki is formálódott egy új egység, egy új nemzeti egység, egy szellemi, politikai és akcióegység; egy gondolat, ami politikai programmá vált, és ami, ha szükséges, közös cselekvésre sarkall bennünket. Ez a gondolat egységbe fogja a magyarokat, és ennek a programnak és cselekvésnek a magyar kormányt állítja az élére. Ez a gondolat így hangzik: mi magyar Magyarországot és európai Európát akarunk. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Jelenleg olyan időket élünk, amikor Európában a hatalmat alanyi jogon magáénak tekintő fő áramlatú, fő sodratú politikai osztály a választópolgárok megkérdezését populizmusnak bélyegzi. Mi, magyarok ezen még ma is újra és újra meglepődünk. Mi Kossuth Lajos örökségén nőttünk föl [[Moraj az MSZP soraiban. Ban­góné Borbély Ildikó: Jaj, istenem!]] ,és azt hittük, ez egy érvényes örökség a vasfüggöny másik oldalán is; idézem Kossuth Lajost: „Mindent a népért, mindent a néppel együtt, semmit a népről a nép feje felett.” Fájdalmas tanulság, hogy Brüsszelben ez kiment a divatból. Tisztelt Ház! 2010 óta öt alkalommal kezdeményeztünk konzultációt. A tények azt mutatják, hogy az emberek egyre inkább érdeklődnek a közügyek iránt. Van véleményük, hangot is adnak neki. Tanulságos, hasznos és előnyös [[Dr. Bárándy Gergely közbeszól.]] , hogy egy nemzet és választott kormánya ennyire egy húron pendül. A nemzeti konzultációk sorát 2011-ben kezdtük, az új Alaptörvényről szólóval, ezt követte a szociális konzultáció, majd 2012-ben a gazdasági konzultáció. 2015-ben a bevándorlásról kérdeztük a választópolgárokat, idén pedig Brüsszelről. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Emlékeztetésképpen és okulásul ideidézem, milyen ügyekben döntöttünk eddig együtt a magyar emberekkel. Az új alkotmányról szóló nemzeti konzultáció keretében a kérdőívet visszaküldő állampolgárok kiálltak amellett, hogy az Alaptörvény a jogok mellett az állampolgári kötelezettségekről is szóljon. Ma ez az alapelv az Alaptörvény legerősebb pillére. A szociális konzultáció keretében a véleményt nyilvánító polgárok azt kérték, hogy az állam szorítsa korlátok közé a közműszolgáltatók magánérdekeit - ebből lett a rezsicsökkentés. Ugyanezen konzultáció keretében az emberek kétharmada tette le a voksot amellett, hogy állami segítséget kell nyújtani a devizahiteleseknek - ebből lett a devizahiteles mentőöv. A gazdasági konzultáció során az emberek kilenctizede mondta azt [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] , hogy méltányos tehermegosztásra van szükség az állam, a nagyvállalatok, a bankok és az emberek között - ebből lett a multiadók rendszere, és ebből született meg a bankok elszámoltatásáról szóló törvény is. [[10.20]] A gazdasági konzultáció keretében arról nyilatkoztak a válaszadók, hogy adókedvezményt kellene kapniuk azoknak a cégeknek, amelyek új munkahelyeket hoznak létre; ebből lett a munkahelyvédelmi akcióterv, amelynek keretében célzott járulékkedvezményt kaptak a vállalkozások. A munkahelyvédelmi akcióterv már közel egymillió munkavállalót érint.A bevándorlásról szóló nemzeti konzultációban a résztvevők 90 százaléka támogatta a bevándorlási szabályok szigorítását. A kérdőívet visszaküldők kilenctizede olyan szigorúbb szabályokat akart, amelyek alapján őrizetbe vehetők a magyar határt törvénytelenül átlépő bevándorlók, és ma ez így is van.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Minden eddigi nemzeti konzultáció során sok százezren mondták el véleményüket. Eleddig a szociális konzultációt töltötték ki a legtöbben, 1 millió 140 ezren, a mostani 1 millió 680 ezres szám tehát egy ezt is jócskán meghaladó abszolút rekord. A tisztánlátás végett mondom, hogy a kitöltők 94 százaléka választotta a postai visszaküldést. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Máig, a mostani ülésszakunk utolsó hetének kezdetéig 1 millió 400 ezer kérdőívet feldolgoztunk. [[Dr. Bárándy Gergely: Meg az oroszok is!]] A tények a következők: a véleményüket elmondók egyöntetűen kiálltak amellett, hogy megvédjük a rezsicsökkentést; a konzultációban részt vevők szinte mindegyike azt akarja, hogy az illegális bevándorlókat felügyelet alatt tartsuk addig, amíg a hatóságok döntenek az ügyükben; teljes az egyetértés, hogy az illegális bevándorlást segítő tevékenységet, mint az embercsempészet és az illegális bevándorlás népszerűsítése, büntetni kell. A kitöltők 99 százaléka szerint a külföldről támogatott szervezeteket köteleznünk kell arra, hogy regisztráltassák magukat, és vállalják, hogy melyik ország vagy szervezet megbízásából és milyen céllal tevékenykednek Magyarországon. A munkahelyteremtés kapcsán az emberek úgy foglaltak állást, hogy a magyar gazdaság jövőjéről továbbra is nekünk, magyaroknak kell döntenünk. Azok aránya is elsöprő, akik szerint a jövőben ragaszkodnunk kell ahhoz, hogy mi, magyarok dönthessünk az adórendszerünkről. Tisztelt Ház! A magyarok többsége tehát úgy gondolja, hogy ma Brüsszel fordítva ül a lovon. A magyarok többsége úgy gondolja [[Gőgös Zoltán: Milyen többség?]] , nem engedhetjük meg, hogy Brüsszel átvegye tőlünk az irányítást; nem engedhetjük, hogy betelepítési programokat kényszerítsen Magyarországra, ahogy azt sem engedhetjük, hogy beleszóljon az adók, a bérek és a rezsidíjak meghatározásába Magyarországon. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Arról is szólnom kell, hogy Brüsszelben számosan fel vannak háborodva azon, miért mondjuk azt, hogy állítsuk meg Brüsszelt. A válasz egyszerű: mert mi nem akarunk nagyobb hatalmat adni Brüsszelnek. Az Európai Unió nem Brüsszel, hanem a független európai nemzetek önkéntes szövetsége, ez az európai gondolat, ez az európai emberek közös terve a békéről és a fejlődésről. Magyarország nem Európa-ellenes, sosem volt az [[Dr. Bárándy Gergely: Csak a kormány!]] éppen ellenkezőleg, mi egy igazi európai álláspontot képviselünk: a hatályban lévő európai szerződést védjük, benne a tagállamok és Brüsszel közötti eredeti, vagyis mai munkamegosztással. Nem a magyarok álláspontja változott meg, mi ma is elkötelezett hívei vagyunk az Európai Uniónak és az eredeti európai tervnek. Mi úgy látjuk, Brüsszel váltott gúnyát. Magyarországon józan ésszel felfoghatatlan, hogy Brüsszel nyíltan a terroristák pártjára áll. [[Moraj az MSZP soraiban. Dr. Bárándy Gergely: Az egész város!]] Ahmed H. nyilvánvaló képtelen hazugságai fontosabbak [[Dr. Bárándy Gergely: A brüsszeli pékek is?]] mint a magyar emberek biztonsága, és ez számunkra elfogadhatatlan. [[Dr. Bárándy Gergely: Az egy város, és nem az Európai Bizottság!]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Azt sem hallgathatom el, hogy az az abszurd helyzet állt elő, hogy Brüsszelben ma egy emberek millióit nyomorba döntő pénzügyi spekuláns szabja meg, hogy merre van az előre [[Bangóné Borbély Ildikó: Magyarországról beszél?]] európai vezetők hajbókolnak Soros György előtt, aki megmondja, mit kell tennie Európának, és ez valamiért természetesnek tűnik Brüsszelben. [[Dr. Bárándy Gergely: Jó, hogy neked is fizetett!]] Ha valaki tényleg annyira segíteni akarna a Közel-Kelet és Afrika szerencsétlen sorsú millióin, akkor nem emberi jogi harcosnak álcázott politikai aktivisták hálózatát finanszírozná dollármilliókból, hanem munkahelyeket, iskolákat és kórházakat építene ott, ahol szükség van rá. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Ha valaki valóban segíteni akar [[Gőgös Zoltán: Nálunk is stadion épül, nem kórház!]] , akkor a segítséget vigye oda, és ne a bajt hozza ide a mi nyakunkba. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Arra kérem a Magyar Országgyűlés képviselőit, hogy Brüsszel és a magyar kormány vitáiban ne Brüsszel mellé, hanem Magyarország mellé álljanak. Arra kérem a Magyar Országgyűlés képviselőit, hogy a Soros-maffia és Magyarország vitájában álljanak a magyar emberek oldalára. [[Felzúdulás az MSZP soraiban.]] Kérem önöket, egy képviselő se vágja maga alatt a fát, mert az, aki támogatja a bevándorlást, az, aki lebontaná a kerítést, az, aki ismeretlen múltú, ismeretlen identitású és ismertetlen célú migránsokat telepítene Magyarországra [[Kunhalmi Ágnes: Ilyen nincs az országban!]] az az emberek, a magyar nemzet, vagyis hazánk ellenére cselekszik. [[Taps a kormánypártok soraiban. Gőgös Zoltán: Aki pénzért jön, az jöhet?]] Ezért most a nemzeti konzultáció lezárásának alkalmából is szeretném világossá tenni [[Dr. Bárándy Gergely: A letelepedési kötvénnyel mi a helyzet?]] hogy amíg én vagyok Magyarország miniszterelnöke, és itt állhatok, addig a kerítés a déli határon is állni fog. [[Taps a kormánypártok soraiban. Gőgös Zoltán: Pénzért jöhet mindenki.]] Amíg a Fidesz és a kereszténydemokraták kormányozzák az országot, addig nem engedünk Brüsszel zsarolásának, és elutasítjuk a kötelező betelepítési kvótát. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Harangozó Tamás: Akkor miért szavazták meg?]] Amíg a polgári nemzeti oldal adja a derékhadat, addig a haza is védve lesz, megvédjük a nehéz munkával elért sikereinket. És amíg Magyarország demokratikus alapokon áll, addig nem fogadjuk el, hogy Brüsszel lopakodva elvegyen nemzeti jogainkból, mert Magyarország egy erős, büszke európai ország. [[Bangóné Borbély Ildikó: Andorra is!]] [[10.30]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Magyarország védelme nem elméleti és végképp nem ideológiai kérdés; szó szerint a mi bőrünkre megy a játék. Ezért arról is beszélni kell, hogy hét verejtékes esztendő után jelentős gazdasági sikereket is elértünk, van tehát, ami veszélybe kerülhet, van tehát, amit meg kell védenünk. A gazdaság helyzetéről Varga Mihály miniszter úr részletesebben be fog majd számolni önök előtt, én csak a legfontosabbakra szorítkozom. Hét év alatt a segélyalapú gazdaság helyett sikerült megágyaznunk a munkaalapú gazdaságnak. A foglalkoztatás az elmúlt hét évben Magyarországon nőtt a legnagyobb mértékben az Európai Unióban. Míg 2009 végén Magyarországon volt a második legalacsonyabb a foglalkoztatás, addig 2016 végére már meghaladta az Európai Unió átlagát. Európai összevetésben Magyarország az örökül kapott 27. helyről a 12. helyre jött föl, s hiszem, jutunk még előrébb is. 2010 óta Európában nálunk emelkedett a harmadik legnagyobb mértékben a minimálbér, vagyis Magyarországon jobban megéri dolgozni. Éves távlatban 13 százalékkal nőtt az átlagbér a gazdaságban. A friss tények szerint éves szinten az egészségügyet 19 százalék feletti, az építőipart 15, a szociális ágazatot és a közigazgatást 14 százalékos bérnövekedési ütem jellemzi, az oktatásban dolgozók bérei ismét emelkedtek, most 8,5 százalékkal. A minimálbér és a garantált bérminimum 15, illetve 25 százalékos emelése - ami ténykérdés - jelentős hatással járt. A gazdaságban egyhangú a vélekedés, érdemi bérfelzárkózás indult meg. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ahogy az lenni szokott, ha dolgozunk, akkor annak eredményei is vannak, a magyar gazdaság az első negyedévben 4,2 százalékos növekedést mutatott fel. A magyar modell működőképességét immár mindenhol elismerik, azok is, akik eddig ellenérzéseket és aggályokat fogalmaztak meg velünk szemben. Minden pénzügyi, gazdasági központ folyamatosan emeli és javítja a magyar gazdaság kilátásairól szóló előrejelzését. Még az Európai Bizottság a saját előrejelzése alapján is hazánkat az öt legjobb növekedést mutató gazdaság között tartja számon az Unióban. Az eurózóna gazdaságának növekedési ütemét, ami 1,7 százalék, több mint kétszeresével haladja meg most a magyar gazdaság. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Nem sorolom tovább, Varga miniszter úr majd részletekbe menően ismerteti a legfrissebb tényeket. Én csupán azt akartam mondani, hogy Magyarország pályára állt, és minden okunk megvan a bizakodásra. Újra van jövőnk. Ezeket az eredményeket nemzeti alapon, nemzeti érdekeinket követve értük el. Azt javaslom, hogy azt, amit elértünk, ne kockáztassuk valami homályos utópia kedvéért, nevezzék azt európai egyesült államoknak, nyílt társadalomnak vagy bármi másnak. Megtanultuk, mert a történelem megtanította nekünk, hogy az a miénk, amit kiküzdünk, kiverekedünk magunknak. És bőségesen elegendő történelmi tapasztalat áll a rendelkezésünkre, hogy azt is tudjuk, milyen könnyen elveszíthetünk mi, magyarok mindent, ha mások kezébe tesszük le a sorsunkat. Az emberek az eddigi legsikeresebb nemzeti konzultáció alkalmából ismét nyomatékosították, nem fogadhatjuk el, hogy a jövőnket Moszkvában, Brüsszelben vagy Washingtonban tervezzék. [[Moraj az ellenzéki oldalon.]] A ránk vonatkozó döntéseket Budapesten hozzuk meg. És ez nem ajánlás, ez 1 millió 700 ezer ember elvárása. Tisztelt Ház! Az illegális bevándorlás Itáliában látható erősödése, a magyar határon fokozódó nyomás, az európai nagyvárosokban elkövetett újabb és újabb terrortámadások világosan értésünkre adják, hogy Európa első számú próbatétele továbbra is a népvándorlás marad. A népvándorlás és a migránsválság elhúzódását jelzi előre az is, hogy a bevándorláspárti erők Brüsszelben és a tagállamokban a népi ellenállás nyilvánvaló ténye ellenére nem adták fel azt a tervüket, hogy több millió migránst - ahogy Soros György a nyilvánosságnak is bemutatott tervében szorgalmazza - betelepítsenek Európába. Nem lenne jó, ha mindez látóhatárunk, perspektívánk és valóságérzékelésünk beszűküléséhez vezetne, a horizonton ugyanis más, szintén komoly európai kérdések is megjelentek. Elegendő, ha arra hívom fel a figyelmüket, hogy jelenleg is sok ezer magyar kamionsofőr állása van veszélyben a Brüsszel által hozott rossz munkavállalási szabályok miatt. Ha nem leszünk résen és nem állunk ki a gazdasági érdekeink mellett, ez a fenyegetés és gyakorlat gyorsan átterjedhet más iparágakra, és súlyosan érintheti a külföldön, illetve külföldre dolgozó magyarokat. Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy fel kell készülnünk azokra az őszi vitákra, amelyek Európa jövőjéről szólnak. Magyarország európai ország, az Európai Unió tagja, és az is marad, ezért az Európa jövőjéről szóló viták a mi jövőnkről szóló viták is. A hét végi franciaországi választások azt mutatják, hogy az európai emberek lázadása elérte Franciaországot is. A régi elit pártjait, szocialistákat és néppártiakat egyszerűen letolták a pályáról. Szeptemberben túljutunk a német választásokon, és számíthatunk arra, hogy a két kontinentális nagyhatalom kísérletet tesz majd Európa átalakítására. Ma még nem látható, hogy ez segíti vagy nehezíti-e majd a magyar nemzeti érdekek brüsszeli érvényesítését. Ma annyi mondható, hogy az előttünk álló, Európát átalakító kísérletek dimenziója széles és mély. Ezt jelzi az a tény, hogy Brüsszel már kiadott egy dokumentumot Európa lehetséges jövőbeni fejlődési irányairól, majd ezután reformjavaslatokat tett közzé négy kötetben a szociális ügyekről, a gazdasági és monetáris unió mélyítéséről, az európai védelempolitikáról, majd a globalizációról, és hamarosan jön az ötödik javaslatcsomag is az európai költségvetés jövőjéről. Olyan viták előtt állunk, amelyeknek témája súlyos, tárgyalásai komolyak, a következményei pedig hosszú távúak lesznek. Ma annyit mondhatok önöknek bizonyossággal, hogy a nemzeti konzultáció éppen a legjobb ütemben történt, és a legalkalmasabb pillanatban ütötte le azokat a jelzőkarókat, amelyek között Magyarországnak haladnia kell és lehet az előttünk álló vitákban. Köszönöm a magyar embereknek, hogy a konzultációban való részvételükkel segítették a munkánkat, önöknek pedig köszönöm, hogy meghallgattak. [[Nagy taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm miniszterelnök úr fölszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Miután miniszterelnök úr felszólalása meghaladta a 20 percet, a képviselőcsoportok vezetőinek 8 perc áll rendelkezésükre a hozzászólásuk elmondására. A monitorom szerint Tóth Bertalan képviselő úré, az MSZP frakcióvezetőjéé a szó először. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Rendkívül izgalmas volt hallgatni a miniszterelnököt, amikor szabad és európai társadalomról beszélt, pont akkor, amikor az elmúlt hetekben, illetve ezen a héten is szavazni fog az Országgyűlés olyan törvényjavaslatokról, amelyek egyértelműen az oktatás szabadsága ellen szólnak, egyértelműen magyarországi civil szervezetek megbélyegzéséről és működésük korlátozásáról szólnak, és olyan költségvetést fog elfogadni ezen a héten a parlament, amely igazságtalan és a korrupció költségvetése. [[10.40]] A nemzeti konzultáció kérdéseiről maga Gulyás Gergely mondta el a véleményét a napokban egy interjúban, hogy tulajdonképpen nem lehet ezt egy reprezentatív közvélemény-kutatásnak venni, hiszen olyan egyértelműek voltak a kérdések, amikre csak egyértelmű válaszokat lehetett adni, hogy ez valójában inkább egy kormánypolitika melletti kiállás, mint valós nemzeti konzultáció lenne. De érdemes lenne majd az álláspontokat egyeztetni. És egyetértek vele, hiszen kérdés, hogy a magyar választópolgárok, a magyar emberek valóban ezeket a kérdéseket tartják-e a legfontosabbnak az életükben. Miért nem szólt ez a nemzeti konzultáció az oktatás rendszeréről, az oktatás igazságtalanságáról? Miért nem szólt ez a nemzeti konzultáció az egészségügyről, az egészségügy tarthatatlan állapotáról? Miért nem szólt ez a nemzeti konzultáció arról, hogyan lehet azt a több százezer magyar fiatalt visszahozni, visszacsábítani Magyarországra, akik elhagyták ezt az országot a jobb megélhetés érdekében? Láthattuk, hallhattuk, hogy milyen óriási nagy sikert tudott elérni az önök programja az ő visszacsábításukra. És miért nem szólt ez a nemzeti konzultáció a stadionokról és leginkább abból a szempontból, hogy mennyit költünk az adófizetők pénzéből erre? - miközben a magyar válogatott világbajnoki selejtezőn nyújtott teljesítményét mindenki láthatta, ami sajnos az önök sportpolitikájának is a kudarca. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] És beszéljünk egy kicsit ennek a konzultációnak a valós kérdéseiről! Meg akarják védeni a rezsicsökkentést, miközben ma a nemzetközi piac azt mutatja, hogy csökkenteni kellene az energiaköltségeket. Miközben más országok csökkentik a lakossági energiaárakat, Magyarországon ez változatlan. Beszélhetünk a devizahitelesek megmentéséről, amit miniszterelnök úr említett, de mi van azokkal a családokkal, családok tízezreivel, akik a forintosított hitelüket sem tudják fizetni, és éppen kilakoltatják őket, éppen elárverezik a házukat. És beszélhetnénk a multiellenes adókról is. Érdekes módon azt nem említette miniszterelnök úr, hogy a multik, az 500 millió forint feletti árbevételű cégek nyereségadóját 10 százalékkal csökkentették, miközben a magyar kis- és középvállalkozások alig tudják kitermelni a megemelt minimálbér költségeit. És beszélhetnénk arról is, amit oly hosszan emelt ki és indokolt, a kerítés és a védelem kérdéséről. De akkor megkérdezem, hogy hogyan fordulhat az elő, hogy miközben az önök háttéremberei, gazdasági emberei százmilliárdokat keresnek… - és letelepedési kötvénnyel közel 20 ezer embernek adtak letelepedési vagy tartózkodási engedélyt Magyarországon olyan országokból, amelyekből érkező emberek miatt építik a kerítést, és akiket meg akarnak állítani. A fizető migráns, a gazdag migráns jó önöknek, jó az országnak, ön mondta, jó az önök háttérembereinek, miközben pedig kerítéssel védik a határokat. És akkor érdemes kitérni arra is, amit a felszólalása végén mondott, ez az úgynevezett termelési értekezlet, én így szoktam hívni, hiszen elmondja a számokat, de a mögötte lévő valóságról nagyon kevés szó esik. Hiszen minden elemző, mindenki tudja és mondja, hogy a magyar gazdaság fejlődése az európai uniós támogatásokon alapszik. A magyar beruházások szinte teljes mértékben európai uniós támogatásokból valósulnak meg. [[Felzúdulás a kormánypárti padsorokban.]] Ezért számomra érthetetlen az „Állítsuk meg Brüsszelt!” című jelszó, hiszen Brüsszel még áll, viszont az európai uniós támogatások jól jönnek, ami valóban a magyar gazdasági növekedés alapját adja. [[Az elnök csenget.]] Hogy mi van a számok mögött? Mi van a jövedelemelosztással, hogy mennyire igazságos a költségvetésben például a közös torta elosztása, hogy hogyan lehet az, hogy a nagymértékű adócsökkentés hasznait a gazdagok élvezik, míg a kiskeresetűek nem? Hogy lehet az, hogy eltörölték a minimálbér adómentességét, növelték az áfa mértékét, és Európában az egyik legmagasabb a kiskeresetűek adóterhe? Hogy lehet az, hogy az elmúlt hét évben az összadó mértéke növekedett? Miközben önök az adócsökkentés kormányának hívják magukat, aközben az adóterhek növekedtek az elmúlt években. [[Balla György: Nem igaz.]] Miért van az, hogy a magyar állam fenntartása [[Az elnök csenget.]] a magyar állam működtetése lényegesen drágább, mint előtte volt? Hallhattunk itt mindenféle apparátusi csökkentésről, reformról, ehhez képest az állam működése többe kerül. És hogy lehet az, hogy miközben százmilliárdok jutnak a látványsportokra, miközben a taopénzeken keresztül finanszíroznak különböző sportágakat, addig mindenféle kiskirályok uralnak különböző focicsapatokat, az eredmény pedig látható, egy megalázó vereség Andorrában. [[Bangóné Borbély Ildikó: Andorra meseország.]] Tisztelt Miniszterelnök Úr! Ritkán szoktam ilyet tenni, de köszönetet szeretnék mondani Kövér Lászlónak és Semjén Zsoltnak, hiszen ők emlékeztetnek Szent László tetteire, ebben az évben Szent László-emlékévet kezdeményeztek. Viszont Szent Lászlónak mik voltak a legfontosabb rendelkezései, mi volt a legfontosabb üzenete? Az egyik az, hogy talán ő mondta ki először, hogy tegyünk igazságot, a tolvajokat meg kell büntetni. Annak idején a lopásért levágták a tolvajok kezét. 1077-ben, aki lopott, annak levágták a kezét. [[Németh Szilárd István: Neked már lábad sem lenne.]] 2010-ben Pokorni Zoltán, az önök alelnöke ugyanezt ígérte a tolvajoknak. Ehhez képest Pokorni Zoltánt már lecserélték, jött helyette Németh Szilárd, mindannyiunk örömére, és az elmúlt hét évben az önök oligarchái folyamatosan rabolják szét Magyarországot. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Sukoró! Négyes metró!]] Ha eljátszunk a gondolattal, hogy mi lenne, ha érvényben lennének ezek a törvények, akkor hol lenne felcsúti Mészáros „nemstróman” Lőrinc? [[Moraj a kormánypárti padsorokban. Az elnök csenget.]] Hol lennének a Habonyok, Rogánok, Tiborczok? Hol lennének?! És volt még egy másik fontos politikája Szent Lászlónak: ő mindig érezte és tudta, hogy a szövetségeseket Nyugaton kell keresni, nem Keleten. Ezzel szemben azt láthatjuk, hogy orosz mintára korlátozzák a magyarországi civil szervezetek működését. Azt láthatjuk, hogy ezzel a hatalmas nagy nemzeti konzultációval a magyar emberek adatai átkerülhettek az orosz titkosszolgálatokhoz, mert egy olyan cég kapta meg, amelyik kapcsolatban áll velük. És azt láthatjuk, hogy orosz atomerőműben fogják elégetni a magyar emberek pénzét. Kíváncsi lennék, ha Szent László ma uralkodna, ehhez mit szólna. Tisztelt Képviselőtársaim! Igazságosabb Magyarországra van szükség és olyan Magyarországra, amely az Európai Unióban az első körbe tartozik, nem a perifériára. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Most Vona Gábor képviselő úrnak, a Jobbik frakcióvezetőjének adom meg a szót. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Nagyon szépen köszönjük a beszámolót. Kezdjük azzal, hogy a Jobbik szerint, szerintem is nagyon fontos az emberek véleményének meghallgatása, az emberek véleményének megismerése és az emberek véleményének figyelembevétele a döntéseink során. Éppen ezért kezdeményeztünk a tavalyi évben mi is egy nemzeti konzultációt, egy valódi nemzeti konzultációt, méghozzá három kérdésben [[Dr. Rétvári Bence: Kinek a pénzéből?]] : az egészségügy, az oktatás és a korrupció kérdésében. Sokkal kisebb forrásokkal gazdálkodva, sokkal kisebb médiafelületen, sokkal kevesebb lehetőséggel, de mégis félmillió ember véleményét megkaptuk ezzel a három területtel kapcsolatban, miniszterelnök úr. Szeretném akkor én is elmondani önnek, illetve önöknek, képviselőtársaim, hogy mi volt ennek az eredménye, mit mondtak az emberek erről a három területről. Az egészségügyről, miniszterelnök úr, és az oktatásról azt mondták, hogy önök ezt a két ágazatot magára hagyták. A korrupcióról viszont azt mondták, hogy nemhogy magára hagyták a korrupciót, hanem regionális, sőt kontinentális éllovassá tették Magyarországot. És sajnos, azt kell mondjam, az embereknek ennek a konzultációnak a során is igazuk volt. Ön az egészségügyet és az oktatást magára hagyta. Az egészségügyben például a kórházi adósság újratermelődött, és amikor megkérdezték az illetékes államtitkár urat nemrég a sajtóban, hogy ez hogyan történhetett, akkor azt mondta, hogy nem tudom. Meg kell nézni az alapellátás állapotát: több száz háziorvosi praxis betöltetlen Magyarországon, a korfa a háziorvosok körében egyre idősebb állományra utal. Nincs utánpótlás, súlyos problémák vannak, miniszterelnök úr, ön pedig kerüli az egészségügy kérdését, mint ördög a tömjénfüstöt. Az oktatás kapcsán is sorolhatnánk számtalan problémát, de azt javaslom, térjünk rá a korrupcióra, mert mégiscsak, ahogy az önök egyik főtanácsadója is elmondta, ez az önök kormányzásának lényege. Lánczi András mondta, az ön egyik főideológusa, hogy amikor az ellenzék korrupcióról beszél, az lényegében az önök kormányzásának lényege. És ez így is van, miniszterelnök úr. Ön a korrupció tekintetében Magyarországot a világ éllovasává tette, negatív értelemben sajnos. Itt már számtalanszor elhangzott, az én számból először, és ön már szinte nem is tagadja itt az Országgyűlésben, hogy Mészáros Lőrinc valójában az ön személyes strómanja, miniszterelnök úr. Mészáros Lőrinc nem magának gyűjt vagyont, hanem magának, önnek, miniszterelnök úr. [[10.50]] Mészáros Lőrinc vagyongyarapodása, az a százmilliárdos hirtelen vagyongyarapodás nem Mészáros Lőrinc zsenialitásának köszönhető, hanem az ön politikai védelmének és az ön politikai támogatásának. Mészáros Lőrinc az a vállalkozó egyébként, aki folyamatosan elnyeli azokat az uniós forrásokat, amiről itt már többször szó esett, de hogy a teljesítményét hogyan tudjuk leginkább értékelni: ha megkérdezem öntől, miniszterelnök úr, kérem, majd esetleg a válaszában erre válaszoljon már nekem, hogy Mészáros Lőrinc cégeinek - ha ezek annyira versenyképesek - mekkora az exportteljesítményük. Mennyit tudott Mészáros Lőrinc a tudásából, a gazdasági teljesítményéből, a know-how-ból, amit ő adott ennek a világnak, exportálni? Ki akar még Mészáros Lőrincből kérni a világon, rajtunk kívül? Ön ugye az európai uniós források nagy részét neki adja, ami lényegében mit jelent: a saját vagyonát gyarapítja. Tehát sajnos az ön kormányzásában, miniszterelnök úr, a korrupció nem üzemzavar, nem emberi gyarlóság, hanem ennek az egész kormányzásnak a lényege. Ez nem más ugyanis, mint egy maffiakormányzás, és ennek a maffiának a feje pedig, miniszterelnök úr, ön személyesen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]] Miért fontos ez a három terület: az egészségügy, az oktatás és a korrupció? Mert ez adhatja meg annak az emberi tőkének és annak a versenyképességnek az alapjait, amely révén a legsúlyosabb problémát, az elvándorlást meg tudjuk állítani, amely révén a magyar gazdaságot versenyképessé tudjuk tenni, a magyar vállalkozásokat; és idehaza végre európai szinten is értékelhető versenyképes béreket és jövedelmeket tudunk fizetni. Erről szól a mi béruniós kezdeményezésünk, amit ön nem támogat. A béruniós kezdeményezésünk szimbolikus egyébként, mert amikor éppen önt az Európai Parlamentben elítélték egy határozatban, előtte egy nappal az Európai Bizottság helyt adott ennek a kezdeményezésnek, vagyis jogilag is, szakmailag is, mindenféle szempontból alkalmasnak találta arra, hogy erről európai szintű vita induljon. Miniszterelnök úr, ön mindenféle érvet szokott felhozni, hogy egyik napról a másikra nem lehet. Mi sem mondtuk ezt soha, mi is tudjuk, hogy ez egy komplex kérdés, tudjuk, hogy időbe telik, tudjuk, hogy egészen más helyzetben vannak az állami közalkalmazottak, a kkv-knál dolgozók, a multik alkalmazottai; tudjuk mi is azt, hogy ahhoz, hogy a bérek és a jövedelmek emelkedjenek, ahhoz versenyképes magyar vállalkozások kellenek; ahhoz, hogy versenyképes magyar vállalkozások legyenek, ahhoz egy egészen új kohéziós politika és uniós forráselosztási politika, ahhoz pedig egy új Európai Unió. Az európai béruniós javaslatunkkal mi is részt kívánunk venni, méghozzá pozitív értelemben, az Európai Unió jövőjéről szóló vitában, és az pedig, hogy ön ezt a kezdeményezést nem támogatja, miniszterelnök úr, ami egész Kelet-Közép-Európát összefogta - nyolc ország állt e mögé, nyolc ország Kelet-Közép-Európából akarja azt, hogy legyen az Európai Unió igazságos, szociális és szolidáris közösség, ahogy azt az Európai Unió a csatlakozásunk idején ígérte -, ön ezt mégsem támogatja, miniszterelnök úr, és én megmondom önnek, hogy miért nem támogatja; bár ön nyilvánvalóan a szíve mélyén ezt nagyon jól tudja. Azért nem támogatja ezt a kezdeményezést, mert nem az öné. Ön képtelen bármit is támogatni, bármi mellé is odaállni, ami nem az ön személyes tulajdona. Ön az ilyen szituációkban úgy viselkedik, mint egy óvodás: ha nem lehet az enyém a homokozólapát, akkor pusztuljon az a homokozólapát, ne legyen senkié sem! Miniszterelnök úr, az európai béruniós kezdeményezés arról szól, ami a XXI. század legfontosabb mondata véleményem szerint, vagy kulcscélja, hogy mindenki a szülőföldjén tudjon boldogulni. A szülőföldjén tudjon boldogulni a szír, a szülőföldjén tudjon boldogulni az afgán, a szülőföldjén tudjon boldogulni a szudáni, és a szülőföldjén tudjon boldogulni minden magyar itt, a Kárpát-medencében. De ahhoz, hogy ez megtörténjen, igenis a béreket és a jövedelmeket növelni kell. És kérem, hogy ne azokra a mondvacsinált érvekre válaszoljon, amiket mi nem is mondtunk, hanem azt magyarázza meg már végre, egyértelműen, hogy miért nem tudja támogatni ezt a javaslatot! A másik, miniszterelnök úr: a biztonság kérdését mi is fontosnak tartjuk. Ha a Jobbik 2018-ban megnyeri a választást - márpedig meg fogja! -, akkor a kerítés megmarad [[Moraj és közbeszólások a kormánypárti padsorokban.]] , de ott lesz a határőrség is, miniszterelnök úr. Ott fog állni a határőrség is, mert mi azt mondtuk, hogy sem szegény migráns, sem gazdag migráns nem léphet Magyarország területére. Mi nem fogunk pénzért letelepedést árulni, nem fogunk Pharaon típusú emberekkel piszkos üzleteket kötni, mint ahogy önök is kötöttek. [[Orbán Viktor mosolyogva a fejét csóválja.]] És ne csodálkozzon, miniszterelnök úr, láttam most az arcán, hogy csodálkozik: hát ne csináljon úgy, mintha nem üzleteltek volna Pharaon úrral! Az egész ország szeme láttára tették, miniszterelnök úr, úgyhogy hiába próbálja most ezt itt bagatellizálni! A másik pedig, miniszterelnök úr, nem fogjuk engedni azt, hogy ön a rögeszméire építse Magyarországon a jövőt. [[Kunhalmi Ágnes: Téveszmék!]] Mert Magyarország biztonságát garantálni kell, meg kell védeni a migrációtól, a népvándorlástól, de meg kell védeni az országot, miniszterelnök úr, az ön rögeszméitől is. Ön jó pár éve képtelen az országnak helyes és igaz jövőt, víziót jósolni, ön nem képes ennek az országnak a helyes vezetésére évek óta, csak a hatalom megtartására. A kettő egészen más dolog! Az ország helyes vezetése és a hatalom megtartása két külön dolog, miniszterelnök úr. Ön a hatalom megtartására koncentrál csupán, és mindenhol Soros Györgyöt és Simicska Lajost látja. Ha megrezzen egy levél, akkor biztos Soros György volt. Ha megrezzen, mondjuk, Andorrában a magyar háló, az meg biztos Simicska Lajos volt. Miniszterelnök Úr! Ezek az ön belső hangjai. Ezek az ön démonai. Ha küzdeni akar ezekkel a belső hangokkal, ám tegye, de ne akarja belerángatni az országot! És amikor ön azt mondja, hogy minket megvettek, a Jobbikot megvették, ön magából indul ki: ki mint él, úgy ítél. Ön adta el a lelkét, miniszterelnök úr, már a pályafutása legeslegelején Soros Györgynek! [[Taps a Jobbik padsoraiban.]] Ne vetítse ki a saját démonait ránk; mi nem adtuk el a lelkünket senkinek, a Jobbikot sem Soros György, sem Simicska Lajos nem irányítja, de az ön rögeszméi sem fogják irányítani! Mi azt mondjuk, hogy Brüsszelt fel kell használni és ki kell használni a saját céljainkra, hogy az igazságos, szolidáris és szabad Európát megteremtsük; de akit meg kell állítani, miniszterelnök úr, az tudja ki? Az ön! Orbán Viktort [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] kell megállítani és a rögeszméit. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Most az LMP képviselőcsoportjának vezetője, Szél Bernadett asszony következik, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Miközben hallgattam az ön beszédét, azon gondolkodtam, vajon mi a célja ezzel a fölszólalással, mert végül arra jutottam, hogy ez egyfajta olyan mosakodás lehet, amit így félévente önnek kötelező megcsinálni, de aztán utána kimondta, hogy végül is ön Brüsszelben terroristákat lát, innentől kezdve én azt gondolom, hogy önnek tényleg elgurult végül a gyógyszer. Nem gondolom, hogy Magyarországnak egy ilyen stílus megfelelő lenne. [[Felzúdulás a Fidesz padsoraiban. Az elnök csenget.]] A szövetségeseinkről beszélünk. Az európai uniós szövetségeseinkről beszélünk. Nem gondolom, hogy terroristázni kéne azokat az embereket, akikkel ön egy asztalnál ül, miközben az állam- és kormányfők találkozóján helyet foglal. Főleg úgy, hogy azt látom, hogy ön nemzeti kormányzást ígért az országnak. Ehelyett gyakorlatilag egy soha véget nem érős nemzeti konzultációt látunk, amit egyébként az utcán úgy hívnak, tisztelt miniszterelnök úr, hogy Yandex-konzultáció, márpedig azért, mert egy orosz kód futott az egész konzultáció online verzióján. Soha nem tudjuk meg valójában, hogy kik, hányan és pontosan mit töltöttek ki ezzel a konzultációval kapcsolatban. Innentől elkezdve egyet tudok önnek mondani, tisztelt miniszterelnök úr, hogy amikor reagál a frakcióvezetők megszólalására, mondja el, hogy mi a magyarázata annak, hogy a magyar kormány kiszolgáltatta a magyar adófizető állampolgároknak a legszemélyesebb politikai véleményadatait Vlagyimir Putyinnak. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Ön így készül 2018-ra? Én önben most már egy olyan miniszterelnököt látok, mint az a Dagobert bácsi a rajzfilmekből, akinek a szemében a dollárjel állandóan villogott, csak éppen önnek nem a dollárjel, hanem sokkal inkább a rubel vagy az euró villog a szemében. Ugyanis ha ön bátor lenne, akkor nem nemzeti konzultációkat tartana, hanem sokkal inkább kiírná a paksi népszavazást, és megkérdezné ön, hogy mi a magyar emberek véleménye az ön moszkvai álmáról, ámokfutásáról. Ugyanis a helyzet az, hogy mi itt ellenzékben világosan látjuk, hogy miről szól ez a történet. Arról szól a történet, hogy önnek, miután kimerültek az európai uniós források, amiket a barátaival ellopnak, utána szükségük van egy nagyobb pénztranszferre, és ezt Keletről akarják megkapni. Láthatóan úgy van felépítve ez a történet, hogy mire kimerülnek az európai uniós pénzek, utána legyen hova nyúlni: ott lesz a keleti hitel. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Ön szerint ez erkölcsös hozzáállás? Ezt ígérte ön a magyar embereknek? Ráadásul ön meglehetősen békétlen miniszterelnöke is Magyarországnak. Nincs nyugalma ennek az országnak ön miatt. Gyakorlatilag most már délibábos háborúk sorát indítja el hol ön, hol a kollégája, Matolcsy György. A CEU, Brüsszel, a Soros-hálózat, mindenki fel van itt sorolva, mint valami képzelt ellenség, holott azt gondolom, hogy a magyar emberek egyetértenek abban mindenfajta konzultáció nélkül, hogy ha a CEU-t támadja, annak sok értelme nincsen, inkább azon kéne fáradoznia, hogy az egész országban kiváló oktatási rendszerünk legyen. Brüsszellel kapcsolatban csak annyit tudok mondani, hogy ha ennyi problémája van Brüsszellel, akkor miért fogadja el a pénzüket. [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] A harmadik pedig az, hogy ha a Soros-hálózatról beszél, akkor inkább a Paks-hálózatról beszéljen. Azt gondolom, hogy a Paks-hálózat, ahol már most is milliárdok tűnnek el, sokkal relevánsabb a magyar emberek számára. Egyébként meg ha üzengetni akar Soros Györgynek, hogy építsen kórházakat, akkor először üzenjen a saját minisztereinek! Ja, hogy önnek nincs egészségügyi minisztere?! Hát akkor üzenjen annak, akinek gondolja! Ő építsen kórházakat! Azért választottunk magyar kormányt, hogy rendben legyen az egészségügy, rendben legyen az oktatás, rendben legyenek a bérek! Hát hol van ez, miniszterelnök úr? Sehol nincsen! Azért szeretnék önnel pár jelenetet a valóságból megosztani. Kint voltam a mentősök tüntetésén. Ott egy édesanya mesélte el, hogy a fiának karácsonyra fehér pólókat vesz, és rányomtattatja a mentősök jelét, mert nem tudják kistafírozni a magyar mentősöket. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ott vannak a fogyatékos embereket ápoló otthonok. Törvénysértésben van folyamatosan a magyar kormány, mert nem tudnak engedélyeket megadni folyamatosan, ezért hosszabbítgatják, mert, tisztelt miniszterelnök úr, nincsenek meg a személyi és a tárgyi feltételek. De mondok önnek még egy jelenetet a valóságból, ezt írja fel a papírra! A bölcsődékben nem tudják a szülők ott hagyni a gyereküket, mert a bölcsődés néni takarít ki a takarító helyett, mert a takarítók már leléptek ebből az országból. És ugyanez a szülő egyébként nem mer elmenni a beteg gyereke mellé szabadságra, mert fél, hogy kirúgják a munkahelyéről, ahol egyébként azért is kirúgják, ha a Fideszt bírálja. Egy ilyen országot épített ön, miniszterelnök úr! Úgyhogy ha fölmegy oda a pulpitusra, akkor legyen szíves, azokról számoljon be a háborúi helyett, hogy mit kezd ezeknek az embereknek a sorsával! [[11.00]] Nemcsak nemzeti konzultáció van itt, hanem van most már köszönő- meg eredménykampány is. Miniszterelnök Úr! Mondja meg nekünk, hogy mennyibe került ez a magyar embereknek! Ötmilliárdnál biztos nem fognak megállni. Ott van például a propagandaminisztere, azt is tudjuk, hogy Rogán Antal magyarázattal tartozik, hogy az MVM miért pakolt oda félmilliárd forintot a CÖF-nek, akik utána bevallották, hogy plakátolni fognak ebből a Fidesznek, persze a komplettálás meg a civilisztika tudományának a kidolgozása mellett, aminek nyilvánvalóan semmi értelme nincsen. De ott van ön is meg az ön miniszterei, akik választási szövetséget ajánlottak egy bűnözőnek. Gyakorlatilag rács mögött lenne a helye Farkas Flóriánnak, önök meg vele készülnek 2018-ra. [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] De ott van Lázár János is, aki az európai uniós támogatási napon bevallotta, hogy az EU-s támogatások 5 százaléka megy az önök négy fő oligarchájának. Ez 500 milliárd forint. Mit csinálnak ebből a pénzből, tisztelt miniszterelnök úr? Azt gondolom, hogy ez a beszéd a választási előkészületek része volt, ahol gyakorlatilag ön arról beszélt, hogy hogyan fogja a magyar embereket még jobban elkábítani a mindenféle háborúival, ahelyett, hogy a mindennapok problémáit oldanák meg, ami egy kormánytól elfogadható lenne. De ön tévedésben van, mert önt meg a kormányát nem arra választották meg, hogy konzultálgassanak velünk, hanem arra, hogy kormányozzanak. Hol van a kormányzati teljesítmény?! [[Dr. Semjén Zsolt felnevet.]] Gyakorlatilag, ha önökre nézek, olyan kérdésekről szeretnék beszélni, ami az embereket érinti. Ha én lennék Magyarország miniszterelnöke [[Felzúdulás és derültség a kormánypártok soraiban.]] , nem arról konzultálgatnék, ami engem érdekel, hanem arról, ami a magyar embereket érdekli: egészségügyről, oktatásról és arról, hogy hogyan lesznek jó bérek ebben az országban. Ön kiment mint miniszterelnök, és azt mondta, hogy a devizahiteleseket a Fidesz megmentette. Én csak annyit mondok önnek, Orbán Viktor miniszterelnök úr, hogy ha a Fidesz úgy védi meg Magyarországot, ahogyan megvédte a devizahiteleseket, akkor jaj, ennek az országnak. A multik támogatásáról beszélt. Ezzel kapcsolatban csak azt tudom önnek mondani, hogy intézkedjen, hogy az ön gazdasági minisztere átadja nekem azokat a számokat, hogy pontosan mennyi pénzzel stafírozták ki egyedi adókedvezmények vonatkozásában a magyarországi stratégiai partnereket. Évek óta perelek ezért, nem mondják meg. Amíg ez nem történik meg, addig azt fogom gondolni, hogy önök a szocialista hagyományokat folytatják. Egyébként meg szeretném önnek felhívni a figyelmét arra - lehet, hogy az ön egész kormánya elmulasztotta ezt az elmúlt években -, hogy Magyarországon munkaerőhiány van. Tehát a foglalkoztatási statisztikákkal ilyen szinten nem érdemes foglalkozni, hanem azzal kellene foglalkozni, hogy a magyar emberek itthon tudjanak maradni. Ehhez bérek kellenek, megfelelő munkakörülmények, és emberként kéne őket kezelni. Ez a három a Fidesznél nem történik meg. A bankadóval kapcsolatban én nem tudom, ön miről beszél, mi, zöldek a Tobin-adót elég régóta mondjuk, hogy a spekulatív tőkemozgásokat meg kell adóztatni. Ön meg semmi mást nem csinált, mint Rogán Antal vezényletével nekiment a bankoknak, akik az egészet áthárították a magyar lakosságra. Hát, köszönjük szépen! Az adórendszerrel kapcsolatban én önnel mélyen egyetértek, olyan adórendszert kell csinálni, amiről a magyarok többsége úgy gondolja, hogy jó neki - csakhogy az nem az egykulcsos. 2010 előtt még ön is tudta, hogy többkulcsos adórendszerre van szükség. Én azt mondom önnek, térjen vissza 2010 előtti önmagához, vagy pedig búcsúzzon el ettől az országtól [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] , mert nekünk elegünk van a perverz újraelosztásból, elegünk van a gazdagok kistafírozásából, és elég abból, hogy az adóforintokat Mészáros Lőrinc, Garancsi Tibor meg az összes többi oligarcha kapja meg az ön háta mögött. Ha önökre nézek, tisztelt miniszterelnök úr, egy feladatot látok. Azt látom, hogy ebben a magyar politikában teljes sorcserét kell megvalósítani. 1. Fölösleges egy olyan kormányt megtartanunk és eltartanunk, aki kormányzás helyett konzultációkat csinál a mi pénzünkből. Erre nincsen szükségünk. 2. Milliárdos kormánytagok szájából hiteltelen a magyar emberek problémáinak a megsegítése. Önök hiteltelenek. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] 3. A XXI. századtól önök félnek, mi viszont érezzük ezt a századot és értjük, mi erre felkészültünk, önök nem. Köszönöm. [[Taps az LMP soraiban. Dr. Simicskó István dr. Semjén Zsolt felé: Kétszer vett levegőt...]]
Most Harrach Péter frakcióvezető úr következik, a Kereszténydemokrata Néppárt részéről. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Kedves Képviselőtársaim! Megpróbálok most a konzultációról beszélni, hiszen talán ez a témánk. Sajnálom, hogy eddig hatalomvágytól tüzelt csúsztatásokkal és ízléstelen megjegyzésekkel teli felszólalásokat hallottunk, ami egy Orbán-fóbia megnyilvánulása volt. Mit is lehet mondani a konzultációról? Egy valódi demokratikus intézményről van szó, amely feltételezi a magyar polgárok ítélőképességét. Ez szemben áll azokkal az antidemokratikus törekvésekkel, amelyek a választások eredményétől függetlenül erőszakos cselekményekre is sokszor biztatják a polgárokat. Egy apró kis eseményről itt meg kell emlékeznem. A DK a bíróságot oly formában kritizálta, ami megengedhetetlen egy demokratikus országban, amikor fenyegeti a döntéshozó bírót. Mindnyájan találkoztunk már olyan döntéssel, ami nem tetszett nekünk, és akkor azt lehet mondani, hogy nem értek vele egyet, de elfogadom; de azt semmiképpen nem, hogy meg fogom bosszulni a vágyott hatalom birtokában. Tehát a rezsicsökkentésről, az illegális bevándorlásról, az átláthatóságról és a többi kérdésről szóló konzultáció egy demokratikus intézmény. Ha megengedik, egy-két kérdést kiemelnék. Rezsicsökkentés. Azt hallottuk az előbb, hogy Európában csökkentik, mi nem csökkentjük. Hát, alaposan lecsökkentettük, és ha megnézzük az Eurostat véleményét és sorrendjét, akkor azt kell látnunk, hogy ők is azt mondják, hogy Európában - és nem csak az Unióban - a negyedik legalacsonyabb a magyar energiaár. Vagy nézzünk egy fontos kérdést, az illegális bevándorlás kérdését. Engedjék meg, hogy itt a kereszténydemokrata véleményt, amely három alapvető szempontra épít, ismertessem. Mi az a három gondolat? Az egyik, hogy az üldözötteken segíteni kell. A második, hogy az országot meg kell védeni. A harmadik, hogy felelősségünknek vannak körei, koncentrikus körei. Ezt a hármat egyszerre kell alkalmazni. Az üldözötteken segíteni kell. Ha megnézik a KDNP legutóbbi megnyilvánulásait, azt találják, hogy a közel-keleti keresztény közösségek védelméért sokat tett, európai képviselőnk éppúgy, mint a hazaiak. Miért pont az ott élő keresztény közösségekért? Azért, mert koncentrikus körökben van a mi egyetemes felelősségünk, az egyetemes felelősség keretében úgy kell gyakorolnunk ezt a felelősséget, hogy az energiánk ismeretében tenni, és ha vannak olyan csoportok, amelyek természetesen közel állnak hozzánk, akkor azokon kell kezdeni. Ezért adott a magyar kormány is, a magyar egyházak is a gyűjtésükön keresztül támogatást a közel-keleti keresztény közösségeknek. Az országot meg kell védeni, ez a második alapvető szempont. Azt hiszem, egyértelmű, hogy amit a kormányzat és a parlamenti többség eddig tett ennek érdekében, azt kell tovább is tennünk. Itt felmerül az a gondolat, amit Soros György és barátai képviselnek; ez szembemegy Európa érdekeivel. Nem tudom, mit szólna, mondjuk, Soros György, ha egy hétre a no-go zónákban kellene élnie, akkor megtapasztalná azt - ha túlélné -, hogy mit jelent Európa számára a gátlástalan betelepítési szempont. Engedjék meg, hogy tovább folytatva ezeket a kérdéseket, ne csak az illegális bevándorlásról, hanem az átláthatóság kérdéséről is szóljak. Amikor megkülönböztetjük a valódi civil szervezeteket és az álcivil szervezeteket, akkor ugyanazt tesszük, mint amikor a menekülteket és a bevándorlókat megkülönböztetjük, hiszen a helyes gondolkodás alapja a helyes különböztetés. [[Kunhalmi Ágnes: Mint a CÖF!]] Az igazi, valódi civil szervezet mindig alulról, a társadalmi igények figyelembevételével épül. Egy hálózat építése felülről, egy politikai szempont alapján történik. Mi nem a civil szervezeteket akarjuk megfelelő átvilágítással figyelni, hanem azokat a szervezeteket, akik nem civil szervezetek, amelyek csak felveszik ezt a ruhát. [[11.10]] Az a helyzet, hogy bizony báránybőrbe bújt a farkas, és ezt meg kell akadályozni. Amikor a konzultáció kérdéseit nézzük és az előbb említetteket is, akkor a nemzeti szuverenitás kérdése az, amire elsősorban figyelnünk kell. Mi a valódi eredeti európai gondolatot támogatjuk, ami tulajdonképpen a schumani gondolat, hiszen az Európai Uniót megalapozó nagy gondolkodók és politikusok nemzetállamokban gondolkodtak, amelyeknek a szuverenitásuk megmarad, egy részét közösen gyakorolják, de gyakorlatilag megmaradnak önálló államnak. Ez az, ami ma veszélyben forog, és ez az, ami ellen a hazai ellenzék egy része és a nemzetközi szervezetek is fellépnek. Végül, talán egy gondolatot megérdemel az az eszmei, ha úgy tetszik, világnézeti szempont, ami a két törekvés mögött van. Mi egy olyan polgári-keresztény nemzeti gondolatnak vagyunk a hívei, amelynek az alapját egy emberkép és egy társadalomkép szolgálja, és ebben a társadalomképben jelentős szerepe van a közösségeknek, az élő és szerves közösségeknek. Ezzel szemben a mai fősodratú gondolkodásmód, sok esetben a média egy olyanfajta szemléletet támogat, amelyben nincs helye a természetes közösségeknek, az individuumra épít, és az az emberkép és társadalomkép a jövőnket veszélyezteti, és ez nagyon jól megmutatkozik az illegális migráció kérdésében is. Úgy gondolom, mindaz, ami szerepelt a konzultációban, Magyarország jövőjét szolgálja [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és ebben a magyar emberek jól döntöttek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most a Fidesz képviselőcsoportja vezetőjének, Kósa Lajos képviselő úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nem könnyű úgy vitatkozni, hogy az ellenzék egész egyszerűen teljes mértékben eltekint a tényektől, a valóságoktól, és egy sor olyan dolgot állít, ami teljes képtelenség. Ha valaki majd visszaolvassa a jegyzőkönyvet, és megpróbálja megérteni, hogy az ellenzéki frakcióvezető-társaim miről beszéltek, akkor azt láthatja, hogy olyan elképesztő ellentmondás terheli mindegyik előadást, hogy tulajdonképpen nem is lehet részletesen mindegyikre válaszolni. Én csak néhányra hívnám fel a figyelmet, leginkább csak azért, hogy világos legyen, vajon a hitelesség kérdése ebben a vitában micsoda. Mindegyik frakcióvezető-társam drámai szavakkal ecsetelte a korrupciót, sőt a szocialisták frakcióvezetője Szent Lászlót idézte ide. Most tekintsünk el attól, hogy a szocialistáknak Szent Lászlóhoz, az igaz, katolikus, keresztény lovagkirályunkhoz vajon mi köze van [[Moraj az MSZP soraiban. Korózs Lajos: Több, mint neked! Kunhalmi Ágnes: Nektek semmi!]] de emlegették az ő szigorát a tolvajlás kapcsán. Akkor hadd tegyem fel a költői kérdést! Tessék mondani, Simon Andrásnak hány testrészét kellett volna lekaszabolni meg leszeletelni, amikor meglépett több száz millió dollárral [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Simon Gábor!]] vagy bocsánat, Simon Gábornak? [[Moraj az MSZP soraiban. Közbeszólás az MSZP soraiból: Gond van a részletekkel!]] Tessék mondani, a Sukoró-ügy kapcsán micsoda fizikai bántalmazást kellett volna végrehajtani? Vagy a 4-es metró kapcsán hány szocialistát kellett volna, nem tudom, megsemmisíteni? [[Dr. Szakács László: Megsemmisíteni? Moraj az MSZP soraiból.]] Úgy látom, Tóth Bertalannak ez a Szent László-idézése egyfajta szuicid hajlam megnyilvánulása, és akkor még nem is beszéltem mindenről. Tudjuk, hogy az EMIR-ügyben - emlékszünk rá, a szocialisták hozták össze - 18 milliárdot kell visszafizetni; a Gyurcsány-házaspár lelkén szárad az egész. Tessék mondani, ott mi a büntetés? Vagy most itt akkor látványosan valamifajta kollektív öngyilkosságra készül a szocialista frakció valamilyen politikai rituálé keretében? És Medgyessy Péter Alstom-ügye, a 60 milliós ajándék az asszonynak? Ezeket az ügyeket ne tessenek elfelejteni! Mind az európai országok különböző korrupcióellenes hatóságai indították el, semmi köze hozzá a magyar kormánynak, csak mi isszuk meg a levét, mert nekünk, magyaroknak kell visszafizetni. De hát a Jobbik szájából is furcsa a korrupcióról hallani akkor, amikor most már Kovács Béla ügyében nemcsak egy virtigli árulót tisztelhetünk, akinek a mentelmi jogát az Európai Parlament kiadta kémkedés vádjában, de most már azt is megtudjuk, hogy a kicsiért is lehajol, mert egyszerűen lopni jár Brüsszelbe. Ugye, most a második mentelmi ügye kapcsán kiderült, hogy 12 milliót lopott el különböző kamuszerződésekkel az Európai Parlamenttől. Ne felejtsük el azt sem, hogy az igazi korrupciós botrány az - ami, nyugodtan mondhatom, példátlan a magyar politikatörténetben -, hogy fogta magát egy milliárdos, Simicska Lajos, és felvásárolt magának egy komplett politikai pártot [[Moraj a Jobbik soraiból. Közbeszólások a Fidesz soraiból: Úgy van! Közbeszólások az MSZP soraiból: A Fidesz után! Az egyiket eladta olcsón, és vett egy kisebbet! Mi van ebben?]] egy komplett politikai pártot. Nagyon könnyű lesz majd meggyőződni arról, hogy ez így van-e vagy sem. Tessenek megszavazni itt a parlamentben a pártok feketefinanszírozását megtiltó törvényt, mindjárt ki fog derülni, hogy a korrupciót ki támogatja és ki nem, csak egy gombot kell megnyomni. De tudjuk, a gombnyomással nemcsak a Jobbiknak, hanem a frakcióvezetőjének is baja van, hiszen ne felejtsük el, hogy a legfontosabb kérdésben, az ország, a haza megvédésében nemmel szavazott az alkotmánymódosítás kapcsán. [[Moraj a Jobbik soraiból.]] És azt még csak lehet mondani, bár megvallom őszintén, magyarázatnak szánalmas, hogy mondjuk, az egyik legfontosabb kérdés, a nemzetegyesítés ügyében, a kettős állampolgárság megadása a magyar nemzet szülöttei számára, ebben Vona Gábor Gyurcsány Ferenccel közösen szintén nem szavazott, ne felejtsük el! Arra hivatkozott, hogy a büfében volt. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Szégyen!]] Nyilván a büfé fontosabb, mint a magyar nemzet egységesítése. De aztán ő maga mondta itt, hogy mindenki hazaáruló, aki nem szavazza meg az alkotmány módosítását, majd a Jobbikkal kompletten nem szavazta meg. Ezek után komolyan venni bármifajta felszólalását a Jobbiknak azokról az ügyekről, amelyeket hallottunk, meglehetősen ironikus. Én csak egy dologra hívnám fel Vona Gábor figyelmét, mert említette ezt az európai bérfelzárkózást: azért nagyon meggyőző nem volt, ugye? Merthogy a Jobbik előterjesztését Ózdon az európai bérekről az ózdi frakció szavazta le, a Jobbik ózdi frakciója. [[Moraj a Jobbik soraiból. Dúró Dóra: Nem igaz!]] Tehát őket sem tudta meggyőzni arról, hogy ez komolyan veendő javaslat. Megjegyzem, nem is az, mert ha valaki belegondol, akkor hallottuk azt Vona Gábortól már többször, hogy a minimálbér folyamatos emelése rettenetes terheket ró a magyar kis- és középvállalkozások számára, közben egyébként háromszorosára akarja emelni a béreket. Ha a kettőt megpróbáljuk feloldani, akkor egyetlenegy dolog jön ki: a Jobbik mint büszke nemzeti párt arra apellál, hogy majd odamennek kalapozni Brüsszelbe, hogy tessék már a megemelt magyar béreket, tisztelt brüsszeli Bizottság, kifizetni. Nem fog menni, tisztelt képviselőtársaink, mert mindenki, aki arra alapozza a magyar emberek bérét, hogy azt majd Brüsszelből valaki ki fogja fizetni, az egy olyan illúziót kerget, amiben csak csalatkozni lehet. Éppen ezért azt hiszem, a Jobbik frakcióvezetőjének a Magyarország sorsa kapcsán kifejtett elgondolásai több mint ijesztőek. El kell önöknek mondani, hogy Brüsszel nem fogja megemelni a magyar ember bérét, akár ha még népszavazást is tartunk erről. Összességében azt gondolom, hogy az, ami a magyar kormány által kezdeményezett konzultációból kiderült, mert mégiscsak ennél a vitánál vagyunk, a napnál világosabb a következő. Meg kell védeni az országot. Mindenki számára világos, hogy ebben az ellenzékre nem lehet számítani. Az országot az ellenzék nem fogja megvédeni. Ha az ellenzék jut hatalomra, akkor be fognak jönni a migránsok százezrével. Százezrével! Az ellenzék milliárdosok kottájából játszik, amelynek egy az eredője: az ország el fog veszni. [[Dr. Szakács László: Nem az eredője, hanem a vége.]] Tehát ha valakinek fontos a biztonsága, akkor kétszer is fontolja meg azt, hogy az ellenzékre szavaz. Másrészt az itt elhangzott összes megnyilvánulás, ami a gazdaságpolitikát és Magyarország gazdasági helyzetét jelenti, abból egyvalami jön ki: adóemelés. A Jobbik adóemelése a napnál világosabb, már több ilyen javaslatot beterjesztettek, aminek egyértelműen ez a következménye, mert egyébként a magasabb béreket nyilván Brüsszelből nem fogja kifizetni senki, csak adóemelésből fogjuk tudni teljesíteni, ami nem érdeke a magyar embereknek, mert amit az egyik zsebünkből kiveszünk, azt akarnák betenni csökkentett mértékben a másikba. Ez egy rossz politika. [[11.20]] De már azt is többször hallottuk az LMP-től, hogy adóemelést akarnak a többkulcsos adórendszerben [[Dr. Szél Bernadett: Ez borzalmas!]] amikor Magyarországon ez volt a legalacsonyabb adókulcs, 35 százalék volt, és azt az adózók 70 százaléka érezte [[Közbeszólás az LMP padsoraiból: Ne számolj, Lajos!]] , mert ennyien fizettek a legalacsonyabb adókulccsal. És csak annyit szeretnék mondani Tóth Bertalannak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát. Gúr Nándor: Ülj le!]] hogy Magyarországon csökkentek az adóterhelések, viszont nőtt az adóbevétel [[Közbeszólás az MSZP padsoraiból: Csüccs!]] mert nőtt a gazdaság. Ilyen egyszerű az összefüggés. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban. Bangóné Borbély Ildikó: Nagyon jó volt, Lajos!]]
Tisztelt Országgyűlés! Most viszonválaszra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. A bőség zavarával küzdök, annyi mindenről esett szó itt… [[Gúr Nándor: Kicsit hangosabban, nem hallani!]]
Kérném a technikus kollégákat, segítsenek a hangosítás megoldásában. Köszönöm. [[Orbán Viktor elé hordozható mikrofont helyeznek.]]
[[A mikrofonja ismét működik.]] Köszönöm szépen a szót, elnök úr. A bőség zavarával küzdök, annyi minden hangzott itt el, hogy napestig vitatkozhatnánk ezekről a kérdésekről. Én megpróbálok azért valami rendszert vinni ezekbe a hozzászólásokba. Először talán a vita általános színvonaláról mondanék néhány szót. Először is, bár mindenki felém próbálta kilövöldözni a nyilait, szeretném emlékeztetni önöket arra, hogy nem velem vitatkoznak. [[Bangóné Borbély Ildikó: Jaj!]] Konzultációról van szó, amiben részt vett 1 millió 700 ezer ember. Az meglehet, hogy önöknek nem tetszik 1 millió 700 ezer ember véleménye, de ezért nem érdemes éppen a kormányzó pártokra vagy éppen a miniszterelnökre haragudni. [[Gőgös Zoltán: Neked meg a 630 ezer…]] Kérem, éljenek együtt azzal, ez egy ilyen ország, az emberek ezt gondolják, ezt akarják. És ne az emberekre legyenek dühösek; amit az emberek akarnak, nem esik egybe az önök pártpolitikai programjaival. Ezért vannak önök ellenzékben. [[Derültség a kormányzó pártok padsoraiból.]] Azt is meg kell mondanom, hogy nehéz megütközés nélkül hallgatni, nem is azt, amit mondanak, ezen falak között hallottam én már cifrábbakat is, hanem inkább, ahogy mondják. Úgy látom, itt egy versenyt hirdetett meg valaki titokban, amely valószínűleg arról szól, hogy ki tud durvábbakat mondani és ki tud alpáribb lenni. Gratulálok önöknek ehhez! Azt látom, hogy az állapotok itt, a Ház falai között mintha egyre romlanának. Eleinte, amikor az első ilyen durva és alpári, minden korábbi magyar alkotmányos hagyományt megcsúfoló hangütést itt hallottam, akkor azt gondoltam, hogy tulajdonképpen nekünk mondják mindezt. Még azt is keresgéltem, van-e esetleg valami valóságmagja. De meg kell mondanom őszintén, egy idő után az ember rájön arra, hogy nem nekünk mondják önök mindezt, nem nekünk címzik, önök egymással versenyeznek. A verseny neve: ki lesz a legerősebb ellenzéki párt? [[Bangóné Borbély Ildikó: Nem erről van szó!]] Én megértem, hogy ez egy komoly verseny. Azt kell mondanom, mi is futottunk már ilyen versenyben, de ilyesmit, hogy a magyar parlament és alkotmányos hagyomány házát ilyen alpári színvonalra süllyesszük, ilyet sose engedtünk meg magunknak. [[Közbeszólások az MSZP padsoraiból, köztük: Jaj! Na, ne! Kunhalmi Ágnes: „Dugulj el!” ez a színvonal!]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A konkrétumokról talán annyit, hogy ami a korrupciót illeti, azt javaslom, hogy a törvényeket mindenki tartsa be, és akkor nem lesz baj - igaz, tisztelt Jobbik? [[Dr. Szakács László: Ha nem, akkor változtatunk a törvényen…]] Ami Szent Lászlót illeti, merthogy közben kitágultak a vita dimenziói, nem tisztem nekem bepótolni a középiskolás történelemleckéket. [[Bangóné Borbély Ildikó: Általános iskolában is tanítják már, nem csak középiskolában.]] Ül az MSZP frakciójában történész, különb, mint bármelyikünk ezen az oldalon, talán majd ő megteszi, de ha már Szent Lászlóról meg az egyoldalú nyugati orientációról beszélünk, akkor némi korrekciót érdemes végrehajtani, és esetleg az ön frakciójának nemzetközi hírű és Magyarországon tisztelt történésze majd elmondja önöknek, hogy Szent László nem véletlenül adta egyébként a lányát bizánci császárkirálynévá, és nem véletlenül egyensúlyozott. [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] És neki is volt annyi esze, hogy nemcsak Német-római Császárság létezik, és nem ér véget Magyarország határa meg a földgömb meg Európa valahol ott, Délen, hanem mögötte még vannak hatalmak, amiket hol iszlámnak, hol Bizáncnak, hol Orosz Birodalomnak, mikor minek neveznek. [[Kunhalmi Ágnes: Szent István intelmei…]] És olyan magyar komoly király még sose volt ebben az országban, aki nyugati vakságban szenvedett volna. [[Közbeszólás a kormányzó pártok padsoraiból: Így van!]] Nem hiszem, hogy nekem kell mindezt elmondanom. Szerintem az MSZP frakciója talán ezt a torz történelemképet és hibás Szent László-interpretációt saját erőből is ki tudja javítani. [[Kunhalmi Ágnes: Szent István levele? Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]] Ami az MSZP részéről a korrupció ügyét illeti, én egyetértek Kósa Lajos képviselőtársammal. Szerintem az a párt, amelyik Sukoró ügyét a sajátjának érezheti, több szerénységgel is nyilatkozhatna a korrupcióról. [[Közbeszólás az MSZP padsoraiból.]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Többen beszéltek az európai uniós támogatások kérdéséről. A ténybeli tévedéseket talán nem tisztem helyreigazítani, de azt a bántó szemléletmódot, amit az LMP-sek adnak elő többedszerre itt, a tisztelt Házban, talán érdemes megemlíteni. Szóval, ez a - felírtam, nehogy túl durvát mondjak [[Derültség a kormányzó pártok padsoraiból.]] - szolgalelkű, koldus és kuncsorgó tempó, ahogyan önök az európai pénzekről beszélnek, nem fér össze a mi gondolkodásunkkal, és szerintem, ha már Szent Lászlóról van szó, nem fér össze Magyarország önbecsülésével sem. [[Közbeszólás a kormányzó pártok padsoraiból: Így van! Bangóné Borbély Ildikó: Mészáros…]] Az a helyzet, hogy mi egyetlen fillért sem kapunk ajándékba az Európai Uniótól. A dolog úgy fest, csak hogy a dolgok nagyságrendjét is érezzék, mert úgy látom, talán a nagyságrendek ismerete nélkül beszélnek erről a kérdésről, hogy a magyar nemzeti össztermék körülbelül 35 ezer eurónyi GDP-re tehető és az európai uniós támogatás pedig körülbelül 2 ezerre - csak hogy érzékeljék a nagyságrendeket, tisztelt hölgyeim és uraim! Szeretném jelezni az önök számára, hogy az Európai Unió úgy van összerakva, hogy mi, akik később léptünk be, semmilyen előnyt nem élvezünk. Az Unió úgy van összerakva, hogy rajtunk a nyugatiak keresnek. [[Bangóné Borbély Ildikó: Csak a pénzünk kell…]] Az igaz, ha jól csináljuk, mi is keresünk rajtuk, és a két dolog egyensúlyba jöhet. [[Bangóné Borbély Ildikó: Mészáros biztos, meg a haverok.]] Mi erre törekszünk, és azt gondolom, hogy nagyjából egyensúlyban is vagyunk. A mi kormányunk nem véletlenül akarja megvédeni Brüsszel és Budapest között a jelenleg fennálló hatáskörmegosztást, mert a mostani hatáskörmegosztás mellett elképzelhető olyan európai uniós politika Budapestről, amely azt a pénzt, amit ők keresnek rajtunk, azzal, amit mi keresünk rajtuk, egyensúlyban tudja tartani. De ha megváltoztatják a hatásköröket, ha azokból Brüsszelbe elvisznek, és itt kevesebb marad, akkor ezt az egyensúlyi politikát nem fogjuk tudni fenntartani, és eljutunk oda, hogy a végén csak ők fognak keresni rajtunk. [[Kunhalmi Ágnes: Meg a Mészáros Lőrinc! Az egyensúly nem itt van!]] Ezt kell megakadályozni, és ezért kell Brüsszel hatáskörelvonását megakadályozni. Ez az a gondolkodásmód, ahol szerintem valóságos alapokból kiindulva, kellő nemzeti önbecsüléssel lehet viszonyt kialakítani az Európai Unióhoz. Koldustempó, kuncsorgás, kolduskultúra - méltatlan ehhez a Házhoz és méltatlan Magyarországhoz is. [[Kunhalmi Ágnes: Lopás… Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! [[Harangozó Gábor István: Szerintem meg te vagy méltatlan!]] Ami a béruniót illeti, én megismétlem, amit korábban is elmondtam, hogy mi nem béruniót kezdeményezünk, hanem béreket emelünk. Bérunió kezdeményezéséből magyar ember még többet egy forinttal sem keresett. Ezzel szemben a Fidesz és a Kereszténydemokrata Néppárt kormánypolitikájának eredményeképpen jelentős béremelések eredményeképpen többet kereshetnek az emberek. Nézzék el nekünk, hogy a hagymázas bérunió helyett mi a magyar kormány saját erejéből végrehajtott béremelésére akarunk támaszkodni. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tisztelt Elnök Úr! A Szocialista Párt elmondta nekünk, hogy miről kellett volna igazából konzultációt tartani, miért nem erről vagy éppen arról kérdeztük meg az embereket. Itt csak halkan jegyzem meg, hogy amíg önök nyolc évig kormányon voltak, egyszer sem indítottak konzultációt. [[Dr. Varga László: Hét éve kormányoztok! Bangóné Borbély Ildikó: Mennyibe került ez a konzultáció?]] Ott lehetett volna okoskodni, hogyan és miről kell, és érdemes megkérdezni az embereket. Így, hogy nyolc év alatt egyszer sem kérdezték meg őket, utólag tanácsokat adni, egy kicsit olyan snassz - nem, tisztelt hölgyeim és uraim? [[Bangóné Borbély Ildikó: 4,5 milliárdot elkölteni feleslegesen konzultációra… Dr. Varga László: Volt népszavazás, akkor még engedték…]] Ami a konzultáción részt vevők számának lebecsülését illeti, itt is óvatosabb lennék a szocialisták helyett. Csak arra szeretném emlékeztetni önöket, hogy többen vettek részt a konzultáción, mint ahányan a Magyar Szocialista Pártra szavaztak. [[Derültség a kormányzó pártok padsoraiból Dr. Varga László: Nagyon jó volt! Dr. Rétvári Bence: Vagy fognak valaha is… Gúr Nándor közbeszól.]] Ami a biztonságot illeti, beszéljünk egyenesen! A Magyar Szocialista Párt a biztonság kérdésében nem rejtette és nem rejti véka alá az elképzeléseit. [[11.30]] Világossá tette, ha rajta múlik, le fogja bontani a kerítést. Azt mondták, hogy ha a baloldal hatalomra kerül, azon lesz, hogy a kerítés minél gyorsabban lebontható legyen. Azt is elmondták önök a nagy nyilvánosság előtt, hogy önök nem is építették volna meg a kerítést - idézem önöket -, mivel azt teljesen hasztalannak tartják. Sőt, azt is mondták, megsértve szerintem ezzel több millió magyar ember érzéseit, idézem önöket: „Jóérzésű ember egészen biztosan pártállástól függetlenül nem akarja, hogy Európa közepén, az országhatáron kerítés legyen.” Dehogynem! Azt akarjuk, amíg migránsveszély van, kerítésnek lennie kell. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Azt is tudjuk, hogy a Magyar Szocialista Párt elfogadja a Brüsszelből ránk erőszakolt kötelező betelepítési kvótát [[Gőgös Zoltán: Nem mi szavaztuk meg Brüsszelben, hanem ti. Bangóné Borbély Ildikó: A letelepedési kötvénnyel mi van?]] hajlandó erről tárgyalni Brüsszellel, és hajlandó a felső korlát nélküli betelepítési megoldásokat is támogatni. Nem akarok beleavatkozni semmilyen nemzetközi… [[Harangozó Gábor István: Miért hazudsz? Miniszterelnök vagy! Zaj az MSZP soraiban.]]
Képviselő úr, ne legyen ideges, hanem fékezze magát, legyen szíves! Parancsoljon!
…semmilyen nemzetközi, szocialista, internacionalista ügyekbe, csak szeretném emlékeztetni és egyben tájékoztatni a magyar közvéleményt arról, hogy még a cseh szocialisták sem kérnek a kvótából, ők világosan megmondták, a kvótarendszer rossz, a kvóták nem működnek. Tisztelt Szocialisták! Ilyenkor nehéz nem azt kívánni, hogy bár nálunk is lennének ilyen szocialisták [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] , de szeretném önöket megnyugtatni, hogy azért politikai lakosságcserét nem fogunk szorgalmazni, azzal élünk, ami jutott nekünk - ha ez jutott, hát, ezzel. Ugyanakkor szeretném önöket emlékeztetni arra is, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy itt egy példátlan eset bontakozik ki a szemünk előtt. Eljutottunk oda, hogy egy terroristát, akit elítéltek Magyarországon terrorcselekményért [[Gőgös Zoltán: És a baltás gyilkossal mi van?]] , nemcsak Soros György maffiája, hanem az MSZP is védelmébe vette. Eddig csak mentegették ezt a terroristát, aztán politikailag harcoltak érte, most pedig jogilag is védik. Én nem vitatom el a jogát egyetlen volt igazságügy-miniszternek sem, hogy a politikai pályája után olyan ügyeket vállaljon, amilyeneket akar, de úgy gondolom, mégiscsak van valami üzenete annak, hogy ennek a bizonyos Ahmed H.-nak az ügyvédje nem más, mint az önök volt korábbi igazságügy-minisztere, aki egész egyszerűen ki akarja hozni a börtönből, és ide akarja engedni a magyar emberek közé azt az embert, aki egyébként nyilvánvalóan terrorcselekményt hajtott végre. [[Gőgös Zoltán: A baltást hova engedted ki? Mennyit kaptál érte? Moraj az MSZP soraiban.]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Arról a terroristáról beszélünk, aki arra buzdította a migránsokat, hogy törjék át a magyar határt; ezt a tényt a magyar bíróság rögzítette. Azt a terroristát akarják kihozni a börtönből és a magyarok közé engedni, aki kövekkel dobálta meg a magyar rendőröket. Egy olyan terroristát akarnak kihozni az önök volt igazságügy-miniszterének a segítségével, és ideengedni a magyarok közé, akinél hét útlevelet találtak a magyar hatóságok. [[Kósa Lajos: Hét, hetes.]] Hét, hetes darabot! Egy olyan terroristát akarnak kihozni a börtönből és a magyar emberek közé engedni, aki nem mellesleg hivatalosan Cipruson él és ott van villája. Jól van ez így, tisztelt szocialisták? Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Talán még egy megjegyzést engedjenek meg, mert oda is eljutottunk már, hogy a Jobbik a magyar parlamentet megpróbálja kioktatni európai gondolatból, európai integrációból és európai érzelmekből. Ezért most 2013-ból ideidézem a Jobbik elnökének, akkori és mai elnökének a mondatát, mely a nyilvánosságban is megjelent. Idézet: „Nagyon boldogok lennénk, és nagyon bízom benne, hogy Magyarország minél hamarabb eltávozik az Európai Unió közösségéből és valódi testvéreivel fog össze.” Ezt a mondatot az sem menti, hogy éppen Isztambulban mondta. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Összegezve: azt tudom mondani önöknek, hogy a vitából nem tudok levonni más tanulságot, mint azt, hogy a magyar emberek több komolyságot, több tiszteletet és több felelősséget várnak önöktől, és azt hiszem, igazuk is van. Köszönöm a figyelmüket. [[Hosszan tartó taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most az előre bejelentett napirend előtti felszólalásokra térünk át. Elsőként Tóth Bertalan frakcióvezető úrnak adom meg a szót, az MSZP részéről; „Nagykirályról és a kiskirályokról” címmel fogja elmondani mondandóját. Parancsoljon! [[Számos képviselő távozik az ülésteremből.]] Képviselőtársaimat arra kérném, hogy aki úgy érzi, hogy pihenésre van szüksége, akkor gyorsan és csendben hagyja el az üléstermet, addig pedig frakcióvezető úr türelmét kérem, az órát meg legyen szívesek visszaállítani.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ott folytatom, ahol abbahagytam, szeretném megerősíteni ismét a köszönetemet, bár ritkán szoktam ilyet mondani itt a Ház falai között, hiszen Kövér László és Semjén Zsolt javaslatára emlékezhetünk Szent Lászlóra, hiszen Szent László uralkodása és hagyatéka mindannyiunk számára példaértékű. Szent László erőskezű, hatalmas termetű férfi volt, ahogy a források mondják, a többi ember közül vállal kimagaslott, nagy testi erejét még 50 éves korában is megőrizte, és ahogy említettem már, László volt az, aki 940 évvel ezelőtt talán először mondta ki, hogy tegyünk igazságot, a tolvajt meg kell büntetni. Itt hadd reagáljak frakcióvezető-társam és miniszterelnök úr néhány mondatára. Olyan ügyeket említettek, amelyekben büntetőeljárás indult, de rendkívül érdekes, hogy sem Mészáros Lőrinc ellen, sem Habony Árpád ellen, sem Rogán Antal ellen, sem Tombor András ellen, sem Tiborcz István ellen ma Magyarországon semmilyen eljárás nincs, sem MET-ügyben, sem MNB-alapítványi ügyekben. A Legfőbb Ügyészség, az ügyészség minden egyes ilyen kezdeményezést elutasít, tulajdonképpen politikai megrendelésre akadályozza Magyarországon az igazságszolgáltatást. Ahogy említettem, Szent László törvényeinek több mint fele a tulajdon védelméről szól. Ugye, emlékszünk arra, hogy a törvény alapján vagy kézlevágás, vagy akár akasztás is járt a lopásért. Akkoriban igen erős volt az igény a tulajdon védelmére és a lopások megállítására. Ez az igény ma is megvan a magyar társadalomban. Ahogy 1077-ben a lopásért kézlevágás járt, úgy 2010-en az önök alelnöke, Pokorni Zoltán is ezt javasolta a tolvajok ellen, de képviselőtársaim, az a baj, hogy a miniszterelnök, a Viktor nevű Soros-ösztöndíjas nemhogy a közös tulajdont védené, hanem ő maga a tolvajok vezére. Pokornit félretették, jött helyette Németh Szilárd, s az oligarchák immáron hét éve rabolják szét Magyarországot. Játsszunk el a gondolattal, hogy mi lenne, ha most is érvényben lennének ezek a törvények. Hol lenne a felcsúti nem stróman Mészáros Lőrinc, hol lennének Rogánok, Habonyok, Garancsik, Tomborok, Vajnák, hol lennének azok, akik adóforintjaink és az EU-s százmilliárdok ellopásából gazdagodnak? És mehetne panaszra Tiborcz, Szent László törvényei rá is vonatkoznának. De, tisztelt képviselőtársaim, László 940 évvel ezelőtt pontosan érezte és tudta, hogy a szövetséget hol kell keresni. Itt nem kívánok most történelemórába bonyolódni, miniszterelnök úr, azért egy kicsit bonyolultabb volt annak idején ez a külpolitika, de a vége az volt, hogy igenis Nyugaton kell keresni a szövetségest, ahogy nagy királyaink általában tették, és ahogy ezt a Viktor nevű Soros-ösztöndíjas most abszolút nem teszi, hiszen orosz érdekeket szolgálva atomerőművet építtet, az adatokat továbbítja az orosz titkosszolgálatoknak, és korlátozza orosz mintára a magyar civil szervezeteket. Tisztelt Képviselőtársaim! László király lovagkirály is volt, erényekben gazdag uralkodó, védte a szegényeket, védte a nőket. Ezzel szemben ma azt látjuk, hogy a Viktor nevű Soros-ösztöndíjas nem hajlandó fellépni a nők elleni erőszak ügyében, a szegényeket, elesetteket pedig kitaszítja, magára hagyja; vak komondor és közmunka, ez jár a magyar nőknek és a szegények millióinak. Tisztelt Képviselőtársaim! Jövőre egy László nevű fogja váltani a Viktor nevű Soros-ösztöndíjast, az erőskezű Lászlóval pedig jön majd az igazságtétel. Az ügyészséget megtisztítjuk a politikától, büntetés vár majd minden tolvajra, helyreállítjuk a jogállamot, a nőket egyenrangú állampolgárokká és egyenrangú munkavállalókká tesszük, bevezetjük a megélhetési minimumot, megemeljük a közmunkások, közalkalmazottak bérét, és újra adómentessé tesszük a minimálbért. Megerősítjük a munkavállalói jogokat, az orvosok, ápolók, nővérek végre újra tisztességes fizetést kapnak, visszaállítjuk a tankötelezettséget 18 évre, és visszaadjuk az iskoláknak a szabad oktatás jogát, az egyetemeknek pedig az autonómiát, a fideszes kancellárokat pedig elzavarjuk. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Helyes!]] [[11.40]] A megújuló energiát fogjuk előnyben részesíteni. Átfogó bérlakásprogramot indítunk. Duplájára emeljük a nyugdíjminimumot, és visszaadjuk a 13. havi nyugdíjakat. Meggyőződésem, hogy ma Szent László is ezt tenné, közös jövőnkért, Magyarországért. Köszönöm a figyelmet.
Dömötör Csaba államtitkár úrnak jutott a feladat, hogy válaszoljon. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Azért a rendszerváltás egyfajta lezárása az, hogy az MSZP szentekre hivatkozik az Országgyűlésben. Sajnáljuk, hogy politikai tevékenységük során egyébként máshol nem érvényesítik a keresztény elveket. Sokszor végighallgattuk, végighallgatjuk önöket itt a Házban, és akárhányszor meghallgatjuk a felszólalásaikat, az megerősít bennünket abban, hogy semmi szín alatt nem érdemes az ország irányítását a Magyar Szocialista Pártra bízni. Ennek három alapvető oka van. Egyrészt: gazdaságpolitikájukat tekintve ugyanott folytatnák, ahol egyszer már abbahagyták. Másrészt: teljesen érzéketlenek az ország biztonságával kapcsolatos kérdésekre. Végül, ami éppennyire fontos: miközben Szent Lászlóra hivatkoznak felszólalásaikban, tele van a padlásuk korrupciós ügyekkel. A gazdaságpolitikában éppen olyan terveket szövögetnek, amilyet egyszer már megvalósítottak, majdnem gajra is ment az ország ebben. Megint azon jár az eszük, hogy hogyan lehetne megemelni az szja-kulcsokat, hogyan lehetne ingyenpénzt osztogatni munkavégzés nélkül, és hogy hogyan lehetne lenullázni a családtámogatási rendszert. Mi már jól ismerjük, hogy ez a valóságban, a gyakorlatban mit jelent, mert amikor hátrahagyták önök a kormányzást, 36 százalékos volt a szja-kulcs, nem is beszélve a félszuperbruttó nevű förmedvényről. 2010-ben már javában bömbölt a devizahitel-válság, ami azért robbant ki Magyarországon [[Bangóné Borbély Ildikó: Kósa bedöntötte a forintot!]] , mert önök felszámoltak egy jól működő otthonteremtési programot. Nem utolsósorban ez volt az az időszak, amikor sokkal, de sokkal jobban megérte otthon ülni és a segélyt várni, mint elmenni dolgozni. Ezért volt az, hogy amikor önök letették a lantot, 500 ezer ember jelentkezett be segélyért Magyarországon. Ez csökkent 200 ezer alá. Aztán ott a biztonság kérdése. Felfoghatatlan számomra és egyébként sokak számára, hogy hogyan lehet ennyire érzéketlen az MSZP a biztonság kérdésében. Eltagadták először a migrációs válságot. Azóta is vitatják, hogy kapcsolat van az egyre gyakoribb terrortámadások és az illegális bevándorlás térnyerése között. [[Bangóné Borbély Ildikó: Azért engedtetek be annyi embert, ugye?!]] Végig akadályozni akarták a kvótanépszavazást. Nem véletlen, hiszen az MSZP elnöke még pár nappal ezelőtt is azt mondta az ATV-ben, hogy néha el kell fogadni a ránk nézve kedvezőtlen döntéseket is. Ezt a kvótával kapcsolatban mondta. Botka László meg megüzente egy nagy nemzetközi hírügynökségen keresztül, hogy lebontaná azt a határzárat, amely jelenleg Magyarország biztonságának legfontosabb garanciája. És hogy az egészet még súlyosabbá tegyük [[Dr. Varga László: Hazudsz!]] az MSZP megszavazott az Európai Parlamentben - kérem, hogy ellenőrizzék a jegyzőkönyvet - egy olyan, Magyarországot támadó határozatot, amely védelmébe vesz egy Magyarországon elítélt terroristát, aki egyébként kövekkel támadt a magyar rendőrökre. Ezután kiderült még valami: az, hogy ezt az Ahmed H. nevű elítélt bűnözőt egy volt MSZP-s miniszter védi. Ő védi! [[Mesterházy Attila: Ez hihetetlen!]] Önök is nagyon jól tudják. Mondják már meg, hogy miért akarják gyengíteni az ország védelmi képességeit, főleg úgy, hogy tudják, hogy milliók véleményével dacolnak? Szeretnék még egy dologról szólni, azért, mert egy kísértet járja be Magyarországot, minden idők legkorruptabb baloldali kormányzásának kísértete. Az MSZP ugyanis már kutya rég nem volt kormányon, mégis még mindig halomra dőlnek ki a korrupciós mamutcsontvázak a szekrényből. Ennek szimbolikus példája a Szeviép-ügy [[Dr. Varga László: Ebben is hazudsz!]] itt 11 milliárd forint tűnt el úgy, hogy több mint 300 alvállalkozót károsítottak meg. A szálak Botka Lászlóig és Ujhelyi Istvánig vezethetnek. [[Zaj az ellenzéki padsorokban. Dr. Varga László: Vannak róla papírjaid? Z. Kárpát Dániel: És ti el tudtátok számoltatni őket?]] Úgyhogy, ha Szent László intelmeit valahol szeretnék érvényesíteni, akkor itt javaslom. Az MSZP egyébként meg ahelyett, hogy tisztázná az egészet, még lefasisztázza az ügyben érdeklődő újságírókat, és médiabojkottot is hirdet. Na, egyébként ilyen a viszonya a baloldalnak a sajtószabadsághoz, a véleményszabadsághoz és az átláthatósághoz is. Mindenesetre reméljük, hogy a hatóságok majd mihamarabb eljárnak ebben az ügyben. [[Bangóné Borbély Ildikó: A baltás gyilkossal mi van, államtitkár úr?]] Tisztelt Ház! Mindezekből jól látszik, hogy amit önök kínálnak Magyarországnak, az épp olyan, mint amit Gyurcsány Ferenc vagy Bajnai Gordon javasolt: a munkából élők terhelése, a családtámogatási rendszer leépítése [[Gúr Nándor: Ezt ti csináljátok!]] a középosztály megroppantása [[Dr. Varga László: Csúnyán hazudsz!]] leöntve az ország eladósításával és egy jó nagy adag korrupcióval; ezenfelül a határzár lebontása és a betelepítési programok megindítása. Ebből az is következik, hogy Botka László is épp olyan, mint bármelyik másik szocialista, aki végletekig terhelné a munkából élő magyarokat, és egyébként a biztonsági szempontokkal egyáltalán nem foglalkozik. [[Gúr Nándor: Ne beszélj már hülyeségeket! Nagy zaj az MSZP padsoraiból.]] Tisztelt Frakcióvezető Úr! A választók döntenek majd végső soron, de azt hiszem, hogy az ország nem fog még egyszer behajtani abba a zsákutcába, amelyre az van felírva, hogy Magyar Szocialista Párt. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
„Összeállt a kerítésbontó koalíció.” címmel most a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, Hollik István fogja elmondani a napirend előtti felszólalását. Parancsoljon, képviselő úr! [[Moraj az ellenzéki oldalon. Dr. Szél Bernadett: Ajjaj! Közbeszólások az MSZP padsoraiból.]] Nem az MSZP, bocsánat, a KDNP! Ha rosszat mondtam volna, akkor elnézést kérek, mert úgy látom, félreértés van. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mi fair parlamenti frakció akarunk lenni [[Dr. Szakács László: Valami azt súgja, hogy nem leszel fair!]] , úgyhogy hét év után először köszönetet kell mondanunk a szocialistáknak valamiért. Mert ha Tóth Bertalan felszólalásának sok teteje nem is volt, annyi értelme mégiscsak volt, hogy ráirányította a figyelmünket, illetve a közvélemény figyelmét a Szent László-évre. Ezt köszönjük szépen. A probléma azzal van, hogy több szocialista is megszólalt az elmúlt héten. Ők viszont már mást mondtak. Az MSZP miniszterelnök-jelöltje, az MSZP elnöke is megszólalt múlt héten migráció témájában, és ezek után egyértelműen kimondhatjuk, hogy a kerítésbontó koalíció mára összeállt. Azon meg sem lepődünk, hogy Soros György múlt héten Berlinben elmondott beszéde és a baloldal véleménye között igen nagy a hasonlóság. Először Botka László, aki immár a szocialisták hivatalos miniszterelnök-jelöltje, ismerte el, hogy ha a szocialisták hatalomra kerülnek, akkor azon lesznek, hogy minél hamarabb lebontsák a kerítést. Sőt, azt is hozzátette, hogy ő eleve meg sem építette volna azt. Aztán Niedermüller Péter, a Demokratikus Koalíció brüsszeli képviselője is egyértelművé tette, hogy le akarják bontani a kerítést. Szó szerint idézném őt: „Lebontanám a kerítést, jöjjenek csak hozzánk a menekültek.” Ezt mondta Gyurcsány Ferenc párttársa. Aztán kiderült, hogy nemcsak arról van szó, hogy a kerítés lebontásával megnyitnák az utat a migránsok előtt, hanem arról, hogy a betelepítési kvótát is készen állnak támogatni. Molnár Gyula, az MSZP elnöke ugyanis néhány napja egy tévéinterjúban arra utalt, hogy Magyarországnak el kellene fogadnia az uniós kvótát és a migrációs válság megoldásában szerinte mindenkinek ki kell vennie a részét, és ha ez azt jelenti, hogy el kell fogadni a kötelező betelepítési kvótát, hát, akkor el kell fogadni a kötelező betelepítési kvótát. Ezen megszólalások után tényleg már csak hab a tortán, hogy kiderült, Ahmed H., akit terrorizmus miatt első fokon elítélt a bíróság, most ügyvédet váltott és - hogy, hogy nem - az egykori szocialista igazságügyi miniszter, Bárándy Péter vállalta el a jogi képviseletét; egy terroristát véd a saját hazájával szemben. Botka László, Molnár Gyula és Niedermüller Péter nyilatkozatai is azt mutatják, hogy a magyar baloldal a Soros-terv végrehajtására készül, azaz lebontaná a kerítést, és migránsokat engedne be az országba. A múlt héten egy egységes offenzíva indult a magyar határvédelem ellen, egyértelművé vált, hogy a baloldal pártjai, az MSZP és a DK bevándorlás kérdésében egy követ fújnak. [[Heringes Anita: A hazugság bűn, képviselőtársam!]] Mivel ők támogatják a kvótát és a bevándorlást, azt kell mondanunk, hogy a baloldal konkrét veszélyt jelent a magyar emberek mindennapi biztonságára. [[Bangóné Borbély Ildikó: Ti beszéltek a magyar emberek biztonságáról?]] És teszik ezt a baloldaliak annak ellenére, hogy tavaly 3,3 millió magyar ember a népszavazáson egyértelműen nemet mondott arra, hogy mások mondják meg, kivel akarunk együtt élni és kivel nem. Elképesztő, hogy a magyar baloldal még most is tagadja azt, hogy a terrorizmus és a bevándorlás között összefüggés lenne. Niedermüller Péter még múlt hét csütörtökön is erről beszélt, miután sorozatban három terrortámadás is történt az elmúlt három hétben Európában: Manchesterben, Londonban és Párizsban. Ezenfelül pedig az olasz ügyészség bejelentette, hogy kifejezetten terroristák és bűnözők beszállítására specializálódott embercsempész-hálózatok is léteznek. Mindez, úgy látszik, mégsem elég ok arra, hogy Brüsszel változtasson a migránspárti politikáján. Sőt kiderült, hogy a párizsi terrorista, aki múlt héten kalapáccsal támadt a rendőrökre a Notre-Dame előtt, évekkel ezelőtt kitüntetést kapott az Európai Bizottságtól, éppen egy bevándorlással kapcsolatos tanulmánya miatt. [[11.50]] De hogy a múlt hét eseményei közül említsek pozitívumot is: Németország vezetője, Angela Merkel Bulgáriában megdicsérte a határok megvédését. Ez is azt üzeni nekünk, magyaroknak, hogy meg kell védenünk önmagunkat, meg kell védenünk a határokat, és mivel európai uniós tagország vagyunk, és mi betartjuk azt, amit vállaltunk, meg kell védenünk a schengeni határokat is. Hiszen van mit veszítenünk: az elmúlt hét évben a magyar emberek komoly eredményeket értek el, erről beszélt már a miniszterelnök úr is. Ezért, ha ezen az úton megyünk tovább, amelyen elindultunk, akkor Magyarország végre valóban egy erős és büszke európai ország lehet. De ehhez meg kell védenünk az eredményeinket. Ahogy láthattuk, ebben a baloldalra nem számíthatunk. A Fidesz és a KDNP azonban továbbra is mindent megtesz azért, hogy az országot és az embereket megvédje. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A kormány részéről történő válaszadásra Kontrát Károly államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A tömeges illegális bevándorlás ellen fizikai és jogi határzárral, élőerős védelemmel, illetve a kötelező betelepítési kvóta elleni fellépéssel lehet védekezni. A szocialisták valamennyi eszközzel való fellépést akadályozták. Egyrészt a helyzet úgy áll, hogy Botka László több mondatával is világossá tette: ő nem szeretne kerítést a déli határra. Ugyan később egyes szocialisták próbálták magyarázni Botka mondatait, de mindig kiderül az igazi álláspontjuk. Kunhalmi Ágnes egy közbekiabálásával múlt héten itt a parlamentben is feleslegesnek nevezte a kerítést. Ez egy régi szocialista álláspont. Arra is emlékszünk, amikor Kunhalmi képviselő asszony és Horváth Csaba 2015 nyarán álproblémának nevezték a bevándorlást, és kritizálták a kerítésépítést. Azért is érthetetlen a szocialisták álláspontja, mert ma már alig vitatja valaki, hogy a fizikai határzár jelentősen hozzájárult az elmúlt időszakban Magyarország, a magyar emberek biztonságához. Ezért szerintünk Botka László kerítésszaggató nyilatkozata nem véletlen elszólás, hanem tudatos politikai cselekvés. Ez abból is látszik, hogy az MSZP a jogi határzárat sem támogatta a parlamentben. S az is ebbe a láncolatba illeszkedik, hogy az MSZP megpróbálta meggátolni a kvótanépszavazást, majd nem szavazta meg az országot védő alkotmánymódosítást sem, sőt az elnökük, Molnár Gyula arról beszélt, hogy el kellene fogadni a kötelező betelepítést. A pártelnök szavaiból az is látszik, hogy hajlandó lenne tárgyalni ennek felső határ nélküli változatáról is. Végül pedig képviselőik nemrég egy olyan határozatot is támogattak az Európai Parlamentben, amely felgyorsítaná a betelepítési programot, megkönnyítené a családegyesítéseket, a menekültek fogalmát széles körre kiterjesztenék, amellyel teljes mértékben kiszolgáltatottá tennék Magyarországot. Sőt, legkésőbb tavaly ősz óta azt is tudjuk, hogy a Jobbikra sem számíthatunk az illegális bevándorlás ügyében, nem kampányoltak teljes erővel a kvótanépszavazáson, hiszen még kampányfőnökük sem volt, majd belpolitikai számításokból nem szavazták meg a kvótaellenes alkotmánymódosítást. Sőt, az elnökük már a betelepítési kvóta elfogadásáról is lamentált az egyik televízióban. Ennek tetejébe a múlt héten az is bebizonyosodott, az is beigazolódott, hogy a határok megvédésében az Európai Bizottságra sem számíthatunk, például Avramopulosz bevándorlási biztos már több eljárással fenyegette meg Magyarországot, most pedig azt mondta, hogy nem jó megoldás az európai határvédelem szempontjából, ha az uniós tagállamok kerítéseket húznak fel a külső határokon. Sajnos Avramopulosz biztos véleménye megváltozott: hazája védelmi minisztereként ugyan még azt támogatta, hogy kerítés védje az országa határát a görög-török határon, ma már ő is úgy gondolkodik, ahogy a magyar szocialisták. Nehéz ilyenkor nem arra gondolni, hogy Avramopulosz biztos is nemrég találkozott Soros Györggyel. Úgy tűnik, hogy létrejött egy nemzetközi kerítésbontó koalíció, amelynek vezetője Soros György, és az ő bevándorláspárti forgatókönyvét hajtják végre, azt valósítják meg. A végrehajtásban pedig a Soros-bandériumok és egyes brüsszeli bürokraták mellett az MSZP és a Gyurcsány-párt is fontos partner, a Jobbik pedig csendestárs. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem tehetünk mást, tudomásul vesszük, hogy a magyar baloldal, Botka László, a Gyurcsány-párt és a Jobbik nem akarja megvédeni Magyarország határait, nem akarja megvédeni a magyar embereket. Ők ezt ajánlják a magyar választópolgároknak. Mi pedig, a Fidesz és a KDNP képviselői mindenkit biztosítunk arról, hogy megvédjük Magyarország határait, megvédjük a magyar embereket. Így legalább tiszta és világos, hogy miről dönthetünk a 2018-as választásokon. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Z. Kárpát Dániel képviselő úr következik, a Jobbik frakciójának tagja: „Milyen Magyarországot szeretne a Jobbik?” címmel. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A mai parlamenti színvonal is hűen mutatja, hogy nemcsak az indulatok szabadulnak el a Házban, de a szakmaiprogram-alapú viták is kiveszőben vannak, sőt talán mondhatjuk, hogy ki is vesztek innen, hiszen az év legfontosabb törvényjavaslatának a tárgyalásakor, a költségvetés vitája során sem igazán szakmai érvekkel szembesültünk, ezt is különböző izmusokkal szőtte át a kormányzat. S azt látjuk, hogy szűk egy évvel a választások előtt bizony arról kellene beszélni, hogy Magyarországot illetően kinek milyen víziója van, kinek milyen elképzelései vannak a jövőre nézve, hiszen egy olyan ország képe bontakozik ki előttünk, ahonnan nemcsak elvándorolt több százezer magyar ember, de több mint háromszázezren a kutatások alapján ezt tervezik a következő években; amely országot egy lakhatási válság sújt. Éppen mai hír, hogy már a luxusalbérletek is pillanatok alatt elkelnek, hiszen a tevékeny, termelő, produktív szférához tartozó magyar emberek egész egyszerűen nem tudják a lakhatási problémáikat megoldani. Számtalan olyan gondunk van - a népesedési válságunkat is ideérve -, amellyel kapcsolatban ez a kormány korszerű válaszokkal nem rendelkezik. Az előző választási időszakban is így volt ez, a Fidesz-KDNP programja annyi volt, hogy „folytatjuk”, tehát nem merte papírra letenni az asztalra a vállalásait. Most is ez a helyzet, nem igazán látunk tisztán a kormány szándékait illetően, ugyanakkor az úgynevezett baloldal vagy egyéb ellenzéki erők tekintetében meg azt sem látjuk, hogy milyen felállásban kívánják megméretni magukat, ami szűk egy évvel a választások előtt tökéletes alkalmatlanságukról tesz tanúbizonyságot. A Jobbik ezzel szemben már javában a programalkotás folyamatában van, és a hétvégén egyhangúlag fogadta el azt az elvi nyilatkozatát, amely ezt a víziót leteszi az asztalra, egy olyan pozitív, megoldásokra törekvő, élhető, szabad és biztonságos Magyarország vízióját, amely egész egyszerűen hiányzott az elmúlt 27 évben, és amely kapcsán el kell mondjam, hogy a politikusokhoz való hozzáálláson is változtatni kell, hiszen a magyar politikai, nem mondom, hogy elit, de mondjuk azt, hogy csoportosulás nagyon sokat tett azért, hogy a magyar választópolgárok megutálják őket, ne bízzanak bennük, és kialakult az, hogy nem partnernek tartják a képviselőket, a politikusokat, akiknek mandátuma és feladata, hogy jobbá tegyék az országot, hanem távoli idegennek, oligarchának, helytartónak. És bizony a jelenlegi kormányzat prominensei mindent megtettek azért, hogy ez a nagyon sötét kép ne oldódjon, maradjon így. Egyértelmű pedig, hogy a Jobbik számára a közélet nem lehet az uralkodás joga, hanem a szolgálat kötelessége kell hogy legyen. A korrupció és az arrogancia közéletből való kigyomlálása, ennek a pestisnek a megszüntetése lehet a kulcs afelé, hogy érdemi előrelépést érjünk el. A Jobbik ennek érdekében konkrét vállalásokat tett le az asztalra, konkrétan fogalmazta meg, hogy milyen Magyarországot szeretne. Nyilván nem áll módomban az idő rövidségére való tekintettel minden fontosabb pontunkat kiemelni, de az egészen biztos, hogy az antikorrupciós harc tekintetében kíméletlenek leszünk, hiszen az elmúlt kormányzati ciklusok során a korrupció előbb a tűrt, majd mostanra önök által már a támogatott kategóriába helyeződött. A Jobbik kormányzásával viszont a haza pénzének ellopása vissza fog kerülni a tiltott kategóriába, ebben biztosak lehetnek. Nyilvánvaló módon egy ökoszociális nemzetgazdaság elképzelésének része lehet a magyar bérek vásárlóerő tekintetében történő felzárkóztatása, amit önök egyszerűen elszabotáltak. Ha mi most euróban megvizsgáljuk, hogy az előző évben, az előző években hogyan változtak a magyar bérek, akkor elmondhatjuk, hogy ezek sokkal kisebb mértékben növekedtek, mint Európa más országaiban vagy akár regionális összehasonlításban. Elmondhatjuk, hogy a minimálbér és a garantált bérminimum általam amúgy támogatott, de mégiscsak kozmetikai jellegű módosítása folyamatos távolodást tart fenn még mindig, tehát nem közeledünk nemhogy Ausztriához, de a régió egyéb országaihoz sem e tekintetben. Itt a lehetőség tehát a Jobbik béruniós kezdeményezésének a támogatása, ami nemhogy nem jár adózási vagy egyéb jogkörök átadásával, hanem éppen hogy elejét veszi annak a garantáltan és tutira a végzet felé tartó állapotnak, amely Közép-Kelet-Európa kiürülésével jár, elöregedésével jár, és az itteni népességfogyás drasztikus felgyorsulásával. A Jobbik hatékonyan és korszerű válaszokkal meg akarja előzni, meg fogja előzni azokat a katasztrofális folyamatokat, amelyek kapcsán ennek a kormánynak az egyetlen érdemi reakciója a saját propagandagépezetének felpörgetése. S láthatjuk azt is, hogy amíg nem alakul ki egy termelést támogató adórendszer, egy saját lábon álló magyar gazdaság, addig nem lehet fenntartani a fiatalok életkezdésének támogatását, a korrekt munkakörülményeket, a rászorulók ellátását és az idősek méltó nyugdíjának fenntartását sem. A Jobbik tehát letette az asztalra - idézőjelben - azt a kihívást, amely révén korszerű válaszokat biztosít Magyarország feltámasztása érdekében. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] A kormányon a sor, hogy ha van saját víziója, azt végre ossza meg a magyar közvéleménnyel. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[12.00]]
Válaszadásra ismét Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Én is tudok róla, tisztelt képviselő úr, hogy a Jobbik a hétvégén rendezett egy kongresszust - felületesen igyekeztem is figyelemmel kísérni a hírekből -, és ígértek ott mindenfélét, többek között biztonságos Magyarországot, tiszta kezeket, és azt is mondták egyébként, talán a párt elnöke, hogy a kormányzáshoz minden körülmények között szeretet kell. S ha már ezt mondták, akkor érdemes megnézni, hogy ilyen előzményekkel a háta mögött hogyan ígérhet ilyeneket a Jobbik. Kezdjük a biztonsággal! Felmerül a kérdés, hogyan hivatkozhatnak önök biztonságra, amikor több mint egy éve folyamatosan gáncsolják a kormány illegális bevándorlás elleni fellépését. Fúrták a kvótanépszavazást, nem szavazták meg a kvótaellenes alaptörvény-módosítást. Vona Gábor idén januárban az RTL-ben azt is mondta, hogy oké, lehet gondolkodni pár ezer bevándorló szétosztásán. Ezt mondta ő. S van még több dolog a biztonsággal kapcsolatban. Önök a 2014-es programjukban azt mondták, hogy átláthatóbbá kell tenni a külföldről pénzelt aktivistacsoportokat; úgy fogalmaztak, hogy véget vetnek a jogvédők álságos tevékenységének. Erre most meg nem támogatják az átláthatósági törvényjavaslatot, és ha jól értem, ugyanazzal érvelnek, mint a baloldali pártok, és majd velük fognak együtt szavazni ezen a héten a zárószavazáson. A kongresszusukon tiszta kezekről is beszéltek önök. Olyan emberek ígérnek itt tisztaságot, akik egyébként szegycsontig gázolnak a korrupciós ügyekben. Akiknek kicsit is illúzióik lennének azzal kapcsolatban, hogy a Jobbik hogyan kezeli a közpénzeket, az nézze meg az ózdi példát: itt felmerül a gyanúja annak, hogy a polgármester belenyúlt egy közbeszerzésbe, minek következtében a költségek jelentősen növekedtek, és erre csak annyit mondanak, hogy kockázatelemzés történt, tehát még a cinizmusfát is jól megrázzák. Úgyhogy azt tudom önnek mondani, hogy ha valóban kíméletlenek szeretnének lenni a korrupcióellenes ügyekben, akkor a nyári hónapokat töltsék mindenekelőtt Ózdon vagy éppen Kovács Béla rezidenciáján. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ön a magyar közélet hangneméről is beszélt, a közélet színvonaláról, és az ön pártelnöke is úgy fogalmazott a napokban, hogy a kormányzáshoz szeretet kell; ez részben összefüggésben van azzal, amit ön mond. Ezzel egyébként még egyet is értenénk, mert nem lehet kormányozni anélkül, hogy szeressük azt az országot, amelyben élünk. De azt gondolom, a Jobbik útját sok minden szegélyezi, csak a szeretet nem. Mert, tisztelt képviselő úr, hogy lehet úgy szeretetről beszélni, hogy itt a Házban már a fizikai fenyegetésig is eljutottak? Hogy hivatkozhatnak szeretetre, ha mind a mai napig itt ülhet önök között az a képviselő, aki beleköpött a holokauszt-emlékműbe itt a Duna-parton, és még büszke is volt rá? Mit ér önöknek a szeretet akkor, ha tudjuk, hogy egy másik képviselőjük összeírta volna a zsidó állampolgárságú képviselőket? De ha csak az elmúlt napokat nézzük: hogy hivatkozhat szeretetre az a pártelnök, akinek volt parlamenti képviselője a sajtóhíradások szerint a napokban soha nem látott brutalitással fenyegetett meg egy publicistát, egy zenészt? Tudósítások szerint egyébként nemcsak a feltételezett származására utalt, hanem a családtagjait is brutálisan megfenyegette. Erre az a párt, amelyik coelhói pátosszal kéri számon Magyarországon a szeretetet, annyit tud kipréselni magából, hogy az illető nem a Jobbik tagja. Mintha nem önök között ült volna itt éveken át parlamenti képviselőként! A lényeg az tehát, tisztelt képviselő úr, hogy a jobbikosok hiába eregetnek szív alakú lufikat a levegőbe, a kisnyilas tempó attól még kisnyilas tempó, marad az agresszivitás is, és a választók nagyon is jól tudják, hogy miféle alakok masíroznak cukira fazonírozott jelmezekben. S egy nagy talány az számomra, hogy az MSZP, amelyik korábban a fél országot lefasisztázta, és mindenhova barna egyenruhákat képzelt, most a sorozatos fenyegetések hallatán miért lapul úgy, mint egy lapulevél alatti meztelencsiga. Hol vannak most a petíciók, hol vannak a brüsszeli beadványok, és egyáltalán milyen érzés ezzel a párttal, a Jobbikkal együttműködni egyre több kérdésben? Tisztelt Ház! A jobbikos kongresszuson is elhangzott, hogy meg kell törni azt az átkot, hogy aki magyar, az vesztesnek érzi magát. Én tisztelettel azt szeretném kérni a jobbikos képviselőktől - azt gondolom, sokunk nevében -, hogy ne vetítsék ki a saját gyötört helyzetüket a magyarokra. A magyar azért nem vesztes nép, mert ha kell, akkor mindig kiáll az ország érdekeiért és a saját igazáért is. No, ez az, ami a Jobbikról már réges-rég nem mondható el. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Németh Szilárd képviselő úr, a Fidesz frakciója részéről: „Már a magyar emberek biztonságát fenyegeti a Simicska-Jobbik korrupció.” címmel. Képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Hallhattuk itt Vona Gábort az előzőekben, a Jobbik frissen megválasztott miniszterelnök-jelöltjét, frakcióvezető-helyettesét, alelnökét. Vajon miért gondolják ezek az emberek, hogy minden belefér? Miért gondolják azt, hogy itt a Házban, az utcán, a kongresszuson folyamatosan papolhatnak a korrupcióról, arról, hogy ha ők érkeznek, akkor Magyarországon minden bűncselekményt fel fognak számolni? Ez az a párt, mondhatjuk nyugodtan, amelyik bort iszik és vizet prédikál; ha úgy tetszik, a Jobbik maga a politikai korrupció melegágya. Hát, nézzük Zagyva György Gyulát, a Jobbik plakátarcát, kampányarcát, aki néhány nappal ezelőtt egy közös filmben egy szélsőliberális gondolkodású, talán már mondhatnánk, hogy egy anarchista gondolkodású embernek a szervezésében - akit Gulyás Mártonnak hívnak - nyíltan és egyértelműen sok társukkal együtt megtámadták az ország alkotmányos, alaptörvényes rendjét, és arra buzdították az embereket, hogy az egész választási rendszert, az egész alkotmányos rendszert közösen, együtt, szélsőbaltól a szélsőjobbig összefogva fel kell borogatni, fel kell rugdalni. Hallottunk már ilyet néhány évvel ezelőtt szélsőbaloldali politikusoktól. Majd mit ad a Jóisten, nem telik el 48 óra, ugyanez az ember kiszalad a szélsőjobbra, ahol egyébként mindig is volt - a Jobbik parlamenti képviselőcsoportjának egy igazán keményen kardozó embere volt; emlékszünk arra a mutatványra, amit egy nagy karddal mutatott be, majd később egy ostorral megismételt -, és alpári, útszéli hangon, zsidózva gyakorlatilag megfenyegetett egy zenész újságírót és annak az egész családját. Szerintem ezek a cselekmények önmagukban bűncselekmények, és nyilvánvaló, hogy a hatóság tenni is fogja a dolgát ezekben a kérdésekben, de ha továbbgondoljuk, akkor jól látható, hogy ez az egész alkotmányos berendezkedésünket, az egész demokratikus rendszert, az egész ország demokratikus működését veszélyezteti, embereket sodor vészhelyzetbe, emberek biztonságát veszélyezteti fenyegetéssel a hatalom megszerzése érdekében, illetve a hatalom megszerzése után mindenféle erőszakos cselekmény beígérésével. Tehát gyakorlatilag az ország állampolgárainak a biztonságát fenyegetik. Másrészről, ha megnézzük, azt az utat készítik elő, hogy ha az ország demokratikus rendje, biztonsága veszélybe kerül, akkor mások fogják megmondani - mint már volt rá példa ebben az országban -, hogy mi mit cselekedhetünk, kivel éljünk együtt, mikor kell megnyitnunk a határokat, hány embert kell beengednünk ebbe az országba. S aztán még nem beszéltünk arról, hogy egy milliárdos gyakorlatilag milligrammra megvásárolta a Jobbik vezetőit és politikusait. Igen, Simicska Lajosról van szó. A Simicska-Vona-klán összefogott abban a kérdésben is, hogy az országot elárasztják egy plakáterdővel. Most a tartalmáról ne beszéljünk ennek a plakáterdőnek, hanem beszéljünk a körülményeiről, arról, hogy mibe került, mennyi plakát van, mennyi ideig lehet, van-e szerződés, honnan szedték a pénzt. Bemondanak 150 milliót, hogy valami banktól kapták. Az is egy érdekes kérdés lenne, hogy a bank hogy ad a Jobbiknak, és cserébe mit kér érte egyébként a Jobbiktól, de ezt most hagyjuk; nézzük meg azt, hogy egy 476 milliós támogatással bíró párt - mert tavaly ennyi volt ennek a pártnak az állami támogatása - hogy tud 2,5 milliárd forintot kifizetni erre a plakáterdőre, amely két plakáterdő összesen, ha a számokat nézzük, 7-9 ezer közötti plakátot jelentett. Majd bejelentik, hogy azt a plakáttörvényt, amivel az olyan típusú politikai korrupciót, amit a Jobbik megvalósított, szeretnénk visszaszorítani, meg a pártok feketefinanszírozását, ők bizony ehhez nem fognak hozzájárulni, nem fogják támogatni. Nekünk az a véleményünk, hogy aki nem szavazza meg a pártok feketefinanszírozását támogató plakáttörvényt, az a párt gyakorlatilag a korrupció mellett tör lándzsát, az maga a korrupció. Magyarország pedig erős és büszke európai ország, amely ilyen korrupcióban nem lehet. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[12.10]]
Válaszadásra Völner Pál államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ahogy képviselő úr felszólalásának elején is utalt rá, azokban az ügyekben, ahol elkövetett cselekményekről van szó, mint Zagyva György Gyula esetében, vagy ha akár a régebben működő Magyar Gárda esetére gondolunk, akkor a magyar rendőrség, ügyészség és bíróságok tudják a dolgukat, és megfelelő döntéseket hoznak. Ami a napirendi felvetés másik felét illeti, a plakátügyekre gondolok, tudhatjuk, hogy választási kampány küszöbén állunk, és felmerült annak gyanúja konkrétan, hogy van olyan milliárdos és pénzügyi csoportok, akik befolyásolni akarják a választási eredményeket, egyenlőtlenné akarják tenni a választáson indulók esélyeit, mindegy, hogy jobb- vagy baloldalról beszélünk. A plakátügy kapcsán egyértelmű az összefüggés a Jobbik és a Simicska-cégek között. Ezek a próbálkozások veszélyeztetik a választások tisztaságát, felvetik a burkolt pártfinanszírozást, a korrupció és más bűncselekmények gyanúját. A sajtóból is tudható, hogy a NAV nyomozást indított költségvetési csalás gyanúja miatt Simicska Lajos plakátcégeinél, amelyek felületet adtak a Jobbik folyamatos plakátkampányához. A gyanú szerint két cég megtévesztette a hatóságot azzal, hogy lényegesen kevesebb hirdetési felületet vallott be, illetve lehet, hogy az időbeli korlátok sem úgy állnak fenn, ahogy a szerződésekben vagy éppen a számlákban foglaltak. Ezeket fogja ellenőrizni a NAV. Maga a Jobbik folyamatosan zavarosan nyilatkozik a plakátok darabszámáról. Olvasni lehet a sajtóban, hogy a tényleges felületszám hónapokon keresztül nagyobb lehet annál, mint amit ténylegesen bevallanak. Ez azt jelenti, hogy a költségek is jóval nagyobbak lennének, mint amekkora költségekről a Jobbik beszél. Az sem kizárt, hogy a kedvezmények is a piaci viszonyoknál jóval nagyobb mértéket érnek el. Remélhetőleg ezt a vizsgálat majd ki fogja deríteni. A Jobbik azt állítja, hogy hitelt vett fel a plakátkampányra, ugyanakkor Vona Gábor ismereteink szerint levelet írt a Bankszövetségnek, hogy nem tud a Jobbik hitelhez jutni. Ez is egy ellentmondásos nyilatkozatot jelent. Mindenki számára nyilvánvaló ugyanakkor, hogy 150 millió forintból ilyen plakátkampány nem finanszírozható. Most is folyamatosan újulnak meg a közterületen a plakátok, tehát aki járja az országot, annak nem kell a sajtóból tájékozódnia, láthatja, hogy a tartalmak változnak, újraragasztják őket, így gyakorlatilag ezek folyamatos finanszírozást igényelnek. A Jobbiknak viszont el kellene számolnia arról, hogy honnan van a pénze, és miért kötődik ehhez a cégcsoporthoz, és vajon ha kedvezményeket kap, akkor ezeket hogyan fogja viszonozni, illetve milyen kéréseket kell majd teljesítenie. Magyarországon azonban nem maradhat következmények nélkül az ilyenfajta visszaélések sorozata, a büntető törvénykönyv egyértelműen rendelkezik a költségvetési csalás tényállásáról, és kimondja, hogy mindenki, aki a költségvetésbe történő befizetési kötelezettsége vagy a költségvetésből származó pénzeszközök vonatkozásában mást tévedésbe ejt, tévedésben tart, valótlan tartalmú nyilatkozatot tesz vagy a valós tényt elhallgatja, ezzel költségvetési hátrányt okoz. A tényállás egyértelművé teszi, hogy az adóbevallás vagy beszámolási kötelezettség elektronikus formában történő teljesítése során megtett valótlan adatszolgáltatással elkövetett megtévesztés is e cselekménynek értendő. A büntetési tétel 2 évtől 10 évig terjedő lehet, attól függően, hogy milyen mértékű sérelmet okoztak a költségvetésnek. Ennek a helyzetnek a megakadályozására, ezeknek a vitáknak a lezárására kiváló alkalom lehet a tisztelt Ház előtt fekvő, a burkolt pártfinanszírozás megakadályozásáról és az átlátható kampányfinanszírozás biztosításáról szóló törvényjavaslat. Látható, hogy ebben az ügyben ennek a kedvezménynek a mentén megosztott a Jobbik és a kormánytöbbség álláspontja, de az is elképzelhető, hogy a többi ellenzéki párt is hamis szolidaritásérzetből nem kívánja elfogadni ezt a javaslatot. Az is tudható, hogy ha nem is akadályozza meg az összes visszaélést ez a javaslat, de egy jól látható felületet, egy jól látható módszert ki tudnánk iktatni a meglévő visszaélések közül. Ez a szavazás a holnapi napon mindenképpen be fogja mutatni, hogy kik azok, akik igazában érdekeltek a korrupció felszámolásában, és kik azok, akik továbbra is ezeket a gyanús hátterű, hátulról megvalósuló befolyási kísérleteket támogatják. Ebben az ügyben a tisztelt Háznak kell döntenie. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
A napirend előtti felszólalások sorában utolsóként Szél Bernadett frakcióvezető asszonynak adom meg a szót, aki „Egy újabb elpazarolt félév” címmel fogja elmondani felszólalását. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megint abban a szerencsében volt részem, hogy végighallgathattam az önök fölszólalásait, ami így, június közepe táján amolyan ciklusösszesítésnek is gondolható. Hát, én szomorúan látom, hogy a magyar állampolgároknak teljesen igazuk van, amikor a politikusokról beszélnek, és azt mondják, hogy menjenek mind a csudába. Mert a helyzet az, hogy itt mindenről beszéltek, csak arról nem, hogy a magyar emberekkel mi lesz. Szapulták egymást, bántották egymást, nekiestek egymásnak, mondtak mindent egymásra, de arról nem beszéltek, hogy az önök teljesítménye kormányon például milyen volt az elmúlt fél évben. Bennem megerősödött az a hit és az az eltökéltség, hogy ebben a magyar politikában egy teljes sorcserére van szükség, egyszerűen új politikusokra van szükség és új erőkre. mert önök már megmutatták, hogy mire képesek, és köszönjük szépen, ebből sokáig nem kérünk már. A másik pedig az, hogy önök mindennel foglalkoznak, csak az emberekkel nem. Az égvilágon minden konfliktust felvállalnak, egymásba gyalogolnak, folyamatosan mondják a magukét, de nagy igazság az a mondás, hogy a másik szemében a szálkát is meglátják, a sajátjukban pedig még a gerendát sem. Ez a nagy igazság! Mert ha az egyik korrupt beszélget a másik korrupttal, hogy melyikük a nagyobb korrupt, az egy vicc abban az országban, ahol az emberek nagy része a hónap végén nem tud a gyerekének venni egy cipőt, ha kinövi, és hónapokig spórol, hogy végre legyen neki, amiben el tud járni iskolába. Én nem tudom, hogy önök milyen világban élnek, de valami teljesen más párhuzamos valóságban. Azt tudom önöknek mondani, hogy ez a fél év újabb elvesztegetett sok hónap a magyar emberek életéből, gyakorlatilag megerősödött a magyar emberekben az, hogy a kormánypárti többségtől most már nem várhat semmit ez az ország. Azt látják a magyar emberek, és ezért nő a kormányváltást akarók száma, hogy a Fidesz-KDNP-vel messze nem jutunk. Láttunk már ilyet egyébként, a 2006-ost választást megelőző hónapok voltak ilyenek, amikor gyakorlatilag az akkori kormánypárt csak arra játszott, hogy valahogy kihúzza a kampányig. Na, ez látszik most a Fidesz-KDNP-nél is. Csúnya vége lesz, szeretném mondani. Ha Orbán Viktor sokáig akar felváltva Vlagyimir Putyin és Gyurcsány Ferenc kottájából játszani, akkor, tényleg azt gondolom, hogy önök vághatják a centit, mert a magyar emberek sokáig ezt nem fogják tűrni, abban biztosak lehetnek. Teljesen nyilvánvaló volt az önök felszólalásaiból, hogy a kormánypárti padsorokban nincs felelősség. Sem vezetés, sem példaadás, sem pedig valós munkateljesítmény. És ebben az országban most már végre olyan politikusokra van szükség, akik képesek politikai teljesítményt letenni az asztalra. Önöket nem azért választották meg, hogy a magyar adófizetők pénzét arra használják, hogy méregdrágán kormánypropagandát csináljanak a propagandaminiszterük irányítása alatt. Elegem van abból, hogy Németh Szilárd lett a Fidesz főideológusa, aki beolvas a magyar nőktől elkezdve mindenkinek, és följogosítva érzi magát, hogy az ország több mint felének beolvasson. Mit képzel magáról ez az ember, kérem szépen?! Az emberek akarata ellenére ugyanis sokáig nem lehet kormányozni. A paksi népszavazás kérdésében önök bebizonyították, hogy végtelenül gyávák és a magyar emberek ellenében kormányoznak. Ha nem a magyar adófizetők pénzén megbolondított népszavazási kutatásokat nézegetik, akkor világosan látszik az, hogy a magyar emberek többsége népszavazást akar Paks II. kérdéséről, mert a magyar emberek nem akarják az adóforintjaikat arra tékozolni, hogy az önök oligarcháit kibéleljék belőle. Ott van a top 4-es oligarcha, látom, hogy már most mennyit kaptak a magyar adófizetők pénzéből, és még egy kapavágás sem történt Pakson. Ha önök hatalomban maradnak, és 2018-ban ez egy nagyon fontos kérdés, akkor Paks kapcsán gyakorlatilag önök ki fogják lopni az emberek szemét. Ezt nem engedhetjük meg magunknak. Azt tudom önöknek mondani, hogy amit önök itt produkálnak, az képviseletnek rossz, teljesítménynek pedig egyenesen szánalmas. Ez nem kormányzati teljesítmény és nem politikai teljesítmény, amit önök csinálnak. A Lehet Más a Politika úgy gondolja, hogy a Magyar Országgyűlésnek lenne elég dolga, egyrészt a külföldre menő, menekülő, távozó magyarok visszahívásáról kellene diskurzusokat folytatnunk, erre kellett volna szánnunk ezt az elmúlt fél évet. Arról kellett volna beszélnünk, hogy hogyan lesz ennek az országnak kiváló oktatási rendszere, működő egészségügye, és azért kell erős antikorrupciós politika, hogy ebben az országban jók legyenek a bérek. Ezt viszont a hiteltelen politikusoktól már nem remélhetjük. Akik az elmúlt 27 évben váltóműszakban lopták szét ezt az országot, nem fognak önöknek semmi újat elhozni, nem fognak a tisztelt választópolgárok számára könnyebbséget hozni. Ezt a mocskos bizniszt fogják folytatni, ameddig a választópolgároktól erre bizalmat kapnak. Azt tudom önöknek mondani, hogy a Fidesz egyik „legnagyobb” teljesítménye, hogy kettéosztotta ezt az országot, és lebutította a politikát és egyáltalán a politikai kommunikációt. [[12.20]] Az LMP-nek világos az üzenete: elég a hiteltelen politikusokból, és ennek az országnak újra békében és nyugalomban kell élnie, végre egyszer normális bérekért kell dolgoznunk, egy kiváló oktatási rendszerre van szükségünk, és arra van szükségünk, hogy ha megbetegszünk, akkor legyenek, akik ápolnak minket, illetve minden segítséget meg kell ahhoz kapnunk, az adóforintjaink erre is alkalmasak, hogy egyáltalán ne betegedjünk meg. Ez a megújuló Magyarország víziója, mi ezért fogunk dolgozni. Köszönöm.
Ismét Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Arról, hogy ki ül itt az Országgyűlésben, a választók döntenek, függetlenül attól, hogy ön mennyire emeli meg a hangerőt. Engedje meg, hogy röviden szóljak arról az időszakról, amelyet ön a felszólalásában, annak a címében elpocsékolt időszaknak nevezett. Értem, hogy közelednek a választások, és hogy keményeket kell mondani, de az a helyzet, hogy ez az ország most erősödő időszakát éli, és én azért nem javaslom önnek, hogy ezt elvitassa, mert sok millió magyar ember munkája van benne. Szeretném önnek elmondani, hogy számunkra a munkából élők megbecsülése az elsődleges cél. És ha le tudja tenni a telefonját, akkor azt is elmondom önnek, hogy 2010-hez képest… [[Dr. Szél Bernadett: Mi köze hozzá, hogy én mit csinálok? Felzúdulás, közbeszólások a kormánypártok soraiból, köztük: Válaszol! Micsoda modor ez?]] - önnek válaszolok [[Dr. Szél Bernadett közbeszólása.]] -, 2010-hez képest több mint 700 ezerrel többen dolgoznak Magyarországon, és 500 ezer helyett kevesebb mint 200 ezer ember jelentkezik be valamilyen segélyért. Azzal is tisztában vagyunk, tisztelt képviselő asszony, hogy a munkahely megléte szükséges, de önmagában nem elegendő a családok stabil gyarapodásához, béremelésekre is szükség van. Ezért tartom furcsának, hogy elhallgatja a folyamatban lévő béremelési programokat. Ebben az időszakban, szeretném önnek elmondani, hogy béremelésben részesültek vagy részesülnek a tanárok, a felsőoktatási kutatók, a szakorvosok, az ápolók, a kulturális ágazatban dolgozók, a kormányhivatalokban dolgozók, az igazságszolgáltatásban dolgozók, a tűzoltók [[Dr. Szél Bernadett: Ne hazudjon, legyen szíves!]] , a katonák, a rendőrök és az állami vállalatok dolgozói, és a piaci szférában is zajlanak a béremelések. Szeretném önnek elmondani, hogy a minimálbér és a szakmunkás-minimálbér 2016 és ’18 között két év alatt 24 százalékkal nő, és 40 százalékkal, ha a szakmunkásokról van szó. Értem én a kemény szavait, de attól tény marad, hogy a bérek Magyarországon egy év alatt átlagosan 10 százalékkal növekedtek, és ez természetesen nem jelenti azt, tisztelt képviselő asszony, hogy ne lenne még hova emelni, de mégiscsak emelkedésről beszélünk [[Dr. Szél Bernadett közbeszólása.]] , és ez az emelkedés, ha megengedi, hogy elmondjam, több mint egyhavi bérnek megfelelő összeg. Nem tudom, hogy az LMP támogatja-e a jövő évi költségvetést [[Dr. Szél Bernadett: Nem.]] , de ha igen, akkor jó szívvel teheti, hiszen minden egyes területre több pénz jut majd. Ha mindent beleveszünk, akkor egészségügyre 217 milliárddal több jut majd, oktatásra pedig 97 milliárddal. Azért említem ezeket a kérdéseket, mert ön is utalt rá. Útfelújításokra 30 milliárddal több jut majd. Tovább csökkennek az adók, a kétgyermekes családok adókedvezménye növekszik, csökken az internetezés áfája, még több forrás áll majd rendelkezésre otthonteremtésre, több mint 200 milliárd forint, ezáltal is serkentve a gyermekvállalást, a gazdaság növekedését és az építőipart is. Mindezek keretéül, tisztelt képviselő asszony, egy 4 százalékkal növekedő gazdaság szolgál majd, egy erősödő gazdaság. Tisztelt Képviselő Asszony! Önök itt dörgedelmesen szidják a kormányt napról napra, végső soron ez egy ellenzéki párt dolga, ez rendjén is van, de arról azonban nagyon keveset tudunk, hogy az LMP mit ajánl a magyar családoknak. [[Dr. Szél Bernadett: Tessék elolvasni a programot.]] Nagyon keveset. Két dolgot mindenképpen tudunk, azt, hogy önök bevezetnék a betelepítési kvótát. [[Dr. Szél Bernadett: Jaj! Jaj!]] Ezt az európai parlamenti szavazásaikból le tudjuk vezetni. [[Zaj, közbeszólások mindkét oldalon.]] Mielőtt meglepődne vagy eljátssza, hogy meglepődik, szeretném elmondani, hogy ő mit mondott kint az Európai Parlamentben. Azt mondta, hogy az LMP nem tudja máshogy elképzelni a megoldást, a válság megoldását, mint a kötelező kvótarendszer bevezetésével. [[Zaj mindkét oldalon.]] Tehát mielőtt eltagadja, nézze meg, hogy mit cselekszik az ön képviselője az Európai Parlamentben. [[Dr. Szél Bernadett közbeszólása.]] Aztán azt is tudjuk, hogy hozzányúlnának az szja-kulcsokhoz, ez pedig a baloldali kormányok esetében sohasem jelent mást, csak drasztikus adóemelést. Tehát önök is tagjai annak a baloldali koalíciónak [[Sallai R. Benedek közbeszólása.]] amely a középosztályt tovább terhelné. [[Közbeszólások az LMP soraiból, köztük dr. Szél Bernadett: Te is többet fogsz adózni.]] Ha valóban érdekelné önöket a családok sorsa, akkor arra kérem önt, hogy ne emeljék meg az adókat. Tisztelt Képviselő Asszony! Ön minősített minket, ezért engedje meg, hogy én is szóljak pár szót az LMP-ről. Nagyon sajnálom, hogy egy egykor jobb sorsra érdemes párt [[Sallai R. Benedek közbeszólása.]] azt az utat járta be, amit bejárt, mert egy évvel a választás előtt jól látszik, hogy hogyan sodródnak bele a nagy baloldali összeborulásba, hogy összekeveredjenek azokkal, akik egyszer már tönkretették ezt az országot. A milliárdosok ölelésére is egyre nyitottabbak, mert milyen más oka lehetne annak, hogy önök sem akarják támogatni a Ház napirendjén lévő plakáttörvényt. Ha ennek az okaira vagyunk kíváncsiak, akkor irányadóak Hadházy képviselő úr szavai, aki azt mondta, hogy sokakkal ellentétben ő már becsüli Simicska Lajost. Így mondta: „Komolyan mondom, már Simicskát is becsülni kell ebben a világban.” Én nem örülnék neki, ha még eggyel növekedne az Országgyűlésben a kitartott pártok száma. Ez még egy ok arra, hogy kettős erővel [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] küzdjünk a burkolt pártfinanszírozás ellen. Ha úgy lehet más a politika, hogy még több kitartott párt van az Országgyűlésben, akkor inkább ne legyen más! Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra senki nem jelentkezett. A keddi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következők: Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter; Harangozó Tamás, MSZP; Volner János, Jobbik; Szászfalvi László, KDNP; Hörcsik Richárd, Fidesz; Sallai R. Benedek, LMP. A keddi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Hoppál Péter, Fidesz; Ander Balázs, Jobbik; Lukács László György, Jobbik. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Pócs János, Fidesz.A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Szávay István, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Áder János köztársasági elnök úr államtitkári megbízatás megszűnéséről szóló átiratot küldött az Országgyűlésnek. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse ezt.
„Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 54. §-a alapján - a miniszterelnök javaslatára - megállapítottam, hogy dr. Sonkodi Balázsnak, a Miniszterelnökség államtitkárának megbízatása 2017. június 3-ai hatállyal megszűnik. Budapest, 2017. június 2. Üdvözlettel: Áder János”
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Kérem, foglalják el helyüket, és ellenőrizzék, hogy a kártyájukat elhelyezték-e a szavazógépben. Tisztelt Ház! Most házszabálytól való eltérésre tett javaslatról döntünk. A Házbizottság a házszabálytól való eltérésben azt kezdeményezi, hogy az Országgyűlés a 2017. év Szent László-emlékévvé nyilvánításáról szóló H/16032. számú előterjesztés tárgyalása során úgy térjen el a házszabálytól, hogy a csütörtöki ülésnapon már a zárószavazásra is sor kerülhessen. A házszabálytól eltérésre tett javaslatot H/16032/1. számon a honlapon megismerhetik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hozzájárul-e a házszabálytól való eltéréshez. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás. Németh Szilárd István: Mindenki jobb kézzel szavazzon! Balla György: Az MSZP-sek az orrukkal is szavazhatnak!]] Megállapítom, hogy a Ház 144 igen szavazattal, 2 nem ellenében, tartózkodás nélkül a házszabálytól való eltéréshez hozzájárult. Elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására a mai napon 15 óra 29 perceig van lehetőség; a törvényjavaslat összevont vitájára a szerdai ülésnapon, az összegző módosító javaslatról történő döntésre és a zárószavazásra a csütörtöki ülésnapon kerül sor. Tisztelt Ház! Az előterjesztő a szükséges számú támogató aláírás benyújtásával kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg az elmúlt rendszer titkosszolgálati tevékenységének feltárásáról és az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára létrehozásáról szóló 2003. évi III. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/15844. számú előterjesztést. A képviselő azt kezdeményezte, hogy a módosító javaslatok benyújtására a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő három órán belül legyen lehetőség, az összevont vitára szerdán, valamint az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra és a zárószavazásra a csütörtöki ülésnapon kerüljön sor. [[12.30]] A kivételességi indítvány T/15844/3. számon a honlapon megismerhető.A házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Felhívom a figyelmüket arra, hogy a kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz száz képviselőnek az „igen” szavazatára van szükség. Most a döntéshozatal következik. Kérdezem tehát önöket, elfogadják-e a T/15844. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását, az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását 131 igen szavazattal, 21 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Az elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására ma 15 óra 31 percig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Most napirend módosítására tett indítványokról döntünk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az elmúlt rendszer titkosszolgálati tevékenységének feltárásáról és az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára létrehozásáról szóló 2003. évi III. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/15844. számú törvényjavaslat tárgyalásával egészüljön ki ma kezdődő ülésünk napirendje, a kivételességi javaslatban foglaltak szerint azzal, hogy az összevont vitára a lezárásig a szerdai ülésnapon a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/15992. számú törvényjavaslat általános vitájának lezárását követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a hétfői ülésnapon az összegző módosító javaslatokról való döntésekre, határozathozatalokra 14 óra helyett legkorábban 15 órakor kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Szintén a Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény módosításáról szóló T/15557. számú törvényjavaslat tekintetében a bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitájára a keddi ülésnapon a határozathozatalokat követően, a kéményseprőipari tevékenységről szóló 2015. évi CCXI. törvény módosításáról szóló T/15778. számú törvényjavaslat bizottsági jelentéseinek és összegző módosító javaslatának a vitája előtt kerüljön sor, az összegző módosító javaslatról való döntéshozatalra és a zárószavazásra a csütörtöki ülésnapon kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP és az MSZP képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló T/14967. számú törvényjavaslat határozathozatalára ezen az ülésen ne kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot nem fogadta el. [[Jelzésre:]] Frakcióvezető asszony szólni kíván? Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. A házszabály 25. §-a alapján szavazatszámláló géppel, kérem, ismételjük meg a szavazást.
Köszönöm. Tisztelt Ház! Akkor ismét felteszem a kérdést: egyetért-e az Országgyűlés azzal, amit az LMP és az MSZP képviselőcsoportja javasol, vagyis hogy a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló T/14967. számú törvényjavaslat határozathozatalára ezen az ülésen ne kerüljön sor? Kérem, géppel szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 35 igen szavazattal, 119 nem ellenében, tartózkodás nélkül a javaslatot nem fogadta el. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosításokkal. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Házbizottsági egyetértés hiányában most előterjesztések bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkéri-e a kijelölt Gazdasági bizottságot a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elektronikus hírközléssel összefüggő 2016. évi tevékenységéről szóló B/13830. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 120 igen szavazattal, 37 nem ellenében, tartózkodás nélkül a bizottságot határozathozatalra felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkéri-e a kijelölt Gazdasági bizottságot a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal Országgyűlési beszámoló 2016. című, B/14665. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház a kijelölt bizottságot 120 igen szavazattal, 38 nem ellenében, tartózkodás nélkül határozathozatalra felkérte. Kérdezem a tisztelt Házat, hogy felkéri-e a kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottságot a Független Rendészeti Panasztestület beszámolója a 2014-2016. évi tapasztalatairól című, B/15762. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 120 igen szavazattal, 38 nem ellenében, tartózkodás nélkül a bizottságot határozathozatalra felkérte. Tisztelt Országgyűlés! Személyi javaslatról való döntésre a mai napon nem kerül sor. Soron következik a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15427. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Most egyperces szünetet rendelek el, és megkérem a képviselőtársaimat, hogy gyorsan és feltűnésmentesen hagyják el az ülésteremet, ha kinn jobban érzik magukat. [[Több képviselő elhagyja az üléstermet. Rövid szünet.]] [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszöntöm a képviselőtársaimat. Folytatjuk a munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Költségvetési bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, 60 perces időkeretben. Megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársak! Ahogy az már lenni szokott a költségvetésitörvény-javaslatoknál, a törvényalkotási bizottsági feladatokat a Költségvetési bizottság látja el, ezért ezt a véleményt kívánom ismertetni. A 2017. évi központi költségvetés módosításáról szóló törvényjavaslat tárgyalásához a Költségvetési bizottságon kívül még a Magyarországi nemzetiségek bizottsága csatlakozott. A részletes vitát bizottságunk megtartotta, ahol jelentős vita nem alakult ki. A bizottság által megfogalmazott vélemény T/15427/12. számon megtalálható a hálózaton, amiből azt szeretném kiemelni, hogy a 2017. évi törvény módosítására azért van szükség, mert a gazdaság jó teljesítményének köszönhetően a vártnál több forrás áll rendelkezésre az államháztartásban. [[12.40]] Ezért a kormány a rendelkezésére álló többletforrásokat különböző fejlesztési programokra, így többek között a közúthálózat fejlesztésére, az Irinyi-terv megvalósítására, az Ökumenikus Segélyszervezet támogatására, a Magyar Honvédségre és az első világháborús hadisírok rendbehozatalára, a Bethesda Gyermekkórház és a Budai Irgalmasrendi Kórház közös fejlesztésére kívánja elkölteni. Fontos kiemelni, hogy ezen fejlesztések megvalósulása a pénzforgalmi hiányt nem érinti, valamint a változások egyenlegsemlegessége következtében az államadósságot sem növeli. A fedezetet a vártnál nagyobb jövedékiadó- és személyijövedelemadó-bevételek, illetve az illetékek biztosítják. Tisztelt Képviselőtársaim! Tekintettel a javaslat fenti pozitív intézkedéseire, amelyek fontos közcélokat valósítanak meg, kérem a tisztelt képviselőtársaimtól, hogy a szavazásokon és a csütörtöki zárószavazáson támogassák az indítványt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A bizottságban megfogalmazódott kisebbségi véleményt három felszólaló ismerteti, összesen 30 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy költségvetés nem pusztán számok halmaza, hanem mindig egy tükör, annak a tükre, hogy egy adott közösség hogyan gondolkodik a közösen megtermelt javak újraosztásáról, miből kívánja megteremteni az újraosztható javakat, és azokat hogyan kívánja elosztani, mit tart fontosnak, mit tart támogatandónak, illetve mi az, amin spórolni akar, kire rak nagyobb terhet, és ki az, akin segíteni akar. Magyarország 2018. évi központi költségvetésénél a Fidesz is megmutatta, hogy mit akar, megmutatta, hogyan gondolkodik a magyar társadalomról, és hogyan kívánja saját holdudvara számára megszerezni a közösen megtermelt állami javakat. A költségvetés vitája során többszörösen is bebizonyította, hogy ez az igazságtalanság és a korrupció költségvetése. Igazságtalan, mert a Fidesz a gazdagokat jutalmazza, a szegényeket bünteti. Igazságtalan, hogy a Fidesz a gazdagok adócsökkentését a kis keresetű dolgozó emberekkel fizetteti ki. Igazságtalan, hogy a gazdagoknál évente 400 milliárd forint adócsökkentést hagy a Fidesz, miközben megszüntette a minimálbér adómentességét, és 27 százalékra növelte az áfát. Igazságtalan, hogy a munkabérből élők és különösen a kisebb keresetű dolgozók adóterhei 2018-ban is a legmagasabbak közé fognak tartozni Európában, de igazságtalan a közös torta elosztása is, mert a Fidesznek fontosabb, hogy a közpénzek a haveroknál, Matolcsynál, Habonynál, Garancsinál, Mészárosnál, Tiborczoknál, Balog Ádámoknál maradjon, veszítsék el közpénzjellegüket, mint hogy elegendő pénz jusson az egészségügyre, az oktatásra és a szociális területre. Ráadásul annak ellenére, hogy az elosztható pénz több lett, 2010-hez képest mégis kevesebb jut belőle az állam valódi feladataira, mert a Fidesznek stadionok kellenek meg propaganda, meg soha meg nem térülő atomerőmű. Erre mondjuk, hogy ez a korrupció költségvetése, hiszen az erre fordított százmilliárdok így vesztik el közpénzjellegüket Rogán, Orbán és a kormánytagok más közeli ismerőseinél. Tisztelt Képviselőtársaim! Az emberek többségének tehát a 2018-as költségvetés semmilyen reményt nem fog adni, folytatódik az ország lerablására épülő, a Fidesz-közeli vállalkozóknak és családtagoknak súlyos milliárdokat számolatlanul nyújtó kormányzás. A Fidesz hétéves kormányzásának következtében nagyobb lett a szegénység, egyre többeket fenyeget a lecsúszás veszélye. Mára már létminimum alatt él a teljes lakosság több mint egyharmada - ez sokkal több, mint ami 2010 előtt valaha is volt, akár a válság éveiben is -, és önök az út szélén hagyják ezeket az embereket, nem segítenek rajtuk. A Fidesz hétéves kormányzásának következtében Magyarország versenyképessége is brutálisan romlott: egyetlen év alatt hat helyet rontva, a soha nem látott 69. helyre került Magyarország a Világgazdasági Fórum versenyképességi ranglistáján. Leszakadunk nemcsak az EU magjától, de a visegrádi országoktól is, és ennek egyik legfőbb oka a kormányzati működés és a korrupció, miközben látható, hogy ha a különutas politikájuk miatt Magyarország nem jut hozzá 2020 után újabb EU-s forrásokhoz, Magyarországra megszorítások várnak, stagnálás és súlyos lemaradás a szomszéd országoktól is. Az is elmondható, hogy a Fidesz hétéves kormányzásának eredménye az oktatási rendszer lezüllesztése. Nemcsak a jelenben van baj az ország versenyképességével, hanem a jövőben is az lesz, hiszen a legfrissebb, a 2015-ös felmérés szerinti PISA-jelentés alapján minden negyedik gyerek funkcionális analfabéta, és az iskolarendszer konzerválja a társadalmi különbségeket. Ezt hozta az urizáló fideszes elit oktatáspolitikája. Éppen ezért érthetetlen és elfogadhatatlan, hogy a Fidesz arányaiban egyre kevesebb pénzt költ az oktatásra, és egy gyermek sorsát már az megpecsételheti, hogy gazdag vagy szegény családba születik; ez számunkra elfogadhatatlan. Mi abban hiszünk, hogy minden magyar egyenlő, és egyenlő esélyeket kell kapniuk, hogy a tehetség kibontakoztatását ne lehetetlenítse el a család szegénysége. A Fidesz hétéves kormányzásának eredménye, hogy rendszerszintű problémák vannak az egészségügyben is, mert például hogy van az, hogy vannak milliárdok propagandára, de rendes kórházi takarításra nincs; hogy van az, hogy akár négyezer ember is jut egy háziorvosra, mert nincsenek betöltve a praxisok; hogy van az, hogy nincs elég pénz gyógyszertámogatásokra; hogy van az, hogy csak ígérgetések vannak az egészségügyi dolgozók béremelésére, de ezt nem akarják betartani. Mi azt várnánk el a költségvetéstől, hogy a magyar emberek adóforintjaiból az állam tisztességes egészségügyi ellátást biztosítson, ami magában foglalja az egészségügyi dolgozók munkájának tisztes anyagi elismerését is. Mi azt vártuk volna tehát, hogy önök ilyen elvek mentén alakítsák ki a jövő évi költségvetést, de nem ez történt, hiszen önök az igazságtalanság és a korrupció költségvetését hozták az Országgyűlés elé. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat vitája során tehát világossá vált, amit előzetesen is mondtunk, hogy sem a szegénységgel, sem az oktatással, sem az egészségüggyel semmit sem akarnak kezdeni, a rászorulókat cserben hagyják, a rendszerszintű problémákat pedig nem kezelik. Az igazságtalanság és a korrupció költségvetését így nem lehet elfogadni, éppen ezért az MSZP képviselőcsoportja olyan módosító javaslatokat nyújtott be, amelyek felismerik a problémákat, és valóban képesek azt megoldani. Ennek keretében összesen 750 milliárd forintos költségvetési átcsoportosítást javasoltunk annak érdekében, hogy több pénz jusson az egészségügyre, az oktatásra és a szociális területre. Tisztelt kormánypárti Képviselőtársaim! Sajnálattal kellett tapasztalnunk, hogy mind a Költségvetési, mind a Népjóléti és az összes többi bizottság előtt is elutasították javaslatainkat, ezzel megakadályozták, hogy a szociális támogatásokra, a családtámogatásokra, a szünidei étkeztetésre, a szociális bérlakásrendszer beindítására, a méltányossági nyugdíjakra és a kivételes rokkantsági ellátás emelésére 258 milliárd forinttal többet fordítsunk, és bizony megakadályoznák, hogy a gazdasági válság idején kényszerűségből megszüntetett 13. havi nyugdíjat visszaadják a nyugdíjasoknak most, hogy a válság elmúlása, az uniós forrásoknak hála beinduló gazdasági növekedés megteremtette a lehetőséget, hogy azt az Országgyűlés visszaadja. A módosításokból jól látszik, hogy ez nem növelné a költségvetési hiányt, a Fidesz felesleges beruházásai bőven elég fedezetet biztosítanának e célra is. Ne felejtsük el, hogy Dömötör államtitkár úr itt azt harsogta, hogy egy fideszes képviselő sem szavazta meg a 13. havi nyugdíj válság miatti megszüntetését. Tisztelt Képviselőtársaim! A mai nap folyamán bizonyíthatják ezt a következetességet, amikor a fenntartásoknál döntünk a 13. havi nyugdíj újbóli bevezetéséről. Kormánypárti képviselőtársaim, azt sem szabad elfelejteniük, hogy ezeken felül azt is meggátolták, hogy 250 milliárd forintot csoportosítson át az Országgyűlés az oktatás területére, a pedagógusok béremelésére, az egyetemek és főiskolák nagyobb támogatására és a fogyatékos személyek esélyegyenlőségét elősegítő programokra. Kormányunk egyik legsikertelenebb területén, az egészségügyi szektoron sem engedik, hogy bármelyik probléma megoldásra kerüljön, pedig az általunk javasolt plusz 240 milliárd forint az egészségügyi dolgozók béremelését, a mentődolgozóknak megígért juttatásokat és a gyógyszerkasszát bővítette volna. De nem, önök ezt is megakadályozták, pont akkor, amikor kiderült, hogy egyetlen rezidensnek kell ellátni egy teljes éjszakai ügyeletet, mert egész egyszerűen külföldre kényszerülnek a magyar orvosok és ott dolgozók. Ami a legmeglepőbb: még onnét is elveszik a pluszforrásokat, ahol az a benyújtott javaslatban még szerepelt. [[12.50]] A Költségvetési bizottság elnökeként arról kaptam levelet Handó Tünde elnök asszonytól, hogy a benyújtott számok 15 százalékos bírói illetményemelést tesznek lehetővé, miközben önök csak 5 százalékot akarnak adni. A megoldásuk erre mi volt? El kell vonni gyorsan a pénzt. A sajtó ezt úgy értelmezte, hogy - idézném - csuklóztatják a bíróságokat, és mindez az érintetteknél is igen rossz visszhangra lelt. Módosító javaslatomban ezt a helyzetet próbáltuk orvosolni; természetesen ezt is elutasították. Pedig szeretném felhívni a figyelmüket, hogy minden javaslatunk fedezete megtalálható az igazságtalanság és korrupció költségvetésében. Csak azt önök propagandára, atomerőműre, közmédiára, stadionokra és presztízsberuházásokra fordítanák, a magyar adóforintokat a nyugdíjasok, a szociálisan rászorulók, a gyermekeink, a pedagógusok, az orvosok, az ápolók vagy a mentősök helyett. Tisztelt Képviselőtársaim! Összefoglalva az eddig elmondottakat: az igazságtalanság és korrupció költségvetésében jövőre is százmilliárdokat költenek teljesen felesleges és elhibázott luxusberuházásokra, miközben a pénznek a szociális területben, az oktatási és egészségügyi szektorban lenne a helye. Ezért az MSZP a benyújtott módosító javaslataival biztosítaná a rászorulók, a tanárok, orvosok, ápolók és az igazságügyi alkalmazottak jogos elvárását. Az MSZP fenntartja azon véleményét, hogy a 2018. évi költségvetés így, ebben a formában elfogadhatatlan. Kérem, hogy a határozathozatalok során támogassák az általunk fenntartott módosító javaslatokat, máskülönben ez megmarad az igazságtalanság és a korrupció költségvetésének. Köszönöm szépen, elnök úr, a lehetőséget.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Jelen napirendi pontunk keretében a 2017. évi központi költségvetésről szóló 2016. évi XC. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és összegző módosító javaslat vitája folyik. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hegedűs Lorántné képviselő asszonynak, Jobbik-képviselőcsoport, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kétségtelen tény, hogy képviselőtársam nagyon sok igazságot fogalmazott meg a 2018-as költségvetésitörvény-javaslattal kapcsolatban is, és ezt ne vitassuk el tőle. Én azonban ragaszkodnék - ahogy az elnök úr is mondta - a napirendhez, és a ’17-es költségvetési törvény módosításáról szeretnék szólni. Szemben azzal - kezdeném már rögtön így -, amit Szűcs képviselőtársam mondott, hogy nem alakult volna ki jelentős vita ebben a kérdésben a bizottságban; én úgy érzem, hogy az ellenzéki képviselők azért igen-igen sok pontot érintően hozzászóltak ehhez a törvényjavaslathoz. Azt nagyon sajnálom, sajnáltam már akkor is, hogy sajnos a kormánypárti képviselők annál inkább csendben maradtak. Az akkori hozzászólásomból szeretnék tehát idézni, mint a kisebbségi hozzászólók egyike. A kormányzati kommunikáció - különösen Banai államtitkár úr - fegyelmezett költségvetési politikáról szól a törvényjavaslattal kapcsolatban. Ez annyiban igaz, hogy a kormányzat valóban rendkívül fegyelmezetten és következetesen teremti meg magának a jövő évi választásokhoz szükséges tartalékot. Így jelentős mértékben növekedik a rendkívüli kormányzati intézkedésekre - azt tudjuk, plusz 30 milliárddal - és az Országvédelmi Alapra elkülönített - ez meg 35 milliárddal - összeg, amely, mint tudjuk, a kormánypárt zsebpénze. Elképesztő arroganciának tartjuk a propagandaminisztérium keretének további 5 milliárdos emelését. Egyébként javaslatot tettünk arra, hogy nemhogy 5 milliárddal emeljük, de egyszerűen szüntessük meg ezt a teljesen felesleges sóhivatalt. Támogatható természetesen - már régóta szükségessé vált - az oktatási és egészségügyi intézmények fejlesztése. Ezt minden esetben elmondjuk a törvényjavaslattal kapcsolatban, tehát e tekintetben a Jobbik frakciója tudja támogatni ezt a költségvetést. Ugyanakkor sajnálatos, hogy bizonyos kötelező önkormányzati feladatok támogatását csak nagyon szerény mértékben tervezi a kormányzat. Így a bölcsődék, a minibölcsődék létesítéséhez igényelhető keretösszeg, illetve az egyes települések által pályázható maximális összeg is alacsony. Javasoljuk, javasoltuk ennek érdemi emelését. Arról van szó, hogy összességében a bölcsődefejlesztéshez 800 millió forintot kíván adni az önkormányzatoknak a kormányzat, amiből a pályázat útján maximum 10 milliót igényelhetnek, de akkor is az önkormányzatoknak csak egy szűkebb köre. Ez, úgy érezzük, valójában értelmezhetetlenül kis összeg. Ennek kapcsán nyújtottunk be módosító indítványt. Nagyon sajnálom, hogy a kormányzat a Rogán-minisztériumhoz képest rendkívüli szűkkeblűségről tett tanúbizonyságot. Továbbá javasoltuk az arculati kézikönyvek elkészítése támogatásának megemelését és a támogatandó önkormányzatok körének bővítését is. Mert ha nem teszi meg a kormányzat, akkor valójában a településképi rendeletek, illetve az ahhoz kapcsolt arculati kézikönyvek csak egy okostelefonnal készített fotósorozatból fognak állni; semmi érdemi haszna nem lesz, kivéve nyilván, ami a plakáttörvényre vonatkozó része, ami, mint tudjuk, szintén a jövő évi választást megelőző diktatórikus lépése a kormányzatnak. Az elmúlt években a kistelepülési önkormányzatok fejlesztési igényei messze meghaladták a tervezetben szereplő előirányzat összegét. Ez 2 milliárd forint. Ez egy új összegkeret, amit beépít ide a kormányzat, de javasoltuk, indítványoztuk ennek is az érdemi emelését. Elmondtam a vitában azt is, vidékfejlesztési pályázatok kapcsán tudjuk, hogy az eredetileg tervezett teljes összeg öt-hatszorosa érkezett be a Miniszterelnökséghez, tehát ehhez képest ez a 2 milliárd forint szinte értelmezhetetlenül kevésnek tűnik. Megint csak azt tudnám mondani - de most nem a Rogán-minisztériumot mondom, hanem mondjuk, a Nemzeti Filmalapnak a plusz 2,4 milliárdját -, én azt gondolom, hogy ha a kaszinóiból befolyó összegnek legalább egy részét nem offshore hátterű cégébe menekítené ki Liechtensteinbe Andy Vajna, hanem betenné ebbe a Nemzeti Filmalapba, mert tudjuk, hogy ennek van egy támogatásgyűjtő kasszája, akkor meg lehetne finanszírozni akár még értelmes filmeket is, magyar nagy történelmi játékfilmeket. Tehát erre megvolna a keret, és ezt a 2,4 milliárdot nyugodtan odaadhatná a kormányzat, mondjuk, a kistelepülési önkormányzatok fejlesztési igényeinek támogatására. Kétségtelen tény továbbá, hogy a 3200 magyar helyhatóságból a 2000 fő alattiak száma 2000, és ezen települések a rendszerváltozás óta a mindenkori kormányzatok fejlesztéspolitikájának mostohagyermekei, pedig élhető vidék nélkül nincs élhető ország sem. Tehát ha és amennyiben kéne módosítani a 2017. évi költségvetési törvényt, az valószínűleg inkább egy modern vidék programja kéne hogy legyen. Tehát most már a „Modern városok” programja mellett, nem egymás ellen kijátszva megint a vidéket és a nagyvárosokat, hanem amellett adjunk jelentős érdemi támogatást a kistelepüléseknek is. A közúthálózat fejlesztésére adott plusz 50 milliárd forintot szintén nagyon tudjuk támogatni. Kicsit nekem az az érzésem - ezért is rossz a szám íze -, hogy talán ez a plusz 50 milliárd forint, ugye, az eredeti 10 milliárdról most 60 milliárdra fogják fölemelni ezt a keretösszeget, megint csak kampányaszfaltozást fog jelenteni. Hozzá kell hogy tegyem még, hogy a nyugdíjprémium 24 milliárd forintja, ami ebben a költségvetési módosító indítványban is megjelenik, én azt gondolom, hogy nem egy jelentős összeg. Megint csak ha összehasonlítom más olyan keretösszegekkel, amelyeket a kormányzat a 2017-es költségvetési törvényben biztosít pluszforrásként, gondoljunk csak az Országvédelmi Alap emelésére vagy a rendkívüli kormányzati intézkedések keretének a megemelésére, bizony, ezt az összeget meg lehetne többszörözni. Köszönöm szépen. Ennyit szerettem volna elmondani, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Demeter Márta képviselő asszony, független képviselő, a képviselő asszony azonban nem tartózkodik a teremben, így folytatjuk a munkánkat. Megkérdezem Banai Péter Benő államtitkár urat, hogy a vita e szakaszában kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Igen, államtitkár úr jelzi. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A legfrissebb makrogazdasági mutatók alapján a magyar gazdaság teljesítménye három éve nem látott mértékben, az előzetes adatközlésnél is gyorsabban, 4,2 százalékkal növekedett 2017. első negyedévében az előző év azonos időszakához képest.Ennek pozitívumai megjelennek a költségvetésben is, hiszen a foglalkoztatás és a fogyasztás bővülése nyomán folyamatosan emelkednek az adóbevételek, ami az államháztartás stabilitásához járul hozzá. [[13.00]] Ez egyben azt is jelenti, hogy az év egészére a tavalyi év közepén feltételezett 3,1 százalék helyett 4,1 százalékos gazdasági bővülés várható, az uniós módszertan szerinti 2,4 százalékos hiánycél megőrzése mellett. Mindezek a kedvező reálgazdasági számok meghatározó részben a tavaly novemberi hatéves bér- és járulékcsökkentési megállapodásnak köszönhetőek. A tisztelt Országgyűlés előtt lévő törvényjavaslat a megállapodás hatásait vezeti át az idei költségvetésen, egyúttal lehetőséget biztosít számos szakterület többlettámogatására. Így a kormány a költségvetési egyensúly megőrzése mellett javaslatot tett az ország versenyképességét, illetve az egészségügyi, oktatási és szociális területet érintő fejlesztések többletforrásának biztosítására, hazánk védelmi képességét és a magyar emberek biztonságát erősítő fejlesztések finanszírozására, és valóban, a tartalékok növelésére is, amelyeknek felhasználása nem kizárólag egy-egy minisztérium döntésétől függ, hanem nyilvános kormányhatározattal lehetséges, és ahogyan Hegedűs Lorántné képviselő asszony is mondta, az önkormányzatok is többletforrásokat kapnak, gondolok itt a bölcsődefinanszírozásra, illetőleg a településképi kézikönyvek megvalósítására is. Azt tudom tehát a tisztelt Országgyűlés részére jelenteni, hogy a gazdasági növekedésnek, a foglalkoztatottak számának és a reálbérek növekedésének köszönhetően ma arról folytathat vitát az Országgyűlés, hogy a többletbevételeket milyen többletkiadási célokra lehet felhasználni. A kormány egyértelmű javaslatot tett le az asztalra: alapvetően beruházási jellegű többleteket javasol a kormány, ez jelenik meg az önök előtt lévő költségvetésitörvény-javaslatban. A törvényjavaslat eredeti változatához képest a Költségvetési bizottság mint az Országgyűlés Törvényalkotási bizottsága, összegző módosító javaslatot nyújtott be, amely mind a kiadások, mind a bevételek azonos összegű, mintegy 16 milliárd forintos növelését tartalmazza. Ennek a módosításnak a háttere a legújabb adatsor, amelyet mind a gazdasági növekedés tekintetében már ismernek, mind pedig az államháztartás első öthavi helyzetét illetően ismernek. Az első öthavi költségvetési adatok megint megerősítik a költségvetés stabilitását.Így a Törvényalkotási bizottság által benyújtott indítvány értelmében pluszforráshoz juthatnak a helyi érdekű önkormányzati fejlesztések mintegy 4,7 milliárd forintos összegben, létrejöhet a népi kultúra finanszírozását célzó Csoóri Sándor Alap, illetőleg a Beruházás-előkészítési Alap is többletforrásokkal gazdálkodhat. Tisztelt Országgyűlés! Kérem, engedjék meg, hogy megköszönjem az Országgyűlés bizottságainak, valamint minden képviselőnek a 2017. évi költségvetés módosításáról szóló törvényjavaslat elfogadása érdekében végzett munkáját. Még egyszer hangsúlyozni szeretném, hogy a módosítás megőrzi a kiszámíthatóság és a stabilitás értékeit. Egyértelmű a javaslatból: a költségvetési módosítás háttere hazánk növekvő gazdasági teljesítménye. Mindezek alapján kérem, hogy a beterjesztett 2017. évi költségvetési törvény módosításához kapcsolódó összegző módosító javaslatot támogatni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Jelezni kívánom államtitkár úrnak, hogy a vita további szakaszában, illetve a zárszó elmondására 6 perc 7 másodperc maradt még fenn az időkeretben, úgyhogy szíveskedjen ezt majd figyelembe venni, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vantara Gyula képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Mint ahogy a bevezetőben elhangzott, a 2017. évi költségvetés vitájáról tárgyalunk és annak napirendje a mai témánk. Elnök úr, úgy látszik, rossz papírt vett elő, úgy, ahogy ez előfordult a bizottsági ülésen is; úgyhogy az érveket akkor majd áttesszük a 2018. évi költségvetés tárgyalásához. Mint ahogy a szocialista kormányzás alatt megszokhattuk azt, hogy ha egy költségvetési évhez és egy költségvetéshez év közben hozzá kell nyúlni, az mindig megszorítást jelentett. Az elmúlt évek polgári kormányzásának tapasztalata az, hogy a költségvetés évközi módosításai nem elvontak valahonnan és elvonnak valahonnan, hanem többletforrásokat biztosítanak, ahol arra igény merült fel az év folyamán. Most egy ilyen törvényjavaslat fekszik előttünk. Természetesen nem akarom a májusi általános vitát ismét lefolytatni, ezért a legfontosabb módosító javaslatokat emelném ki, amelyekre államtitkár úr utalt. A Költségvetési bizottság május 24-i ülésén az alábbi bizottsági módosítókat nyújtotta be. Mint ismert, az úgynevezett szociális hozzájárulási adó, közismertebb nevén a munkáltatói járulék mértéke 27 százalékról 22 százalékra csökkent, s emiatt indokolttá vált, hogy a központi költségvetési szervek az így keletkező megtakarításukat havonta, az érintett tárgyhót követő 15-éig fizessék be a központi költségvetés javára. Úgy vélem, hogy ez a kormány részéről egy bölcs döntés volt, hiszen ezzel elkerülhető az, hogy a különböző állami szervek között igazságtalanság álljon fel, minthogy ez általában indokolatlan megtakarítást eredményezett volna, máshol pedig nem fedezte volna a szükséges kiadásokat. Továbbá megváltoztak a házi segítségnyújtáson belüli személyi gondozásra vonatkozó szakmai szabályok, amelyek értelmében a gondozási órák száma alapján történik az adminisztráció. Emiatt szükségessé vált az évi költségvetési törvény pontosítása, hogy ez a finanszírozás is alkalmazkodjon az új gondozási órák alapján számított ellátotti létszámhoz. Mivel a költségvetési törvényeknél, ahogy ez már elhangzott, a Költségvetési bizottság egyben Törvényalkotási bizottságként is eljár, az úgynevezett TAB-szakaszban további módosítási szándékot fogalmazott meg és összegző módosító javaslatot nyújtott be, amely megtalálható a hálózaton a T/15427/14. irományszámon. Engedjék meg, hogy ezek közül csak a legfontosabbat emeljem ki. A módosítás 8. és 11. pontja foglalkozik a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal szervezeti rendszere megerősítése forrásigényének a kielégítésével és annak kezelésével. A 12. és a 14. pont javaslatban biztosít többletet a Kemény Ferenc sportlétesítmény-fejlesztési programban szereplő új budapesti jégcsarnok beruházásának előkészítésére. A 16., 18. és 20. pontok pedig a premontrei rend alapításának 900. évfordulója keretében megvalósítandó rendezvények és fejlesztések támogatására, valamint a ciszterci rend alapokmány-kihirdetésének 900. évfordulója keretében megvalósítandó rendezvények és fejlesztések támogatására teremt forrást. A 21. és 26. pontok a gazdaság jó teljesítményének, valamint a gazdaság fehéredésének köszönhetően a vártnál magasabb társaságiadó-bevétele és személyijövedelemadó-bevétele lesz a költségvetésnek, és ezt vezeti át a módosító. A 30. pontjában pedig, ahogy erről már szó esett, az önkormányzati fejlesztések többlettámogatását biztosítja a színvonalas közfeladat-ellátás érdekében 4,7 milliárd forint értékben. Kérem a tisztelt Házat, hogy szavazatukkal támogassák a költségvetésnek ezen pozitív irányú változásait mind a mai, mind pedig a csütörtöki szavazáson. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Schmuck Erzsébet képviselő asszony, LMP-képviselőcsoport. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Újra és újra feltesszük a kérdést, hogy miért fontos a kormánynak, hogy a tavaszi időszakban fogadja el a költségvetést. Nyilván a tavaszi elfogadás az egyik oka annak, hogy később módosítani kell, mint ahogy most is. Viszont annak a lehetőségét sem szabad kizárni, hogy a kormány a kiszámíthatóságra és a stabilitásra hivatkozva így biztosít magának lehetőséget, hogy később átcsoportosíthassa a pénzeket. Erre nagyon jó példa a bizottsági összegző módosító javaslatban az Országvédelmi Alapból 20 milliárd forint átcsoportosítása a rendkívüli kormányzati intézkedések címszó alá. Ez a módosítás is alátámasztja, hogy a kormány sem tudja, mire mekkora összeggel számoljon. A pluszbevételek módosításán kívül viszont olyan változtatások és átcsoportosítások is vannak, amelyek az LMP szerint nem támogathatóak. A törvénymódosításban szerepel a Miniszterelnöki Kabinetiroda kommunikációs feladataihoz szükséges keret 5 milliárd forinttal való emelése. [[13.10]] Ezt az előző vitában is kifogásoltuk, mert szerintünk ez nem más, mint egy Rogán Antalnak létrehozott minisztériumi pénznyelő. Ezekből az összegekből finanszírozzák a teljesen felesleges plakátkampányokat is, mint például az „Állítsuk meg Brüsszelt!” vagy a mostani „Magyarország erős és büszke ország”. Ezekre miszerintünk egyáltalán nincsen szükség. Most is hangsúlyozom, hogy az egész Miniszterelnöki Kabinetirodára nem lenne szükség, nyugodtan fordíthatnánk az így 27 milliárd forintra emelkedett összeget az önkormányzatok támogatására. Bár az összegző javaslatban ugyan 5 milliárd forinttal megemelik az önkormányzati támogatásokat, ami nagyon helyes, de kevés, mert az önkormányzatok forráshiányosak. A felesleges kiadások helyett nyugodtan csoportosíthatnának még ide forrásokat. Fontos megjegyezni még azt is, hogy a korábban létrehozott Beruházási Előkészítési Alapnak, amelyre 25 milliárd forintot csoportosítanak át, és amit még 1,6 milliárd forinttal megemel az összegző módosító, ennek a funkciója még mindig kérdéses. Összegezve: az LMP úgy látja, hogy a keletkező pluszbevételeket nem a kabinetirodára meg a rendkívüli kormányzati intézkedések címszó alatt kellene felhalmozni, hanem olyan beruházásokra kellene fordítani, amelyek elősegítik a lakhatást, az energiahatékonyságot, a megújuló energia használatát, továbbá az oktatás és az egészségügy forrásainak a visszapótlására is égető nagy szükség lenne, de úgy látjuk, hogy ez a kormányoldalról mindig süket fülekre talál - a valódi béremelés kérdéséről pedig nem is beszélve. Végül még szeretném hozzátenni én is, hogy a nyugdíjasok megélhetésének segítésére is nagyobb forrásokat szánhatna a kormány, nem kellene a GDP 3,5 százalékos növekedéséhez kötni, kisebb GDP-növekedés hasznából is részesülhetnének a nyugdíjasok. Az LMP nem tudja támogatni a 15427. számú törvénynek a módosítását. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Szakács László képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ott folytatnám, ahol Schmuck Erzsébet képviselőtársam abbahagyta. Nem volt ám ez így máskor sem, a tavalyi évben ugyanígy volt. Ugyanúgy akkor módosítottuk a múlt évi költségvetést, miközben elfogadtuk a jövő évi költségvetést; bocsánat, az adott évi költségvetést akkor módosítottuk, miközben elfogadtuk a következő évre szóló költségvetést, nyilvánvalóan anélkül, hogy tényadatok rendelkezésre álltak volna, mert a zárszámadás meg majd egyszer, valamikor az őszi ülésszaknak a második felében majd talán megjön ide a parlament elé, és akkor fogjuk igazán tudni azt, hogy most jól döntünk, vagy nem döntünk jól. Ez az, amin mindig elvitatkozunk a kormánnyal, hogy helyes-e ez így. Egy dolog biztos: beállt egy olyan rendszer, amin most majd változtatnak - erről majd egy picit fogok beszélni -, jövőre már nem kell ilyet csinálni, hogy mindig áttesszük majd a rendkívüli kormányzati intézkedéseknek a sorára a maradványösszegeket, mert jövőre már életbe fog lépni a költségvetési törvény végrehajtásának a módosítása, és kvázi rendeleti úton meg lehet oldani, megvalósul maga a rendeleti kormányzás, nem kell itt saját magának mozgásteret teremtenie a kormányzatnak, de idén még így van. Ezen tehát mindig elvitatkozunk, tavaly is jót vitatkoztunk egyébként ezen, hogy helyesen volt-e megtervezve a tartalék, miért kell ekkora mozgásteret biztosítania saját magának a kormánynak, annak a kormánynak, amelyik egyébként bármikor tud két nap alatt a sarkából kifordítani bizonyos szférákat új törvényekkel, új javaslatokkal sürgősségi eljárásban, bármiben itt az Országgyűlésben, és csak a költségvetésnél ennyire - hogy is mondjam? - titokzatosak, és itt a költségvetésnél történnek mindig olyan ügyek, amikor valamiért nem akarják ezt idehozni a Ház elé. Ilyen egyébként a rendkívüli kormányzati kiadásoknak a sora is, meg ilyenek lesznek majd jövőre azok a költségvetésre is kihatással lévő kormányhatározatok, majd meglátjuk, hogy az NGM miket kap feladatul, hogy mely feladatokat kell majd neki megoldania, nyilvánvalóan a parlament többségének a jóváhagyása nélkül vagy éppen az utólagos jóváhagyásával kell majd ezt megcsinálnia. De az idei mégis még az utolsó ilyen év, amikor be kell ide hozni a költségvetés módosítását, és muszáj, hogy a kormány saját magának mozgásteret teremtsen. Ilyenkor persze mindig elgondolkodunk azon, hogy miért. Tavaly elmondták, hogy arra kell, hogy a határvédelemre, a kerítésnek a megépítésére, a rendőrséggel kapcsolatos többletkiadásokra kellett fordítani összeget; tették ezt ugyanazok a politikusok, akik előtte nyáron nem támogatták a Magyar Szocialista Pártnak azt a költségvetési módosító javaslatát, amely 60 milliárd forintot adott volna a rendőrségnek és a katonaságnak a megerősítésére, majd utána visszahozták szeptemberben a saját javaslatukat, de nem címkézve [[Gúr Nándor közbeszól.]] rendkívüli kormányzati intézkedésként hozták ide vissza. Akkor is azért nem támogattuk, mert önökkel már sokkal több a tapasztalatunk, mint amennyi illúziónk maradt, akkor is attól féltünk, hogy majd megint vizes vb lesz belőle, meg olimpiai felkészülés lesz belőle, meg nem tudom én, micsoda lesz belőle [[Közbeszólás az MSZP soraiból.]] , csak nem azokra a közösségi célokra fordítják, amelyeket mi magunk is helyesnek találnánk, lássuk be, amit az önök padsoraiban ülő nagyon sok képviselő is helyesnek találna, hogyha nem kötné őt ennyire a frakciófegyelem. 5 milliárddal több lesz kommunikációra. Mi ezerszer elmondtuk: sem stadionban, sem kommunikációban nem gyógyult még meg senki. 5 milliárd forintból fel lehetne újítani egy budapesti kórházat. Miért nem erre jutott, tisztelt képviselőtársaim? Miért plakátra fog megint jutni? Miért nem arra jut, hogy egy budapesti kórházat, egy-két vidéki kórházat felújítsanak, hogy ott normálisabb körülmények között lehessen gyógyulni, gyógyítani, embereket ellátni? Hiába mondják azt, hogy mert arra ennyi meg annyi jutott, kérem szépen, juthatna 5 milliárd forinttal több is. Ez az önök koncepciója: Magyarországon az oktatásnak meg az egészségügynek nincs minisztériuma, a környezetvédelemnek nincs minisztériuma, de a kommunikációnak, annak van minisztériuma, a Miniszterelnöki Kabinetiroda 27 milliárdos költségvetésével… - csak hogy mindenki értse: ez egy magyarországi középvárosnak nagyjából a tízéves költségvetése, amit a Rogán-féle minisztérium egy év alatt szétfröcskölt plakátokra. Látjuk itt a beruházás-előkészítéseket, ezeket tavaly is láttuk, és azt is láttuk, hogy mi lett belőle: nagyjából semmi. Elfolyik a pénz, elfolyik a pénz olyan embereknek a zsebébe, akik ebből piszkosul jól élnek, és a magyaroknak meg, én úgy gondolom, főleg hogyha lejönnek majd a Délvidékre, akkor ott meg is nézhetik esetleg, a magyaroknak meg egyre kevesebb jut ezekből a pénzekből, plakátból meg már elég sok jutott nekik, úgyhogy köszönik szépen, nem kérnek többet. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Szűcs Lajos képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szakács képviselő úr, természetesen nem biztos, hogy kell hogy zavarja a tényeknek a sora, de azért azt mindenképpen közölni kell és le kell szögezni ebben a vitaszakaszban, amit az államtitkár úr is elmondott, hogy az állami költségvetés, a 2017. évi költségvetés önmagában is megállt a lábán, nem azért kell módosítani, amiért az önök idejében kellett, mert körülbelül egy napot élt meg az év végén elfogadott törvényjavaslatuk, mondjuk, a 2008. vagy a 2009. évben, amikor azonnal az évközi módosítások elsősorban megszorításokat jelentettek, azt jelentették, hogy valamire még mindig kevesebb jutott. Emlékezzenek a visszavonásokra, 3-5 százalékos intézményi megszorításokra és azokra az önkormányzati elvonásokra, amelyek következményeként például az önök idejében a szegedi önkormányzat 27 milliárd forintnyi hiányt tudott felmutatni. Ha ez nem így lett volna, akkor valószínűleg nem tudna ön sem erről beszámolni, illetve arról sem tudna beszámolni, hogy a második Orbán-kormány az önkormányzati kinnlevőségeket eltörölte, például a szegedi önkormányzat esetében is. És hogy azért mondjunk jó példákat: ennek a költségvetési módosításnak pontosan az az értelme, hogy több bevételből több kiadást lehet tervezni, úgy, hogy az állami költségvetés egyenlege nem fog változni. Nem a hiányt növeli ez a költségvetési módosítás, hanem egy nullszaldós kiigazítást tesz olyan célok érdekében, amelyek közcélok. [[13.20]] Természetesen állandó vita a kommunikációra költött pénzek esete. Ha megnézi az Orbán-kormány és a Gyurcsány-kormányok erre való költéseit [[Bangóné Borbély Ildikó: Ne mutogassanak már vissza!]] akkor meg fogja látni, hogy közel egyensúlyban vannak. [[Bangóné Borbély Ildikó: Ez nem igaz! Nem igaz, képviselő úr!]] Nyilván azért - kedves képviselő asszony, ha vitatkozni szeretne, akkor kérjen szót [[Bangóné Borbély Ildikó: Parlamenti műfaj!]] , nagyon szívesen állunk rendelkezésre, nyomjon gombot -, hiszen ezeknek a költéseknek a jó része a minisztériumoknál volt eldugva. Ennek a mostani javaslatcsomagnak pontosan az az értelme, hogy tiszta, világos viszonyokat teremt, amit kormányzati kommunikációra költenek, az egy helyen látható, és a minden évi zárszámadásban pedig nyomon követhető ennek az elkötése. Azt gondolom, éppen emiatt nyugodt szívvel tudjuk javasolni ennek a költségvetés-módosításnak a támogatását, természetesen azt is megértve, hogy önök úgy állnak ehhez hozzá, mint a ’18-as költségvetésnél is, hogy ha én csináltam volna ezt a költségvetést, akkor hogyan költeném el. Kedves képviselő hölgyek és urak, szerencsére nem önöknek kellett ezt elkészíteni, mert akkor az ország még mindig Görögország szintjén lenne. [[Bangóné Borbély Ildikó: Főleg, ha Kósa bent van a parlamentben!]] Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselőtársaimat megkérem, van lehetőség, ha gombot nyomnak. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Gúr Nándor képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Az idén még beszélgetünk róla, jövőre már nem. Jövőre, akkor, amikor rendeleti szabályozást fognak megvalósítani ebben a kérdéskörben is, még beszélni sem kell arról, hogy mit hova pakolgatnak, megmondják Varga Mihálynak, aztán Varga Mihály majd megteszi mindazt, amit meg kell tennie. Na, az a baj, tudják, képviselőtársaim, ezzel a történettel, hogy valójában most is így működik, csak még nincs rendeleti szabályozás. Az a baj, hogy ráadásul a kimondott gondolatok mögött nem az a praktika húzódik meg, ami a magyar emberek érdekét szolgálná, nem olyan irányban költik a forrásokat, mint amilyen irányban kellene, nem az emberekért cselekszenek, hanem saját magukért meg a haverokért. Egyszerűen akkor, amikor ebben az országban, ebben a kormányban propagandaminiszter van, de mondjuk, egészségügyi miniszter és oktatási miniszter nincs, ez megmutatja nyilván azt, hogy mi az, ami önöknek fontos: az, hogy hülyítsék az embereket, hogy az igaztalanságok sokaságát plakátra pakolják, hogy olyan nemzeti konzultációk sokaságát csinálják, amelyekről nem is érdemes beszélni, szóval ez, és hogy olyan források milliárdjait költsék el ebbe az irányba, amelyek kézzelfoghatóan szükségszerűen tényleg az emberek javát kellene hogy szolgálják. De hát önök ezt honnan a fenéből látnák?! Honnan a fenéből látnák, amikor az egészségügyi szolgáltatásokat VIP-szolgáltatások keretein keresztül veszik igénybe, nem pedig a János Kórházat járják, nem pedig olyan állapotok között próbálják megóvni a saját egészségüket, amelyek a mindennapjait élő emberek számára természetesnek tekinthető és elfogadott, bár olyan, mintha háború utáni állapotok lennének. Önök ezt nem tudhatják. A VIP-szolgáltatások nem ilyenek, önök pedig azt veszik igénybe. Egy szó mint száz, azt kellene először megtanulni, hogy abba az irányba kell a forrásokat felhasználni és a költségvetés módosításánál megtenni, ami az embereket szolgálja, az egészségügy, az oktatás és egyéb más irányba, nem pedig afelé, ahol be lehet csapni őket, amin keresztül be lehet csapni őket. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Legény Zsolt képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport. Megadom a szót a rendelkezésre álló időkeret mértékéig.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Szűcs Lajos képviselő úr felhívta a figyelmünket arra, hogy nyomjunk nyugodtan gombot, ha esetlegesen vitába akarunk vele szállni. Én meg nem vitába szállok vele, mert egyetértek vele. Azt mondta, hogy ez a költségvetési módosítás azért van előttünk, merthogy több bevételből több kiadást akarnak finanszírozni. Igaza van, képviselő úr, több kiadást akarnak finanszírozni, még azokra az önöknek fontosnak ítélt területekre, ahol a Fidesz következő kampányához még oda akarnak dörzsölni pár milliárdot a haveroknak, ahhoz önök több kiadást fognak biztosítani. Igaza van, tiszta, világos viszonyokat akarnak teremteni. Tiszta és világos viszony az, hogy Rogán minisztériuma, a propagandaminisztérium megint kap pár tíz milliárdot, megint lesz mit szétszórni, megint lesz mit a Pasa-parkba eljuttatni, megint lesz mit Csetényi Csabáéknak eljuttatni; természetesen most már tudjuk, hogy nem ők a leginkább kedvezményezettek. Ez az előttünk fekvő módosítás arról szól, hogy év közben önök rájöttek arra, hogy bizony még kicsit baj van, a népszerűségi adataink nem a legjobbak most már, folyamatosan csökkennek, és azt gondolták, azt gyorsan például a propagandaminisztériumnak meg kell finanszírozni, hogy hogyan lehet ezt még inkább megvalósítani. Ez az egész erről szól, mindenki látja. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki a rendelkezésre álló időkereten belül felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Független képviselők nem vesznek részt a vitában, nem tartózkodnak a teremben. Most a nemzetiségi bizottság által felkért szószóló felszólalására kerül sor, ötperces időkeretben. Megadom a szót Ritter Imre német nemzetiségi szószóló úrnak, aki anyanyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azt. Öné a szó.
Köszönöm. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzesvorschläges Nummer T/15427. über die Änderung des Gesetz Nummer XC. aus Jahr 2016, des ungarischen Haushalts für Jahr 2017 im Zusammenhang mit den Nationalitäten übergreifende Teilen erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a T/15427. számú, Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény módosításáról a nemzetiségeket érintő költségvetési részekkel kapcsolatban. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága mint vitához kapcsolódó bizottság, a határozati házszabály 44-45. §-a alapján lefolytatta a törvényjavaslat részletes vitáját. Bizottságunk a törvényjavaslatnak a HHSZ 32. § (2) bekezdése szerinti bejelentésben megjelölt rendelkezéseit megvizsgálva megállapította, hogy azok megfelelnek a HHSZ 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. Bizottságunk a törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslatokról nem foglalt állást, további módosításra irányuló szándékot nem fogalmazott meg, részletes vitát lezáró bizottsági javaslatot nem nyújtott be, és a törvényjavaslat részletes vitáját 2017. május 23. napján lezárta. Ugyanakkor engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága részéről ezúton is felhívjam a figyelmüket néhány olyan, már most látható költségvetési problémára, amely jelentősen sújtja a nemzetiségi önkormányzatok fenntartásában működő nemzetiségi köznevelési intézményeket. Az egyik ilyen problémánk, hogy az ingyenes gyermekétkeztetéshez biztosított normatíva nem fedezi az ingyenes gyermekétkeztetés tényleges, teljes költségét, és ez az intézmény nagyságától függően akár intézményenkénti 10 millió forintos forráshiányt is eredményezhet.A másik hasonló nehézséget a minimálbérek és a garantált bérminimum 2017. évi, egyébként örvendetes megemeléséből adódó forráshiány jelenti, hiszen a köztehercsökkenés a legtöbb helyen csak részben ellensúlyozza a minimálbér és a garantált bérminimum megemeléséből adódó többletköltségeket. Szeretném hangsúlyozni, hogy a nemzetiségi önkormányzatoknak nincsen érdemi, saját bevételük, így az egyes törvénymódosításokból következő többletköltségeket nincs miből finanszírozzák, kompenzálják.Az ingyenes gyermekétkeztetés, a minimálbér és a garantált bérminimum megemelése miatti kompenzációs igényt a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott intézményeknél a 2017. első félévi tényadatok és a második félévi várható, kalkulált adatok alapján 2017 szeptemberéig tételesen kidolgozzuk valamennyi intézményre, és a konkrét számok alapján kezdeményezni fogjuk a 2017. évi központi költségvetési törvény 2017 őszén történő módosítását. [[13.30]] Nem költségvetés-fedezeti kérdés, de komoly likviditási gondot jelent szintén a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott köznevelési intézményeknél a kvázi ingyenes nemzetiségitankönyv-ellátás finanszírozásának jelenlegi rendszere, ugyanis a nemzetiségi köznevelési intézmények előbb ki kell fizessék a tankönyvellátónak a nemzetiségi tankönyvek árát, amelynek megtérítését ezt követően kérhetik az EMMI-től, és ez a tankönyv-költségtérítés minden évben rendkívül nagy csúszással kerül kompenzálásra. Szeretném jelezni, hogy a 2016-17-es most véget érő tanév egy évvel ezelőtt megrendelt és kifizetett nemzetiségi könyveinek a költségtérítését a nemzetiségi köznevelési intézményeink még mindig nem kapták meg. Azt gondolom, hogy generálisan változtatni kellene a jelenlegi rendszeren, nevezetesen az EMMI-nek kellene közvetlenül a tankönyvkiadó részére a nemzetiségi tankönyveket kifizetnie, ezzel a nemzetiségi köznevelési intézmények kálváriája egy csapásra okafogyottá válna, megoldódna. Ezen hiányosságokra és a megoldandó feladatokra szeretnénk nyomatékosan felhívni a törvényalkotók és a törvényhozás figyelmét, de mindezek ellenére a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény módosítására vonatkozó T/15427. számú törvényjavaslatot egységesen támogatja és a parlamentnek elfogadásra javasolja. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a frakciók részéről a fennmaradt időkeretben kíván-e valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak mint előterjesztőnek, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A lefolytatott vita után azt gondolom, nyugodtan kijelenthetjük, hogy az ellenzéki frakciók képviselői sem kérdőjelezték meg azt, hogy a magyar gazdaság az idei évben az előzetesen feltételezettet meghaladó mértékben bővülhet. Senki nem kérdőjelezte meg azt, hogy ez a bővülés a költségvetés számára többletbevételt jelent, és nem kérdőjelezte meg azt, hogy a többletbevételek fedezete mellett, az államháztartás stabilitásának megőrzése mellett lehet többletforrásokat teljesíteni. Ez egy kulcstényező, hiszen azt gondolom, hogy azzal a mutatósorral, amely 4 százalék körüli - a kormány szerint 4 százalékot némileg meghaladó - idei növekedést jelent, ami a foglalkoztatottak számának érdemi bővülését és a reálkeresetek érdemi bővülését jelenti, és amely érdemben 3 százalék alatti hiánnyal számol, minden európai uniós ország mindenkor büszkén kiállhat az adott országos, illetőleg nemzetközi közvélemény elé. Most tehát arról beszélünk, hogy az idei évben a többletbevételek fedezete mellett többletkiadásokat lehet teljesíteni. Arról természetesen vitát lehet folytatni, hogy ezeket a többletkiadásokat milyen célra lehet felhasználni. De tisztelettel felhívom az Országgyűlés figyelmét, hogy a leginkább kritizált 5 milliárd forintos nemzeti konzultációs és kommunikációs kiadásokat egy olyan időszakban kívánja felhasználni a kormány, amikor a legsikeresebb nemzeti konzultáció után vagyunk; és arra is felhívom a figyelmet, hogy az 5 milliárdot tízszeresen meghaladó összegű többletkiadás teljesíthető útberuházásokra. Tehát amikor a költségvetési módosítás karakterét tekintjük át, akkor felhívom a tisztelt képviselők figyelmét arra, hogy a módosítás értelmében útfejlesztésekre plusz 50 milliárd forint áll rendelkezésre. Felhívom a figyelmet arra, hogy egészségügyi beruházásokra, ahogyan elhangzott, a Bethesda Kórház és az Irgalmasrendi Kórház beruházására jelentős többletmilliárdok állnak rendelkezésre, amennyiben az Országgyűlés elfogadja a módosítást. Felhívom a figyelmet arra, hogy a bölcsődefinanszírozás javítására is többletforrások állnak rendelkezésre; és felhívom a figyelmet arra, hogy a 3,5 százalékot meghaladó gazdasági bővülésnek köszönhetően az idén először novemberben nyugdíjprémium kifizetésére nyílik lehetőség, amennyiben értelemszerűen a tisztelt Országgyűlés a kormány módosítási javaslatát elfogadja. Végül hangsúlyozni szeretném, hogy a kormányzat a törvényi keretek között, a költségvetési törvény keretei között az államháztartási törvényben meghatározott módon hajtja végre az éves költségvetést. Értelmezhetetlenek tehát azok az ellenzéki fölvetések, amelyek rendeleti költségvetésről szólnak, amelyek arról szólnak, hogy a kormány átírhatná a költségvetést. A kormányzat csak a költségvetési törvény keretei között gazdálkodhat, átcsoportosítást csak akkor hajthat végre, ha a költségvetési kereteket tiszteletben tartva megtakarításokat lát, és ezeket a megtakarításokat más közfeladatra fölhasználhatóvá teszi az említett költségvetési törvény adta keretszabályrendszer, illetőleg az államháztartási törvény. Azt gondolom tehát, hogy nyugodt szívvel ajánlhatom a tisztelt Országgyűlésnek a költségvetés módosításának elfogadását, hiszen az a stabilitás értékének megőrzése mellett az említett fejlesztési célokra jelentős többletforrásokat tesz lehetővé. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Az összegző módosító javaslatról történő döntésre a mai határozathozatalok során kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2018. évi költségvetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/15381. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A költségvetési törvényjavaslat részletes vitáját az ágazati bizottságok lefolytatták. A Költségvetési bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentése T/15381/1231. számon, a vitához kapcsolódó bizottságok jelentései pedig T/15381/1214., 1216., 1217., 1219., 1221., 1222., 1223., 1224., 1225., 1227., 1228., 1229., 1231. és 1233. számokon az informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat tárgyalása során a Törvényalkotási bizottságként eljáró Költségvetési bizottság összegző módosító javaslata T/15381/1235. számon, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokról szóló összegző jelentése pedig T/15381/1236. számon a honlapon elérhető. A vitában elsőként a Költségvetési bizottság előadói kapnak szót. A bizottság előadója a tárgyaló bizottságok véleményét is összefoglalva, valamint a kisebbségi vélemény ismertetője az írásban megfogalmazódott kisebbségi véleményeket összefoglalva összesen 60 perces időkeretben szólalhatnak fel, úgy, hogy a kisebbségi vélemény ismertetésére 30 percet kell fordítani. Megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak, a Költségvetési bizottság előadójának. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Mélyen tisztelt Képviselőtársaim! Most értünk el ahhoz a napirendi ponthoz, amihez az előbb a Költségvetési bizottság elnöke, Mesterházy Attila már elmondta a véleményét. Természetesen ilyen volt már, a bizottsági ülésen is elhangzott. Tudják, ez egy olyan műfaj, ahol nem nagyon illik eltérni a tárgytól, én sem szeretnék. A mostani napirendi pontnál a Költségvetési bizottság mellett a többi bizottságnál megfogalmazott véleményeket fogom ismertetni. Tisztelt Képviselőtársaim! A 2018. évi központi költségvetés törvényjavaslata fekszik előttünk, amelynek általános vitája május 17-19. között zajlott le a parlamentben. Természetesen a Költségvetési bizottságon kívül a parlament valamennyi állandó bizottsága és a Magyarországi nemzetiségek bizottsága is megtárgyalta az indítványt, és lefolytatta róla a részletes vitát. Mint a kijelölt bizottság előadója így hát az ő véleményüket is ismertetem. Fontos megjegyezni, hogy a tárgyaló bizottságok mindegyike megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, tehát a törvényjavaslat megfelel az Alaptörvényből eredő tartalmi és formai követelményeknek, és illeszkedik a jogrendszer egységébe, megfelel a nemzetközi jogból és az európai uniós jogból eredő kötelezettségeinknek. A tárgyaló bizottságok véleményei. Költségvetési bizottság. A magyar gazdaság 2018-ban már a hatodik esztendőben növekedhet töretlenül, és a bővülés remélhetőleg az uniós átlagot is meg fogja haladni. [[13.40]] bekezdésében foglalt követelményeknek, tehát a törvényjavaslat megfelel az Alaptörvényből eredő tartalmi és formai követelményeknek, és illeszkedik a jogrendszer egységébe, megfelel a nemzetközi jogból és az európai uniós jogból eredő kötelezettségeinknek. A tárgyaló bizottságok véleményei. Költségvetési bizottság. A magyar gazdaság 2018-ban már a hatodik esztendőben növekedhet töretlenül, és a bővülés remélhetőleg az uniós átlagot is meg fogja haladni. (13.40) Itt meg kell jegyeznem, hogy azon országok, mint például Görögország, amelyek más utat választottak, vagy más utat jelöltek ki számukra a nemzetközi pénzügyi intézmények, hol tartanak ma. Egy helyben toporognak, és egyik megszorítástól a másikig élnek. Ezzel szemben a magyar gazdaságpolitika sikeres, kikerültünk a túlzottdeficit-eljárás alól, és arról kell beszélnünk, hogyan tudnak a magyar emberek minden évben egy kicsit előbbre lépni. A bizottság megállapította azt is, hogy a magyar gazdasági növekedés egyre kiegyensúlyozottabb szerkezetet mutat. Ma már nemcsak az export húzza a gazdaságot, hanem a megugró beruházások és a dinamikusan bővülő fogyasztás is. A beruházások dinamikája várhatóan azért lesz erős, mert tovább mérséklődik a társaságiadó-kulcs, a jegybanki politikának köszönhetően alacsony a kamatkörnyezet, emelkednek a reáljövedelmek, 2018-ra az uniós kifizetések is fel fognak gyorsulni. Ahogy az idei évi költségvetésről, úgy a jövő évi költségvetésről is elmondható, hogy a működés tekintetében nullszaldós lesz. A pénzügyi értelemben keletkező hiány pedig nem mást, mint a jövőbe való befektetéseket, beruházásokat jelenti. A költségvetés stabilitását erősíti, hogy az előre nem látható kockázatok kezelésére, illetve az év közben felmerülő kormányzati intézkedések forrására tartalékok rendszere szolgál, több mint 200 milliárd forint értékben. A fentiek alapján úgy látjuk, hogy a gazdaság stabil fundamentumokkal bír, a költségvetési tervezet megalapozott és fenntartható növekedési trendet vetít előre. Itt szeretném elmondani, ahogy a bizottsági ülésen is tettem, hogy a független, mértékadó elemzők várakozásai az elmúlt években sohasem tükrözték a tényleges számadatokat. Ezen elemzők azóta azonban egyetlenegyszer sem kértek bocsánatot azért, hogy az elemzéseik nem voltak jók, és a magyar gazdaságpolitika és ezzel minden magyar ember teljesítménye jobb volt, mint amit ők prognosztizáltak. A Külügyi bizottság véleménye. A Külgazdasági és Külügyminisztérium költségvetésének az elmúlt években megfigyelt dinamikus emelkedése 2018-ban is folytatódik. A fejezet kiadási főösszege jövőre 43 milliárd forinttal, 220 milliárd forintra nő. Ennek a növekedésnek az egyik fő eleme, hogy Magyarország a munkájukhoz és tudásukhoz méltó módon anyagilag is megbecsüli diplomatáit. A külképviseleteken a személyi juttatásokra fordítható összeg eléri az 50 milliárd forintot. A növekedés második felét a beruházásösztönzési célelőirányzat 30-ról 50 milliárd forintra emelkedése, a kötött segélyhitelezés 580 millióról 7,9 milliárdra, illetve a külgazdaság-fejlesztési előirányzat 3,7-ről 7,5 milliárdra való növelése adja. A Külgazdasági és Külügyminisztérium külgazdasági tevékenysége jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy a magyar gazdaság 2015-ben és 2016-ban is rekordokat döntsön. Soha nem volt ilyen magas az export, a külkereskedelmi forgalom és a külkereskedelmi többlet. A Fenntartható fejlődés bizottságának véleménye. A 2018. évi költségvetés a családbarát rendszert erősíti, havi 35 ezer forintra nő a kétgyermekes családok havi adókedvezménye. Továbbra is számíthatnak adókedvezményre az első házasok. Az otthonteremtési program forrása jelentősen bővül. Minden költségvetési alrendszerre több forrás jut 2018-ban, mint a megelőző évben.A Gazdasági bizottság véleménye. A gazdaságpolitika egyik legfontosabb célja az államadósság folyamatos csökkentése, a nemzetiösszetermék-arányos költségvetés hiányának 3 százalék alatt tartása, a foglalkoztatás bővítése, a versenyképesség javítása és a kiegyensúlyozott gazdasági növekedés biztosítása. Ennek érdekében a kormány 2010 óta jelentős strukturális átalakításokat hajtott végre a munkaerőpiac, a nyugdíjrendszer, az adórendszer, az oktatás és a közigazgatás területén. Ezt az utat folytatva készült el a 2018. évi költségvetésitörvény-javaslat. Helyreállt a költségvetési és pénzügyi egyensúly, az államadósság csökkenő tendenciát mutat, és gyorsul a gazdasági növekedés. Magyarország maradéktalanul visszafizette az IMF-től és az Európai Uniótól felvett kölcsönt. A közös erőfeszítéseket a piac után a hitelminősítő intézetek is elismerték azzal, hogy az elmúlt évben visszaemelték hazánkat a befektetési ajánlású kategóriába. A kormány döntött arról, hogy az ebben a költségvetési ciklusban rendelkezésre álló európai uniós összegek 60 százalékát gazdaságfejlesztésre fordítja, amit a bizottság üdvözölt. Az útfelújításokra szánt költségvetési forrás pedig több mint 30 milliárd forinttal haladja meg a 2017-ben erre a célra tervezett összeget. Összességében tehát megállapítható, hogy a jövő évi költségvetés megfelel a jogszabályi előírásoknak, jól szolgálja a nemzetgazdaság növekedését, az abban szerepeltetett adatok pedig megbízhatóak.A Nemzetbiztonsági bizottság véleménye. A polgári titkosszolgálatok és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat 2018. évi költségvetése garantálja a törvényi szabályozásnak megfelelő biztonságos működés kereteit. A személyi állomány finanszírozása mellett a szolgálatoknak ezentúl is lehetőségük lesz speciális működési és fejlesztési kiadásaik finanszírozására. Az állandósult és ellenőrizhetetlen illegális migráció és a folyamatos terrorveszély miatt megerősítjük határaink védelmét és a terrorelhárítást is. A kormány 2018-ban megfelelő pénzügyi hátteret biztosít a határok védelmére, ami az egyetlen hatékony eszköz az illegális migráció elleni fellépéshez.2017-hez képest közel 100 milliárd forinttal több jut közbiztonságra. 2018-ban tovább folytatódik a katonák és a rendvédelmi dolgozók béremelése az életpályamodell keretein belül, illetve létszámában és erőforrásaiban további megerősítése várható a rendőrségnek. A magyar emberek lehető legnagyobb mértékű biztonságának megteremtése érdekében szinte valamennyi rendvédelmi szerv többletforrásra számíthat a következő évben. A tömeges bevándorlás miatt 50 milliárd forint többletkiadással kell számoljon a Belügyminisztérium. A kormány minden szükséges technikai és személyi feltételt biztosítani kíván a határvédelemhez, hiszen a magyar emberek biztonságát illetően nincs alku. Az Országgyűlés Nemzetbiztonsági bizottságának többségi véleménye szerint a költségvetési törvényjavaslat polgári és katonai szolgálatokra vonatkozó előirányzatai biztosítják a titkosszolgálatok törvényben meghatározott feladatainak maradéktalan ellátását. A számokból egyértelműen kiderül, hogy a 2018. évi büdzsé a magyar emberek biztonságának költségvetése is egyben. A Honvédelmi és rendészeti bizottság véleménye. A Honvédelmi bizottság megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a HHSZ 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A bizottság a törvényjavaslat részletes vitáját 2017. május 25-én lezárta.A Népjóléti bizottság véleménye. Gyógyító-megelőző ellátásokra 2010 óta 410 milliárd forinttal többet fordít a költségvetés, mint az előzőekben, ami reálértékben 29 százalékos emelkedését jelentette ezeknek a forrásoknak, szemben a korábbi időszakokkal, amikor reálértékben egyáltalán nem bővültek a források. A háziorvosi kassza ugyanakkor jelentősen, 79 milliárd forintról 124 milliárdra bővül, ami reálértékben 32 százalékos emelkedést jelentett, összehasonlítva a 2002-2010 közötti időszakkal, ahol mindössze 14 százalékos reálérték-növekedést értek el. A védőnői szolgálat finanszírozása az elmúlt nyolc évben 18 milliárd forintról 27 milliárd forintra emelkedett, reálértékben a források 27 százalékkal bővültek.A mentésre fordított pénzeszközök reálértékben 50 százalékkal emelkedtek, és a szakellátás költségvetési pozíciói is jelentősen, 47 százalékkal javultak. Az ország teljesítőképességéhez viszonyítva a kormány mindent megtett annak érdekében, hogy az egészségügyre a lehető legtöbb forrást biztosítsa, miként az egészségügyben dolgozók, orvosok, szakápolók, mentősök, védőnők bére is munkájuk elismeréseként tartósan, lépésről lépésre emelkedett. [[13.50]] bekezdésében foglalt követelményeknek. A bizottság a törvényjavaslat részletes vitáját 2017. május 25-én lezárta.A Népjóléti bizottság véleménye. Gyógyító-megelőző ellátásokra 2010 óta 410 milliárd forinttal többet fordít a költségvetés, mint az előzőekben, ami reálértékben 29 százalékos emelkedését jelentette ezeknek a forrásoknak, szemben a korábbi időszakokkal, amikor reálértékben egyáltalán nem bővültek a források. A háziorvosi kassza ugyanakkor jelentősen, 79 milliárd forintról 124 milliárdra bővül, ami reálértékben 32 százalékos emelkedést jelentett, összehasonlítva a 2002-2010 közötti időszakkal, ahol mindössze 14 százalékos reálérték-növekedést értek el. A védőnői szolgálat finanszírozása az elmúlt nyolc évben 18 milliárd forintról 27 milliárd forintra emelkedett, reálértékben a források 27 százalékkal bővültek.A mentésre fordított pénzeszközök reálértékben 50 százalékkal emelkedtek, és a szakellátás költségvetési pozíciói is jelentősen, 47 százalékkal javultak. Az ország teljesítőképességéhez viszonyítva a kormány mindent megtett annak érdekében, hogy az egészségügyre a lehető legtöbb forrást biztosítsa, miként az egészségügyben dolgozók, orvosok, szakápolók, mentősök, védőnők bére is munkájuk elismeréseként tartósan, lépésről lépésre emelkedett.(13.50)Külön is szükséges kiemelni a hiányszakmákra is kiterjedő rezidensi ösztöndíjas programokat. A Kulturális bizottság véleménye. A bizottság a törvényjavaslatot megvizsgálva megállapította annak a határozati házszabálynak való megfelelését. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága véleménye. Szintén megállapították a határozati házszabálynak való megfelelését, a bizottság a törvényjavaslat részletes vitáját május 23-án lezárta.Az Igazságügyi bizottság is megtette, ők is megállapították, és május 23-án lezárták a vitát. A Mezőgazdasági bizottság véleménye. Az elmúlt években a mezőgazdasági költségvetés megfelelő stabilitást mutatott, és ez 2018-ban is folytatódni fog. Jórészt ennek a folyamatos stabilitásnak a következménye, hogy a mezőgazdaság az ország gazdasági teljesítményének a gerincét adja. Az agrártámogatások egyrészt hatékonyan javítják a gazdálkodók pénzügyi és jövedelmi helyzetét, és ösztönzik beruházásaikat. Másrészt hozzájárulnak a lakosság egészséges élelmiszerrel való ellátásához, a természeti erőforrásokkal való fenntartható, környezetkímélő gazdálkodáshoz. A nemzeti agrártámogatások a 2010. évhez viszonyítva 35,8 milliárd forint növekedést mutatnak. Az Unió által külön nem támogatott sertés- és baromfiágazat támogatása háromszorosára nőtt a 2010-ben adott kifizetéseknek. A nemzeti agrártámogatások mellett a különféle állattenyésztési és állatvédelmi támogatások, a tanyafejlesztési program, az osztatlan közös földterületek felszámolására irányuló program, valamint a 2012-ben elindult sertésstratégia intézkedéseinek költségvetési háttere megalapozott. Az ágazat stabilitásának fenntartását a támogatásokon kívül egy másik fontos eszköz is szolgálja, a nemzeti agrárkárenyhítési rendszer. A 2018-ban rendelkezésre álló források továbbra is lehetővé teszik, hogy a kárenyhítési igények teljes mértékben kifizetésre kerüljenek. Külön kiemelendő, hogy az agrármarketing-előirányzat újra a mezőgazdasági büdzsé részét képezi, és az is, hogy a támogatások kifizetési szerveinek átszervezése ellenére költségvetési oldalról minden, a további jó működéshez szükséges forrás rendelkezésre áll. A 2018. évi költségvetés tervezete a korábbi évekhez, de leginkább a 2010. év előtti költségvetésekhez viszonyítva jelentős többletforrásokat biztosít a magyar mezőgazdaság szereplői számára. A Nemzeti összetartozás bizottsága véleménye. Mi sem bizonyítja jobban, hogy a külhoni magyarság a magyar nemzet teljes jogú tagjává vált, mint az a tény, hogy Magyarország központi költségvetésében immáron hét éve folyamatosan növekednek a határon túli magyarsággal kapcsolatos költségvetési tételek. A forrásoknak köszönhetően az elmúlt években az anyaország jelentős mértékben hozzájárult a külhoni magyar oktatási és kulturális intézmények fenntartásához, ugyanakkor jelentős fejlesztéseket is megvalósítottak. Az elmúlt évben nyújtott támogatásokból többek között felépült a Mezőségi Kemény Zsigmond Szórványoktatási Központ, megnyílt a Pozsonyi Magyar Szakkollégium, valamint az újvidéki Európa Kollégium, megújultak a kárpátaljai református és a görögkatolikus líceumok, a II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskola és Felsőfokú Szakképzési Intézete is. Az évek óta sikeresen működő Kőrösi Csoma Sándor-program mellett a szórványmagyarság számára kidolgozott Petőfi Sándor-program is beváltotta a hozzá fűzött reményeket. Az államtitkárság szociális programjainak és a Szabolcs-Szatmár-Bereg megye és Kárpátalja együttműködésének és összehangolt fejlesztési feladatainak kormányzati koordinációjáért felelős kormánybiztosság programjainak köszönhetően sikerült hathatós segítséget nyújtani a kárpátaljai magyar közösségeknek. 2018-ban is folytatódik az anyaországi és a külhoni magyarság közötti kapcsolatépítést elősegítő úgynevezett Határtalanul! program. Nagyon fontos lépés a külhoni magyarság gazdasági megerősítése szempontjából a Külgazdasági és Külügyminisztérium felügyeletével az elmúlt években megkezdődött, az egyes Kárpát-medencei magyar régiók fejlesztését célzó gazdaságfejlesztési tervek támogatása. A 2018-as tervezet további 15,8 milliárd forintot tartalmaz a megkezdett programok folytatására, illetve újak indítására. Nemzetpolitikai szempontból tehát egy nagyon biztató költségvetést látunk, amely megvalósulásával tovább erősíti a külhoni magyar közösségeket identitásuk megtartásában és szülőföldön való boldogulásukban. A Vállalkozásfejlesztési bizottság véleménye. Mint 2010 óta minden évben, ezúttal is kiemelt célja a kormányzatnak a foglalkoztatás bővítése, valamint a magyar vállalkozások versenyképességének javítása és a nemzetközi piacokon való megjelenésük elősegítése. A teljes foglalkoztatottság elérése továbbra is kiemelt szempont, hiszen a polgári kormány a kezdetektől fogva azon dolgozik, hogy a segélyt felváltsa a munka. Az említett cél eléréséhez pedig helyes az irány, hiszen 2010-hez képest 700 ezerrel többen dolgoznak. A végső cél azonban a teljes foglalkoztatottság kell hogy legyen. Ennek elérése érdekében tovább csökkennek a munkát terhelő adók, folytatódnak a béremelési programok a közszférában, és folytatódik a minimálbér-emelés is, hiszen az idei 15 százalékos emelés után 2018-ban 8 százalékkal nő majd a minimálbér. A szakmunkás-minimálbér pedig az idei 25 százalék után, 2018-ban újabb 12 százalékkal emelkedik. Az adócsökkentések a kormányzati célokkal összhangban 2018-ban tovább folytatódnak, hiszen 5 százalékra csökken az éttermi étkezés és az internet, valamint a hal áfája is. Összességében elmondhatjuk, hogy a kormány által beterjesztett, 2018. évi költségvetés egy stabil és egyre erősödő gazdaságot vetít elénk. 2018-ban a jelenlegi számítások szerint immáron hatodik éve az uniós átlagot is meghaladó növekedéssel számolhatunk, amelynek mértéke a számítások szerint 4,3 százalékos lesz. Az Európai ügyek bizottsága a részletes vita során az alábbi véleményt fogalmazta meg. A bizottság az európai uniós jogból eredő kötelezettségek vizsgálata tekintetében megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a maastrichti kritériumok legfontosabb feltételeinek, azaz a nemzeti össztermék 3 százalék alatti államháztartási hiánynak és a nemzeti össztermék arányában csökkenő államadósságnak. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! A 2018-as költségvetés a munkából élők költségvetése, amivel minden magyar ember léphet egyet előre. Az elhangzott összegző vélemények alapján kérem a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, amelyet négy képviselő ismertet, összesen 30 perces időkeretben. Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A sietség és a kapkodás hibához vezet, ráadásul ezt a hibát konzekvensen követem el, ahogy Szűcs alelnök úr is mondta, egyszer már a bizottsági ülésen is előfordult ez, ezért elnézést kérek. Ettől függetlenül politikai tartalmában a beszéd néhány szám kicserélésével, azt hiszem, aktuális lehetett volna akkor is, ezért most tartózkodnék a teljes beszéd elmondásától, ezt becsatoltam a jegyzőkönyvhöz, és a kormányzati képviselő urak kritikáját köszönöm, igazuk van. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hegedűs Lorántné képviselő asszonynak. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A kisebbségi véleményünk, ami elhangzott a Költségvetési bizottság ülésén, így hangzik: a törvényjavaslat jelen előterjesztése a legalapvetőbb költségvetési alapelveknek sem felel meg. Így az átláthatóság, az áttekinthetőség, valamint az összehasonlíthatóság, továbbá az észszerű részletezettség elve sérül jelentős mértékben, ami a törvényjavaslat szerkezetét, benyújtásának módját és idejét illeti. Semmiképpen nem támogathatjuk azt a gyakorlatot, amely alapján a kormányzat immár többedik éve az előző költségvetési beszámoló, zárszámadási törvény elfogadása előtt tárgyaltatja meg és fogadtatja el a Házzal a jövő évi költségvetési törvényt. [[14.00]] Ezzel kapcsolatban az államtitkár úr azt vetette a szememre, hogy hiszen már az összes előző évi szám ismert, tehát valójában egy zárszámadási törvénynek sem lenne akadálya. De akkor kérdezem tisztelettel most is, ezennel is: akkor miért nem nyújtják be? Akkor tárgyaljuk meg az annak megfelelő rend szerint először a zárszámadási törvényt, akár már március-áprilisban tárgyaljuk meg, ha önök készen állnak a számokkal! Tehát összességében azt kell hogy mondjuk, ez egy teljesen szakmaiatlan eljárás, ami csak a kormányzat politikai kommunikációs céljait szolgálja, és a közéleti látványszínház része. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Különösen is elfogadhatatlan számunkra az a kormányzati lózung, miszerint a 2018. évi költségvetés a munkából élők költségvetése lenne. Sajnos ennek éppen az ellenkezője igaz, hiszen a tervezet alapján a legnagyobb vesztesei a jövő évnek a korán kelő és keményen dolgozó kisemberek lesznek, például a közszférában foglalkoztatottak köre. Tizedik éve már, hogy jövőre sem emelkedik a köztisztviselői alapilletmény, változatlan a közalkalmazotti bértábla, valamint hozzá kell tegyem, az öregséginyugdíj-minimum is. Ezzel a kormányzat a szégyenteljes IMF-paktum előírásait hajtja végre továbbra is, annak ellenére, hogy az abból származó kölcsönt már rég visszafizette az ország. Így a közszférában dolgozók bére mostanra már csak negyede, ötöde, vagy talán még annál is kevesebb a nyugati országokban hasonló munkaköri alkalmazásban állókénál. A közalkalmazotti bértábla jelen formájában értelmét vesztette, hiszen az összes fizetési osztály és fokozat körülbelül 80 százaléka - legalábbis jövőre már a 80 százalékát el fogja érni - a minimálbért - az 1-es osztály -, illetve garantált bérminimumot kapja, ami jelentős bérfeszültséget okoz, amellett, hogy a dolgozói szegénységet és a pályaelhagyást erősíti csak. Tudom, ez ott is elhangzott, hogy a közalkalmazottak jelentős része ezen felül még kap pótlékot is, de államtitkár úr, a pótlékok rendszere nem megoldás. Ha mi érdemben akarjuk segíteni az embereket, akkor magát a bértáblát kellene most már megváltoztatni. Teszem hozzá ezt annak ellenére is, hogy valóban vannak olyan közalkalmazotti jogviszonyban állók, akik bizonyosfajta életpályamodell alapján kapják a fizetésüket. Ehhez tudom önnek azt a példát hozzátenni, hogy egy 55 éves, 33 éve munkában álló tanár, ha visszakorrigáljuk a fizetését a kötelezőóraszám-emeléshez képest, 1528 forinttal kap most többet, mint tavaly. Tehát ennyit az életpályamodellekről; nem beszélve, mondjuk, a mentősök életpályamodelljéről: amit beígérünk, azt elvesszük tőlük. Ez meg végképp méltatlan helyzetet okoz szerintem. Visszatérve arra, amit a közalkalmazotti bértáblával kapcsolatban mondtam, a pótlékok rendszere nem megoldás. A pótlék nem fizetés, az egy könyöradomány, az egy kis kiegészítés, de abból nyugdíj, abból megélhetés nem lesz. Ugyanakkor azt látjuk, hogy a költségvetés tervezetében igenis meglenne a fedezete az olyannyira szükséges béremeléseknek. Javasoljuk a felesleges és káros látványberuházások megszüntetését; a kormányzati és ágazati minisztériumi fejezeti általános és stabilitási tartalékok megszüntetését, illetve jelentős csökkentését; a baráti mutyikat pénzelő Eximbank támogatásának elvételét, és ezzel együtt a pénzintézet szerepének újragondolását. Mondjuk, ez egy másik törvény kapcsán merül fel, a költségvetést megalapozó törvény kapcsán. Javasoljuk továbbá a közszolgálati hozzájárulás, azaz a kormányzati szolgamédiumok finanszírozásának érdemi csökkentését és a Rogán-féle propagandaminisztérium felszámolását. Az így megtakarított több száz milliárd forintot - értelmezésünk szerint ez 640 milliárd forint lenne - többek között vidékfejlesztésre kellene fordítani. Ezzel kapcsolatban sok száz módosító indítványt nyújtottunk már be. És hozzáteszem, hogy ezek mind megalapozott indítványok, hiszen a helyi igények alapján fogalmaztuk meg ezeket, és ezekre valóban szükség lenne. Polgármesterektől, képviselőktől kérdeztük meg, hogy melyek azok a nagyon fontos, nagyon szükséges és évek, évtizedek óta elmaradt fejlesztések, amelyekre hiába kérnek, hiába pályáznak, mégsem kapnak pénzt. Tehát mindegyik benyújtott képviselői módosító indítványunk ez alapján a koncepció alapján született. Valamint meglátásunk szerint növelni kellene az egészségügy finanszírozását, az oktatásra fordított pénzeket; bérlakásépítési programot kellene indítani, és csökkenteni kellene a gyermeknevelést szolgáló árucikkek áfáját. És emellé még hadd tegyem hozzá azt is, hogy a közösségi közlekedési vállalatok támogatását is jelentős mértékben emelni kéne. Arról van szó, hogy a kötelező veszteségpótlás, amit az önkormányzatoknak kell állniuk, részben benne van a költségvetési törvényben mint egy olyan forrás lehetősége, amire az önkormányzatok pályázhatnak. Ez a vidéki közösségi közlekedési vállalatok esetén 2 milliárd forint, Budapest esetén egy kicsit több, 12 milliárd forint, de mind a kettő, akárhogy is nézzük, rendkívül kevés. Egy-egy nagyobb megyei jogú város több száz millió forintot kell hogy bepótoljon a közösségi közlekedési vállalatba, azért, hogy fent tudja tartani az egyébként is rendkívül alacsony színvonalú szolgáltatást, pedig ha valami szükséges a vidék életben tartásához, nagyon nagyrészt a munkahelyek teremtése mellett az is, hogy el tudjanak jutni az emberek ezekre a munkahelyekre. Tehát ezért kellene ezt segíteni, hogy ne legyen vállalhatatlanul nagy teher az egyes önkormányzatoknak, hogy ezeket a szolgáltatásokat megfelelő színvonalon biztosítsák. Én nagyon nem szeretem, amikor Budapestet kijátsszuk a vidék ellen és fordítva. Igenis szükséges, hogy a budapesti közösségi közlekedési vállalatot is támogassák, azon felül, hogy a fejlesztési forrásait, amelyek szintén megalapozottak, és most már sajnos élet-halál kérdés, hogy ezek a források meglesznek-e vagy sem, hiszen tudjuk, hogy az M3-as metróvonalnak milyen az állapota, a műszaki állapota; tehát a kormányzatnak igenis ezeket is biztosítania kellene, és felesleges buta presztízsharcokba belemenni, és valamilyen teljesen ködös cél miatt vagy ködös elképzelés miatt megvonni ezt az egyébként szükséges támogatást a fővárostól. Nagyjából ezt szerettem volna összességében még elmondani; illetve bocsánat, még annyit hadd tegyek hozzá, hogy természetesen és nyilvánvalóan mi a közalkalmazotti bértábla kapcsán javasoltuk, hogy az alapfizetési fokozat a minimálbérhez, illetve a garantált bérminimumhoz legyen kötve, hiszen akkor lenne egyáltalában értelme bértábláról beszélni, mert akkor valóban mindenki, aki különböző fizetési fokozathoz, illetve osztályhoz tartozik, különböző bért kapna. Emellett javasoltuk, hogy a köztisztviselői illetményalapot is emeljük már meg, a 2008-as mértékhez képest most már végre egy jelentősebb összegű emelésre volna szükség. Mi most 45 ezer forintban állapítottuk meg, illetve egyes számítások szerint most már 55 ezer forint is elképzelhető lenne. Én azt gondolom, hogy például azok az emberek, akik nekünk itt a Házban segítik a munkánkat a háttérből, láthatatlan módon, igenis megérdemlik ők is - hiszen nagyon nagyrészt ők is köztisztviselők -, hogy megkapják azt a bért, ami egyébként jár nekik, amiért ők megdolgoznak, tisztességesen, becsülettel, szorgalmasan és rendkívüli odaadással. És emellett természetesen a cafetériajuttatások emelését is javasoltuk; csakúgy, mint a szociális szférában most már évek, lassan évtized óta beígért életpályamodell kiépítését. És államtitkár úr, még egyszer: egyértelmű, hogy az önkormányzatoknak nem vagy csak nagyon részben adják oda azt a bértöbbletet, ami a minimálbér, garantált bérminimum miatt egyébként járna nekik. Ha önök ezt a problémát meg akarták volna oldani, akkor a 2. melléklet I. 1. pontjába tették volna bele, magyarul az általános működési finanszírozásba. De nem ez történt - bizonyos normatívákat emeltek, ugyanakkor utána visszacsökkentették, és külön, szintén pótlék formájában fogják, de csak részben odaadni az önkormányzatoknak. De ha nem így van, államtitkár úr, akkor tegye már meg, hogy még most, az utolsó pillanatban, akár ilyen módon is lehetne módosítani ezt az indítványt. Bele kellene tenni, oda, ahol annak a helye van. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony, jegyző asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kisebbségi vélemény ismertetésére még két képviselő asszony vállalkozott, Schmuck Erzsébet és Szelényi Zsuzsanna képviselő asszony, 18 perc 50 másodperc áll a rendelkezésükre. Elsőként megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak. [[14.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar költségvetés a munkából élőké, a hazai vállalkozóké és a segítségre szorulóké kellene hogy legyen, de nem az. Nincs valódi, teljes körű béremelés, nem oldja meg a bérválságot, néhány helyen ad csak emelést. Továbbra is csak azokat támogatja, akik maguktól is boldogulnának, és azokat terheli, akiknek segítségre lenne szükségük. A magyar kisvállalkozások helyett elsősorban a külföldi nagyvállalatokat részesíti előnyben, őket támogatja, a magyar családok helyett maximum a Fidesz-közeliek családjai léphetnek előre. A 2010-2013. év közötti megszorítások továbbra is bele vannak építve a költségvetésbe. Az oktatás és az egészségügy forrásainak elvonása, a szociális kiadások csökkentése, a környezetvédelem vagy más, a társadalom egészsége szempontjából kulcsfontosságú területek leépültek. A hazai gazdaság sem erősödött az utóbbi években, a kormány minden érve ellenére. Az államra pedig rátelepedett egy feneketlen gyomrú polip, és szívja el, magánosítja a közpénzeket minden csatornán, pedig ezekből a közpénzekből kellene megerősíteni a dolgozók és a hazai vállalkozások helyzetét, hogy a költségvetés valóban a munkából élőké lehessen, és ne csak néhány kivételezett emberé és csoporté. A magyar gazdaság, sőt a közszféra is évek óta ugyanúgy néhány külső forrástól függ, ezek a források belátható időn belül kimerülnek. A legfőbb forrás az EU-s pénzek beáramlása. A GDP 3-5 százalékát kitevő EU-s pénzek felhasználását még rövidlátó módon fel is gyorsítja a kormány. A másik fő külső forrás a nálunk megtelepedett multinacionális vállalatok exportja, ez azonban bizonytalan és válságérzékeny - gondolom, ezt önök sem vitatják -, ráadásul rengeteg közpénzt von el. A kormány kedvez nekik stratégiai partnerségekkel, tízmilliárdos beruházási és úgynevezett munkahelyteremtő támogatásokkal, a munka törvénykönyvének szigorításával, a szakszervezetek és a kizsákmányolt dolgozók elnyomásával, adócsökkentésekkel. A harmadik külső forrás a külföldön dolgozó magyarok hazautalásai. E forrás jelentősége növekedni fog, ám ennek nincs miért örülni. A külföldön dolgozók munkája, kreativitása, hozzáadott értéke nagyon hiányzik itthon, Magyarországon. A 2015-ben hazautalt ezermilliárd forint a GDP majdnem 3 százaléka, lassan az európai uniós pénzek jelentőségével vetekszik. A 2018-as költségvetés tervezete alapján azt látjuk, hogy a kormány ezen függések csökkentésére nem tesz semmit, pedig 2018 talán az utolsó év, amikor még lehetne valamit tenni. Lenne forrás arra, hogy pozitív változásokat kezdjünk el, ezek közül is az első a béremelés, ami az egész hazai gazdaságot és a társadalom egészét élhetőbbé és hatékonyabbá tenné. A szükséges változásokhoz azonban a költségvetés jelentős átrendezésére van szükség. Az LMP idén is úgy javasol átrendezést, hogy mindennek megmutatja a fedezetét a költségvetésben, vagyis felelős javaslatokat teszünk. Az adórendszeri módosítások alapja, mint már sokszor elmondtuk, de még el fogjuk mondani jó néhányszor, az igazságtalan, egykulcsos adó eltörlése. Ehelyett egy olyan progresszív jövedelemadózást vezetne be az LMP, ami az alsóbb jövedelmi kategóriákban csökkentené az adóterhelést, és így az adózók 90 százaléka jól járna. A progresszivitás szükséges ahhoz, hogy a társadalom ne szakadjon szét, mert azt látjuk nap mint nap, hogy a társadalom egy gyorsuló ütemben szakad szét egyre kevesebb gazdagra és egyre több szegényre. A progresszivitás szükséges ahhoz, hogy a társadalom szétszakadása összébb húzódjon. A minimálbérig mindenki jövedelme adómentes lenne, onnan az átlagbérig, bruttó 300 ezer forintig 12 százalékos adó, az átlagbér feletti jövedelmekre vonatkozna a 24 százalékos adókulcs, ehhez társulna a munkavállalók egészségügyi járulékának 4 százalékos csökkentése. Mindezek eredményeképp a minimálbér nettója 26 ezer forinttal, az átlagbér nettója 38 ezer forinttal nőne, és még a dupla átlagbéré is 23 ezer forinttal növekedne. Fedezetül meg kell szüntetni a káros és fölösleges költségeket, és el kell zárni a pénzcsapokat. Az LMP visszaállítaná a társasági adó felső kulcsát, vagyis újra többkulcsossá tennénk. Megszüntetnénk a sportcélú taokedvezményt, a bankadót illetően is, emelnénk a bányajáradékot, a környezetterhelési díjat, a termékdíjat és a játékadót. Az áfából is több bevételre számítunk a korábban ezermilliárdra becsült csalások visszaszorításával. Megszüntetnénk a propagandaminisztériumot, a Magyar Művészeti Akadémia, az Eximbank, a Külügyminisztérium beruházási kalandorságait, a Hungaroring Zrt. támogatását. A közmédiánál csak annyit hagynánk, amennyire közfeladatokat látnak el. És természetesen a fölösleges beruházásokat leállítanánk; ezek közé soroljuk a Paks II.-t, a „Liget Budapest II.” projektet, a Puskás Stadiont, a Várba költözést, a Budapest-Belgrád-vasútvonalat, a Ludovika Campust, a „Modern városok” program egy részét; akad bőven. A túlzott CSOK egy része helyett állami bérlakásokat építenénk, és a túlzó autópálya-építések helyett a vidéki alsóbbrendű úthálózatra csoportosítanánk át százmilliárd forintot. A közmunka egy része helyett a szakképzést és a felnőttképzést fejlesztenénk, Paks II. helyett pedig zöldberuházási alapot hoznánk létre, ami a lakossági energiahatékonyságot és a megújulóenergia-termelést támogatná. Mindezek az intézkedések mintegy 2300 milliárd forintos forrást teremtenének arra, hogy sokkal fontosabb közcélokat valósítsunk meg, így: a társadalmi szintű béremelést, 300 milliárd forintos bérfejlesztést és életpályákat a közszférában, felsőoktatási ösztöndíjakat, a vidéki főiskolák támogatását, a régóta stagnáló családi pótlék és gyes emelését, a nemzeti parkok rendes fenntartását, a háziorvosok és mentősök béremelését, és még sorolhatnám tovább. Bíztunk abban vagy reméltük, hogy jó néhány jó javaslatot a kormánytöbbség elfogad, de hasonló történt, mint az elmúlt években: a kormánytöbbség egyetlenegy javaslatunkat nem fogadott be. Köszönöm a figyelmet. [[Sallai R. Benedek tapsol.]]
Köszönöm szépen, Schmuck Erzsébet képviselő asszony. Most megadom a szót Szelényi Zsuzsanna képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársak! Azt vizsgáltuk ennek a költségvetési vitának a keretei között az elmúlt hetekben, hogy képes-e előrevetíteni Magyarország 2018-as költségvetése egy olyan perspektívát, ami miatt a fiatalok, a jövő munkavállalói és erőforrásai itt, ebben az országban akarnak élni, családot alapítani, nem pedig külföldön. Ez az egyik legfontosabb keret, ami meghatározza azt, hogy vajon jó ez a költségvetés vagy nem. Tapasztalataink és a vita szerint arra a következtetésre jutottunk, hogy nem, ez a költségvetés nem képes ezeket a jövőbeli perspektívákat felvázolni Magyarország lakói számára. Alapvetően arról szól, azt közvetíti, hogy a kormány hatalmon van, és mindenki bízzon automatikusan abban, hogy majd az életüket megoldja. Egy mélyen paternalista elképzelés az, amit megvalósít ez a költségvetés. Röviden azt is lehet mondani, hogy kenyeret, cirkuszt ajánl a költségvetés annak reményében, hogy jövőre majd megkapja a választók szavazatait. A választási évre készült ez a költségvetés. Egy olyan gazdasági növekedés reményét vázolta fel, amelyet még a Költségvetési Tanács sem tartott megalapozottnak. Alapvetően nem a magyar gazdaság jobb termelékenységére alapoz, hanem az Európai Uniótól egy megfeszített, erőteljes pénzlehívásra tervezi azt a növekedést, amelyet előrevetít. Meglátásunk szerint ez egy erőltetett menet, egy szocialista típusú beruházásdömping, és erre alapozza Magyarország növekedését a kormány. [[14.20]] Ez azonban nem lehet jól működő, hiszen nem lehet megfelelően, körültekintően tervezni, amikor valami ilyen tempóban és menetben zajlik. Valójában nincsenek Magyarországon igazán érdemi szabad befektetések. Nemcsak külföldiek nem fektetnek be Magyarországon, hanem azok a magyar nagyvállalkozók, oligarchák sem, akiket a kormány folyamatosan likvid pénzzel töm tele. Az Orbán-kormány gazdaságpolitikájának ez a lényege. Nincsen igazán hazai alapú növekedés, nincs folyamatosan javuló termelékenység, nincs hozzáadott érték az exporttevékenységhez, csak alapvető alacsony szintű beszolgáltatói szinten. Ez nem valódi hozzáadott érték. Ilyen befektetéseket, hosszú távú terveket ez a költségvetés nem tükröz. Nincsenek piaci befektetések, csak az uniós pénz. Ezzel szemben a kormány nagyon bőkezűen ajánl magának, gyorsan minden pénzt elkölt, rossz tervezéssel, nagy korrupciós kockázattal, hatalmas pazarlással és masszív járadékvadászattal. Az iskolarendszer, az egészségügy, a szociális rendszer lezüllése zajlik, mert az egyéb fejlesztésekhez képest ezekben a szektorokban, amelyek alapvetően a jövő beruházását szolgálnák, a kormány messze nem költ annyi pénzt, mint amennyi szükséges lenne. Magyarországon nincs hitelezés, a tulajdonjog nem stabil, ez egy nem ösztönző és motiváló rendszer a vállalkozóknak. Amit ma a kormány elkölt, abból nem származik megbízhatóan és megnyugtatóan jövőbeni befektetés. Ez a legnagyobb probléma ezzel a költségvetéssel. Tulajdonképpen megesszük előre Magyarország jövőbeni kenyerét, búzát nem ültetünk, pékeket nem képzünk. Az is látszik, hogy milyen hatalmas összegeket szán a kormány nagyberuházásokra. Hogy ez mennyire igaz: a Paksi Erőműre 106 milliárd forint, csak a Puskás Stadionra 64 milliárd, modern városokra 150 milliárd, Budapest-Belgrád soha meg nem térülő vasútvonalára 4 milliárd, tömeges bevándorlás kezelésére 75 milliárd - kétszer nagyobb összeg ez, mint amit a mentőszolgálat kap -, Liget-projektre, Várra 30 milliárd, Rogán kampányminisztériumára 20 milliárd. Csak összevethetjük ezt azzal, hogy egyébként a jövő évi választási kampányra 6 milliárd forintot szán összvissz az egész ország számára a kormány. Nem, nem a biztonság és megnyugtatás költségvetése ez, hanem a lopásé és egy tradicionális országé, amelyben nincs semmi inspiráció és semmi ösztönzés. Mi, az Együtt olyan módosító javaslatokat adtunk be, amelyek alapvetően azt az általános célt szolgálták, hogy a kormány ne tudja nagyberuházások formájában ellopni az emberek pénzét, hanem a jövőbe fektesse, Magyarország gazdasági versenyképessége nőjön, végső soron a fiatalok, a jövő indikátorai, jelzőrendszere ne akarjanak elmenni Magyarországról. 600 milliárd forint átcsoportosítását javasoltuk. A javaslataink egyikét sem támogatta a kormány. Arra céloztuk a javaslatainkat, hogy a kormány növelje az iskolai támogatásokat, a gyerekek ne essenek ki az iskolából, 18 éves koráig mindenki tanuljon, és mindenki azt kapja, amire neki személyesen szüksége van. Arra szolgált a javaslataink egy része, hogy növeljük a diplomások számát, hiszen ma azok találnak biztosan munkát a világban, akiknek van diplomája, és akik gyorsan tudnak új szakmákat megtanulni. Arra céloztunk a javaslatainkkal, hogy a nők és férfiak lehetőségei azonosak legyenek Magyarországon. Meggyőződésünk, hogy az egy perspektivikus ország, ahol az otthonban, a munkahelyen és az országban is a nők és férfiak egyenlő lehetőségekkel és esélyekkel rendelkeznek. A jövő is erre utal; a technológiában, a tudományban a nőknek is részt kell venni. Ez Magyarország GDP-jét tíz éven belül 2-3 százalékkal tudja emelni. Ezek olyan megfontolások, amelyekről ennek a kormánynak semmiféle fogalma nincs. Emellett javasoltunk egy igazságosabb nyugdíjrendszert, szociális ellátást, a családi pótlék növelését és a legalacsonyabb nyugdíjjal rendelkezők nyugdíjának növelését annak érdekében, hogy ne legyen nyugdíjasszegénység Magyarországon. Önök a javaslatainkat mind lesöpörték az asztalról. Sajnálatos, hogy Magyarországon azt a szemléletmódot, amely alapvetően hosszú távon építkezik, nem tudja a kormány megvalósítani, és emiatt ennek hosszú távú következményeivel még sokat fogunk találkozni a jövőben.Az Együtt szerint a költségvetés célja nem az, hogy kenyeret és cirkuszt osszon. Nem arra hajtunk, hogy kimaxoljuk a jelent, és az utánunk következő nemzedékeknek semmi se maradjon. Olyan országot akarunk, ahol felvértezzük a fiataljainkat tudással és képességekkel, szellemi és anyagi forrásokkal, hogy Magyarország ne egy harmadrangú beszolgáltató, hanem egy fejlesztő, inspiráló és motiváló környezet legyen minden fiatal számára. Egy ilyen fiatalság tud majd egy növekvő idős generációt eltartani. Arra készülünk, arra készülnénk, hogy tartalékokat képezzünk, és egyre többen gondolják azt, hogy itt, ebben az országban érdemes élni. Ez a költségvetés, a 2018. évi kormányzati költségvetés nem tudja ezt a jövőt biztosítani Magyarország számára. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Szelényi Zsuzsanna képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Banai Péter Benőt, hogy kíván-e most felszólalni. [[Dr. Banai Péter Benő igent int.]] De mielőtt megadnám a szót, felhívom az államtitkár úr figyelmét, hogy a vitában történő felszólalásra és az esetleges zárszó ismertetésére mindösszesen tízperces időkeret áll rendelkezésére. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nagyon röviden két dologról szeretnék szólni. Az egyik észrevételem a költségvetés jogszerűségére, átláthatóságára vonatkozik. Azt szeretném rögzíteni, hogy a kormány által május 2-án benyújtott költségvetésitörvény-javaslatot a kormánytól független szervek megalapozottnak, átláthatónak minősítették, és nemcsak a kormányzat, illetve nemcsak az Állami Számvevőszék és a Költségvetési Tanács gondolja azt, hogy ez a költségvetés átlátható és megalapozott, hanem a nemzetközi szervezetek is a 2018. évre vonatkozó prognózisaikban azokat a költségvetési számokat hozzák vissza gyakorlatilag, amelyekkel a kormányzat is számolt. Vajon a 2016-os bázis úgymond ismert-e vagy sem? Ismerjük a számokat. Tavaly az uniós átlagot meghaladó mértékben, 2 százalékkal bővült a magyar gazdaság. Az uniós módszertan szerinti hiány pedig a 2 százaléknál is kedvezőbb szinten alakult, 1,8 százalékos mértékben. Ez pedig már átvezet azokra a kérdésekre, ami a jövő évi költségvetés tartalmi ügyeit illeti. Szeretném rögzíteni, hogy a költségvetés gyakorlatilag minden területen többleteket tartalmaz, legyen szó oktatásról, legyen szó egészségügyről, legyen szó biztonságról. Ami az ellenzéki javaslatok úgymond megalapozottságát, hitelességét illeti, engedjék meg, hogy ismertessek néhány módosítási indítványt. Amikor az ellenzék hitelességről beszél, látni kell, hogy például a Jobbik-frakció a rendkívüli kormányzati intézkedések 110 milliárdos tartalék-előirányzatából 1311,6 milliárd forintos átcsoportosításra tett javaslatot. Ugyanez igaz az Országvédelmi Alap tekintetében. A Magyar Szocialista Párt a közszolgálati médiaszolgáltatás támogatásának 71,3 milliárd forintos előirányzatából 152,8 milliárd forintos átcsoportosításra tett javaslatot. A független képviselők indítványai tekintetében például a rendkívüli kormányzati intézkedések 110 milliárdos előirányzatánál 200 milliárdnál nagyobb átcsoportosítást látunk, vagy az Országvédelmi Alap 60 milliárd forintos előirányzatának nagy részét is gyakorlatilag eltüntetnék. És folytathatnám a sort. Az állításom az, hogy lehet kritizálni a kormányzati javaslatot a tekintetben, hogy mire mennyi forrás jut, viszont ha tényszerűen megnézzük a benyújtott törvényjavaslatot, akkor pont a kritizált területeken számos többleteket láthatunk. És azok a javaslatok, amelyeket az ellenzéki képviselők benyújtottak - az LMP kivételével -, mind olyanok voltak, amelyek gyakorlatilag végrehajthatatlanok lennének [[Bangóné Borbély Ildikó: A kormány javaslatai között is van olyan!]] , vagy ha a tisztelt Országgyűlés elfogadná őket, akkor messze 3 százalék fölötti hiánnyal és egy újabb túlzottdeficit-eljárással számolhatnánk. Ezért nem támogatta a kormányzat az ellenzék módosító indítványait. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm az államtitkár úr, az előterjesztő felszólalását. Tájékoztatom, hogy a vita végén a zárszó elmondására 7 perc és 1 másodperc áll majd a rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti, a táblán látható időkeretben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Elsőként megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. [[14.30]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Igen nehéz az év legfontosabb törvényjavaslatáról ilyen rövid időkeretben érdemben megosztani minden fontos észrevételünket, megkíséreltük már ezt az általános vita szakaszában. Az államtitkár úr felvetésére, miszerint adott esetben a rendkívüli tartalék vagy tartalékalapok terhének a többszörösét is elköltenék módosító javaslatokkal az ellenzéki frakciók, muszáj egy-két megjegyzést tennem, muszáj reagálnom erre. Az államtitkár úr tökéletesen érti ezt a szakmát és ezt a szakágat, nagyon jól tudja, hogy a több száz ellenzéki módosító javaslat közül nagyon sok egymás alternatívája, tehát az egyik megvalósulása esetén nincs feltétlenül szükség a másik megvalósítására. Éppen ezért a számok egyszerű egymás mellé tétele nem ad hű képet arról, hogy milyen rendszerszintű változások, pozitív változások indulnának el a magyar gazdaságon belül, hogyha legalább a jobbító, értelmes módosítók egy részét megfogadták volna. De nekem ne mondja azt, hogy több mint ezer ellenzéki módosító javaslat [[Dr. Vas Imre: Nem volt ilyen ellenzéki!]] mellett öt darab fideszes módosító volt az, amely méltó arra, hogy szakmailag, tartalmilag, formáját tekintve befogadásra találjon. Én ezért inkább felvetnék egy-két olyan konkrét módosító javaslathoz csatlakozó problémát, amely egész egyszerűen megválaszolatlanul maradt ön által is, aki a költségvetési szakma tekintetében azért elismert tekintélynek számít. El kell hogy mondjuk, hogy ha csak az otthonteremtésre vonatkozó módosító javaslatunkat szemléli az államtitkár úr vagy bárki más, önök egész egyszerűen nem képesek tipikus, egyszerű magyar emberek tipikus, létező problémáira válaszokat adni. Amikor tehát már az általános vita szakaszában is otthonteremtési, bérlakásépítési, konkrét tényekkel, számokkal ellátott kérdésekre annyit reagáltak, hogy ott a CSOK, ott van a CSOK-nak az a kedvezményrendszere, amit jelesül csak a felső középosztályhoz tartozók vagy annál szerencsésebb helyzetben lévők tudnak igénybe venni, akkor ismertettük önökkel, hogy miért hiányos ez a képlet, mert az is tapasztalható, és a banki szférát egy kicsit is ismerők tudják, látják, hogy ha valaki nem keres legalább 350 ezer forint nettót vagy afölött egy kicsivel, akkor lényegében a CSOK teljes kedvezménytömegének az igénybevételére nincsen esélye, hisz valamilyen kifogással megtagadják tőle a szerződéskötést. Mi a tipikus magyar rögvalóság problémáira szeretnénk reagálni, arra a lakhatási válságra, államtitkár úr, ami a magyar emberek többségét, tehát nem a CSOK teljes tömegét igénybe venni tudókat érinti. Nyilván tudja ön is, hogy a gyermeket nevelő magyar emberek 51 százaléka létminimum alatt élő családban neveli a gyermekét, ezen családok esetében jelentkezik az a lakhatási szegénység - nagyon nehéz ezekkel a számokkal vitatkozni -, az ő esetükben jelentkezik az a nehézség, hogy nemhogy CSOK-ot igénybe venni nem tudnak, egész egyszerűen albérleti díjakkal küzdenek, emiatt a rezsihátralékuk is folyamatosan gyűlik, egy olyan hitelcsapdába kerülnek, ahol az egyik törlesztési kényszer váltja a másikat. Ennek egyenes eredménye két dolog: egyrészt egy állandó hitelfelvételi kényszer, amely ellehetetleníti ezeket a családokat, másrészt pedig egy olyan katasztrofális folyamat, amely az úgynevezett devizahitelezésben csúcsosodott ki, családok ezreinek, tízezreinek a kilakoltatása. Eközben, olvassuk a hírekben mindannyian, 550 ezer üres ingatlan áll ma Magyarországon, nyilván három tulajdoni lábon. Magántulajdonhoz senki nem akar nyúlni, aki épeszű, de azért itt állami és önkormányzati tulajdon is található, és nem látjuk azt, hogy a kormányzat egyáltalán megvizsgálná annak a lehetőségét, hogy ebből az ingatlantömegből ha csak 10 százalék hasznosítható, már tudnánk enyhíteni a bérlakásokat érintő kínálati szűkösségen. Hiszen mi - önökkel ellentétben - nemcsak a saját tulajdonú ingatlan megszerzését kívánjuk támogatni, ennek a támogatási formáit nem kell teljesen leépíteni, de látjuk azt az elképesztő bérlakásínséget, amit egy bérlakásépítési, otthonteremtési programmal lehet megoldani. Mindehhez megvan a költségvetésben a forrástömeg, és nem kaptunk értelmes érvet azt illetően, hogy miért söprik le az ezt illető módosító javaslatunkat. Ugyanígy Magyarország jelenlegi legsúlyosabb problémája - ami a népességfogyásunk - tekintetében szintén adtunk be olyan módosító javaslatot, az irányított reprodukciós folyamatokra gondolok, ahol én azt mondom, hogy a magyar költségvetésnek felső határ nélkül kellene támogatnia azokat a magyar embereket, akik a jelenlegi nehéz gazdasági körülmények között is, bár egészségügyi vagy egyéb probléma visszaveti őket, de gyermeket kívánnak vállalni. Azt mondom, hogy nem létezik elég széles arzenálú eszköz- és fegyvertömeg, amit a kezükbe kell és lehetne adni azért, hogy sikerrel tudják ezt a vállalást teljesíteni, hiszen ez kell hogy a legfontosabb legyen Magyarország számára. Mégis azt látjuk, hogy benyújtunk egy módosító javaslatot ezt illetően, és önök csont nélkül elutasítják, általában indoklás nélkül, ha pedig jön az indoklás, az teljesen fals, mert adott esetben a lombikbébiprogram támogatását önök, ha elutasítják, azzal a szöveggel, hogy családi adókedvezményeket adnak, hát, ez sehol nem állja meg a helyét. A családi adókedvezmények rendszerét mi is támogatjuk, megtartjuk, sőt adott esetben én ki is terjeszteném bizonyos tekintetben, de azt, hogy egy lombikbébiprogramot, azt, hogy egy bérlakásépítési programot ebből a költségvetésből miért nem lehet támogatni, nem tudják nekünk megmagyarázni, hiszen a Jobbik szakértői - többször elhangzott - több száz milliárd forintnyi olyan, vagy homályos vagy teljesen feleslegesen elköltött forrást találtak, amelyeknek csak egy részéből, 20-30 százaléka átcsoportosítása esetén ezek a nemzetstratégiai fontosságú változások, módosítások keresztülmehetnének a rendszeren. Én most direkt azokat hoztam fel, amelyek nem lehetnek politikai pártok vitái martalékai, hiszen azt látjuk, hogy nincsen jobb- vagy baloldali hitelkárosult, lehet, hogy a világlátása olyan, de mindannyiuknak segíteni kell, a népesedési válság tekintetében a jobb- és a baloldaliak egyaránt kihalnak ebből az országból, hogyha nem találunk megoldást erre a problémára. Tehát vannak olyan nemzetstratégiai pontok, ahol, államtitkár úr, össze kellene fogni, válaszokat kellene találni, nem lesöpörni pusztán szakmainak látszó, de mégsem feltétlenül szakmai, sokkal inkább politikai érvek mentén azokat az értelmes javaslatokat, amelyeket itt ellenzéki képviselők megfogalmaznak. Még most sem késő, még az utolsó pillanatban sem késő. Lehet tehát azt mondani, hogy a mostani ellenzéki erők - ugyanúgy, mint korábban a Fidesz ellenzékben - többet költenek el a módosító javaslataikkal, mint amennyit az Orbán-kormány saját zsebpénznek elkér a rendkívüli tartalékba, az Országvédelmi Alapba, akárhová, de mi megjelöltük ebben a rendszerben azt a további több száz milliárdot, amely átcsoportosítható lenne, hasznosítható lenne. Kérem tehát, hogy ezeket az ajánlásokat vegyék figyelembe. Még egyszer szeretném hangsúlyozni: Magyarországon a gyermeket nevelő családok 51 százaléka a létminimum alatt kell hogy megtegye mindezt, tehát egy nagyon nehéz, mindennapi háborús helyzetben vannak. Nem biztos, hogy a CSOK 10 milliós kedvezménytömege az, ami rendszerszintű változást hoz. Értjük mi, hogy bizonyos társadalmi csoportok kedvezményezésétől önök azt várják, hogy az pörgető hatással jár a gazdaságra, és az majd húzza maga után az összes többit, de a számok, a tények az utóbbi évek tekintetében nem ezt bizonyítják. A demográfiai tél most már több évtizedes folyamat, most kell tehát beavatkozni, nem elég a következő költségvetési időszakban sem. Éppen ezért ajánlom figyelmükbe nemcsak a módosító javaslatainkat, de azt is, hogy fogadják meg végre, hogy nemzetstratégiai kérdésekben néha félre kell tenni a szakmainak látszó, ámde sokkal inkább politikai és az ellenzéket minden eszközzel tönkretenni szándékozó érveket, hiszen ezen nemzetstratégiai célokat 27 éve elszabotálják Magyarországon. Ne várjuk meg feltétlenül, hogy majd egy Jobbik-kormány fogjon hozzá a megvalósításukhoz, most is lehet változást elérni. Annyi elegancia és rugalmasság kellene ettől a kormánytól, hogy amely ellenzéki módosító valóban értelmes, mondhatom, hogy politikamentes célokat fogalmaz meg, az legalább a tárgyalási szakaszig eljuthasson, én viszont ezt is hiányolom, hisz egész egyszerűen érdemi válaszokat a magyarság sorskérdéseit illető felvetéseinkre nem kaptunk. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Most megadom a szót Witzmann Mihály képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2018. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslat záróvitáján, úgy vélem, fontos ismét kiemelni a büdzsé legfontosabb céljait, célkitűzéseit. Ahogy eddig minden évben, így most is, a 2018-as költségvetés megalkotásakor, az idei esztendőben is az volt a kormány célja, hogy mindenki léphessen egyet előre, továbbá, hogy a gazdasági növekedést ne csak a nagy cégek érzékeljék, hanem abból lehetőség szerint minél nagyobb arányban juthasson a magyar családoknak és a magyar dolgozó embereknek egyaránt. A magyar családok adókedvezmény-rendszere Európában is egyedülálló, ezt egész nyugodtan mondhatjuk, némiképp reagálva az előttem felszólaló képviselőtársamra is. Különösen a kettő, három vagy több gyermeket nevelő családok esetében olyan kedvezményrendszert vezettünk be az előző években, amely alapján a gyermekvállalás tulajdonképpen ma már nem jelenti a szegénység vállalását, mint ahogy az korábban, a 2010 előtti években sajnos Magyarországon megfigyelhető volt. [[14.40]] 2018. január 1-jétől ismét a két gyermeket nevelő családokat próbáltuk a fókuszba helyezni, így esetükben tovább emelkedik az adókedvezmény mértéke, és így a korábbi emelésekkel együtt, ha éves szinten összeszámítjuk az összeget, akkor tulajdonképpen mintegy 420 ezer forinttal nő a két gyermeket nevelő családok jövedelme éves szinten. Ha a 2010 óta folyamatosan szélesedő családtámogatások rendszerét részleteiben próbáljuk vizsgálni, akkor azt láthatjuk, hogy hazánkban - egyébként európai összehasonlításban is - páratlan család- és otthonteremtési támogatások bevezetésére került sor az elmúlt években. Mi ugyanis nem a migránsok betelepítésében látjuk az előttünk lévő demográfiai fordulat megoldási lehetőségét, hanem minél több magyar gyermek megszületésében szeretnénk a jövőt ebben a tekintetben sikeres irányba vizionálni és tenni is ennek érdekében. S a számok is azt az örvendetes tényt igazolják, hogy ma már Magyarország az OECD-országoknál megállapított 2,5 százalékos átlagnak csaknem a kétszeresét, a GDP 4,7 százalékát tudja fordítani családtámogatásokra, ami egyébként az Európai Unióban a legmagasabb értéknek számít. Ennyit arról, hogy 2010 óta a családtámogatások milyen irányban bővültek Magyarországon, és azt gondolom, ez mindannyiunk közös érdeke kell hogy legyen, valóban pártokon felülmúló érdek kell hogy legyen. Kiemelendő továbbá, hogy Magyarország már a negyedik helyen áll azon országok között, ahol a gazdasági növekedéssel párhuzamosan a születésszám is emelkedik. Tudjuk, hogy a termékenységi ráta 1,1-ről 1,5-es értékre mozdult el az elmúlt évek intézkedéseinek köszönhetően, de az 1,5 még mindig nem az a szám, amivel elégedettek tudnánk lenni, tehát a cél a 2-2,1-es termékenységi ráta elérése. Azt gondolom, ezek az intézkedések évről évre minden egyes költségvetésben ebbe az irányba mutatnak. A 2018-as büdzsé számait vizsgálva az is jól látható, hogy egyébként a nyugdíjakra, a családtámogatásokra, a szociális területre összességében 287 milliárd forinttal juthat több forrás jövőre. További pozitívum, hogy az otthonteremtésre további 15 milliárd forinttal, a biztonságra 83 milliárd forinttal, az egészségügyre 102 milliárd forinttal, az oktatásra 81 milliárd forinttal, a gazdaságfejlesztésre 205 milliárd forinttal, útfelújításokra 30 milliárd forinttal juthat több 2018-ban az idei évi összegekhez képest. Tehát minden egyes területen azt láthatjuk, hogy bővülés, növekedés, emelkedés tapasztalható, ami, azt gondolom, szintén mindannyiunk közös öröme lehet, és ennek valóban mindannyian örülhetünk. Mindezek mellett egyébként tovább folytatódnak az adócsökkentések és a béremelkedések is. Mivel az általános vitát már májusban lefolytattuk, így a felszólalásom hátralévő részében a javaslathoz benyújtott legfontosabb módosító indítványokról szeretnék önökkel néhány gondolatot megosztani, ugyanis mindezek eredményeképpen kaptak támogatást például azon módosító javaslatok, amelyek a Magyar Állami Operaház Kárpát-medencei körútjára, valamint a Magyar Nemzeti Múzeum múzeumkert-rahabilitációjára szántak többletforrásokat. Vagy bizottsági módosítóval került benyújtásra a Határtalanul! programra további 142 millió forintos támogatás, a fiatalok első sikeres nyelvvizsgájának támogatására pedig 188 millió forintos többlettámogatás az előterjesztésben. A Költségvetési bizottság a Törvényalkotási bizottság szerepkörében eljárva összegző módosító javaslatot nyújtott be. Az indítvány számos változtatási szándékot fogalmaz meg, így engedelmükkel néhány, általam lényegesnek vélt módosításra szeretnék csak rávilágítani, illetve felhívni a figyelmet a felszólalásomban. Az összegző módosító javaslat értelmében például a Paks II.-projekt úgynevezett kerítésen kívüli beruházásainak - mint például látogatóközpont áthelyezésének, lakóingatlanok megvalósításának, megépítésének, üzemi út megépítésének - a megvalósításához került többletforrás biztosításra az előterjesztésnek megfelelően. A Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal megerősítése érdekében szintén ez a hivatal is pluszforrásokat kaphat, a napi aktuálpolitikai helyzet, azt gondolom, ezt mindenféleképpen indokolja és alátámasztja. A javaslat többletforrást biztosít egyébként a fogyatékossággal élő személyek szervezetei számára is a hatékonyabb feladatellátásuk biztosítása érdekében. Célozza az indítvány azt is, hogy a Csoóri Sándor Alap létrehozásán keresztül a népi kultúra közösséget teremtő műfajainak támogatása még hangsúlyosabban megjelenhessen. További változás, hogy a gyermekgondozási díj esetében az úgynevezett hallgatói gyermekgondozási díj időtartama egy évvel meghosszabbodik, így 2018. január 1-jétől a gyermek egyéves kora helyett kétéves koráig biztosítandó az ellátás, a módosító javaslat ennek a forrását is megteremti. A magyarországi nemzetiségek kulturális autonómiájának biztosítása keretében folyamatosan nő a nemzetiségi önkormányzatok által átvett köznevelési és kulturális intézmények száma Magyarországon, amely intézményi, beruházási, felújítási, pályázati önrész keretéhez ebben a formában kíván a kormány még hangsúlyosabban hozzájárulni a módosítással. A módosító javaslat által a 2018. évi költségvetésben 10 milliárd forintnyi többletforrás kerül elkülönítésre és biztosításra a háziorvosi szolgálatok finanszírozási színvonalának további emelése érdekében. Továbbá még egy módosítást emeltem ki itt a felszólalásomban: a gyermeket vállaló fiatalok hallgatói hiteltartozásának, vagyis a diákhitelnek a csökkentésére egy felülről nyitott előirányzat létrehozása révén kíván biztosítani fedezetet a módosítás. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy vélem, hogy a teljesség igénye nélkül általam kiemelt és az imént felsorolt célokra elkülönített többletforrások, azt gondolom, mindenféleképpen indokoltak, jó célt szolgálnak, ezért támogathatók is. Ezért kérem önöket is, hogy szavazataikkal támogassák ezt a módosítót. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Witzmann Mihály képviselő úr. Most megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A költségvetési vitában elég sokat itt ültünk együtt a Parlament üléstermében, és többször meghallgattuk, hogy ez egy komolyan előkészített, szakmailag jól összerakott költségvetés. Ez a május 17-ei héten történt, akkor zajlott - ha jól tudom - a családok budapesti világtalálkozója, ahol Orbán Viktor egy nagyon nagy családtámogatási rendszert jelentett be, majd kiderült, hogy a bejelentett intézkedéseknek nincs költségvetési fedezete. Erre Varga Mihály miniszter úr azt mondta, hogy nem is kell, mert majd év közben lelnek erre forrás. Majd alig telt el néhány nap, és láttuk, hogy a költségvetést módosították, mert csak bele kellett tervezni a ’18-as költségvetésbe. [[Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben Móring József Attila váltja fel.]] Államtitkár úr, ez komoly vagy nem komoly? Akkor most komolyan készítették elő a 2018-as költségvetést, vagy Orbán Viktor felébredt reggel, gondolt nagyokat, még ezt bele kellene tervezni, bemondott jó nagy intézkedéseket? Közben kiderült, hogy ha darabjaira szedjük ezt az intézkedéscsomagot, akkor látjuk, hogy a kettőgyerekeseknek a családi adókedvezmény kibővítését 2014-ben a választások alatt már bejelentették, majd 2016-tól elkezdték bevezetni négy évre elhúzva. Semmi újat nem jelentett be Orbán Viktor. Majd bejelentette Orbán Viktor, hogy a bölcsődékre soha nem látott keretet fognak biztosítani. 2013-ban és ’14-ben is bejelentette Orbán Viktor, mikor közeledtek a választások. Aztán azt látjuk, hogy több ezer településről éppúgy hiányoznak a bölcsődei szolgáltatások a mai napig is. Majd Orbán Viktor bejelentette, hogy családpolitikai intézetet fognak létrehozni. A KSH-nak van ilyen, államtitkár úr, és jelezném, hogy a Család-, Ifjúság- és Népesedéspolitikai Intézetet önök zárták be, önök szüntették meg. Akkor miről beszélünk? Bezárnak egy intézetet, majd utána bejelentik kampányfogásként, hogy újra létrehozzák más név alatt. Akkor Orbán Viktor kijelentette, hogy végre rájöttek már, hogy nagyon nagy probléma van a gyermekszületésszámmal, és a Ratkó-korszak unokáinál még valahogy el kellene érni, hogy még szüljenek gyereket. Csak hogy világos legyen mindenkinek, hogy kik ezek az emberek: a ’73-tól ’77-ig született nőkről - főleg nőkről - beszélünk. Gondoljanak bele, vagy 40 évhez közelednek, vagy túl vannak már a 40 éven ezek a hölgyek. Én azt gondolom, hogy valami mást kellene, államtitkár úr, kitalálni, mert énszerintem 40 év fölött már elég kevés ember gondolkodik abban, hogy gyereket vállaljon. S azt is jól látjuk a számokból, a statisztikai számokból, hogy pontosan ez után az időszak után kezd el drasztikusan csökkenni Magyarországon a születésszám. Ezek a fiatalok nem fogják tudni a gyermekszületésszámot növelni. Évek óta állandóan mondtuk, hogy hogyan lehetne ösztönözni a fiatalokat a gyermekvállalásra, és ez előttem szóló már egyszer említette ezt a témát, itt lenne a meddőségi kezeléseknek, a lombikprogramnak a támogatása. 2015-ben kijelentették már, hogy erős támogatást akarnak, még Zombor Gábor államtitkár úr, nem duplázták meg a 2 milliárd forintot, most meg jönnek a választások, és rájöttek, hogy valamit kellene csinálni. Államtitkár úr, ez egy komolytalan költségvetés, és komolytalan, ahogy csinálták. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. Megadom a szót Sallai R. Benedek képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport. [[14.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönjük szépen Putyin bábkormányának, hogy benyújtotta ezt a nemzetellenes költségvetést, és megadta a lehetőséget nekünk, hogy képviseljük Magyarország társadalmának érdekeit önökkel szemben. Úgy, mint ahogy ezt megszoktuk, ezért ennek megfelelően érdemes pár szót mondani erről a költségvetésről, amit néhány milliárdos tollba mondott önöknek, hogy saját érdekeit képviselve az önök szavazatával lehetőséget teremtsen további gazdagodásukra, úgy, mint az az elmúlt hét évben is történt. Legjobban azt a szót szokták emlegetni, hogy a családok költségvetése. Igen, én ezzel egyetértek, mindössze azzal van a gond, hogy azt a pár családot fel lehet sorolni, hogy kinek is a költségvetése. Habony Árpád és családja; Orbán Viktor és kedves családja és svájci bankszámláinak költségvetése; Rogán Antal és zseniális üzletasszony feleségének költségvetése; Mészáros Lőrinc és családjának költségvetése; Csányi Sándor és családjának költségvetése; Matolcsy György és családjának költségvetése; Polt Péter felesége és gyermekeinek költségvetése; Andy Vajna és kedves feleségének költségvetése - bízom benne, hogy a jövő év újabb Lamborghinit hoz neki, ha már az eddigi költségvetési törekvések erre megteremtették a lehetőséget -; Csetényi Csaba és kedves családjának költségvetése; Liszkay Gábor és kedves családjának költségvetése; és a vidéki fideszes Döbrögiket, Voldemortokat, trafikosokat és földesurakat nem hagynám ki nyilvánvalóan, hiszen önöknek semmi más célja nincs ezzel a költségvetéssel, mint hogy egybetartsák azt a 2 millióból egyre fogyatkozó számú fideszes szavazót, akiket valahogy megpróbálnak egybetartani, s közben 8 millió magyar emberről ezzel lemondanak, és 8 millió magyar ember érdekeivel ellentétes költségvetést fogadnak el. Tehát ennek megfelelően, ha arról beszélünk, hogy kinek a költségvetése ez: a magyar milliárdosok költségvetése, hiszen nyilvánvalóan a támogatási rendszerben, a költségvetési átcsoportosításokban, még a módosítókban is leginkább ezt a célcsoportot igyekeznek célozni a költségvetéssel. Nyilvánvalóan elmondható, hogy a gőg és arrogancia költségvetése, hiszen az a költségvetési rendszer, ahol csak a mi frakciónk részéről száznál több módosítóval igyekszünk megjelölni források megnevezésével, hogy hogyan lehetne a magyar választók érdekeit képviselni ebben a költségvetésben, hogyan lehetne javítani az emberek lehetőségét abban, hogy minél többeknek teremtsen lehetőséget a központi költségvetés és javítsa az életminőségüket, önök a gőg és arrogancia politikájával mindent elutasítanak, mintha egyetlenegy sem lenne méltó arra, hogy esetleg érdemben megfontolják. Nyilvánvalóan annak a pár száz kormányközeli családnak a költségvetése, akik idáig is gazdagodtak, és most ezzel a kampányköltségvetéssel tovább tudnak gazdagodni majd a következő időszakban. Ennek megfelelően nyilvánvalóan ez valamilyen szinten az ostobaság és szűklátókörűség költségvetése is, hiszen önök lemondanak magyar szavazókról, lemondanak magyar családokról, lemondanak a magyar vidékről ezzel a költségvetéssel, és megteremtik a lehetőségét annak, hogy még az utolsó kis szalmaszálba is belekapaszkodva minél több pénzt toljanak ki annak a szűk érdekcsoportnak, aki azt az 1,8-1,9-es szavazóbázist, ami még megvan önöknek, legalább egyben tartsa. Nyilvánvalóan kérni az ellenzéket, hogy egy ilyen költségvetést támogasson, teljesen nem normális, hiszen gyakorlatilag ezzel a költségvetéssel a jövőt adják el újfent, és a jövő elherdálását valósítják meg. Akárhogy is nézzük, mint arról már az ellenzéki kisebbségi véleményekben hallhattunk, önök lemondtak a magyar vidék lakosságáról, lemondtak a magyar falvakról. Ezzel a költségvetéssel erősítik azt, hogy a négy számjegyű kis utak felújítására nincs szükség. Önök szerint nincs szükség az önök által már részben bezárt iskolákra, nem kell azokat újranyitni, a tönkretett vasúthálózattal nem kell foglalkozni, nem kell foglalkozni azzal, amit idáig… [[Közbeszólások a Fidesz soraiból, köztük: Te miről beszélsz? Balla György: Melyik országban élsz? Egyetlenegy olyan mondatod nincs, aminek a való­ság­hoz köze van.]] A 2018-as költségvetésről beszélek és az önök kormányzati tevékenységéről, ha ez így nem világos. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Arról beszélek, hogy mindez a költségvetés és a kormányzati törekvés hogyan járul hozzá a vidék elnéptelenedéséhez. Az önök kormányzatának eddigi költségvetései is az elvándorlást, az elnéptelenedést segítették, és nyilvánvalóan ez a költségvetés újfent ezt segíti, és annak a pár embernek, akiket felsoroltunk, azoknak a családoknak, mint ahogy mondják önök is, hogy a családok költségvetése, azoknak pedig megteremti a lehetőséget arra, hogy ők tovább gazdagodjanak. Ennek megfelelően, miután egyetlen olyan módosítónkat, ami a magyar emberek életét és sorsát jobbá tenné, nem támogatták, a Lehet Más a Politika frakciója nem kívánja támogatni ezt a költségvetést, és minden lehetséges fórumon, parlamenten belül, parlamenten kívül el kívánjuk mondani, hogy önök hogyan játsszák ki a közvagyont saját maguknak és érdekcsoportjaiknak. Sajnos a következő időszak valószínűleg erről fog szólni, és őszintén sajnálom, hogy ennek a költségvetésnek az elfogadására van még ember, aki jelentkezik az önök padsoraiból. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most az elsőként szólásra jelentkezett független képviselő szólalhat fel. Jelentkezőt nem látok; akkor a nemzetiségi bizottság által felkért szószóló felszólalására kerül sor, 5 perces időkeretben. Megadom a szót Ritter Imre német nemzetiségi szószólónak, aki anyanyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azt. Öné a szó.
Danke Shön.Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzesvorschläges Nr. T/15381. über den ungarischen Haushalt für Jahr 2018 - im Zusammenhang mit den Nationalitätenbedarf übergreifende Teilen - erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló T/15381. számú törvényjavaslat nemzetiségi igényeket érintő részeivel kapcsolatosan. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a határozati házszabály 44-45. §-a alapján lefolytatta a törvényjavaslat részletes vitáját. Bizottságunk a törvényjavaslatnak a határozati házszabály 32. § (2) bekezdése szerinti bejelentésben megjelölt rendelkezéseit megvizsgálva megállapította, hogy azok megfelelnek a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. [[Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben Hegedűs Lorántné váltja fel.]] Bizottságunk a törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslatokról nem foglalt állást, azonban további módosításra irányuló szándékot fogalmazott meg. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a határozati házszabály 45. § (5) bekezdése alapján az általa megfogalmazott módosító javaslatot magába foglaló, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot nyújtott be, majd 2017. május 23-án a törvényjavaslat részletes vitáját lezárta. A részletes vita lezárását követő napon a kormányülésen a magyarországi nemzetiségekre vonatkozóan kerek másfél milliárd forintnyi módosítási igény került támogatásra, amelynek belső felosztását a Nemzetgazdasági Minisztérium a Magyarországi nemzetiségek bizottsága képviselőjével egyeztette, a belső felosztásra vonatkozó igényeinket elfogadta, és a Költségvetési bizottság összesítő módosító javaslatába a másfél milliárdos nemzetiségitámogatás-emelés került beépítésre. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága 3,5 milliárd forintos módosító javaslatának ily módon másfél milliárd forintra történő csökkentése egyrészt azt jelenti, hogy a nemzetiségi pedagógusprogram megkezdését egy évvel el kell halasszuk, másrészt a nemzetiségi óvodapedagógusoknál a tervezettnél kisebb, de így is jelentős, 200 százalékos nemzetiségipótlék-emelést tudunk végrehajtani, és 2018. évben, mint a nemzetiségi óvodapedagógus program indító évében finanszírozási oldalról minden érdemi változást el tudunk indítani a nemzetiségi óvodapedagógus-képzésben, amit a programban elterveztünk. Harmadrészt a csökkentett összegből mérsékelten, de a bázishoz képest érzékelhető támogatásemelést tudunk biztosítani a nemzetiségi civil szférának, a helyi nemzetiségi önkormányzatoknak és a beruházási, felújítási keretek megemelésével az országos és helyi önkormányzatoknak, illetve az általuk fenntartott nemzetiségi köznevelési intézményeknek. A Költségvetési bizottság által benyújtott összegző módosító javaslat és az így módosított 2018. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslat elfogadása esetén elmondhatjuk, hogy a 13 Magyarországon élő nemzetiségre a 2014. évi központi költségvetésben biztosított kevesebb mint 4 milliárd forint támogatás a 2018. évi központi költségvetéssel együtt már 10 milliárd 377,7 millió forintra, azaz több mint a két és félszeresére emelkedik. Mind a 13 magyarországi nemzetiség nevében ezt a négy év alatt közel 6,7 milliárd forinttal megemelt támogatást szeretném megköszönni elsősorban a magyar kormánynak, de minden parlamenti frakciónak is, hiszen a magyarországi nemzetiségek igényeit kivétel nélkül mindig egyhangúlag támogatták és kivették a parlamenti napi politikai csatározások témái közül. [[15.00]] Az elmúlt száz évben nem fordult elő, hogy egy ciklusban a magyarországi nemzetiségek ilyen összegű és mértékű támogatásemelést kaptak volna. Még egyszer köszönjük. Mindezek alapján természetesen a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a 2018. évi központi költségvetési törvényjavaslattal egyetért, azt támogatja, és kérjük a tisztelt Házat a módosítás, valamint a törvényjavaslat szíves elfogadására. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Ritter szószóló úr. Kis türelmet kérek még képviselőtársaimtól. Az MSZP-képviselőcsoport időkeretéből még van több mint öt perc. Elsőként megadom a szót a jelentkező Gúr Nándor képviselő úrnak, jegyző úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Ez a költségvetés, a 2018-as költségvetés, bárki bármit is mond, a korrupció és az igazságtalanság költségvetése, és nem a munkavállalók érdekeit szolgáló költségvetés. Egyes családoknak, a pereputtynak meg a haveroknak a költségvetése. Nagyon egyszerű, csak meg kell nézni a költségvetési kiadások százalékos megoszlását, mondjuk, 2010 és 2018 viszonylatában. Meg kell nézni, hogy az állami működtetésre és a jóléti funkciókra mit fordítottak 2010-ben, és 2018-ban mit kívánnak fordítani. 2010-ben a teljes költségvetésnek az állami működésre 14,1 százalékát fordították, majd 2018-ban 17,1 százalékát kívánják fordítani. Tehát a 2010-es adatnak, mértéknek a plusz 20 százalékát fordítják állami működtetésre. Ha azt nézzük, hogy a jóléti funkciók biztosítására mit kívánnak fordítani, akkor míg ez meghaladta a 61 százalékot 2010-ben a költségvetésen belül, addig 2018-ban mintegy 7 százalékkal kevesebb, 54 százalékos mértéket ér el. 2010-hez képest gyakorlatilag mintegy 20 százalékos csökkenés van a jóléti funkciók finanszírozása tekintetében. Nem véletlenszerű tehát, hogy ez csak a haverok, csak a saját vonzáskörzetbe tartozó pereputty költségvetéseként értelmezhető. Miközben azért érdekes összehasonlításokat lehet még tenni a tekintetben is, hogy 2010 és 2018 viszonylatában mit csináltak a forinttal. Lerontották, gyengítették a forintot. A 266 forinttal szemben most 310 forint környékén van a forint az euró viszonylatában. De az is érdekes, hogy önök folyamatosan béremelésről, minimálbér-növekedésről beszélnek, és öt éven keresztül meglopták ezeket az embereket, mert öt éven keresztül kevesebb vásárlóerő értékű pénzt kaptak a kezükbe, mint 2010-ben. Az is érdekes, hogy ha számításba vennénk azt, hogy mondjuk, az Európai Unió keretei közül integrált források milyen nagyságrendet tesznek ki egy adott esztendőben, akkor olyan 6 százalékot meghaladó mérték a GDP-hez képest, és az is látszik, hogy még ha pluszos is, még ha növekedést is mutat a GDP, akkor is messze nem olyan mértékűt, mint ami a pluszforrások bevonásából adódik. Magyarra is fordíthatjuk a szót: egy 6-6,5 százalékos európai uniós forrás a GDP-hez viszonyítottan nem hoz 4-4,5 százalékos mértékű GDP-növekedést. Magyarul, az európai források nélkül mínuszos lenne ez a költségvetés. Azt akarom egyszóval mondani, hogy az alacsony jövedelmek adóterhei nőnek, a gazdagoké csökkennek, csökkentek, ahogy a korábbi időszakban is, ebből kifolyólag ez tényleg nem a dolgozó emberek költségvetése, ez tényleg a pereputtyoké, a haveroké. Hát, legyenek büszkék rá! Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr, jegyző úr. Megadom a szót Szakács László képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Lázár János miniszter úr azt mondta, hogy az ország közvéleménye nem a költségvetésről beszél. No de hát ez, kérem, nem azt jelenti, hogy jó a költségvetés, hanem azt jelenti, hogy a Rogán-féle minisztérium keményen dolgozik, és nagyon sok adófizetői forintba kerül az, hogy ne a költségvetésről beszéljenek. Abban, azt hiszem, egyetértünk itt az ellenzéki oldalon, hogy mi köszönünk minden egyes költségvetési vitát, hiszen ilyenkor a valós társadalmi igényeket tudjuk képviselni az önök által beterjesztett költségvetéssel szemben. Egy gondolatot kiragadtam abból, amit Witzmann Mihály képviselőtársam mondott: a fogyatékossággal élő embereket segítő szervezetekhez több pénz kerül, és ezek jó célokat szolgálnak. Ugye, az Emberi Erőforrások Minisztériumában, az emberminisztériumban vannak ezek a pénzek. Nézzünk ebből egypárat, és ez az önök világképe. A vakok és gyengénlátók támogatására 60 millió forint, hat budapesti futballcsapat támogatására 3,5 milliárd, 3500 millió forint. A Magyar Sport Háza 266 millió forintot kap, a Vöröskereszt ezzel szemben 55 millió forintot. Ez az önök világképe. Meg az, hogy a sportági koncepciók megvalósításával összefüggő fejlesztési feladatokra 11 milliárd forint jut, az autisták szövetségére meg 58 millió forint. Azt hiszem, hogy ezeknél a számoknál jobban semmi sem példázza azt, hogy ez az igazságtalanság, no meg azt is, hogy ez a korrupció költségvetése, hiszen ezek azok a pénzösszegek, amelyek kézen-közön eltűnnek, amelyek barátokhoz, oligarchákhoz vagy éppen az oligarchák hobbijához kerülnek, ahol ebből természetesen azok gazdagodnak, akik ezt csinálják, akik képviselik, a többiekre pedig önök nem gondolnak, vagy csak éppen ennyire. 75-ös a szorzó a civil szervezetek és a sport között. 75-ször több pénzt kap ma a sport, mint a fogyatékossággal élő szervezeteket segítő civil szervezetek. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a frakciók részéről a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és megadom a szót a készülődő Banai Péter Benő államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra a fennmaradt 7 perces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A kormány május 2-án nyújtotta be az Országgyűlésnek a jövő évi költségvetés tervezetét. Ez már a harmadik olyan esztendő, amikor az Országgyűlés a tavaszi időszakban tárgyalhatta meg és fogadhatja el a költségvetést. Ennek köszönhetően a családok, a vállalkozások, a közszféra szereplői és minden érintett ismételten fél évvel korábban láthatja a tervezett gazdasági és társadalompolitikai intézkedéseket. A 2018. évi költségvetés karaktere érdemben nem változott a parlamenti tárgyalás során, így az továbbra is méltán nevezhető a munkából élők költségvetésének. Jövőre ismét minden magyar ember léphet egyet előre a saját életében, amit az adócsökkentések és a béremelések tesznek lehetővé. A kormány politikájának fókuszában a családok helyzetének erősítése, az ország versenyképességének fenntartása és az ország biztonságának garantálása áll. Ezen célok elérésének hátterét a magyar gazdaság teljesítménye teremti meg. A jövő évben 4,3 százalékos gazdasági bővüléssel, 3 százalékos inflációval számolhatunk, miközben a GDP-arányos államadósság tovább csökken. Elhangzott a vitában, hogy ez a növekedés túlságosan is nagymértékű és az állam által fűtött. Mindenkinek ajánlom figyelmébe az első negyedév beruházási adatsorát, amely 30 százaléknál nagyobb beruházási rátát, beruházási növekedést mutat, és amely azt is tartalmazza, hogy ez elsősorban magánberuházásoknak köszönhető. Azt gondolom, ez jó alapot ad mind az idei növekedés, mind a jövő évi növekedés tekintetében. Jövő évben az uniós módszertan szerinti hiány 2,4 százalék lehet, azonban a költségvetés hármas tagolású felépítéséből is látható, hogy az állam a működésére csak annyit fordít, amennyit a bevételek fedezni tudnak, megvalósítva ezzel a nullás egyenleget. A célja pedig változatlanul az, hogy a magyar gazdaság teljesítményének pozitívumait a társadalom valamennyi rétege érezhesse. Jövőre az ideinél több száz milliárd forinttal több forrás jut az oktatás, az egészségügy, a családtámogatás, az otthonteremtés, a gazdaságfejlesztés és a rendvédelem, közbiztonság területére. Amikor az állam működési kiadásainak a növekedését említik ellenzéki képviselők, akkor célszerű hozzátenni, hogy ez azokon a területeken valósul meg, ahol az állami foglalkoztatottak béremelését látjuk a jövő évben. Marad az Európában egyik legalacsonyabb személyi jövedelemadó és társasági adó, miközben mérséklődik a munkáltatókat terhelő szociális hozzájárulási adó. [[15.10]] Folytatódnak a már megkezdett béremelési és bérfejlesztési programok a közszféra egyes területein, a 700 ezer fő központi költségvetési szervnél foglalkoztatott munkavállaló közül mintegy 560 ezer fő részesült, illetőleg részesül a jövő évben béremelésben. A tavaly novemberi, hatéves bérmegállapodásnak megfelelően emelkedik a minimálbér és a szakmunkás-bérminimum, tovább nő a családok adókedvezménye, a nyugdíjak pedig változatlanul megőrzik majd reálértéküket.Emlékeztetnék arra, hogy 2011 és 2016 között a nyugdíjak átlagosan több mint 23 százalékkal nőttek, a tartósan alacsony inflációnak köszönhetően vásárlóerejük mintegy 10 százalékkal javult, és az idei évhez hasonlóan a jövő évben is kalkulálunk az úgynevezett nyugdíjprémium kifizetésével. Tovább csökken az internet-hozzáférés és az éttermi szolgáltatás áfakulcsa, 2018-tól alacsonyabb lesz a hal áfakulcsa is. Az államháztartási helyzet az idei évet követően jövőre is és az elkövetkezendő években is stabil marad, aminek kulcsa a már említett dinamikus gazdasági bővülés. Ezzel együtt az előre nem látható kiadásokra a jövő évi költségvetés több mint 200 milliárd forintot tartalékot tartalmaz. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselők! Mint minden évben, a parlamenten belül és azon kívül, most is számíthattunk negatív felhangokra, politikai támadásokra, miszerint bizonyos területekre több, másokra kevesebb forrást kellene jövőre biztosítani. A költségvetési vita során ez természetes, megismétlem ugyanakkor azt, hogy az ellenzéki javaslatok ilyen szempontból döntően felelőtlennek tekinthetőek, hiszen nem tartották a költségvetés egyensúlyát. Olyan többleteket biztosítottak volna, amelyek fedezetét nem mutatták meg. A Lehet Más a Politika frakciója részéről pedig olyan javaslat is benyújtásra került, amely szembemegy kétharmados, sarkalatos törvénnyel, gondolok itt például az állami média finanszírozására. Azt gondolom tehát, hogy elsődleges feladatunk, hogy csak felelős költségvetési módosításokról szavazzon az Országgyűlés. Az önök előtt lévő törvényjavaslat, azt gondolom, ilyen, és ilyen az az összegző módosító javaslat, amit az Országgyűlés Költségvetési bizottsága mint Törvényalkotási bizottság benyújtott az Országgyűlés elé. Engedjék meg, hogy ennek néhány elemét kiemeljem. A turisztikai fejlesztések finanszírozására többletforrás áll rendelkezésre, a népi kultúra közösségteremtő műfajának támogatását biztosítja a Csoóri Sándor Alap, és igen, a demográfiai program új elemeire is jelentős forrásokat biztosít a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat. Egyetértek azzal a fölvetéssel, hogy nemzetstratégiai kérdésről van szó, ezért is engedjék meg, hogy kiemeljek egy-két intézkedést ebből az intézkedéssorozatból. Az állam átvállal 1-1 millió forintot a jelzáloghitellel rendelkező családok tartozásából a harmadik és a további gyermekek születése esetén. A diákhitel-tartozással rendelkező fiatal nők teljes adósságát elengedi három vagy több gyermek esetén, két gyermek esetén pedig a tartozás 50 százalékát. A diplomásgyed időtartamát kitolja egy évvel, vagyis gyakorlatilag megduplázza azt. Bölcsődei fejlesztési programot indít, amely európai uniós és hazai forrásokból kerül finanszírozásra, és létrejön egy olyan intézet, amely a nemzetközi legjobb gyakorlatokat vizsgálja a családpolitika területén. Azt gondolom tehát, hogy igen, ezekben a kérdésekben érdemes nemzeti konszenzust kialakítani. Ami az irányított reprodukciós eljárásokat illeti, ennek finanszírozásával is foglalkozik a kormány, tehát a Jobbik oldaláról, azt gondolom, nyitott kapukat döngetnek az elhangzott javaslatok. Tisztelt Országgyűlés! Végezetül engedjék meg, hogy megköszönjem az Országgyűlés bizottságai, illetve minden képviselő munkáját. Azt gondolom, az elvégzett munka alapján bízhatunk abban, hogy az elfogadandó 2018-as költségvetés a magyar családok megerősítését szolgálja. Ezzel a reménnyel bízom abban, hogy a javaslatot a tisztelt Országgyűlés elfogadja. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Banai Péter államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Az összegző módosító javaslatról történő döntésre a mai határozathozatalok során kerül sor.Tehát a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem, foglalják el helyüket, és ellenőrizzék, hogy kártyájukat elhelyezték-e a szavazógépben. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény módosításáról szóló T/15427. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés. A Költségvetési bizottság összegző módosító javaslatát T/15427/14. számon, összegző jelentését pedig T/15427/15. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Költségvetési bizottság T/15427/14. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 122 igen szavazattal, 53 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A stabilitási törvény és a házszabály rendelkezései alapján az Országgyűlés elnöke az előterjesztő által benyújtott T/15427/16. számú egységes költségvetésitörvény-javaslatot megküldi a Költségvetési Tanács elnökének. A tanács három napon belül tájékoztatja az Országgyűlés elnökét a stabilitási törvény 25. § (3) bekezdés szerinti véleményéről. Elfogadott napirendünknek megfelelően a zárószavazásra a csütörtöki ülésnapunkon kerül sor. Most pedig soron következik a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló T/15381. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés. A Költségvetési bizottság összegző módosító javaslatát T/15381/1235. számon, összegző jelentését pedig T/15381/1236. számon terjesztette elő. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatalok következnek. Emlékeztetem önöket, hogy előző ülésünkön házszabálytól való eltéréssel döntöttünk arról, hogy bármely képviselőcsoport vezetője legfeljebb tíz, a határozati házszabály 48. § (2) és (4) bekezdése szerinti kérést nyújthat be. Az ellenzéki frakciók vezetői a módosító javaslatok fenntartáskérésének lehetőségével éltek. Ezekről képviselőcsoportonként, a frakcióvezetők által megadott sorrend szerint határozunk. A fenntartásra kért módosító javaslatok egymás mellett is elfogadhatók.Először az MSZP képviselőcsoportja által indítványozott módosító javaslatok fenntartásáról határozunk. Az 1067. számú módosító javaslat Gúr Nándor és Heringes Anita indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 61 igen szavazattal, 120 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 1088. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és Szakács László indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 1125. számú módosító javaslat Varga László indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen szavazattal, 119 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 1183. számú módosító javaslat Szabó Sándor indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. [[15.20]] Az 1189. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 1190. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 120 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 1191. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 121 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 1192. számú módosító javaslat Tóth Bertalan indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 30 igen szavazattal, 122 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elutasította. A 400. számú módosító javaslat Burány Sándor indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 123 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elutasította. A 402. számú módosító javaslat Tóth Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 31 igen szavazattal, 128 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett elutasította. Tisztelt Országgyűlés! Most az LMP képviselőcsoportja által indítványozott módosító javaslatok fenntartásáról határozunk. Az 1068. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 1089. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 60 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 1112. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 1114. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 60 igen szavazattal, 121 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 1117. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 124 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 1134. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 37 igen szavazattal, 123 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elutasította. Az 1147. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen szavazattal, 120 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 1160. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 123 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 1172. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 123 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 1174. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 123 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Tisztelt Országgyűlés! Most a Jobbik képviselőcsoportja által indítványozott módosító javaslatok fenntartásáról határozunk. Az 1007. számú módosító javaslat Szávay István indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 124 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elutasította. Az 1024. számú módosító javaslat Z. Kárpát Dániel indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 123 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elutasította. A 377. számú módosító javaslat Staudt Gábor és Gyüre Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 123 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. A 407. számú módosító javaslat Hegedűs Lorántné és Gyüre Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 61 igen szavazattal, 120 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. [[15.30]] A 408. számú módosító javaslat Hegedűs Lorántné és Gyüre Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. A 623. számú módosító javaslat Egyed Zsolt indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 60 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. A 732. számú módosító javaslat Rig Lajos és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 124 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. A 74. számú módosító javaslat Magyar Zoltán indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 124 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. A 923. számú módosító javaslat Dúró Dóra és Farkas Gergely indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 60 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. A 978. számú módosító javaslat Rig Lajos és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 125 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, tisztelt Országgyűlés, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Költségvetési bizottság T/15381/1235. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 124 igen szavazattal, 55 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A stabilitási törvény és a házszabály rendelkezései alapján az Országgyűlés elnöke az előterjesztő által benyújtott T/15381/1237. számú egységes költségvetésitörvény-javaslatot megküldi a Költségvetési Tanács elnökének. A tanács három napon belül tájékoztatja az Országgyűlés elnökét a stabilitási törvény 25. § (3) bekezdés szerinti véleményéről. Elfogadott napirendünknek megfelelően a zárószavazásra csütörtöki ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most, 15 óra 34 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására. Tisztelt Országgyűlés! Hiller István, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Az országnak nem érdeke, az egyetemnek nem érdeke, akkor mire jó a Lex CEU?” címmel. Hiller István képviselő urat illeti a szó. [[Zaj, többen állva beszélgetnek. Dr. Rétvári Bence Harrach Péterrel beszélget.]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Régen beszéltek annyit a magyar felsőoktatásról, pontosabban, a magyar felsőoktatási törvény módosításáról határon innen és határon túl, mint amennyit az elmúlt hónapokban. Bár a parlamenti ülésszak végén jó lenne arról beszámolni, hogy ez a nagy visszhang dicsérő szavakat és elismerést jelent, de sajnos épp fordított a helyzet: Oxfordtól Vilniusig és Melbourne-től New Yorkig arról szóltak a híradások [[Az elnök csenget.]] , a felháborodott vélemények, a tiltakozások, hogy a magyar kormány mondvacsinált okokból el akarja lehetetleníteni az országban működő egyik legszínvonalasabb felsőoktatási intézményt. Tisztelt Államtitkár Úr! Az a helyzet, hogy nagyon szeretném, ha rám figyelne, ez ugyanis a magyar parlament. Én ellenzéki képviselő vagyok, jogom van önt interpellálni, elvárom, hogy figyeljen rám. Tudom, hogy tud olvasni, mert le kell adni az interpellációt, de mégiscsak felháborító, hogy miközben felelős kormány tagjaként arra kellene hogy figyeljen, hogy én interpellálok, maga még rám se hederít. Ennyit a lex CEU-ról! Tisztelettel kérem, hogy azt a három percet, másfelet, amit interpellációként erre kell szánnom, figyelemmel fogadja. Hogy a szakmai vitát rövidre zárjuk, szögezzük le, hogy az az érvelés, amivel a kormányzat az akkreditációs és működési feltételek kapcsán élt, nemhogy parlamenti vitát és törvénymódosítást nem indokol, hanem aki egy kicsit is jártas a magyar felsőoktatás ügyeiben, tudja, hogy egyszerű hiánypótlással megoldható, amit a Magyar Akkreditációs Bizottság vagy az Oktatási Hivatal hatáskörében bőven el lehet intézni. A törvény szakmai indokoltsága, tisztelt államtitkár úr, nulla, ez egy politikai indíttatású törvény, nem véletlen, hogy sikerült bevásárolni egy olyan nemzetközi botrányt, amely messze túlnyúlik a politika határán: 15 Nobel-díjas, több tucat világhírű egyetem, kutatóintézet, több mint ezer, szakmájában magasan jegyzett professzor fejezte ki értetlenségét, elégedetlenségét, felháborodását, és nevezte az akadémiai szabadság megsértésének a lex CEU-t. Nem kétséges, hogy ez a törvénymódosítás, a kormányzat egész megközelítése súlyos kárt okoz a tudományos életnek, egész Magyarországnak, ez a törvény kárt okoz hazánknak. Azt kérdezem, államtitkár úr, hogy kinek jó ez. Belátja-e, hogy a törvény országunk érdeke ellen való? [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Mi az oka annak, hogy ezt a kimondottan ártalmas törvényt még nem vonták vissza? Kérem, mondja el, mikor vonják vissza. Köszönöm szépen a türelmét.
Köszönöm szépen, Hiller képviselő úr, alelnök úr. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Alelnök Úr! Tisztelt Ház! Igyekeztem tanulmányozni a leadott szövegét és az elmondottakat egyaránt, de sok újdonságot nem tapasztalhattunk benne. A magyar kormánynak nagyon egyszerű az álláspontja: a magyar jogszabályokat mindenkinek Magyarországon be kell tartani, senki sem helyezheti magát Magyarországon a törvények fölé. Minden felsőoktatási intézménynek, akár a magyarországiaknak, akár a 28 külföldi intézmény magyarországi képzésének, mindenkinek a magyar törvényeket be kell tartani. [[Dr. Szakács László: Akkor is, ha kéthetente változtatjátok? Dr. Bárándy Gergely: Akkor is, ha nincs ilyen?]] Ahogy látjuk az elmúlt időszakban, vannak olyan intézmények, ahol be is szeretnék tartani, van, ahol elindultak a nemzetközik tárgyalások: thaiföldi, malajziai, kínai vagy az Amerikai Egyesült Államokon belül egy másik, marylandi viszonylatban a törvények betartására törekednek, de volt egy intézmény valóban, amelyik nem tárgyalni kívánt, hanem erőből a visszavonását akarja ennek a jogszabálynak. Teszi ezt azért is, mert a rektora egy nagyon rutinos politikus, hiszen a rektor már egy korábbi liberális miniszterelnök kormányzása alatt miniszterelnöki főtitkárként tevékenykedett, itt a ’60-as évekre is vissza lehet menni, utána a Liberális Párt kampánystábjában dolgozott, majd a Liberális Párt jelöltjeként került be a kanadai törvényhozásba, és 2009-ben a Liberális Pártnak elnöke is lett, és a legnagyobb ellenzéki párt vezéreként tevékenykedett. Aztán amikor leszavazták őt, akkor visszavonult a politikai élettől, pontosabban visszaszorult. Ezért tette ő, úgy is mondhatjuk, politikai rutinból, mint egy régi rutinos pártpolitikus, ezt az adminisztratív módosítást, terelte politikai síkra, ezért zajlik erről politikai vita és nem pedig ügykezelési vita. [[15.40]] Már a Magyar Rektori Konferencia is elmondta az állásfoglalásában, hogy a benyújtott törvényjavaslat körül kialakult polémia olyan politikai dimenziókat nyert, amelyek messze vezetnek az eredeti tárgyától. Maga a Rektori Konferencia is leszögezte, hogy a vita ahogy zajlik, annak semmi köze nincsen már magához a törvényjavaslathoz, nem annak a betartásáról, nem annak a részleteiről folyik a vita [[Dr. Bárándy Gergely: Meg az Orbán is!]] , hanem a Rektori Konferencia szerint is egy általános politikai vita alakult ki. Nyilván ebben a rektor is partner volt, és Soros György is igyekezett ezt minél inkább politikai síkra terelni ahhoz képest, amit az összes többi egyetem folytat, akik viszont valóban technikai módosításként kezelik, és valóban a jogszabályok betartására törekednek. Azt is leszögezte a Rektori Konferencia, hogy elismeri a kormánynak azt a szándékát, hogy egyértelmű szabályozást vezessen be - szerintem ebben egyetértünk -, elvárja mindenkitől a kormány a jogkövető magatartást, ezt is elismerte a Rektori Konferencia, és hogy egyaránt érdeke a magyar felsőoktatásnak és a továbbtanulni szándékozó fiataloknak, hogy itt jogilag tiszta helyzet alakuljon ki, mert az elmondható, hogy sok minden jellemző volt erre a viszonyrendszerre, de hogy átlátható és tiszta, az nem. Sokan nem tudták, hogy itt nem egy egyetemről van szó, hanem kettőről. Ez az egyetlen magyar egyetem, amelyből kettő van, és mögötte különböző kft.-knek és egyéb szervezeteknek a hálózata húzódik, amelyet sokan a mai napig nem látnak át. Azt is elmondták sokan, hogy lehetetlent kér a kormány, nem lehetséges erről nemzetközi megállapodást létrehozni, hiszen az amerikai szövetségi kormány, tehát Washington és Budapest között oktatási megállapodás nem jöhet létre. Három ilyen is létezik Magyarországon már: egy kulturális, oktatási, tudományos, műszaki együttműködési egyezmény; egy 1998-as budapesti amerikai nemzetközi iskoláról szóló egyezmény és egy oktatási csereprogramról szóló 2007-es egyezmény. Erről is kiderült, hogy álhír, hogy jogilag nem lehet ilyet létrehozni. Csak ugye, valóban volt egy lex CEU, ezt még Magyar Bálintnak köszönte meg Soros György annak idején, megelégedéssel, hogy őt idézzem: a te segítséged nélkül nem történhetett volna ez meg; és ő lex CEU-nak - mármint Soros György - a 2004. évi LXI. törvényt, tehát az MSZP-SZDSZ-kormány alatt elfogadott törvényt mondja, és itt kéri, hogy későbbiekben se kerüljön deregulálásra a lex CEU. Arról van tehát szó, hogy más országokhoz hasonlóan, holland és német szabályokhoz is hasonlóan Magyarországon egyértelmű [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , világos, áttekinthető szabályozás jött létre, és azt várjuk, hogy a magyar törvényeknek, így ennek is mindenki feleljen meg. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem az alelnök urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Tisztelt Elnök Úr! Nem! Az érvelésnek azt a részét, amikor a rektor úrra mint liberális politikusra tetszik hivatkozni, azt értem, hiszen amikor liberális politikus volt Kanadában, az ön kormánypártja éppen a Liberális Internacionálénak volt tagja, következésképpen [[Zaj és közbeszólások a kormánypárti padsorokban. Dr. Rétvári Bence: ’60-ban? Dr. Bárándy Gergely: ’92-ben!]] számos kapcsolati pont lehetett, számos kapcsolati pont lehetett előtte, alatta és utána a rektor úrral. De itt most nem a liberálisokról van szó, hanem a CEU-ról van szó. Az az érvelés, tisztelt államtitkár úr, hogy a viszonyok nem átláthatóak és nem tiszták, ezek egész egyszerűen nem felelnek meg a valóságnak. Minden világos, és minden tiszta; ez egy magas színvonalon működő egyetem. Kérem, sokkal bátrabb válasz lett volna, ha azt mondja, az a baj, hogy Soros alapította. Merthogy egyébként nem az egyetemmel, nem a rektorral, nem az egyetem színvonalával, nem a nemzetközi elfogadottságával van bajuk, azzal van a bajuk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy Soros alapította. Ezért nem tudom elfogadni a választ. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Alelnök úr a választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 113 igen szavazattal, 44 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Egyed Zsolt, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a földművelésügyi miniszterhez: „Az állatvédelem megoldása még várat magára.” címmel. Egyed Zsolt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! A tavalyi évben számtalan brutális állatbántalmazás történt, amely azt bizonyítja, hogy az állatvédelemmel kapcsolatban a jelenlegi szabályozás elavult. Az elmúlt hónapokban több alkalommal is felszólaltam, törvénymódosító javaslatokat nyújtottam be annak érdekében, hogy például felfüggesztett börtönbüntetés helyett tényleges szabadságvesztést kapjon az, aki állatot kínoz. Ennek okán létre is jött egy civil kezdeményezés, amelynek alapja, hogy kellő komolysággal érvényesítsék az állatvédelmi törvényt minden erőszakos, életellenes állatkínzás ügyében. Az Igazságügyi bizottság a napokban már sokadik alkalommal szavazta le a törvényjavaslatomat. Minden egyes alkalommal, amikor leszavazzák a Jobbik állatvédelmet szolgáló javaslatait, maguk is bűnrészessé válnak az állatokat ért bántalmazásban. A másik probléma, amelyet sürgősen orvosolni kellene, az a gyepmesteri telepek jelenlegi működésének megváltoztatása, hiszen vannak olyan telepek, amelyek profitorientáltan működnek, nem pedig a tényleges feladatukat végzik.A Mezőgazdasági bizottság által tárgyalt javaslatomat, amely megoldást találna a hatékonyabb működésre, több kezdeményezéshez hasonlóan szintén leszavazták, ez lett sajnos a vége. A problémák felismerése érdekében és hogy közelebb kerüljünk a megoldáshoz, az általunk rendszeresen összehívott állatvédelmi kerekasztalon sorra megvitatjuk a felmerülő kérdéseket, az állatvédelemben jártas civilekkel együtt. Önök viszont meghívásunk ellenére sem voltak hajlandók megjelenni, amelyből én arra tudok következtetni, hogy önöket a legkisebb mértékben sem érdekli az állatvédelem, és a legkisebb mértékben sem érdekli az állatok sorsa. Tisztelt Miniszter Úr! A zavaros ötletelésük helyett inkább arra fordítsanak figyelmet, hogy az állatkínzók tényleges szabadságvesztést kapjanak elrettentésül tettükért. Emellett vegyék figyelembe a Jobbik költségvetési módosító javaslatát, amelyet sajnos nem vettek most figyelembe, amely biztosítaná az állatok ivartalanításának fedezetét. Amihez viszont nem pénz, csak akarat kell, még várat magára: az állatkínzás büntetési tételét emelni kell. A felfüggesztett börtönbüntetésnek nincs elrettentő hatása az elkövetőre. Ez egy egészséges társadalomnak alapvető feltétele, hogy úgy bánjon az állatokkal, ahogy az a XXI. században elvárható. Tisztelt Miniszter Úr! Miért fordítják el a fejüket, ha az állatkínzás szóba kerül? Tisztelettel kérdezem: mégis milyen szintű brutális bántalmazásnak kellene még ahhoz történnie, hogy a Btk.-módosításai végre célba érjenek? Várható-e a gyepmesteri rendszer működésében változás a feladatok hatékonyabb ellátására? Szeretném még azt végül megkérdezni, tisztelt miniszter úr, hogy ha Egyed Zsolt módosító javaslatait semmibe veszik, azzal engem nem bántanak meg, de itt nem az én akaratomat szeretném érvényesíteni, hanem annak a több százezer állatszerető embernek az akaratát az országban, akik gyakorlatilag mindent megtesznek azért, hogy az állatoknak jobb sorsa legyen. Ennek jelen pillanatban sajnos csak önök az akadályai. Várom válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Fazekas Sándor miniszter úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is szeretném cáfolni a képviselő úr azon állítását, hogy a jelenlegi állatvédelmi szabályozás elavult lenne. Az állatvédelmi jogszabályok az elmúlt 18 évben, azaz az állatvédelmi törvény hatálybalépése óta folyamatosan bővültek, illetve frissültek, a legújabb tudományos eredményeknek és a társadalmi elvárásoknak megfelelően azok korszerűsítése jelenleg is zajló folyamat. A képviselő úr kérdéseire válaszolva mindenekelőtt szeretném nyomatékosítani, hogy kiemelt figyelmet fordítunk az állatvédelem feladatainak sikeres ellátásához szükséges pénzügyi források biztosítására. Ezen a területen jelentős eredmény, hogy az idei évtől rendelkezésre áll az állatvédelem támogatása fejezeti kezelésű előirányzat, amely száz százalékban állatvédelmi célokra fordítható. Az előirányzatoknak köszönhetően az idei évben 40 millió forinttal növekedett az állatvédelmi feladatokra fordítható forrás, amelyet a Nébih felelős állattartással kapcsolatos szemléletformáló munkájának, valamint menhelyi kutyák ivartalanításának támogatására fordítunk. Az előirányzat összege jövőre előreláthatólag 33 százalékkal, 53,2 millió forintra fog emelkedni. Az állatvédelmi célokra fordított pénzügyi forrásokkal kapcsolatban mindenképpen említést érdemelnek a legnagyobb számban tartott gazdasági haszonállatok életkörülményeinek javítását szolgáló állatjóléti támogatások, amelyek keretösszege 2016-ban mindösszesen 29,7 milliárd forint volt.A büntető törvénykönyv szigorítására vonatkozó javaslatával kapcsolatban ismételten felhívom képviselő úr figyelmét arra, hogy az állatkínzók ellen a jelenlegi jogi szabályozás alapján is lehetőség van fellépni: akár 3 évig terjedő letöltendő szabadságvesztés is kiszabható. Az állatkínzás miatt jogerősen bíróság által elítélt személyek közül 2013-ban 65 százalék, 2014-ben 66 százalék, míg 2015 első félévében 61 százalék volt a szabadságvesztésre ítéltek aránya. Emellett állatvédelmi bírság kiszabására, valamint az állattartástól való eltiltásra is lehetőség van. [[15.50]] Mi eddig sem vártunk a jogszabályalkotással az állatok bántalmazása összefüggésében, ezért próbáltuk módosítani az állatvédelmi törvényt is, de önök szándékosan félremagyarázták a módosítást. Ahogy azt többször említettük, már megteremtettük a jogszabályi szankcionálást. Most azon dolgozunk, hogy ez érvényesüljön a jogalkalmazásban is. Jó néhány más program is segíti az állatvédelmet, így a „Szabad a gazdi” program, a Lakótárs-projekt, és kiadtunk a Vigyél Haza Alapítvánnyal közösen egy szakmai kiadványt is, Útmutató a kutyatartás jogszabályi előírásaihoz címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Folyamatban van a gyepmesteri telepek működését szabályozó, idejétmúlt előírások felülvizsgálata, valamint a kóbor állatok befogásával, tulajdonjogának átruházásával és elhelyezésével kapcsolatos feladatok ellátásának részletes szabályairól szóló kormányrendelet megalkotása is. Ehhez szükség van az állatvédelmi törvény felhatalmazó rendelkezésének módosítására, amely a törvénytervezetet ért alaptalan támadások miatt késedelmet szenved. Végezetül szeretném hangsúlyozni, hogy tekintettel arra, hogy az állatvédelem egy mindannyiunkat érintő terület, a kormány az ezzel kapcsolatos munkában számít minden állatszerető ember véleményére, segítségére. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és kérem válaszom elfogadását. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, Fazekas miniszter úr. Megkérdezem Egyed Zsolt képviselő urat, elfogadja-e a miniszteri választ.
Tisztelt Miniszter Úr! Sajnos, én ezt a választ nem tudom elfogadni, ugyanis ön próbálta most félremagyarázni azt, amiről én beszélek, hiszen ön az állatvédelmi törvényről beszél, én nem arról beszéltem. Én egyrészt beszéltem a büntető törvénykönyvről, másrészt pedig beszéltem a költségvetésről. Tíz perccel ezelőtt szavazták le azt a javaslatomat, amiben 1 milliárd forintról volt szó, méghozzá egy olyan célzattal, hogy az országban a kóbor állatokat és a szegregátumokban élő állatokat ivartalanítsuk, hiszen ez a probléma alfája és ómegája. Tisztelt Miniszter Úr! Nem hiszem el, hogy abban az országban, ahol tíz- meg százmilliárdok mennek el stadionokra, ahol iszonyatos pénzek tűnnek el kézen-közön, egymilliárd forint tétel lenne egy olyan nemes ügy érdekében, amivel egyrészt több száz, több ezer állatmentő, állatmenhely munkáját tudnánk megkönnyíteni, másrészt pedig önök is nyugodtan hajthatnák álomra a fejüket, mert végre tettek volna valami jót is ebben az országban. Nem fogadom el a válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. A képviselő úr a választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a miniszteri választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszteri választ 112 igen szavazattal, 37 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Miért nem tárgyalja az Országgyűlés már harmadik éve a Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégiát?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Orbán Viktor - értesülve Donald Trump bejelentéséről, miszerint az Egyesült Államok kilép a párizsi klímaegyezményből - a napokban úgy nyilatkozott, hogy még sokkhatás alatt van. A miniszterelnök szerint Magyarország álláspontja az, hogy a klímaváltozás létezik, veszélyes és globális természetű, a vele szembeni fellépés pedig globális szintű cselekvést igényel, és hogy Donald Trump döntése mindezzel ellentétes, elhatározásának következményein még gondolkodnia kell. Az LMP osztozik a világ haladó felének véleményében, miszerint Trump ezen döntésével a Föld egészét cserben hagyta egy katasztrófával veszélyeztető helyzetben. De erre egy nemzet felelős vezetőjének sohasem azt a választ kell adnia, hogy éppen sokkhatás alatt van, és majd gondolkodik a következményeken, különösen, mert már három éve semmit nem tesz az éghajlatváltozás ügyében. Lehet, hogy az USA visszalép az éghajlatváltozás erősödéséért felelős üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésétől, de ez számunkra csak még inkább halaszthatatlanná teszi a cselekvést.A magyar kormánynak pontosan tudnia kell, hogy e téren Európában az egyik leginkább veszélyeztetett, legsérülékenyebb ország vagyunk. Miért nem az sokkolja a miniszterelnököt, hogy a kormánynak nemhogy az energiahatékonysággal, a zöldgazdaság beindításával, a megújulóenergia-hasznosítással összefüggő érdemi intézkedései nincsenek, de még bünteti is azokat, akik ezért tennének valamit? A kormány hogyan számol majd el azzal, hogy semmilyen lépést nem tesz azért, hogy hazánk felkészüljön a kedvezőtlen hatások csökkentésére, beleértve az elsivatagosodáshoz vezető térségeket pusztító aszályt, a felszín alatti vizek növények számára elérhetetlen csökkenését, az új kártevők és betegségek várható pusztítását, a rendkívüli időjárás egészségre gyakorolt hatását?Mindezek orvoslására volna megoldás, ha a kormány valóban arra figyelne, ami fontos az országnak. Egy, a változó termőhelyi adottságokhoz igazodó agrár- és erdőpolitikára, a vízvisszatartásra, ár- és belvízgazdálkodásra épülő vízügyi politikára, élhető településpolitikára, önkormányzati és civilpolitikára, a szomszédos országokkal folytatott környezeti diplomáciára van szükség. Amerika vezető cégei, egyes államai, városai és civiljei hadat üzentek Trump politikájának, és továbbra is teljesítik, amit globális és helyi felelősségük megkíván. Mindez még gazdasági előnnyel is jár. Tisztelt Államtitkár Úr! Azt szeretném megtudni, hogy önök mit gondolnak, miért nem sikerült már harmadik éve napirendre tűzni az éghajlatváltozási stratégiát. Mi indokolja ennek a nemzetstratégiai kérdésnek a mellőzését?
Köszönöm szépen, Schmuck Erzsébet képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Szabó Zsolt államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselő Asszony! Mint ön is tudja, Magyarország a kezdetektől fogva támogatja a párizsi megállapodás létrejöttét, és mi sem bizonyítja jobban, hogy hogyan gondolkodunk a klímastratégiát illetően, mint hogy az Európai Unión belül mi teljesítettük elsőként a parlamenti döntéssel a tétel ratifikálását. A lépésnek fontos üzenete van, szimbolikus értéke van Magyarország számára is, hiszen mi elkötelezettséget vállaltunk a párizsi megállapodás végrehajtása mellett. Ennek érdekében az Országgyűlés elé 2015 júniusában benyújtottuk a második nemzeti éghajlatváltozási stratégiát, azonban ennek az átdolgozására szükség volt, hiszen maga a párizsi megállapodás olyan tételeket, olyan téziseket fogalmazott meg, amelyek teljesen megújították ezt a folyamatot. Ön is tudja, hogy a klíma nem állandó; ennek megfelelően az ezt szabályozó tényezőket folyamatosan át kell alakítanunk. Elkészült az új stratégia, amely iránymutató és összhangteremtő dokumentum is egyben, és együttműködik mind a megyei, mind a települési szintű éghajlatváltozási stratégiákkal. Nincs szó egyáltalán arról, hogy a stratégia maga mellőzve lenne, olyannyira nem, hogy a NÉS-2-t a kormány 2017. május 28-án benyújtotta a Magyar Országgyűlésnek; annak napirendre vétele azonban már magának a tisztelt Háznak a hatáskörébe tartozik. A stratégiában foglalt célok elérését három évre szóló cselekvési tervek szolgálják majd, melyek konkrét intézkedéseket is tartalmaznak egyben. Ezek 2018. január 1-jétől fognak életbe lépni a 2020-ig terjedő időszakra vonatkozóan, és az első cselekvési terv kidolgozása már meg is kezdődött. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Szeretném felhívni továbbá a figyelmet, hogy a három alapvető stratégiai célból kettőt már elértünk, a szén-dioxid-kibocsátás kérdéskörét és a megújuló energia nagyságrenden belüli hatásfokát. Jelen pillanatban azon dolgozunk, hogy az energiahatékonyság területén is 2020-ra teljesíteni tudjuk az előírásokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Megkérdezem Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Nem tudom elfogadni az államtitkár úr válaszát. Amennyiben a kormánynak fontos lenne a nemzeti éghajlatváltozási stratégia, akkor Párizs után legalább múlt év tavaszán idehozták volna a stratégia megújított változatát, és már egy éve dolgozhatott volna az ország azon, hogy az alkalmazkodási feladatokat teljesítse. Ezzel szemben mi történt? Benyújtotta a kormány. Az is előfordulhat, hogy majd újra vissza fogja vonni, de most a tavaszi időszakban sem tárgyaltuk meg.Könnyű azt mondani a kormánynak, hogy mi már ebből két feladatot, két célt teljesítettünk, az egyik a szén-dioxid-kibocsátás, de nagyon jól tudjuk, hogy Magyarországon azért csökkent a szén-dioxid-kibocsátás, azért teljesítettük a kiotói célkitűzéseket, mert Magyarországon a kilencvenes években összeomlott az ipar. Azt is cáfolni lehet, hogy a megújulók terén sem teljesítettük az elvárásokat, sőt a lakosság energiahatékonysággal összefüggő feladataiban sem. Várjuk, hogy mielőbb az Országgyűlés elé kerüljön a tervezet. [[16.00]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Mint hallhattuk, a képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Ezért kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 115 igen, 31 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Hörcsik Richárd képviselő úr, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Milyen előrelépések várhatóak a Visegrádi Együttműködés kereti között?” címmel. Hörcsik Richárd képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! 682 évvel ezelőtt, 1335-ben Visegrádon találkozott Károly Róbert magyar, Luxemburgi János cseh és Nagy Károly lengyel király, aminek eredményeképpen megszűnt a csehek és a lengyelek közötti ellenségeskedés, a három fél között pedig egy rendkívül szoros gazdasági és politikai együttműködés jött létre az egyre fokozódó német és osztrák nyomás ellensúlyozására is. Ezt az együttműködést hat évszázad múltán, Antall József kezdeményezésére ’91. február 15-én újították fel a felek. A négytagúvá bővült együttműködésnek voltak csúcspontja, de voltak mélypontjai is. A V4-es márka azonban manapság már egy olyan elismert védjeggyé vált az Unióban, amely a közép-európai tagállamok összefogásának szimbóluma, és amit kénytelenek az Unió vezetői is elismerni, hiszen az Európai Unió kormányszintű szerveiben, a döntéshozatali folyamatok során dicséretes együttműködés figyelhető meg a négy ország között például a schengeni határok védelmében. Ezért célszerű a visegrádi négyek kooperációjának a további mélyítése. 2014-ben a V4 magyar elnöksége javaslatára egy memorandumot fogadtak el a felek az együttműködés parlamenti dimenziójának a kiszélesítésére, a szlovák, majd pedig a lengyel elnökség ’14-ben és ’15-ben kiemelten kezelte ezt a kérdést, kormányfői szinten pedig felmerült például a közös tévécsatorna létrehozása mint a kulturális együttműködés egyik fontos eleme. Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország 2017 júliusától veszi át az elnökséget. A kormány előtt álló kihívások egyike, hogy az együttműködésben részt vevő felek érdekeit minél inkább összehangolja, például abban a harcban, ami a holnap Európájáért bontakozott ki, s ahol már megjelentek a törésvonalak, mint például a brüsszeli központosítás kontra nemzetállamok Európája vagy éppen a migránsok kötelező betelepítése ügyében. Hiszen egy történelmi sorsot osztunk Csehországgal, Lengyelországgal és Szlovákiával, tehát fontos megmutatnunk, hogy nemcsak a nyugati uniós tagállamok között van létjogosultsága a komoly regionális érdekegyeztetésnek, mint például a Benelux-országok között, hanem itt, nekünk is Közép-Európában. Ezért kérdezem az államtitkár urat, milyen reális perspektívái és esélyei lehetnek a visegrádi együttműködésnek. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Semmilyen!]] Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Mikola István államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország 2017. július 1-jén veszi át a visegrádi csoport soros elnökségét Lengyelországtól, mint ön is említette. Az elnökség mottója: „V4 connects”, vagyis: „A V4 összeköt”. A visegrádi együttműködés ugyanis valóban összeköti az egyes országokat a tágabb közép-európai térségben - értve ez alatt a Nyugat-Balkánt és a Keleti Partnerség országait is - egymással és az Európai Unió többi tagállamával. Az egy évig tartó magyar V4-elnökség kiemelt figyelmet fog szentelni az Európai Unió jövőjéről folyó vitának, azzal a szándékkal, hogy aktívan és hatékonyan képviselje a közép-európai régió érdekeit, amikor közös jövőnket illetően kell döntéseket hozni. Továbbra is meghatározó eleme lesz a visegrádi együttműködésnek a regionális biztonság és stabilitás előmozdítására való törekvés, értve ez alatt tágabb térségünket, a Nyugat-Balkánt és a Keleti Partnerség országait is. A magyar V4-elnökség ösztönözni fogja az észak-dél irányú infrastrukturális fejlesztések kapcsán történő előrelépést, konkrét projektek megvalósítását, vonatkozó egyeztetéseket szakmai és magas politikai szinten egyaránt. Elnökségünk egyik fontos prioritása lesz a versenyképesség növelése, a XXI. század technológiai kihívásaira történő közös válaszkeresés, illetve az innovációs és K+F tevékenység erősítése a régióban. A gazdaságpolitikai kérdéseket illetően szorosan koordináljuk majd álláspontjainkat a V4-es partnerekkel az európai napirend mentén is, például európai uniós szociális dimenzió, erről szóló viták, 2020 után többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos egyeztetések. A visegrádi csoport globális felelősségvállalása jegyében a magyar elnökség párbeszédet kezdeményez Európán kívüli partnerekkel is aktuális nemzetközi kérdések ügyében, illetve olyan témákban, amelyek a földrajzi távolság ellenére kihatással vannak Európa stabilitására, például a terrorizmus vagy más aktuális kérdések, migráció, és így tovább. A visegrádi együttműködés az elmúlt években az előző magyar elnökség kezdeményezésére intenzív parlamenti dimenzióval bővült. Kiemelten fontosnak tartom és támogatom, hogy a következő hónapokban a négy ország házelnökei, illetve parlamenti szakbizottságai folytassák a konzultációkat. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Képviselő Urak és Hölgyek! Éppen ezért Magyarország V4-elnökségének sikeres lebonyolításában, elnökségi prioritásaink megvalósításában előre is köszönöm a tisztelt Ház támogatását. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Hörcsik Richárd képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Államtitkár Úr! Úgy vélem, hogy az előttünk álló két-három esztendőben rendkívüli szükség lesz a visegrádi négyek kooperációjára, gondolok itt például arra, hogy 2018 nyarán indítja meg az Európai Bizottság a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatát. Célunk nem lehet kevesebb, a visegrádi négyeknek, mint hogy a kohéziós források aránya legalább szinten maradjon. Aztán közösek az érdekeink például - nagyon aktuális - a brexit kérdésében is, mégpedig két súlyos kérdésben ugyanaz az érdekünk: például hogy a britek kilépése után a britek befizetése hogyan alakul az Unió büdzséjébe, és hogy hogyan dolgozhatnak tovább az Egyesült Királyságban a visegrádi négyek polgárai. Válaszát elfogadom. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint hallhattuk, a képviselő úr elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor képviselő úr, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszterhez: „Újabb százmilliók a haveroknak” címmel. Burány Sándor képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Látom, Rogán miniszter úr gyáván megfutott a kérdés elől, de vágjunk bele! A kormány tavaly az állami cégek kommunikációjának szervezésére egy 25 milliárdos büdzsét hagyott jóvá, a megbízások teljesítésére három cégcsoport kapott jogosultságot. Nem meglepő módon a cégcsoportok közül kettő - ahogy az önöktől már megszokott - kormányközeli, egy egyébként pedig amerikai hátterű cég. Meglehetősen bőkezűen bántak a közpénzekkel, 2016-ban már 6,3 milliárd forintot költöttek el propagandára, 80 százalékkal többet, mint 2015-ben. A pénzszórásnak csak egyetlen célja volt: az, hogy a haverok zsebeit ismét megtömjék. Ezt a folyamatot jól példázza a Ripost nevű bulvárlap esete, állami cégek és szereplők ugyanis csaknem 600 millió forint értékben, a piaci ár sokszorosáért hirdettek a Habony Árpád miniszterelnöki tanácsadóhoz köthető Ripostban. Az MVM ezen belül 180 millió forintért, az önök irányítása alá tartozó Miniszterelnöki Kabinetiroda 171 millió forintért, a Szerencsejáték Zrt. pedig 161 millió forintért vásárolt hirdetéseket. Ami önöket illeti, csak itt 100 millió forintot áldoztak a népszavazási kampány reklámozásáért. Úgy tűnik egyébként, hogy a magáncégek egyáltalán nem tartják értékes felületnek a Ripostot, az ő költésük még az 5 millió forintot sem érte el. Tisztelt Államtitkár Úr! Hogy, hogy nem, Rogán Antal Pasa parki szomszédjának, Csetényi Csabának a cége állami hirdetésekből csaknem 200 millió forintot kaszált. [[16.10]] De szép summát szakított a Szijjártó Péter barátjaként ismert Kuna Tibor cége is, a maga 293 millió forintjával. Államtitkár úr, önök meglehetősen nagy arccal nyomják a kormányzati propagandát, gondosan ügyelve a baráti kör anyagi előmenetelére. Az újabb év közbeni költségvetési módosításokat látva elmondható, hogy erre a célra a világ pénze nem elég: újabb és újabb milliárdokra van szükségük mohóságukban. A kérésem tehát csak annyi lenne, mondjon már végre egy számot, a szíve szerint mennyi pénzből gazdálkodna a kabinetiroda. Mégis, legszebb álmai szerint hány milliárdot költenének még haverokra? Tisztelettel várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Tuzson Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Tudja, azt gondolom, hogy érdemes egy kicsit az időben visszamenni, mert azért volt olyan időszak, méghozzá az önök kormányzásának időszaka, amikor 84 milliárd forintot költöttek önök kormányzati propagandára. 84 milliárd forintot. Hatalmas összeget, és talán nem is az összeg a legfontosabb e tekintetben, mert nagyon sok pénz nagyon sok helyre elment, beszélhetnénk itt például a 4-es metró kérdéséről, amit most jelen pillanatban éppen vizsgálnak; nagyon sok helyre elment pénz, de a legfontosabb az, hogy vajon mire költötték önök ezeket a pénzeket. Ugyanis önök, mondjuk, a vizitdíj reklámozására költötték ezeket a pénzeket, vagy pedig költötték ezeket a pénzeket a kórházi napidíjnak vagy a pannon pumának a reklámozására. És azért itt meg kell állnunk egy pillanatra, mert volt egyetlenegy olyan komoly kampány, egy nagyon komoly kampány, amelyre szintén nagyon sok pénzt költöttek el, ez pedig az az időszak volt, amikor Magyarországon egy népszavazás volt, méghozzá abban a kérdésben, hogy a határon túli magyaroknak megadjuk-e a magyar állampolgárságot. Én azt gondolom, hogy minden pénzköltésnél sokkal veszélyesebb az, ha a nemzettel, a nemzet érdekeivel ellentétben, magyar emberek ellen kampányolnak önök, és arra költik a pénzt, az adófizetők pénzét, amelyik pénzből magyar emberek ellen, a magyar állampolgárság ellen kampányoltak. És azért van egy nagyon fontos dolog, hogyha arról beszélünk, hogy Magyarországon kampányt kell indítani, kormányzati tájékoztatást kell indítani, akkor arról is beszélnünk kell, hogy mindig vannak olyan kérdések egy ország életében, amely kérdésben meg kell kérdezni az embereknek a véleményét. Időről időre előállnak olyan kérdések, amelyek nem egy, hanem 5-10, akár 50 vagy 200 évre is meghatározzák egy ország sorsát. Ilyen kérdés például a bevándorlás kérdése. Ilyenkor meg kell kérdezni az embereket, és ha megkérdezzük az embereket, akkor bizony tájékoztatni is kell az embereket, tájékoztatni kell őket arról a lehetőségről, hogy megszólalhatnak, elmondhatják a véleményüket. Így volt ez egyébként a népszavazási kampány esetében is, és így volt ez a mostani nemzeti konzultáció esetében. Nem véletlen, hogy ennek is köszönhetően egy népszavazás esetén 3 millió 300 ezer ember el is mondta a véleményét, és most a mostani nemzeti konzultációban - minden idők legsikeresebb nemzeti konzultációjáról beszélünk - 1 millió 700 ezer ember mondhatta el a véleményét ebben a kérdésben. Mert ha történelmi kérdésekről beszélünk, olyan kérdésekről, amelyekben a választások során az emberek még nem foglalhattak állást, bizony érdemes megkérdezni az emberek véleményét. Mert egy ország politikája csak akkor lehet sikeres, ha az a politika az emberek véleményén alapul. Ekkor képes egy kormányzat, ekkor képes a politika képviselni akár kint Brüsszelben, de akár Magyarországon az embereknek a véleményét. Tudja, ezeket a kampányokat a kormányzat mindig ügynökségeken keresztül intézi, két fontos elvárással. Az egyik, hogy a lehető legszélesebb körű legyen ez a tájékoztatás, a másik ilyen kérdés, hogy a lehető legtöbb embert érje el ez a tájékoztatás. És tudja, mind a két kampányunk, amelyeket az előbb idéztem, 90 százalék fölötti eléréssel rendelkező kampány volt, tehát ilyen szempontból ennek a szakmai elvárásnak megfeleltek ezek a kampányok. Erre szeretnénk a későbbiekben is törekedni, mert ha olyan kérdésekről van szó, amelyek egy nemzet szempontjából fontosak, bizony tájékoztatni is kell az embereket. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Burány Sándor képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Én egy tisztességes és egyenes választ vártam öntől, de ön erre szemmel láthatóan teljes mértékben alkalmatlan és képtelen. És egyébként, hogyha már úgy döntött, hogy mellébeszél, ahelyett, hogy a kérdésemre válaszolt volna, akkor azt javaslom, legközelebb hasonló alkalommal beszéljen, mondjuk, lord Voldemortról, és söprögessen a saját házuk tájékán. Ami pedig az önök kormányzati magatartását és kommunikációját illeti, teljes mértékben fordítva ülnek a lovon. Ahelyett, hogy megnéznék, hogy az országnak mi jó, ennek megfelelő szabályokat és törvényeket hoznának, amit aztán valaki végrehajt, egyáltalán nem ez a sorrend. Az első önöknél az, hogy a haverok jól keressenek, hogy a zsebüket jól megtömjék, és azt nézik, hogy ehhez mihez kell hozzányúlni, milyen törvényeken, milyen jogszabályokon kell változtatni. Ez a kormányzás, ez a válasz egyszerűen elfogadhatatlan és tisztességtelen. Nem fogadom el a választ.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Mint hallhattuk, képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, ezért kérdezem a tisztelt Országgyűléstől, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 111 igen szavazattal, 28 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Hegedűs Lorántné képviselő asszony, a Jobbik képviselője, az Országgyűlés jegyzője interpellációt nyújtott be a miniszterelnökhöz: „Mégis kinek az élete?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Seszták Miklós nemzeti fejlesztési minisztert bízta meg, miniszter úr pedig Fónagy János államtitkárt kérte föl a válasz megadására. Jegyző asszony, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! A kormányzat egy korábbi döntése értelmében 137,5 milliárdos kötelezettségvállalással támogatná a 3-as metró hálózatfelújítását. Ennek alapján a főváros kiírta a kivitelezésre vonatkozó közbeszerzési eljárást, most már két alkalommal is. Az első tendereztetéskor 50 százalékkal magasabbak voltak az árak az előzetesen vártnál. Most a második körre érkezett csökkentett műszaki tartalmú ajánlatok már sokkal kedvezőbbek ugyan, de még így is 37,1 milliárddal magasabbak annál, mint amennyire a kormányzat fedezetet biztosít. Az ok egyértelműen az, hogy a vészesen leromlott állapotú műszaki infrastruktúra jelentős kockázatot hordoz a kivitelezők számára is. Ezért sem lehet tehát halogatni a metrófelújítást, mert az csak tovább növelné a már egyébként is csillagászati költségeket. A 3-as metró hálózata éves szinten mintegy 150 millió utazást bonyolít, így biztonságos működése szó szerint létkérdés, és félő, hogy ha a kormányzat nem segít a fővárosiaknak, meghiúsulhat a felújítás - legalábbis részlegesen -, és ez pedig beláthatatlan következményekkel járhat.Az előbbiekben említett 37,1 milliárdos többletköltség kapcsán már tettem föl kérdést, és arra pont ön adott nagyon korrekt választ, amely így szólt: egyértelműen szeretném rögzíteni, hogy a kormány minden segítséget megad a fővárosnak, abban az esetben, ha tényleges forrásbevonásra lesz szükség a projekt megvalósításához. Hetekkel a tenderbontás után a beérkezett árajánlatok részletes átvizsgálását követően kétség sem fér ahhoz, hogy a számítások megalapozottak, valóban szükség lenne az összesen tehát így 174,6 milliárd forintra. Ennek ellenére a miniszterelnök így nyilatkozott minap a kérdésről: „A szakértők megvizsgálták ezt a munkát, kiírták a pályázatot, a kormány a szükséges pénzt rendelkezésre bocsátotta. Annyiból meg lehet, és annyiból meg is kell csinálni.” Csak sajnos tudjuk, ez nem igaz. A kormányzati látványberuházások tucatjainak emelkedik sokszorosára a kivitelezési ára az eredetileg becsült mérnökárhoz képest. Az ilyen esetekben a kormányzat kivétel nélkül mindig hallatlan nagyvonalúságot tanúsít, nem így ebben az esetben, a metrókérdésben. Itt presztízskérdésként kezelve korábbi döntéseiket, nem adnak segítséget. Tisztelt Államtitkár Úr! Azt szeretném kérni, hogy ne játsszanak a budapestiek életével, egészségével, biztonságával, és kérem, válaszoljon egyértelműen: mikor fogják végre biztosítani a szükséges többletforrásokat a metró beruházásához? És érdemi választ szeretnék kérni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[16.20]]
Köszönöm szépen, jegyző asszony. A választ, mint említettem, Fónagy János államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Csak megismételni tudom: a kormány eddig is és a jövőben is minden támogatást és segítséget megadott és megad a fővárosnak ahhoz, hogy a budapesti 3-as metróvonal felújítása mielőbb megkezdődhessen. Ugyanakkor az ön interpellációjában is elhangzott, hogy az eddig szóban volt 137,5 milliárd forintos mérnökárral számolt az Európai Bizottság is, amikor az ezzel kapcsolatos pályázatokat megvizsgálta. A 137,5 milliárd forintos finanszírozáshoz sincs meg még a bizottsági hozzájárulás, ezért minden olyan tétel, amely ezt az összeget megváltoztatja, újabb bizottsági egyeztetést igényel. Ezért a kormány a múlt heti ülésén, amelyen a főpolgármester úr jelen volt, valóban ígéretet tett arra, hogy ezt a közös feladatot, amely a főváros, a kormány és az Európai Bizottság közös feladata, minden lépésével és a szükséges hozzájárulásával elősegíti. A fővárosnak és a kormánynak természetesen együtt kell működnie, hogy ezt az ön által is említett, megemelt tételt az Európai Bizottsággal elfogadtassa. Már a korábbi válaszomban is jeleztem, hogy a 3-as metró korszerűsítésére kiírt négy közbeszerzési eljárás az alagút rekonstrukciójára és az állomások felújítására vonatkozóan folyamatban van, tehát itt megindult az eljárás. A főpolgármester úr bejelentette, hogy a 3-as metróvonal rekonstrukcióját még ebben az évben megkezdik a teljes alagúttal és az északi szakasszal. Az ehhez szükséges forrásokat a kormány már 2016 májusában az uniós finanszírozást lehetővé tevő támogatási szerződés aláírásával biztosította. Éppen a különbözet további megítélése és esetleges csökkentése érdekében a másik két szakaszra, a vonal középső és a déli szakasz állomásaira a BKV Zrt. új tendert ír ki. Tisztelt Képviselő Asszony! A válaszomból meggyőződésem szerint egyértelmű, hogy a munkák első szakaszának megkezdésére a főváros elhatározással bír, az ehhez szükséges uniós források megszerzésére a kormány és a főváros együttműködik, és együtt keresik meg az Európai Bizottságot. A vonal középső és déli szakaszainak állomásaira pedig reményeink szerint olyan pályázatok érkeznek be, amelyek finanszírozhatóak. Itt, az Országgyűlés nyilvánossága előtt is szeretném hangsúlyozni, hogy a budapesti M3-as metróvonal valóban felújításra szorul, de nem életveszélyes. Abban a pillanatban, ha annak üzemeltetői a legkisebb ilyen jelet észlelik, annak az üzemét természetesen azonnal felfüggesztik. Úgyhogy kérem, hogy a dolog fontosságának általunk is történő elismerése mellett a jelenlegi állapotot javítandónak, de ne életveszélyesnek szíveskedjék minősíteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban. Közbeszólás az MSZP padsoraiból: Nagyon szép volt!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem a jegyző asszonyt, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Sajnos nem áll módomban elfogadni, mert nem, nem ad meg minden segítséget a kormányzat, hiszen továbbra is hiányzik 37 milliárd forint. [[Németh Szilárd István: Ne beszélj már…]] Értelmezésünk szerint teljesen egyértelmű a helyzet: egyesek meglátták a bizniszt a metrófelújításban. Ha eddig Mészáros Lőrinc nem épített metrót, na, majd most fog építeni metrót, hiszen az új tenderkiírás azt jelenti, hogy új biznisz Mészáros Lőrincnek. És igen, semmi dráma nincs abban, ha azt mondjuk, hogy vészesen leromlott állapotú az M3-as vonala, minden szempontból, mind az infrastruktúra, mind az alagút szempontjából, mind a kiegészítő berendezések szempontjából. Félő, hogy lehet itt még nagy baleset, ezért is kellene azonnali beavatkozás és kormányzati segítség. Az igazi kérdés egyébként pedig meglátásunk szerint az, hogy önök mikor fognak kinevezni egy kormánybiztost a metrófelújítás élére, csak azért, hogy biztosíthassák a tuti bulit. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, jegyző asszony. Tisztelt Országgyűlés! Mint hallhattuk, a jegyző asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Ezért kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 115 igen szavazattal, 27 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Szászfalvi László képviselő úr, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Milyen feltételekkel vállalhatnak munkát nyáron a diákjaink, és hogyan támogatja a kormány a diákok munkavállalását?” címmel. Szászfalvi László képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A nyár beköszöntött, és hamarosan jelentős számú diák fejezi be az iskolát, így kézenfekvő, hogy kiemelt figyelmet fordítsunk a diákok nyári munkavállalásának lehetőségeire. Az év közben tanuló diákok nyáron egyfelől némi jövedelmet szerezhetnek, másfelől munkatapasztalatra, a jól elvégzett munka révén pedig sikerélményre tehetnek szert. 2010 óta csaknem 500 ezer új munkahely jött létre a versenyszférában, viszont egyes régiókban így is komoly munkaerőhiány alakult ki, amire jó megoldást kínálhat a diákok munkavállalása. A munkaerőpiac tárt karokkal várja a fiatal munkaerőt, és mivel a vállalatoknak egyre több jó szakemberre van szüksége, a naprakész tudást és gyakorlatot fiatalon elsajátító majdani munkavállalókat hajlandóak magasabb bérért foglalkoztatni.A jelenlegi szabályozás szerint a 16 év feletti diákok vállalhatnak munkát, és a diákok csak a törvényes képviselőjük hozzájárulásával, az adóhatóság ellenőrzésével és szigorú szabályok között, az egyenlő bánásmód elvének érvényesülésével köthetnek szerződést. A 16 év feletti fiatalok körében ez évente mintegy 200 ezer diák idénymunkáját jelenti, aminek nagy része iskolaszövetkezetekben valósul meg. Azért jó ez a forma, mert a szövetkezetek minden részfeladatot átvállalnak, megkönnyítve mind a munkaadó, mind a munkavállaló adminisztrációs és financiális terheit. Többek között a munkaadónak nem kell a bejelentéssel és a bérszámfejtéssel foglalkoznia, míg a fiatal munkavállalók az általuk megfelelő idénymunkát választhatják, és nem kell alkudozniuk a bérezésről. Tisztelt Államtitkár Úr! A megfelelően szabályozott és ellenőrzött keretek között megvalósuló nyári diákmunka mindenki számára előnyt és hosszú távú sikereket biztosíthat. Éppen ezért kérdezem tisztelettel az államtitkár urat, milyen feltételekkel vállalhatnak munkát nyáron a diákjaink, és ezt hogyan támogatja a kormány. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy elmondta, ahogy kifejtette, a diákok 16 éves kortól létesíthetnek munkaviszonyt, a megkötött munkaszerződés a törvényes képviselő hozzájárulásával lesz érvényes. A munkaszerződésnek tartalmaznia kell a munkavállaló alapbérét, munkakörét, a munkaviszony időtartamát - ez határozott vagy határozatlan lehet -, valamint a munkaviszony jellegét, vagy hogy teljes munkaidős vagy részmunkaidős a foglalkoztatás, illetve a munkavégzés helyét. A munkaviszony létrejöttét a munkáltatónak be kell jelentenie a Nemzeti Adó- és Vámhivatalhoz. A diákok egyszerűsített foglalkoztatás vagy alkalmi munka formájában is dolgozhatnak. Mezőgazdasági és turisztikai idénymunkánál ugyanazzal a munkáltatóval legfeljebb évi 120 munkanapra, alkalmi munkánál legfeljebb 5 egymást követő napra, egy hónapon belül legfeljebb 15 napra, évente pedig legfeljebb 90 napra terjedhet ki a munkaviszonyuk. Az iskolaszövetkezeti foglalkoztatás esetében a feleknek személyes közreműködésről szóló megállapodásokat kell kötniük, amelyekben egyebek mellett rögzítik a diák által vállalt feladatok körét és az egyes feladatokhoz kapcsolódó díj legkisebb összegét. A munkavégzés korlátai közül kiemelném, hogy a fiatalkorúak nem végezhetnek éjszakai munkát, nem rendelhető el számukra rendkívüli munkaidő, napi munkaidejük nem haladhatja meg a 8 órát. [[16.30]] A diák munkavállalóknak is jár az éves rendes szabadság, a naptári évnél rövidebb foglalkoztatásnál az éves szabadság időarányos részét vehetik igénybe. Ha tehát a diák egy hónapig dolgozik, részére a 20 plusz 5 nap szabadság 1/12 része, vagyis két munkanap szabadság jár. Az egyenlő bánásmód, az egyenlő munkáért egyenlő bér elvének a diákoknál is érvényesülnie kell. A munkaszerződésben a felek megállapodhatnak havi-, heti-, napi- vagy órabérben, vagy teljesítménybérben is. A munkavállalónak azonban mindenképpen meg kell kapnia a minimálbért, ami nyolcórás foglalkoztatásnál bruttó 127 500 forint. A kormány célzottan támogatja a diákmunkát, ugyanis a Nemzetgazdasági Minisztérium 2017-ben is meghirdette a nyári diákmunkaprogramot 2,3 milliárd forintos támogatási összeggel, amelynek keretében a 16-25 év közötti diákok a területi települési önkormányzatoknál vagy önkormányzati fenntartású intézményeknél kaphatnak munkalehetőséget. A program már diákkorban elősegítheti a fiatalok munkához jutását, és ezzel - ahogy ön is elmondta - korai munkatapasztalat mellett a jövedelemszerzés lehetőségét is biztosítja. Tavaly több mint 26 ezer fiatal szerzett munkatapasztalatot a két hónapos program keretében. Az idén rendelkezésre álló összegből arra számítunk, hogy nagyjából 25-30 ezer diák számára biztosíthatunk munkát a nyári időszakban. A program lehetőséget kínál a diákok kötelező szakmai gyakorlatának teljesítéséhez is. A program a béreket támogatja, a százszázalékos támogatás legfeljebb két hónapra adható július 1-je és augusztus 31-e között, maximum napi hatórás időtartamra. A támogatás a minimálbér, illetve a garantált bérminimum időarányos részének felel meg, így a szakképzettek esetében 120 750 forint, a szakképzettséggel nem rendelkezők esetében 95 625 forint lehet személyenként a bér havonta. Az önkormányzatoknak a járási hivatalokhoz kell benyújtaniuk a felmerülő munkaerőigényüket. A diákoknak június 19-től már lehet regisztrálni magukat az illetékes járási hivatal foglalkoztatási osztályánál. Kérem, fogadja el a válaszomat, hisz mindannyiunknak, de legfőképpen a diákoknak jó ez a foglalkoztatási forma. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Szászfalvi László képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Azt gondolom, hogy a kormány foglalkoztatáspolitikája valóban sikeres, mert az elmúlt hét év alatt 700 ezer új munkahely jött létre, ebből 500 ezer a versenyszférában. Fontos intézkedés volt ezen a területen a munkahelyvédelmi akcióterv és az ifjúsági garanciaprogram, amelyek keretén belül a 25 év alatti fiatalok juthatnak lehetőséghez a munka világában. Azt gondolom, hogy ma már teljesen új kihívások is jelentkezhetnek, hiszen bizonyos területeken munkaerőhiánnyal nézünk szembe, amelynek kezelésében jelentős szerephez juthat a diákmunka. Ezen túlmenően azt gondolom, ez olyan motivációt jelenthet a diákoknak, a fiataloknak, ami a későbbi hosszú távú munkavállalásban is segítségükre fog válni. Köszönöm szépen államtitkár úr megtisztelő válaszát, a választ természetesen elfogadom. [[Taps a KDNP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Németh Szilárd képviselő úr, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a földművelésügyi miniszterhez „A multik már kialakították a többsebességes Európát!” címmel. Németh Szilárd képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Országgyűlés! Közel százmillió uniós állampolgár juthat ugyanazon márkanév alatt a nyugati piacokon forgalmazottnál gyengébb minőségű termékekhez az Európai Unió keleti felén. Ez a felháborító gyakorlat főleg a multinacionális vállalatokhoz köthető, amelyek a fogyasztókkal való tisztességes bánásmód helyett kizárólag a profitmaximalizálásra törekednek. Az általuk másodrendűnek tekintett piacokra a másodrendű fogyasztóknak ugyanazon márkajelzés alatt másodrendű élelmiszereket hoznak. Az Unió Mezőgazdasági és Halászati Tanácsánál már nyolc ország képviselője tiltakozott a multinacionális cégek ilyen gyakorlata ellen, Magyarország és Szlovákia pedig közösen kezdeményezte az illetékes bizottságnál, hogy teremtse meg azokat a jogi kereteket, amelyek segítségével számonkérhető az egyenlő elbánás az élelmiszerekkel kapcsolatban. Azt hiszem, annak igen negatív jelzésértéke lenne, ha az Unió nem lépne ebben a kérdésben és nem próbálná jogi eszközökkel megszüntetni ezt a tűrhetetlen gyakorlatot, ugyanis uniós szinten kell megteremteni annak garanciáját, hogy az európai polgárok nemzetállami és földrajzi hovatartozásuktól függetlenül egyformán jó minőségű élelmiszerekhez juthassanak, hangsúlyozom, bárhol is éljenek az EU-n belül. A hazai ellenzék témához való hozzáállása is jellemző: vagy bagatellizálják, vagy mentegetik a multikat és Brüsszelt, sőt egyenesen a magyar kormányt vádolják a problémáért. Az mindenesetre sokat elárul, hogy képviselőik sem itt az Országgyűlésben, sem pedig az Európai Parlamentben nem mutatnak túl nagy aktivitást a kérdés kapcsán. Nekik sokkal fontosabb most a Soros Györggyel való szövetkezés vagy az ország külföld előtt való lejáratása, mint hogy a magyar fogyasztók érdekeivel foglalkozzanak. A kormány ezzel szemben itthon most újabb témakörök tekintetében kezdeményez vizsgálatokat, uniós szinten pedig tovább képviseli azt az álláspontot, hogy európai bizottsági szinten kell megvizsgálni azt a kérdést, hogyan lehet fellépni azon nagyvállalatok ellen, amelyek a fogyasztóikat megtévesztve ugyanazon márkanév alatt különböző országokban különböző minőségű termékeket árulnak. Tisztelt Miniszter Úr! Milyen témakörök vizsgálatára készül a kormány? Milyen lépéseket tervez a kormány a fogyasztók védelme érdekében? Milyen lépéseket lehetne tenni uniós szinten? Milyen együttműködésre van kilátás az érintett keleti tagállamokkal? Megtisztelő válaszát előre is köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Fazekas Sándor miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm azt, hogy képviselő úr ezt a nagyon fontos témát fölvetette, hiszen meggyőződésem, hogy a magyar kormány nem tűrheti azt, hogy a magyar embereket, az élelmiszer-vásárlókat másodrendű állampolgároknak, másodrendű uniós állampolgároknak nézzék, akiket szabadon lehet becsapni élelmiszer-imitációkkal, kettős minőségű élelmiszerekkel. Ez egy nagyon fontos kérdés. Teljesen egyetértek azzal, hogy az ellenzék ezt igyekszik elbagatellizálni, lekicsinyli az erőfeszítéseket, sőt ellendrukker, csakúgy, mint az összes ügyben, itt is inkább a multik pártját fogja. Ezzel szemben a kormány konkrét lépéseket tett az elmúlt időszakban. Elég arra gondolni, hogy jó néhány ellenőrzés van folyamatban, és áprilisban az eltérő összetételű élelmiszerek jelölésével kapcsolatban az Élelmiszerlánc-felügyeleti Hatóságról szóló 2008. évi XLVI. törvény módosításáról szóló előterjesztést nyújtottuk be, amelynek a lényege az, hogy a gyártó, illetve a forgalmazó részére írunk elő kötelezettségeket, hogy „a Magyarországon forgalomba hozott, de Magyarországon kívül más országban eltérő összetétellel vagy az egyes összetevők eltérő arányú felhasználásával, azonos márkanévvel és azonos külső megjelenéssel forgalomba hozott élelmiszert vagy takarmányt az erre vonatkozó megkülönböző figyelemfelhívó felirattal köteles ellátni”. Tehát a jövőben rá kell írni, hogyha különbözik az élelmiszer minősége, a csomagolásra azt, hogy igen, kedves vásárló, ön egy gyengébb minőségű vagy eltérő minőségű terméket vesz, ha ezt választja. Szerintem itt a fogyasztók tájékoztatása elsőrendű fontosságú. Ez a törvénytervezet május 19. óta notifikáción van az Európai Bizottságnál. Az Európai Parlamentben tíz képviselő, köztük magyar részről Hölvényi György indítványt nyújtott be az élelmiszerek kettős minősége tárgyában, hiszen az Európai Unió belső döntéshozó fórumain is el kell érnünk azt, hogy uniós szintű norma szülessen ennek a kérdésnek a rendezésére. Felül kell vizsgálni a jelenlegi jogszabályokat! A V4-tagállamokkal együttműködve május 19-én Szlovákia állandó képviseletének szervezésében volt egy szeminárium ebben a kettős minőség témában, Szlovákia, Magyarország, Csehország, valamint Horvátország küldöttei adtak tájékoztatást tapasztalataikról, a tagállamokban lefolytatott vizsgálatokról, és megállapíthatjuk azt, hogy hasonló jelenségeket tapasztalunk. A Versenyképességi Tanács május 29-i ülésén a Bizottság bemutatta az uniós fogyasztói és piaci jogszabályok május 23-án közzétett értékelésének eredményeit, s Csehország, Szlovákia, Bulgária és Magyarország is hangsúlyozta, hogy napirenden kell tartani ezt a kérdést, és a felelős biztos ígéretet is tett arra, hogy megoldást keresnek. [[16.40]] Pozsonyban a szlovák földművelésügyi és vidékfejlesztési minisztériumban került megrendezésre egy V4 + 1 formációban tartott konferencia, amelynek lényege az, hogy össze kell fognunk azokat a tagállamokat, amelyeknek polgárai sérelmet szenvednek a kettős élelmiszer-minőség miatt. A múlt héten pedig Marian Jurečka cseh agrárminiszterrel foglalkoztunk ezzel a kérdéssel, ott további vizsgálatok zajlanak, öt országból gyűjtenek be mintákat, két nyugati országból és három keleti országból.A közelmúltban én is elrendeltem egy ellenőrző vizsgálatot, újabb 30-35 termékpárra kiterjedően, sörök, üdítők, jégkrémek, grillezéshez használt termékek, szószok, salátaöntetek, általában nyáron fogyasztott élelmiszerek ügyében. Itt nagyon fontos az, hogy most, amikor a szezon van, különösen védjük a vásárlókat, különösen védjük az embereket attól, hogy becsapják őket. Tisztelt Országgyűlés! Meggyőződésem, hogy nem hagyhatjuk magukra a vásárlókat. Meg kell szüntetnünk a kettős élelmiszer problémáját jogalkotási vagy ellenőrzési módszerekkel. Mindegyikre szükség lesz a jövőben. Ezekre tekintettel kérem válaszom elfogadását. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Megkérdezem Németh Szilárd képviselő urat, hogy elfogadja-e a miniszter úr válaszát. Parancsoljon!
Köszönöm szépen miniszter úrnak a válaszát. Különösen azt köszönöm, hogy gyakorlatilag ebben a válaszban megfogalmazta, hogy az élelmiszerek kettős mércéjével kapcsolatban ugyanazt az álláspontot tartja fontosnak uniós szinten képviselni a kormány, mint a rezsicsökkentéssel kapcsolatban vagy pedig hazánk migrációs politikájával kapcsolatban. Ki kell állni egyértelműen a saját magunk érdekei mellett. Az Európai Unió számunkra nem Brüsszelben, hanem Budapesten és Magyarország összes településén kell hogy megvalósuljon. Nagyon fontos, hogy európai uniós szinten csak úgy tudjuk képviselni az érdekeinket, ha magunk mellé szövetségeseket gyűjtünk. Jól látható, hogy ebben a kérdésben ez is megtörtént. Munkájukhoz további sikereket kívánok, és remélhetőleg a magyar polcokra egészséges és az Unió minden egyes országában hasonló minőségű élelmiszerek fognak ezután jutni. Köszönöm szépen, miniszter úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel az interpellációk végére értünk. Most az azonnali kérdések órája következik. Tartunk egy perc technikai szünetet annak érdekében, hogy azon képviselőtársaim, akik más hivatalos ügyük ellátása érdekében el akarják hagyni az üléstermet, azzal ne akadályozzák az azonnali kérdést. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás és Szakács László képviselő urak, az MSZP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Ki volt a kapcsolata a Voldemort-féle bűnszövetségnek az Ön minisztériumában?” címmel. Harangozó Tamás képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Először is, tisztelt miniszter úr, üdvözlöm itt, az Országgyűlés épületében. Gondolom, nem kell újra bemutatni ezt a termet, nagyon régen láttuk itt. Nem lenne olyan nagy baj, ha néha bejárna ide.Magyarországon példátlan módon a vádhatóság most éppen Mengyi Roland fideszes országgyűlési képviselővel szemben bűnsegédként különösen nagy vagyoni hátrányt okozó, bűnszövetségben elkövetett költségvetési csalás bűntettének kísérletével és vesztegetést állítva elkövetett befolyással üzérkedés bűntettével vádolja. Ezt eddig tudtuk. Arról viszont elfelejtett beszámolni, miniszter úr, hogy az ön minisztériumában ezzel kapcsolatban házkutatást tartott a hatóság, hogy iratokat foglalt le a hatóság, és hogy az ön közvetlen környezetét kihallgatta a hatóság. Az ügy legsúlyosabb része, hogy az ön kabinetfőnöke és helyettes államtitkára egymást kizáró, egymást meghazudtoló vallomást tett az ügyben, büntetőeljárásban. Valamelyikük hazudott, miniszter úr. Röviden: a NAV 2015. szeptember 3-án minősített iratban jelezte önnek, hogy baj van a pályázattal. A kabinetfőnöke az ön utasítására ezt az iratot megmutatta a helyettes államtitkárának, és arra utasította, hogy ne nyerjen a jelzett pályázat. A helyettes államtitkára a vallomásában azt cáfolta, azt mondta, sosem látta ezt az iratot, és semmire nem utasította ön. Az már a bűnpártoló ügyészség szégyene, hogy sem tanúszembesítés nem történt, sem önt nem hallgatták meg, hogy akkor mire is adott utasítást és mire nem. Úgyhogy akkor megragadom az alkalmat, miniszter úr, itt, a parlament nyilvánossága előtt válaszoljon ezekre a kérdésekre. Valaki ugyanis hazudott büntetőeljárásban, ami hamis tanúzásnak számít. Tehát Farkas Anikó kabinetfőnöke igazat állított-e az ügyészségen, és ön valóban utasította-e őt arra, hogy az iratot mutassa meg Köpeczi-Bócz Tamás államtitkárnak? Ezen túl rendelt-e el vizsgálatot, miniszter úr, hogy vajon hány, a Voldemort-ügyhöz hasonló visszaélés történhetett az ön tárcájánál az elmúlt időszakban? Mi lett az ügy következménye? Tett-e feljelentést az ügyben? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Balog Zoltán miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Önök hetek óta igyekeznek azzal hiszterizálni saját magukat és a közvéleményt, hogy az Emberi Erőforrások Minisztériuma korrupciós ügybe keveredett. Miután nyilvánvalóan kiderült, hogy ez nem igaz, ezek után az Emberi Erőforrások Minisztériuma oldaláról semmifajta bűncselekmény gyanúja nem merült föl, ezt önök többször hallhatták itt, ebben a Házban. Ezért kénytelenek voltak arra leszűkíteni a vádjukat, hogy a minisztériumnak egy munkatársa, valaki súghatott a bűncselekményt tervezőknek. Erre önöknek ugyanúgy semmi alapjuk nincs, mint a korrupciós vádakra. Ezt egyébként a legfőbb ügyész önöknek többször elmondta. Ami a minisztérium dolga ezen a téren, és amit egyébként megtettünk, ami elvárható tőlünk, az az, hogy a közpénzek hatékony felhasználására javaslatot tegyünk, azt megtervezzük és végrehajtsuk, és adott esetben az is természetes, hogy amennyiben olyan információ jut a birtokunkba, amely szerint valaki veszélyeztetni akarná ezt a tisztességes és hatékony felhasználást, akkor mindent tegyünk meg annak érdekében, hogy ezt megakadályozzuk.Ebben az ügyben, amint önök egyébként hetek óta az ellenkezőjével próbálják hiszterizálni a közvéleményt, ebben az ügyben éppen ezt tettük. A sajtóban is megjelent megfelelően az információ, azt mutatja be, ahogy amikor tudomásunkra jutott, hogy valamiféle szervezetek szabálytalan módon igyekeznek EU-s támogatáshoz jutni, akkor azonnal figyelmeztettem a területért felelős államtitkárt, hogy különösen figyeljen oda a szóban forgó pályázat esetén a szabályok betartására, és minden esetleges gyanús tevékenységre. Fölhívnám a figyelmét arra, hogy az ön kérdésében szereplő pályázati felhívás előkészítése ezt megelőzően is a jogszabályok szerint, az ott rögzített eljárásrend betartásával zajlott.Mi, a minisztérium és személy szerint én is minden, törvény szerinti kötelezettségemnek eleget tettem ebben az ügyben, együttműködtünk a hatóságokkal, akik ebben az ügyben egyedül jogosultak és kötelesek eljárni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Egyperces viszonválaszra Harangozó Tamás képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Hát, miniszter úr, fantasztikus választ adott, köszönjük szépen. Kiegészítve azzal, amit a legfőbb ügyész itt két hete mondott, legalább világossá tette, hogy önöknek mi a törvényesség. A legfőbb ügyész itt, a Parlament falai között elmondta, hogy ebben az ügyben az történt a vádirat szerint, hogy Mengyi Roland bebattyogott a minisztériumba, és az ön helyettes államtitkáránál megrendelt egy pályázatot, aki utasította a főosztályvezetőjét, hogy ezt írja ki. Ez magának a törvényes eljárás, miniszter úr?! Ez?! [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Szégyen!]] Itt bárki bemehet önhöz, és megrendelhet pályázatokat? Miniszter úr, legalább azt bevallotta, hogy Köpeczi-Bócz Tamás hazudott büntetőeljárásban az ügyészség előtt. Ön most megerősítette, hogy ön utasítást adott arra, hogy tájékoztassák erről a kérdésről. Az viszont nem normális szerintem, miniszter úr, hogy ezek után ez az ember el lett távolítva a minisztériumból, és ezzel az önök részéről le van zárva az ügy. Ugyanis a büntető törvénykönyv nem állásvesztést, hanem szabadságvesztést ír elő ebben az esetben, és önnek kutya kötelessége lett volna feljelentést tenni. Miniszter Úr! Még elintézhetik, hogy az ügyészség ne vizsgálja az ön minisztériumát és önt, de ez nem sokáig lesz így. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Balog Zoltán miniszter urat is. Parancsoljon! [[16.50]]
Úgy látom, képviselő úr, hogy hazugságba vagy legalábbis valami emlékezetkiesésbe ön keveredett és nem én, hiszen Köpeczi-Bócz Tamás felmentése az előtt történt, mielőtt… [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Az, hogy ő mit állított vagy mit nem állított az ügyészségen, az kiderült volna. Egyébként ön a 168 Órából tájékozódik, erre már egyszer ráfáztak. Örülök, hogy valaki megszerezte önnek ezt a dokumentumot, nekem nincs jogom ehhez hozzájutni, ugyanis… [[Dr. Harangozó Tamás felmutatva egy iratot: Nálunk van a hivatalos feljelentés.]] Igen, a büntetőeljárásban a papírokat [[Az elnök csenget.]] azok kapják meg, akik érintettek. Én nem vagyok érintett. Lehet, hogy ön érintett, és ezért kapta meg ezt a papírt. [[Felzúdulás az MSZP soraiban.]] [[Az elnök csenget.]] azok kapják meg, akik érintettek. Én nem vagyok érintett. Lehet, hogy ön érintett, és ezért kapta meg ezt a papírt. (Felzúdulás az MSZP soraiban.) Nézzen ennek utána! Ahol nincs, ott ne keress! (Az elnök csenget.) Nálunk semmifajta korrupciós és büntetőügy nincs ebben az esetben, ahol viszont van, ott érdemes lenne keresni. Például kereshetné annak a 600 millió forintnak a sorsát, amit az önök egyik miniszterelnökének a cége vett föl a 3-as metró, a 4-es metró ügyében. [[Közbekiáltások, moraj az MSZP soraiban. Az elnök csenget.]] Tudom, hogy ez nem tetszik önöknek, és üvöltöznek ebben az ügyben, az a helyzet…
Képviselő urak!
…az önök másik miniszterelnöke, akinek a nevét nem is akarom kimondani, éppen a Sukoró-ügyben érintett, és van még számos olyan ügy, ahol érdemes lenne keresgélni. [[Felzúdulás, közbekiáltások az MSZP soraiban. Az elnök csenget.]] Tudom, hogy ezt a pártfegyelem tiltja, hogy önök ebben az ügyben megszólaljanak. Én adtam önnek egy tisztességes tájékoztatást, elvárnám ezt önöktől is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Képviselő Urak! [[Moraj az MSZP soraiban.]] Jegyző úr, legalább ön, aki arra esküdött, hogy az Országgyűlés rendjéért felel, ön egy kicsit fogja vissza magát! Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Gyöngyösi Márton képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Miért kormányoz a nép akaratával szemben?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadja-e Lázár János miniszter urat válaszadónak, vagy miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Személyesen kérnék választ, megvárom miniszterelnök urat, ősszel visszatérünk rá. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom önt és a tisztelt Országgyűlést, miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell majd önnek válaszolnia. Szávay István képviselő úr, a Jobbik képviselője, az Országgyűlés jegyzője azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „A CÖF-höz hasonlóan a Magyar Munkavállalókért Mozgalom is számíthat-e a kormány segítségére?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem jegyző urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Mivel Lázár miniszter úr a kormányátlaghoz képest egy kicsit elkötelezettebb a közpénzek átlátható elköltése tekintetében, ezért örömmel elfogadom a válaszadását. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Szávay István képviselő, jegyző úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Annál is inkább, mert Lázár miniszter úrtól hallottuk azt a felszólítást, hogy jó lenne, ha a Nemzeti Közszolgálati Egyetem a maga 15 milliárdos pályázatával elszámolna, és miniszter úr is volt az, aki néhány héttel ezelőtt a kormányinfón arról beszélt, hogy a Magyar Villamos Művek által megtermelt bevétel közpénz, az adófizetők pénze, azzal el kell számolni. Ennek ellenére a Magyar Villamos Művek engem arról tájékoztatott, miniszter úr, amikor megkérdeztem, a CÖF-nek az 508 millió forintot, amit szerintünk egyébként plakátolásra költött a CÖF, annak az 508 millió forintos támogatásnak a részleteit szíveskedjen a rendelkezésemre bocsátani, minden vonatkozó dokumentumot; akkor azt írta nekem az MVM, hogy a támogatásait nem közpénzből, hanem saját forrásból fedezi, így az infotörvény vonatkozó bekezdése rá nem vonatkozik. Ez lenne az első kérdésem, hogy mit szól ehhez miniszter úr. Muszáj megvárni nekem a pert ezzel kapcsolatban, vagy miniszter úr, illetve a kormány fog-e utasítást adni azzal kapcsolatban, hogy a CÖF-nek ezzel az 508 millió forintjáról szíveskedjen az MVM beszámolni, annál is inkább, ugyanis az MVM kommunikációs igazgatójától tudjuk, hogy az ő támogatásukat minden esetben a Nemzeti Kommunikációs Hivatal hagyja jóvá. Ebből következik a második kérdésem: a Magyar Munkavállalókért Mozgalom elnöke, Vámos Csaba a múlt héten két levéllel is fordult, az egyikkel a Külügyminisztériumhoz, a másikkal pedig az MVM-hez. A Magyar Villamos Művektől azt kéri, hogy ha ilyen fontos a társadalmi felelősségvállalás számukra, akkor adjanak támogatást, illetve segítsék ezt a szervezetet az európai béruniós kezdeményezés népszerűsítésében. Mi erről miniszter úr álláspontja? Ha a kormány hagyja jóvá ezeket a támogatásokat, akkor számíthat-e ez a szervezet ilyen jellegű támogatásra az MVM-től, illetve a Nemzeti Kommunikációs Hivataltól? A másik kérdés ennek kapcsán, amit elnök úr feltett a Külügyminisztériumnak, azt kérte, hogy a Külügyminisztérium segítsen európai szakszervezeti partnereket keresni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] munkavállalói partnereket keresni a szervezet számára, szintén a bérunióval kapcsolatos együttműködés érdekében. Várom válaszait. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, jegyző, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Köszönöm szépen a szót. Mindenekelőtt szeretném megnyugtatni képviselőtársamat, hogy ebben a kormányban minden állami vezető, a miniszterelnök, a miniszterei és az államtitkárai egyformán, egyazon mértékben elkötelezettek a magyar közvagyon és közpénzek felhasználása ügyében. [[Felzúdulás az ellenzéki sorokban.]] Teljes a transzparencia, és a visszaélések tekintetében [[Az elnök csenget.]] zéró tolerancia van. Második mondandóm: ami az MVM válaszát illeti, az engem is meglepett, nem csak önt, azért, mert úgy tudom, hogy a Magyar Villamos Művek állami tulajdonban van, és minden állami tulajdonban lévő vállalat közvagyon, és az állami tulajdonban lévő vállalatok pénze pedig közpénz, mert ami közvagyon, az más nem lehet. Ez az én józan paraszti megközelítésem Hódmezővásárhelyről, reményeim szerint a Magyar Villamos Művek jogászai ezt osztják. Az én véleményem szerint, ha a Magyar Villamos Művek minden törvényt betartott - egyébként teljes egészében joga van arra, hogy a CÖF-nek vagy bármilyen más társadalmi szervezetnek pénzt adjon, tudomásom szerint a jogszabály és a törvények betartása mellett teljesen rendeltetésszerű volt a támogatás -, semmi kivetnivalót nem találok abban, hogy a CÖF nevezetű társadalmi mozgalmat vagy civil szervezetet a Magyar Villamos Művek támogatta. Úgy gondolom, hogy az elmúlt huszon-egynéhány esztendőben a Magyar Villamos Művek és annak jogelődje, amennyiben ezt megtehette, akkor társadalmi szervezetet, mozgalmat, közösséget támogatott, és ezt helyesen is tette. Felül lehet bírálni ezt a politikát, félreértés ne essék, ezt az üzletpolitikát, lehet egy olyan javaslattal élni, hogy a jövőben az állami vállalatok senkit ne támogassanak, hanem osztalékként fizessenek be minden nyereséget vagy minden pénzügyi eredményt az államkasszába. Még egyszer szeretném megerősíteni, hogy az én véleményem szerint a Közszolgálati Egyetemnek, a Magyar Villamos Műveknek és minden állami vállalatnak, miután köztulajdonról, közvagyonról van szó, a pénzével a teljes magyar nyilvánosság előtt el kell számolnia és el kell tudni számolnia. Ami pedig a bérunióval kapcsolatos társadalmi kezdeményezést illeti, nemcsak a Külügyminisztérium, hanem Takács Szabolcs államtitkár úr is a szervezet rendelkezésére áll, Vámos Csaba elnök úrnak, hogy partnereket találjon. Ami pedig a támogatást illeti [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ennek szerencsére nem a kormány, hanem a támogató szervezet szabja meg a szabályait. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Szávay István képviselő urat, jegyző urat ismét.
Köszönöm szépen. Szerettem volna miniszter urat kiemelni ebből az átlagból, de miniszter úr húzta magát vissza ebbe, de köszönöm szépen, hogy mind a három kérdésemre legalább válaszolt, ez se szokott mindig előfordulni. Örülök, hogy egyetértettünk, és bíztam benne, hogy egyet fogunk ebben érteni, hogy az MVM által megtermelt pénz, az közpénz. Az MVM jogászai egyelőre nem így látják, különben nem ezt a választ adták volna. Ezzel kapcsolatban kérem, miniszter úr, a kormány fellépését, hogy ez ügyben szíveskedjenek meggondolni magukat. Ön azt írja, hogy nincsen kivetnivaló a CÖF támogatásában. A CÖF támogatásában már önmagában az kivetnivaló, és önmagában az gyanúra ad okot, hogy sem a CÖF nem hajlandó ezzel a pénzzel elszámolni, sem az MVM nem hajlandó megmondani, hogy ezt a pénzt mire és hogyan adták. Itt hallhattunk mindenféle kamut biztonságos élelmiszerekről, amit már 20-30 évvel ezelőtt kitaláltak, civilitikáról meg egyebekről, de pontosan nem látjuk, hogy mi történt. A mi gyanúnk erősen az, hogy ebből a pénzből, az állami közpénzből nem mást, mint a Vona Gábort lejárató CÖF-ös bohóckampányt finanszírozták, ami pedig a válasz másik felét érinti, örülök, hogy a Külügyminisztérium nyitott, bizonyára akkor Vámos elnök úrnak vissza fognak jelezni. A támogatásról pedig azért kérdeztem önöket, mondom ismét, mert az MVM kommunikációs igazgatója mondta azt, hogy gyakorlatilag a kormány, illetve a propagandaminisztérium hagyja jóvá ezeket a támogatásokat. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Lázár János miniszter urat is. Parancsoljon, miniszter úr!
Tisztában vagyok azzal, hogy Magyarországon az állami cégek vonatkozásában kialakult - nem most, hanem az elmúlt 20 esztendőben - egy adatkezelési gyakorlat, ezt ne rója föl nekik, ezeknek a vállalatoknak piaci formában kell működniük, ezért a piaci szabályokat próbálják betartani. Én azonban adófizetőként azt gondolom, hogy a cég minden információjához jogom van, minden, a működésével kapcsolatos kiadásával, támogatásával kapcsolatos információhoz jogom van, még akkor is, ha ez személyiségi jogot érint. Közpénzről van szó, köztulajdonról, el kell vele számolni, és vállalni kell a nyilvánosságot. Egészen biztos vagyok abban, hogy a CÖF elszámolt és el fog számolni minden támogatással, bárkitől is kapja. Azt pedig sajnálom, hogy önöknek mindenről Vona Gábor, az elnökük vagy az elnökükkel kapcsolatos politikai ügyek jutnak az eszükbe. [[17.00]] Nekem a CÖF-ről az jut az eszembe, hogy Magyarországon egy olyan szervezet a CÖF [[Dr. Lukács László György: Álcivil!]] amely képes megmozgatni, mozgósítani az ország érdekében [[Dr. Szél Bernadett: Ennyi milliárdból!]] akár félmillió embert vagy még többet. Ez egy óriási dolog, hogy a magyar civil társadalomban van ennyi erő. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett képviselő asszony, az LMP képviselője, frakcióvezetője azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszterhez: „Lebukott a miniszter?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Tuzson Bence államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem a frakcióvezető asszonyt, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Dr. Szél Bernadett igent int.]] A frakcióvezető asszony jelzi, hogy elfogadja. Szél Bernadett frakcióvezető asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Elfogadni nehezen tudom, inkább tudomásul veszem, hogy miniszter úr nem kíván itt lenni a parlamentben és kínos kérdésekre válaszolni. Mert megint arról lesz szó, hogy egészen pontosan hogyan került az állami tulajdonú MVM-ből több mint félmilliárd forint a CÖF-nek támogatás gyanánt.Ugyanis azt is tudjuk, hogy az MVM azért tudja ilyen bőkezűen osztogatni ezeket a támogatásokat, mert az elmúlt években a paksi bővítés előkészületeként súlyos tízmilliárdokkal pumpálták fel a céget. Nem véletlen, hogy még Lázár János is elismerte, hogy amit az MVM költ, az közpénz. Miután ez a félmilliárdos támogatás napvilágra került, akkor a CÖF azzal a nagyon komikus védekezéssel állt elő, hogy az egész támogatást komplettált élelmiszerek népszerűsítésére költötték, meg a civilitikának a tudományterületét dolgozták ki. Ezt a mesét azonban, úgy tűnik, még házon belül sem egyeztették, mert néhány nappal később maga ifjabb Lomnici Zoltán fogalmazott úgy, idézem: „Természetesen az MVM-től kapott pénz nem az aktivistáknak ment, nem is a szóvivőknek, akik önkéntesen végzik a feladatukat, hanem a külföldi nemzetellenes nyomást ellensúlyozó civil kampányra fordította a CÖF.” Tehát maga a CÖF az, aki elismerte, hogy nem komplettálnak, meg civilitikával foglalkoznak ezen a pénzen, hanem az MVM-től kapott közpénzt politikai célokra kívánják felhasználni.De az önleleplezés nem ért itt véget. Néhány hete megkérdeztem az MVM-et felügyelő Seszták Miklós miniszter urat, hogy vajon adott-e egyáltalán engedélyt ilyen támogatás kifizetésére, mire azt mondta, hogy köze nincs a történethez, majd novemberben utánanéz ennek az egésznek. Csakhogy alig pár nappal később Bentzik Réka, az MVM kommunikációs igazgatója egy interjúban azt mondta, idézem: „A támogatások megítélése minden egyes esetben azonos szabályok szerint történik, és minden támogatásunkat a Nemzeti Kommunikációs Hivatal hagyja jóvá.” A helyzet tehát úgy áll, hogy az érintettek is elismerik, hogy az MVM közpénzből, a propagandaminisztérium engedélyével, százmilliókkal támogatja a CÖF-öt, hogy aztán az álcivil szervezet fideszes plakátokkal rakja tele az országot. Ezt nem én mondtam, ezeknek az állításoknak minden elemét önök mondták. Ki hazudik, tisztelt államtitkár úr? Seszták Miklós hazudik, az MVM kommunikációs igazgatója hazudik? Ki hazudik? A Nemzeti Kommunikációs Hivatal hazudik, Rogán miniszter úr minisztériuma hazudik? Ki hazudik ebben a történetben?
Köszönöm szépen. A válaszra Tuzson Bence államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Tudja, Magyarországon jogszabályok vannak, és a jogszabályoknak érvényesülniük is kell. Ha a jogszabályokat figyelemmel kíséri, valóban van egy Nemzeti Kommunikációs Hivatal nevű hivatal, hangsúlyozom, hivatal, amely egyedi ügyekben egyedi határozatokat hoz. Ilyen esetekben, amikor az ő hatáskörébe tartozó szervezetek nyújtanak támogatást, akkor e tekintetben jogszabályi alapon, hangsúlyozom, jogszabályi alapon hoz egy határozatot. Ezek egyedi ügyben hozott határozatok, amikor a jogszabály felhatalmazása alapján a jogszerűségét tekinti át ezeknek a támogatásoknak. Ilyen típusú egyedi határozatokat hoz a Nemzeti Kommunikációs Hivatal. A hivatal egyébként saját hatáskörben hozza meg mindig a döntéseit, és ha figyelemmel kíséri szintén a jogszabályokat [[Gúr Nándor: Abszolút!]] hatáskörében természetesen ez a hivatal sem utasítható. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra frakcióvezető asszonyé a szó. Parancsoljon!
Kínos helyeken kapirgászhatunk, mert az időkeret felét sem beszélte ki, és egy felszólalásban ennyiszer a jog és a jogszerűség szót még életemben nem hallottam itt a parlamentben kimondani. Tisztelt Államtitkár Úr! A helyzet az, hogy az NKH-nak van egy kommunikációs felülete, amin felsorolják ezeket a támogatásokat, és ott van rajta, hogy miniszteri jóváhagyás kell hozzá. Ergo nem csinálhatnak úgy, mintha nem lenne egy miniszter fennhatósága alatt az egész intézmény. Rogán miniszter úrnak tudnia kell arról, hogy mi folyik az NKH-ban, vagy ha nem, akkor most mondjon le, mert a felügyeletére van bízva ez az egész történet.Most még egyszer kérdezem: ki hazudik ebben a történetben? Legyen kedves, fejtse ki nekem: az NKH tudott róla, Seszták Miklós miniszter úr azt mondja, hogy neki köze nincs hozzá, majd novemberben utánanéz. Azért ez is mutatja, hogy a magyar miniszterek mennyire nem figyelnek arra, hogy a közpénz hova tűnik. Azonkívül Rogán miniszter úrnak akkor vagy el kell számolni azzal, hogy ő tudott erről az ügyletről és kvázi egy választási csalás előkészítésében vett részt a Fidesz részéről, hiszen civil szervezet plakáthelyeket fog… - meg, nem tudom, politikai tevékenységet fog csinálni, vagy ha nem tudott róla, akkor meg alkalmatlan a feladat ellátására. Most akkor melyik? Alkalmatlan vagy tudott róla, csak szemet hunyt felette?
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg Tuzson Bence államtitkár urat. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Asszony! Ismételten javaslom önnek, hogy a magyar jogszabályokat tanulmányozza, és hogy egy hivatal hogyan hozza meg a döntéseit, azt is [[Dr. Józsa István: Tudod vagy nem?]] , és ha egyedi ügyben hoz határozatot, azt is tanulmányozza. De ha már ennyire az átláthatóság érdekli, akkor kérem önt, hogy más ügyekben is lépjenek fel az átláthatóság támogatása érdekében, például a politikai pártok támogatása ügyében [[Dúró Dóra: Nem ez a kérdés!]] a tiltott vagy átláthatatlan támogatások ügyében. [[Dr. Szél Bernadett: Fellépünk!]] Ilyen kérdés például a plakáttörvény is, kérem önöket, hogy támogassak ezeket a kérdéseket. Nézzenek körül a saját házuk táján is, nézze meg, hogy önök kivel egyeztetnek, kivel tárgyalnak, vagy akár az ön társelnökét is megkérdezheti, ha egyeztet, mondjuk, Simicska Lajossal, hogy miről egyeztet. Köszönöm szépen. [[Zaj az ellenzéki oldalon. Dr. Szél Bernadett: Hohó! Szilágyi György: Szép válasz! Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Csizi Péter képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszterhez: „Kerítésbontó koalíció” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt [[Zaj az ellenzéki padsorokból. Szávay István: Ma már volt egy ilyen!]] válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Csizi Péter igent int.]] Jelzi közben Csizi Péter képviselő úr, hogy elfogadja Kontrát Károly államtitkár urat válaszadónak. Csizi Péter képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Miközben példátlan nyomás nehezedik Magyarországra a migráció ügyében, miközben egységes offenzíva indult a magyarországi határvédelmi intézkedések mellett, azt látjuk, hogy a baloldal képviselői ahelyett, hogy kiállnának az ország védelme és biztonsága mellett, már-már a nemzetbiztonságot is veszélyeztetik. Az elmúlt hetekben egyre többen különböző helyeken álltak ki a baloldal politikusai amellett, hogy le kell bontani a déli határon lévő kerítést.Botka László kerítésbontó nyilatkozata után a múlt héten a DK-s Niedermüller Péter is amellett érvelt, hogy az emberek biztonságának rovására ő bizony elbontaná a határzárat, megszüntetne minden védelmi intézkedést és - idézem - a terrorizmus és a migráció között szerinte nincs összefüggés, illetve ő nyugodtan végig mer menni az európai nagyvárosok utcáin, nem tart semmilyen terrortámadástól. Vajon merné-e vállalni a véleményét a DK-s európai parlamenti képviselő azon emberek családjai előtt, akik áldozatul estek Párizsban, Brüsszelben, Londonban vagy Manchesterben? Az MSZP elnöke, Molnár Gyula pár nappal később arról beszélt, hogy mindezek mellett Magyarországnak el kell fogadnia a kötelező betelepítési kvótát. Azt látjuk, hogy szép kis koalíció kezd kibontakozni az MSZP és a DK között. Míg a kirakatban vita van az együttműködés részleteiről, míg a kirakatban vita van Gyurcsány Ferencről és az ő politikájáról, közben azt látjuk, hogy az MSZP és a DK abban egyetért, hogy hogyan kell lebontani a kerítést, és hogyan kell megszüntetni azt a biztonságot, amit megteremtünk. Ezért tisztelt államtitkár úr, ma is határozottan ki szeretnénk fejteni, hogy a Fidesz mindenáron a magyar emberek biztonsága mellett van, erre kérjük a kormányt is. [[Heringes Anita: Mi a kérdés? Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Kontrát Károly államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Úgy tűnik, hogy létrejött egy nemzetközi kerítésbontó koalíció, amelynek vezetője Soros György [[Moraj az ellenzék padsoraiból. Dr. Varga László: Ez még a napirend előtti? Dr. Józsa István: Ne hülyéskedj már, Karcsi!]] és a résztvevők az ő bevándorláspárti forgatókönyvét hajtják végre [[Folyamatos zaj az ellenzék padsoraiból. Dr. Varga László: A napirend előttire már válaszoltatok! Az elnök csenget.]] , a végrehajtásban a Soros-bandériumok és az egyes brüsszeli bürokraták mellett az MSZP és a Gyurcsány-párt is fontos partner, a Jobbik pedig csendestárs. A kormány kiáll az eddigi eredményeinkért, Magyarország nem akar változtatni [[Dr. Józsa István: Hülyeség!]] bevándorláspolitikáján. Mi akarjuk megmondani, hogy kikkel éljünk együtt és kikkel nem. [[Dr. Józsa István: Öreg vagy te már ehhez, Karcsi!]] Ezt a jogot nem akarjuk átadni, és nem is fogjuk átadni senkinek sem. Magyarország megvédi határait és a schengeni határokat, ezzel nemcsak a magyar, hanem az európai emberek biztonságát is védi. A magyar kormány a tranzitzónát és a kerítést fenn kívánja tartani, és továbbra is elutasítja a migránsok kötelező betelepítését. Ha mindezek miatt az Európai Bizottság jogi eljárást indít Magyarországgal szemben [[Dr. Harangozó Tamás: Még egy perc!]] , készen állunk a jogi vita megvívására. [[17.10]] Jól látható, hogy Brüsszel, a Soros György által finanszírozott szervezetek és most már az MSZP is azon dolgoznak, hogy a magyar kerítést lebontsák, a Magyarországot és a schengeni határokat védő jogszabályokat pedig megváltoztassák. Nemzetközi nyomás által arra akarnak bennünket kényszeríteni, hogy mégiscsak engedjük be a migránsokat, adjuk fel eddigi eredményeinket. Az MSZP a jogi határzár létrehozásáról szóló javaslatot sem támogatta - emlékszünk rá - a parlamentben. Mi kiállunk Magyarország érdekei mellett. A nemzeti konzultációt azért indítottuk, hogy ismételten megkérdezzük a magyar emberek véleményét. Ez ad felhatalmazást arra, hogy megvédjük eddigi eredményeinket. Az 1 millió 680 ezer visszaküldött kérdőív abszolút rekord, az eddig feldolgozott, közel 1 millió 400 ezer kérdőív alapján a véleményüket elmondók egyértelműen kiálltak amellett, hogy az illegális bevándorlást segítő tevékenységet, az embercsempészetet és az illegális migráció népszerűsítését is el kell utasítani. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólások az MSZP soraiban: Bravó! Adjunk még egy percet államtitkár úrnak!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Csizi Péter képviselő úré a szó. Parancsoljon! [[Közbeszólás az MSZP soraiban: Ne fogadd el!]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm a válaszát az államtitkár úrnak. [[Közbeszólások az MSZP soraiban.]] Hallhattuk a bekiabálást a baloldali képviselőktől, hogy mi a kérdés. Hát, az a kérdés, tisztelt képviselő asszony, hogy amikor már látható, hogy a baloldali politika, a brüsszeli politika csődöt mondott a bevándorlással kapcsolatban, amikor látható közel 1,7 millió ember véleménye, mindezek ellenére önök miért mennek szembe a magyarokkal, miért mennek szembe a magyar emberek biztonságával [[Dr. Harangozó Tamás: Én válaszolhatok? Elnök úr, én válaszolhatok?]] és miért fontosabb önöknek, hogy mit mond Brüsszel azzal szemben, hogy mit mondanak a magyar emberek. [[Dr. Varga László: Ne haragudjon, elnök úr, ilyenkor le kellene…]] Gyakorlatilag erre szeretnénk mi magunk is választ kapni, miközben megnyugtató miniszterelnök úrnak a mai válasza, hogy amíg ő itt lesz előttünk mint miniszterelnök, addig a déli határon a kettős kerítés állni fog [[Dr. Varga László: Én ezt nem hagynám, elnök úr!]] , és Magyarország biztonságát szavatolni tudjuk.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Kontrát Károly államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Az elmúlt hétvégén péntektől vasárnapig 115 határsértőt tartóztattak fel az ország területén a rendőrök. Az elmúlt héten az ország területén 211 migránst tartóztattak föl és kísértek vissza a rendőrök. [[Dr. Varga László: Ez milyen műsor?]] A jó idő beálltával tehát ismét megnövekedett a migrációs nyomás és az embercsempészek tevékenysége is. Szerbiában a migránsok a hírek szerint csónakházakat törnek fel, önkényesen épületeket foglalnak, ahol azt várják, hogy az embercsempészek átvigyék őket a határon. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Ezek az információk, ezek az adatok azt bizonyítják, hogy a veszély nem múlt el, a kerítésre szükség van. Az emberek csak a kormányra számíthatnak, a Fidesz-KDNP-re, hogy megvédjék őket a továbbiakban is az illegális migránsokkal szemben. A magyar baloldal, Botka László, a Gyurcsány-párt és a Jobbik nem akarja megvédeni Magyarország határait [[Dr. Varga László: Ez a rész a legjobb!]] az emberek Magyarországon a kormányra és a Fidesz-KDNP-re számíthatnak. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban. Dr. Varga László: Nagyon jó volt! Közbe­szó­lások az MSZP soraiban: Szép búcsú volt! Há­tul egy ember tapsol!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Heringes Anita képviselő asszony, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Ugye pozitív a válaszuk?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Fónagy János államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Köszönöm szépen. Hallhatta mindenki, hogy elfogadta képviselő asszony a válaszadásra Fónagy János államtitkár urat. Heringes Anita képviselő asszonyé a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Május 23-án tartotta a Fenntartható fejlődés bizottsága általam kezdeményezett kihelyezett ülését Pakson az atomerőműben. Sok fontos témáról esett szó az ülésen, de kiemelt fontosságú, többször visszatérő kérdés volt a szakemberek képzése. Több mint hét éve hívjuk fel a kormány minden figyelmét Tolna megyei képviselőtársammal arra, hogy komolyan kell venni ezt a kérdést, a jövő generációjának képzését. Ez egy nagyon fontos, magas képesítést kívánó terület. Ha nem teszünk, nem tesznek semmit, évek múlva szakemberhiány lehet a Paksi Atomerőmű működtetésében. Már most is szakemberhiány van az Országos Atomenergia Hivatalnál mint felügyeleti szervnél. Kulcsfontosságú lesz a következő időszakban a munkaerő kérdése ezen a területen. Hamvas István is elmondta, hogy az atomerőműben nem elég az egyetemről kikerülni, hanem még többéves képzésen kell részt venni ahhoz, hogy ott komoly munkát végezhessen egy fiatal ember. Egyszóval nem elég a technikumból, az egyetemről kikerülni, hanem további képzésekre is szükség van ezen szakembereknek ahhoz, hogy nukleáris területen dolgozhassanak. Ez szakirányú iskola elvégzése után akár 3-5 évet is jelenthet. Az OAH-ban most is túl nagy a csere. Hiába van lehetőségük 40 fős létszámemelésre, ha nincs kivel feltölteniük az állományt, mert nincs megfelelő képzettségű szakember, aki ezért a fizetésért ellátná ezt a komoly feladatot, pedig nekik kell figyelni az összes nukleáris területet ebben az időszakban. Mindkét cég és az energiaügyek is önökhöz tartoznak. Ezért kérdezem: mit kívánnak tenni a szakemberek képzése területén? Hogy kívánják megoldani a paksi Energetikai Szakgimnázium és Kollégium további működtetését? Mit kívánnak tenni, hogy az ösztöndíjprogramok elérjék hatásukat? Vagy milyen ösztöndíjprogramokat kívánnak még indítani, hogy normális képzés legyen ezen a területen? Hét éve várjuk, hogy komolyabb lépéseket tegyenek, egyelőre nem volt komoly lépés, így várom pozitív válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ - mint említettem - Fónagy János államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Valóban fontos kérdést vetett fel. A Paksi Atomerőmű szakember-utánpótlása erős szakmai alapokon nyugszik, és hosszú távon kell biztosítani, mint ahogy biztosítjuk is. Csak egy olyan oktatási rendszer képes ezt szolgáltatni, amely magas minőségben, folyamatosan biztosítja a nukleáris környezetben történő munkavégzésre alkalmas munkaerőt. Az iskolarendszerű középfokú oktatás egyrészt a Nemzetgazdasági Minisztérium fenntartásában működő Szekszárdi Szakképzési Centrumban, másrészt a Paksi Atomerőmű oktatási bázisát képviselő Energetikai Szakgimnázium és Kollégiumban valósul meg. Ezek az oktatási intézmények kiszolgálják a Paksi Atomerőmű és az MVM Paks II. Zrt. esetében felmerülő igényeket, például elektrotechnikus, gépgyártás-technológiai technikus, nukleáris energetikus szakképesítések. A Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Természettudományi Karának Nukleáris Technikai Intézete az egyedülálló, nagy értékű oktatóreaktor miatt - fönt a hegyen - olyan egyetemközi oktatási létesítmény, amelynek fő feladata a Budapesti Műszaki Egyetem és más magyar felsőoktatási intézmények hallgatóinak képzése a nukleáris technika területén. Ezzel összhangban a Paksi Atomerőmű Zrt. saját képzési rendszert is működtet. A Paksi Atomerőmű Zrt. a ’94 és ’98 között végrehajtott oktatási modellprojekt eredményeképpen adaptálta a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség által ajánlott képzési rendszert, valamint felépítette a világon ma is ritkaságszámba menő karbantartó gyakorlóközpontot. Ezt a munkát a modellprogram kategóriába sorolta, jelezve, hogy a projekt célkitűzéseivel egyetért, eredményét modellértékűnek tartja más országok számára. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Heringes Anita képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Amiket felsorolt, ezek régen is működtek, csakhogy a következő időszakban több mint 1100 főre lesz szükség, ezt Hamvas István vezérigazgató úr mondta el. A kérdésem még mindig az: mi lesz az ESZI-vel? Megkapja-e a szakképzési támogatást? Megkapja-e önöktől a támogatást? És a továbbiakban is működhet-e ez az iskola, amely biztosítja a mostani atomerőmű működését, a szakembereket? Az ösztöndíjprogramok működnek-e majd? Mert jelen pillanatban ki vannak hirdetve, de nem működnek, a fiatalok nem jelentkeznek. Az OAH-nak biztosítanak-e pluszkeretet arra, hogy felügyelni tudja ezeket a szerveket? Kell hogy legyen erre pénz, mert egy olyan hivatalnak, amely minden nukleáris területet felügyel ma Magyarországon, kell legyen annyi pénze, hogy meg tudja fizetni a szakembereket, felügyelnie kell önöket, a Paksi Atomerőművet és minden olyan területet, ahol nukleáris energia van, vagy ahol sugárzással foglalkoznak. Ezért várom államtitkár úr válaszát: kap-e az ESZI pénzt - nagyon egyszerű a kérdés -, az ösztöndíjprogramok pedig működni fognak-e? Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg Fónagy János államtitkár urat is. Parancsoljon!
Képviselőtársam javaslatát megfogadva válaszom röviden az, hogy igen. Eddig is kaptak. Hogy a képviselőtársaim is értsék a kérdést: a lényeg az, hogy korábban négyéves finanszírozási ciklusok voltak, most pedig Paks II. belépése miatt az intézményi szervezések és a jövőben való kialakításuk miatt átmenetileg egyéves finanszírozást kaptak ezek az intézmények, de meggyőződésem, hogy vissza fogunk térni a négyéves vagy hosszabb távú képzésfinanszírozási rendszerre. [[17.20]] Egyébként az Atomerőmű Zrt. oktatási szervezete ma is minden igényt kielégítő oktatási létesítményekkel rendelkezik, finanszírozása pedig az ország és a szakma érdekében a jövőben is természetesen biztosítva lesz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Mirkóczki Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Mely politikai teljesítmény ér jutalmat és sérthetetlenséget?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét [[Mirkóczki Ádám: El.]] vagy miniszterelnök úrtól személyes kéri a választ. Mirkóczki Ádám képviselő urat illeti a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Ha egy politikai elemző vagy egy újságíró, aki a közélet iránt fogékony, vagy bárki más szeretné pozitív értelemben megrajzolni például Farkas Flórián politikai teljesítményét, akkor igen komoly bajban lenne, és azt hiszem, ezt a lehető legfinomabb módon fogalmaztam meg. Ha Farkas Flórián tevékenységét mint a romaügyekért kinevezett miniszteri biztos munkásságát vesszük, akkor tényszerűen megállapítható, hogy parlamenti munkássága, beleértve a bizottságokat is, nulla, vagy csak - finoman fogalmazok - nagyon ügyesen titkolja. Ellenben minden, ami az ő ténykedését nap mint nap jellemzi és követi, arról megállapítható, hogy a csalás, a botrányok, a lopás, a hazugságok és a különböző visszaélések egész sorozata. Ezt napestig sorolhatnám. Azt gondolom, és merem állítani, hogy pártállástól, származástól, minden mástól függetlenül egy jóérzésű ember azt várná, hogy egy ilyen „munkásság” - és ezt idézőjelbe tettem -, ámokfutás után a magyar közélet egyetlenegy pártja sem tűr tovább egy ilyen embert a sorai között, és pláne nem jutalmaz, és pláne nem köt vele stratégiai megállapodást, sem szervezetével, és ami talán a legfontosabb, hogy jogi értelemben is súlyos következményei vannak ezeknek a tevékenységeknek. Ezzel szemben azt láthattuk, és az sokkolta - idézőjelben természetesen - a magyar közéletet, hogy Orbán Viktor miniszterelnök úr a kormány nevében Farkas Flóriánnal és szervezetével újra egy megállapodást kötött, ergo ki nem mondva, de közvetett úton azt is üzente, hogy teljes politikai sérthetetlenséget élvez, sőt mint miniszteri biztos, ismét jutalmazva van. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Szégyen!]] Kérdezem én, a félrebeszélést nélkülözve, hogy milyen valódi politikai [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] teljesítmény ér ilyen sérthetetlenséget és ilyen jutalmat. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Lázár János miniszter úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor a kisebbségi önkormányzat és az Emberi Erőforrások Minisztériumának együttműködése itt a parlamentben más képviselőtársaink kérdései miatt napirendre került, a kormány képviseletében többen és többször hangsúlyoztuk azt, hogy kisebbségi ügyekben, a kisebbségnek szánt támogatások fölhasználása tekintetében óriási felelőssége van a kisebbséget vezető közösségnek, egyes számú vezetőnek, képviselő-testületnek vagy éppenséggel társadalmi szervezetnek. Hiszen különösen a magyarországi romaközösség esetében rendszeresen elhangzott az, hogy a fölzárkóztatáshoz biztosított pénzeket az elmúlt húsz esztendőben nem jól használták föl és nem célszerűen. Ugyanez vonatkozik azokra a politikustársaimra, akik rendszeresen megpendítik ezt a húrt: minek a cigányoknak pénzt adni, úgysem tudják jól fölhasználni. Azt gondolom, mindenkinek nagy ebben a felelőssége, és egy-egy konkrét probléma, hiány, szabálytalanság vagy visszaélés nagyon sokat árt az ügynek, mint az is, hogy egyébként 44 ezer támogatási szerződésből ezt az egyet hozzák rendszeresen hetek és hónapok óta a parlament plénuma elé. Mert 41 ezer támogatási szerződést kötöttünk 2007 és 2013 között. Ami pedig a Fideszt illeti, a Fideszben van egy szabály, elég régóta; ezt a régiek tudták, nekünk meg kellett tanulni: mindenki saját magáért felel elsősorban. Természetesen, ha Farkas Flórián képviselőtársunkat bármiféle vád éri vagy támadás éri, akkor ő magának képesnek kell lennie saját magát megvédeni. A másik dolog, az a kérdés, hogy önök… [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] - bocsánat, képviselőtársaim -, önök vajon ezt az ügyet szóba hoznák-e, ha Farkas Flórián nem lenne fideszes képviselő. Nem hiszem. Akkor nem hoznák szóba önök ezt az ügyet. Azért hozzák szóba, mert Farkas Flórián fideszes képviselő. És nem azért fideszes képviselő, félreértés ne essék, mert hibát követett el, hanem azért, mert hosszú évek óta, sőt évtizedes időtáv óta a Lungo Drom politikai szövetségese a Fidesznek. A Lungo Drom vezetőit pedig nem a Fidesz elnöksége, hanem a Lungo Drom választja. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra Mirkóczki Ádám képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Miniszter Úr! Önnel ellentétben én pedig azt állítom és azt gondolom, hogy Farkas Flórián pedig azért élvez határtalan politikai védelmet és sérthetetlenséget, mert fideszes politikus, és nyilván nem a 43 999, mondjuk, eddig ki nem derült szabálytalanság, és mondjuk úgy, hogy pozitívan felhasznált és eredményesen felhasznált szerződést akár ő, akár szervezetének bármely más tagja megkötötte, hanem azt gondolom, hogy ha a cigányság integrációját komolyan vesszük, annak vannak komoly fokmérői. Az egyik nyilván az adózás, illetve a foglalkoztatottság mértéke, és talán még fontosabb fokmérője a társadalmi integrációnak az iskolázottság. Ha ezeket az adatokat megnézzük, akkor azt látjuk, hogy egyébként nemcsak az önök kormányzását kell venni, hanem ’90 óta szinte stagnál, konzerválódott, igazából csak a lélekszám mértéke változik pozitív irányba. Ez egy olyan ügy, pontosan tudjuk, és most politikusok között kimondhatjuk: két társadalmi csoport tud eldönteni egy választást. Az egyik a nyugdíjas-társadalom, a másik pedig jelenleg most már a hazai cigányság társadalma. Azt gondolom és azt állítom, arra vártam volna egyenes választ, hogy mi az a teljesítmény, amit hét éve hiába keresünk a Parlament falai között, ami ér egy ilyen kiállást egy ilyen ember tevékenysége mellett. Azt gondolom, az, hogy önök pénzért [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] elvárják azt, hogy tömegével hozza önöknek a szavazatot. Erre szerettem volna választ kapni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszter urat is. Parancsoljon, miniszter úr!
Mindenekelőtt azzal kezdeném, hogy érdekes és izgalmas dolgokat mondott képviselőtársam; remélem, a jegyzőkönyv pontosan rögzítette, mert mondandójának mind a két részéből még lehet politikai következmény. Az első rész arra vonatkozik, hogy a magyarországi romaközösség milyen viszonyok között él. Még a velünk leginkább szembenálló szociológusközösség sem vitatja azt, hogy például a gyermekszegénység vagy általában Magyarországon a szegénység 2010 óta pont a legszegényebb társadalmi csoportok körében, részben a „segély helyett munka” alapú társadalom miatt jelentősen, pozitívan változott. Tehát az az értékítélet, hogy minden változatlan, semmi nem változik, ez nem így van, mert pozitív változás van, maga az Európai Bizottság is elismerte. A másik megjegyzése, hogy kik döntik el a választást. A Fidesz számára és a KDNP számára a választást az a 8 millió, állandó lakhellyel rendelkező magyar választópolgár és az a közel egymillió, állandó lakhellyel nem rendelkező új magyar választópolgár fogja eldönteni, aki magyar állampolgár. És mi magyar állampolgár és állampolgár között a választások szempontjából és az élet egyéb területén sem teszünk különbséget, legyen fiatal, nyugdíjas, adott esetben roma vagy nem roma. Ezt a leghatározottabban vissza kell utasítanom. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Móring József Attila képviselő, a KDNP képviselője, az Országgyűlés jegyzője azonnali kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Mit tesz a kormány az energiaellátás biztonságának növelése érdekében?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Fónagy János államtitkár urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] Képviselő úr, jegyző úr jelzi, hogy elfogadja Fónagy János államtitkár urat válaszadónak. Ennek megfelelően Móring József Attila képviselő úré a szó. Parancsoljon, jegyző úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A megújuló energiaforrások felhasználása a fenntartható fejlődés záloga és közös jövőnk érdeke is. A Kereszténydemokrata Néppárt elkötelezett a megújuló eenergiaforrások integrálását, illetve annak felhasználását illetően. Fontos azonban tudni, hogy a megújuló energiaforrások megfelelő integrálásához jelentős fejlesztésekre van szükség műszaki, szabályozási és piactervezési szinten is. [[17.30]] Az európai energiarendszer karbonszegény gazdaságba való átmenete során ezekre figyelemmel kell lenni, és nem szabad megfeledkezni az ellátásbiztonság fokozásáról sem, azonban az indokolt strukturális változások európai szintű megoldásainak elfogadásakor mindvégig tekintettel kell lenni a tagállamok eltérő gazdasági és társadalmi jellemzőire. Az arányosság elveinek érvényesülése mellett semmilyen körülmények között nem engedhető meg az ellátás biztonságát garantáló nemzeti kompetenciák és hatáskörök szűkítése. Amint az Országgyűlés korábbi határozatában kinyilvánította, Magyarország nem ért egyet a szabályozott végfelhasználói villamosenergia-árak és az energiamix meghatározása tagállami jogának korlátozásával. Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország jelentős eredményeket ért el a megújuló energiaforrások hasznosításában. A megújuló energia aránya a teljes bruttó végső energiafogyasztáson belül napjainkban meghaladja a 2020-ra vonatkozó 13 százalékos uniós kötelezettségünket, a megújuló energiaforrások részarányának további növeléséhez és integrálásához azonban további lépésekre van szükség. Ez azonban csak úgy valósulhat meg, ha az ellátás biztonságát garantáló nemzeti kompetenciák és hatáskörök semmilyen módon sem szűkülnek. Éppen ezért kérdezem a tisztelt államtitkár urat, mit tesz a kormány az energiaellátás biztonságának növelése érdekében. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, jegyző úr. A választ Fónagy János államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A magyar kormány célja, hogy megfizethető árú és biztonságos energiaellátást garantáljon a magyar fogyasztók számára. A nemzeti energiastratégiában foglalt atom-szén-zöld forgatókönyv alapján a kormány olyan energiamix kialakítására törekedett és törekszik, amely hosszú távon garantálja az ellátás biztonságát, szolgálja a szén-dioxid-kibocsátási céljaink gazdaságos módon történő elérését, és hozzájárul a rezsicsökkentés eredményeinek megőrzéséhez. Az ellátás biztonsága növelése érdekében a megvalósított infrastruktúra-fejlesztések mellett a regionális együttműködés felerősítésére is szükség van. A szubszidiaritás és az arányosság elvének megfelelő, nemzeti hatásköröket nem sértő regionális és európai uniós kezdeményezéseket támogatjuk, de nem értünk egyet az Európai Bizottság egyébként szép nevű „Tiszta energiát minden európainak!” javaslatcsomagja által szabályozott végfelhasználói villamosenergia-árak és az energiamix meghatározásának tagállami jogának korlátozásával, a kapacitásmechanizmusokra vonatkozó döntések uniós szintre történő átruházásával és a regionális operatív központok létrehozásával sem. A szépen cizellált mondatok mögött az van, hogy ha ezeknek a szabályozását kiveszik a nemzeti kompetenciakörből, akkor az szükségszerűen a világ- és európai, nagy multinacionális szolgáltatók kezébe kerül, s mind az ellátás biztonsága, mind a rezsicsökkentésnek az eddigi eredményei - és hozzáteszem, jövőbeni céljai - veszélybe kerülnek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Móring József Attila képviselő, jegyző urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen az államtitkár úr megtisztelő pozitív válaszát. Megnyugtató, hogy a kormány kiemelten kezeli mind Magyarország energiabiztonságának kérdését, mind a rezsicsökkentés eddigi eredményeinek a megőrzését, ráadásul ezt oly módon teszi, hogy közben a megújuló energiaforrások részarányát tovább növeli. Azt gondolom, hogy ezek mind olyan kérdések, amelyek egyikéből sem szabad engedni, éppen ezért a kereszténydemokrata frakció teljes mértékben támogatja a kormány energiapolitikáját. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Fónagy János államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy a teljesség kedvéért még elmondjam, hogy a folyamatban lévő atomenergia-fejlesztések a magyarországi energiaigénynek durván a felét fogják az elkövetkezendő évtizedekben biztosítani, a másik 50 százalékban pedig a megújulóknak nagyon komoly szerepet szánunk, elérve azokat a célokat, amelyeket az előzőekben jeleztem. A májusban lezárult nemzeti konzultációban közel 1,7 millió ember kiállt az alacsony energiaárak mellett, és egyértelműen úgy foglalt állást, hogy nem kívánja, hogy ezeket a nemzeti döntési kompetenciakörbe tartozó kérdéseket olyanok kezébe engedjük át, akiknek erre semmilyen közvetett vagy közvetlen felhatalmazása nincs. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Hadházy Ákos képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Program a semmire?” címmel. Hadházy Ákos képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Az előbb kicsit meglepődve hallottam, amikor azt mondta a miniszter úr, hogy mindig csak egy dologról beszélünk, egyetlenegy projektről, programról beszélünk, Farkas Flórián projektjéről. Ott is van több, nem tudom, az államreform-, a roma államreformprogramról hallott-e, 1 milliárd forint ment el rá, és ezért elvileg 8 ezer ember kapott egy 30 órás érzékenyítő tréninget nagyjából 300 ezer forintért, de ezen kívül nagyon sokat mutattunk be. Most én egy másikkal készültem. A KLIK-ben 2015-ben nagyjából 1 milliárd forintért, 900 millió forintért vásároltak programokat, ezt átvették, nagyon érdekes körülmények között, mert ugyanaz az ember ugyanazon a napon aláírt egy teljesítési igazolást, hogy ki lehet fizetni, utána pedig egy nagyon hosszú hibalistát, hogy nem működik a program, és kapnak még fél év haladékot, de az az információ jött, hogy ez még mindig nem működik, tehát másfél év múlva, 2017 májusában sem működnek ezek a programok, és amikor én kértem, hogy ebbe hadd nézzek bele, akkor körülbelül egy fél évet kellett várnom, amíg megengedték. Amikor bementem, akkor elkezdtük sorra venni: HR-rendszer, nem működik; vagyonnyilvántartás, nem működik; egységes adatbekérő program, nem működik; beszerzési programok, nem működik; vezetési információs rendszer, nem működik - hát, mondom, mit használnak helyette? Excel-táblát használnak helyette. Mindegyikre az volt a válasz, hogy majd az működni fog, kaptunk rá engedélyt, majd elindul, az átállás miatt kellett, ami mondjuk, 2017. január 1-jén volt, nem pedig 2016. január 1-jén. Ezer sebből vérzik, azonban a legszörnyűbb és legérthetetlenebb tétel egy tanügyi rendszer volt, van egy olyan program, hogy tanügyi rendszer, amelynek a fő feladata a beiratkozások rendezése, és erre a tanügyi rendszerre azt a választ mondták, hogy 2016-ban használták, de 2017-ben már mást használnak, a KRÉTA rendszert használják. A kérdésem az, hogy mit lehet egy 120 milliós programmal csinálni [[Az elnök csenget.]] amit már nem használnak, el sem kezdték, és már helyette mást használnak. Én azt hiszem, ezt vissza kell fizetni az Uniónak, és az pedig hiányként fog megjelenni a költségvetésben. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Szinte már hízelgő [[Szórványos derültség.]] hogy egy képviselőtársunk, aki nem olyan régen még párttársunk is volt, mielőtt az árulók sorát gyarapította volna, tehát hogy egy korábbi párttársunk és képviselőtársunk úgy gondolja, hogy az elmúlt időszakból minden egyes európai uniós pályázatot fejből ismerek, és két perc alatt bármelyiket a több tízezerből itt ismertetni tudom. Szerencsére Csepreghy államtitkár úr, aki Hadházy képviselő kollégának a munkásságát szakértőként követi [[Derültség.]] , regisztrálja azokat az ügyeket, amelyeket képviselőtársunk feldolgoz, és próbálunk ezekre reflektálni. Úgy tudom a jegyzeteimből, amit nekem a kollégáim összeállítottak az ön által eddig elvégzett munkásságról, tehát abból az derül ki, hogy a képviselő úr, mint ahogy itt elmondta, járt a KLIK-nél, és megpróbálták ezt az informatikai rendszert üzemeltetni, illetve megnézte azt, hogy az hogyan működik, és akkor a kollégáim tájékoztatták arról, hogy mi az, ami már működik, és mi az, ami nem működik; és ami nem működik, annál azt is elmondták önnek a kormány munkatársai a KLIK-nél, hogy miután 59 tankerületi rendszerben, tehát külön tankerületi rendszerben működik a dolog, tehát nem egy egységes irányítási rendszer lesz, hanem tankerületi irányítási rendszer lesz, ezért az informatikai rendszeren módosítani kell, tehát a szoftvert tovább kell fejleszteni, és éppen ezért tudtuk az Európai Bizottságnál jóváhagyatni azt, hogy a végső döntésnek és a végső eredménynek 2017. december 31-éig kell megszületnie. Ön tehát most korábban, a megvalósítási határidő előtt kérdezi meg, hogy működik-e már ez a rendszer. Nem működik még teljességgel, azon dolgozunk, hogy teljesítsük a feltételeket, és december 31-ére kész legyen. Nagyon szívesen állunk a képviselő úr rendelkezésére abban az esetben, hogyha a munkát elvégeztük. Kérjük, hagyjon még a végrehajtó hatalom lassan őrlő malmainak lehetőséget arra, hogy december 31-éig a hiányosságokat pótoljuk és a munkát elvégezzük. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra Hadházy Ákos képviselő úré a szó. Parancsoljon! [[17.40]]
Köszönöm szépen. Ez egy nagyon gyenge érv volt, ezt minden programnál elmondták, hogy változott, változott a rendszer, változott a szisztéma, de ahhoz képest egy évig nem csináltak vele semmit, másrészt pedig nekem programozók azt mondják, és szerintem ez életszerű is, hogy azért, mert kevesebb vagy néhánnyal több hozzáférést kell adni egy lekérdezéshez, ez nem kell hogy olyan nagy feladat legyen. A lényeg a kérdésben viszont az, hogy a tanügyi rendszer, ebből a kilenc rendszerből az egyik, 120 millió forint volt. Még egyszer mondom, beiratkozásokat kéne ezzel intézni, illetve az iskolákban a tantárgyak felosztását kellene ezzel intézni, azonban ennél mást válaszoltak. Itt azt válaszolták, hogy ezt elkezdték használni, a 2016-os beiratkozásoknál ezt a rendszert használták, azonban jött Pölöskeiné, ez elhangzott ötször is, és ő azt kérte, hogy ne ezt használják, hanem a Neptun KRÉTA-rendszert. Tehát ennél a rendszernél már nem mondhatják, hogy ezt használni fogják, mert ott nekem elismerték, hogy már ezt a 120 millióst teljesen kidobták, 2017-ben már a KRÉTA-rendszert használták. Ezzel a 120 millió forinttal mi lesz? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg Lázár János miniszter urat is. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen. Sajnos, nem rendelkezem olyan képességekkel, mint a képviselőtársam, a tempót tartani nem tudom, ezért csak azokból az ügyekből tudtam most szakszerűen felkészülni, amelyeket eddig említett, ahol vizsgálatot rendeltem, és a vizsgálatok lezárultak. A mostani ügyben is vizsgálatot fogok elrendelni, már meg is tettem ezt, mint az előbb kiderült, valamennyire már tájékozott voltam az ön által felvetettekben, és a vizsgálat eredményéről, ha a parlament valamilyen lehetőséget biztosít, akkor tájékoztatni fogom széles nyilvánosságban, de írásban mindenféleképpen. A Közszolgálati Egyetem ügyében részletesen tájékozódtam egyébként, és azt kell mondanom, hogy az egészen megdöbbentő ajánlatkérési ár megegyezésének az oka az, hogy egy 4,5 milliárdos keretösszegről van szó, amit 121 tételre írtak ki, és miután a keretösszeg 4,5 milliárd forint, ezért a keretösszeg részeinek a végén a 4,5 milliárd forinttal egyeznie kell. Egyébként jelzem, hogy a szabálytalansági vizsgálat ott rövidesen véget ér, és ha esetleg - jövő héten nem lesz parlament - szeptemberben kérdez, akkor már biztosan tudok válaszolni több kérdésére is. Köszönöm szépen a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Legény Zsolt képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Újra idegen tollakkal ékeskedik a kormány?” címmel. Legény Zsolt képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Én is akkor megtisztelem a miniszter urat azzal, hogy azt gondolom, gyakorlatilag minden uniós finanszírozással kapcsolatos program esetében naprakész információkkal rendelkezik, és egy ilyen témát érint a kérdésem is.A Fidesz által az elmúlt időszakban kialakított Magyarországon sok gyermek és felnőtt számára az éhezés jelenti a mindennapi valóságot. A négymillió, létminimum alatt élő magyar között vannak olyanok, akik időszakosan éheznek, és vannak olyanok, akik bár hozzáférnek ételhez, de minőségi táplálékhoz nem. A mélyszegénységben élő családok számára a nyári időszak különösen kétségbeejtő, hiszen az iskolák és óvodák bezárásával rengeteg gyerek marad biztos napi betevő nélkül. Az Európai Unió a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapjával igyekszik ezen a helyzeten változtatni. Ennek a programnak a neve egészen pontosan: a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap, röviden a FEAD, a szociális alap tevékenységét egészíti ki azzal, hogy olyan intézkedéseket támogat, amelyekkel az uniós tagállamok nem pénzügyi - és ezt szeretném kifejezetten hangsúlyozni, hogy nem pénzügyi -, hanem természetbeni segítséget biztosítanak a leginkább rászoruló társadalmi csoportok számára, akár élelmiszerek, akár ruhanemű, akár tisztálkodószerek formájában. A 2014-2020-as időszakra Magyarországnak ez mintegy 93,9 milliós uniós támogatást jelent, amelyhez a nemzeti kiegészítés 16,6 millió euró lehetne. Ez így összességében azt jelenti, hogy 2017-re Magyarország számára 13 millió euró juthatna. Azt szeretném kérdezni, hol van az ezen operatív program szerinti több mint 13 millió euró. Hol ez a pénz? Hogyan kívánja felhasználni a kormány? Látnak-e 2017 nyarán bármit is a szegénységben élő, éhező gyerekek ebből a megsegítésükre szánt európai uniós pénzből vagy forrásból? Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Lázár János miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Azt remélem, leszek még olyan parlamentnek a tagja, ahol annyi korrektség elvárható a szemben álló felektől, hogy ha egy ilyen komoly kérdést szóba hoznak itt, a Parlament falai között, mint a nyári gyermekétkeztetés, akkor nem azt a címet adják le a kérdéshez, hogy „Újra idegen tollakkal ékeskedik a kormány?”, mert ha egy szóval is utalt volna a képviselő úr arra, hogy a nyári gyermekétkeztetésről kérdez, akkor talán lett volna annyi eszünk a kollégáimmal, hogy erre felkészülünk, és megpróbálunk önnek korrekt választ adni. Higgye el, arra törekszem, hogy a kormány tagjai, a minisztertársaim és az államtitkár kollégák is korrektül válaszoljanak, még akkor is, ha nem sikerül, de ilyen kérdéscímmel nehéz ezt eltalálni. Amit tudok önnek mondani viszont, az az, hogy ma körülbelül 140 ezer gyerek étkezik nyáron ingyenesen, térítésmentesen az adófizetők pénzéből a kormány szervezésében, ami 6,6 milliárd forintba kerül. Csak elmondanám önnek, hogy korábban, az önök kormányzása alatt a kormány összesen 2 milliárd forintot költött erre, és a többit az önkormányzatokra bízta, akik forráshiány miatt sok esetben hitelből finanszírozták a nyári gyermekétkeztetést. Ez a két kormányzat között a különbség, ráadásul létszámában is radikálisan nőtt néhány tízezerről 140 ezerre azon gyerekek száma, akik nyáron ingyen étkeznek, mint ahogy a bölcsődékben és óvodákban is ma már több mint 300 ezer gyerek eszik ingyen, lényegében az óvodában minden óvodás ingyen ehet Magyarországon, összesen pedig az általános iskolai ellátottakkal együtt mintegy 700 ezer vagy 700 ezernél több gyerek van, aki ingyenes étkezésben részesül. A leghatározottabban szeretném azt visszautasítani, amit a mondandójában önre nem jellemző módon fordított el, ez pedig az, hogy Magyarországon egyetlenegy gyerek is a kormány miatt éhezne. Csak azért éhezik, ha a szülei nem jelentkeznek. Ha a szülők jelentkeznek, hogy nem tudnak a gyerekről gondoskodni, akkor a magyar állam minden egyes magyar gyerekről gondoskodik a nyári hónapokban és az iskolai tanítás ideje alatt is, mert a magyar adófizetők ezt lehetővé teszik. Az európai uniós programról pedig a következő egy percben fogok önnek tájékoztatást adni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Legény Zsolt képviselő urat is. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Ezért remek műfaj az azonnali kérdés, hiszen kérdés-válasz és viszonválasz-viszonválasz lehetséges. Azért volt az azonnali kérdésemnek ez a címe, hogy idegen tollakkal ékeskedik a kormány, ugyanis információim szerint, reméltem, hogy ön ezt cáfolni fogja, egészen pontosan Kelet-Magyarországon már készülnek a csomaghoz, ehhez a bizonyos természetbeni juttatáshoz azok a nem szórólapok, hanem fedőlapok, amelyeken az szerepel, hogy ezt a bizonyos forrást a kormány juttatja el a szegény embereknek, a rászoruló embereknek. Ezért adtam ezt a címet a hozzászólásomnak vagy kérdésemnek, hogy idegen tollakkal ékeskedik-e a kormány, hiszen ez egy európai uniós finanszírozás, azonban ezt akkor ezek szerint önök úgy próbálják meg beállítani, hogy ezt a magyar kormány és a Fidesz adja a rászorulóknak. Szerintem igencsak álságos az, hogy önök egyrészt mindig brüsszeleznek és az Unióra mutogatnak, az uniós forrásfelhasználást viszont egyébként megpróbálják úgy beállítani, mintha a Fidesz érdeme vagy a kormány érdeme lenne. Sajnos, az idő rövidségére való tekintettel nem tudtam ezt bővebben és jobban kifejteni. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg a miniszter urat is. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen. Mint minden operatív programról, gondolom, erről is még sok szó fog esni itt, a Parlament falai között is, Rétvári államtitkár kollégám áll is képviselőtársunk rendelkezésére. Azt tudom önnek mondani, hogy az EMMI javaslatára a kormány egy több mint 30 milliárdos keretet hagyott jóvá ennek az operatív programnak a keretében európai uniós finanszírozásból, ahogyan ön ezt pontosan mondta. Valóban csomagok összeállítására kerül sor azok számára, akik a leghátrányosabb körülmények között élnek. A csomag tartalmának, kiosztási rendjének és juttatási módjának szigorú európai uniós elszámolási rendje van, és az, hogy ez az Európai Unió által is finanszírozásra kerül, ugyanolyan méretben, tartalomban és ugyanolyan üzenetben kerül megfogalmazásra, mint az, hogy a magyar kormány ezt a csomagosztást, illetve ezt a juttatást támogatni fogja, tehát nem lesz különbség a magyar kormány, illetve az Európai Bizottság feltüntetése között. Teljesen korrektül számolunk el itthon és az Európai Bizottságnál is ezzel a támogatással, de arra biztatom önt mint ellenzéki képviselőt, hogy kövesse ennek a programnak a sorsát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! 17 óra 49 perc van, az azonnali kérdések órájának végére értünk. Most áttérünk a szóbeli kérdésekre. Tisztelt Országgyűlés! Horváth Imre képviselő úr, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a honvédelmi miniszterhez: „Mikor rendezik végre a Magyar Honvédségnél dolgozó közalkalmazottak illetményét?” címmel. Horváth Imre képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A 2018-as költségvetési javaslat egyik gyenge pontja a közalkalmazottak fizetését meghatározó illetménytábla. Jelenleg az illetménytábla szerinti kezdő illetmény 69 ezer forint, ez 2010 óta változatlan, és ezek szerint, a ’18-as javaslat szerint jövőre sem fog változni. Ez az összeg jóval kevesebb, mint a minimálbér, de a létminimumról ne is beszéljünk. [[17.50]] A közalkalmazottak jelentős része végzettségétől és ledolgozott évei számától függetlenül csupáncsak bérminimumot vagy minimálbért keres. Ezen a borzasztó képen csupán néhány ágazatban enyhítenek valamelyest az utóbbi években bevezetett, úgynevezett életpályamodellek.A 2018-as költségvetésről beterjesztett javaslat bizonyítja, hogy mindezen az Orbán-kormánynak eszében sincsen változtatni. Kérdezem én, milyen megbecsülése ez az állami és önkormányzati feladatok végrehajtásában közreműködő dolgozóknak.A Magyar Honvédségnél nagyon nagy létszámú közalkalmazotti foglalkoztatás van. Jelentős részük ezeknek katonai feladatokat is ellát, amelyeket valójában katonáknak kellene végrehajtani. Ezt mindössze egy 16 900 forintos pótlékkal becsüli meg a magyar kormány. Ez az összeg jön rá a lassan egy évtizede befagyasztott közalkalmazotti illetményre. Ráadásul a költségvetési javaslatból úgy tűnik, hogy még e szerény pótlék emelését sem tervezik jövőre. Ezért kérdezem én államtitkár urat, ön szerint elfogadható-e, hogy változatlan marad a közalkalmazotti illetménytábla. A Honvédelmi Minisztérium tett-e javaslatot a közalkalmazottak illetményének rendezésére? Vagy talán ön az évtizedes bérbefagyasztás elégséges kompenzációjának tartja a honvédségi dolgozóknak biztosított 16 900-os forintos ágazati pótlékot? Köszönöm, várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Vargha Tamás államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Mi abban hiszünk és azt valljuk, hogy a honvédelem nemzeti ügy, és ennek a nemzeti hitvallásnak a szellemében megköszönjük és megbecsüljük katonáink szolgálatát, és ugyanígy megköszönjük és megbecsüljük a nem katonaként a honvédelem ügyéért dolgozó közalkalmazottainkat, így a honvédségi közalkalmazottak közel egyharmada részesült, illetve részesül folyamatosan illetményemelésben az elmúlt évekbeli egészségügyi és köznevelési ágazatot érintő döntések eredményeképpen, ami a Honvédelmi Minisztériumnál, a tárcánál kiegészítésre került a csapat-egészségügyi szakállománnyal.A kulturális, művészeti, közgyűjteményi és közművelődési honvédségi közalkalmazottak is részesülnek az ágazati illetményemelésből, és az ágazati bérfejlesztésekből nem részesülő honvédelmi közalkalmazottak két lépcsőben 5-5 százalékos, 10 százalékos illetményemelésben részesültek.A minimálbér és a garantált bérminimum összegének megemelésével együtt az érintett honvédségi közalkalmazottak mintegy 10 százalékos béremelésben részesültek.Az eddig felsoroltakon túl kiterjedt szociális, béren kívüli juttatási rendszerrel is rendelkezünk, amelyből a közalkalmazottak is részesülnek: étkezési hozzájárulás, bérlettérítés, önkéntes pénztári hozzájárulás, bankszámla-hozzájárulás, tanévindítási hozzájárulás, hogy csak néhányat említsünk. És akik az ágazati bérfejlesztésekből nem részesültek, ők is átlagosan 4 százalékos keresetkiegészítést kaptak 2017. január 1-jétől. Biztosíthatom a képviselő urat, mindent megteszünk annak érdekében, hogy elismerjük és megbecsüljük nemcsak katonáink szolgálatát, hanem a közalkalmazottaink munkáját is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szávay István képviselő úr, a Jobbik képviselője, az Országgyűlés jegyzője, kérdést kíván feltenni a nemzetpolitikáért felelős tárca nélküli miniszterhez: „Meddig várat magára a külföldi magyar iskolák helyzetének rendezése?” címmel. Szávay István képviselő úr, jegyző úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az országból külföldre vándorló magyaroknak a száma az önök kormányzása alatt évről évre negatív rekordokat döntött. Mi természetesen azért fogunk majd dolgozni kormányra kerülve, hogy minél többeket hazahívjunk, ugyanakkor tudomásul kell venni és önöknek is tudomásul kellene venniük azt, hogy bizony nagyon sokan vannak, akik tartósan külföldön kívánnak letelepedni. Ennek az új emigráció magyarságtudatának megőrzése legalább olyan fontos, mint a külhoni területeken élőké; róluk sem mondhat le a magyar állam. Nemcsak azért egyébként, mert hazautalásaikkal ők maguk is hozzájárulnak az állami kiadásokhoz, hanem azért, mert nemzetstratégiai fontosságú, hogy ők és leszármazottaik hogyan fognak viszonyulni az anyaországhoz, ismerik-e nyelvünket, kultúránkat, esetleg később hazatérnek-e majd.Eközben azonban azt látjuk, sajnos a magyar államnak nincs átgondolt stratégiája azzal kapcsolatban, hogy hogyan tartsuk meg ezeket az embereket, hogyan építsünk számukra templomot, iskolát és közösségi tereket. Az ügyben benyújtott jó szándékú módosító javaslatainkat sorra leszavazzák, így történt ez ma is azzal a javaslattal, amit magam nyújtottam be a külföldi magyar iskolák támogatása kapcsán, ezt államtitkár úr is leszavazta egyébként. Sokadszorra való sürgetésünket követően a hétvégi magyar iskolák ügyében végre elindulni látszik egyfajta munka, erről tudunk, és ezt természetesen üdvözöljük is, bár ennek konkrét eredményeit még kevéssé látjuk. Illetve egy konkrét ügyet is szeretnék idehozni, az pedig a dublini magyar iskola és óvoda ügye, amelynek önök, államtitkár úr, egy 3 millió forintos támogatást ígértek több mint egy évvel ezelőtt írországi látogatása során. Ezt az összeget az érintettek azóta is várják, azóta sem láttak egy fillért sem belőle, annak ellenére, hogy az MTI meg a teljes kormánygépezet annak idején, egy évvel ezelőtt erről elég részletes hírt adott. Három dolgot szeretnék kérdezni tehát államtitkár úrtól: hogy áll alapvetően a külföldi magyar intézményhálózat, iskolahálózat megszervezése? Mikor fog ezzel kapcsolatban érdemi munka kezdődni? Mikorra várható egy komplex oktatási stratégia kidolgozása vagy legalább az érintett intézmények vezetőinek összehívása? És végül: mikor fogják folyósítani a dublini magyar iskola és óvoda részére megígért támogatást? Várom válaszát. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Potápi Árpád János államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen mindhárom kérdést. El kell mondanom azt, mint ahogy ön is tudja, hogy nyitott kapukat dönget, hiszen már ketten is, illetve a bizottság előtt is többször beszéltünk erről a kérdésről.Kezdeném a harmadikkal, a dublini iskolával. Többször felvettük velük már a kapcsolatot. A dublini magyar iskolát jelenleg azért nem tudjuk támogatni, mert az intézmény nincsen bejegyezve. Várjuk tőlük azt a magyar szervezetet, akit tudnánk támogatni, aki be van jegyezve, és rajtuk keresztül az iskolát is tudnánk támogatni. Az oktatási stratégiáról, illetve egyáltalán a diaszpórában működő iskolákról néhány szót hadd mondjak. Két perc nem teszi lehetővé számomra azt, hogy minden iskoláról beszámoljak, hiszen 212 iskola működik Magyarországon, illetve a Kárpát-medencén kívül: a világban 4720 diák tanul ezekben az általában hétvégi iskolákban. Ezek közül csak 80 diák Magyarországon magántanuló, de az iskolások 37 százaléka mutat arra igényt, hogy a magyarországi rendszer szerinti érettségire szeretne felkészülni, illetve ilyen érettségit tudna tenni.A hétvégén Balog Zoltán miniszter úr Torontóban járt, a legnagyobb magyar iskolát, a Szent Erzsébet Iskolát kereste fel. Szilágyi Péter pedig 27 iskolának a képviselőivel folytatott tárgyalást New Yorkban. Pénteken utazott, ma már itthon van, úgyhogy ez egy villámlátogatás volt, de az iskolákkal folyamatosan tartjuk a kapcsolatot. Arra számítok, hogy ebben az évben, reméljük, hogy az ősszel már lesz egy olyan oktatási stratégiánk, amelyet az iskolák is és a kormányzat is tud használni. Köszönöm a kérdését. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mekkora béremelést kapnak jövőre a nem pedagógus munkakörben foglalkoztatott munkatársak az oktatásban?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyé a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A Magyarországnál szerencsésebb országokban az előrelátó kormányok már évtizedekkel ezelőtt rájöttek arra, hogy a nevelést, oktatást közvetlenül segítő munkatársak nélkül nincs minőségi oktatás.A dajkák, pedagógiai asszisztensek, laboránsok, könyvtárosok, informatikusok, és még sorolhatnám, nagyon fontos feladatot végeznek, valódi béremelést eddig mégsem kaptak. 2008 óta idén kaptak először fizetésemelést, de az is csupán 7+3 százalékos volt. A korábbi veszteségeket ez semennyire sem fedezte. Ráadásul a közalkalmazotti bértábla összecsúszása miatt rendkívül igazságtalan helyzetbe kerültek, a hosszú évtizedek óta pályán lévők ugyanannyit keresnek, mint a pályakezdők vagy alacsonyabb végzettséggel rendelkezők. [[18.00]] Ugyanilyen fontos beszélni a különböző háttérintézményekben dolgozó munkatársakról is. Ők oktatással-neveléssel foglalkoznak, de nem pedagógus munkakörökben. Többnyire pedagógus végzettségű emberekről beszélünk, akik kimaradtak az életpályamodellből. Ők dolgoznak a Fidesz által létrehozott agórákban is, amelyek a tudományos ismeretterjesztés fontos vidéki intézményei. A közalkalmazotti bértábla összetorlódása őket is sújtja, aggódó leveleket kapunk, hogy jövőre a teljes személyzet szakmunkás-bérminimumot fog keresni, végzettségtől és pályán eltöltött időtől függetlenül bruttó 180 ezer forintot. Tisztelt Államtitkár Úr! Ezek elképesztő aránytalanságok, igazságtalanságok. Több tízezer munkavállalóról van szó, akik nem tudják eltartani a családjukat. Lesznek-e őket segítő intézkedések, kapnak-e jövőre béremelést? Hogy lehetséges az, hogy aki gyerekekkel, diákokkal foglalkozik, az bérminimumot kap? Hogy lehetséges az, hogy nem támogatják kiemelten ezeket a munkaköröket? Hogyan várható minőségi oktatás, ha a fiatalokat oktatók, nevelők nincsenek megbecsülve? Mekkora béremelést kapnak ők 2018-ban? Köszönöm szépen. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen, Schmuck Erzsébet képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Arra törekedtünk, hogy az oktatásban dolgozó minden munkavállaló érezze azt, hogy bővülnek a források az oktatáson belül. A béremelések sorát a pedagógusokkal kezdtük, hiszen az ő megbecsülésük, az ő pályán tartásuk volt a legfontosabb, hogy a jó képességű tanárok ne hagyják el a pedagóguspályát. Ezért növeltük több lépésben összességében 50 százalékkal a pedagógusok fizetését. De fontos volt mindemellett az, hogy akik nevelő-oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben dolgoznak, ők is érezzék a fokozott megbecsülést, éppen ezért több lépcsőben igyekeztünk nekik is anyagi előrelépést kínálni. Az egyik az volt, hogy akik pedagógus végzettséggel rendelkeznek, azokra két évvel ezelőtt szeptember 1-jétől kiterjesztettük a pedagógus-életpályát, így ők nagyon nagyot léptek előre, hiszen a pedagógus-életpálya szerinti fizetést kaptak. Igyekeztünk időközben is egy-egy javaslattal élni, amelynek során kétszer 35 ezer forintnyi Erzsébet-utalványt kaptak - nettó értéken számolva persze a 35 ezret - béren kívüli juttatásként, és ahogy ön is célzott rá, ettől az évtől kezdve pedig 10 százalékos béremelést kaptak és kapnak, ennek 7 százaléka fix, ezt mindenki megkapja, a 3 százalék pedig az intézményvezető döntése szerint akár több is lehet, hiszen akik jobb teljesítményt nyújtanak, azoknak 3 százalék fölötti az a plusz, ami a 7 százalékra tevődik, akik viszont az intézményvezető szerint nem annyira jók, azoknak ez nyilván kevesebb is lehet. De mindenkinek legalább 7 százalékot kapnia kellett, és átlagosan 10 százalék volt ez a növekedés. Azért ha hozzátesszük ezt az eredményt ahhoz, ami 2010 előtt volt jellemző - az egyhavi bér elvétele, vagy több mint 180 helyen a működés megszüntetése, 15 ezer pedagógus elbocsátása -, akkor azt hiszem, hogy végre sikerült előrelépnünk. De itt nem szeretnénk megállni, hiszen fontos az iskolatitkárok különleges feladatát elismerni, és sok mindenki más - könyvtárosok, és akiket ön is felsorolt, nevelő-oktató munkát közvetlenül segítők - fokozott megbecsülésére is a kormányzat a későbbiekben is fog további javaslatokkal élni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bodó Sándor, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Mit jelentenek a TOP-os források a megyék életében?” címmel. Bodó Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány intézkedéseinek köszönhetően ma Magyarország a stabil gazdasági növekedés útjára lépett, olyannyira, hogy már az OECD is felfelé módosította a magyarországi gazdasági növekedés előrejelzését az idei évre vonatkozóan. Az elmúlt években jelentős fejlesztések valósultak meg hazánkban az Európai Unió társfinanszírozásának köszönhetően. Ezek a beruházások nagyban hozzájárultak ahhoz, hogy a magyar gazdaság a szocialista kormányok által elvesztegetett évtized után újra a növekedés és a fejlődés útjára lépjen. Ezért is tartom rendkívül pozitív fejleménynek, hogy a 2014-2020-as európai uniós pénzügyi ciklusra 18 megye és 22 megyei jogú város a saját maga által tervezett integrált területi programok alapján juthat a mindenki számára előre meghatározott allokált támogatási összeghez. Tudomásom szerint az úgynevezett TOP-programból - terület- és településfejlesztési operatív program - a hét évre rendelkezésre álló teljes keretösszeg, 1231 milliárd forint a kormányzati szándéknak megfelelően 2017. március végéig teljes mértékben meghirdetésre került. Nagy örömömre szolgál, hogy a kormány a kiegyensúlyozott fejlesztés érdekében határozott úgy, hogy nem kell megharcolni a megyéknek és a megyei jogú városoknak a forrásokért, hanem a rendelkezésükre álló keretek között maguk dönthetnek a helyi fejlesztések támogatásáról. Tisztelt Államtitkár Úr! Mit jelent mindez Magyarország, valamint Hajdú-Bihar megye számára? Hol tartanak a pályázati kiírások? Az uniós források hatékony felhasználása létfontosságú, az így elnyerhető összegek nagyban hozzájárulhatnak a magyar vidék felzárkóztatásához. Ezért is kérdezem államtitkár urat, hogy mit jelentenek a TOP-források a megyék életében. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Bodó Sándor képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy ön is elmondta, megkezdődött a területfejlesztési operatív program végrehajtása. Ez egy igen különleges program, mert Magyarországon még nem volt olyan forrásfelhasználás, fejlesztési keret, amely kizárólag csak az önkormányzatokat érintette, és jó esetben Magyarország minden önkormányzatát érintheti. Nagyon fontos azt is elmondani, hogy abban is változott az eddigi projektekhez képest, hogy teljes egészében, ahogy ön is elmondta, a 18 megye és a 22 megyei jogú város és a járásokon keresztül az érintett önkormányzatok mondhatták el, hogy mik a helyi igényeik, és az alapján került a program összeállításra, illetve történt a kiírások megtervezése. A legfontosabb újdonság és változás talán az, hogy míg eddig a helyi önkormányzatokat önerő befizetésére vagy előteremtésére késztették, és ez sokszor hitelből történt, és így eladósodott az önkormányzat, itt erről szó sincs, hiszen 100 százalékos forrást biztosít a TOP az önkormányzatok számára, és így tudják megvalósítani az 1262 milliárd forintból a fejlesztéseiket. A fejlesztés kétirányú, egyrészt gazdaságfejlesztést, másrészt infrastruktúra-fejlesztést jelent. 69 felhívás készült, ebből 35 még nyitott, 34 pedig már lezárásra került. Összesen 2900 darab megyei és megyei jogú városi projekt kapott támogatást eddig közel 640 milliárd forint értékben, amely, hangsúlyozom még egyszer, egyrészt a helyi gazdaságfejlesztést, a munkahelyteremtést, másrészt pedig az infrastruktúra fejlesztését fogja elősegíteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Tállai András államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Fodor Gábor független képviselő kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszterhez: „Mit kíván tenni a kormány a Gyöngyös térségében keletkezett jégkár elszenvedőinek kárpótlása érdekében?” címmel. Fodor Gábor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A klímaváltozás hatásait mi, magyarok is a bőrünkön érezhetjük, ugyanis az elmúlt időszakban több alkalommal is hatalmas, özönvízzel kombinált viharok csaptak le az országban. Májusban például egy-egy nap alatt annyi eső esett le hazánk több pontján, mint máskor egy hónap alatt. Korábbi miniszterként súlyos hibának tartom, hogy az Orbán-kormány megszüntette a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztériumot, mert a környezetvédelem - szemben miniszterelnök úr álláspontjával – nem csak a gazdag országok luxusa. A kormánynak nincs olyan stratégiája, amellyel a klímaváltozás negatív hatásait próbálná enyhíteni. Nincs terv arra sem, hogy hogyan használják ki a részben agyonadóztatott, részben még be is tiltott megújuló energiákban rejlő lehetőségeket. Azt látjuk, hogy az államtitkárság nem elegendő a klímaváltozás okozta nehézségek orvoslására. Május 13-án pusztító vihar csapott le Gyöngyös városára és környezetére. Számtalan megrongálódott pince és tetőtér maradt az ár után, kerteket és házakat tett tönkre a szörnyű vihar. Emberek százai, akik nem engedhették meg maguknak, hogy drága biztosítást kössenek otthonukra, a mai napig tanácstalanul várják, hogy segítséget kapjanak valahonnan. A Mátrai Hegyközségi Tanács elnökétől megtudtuk, hogy a csaknem 5 ezer hektáros termőterület negyedét érte jégkár Heves megyében. A gazdák csak a Kárenyhítési Alapból juthatnak majd kártérítéshez, ami a tényleges veszteség mindössze 40 százaléka körül lehet majd. [[18.10]] Arra kérem államtitkár urat, mérjék fel, mekkora kárt okozott a május közepi vihar, és hozzanak létre a térségben egy külön alapot, amelyből kártalanítani lehet a lakókat és a gazdálkodókat. Egyúttal kérdezem államtitkár urat, megvizsgálták-e a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium visszaállításának szakmai és politikai érvekkel egyaránt alátámasztható lehetőségét, és ha igen, akkor az mikorra várható. Köszönöm válaszát.
Köszönöm, Fodor Gábor képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Nagy István államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársam! Abban teljesen egyetértünk, hogy a környezetvédelem a jövőnek az egyik legkomolyabb problémája. Mindaz a klímaváltozás, amiben élünk, és ami elé nézünk, nagyon súlyos problémákat, nagyon súlyos helyzeteket fog előidézni. Nemcsak Magyarországon, hanem az egész világon. Nyugodtan mondhatjuk, hogy globális probléma. Ha ehhez a mezőgazdaságot vesszük, akkor azt kell mondjam önnek, köztudott, hogy 2050-re 9 milliárdan leszünk, és 20 év múlva 40 százalékkal több fehérjét kell biztosítanunk az emberek asztalára úgy, hogy közben az a tér, ahol ezt elő lehet állítani, szűkül, pontosan a klímaváltozások miatt.Azt kell mondjam, hogy az a kérés vagy az a kérdés, hogy sérült vagy hátrányba szorult a környezetvédelem a kormány munkájában, elsőként értettük meg és fogadta el a parlament, ratifikálta a párizsi egyezményt, Magyarország nagyon konstruktívan állt ehhez. Ha egykori miniszterként végignézi azokat a kérdéseket, akkor azt kell látni, hogy ezekre a súlyos globális kérdésekre interdiszciplináris válaszokat kell adnunk, hogy nem tud a szakma csak önmagában választ adni, hanem kell a társszakmák megfelelő válasza is.Úgy ítélem meg, hogy mindaz, hogy a Földművelésügyi Minisztérium hatáskörébe került a környezetvédelem is, erősíti ennek a lehetőségét. Egyrészt több forrás áll rendelkezésre, nagyobb merítés áll rendelkezésre, másrészt pedig az a lehetőség, hogy egy szélesebb helyzetből, szélesebb rálátásból tudunk intézkedni, ez segíti a környezetvédelmet. Ráadásul nem lehet elválasztani a mezőgazdaságot és a környezetvédelmet egymástól, mert nagyon szorosan összekapcsolódik.Gyöngyös. Végtelenül alaposan fölmérte a kormány ezeket a helyzeteket. Meg is hosszabbította a biztosításkötés lehetőségét, az öngondoskodás lehetőségét. Támogatjuk 65 százalékos mértékig a biztosításkötését az embereknek, hogy ne legyen drága, hogy meg tudják csinálni. Ráadásul, akinek sürgős problémája van, az kamatmentesen hitelt tud fölvenni, 0 százalékon, amit vissza lehet fizetni. Tehát mindent elkövetünk, hogy azt a kárt tudjuk pótolni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Nagy István államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kiss László, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Újabb sporttelep tűnik el a Római parton?” címmel. A kérdésre miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Seszták Miklós nemzeti fejlesztési miniszter úr kérésére Fónagy János államtitkár úr fog válaszolni. Kiss László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Azt gondolom, hogy ami a kérdésem mögöttes célja, abban mindenki egyetért, vagyis abban, hogy a Római-parton továbbra is nyüzsgő, elsősorban vízisportkultúra legyen, illetve, miután a változtatási tilalom lejár a területen, ne legyen ingatlanmutyi áldozatává ez a sport. Éppen ezért fontos a Királyok útja 33. szám alatt található kajak-kenu szövetség sporttelepe, amely korábban a KSH sporttelepe volt. Innen már novembertől kiköltöztették a bérlőket, arra hivatkozva, hogy átépítések lesznek, de ezek az átépítések nem jöttek létre, nem került erre sor. Sőt, úgy tudom, hogy még ilyen irányú kérelmet sem adtak be. Az ingatlan tulajdonosa a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő, amennyire én ezt tudom; ha nem tudom jól, akkor javítson ki, kérem.Tudomásom szerint a telep bérlésétől azóta elállt a kajak-kenu szövetség, illetve a másik bérlő, a BMSK is, ami nem meglepetés, tekintve, hogy ennek az egyesületnek egy hasonló másik létesítménye kihasználatlan, tehát miért is tartaná fenn ezt az ingatlant. Nagyon veszélyesnek tartom ezt a tendenciát, és tudomásom szerint amióta beadtam a kérdést, azóta vannak ebben az ügyben fejlemények, amelyekről ha be tud államtitkár úr számolni, annak is nagyon örülnék.Mindezzel együtt kérdezem államtitkár urat: lehetséges-e, hogy a szezon elején nem nyílik meg a sporttelep? Megfelel-e a valóságnak, hogy a főbérlők kivonultak a telepről? Milyen szándéka van a vagyonkezelőnek az ingatlan hasznosítására? Lehetséges-e, hogy a vagyonkezelő közvetlenül szerződjön a kabinbérlőkkel, és megmaradjon sporttelep funkciója? Illetve egy végső kérdés: várható-e az, hogy a minisztérium, a vagyonkezelő, felismerve azt, hogy egy egységes tulajdonosi szemlélettel ez a sportfunkció általában a Római-parton meg tud maradni, kialakít-e ilyen tulajdonosi szemléletet? Köszönöm a szót. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, Kiss László képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. mint az ingatlan felett az állami tulajdonosi jogokat gyakorló szervezet és a Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zrt., magyarul a BMSK Zrt. közötti telepre vonatkozó bérleti szerződés jelenleg is hatályban van. Május hónapban a BMSK Zrt. és a Magyar Kajak-Kenu Szövetség között korábban fennálló albérleti szerződés valóban lejárt, így a telep üzemeltetését jelenleg a BMSK végzi. A telep jelenleg is működik, információim szerint nem zárt be. Az MNV Zrt. vizsgálja az érintett ingatlannak a nemzeti és állami vagyonnal való gazdálkodásra vonatkozó jogszabályi rendelkezések keretei közötti hasznosítását, lehetőség szerint megtartva - és meg kell mondjam, személy szerint általam is szorgalmazva - annak eredeti sporttelepfunkcióját. Köszönöm a kérdést és a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Fónagy János államtitkár úr. Az utolsó kérdés - sima kérdés; bár lehet, hogy nem is olyan sima - következik. Apáti István, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Mikor juthatunk el az M49-es úton a csengeri börtönhöz?” címmel. A kérdésre miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Seszták Miklós nemzeti fejlesztési miniszter úr kérésére Fónagy János államtitkár úr fog válaszolni. Apáti István képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! Két miniszterelnöki ígéret időarányos alakulásáról szeretnék érdeklődni, ugyanis miniszterelnök úr tavaly ősz végén a román választási kampány véghajrájában ígérte meg először Szatmárnémetiben az M49-es út megépítésének mielőbbi megkezdését. Ezt az ígéretét 2017. május 4-én a Csengeri járási tanuszoda átadó ünnepségén megismételte, és ezzel egyidejűleg ígéretet tett a csengeri börtön mielőbbi megépítésére is. Most ehhez képest a kialakult helyzet az, hogy az M49-es út a környék négyesmetró-ügye, 20 éve ezzel kampányolnak, 20 éve ígérgetik, soha nem történik semmi. Pedig tudjuk azt, hogy a szatmári térségben élő emberek életét számottevően megnehezíti a 49-es út jelenlegi forgalma, a Csenger-Győrtelek szakaszon, Kocsord területének száz százalékán és Mátészalka jelentős részén óriási gondokat okoz. A 2006-os forgalomszámlálás alapján tudjuk azt, hogy Kocsordon akkor 10 324, majd 2010-ben már több mint 16 ezer gépjármű haladt át 24 óra leforgása alatt. Megígérték, hogy 2013-ig Ököritófülpösig megépítik, aztán hogy 2014-ben elkezdik. A következő ígéret az volt, hogy 2017-ben. Soha nem lett semmi, tehát nem lehet komolyan venni az ígéreteket. Ami a csengeri börtönt illeti, addig rendben van a történet, hogy irreálisan magas árajánlatok miatt a közbeszerzési eljárást eredménytelenné nyilvánították, és új eljárást kell kiírni. Ugyanakkor ez a feltétlenül szükséges mértékű csúszáshoz képest nagyobb csúszást, reméljük, nem jelent, hiszen, ha még 2019 helyett’20-ra befejeződik az építkezés, az elfogadható. Hiszen 2015-ben ezt a jogot Csenger város önkormányzata elnyerte, azóta körülbelül 80 fő iratkozott be oktatásra, képzésre, a legtöbben a korábbi munkahelyüket hagyták ott, és az előkészítő munkálatokba rengeteg pénzt fektetett az önkormányzat. A munkahelyteremtés szempontjából is fontos, a magyar börtönök túlzsúfoltságának csökkentése szempontjából is rendkívül lényeges. Éppen ezért kérdezem, mikor kezdik el végre érdemben, fizikailag is az út építését, és mikor juthatunk el azon a csodálatos M49-es úton a megépített csengeri börtönhöz. Várom érdemi válaszát. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az M49-es gyorsforgalmi út előkészítő munkái valóban már 2015 előtt megindultak a Nemzeti Infrastruktúra-fejlesztőnél, továbbá a beruházásra megvalósíthatósági és környezeti hatástanulmány készült, amelyre a környezetvédelmi engedély is megszületett. [[18.20]] A környezetvédelmi engedély az Ököritófülpösig tartó szakaszra vonatkozik, a kétszer kétsávos út kiépítését is erre a 17 kilométeres szakaszra javasolta a tervező.A Magyarország rövid- és középtávú közútfejlesztéséhez kapcsolódó infrastrukturális beruházások összehangolásáról és azok 2022-ig történő megvalósításáról szóló kormányhatározat egységes, áttekintő koncepcióban rögzíti a következő évek fejlesztési terveit a projekteket nevesítve. A kormány egyébként negyedévente felülvizsgálja az egyes fejlesztések előrehozását, szükség esetén intézkedik az indokolt módosításokról, a mellékletben meghatározott beruházások köre folyamatosan bővül. Ami a csengeri büntetés-végrehajtási intézet ügyét illeti, tájékoztatom, hogy a börtönépítéssel kapcsolatos közbeszerzési eljárás, mint ahogy ön is mondta, folyamatban van, a projekt megvalósulása ütemezetten történik. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk a következő napirendi pontunkra. Soron következik az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztést T/15428. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót tehát Hadházy Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. június 8-án a házszabályi rendelkezések 46. §-a alapján megtárgyalta az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/15428. számú törvényjavaslatot és ahhoz a bizottság június 9-i döntése értelmében 21 igen szavazat mellett, 2 ellenszavazat ellenében, tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző jelentés egyrészről tartalmazza a Gazdasági bizottság részletes vitát lezáró módosító javaslatát, annak hat pontja kivételével, valamint a Törvényalkotási bizottság saját indítványát Balla György képviselőtársunk szóbeli kiegészítésével, amelynek értelmében a sertéshúshoz kapcsolódó belsőségek is az 5 százalékos áfakörbe kerülhetnek. A bizottság nem támogatta sem az MSZP, sem az LMP módosító irományát, mert azok indokolatlanul nagy, 100, illetve 170 milliárdos bevételkiesést eredményeznének a költségvetésnek. Ugyanakkor meg kell jegyeznem, hogy ahogyan az előttünk fekvő törvényjavaslatból is kiderül, a kormány folyamatosan vizsgálja azon termékek és szolgáltatások körét, ahol adócsökkentés a magyar gazdaság teherbíró képességére is figyelemmel végrehajtható, legyen szó alapvető élelmiszerekről vagy akár digitális hozzáférés elősegítéséről. Ezért is kérem a javaslat támogatását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Hadházy Sándor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Megadom a szót Ritter Imre német nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, hatperces időkeretben.
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzesvorschläges Nummer T/15428. über die Änderung einiges Steuergesetze und andere zugehöriges Gesetze erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 15428. számú törvényjavaslattal kapcsolatban. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a határozati házszabály 44-45. §-a alapján lefolytatta a törvényjavaslat részletes vitáját. Bizottságunk a törvényjavaslatnak a határozati házszabály 32. § (2) bekezdése szerinti bejelentésben megjelölt rendelkezéseit megvizsgálva megállapította, hogy azok megfelelnek a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek.Bizottságunk a törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslatokról nem foglalt állást, és további módosításra irányuló szándékot sem fogalmazott meg. Bizottságunk a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot nem nyújtott be, és a törvényjavaslat részletes vitáját 2017. május 23. napján lezárta. Mindezek alapján a Magyarországi nemzetiségek bizottsága az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/15428. számú törvényjavaslatban foglaltakkal egyetért, azt támogatja, és kérjük a tisztelt Házat a törvényjavaslat szíves elfogadására. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Ritter Imre szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben, látható a táblán. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Elsőként megadom a szót Bánki Erik bizottsági elnök úrnak, Fidesz.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország adópolitikája a 2010-es évet követően alapjaiban változott meg. A kormány stratégiai célkitűzése az volt, hogy folyamatosan csökkentse az adókat és a járulékokat annak érdekében, hogy ezáltal szélesítse az adózók körét, az adóteher csökkentésével pedig egyértelműen a fekete- és a szürkegazdaság kifehérítését kívánta elérni.A Fidesznek mindig is kiemelt célja volt az adócsökkentési programon belül a munkabért terhelő járulékok és adók csökkentése. Hál’ istennek, a gazdaság teljesítménye az elmúlt időszakban lehetőséget teremtett arra, hogy folyamatosan csökkenjenek az adók Magyarországon. Az adócsökkentés keretében lehetőség nyílt nemcsak a munkabérterheknek, a társasági adónak, a személyi jövedelemadónak és sok más adónemnek a csökkentésére, hanem számos alapvető élelmiszer áfáját tudtuk csökkenteni, amely a magyar családok tízezrei számára javította az életszínvonal szintjét.Az önök előtt fekvő adócsomag ezen az úton halad tovább: jövőre 27 százalékról 5 százalékra csökken a hal és a sertésbelsőség áfakulcsa, illetve 18 százalékról 5 százalékra mérséklődik az internet áfája is. Hiszünk abban, hogy az alacsonyabb adóterhelés a gazdaság kifehérítését erősíti, és jelentős szereppel bír abban, hogy a költségvetés bevételei mindezzel összhangban egyébként növekedjenek.Tisztelt Ház! A törvényjavaslatban foglaltak szerint a következő évtől adómentessé válik az alanyi jogon szerzett orvosi praxisjog átruházásából származó jövedelem, nő a munkáltató által adómentesen adható mobilitási célú lakhatási támogatás mértéke, és bővül az adómentes ösztöndíjak köre.Valamennyi elsőfokú közigazgatási hatósági eljárás illetékmentes lesz ezentúl, és bővül a kisüzemi sörfőzde jövedékiadó-kedvezményére jogosultak köre is. Ez csak néhány elem a jövő évi költségvetésben várható könnyítések közül, melyekből egyértelműen látszik, hogy a jövő évi adócsomag számos enyhítő kedvezményt tartalmaz a magyar adófizetők számára.Az MSZP ezzel szemben fel akarja emelni az adókat úgy, hogy abból 300 milliárd forintos többletbevételhez jusson a költségvetés. Miközben Botka László miniszterelnök-jelöltjük „Fizessenek a gazdagok!” rákosista szlogennel kampányol, a jövő évi adópolitikát meghatározó törvényjavaslathoz egyetlen képviselőjük sem nyújtott be érdemi módosító indítványt, így hát nem sikerült megtudnunk azt, hogy miből tervezik azt az adóbevételi többletet, amit aztán utána egy más átcsoportosítás szerint osztanának szét.Azt viszont tudjuk, hogy a kormányzásuk alatt megduplázódott a munkanélküliség, a közszférában dolgozóktól elvettek egy teljes havi bért, és a többi munkavállalót is sorozatos adóemelésekkel sújtották. Azt már csak félve teszem hozzá, hogy a nyugdíjasokat is azzal sújtották, hogy a 13. havi nyugdíjat elvették tőlük, ezzel gyakorlatilag az életfeltételeiket lehetetlenítették el. [[18.30]] Ezzel ellentétben a Fidesz politikájának köszönhetően 2010 óta 700 ezerrel többen dolgoznak Magyarországon, és a munkából élőket adócsökkentések, valamint béremelések segítik. A minimálbér idén 15 százalékkal, a szakmunkás-minimálbér pedig 25 százalékkal növekedik. Nő az ápolók, az orvosok, a tanárok, a katonák, a rendőrök, a szociális, a kulturális, valamint a felsőoktatási dolgozók, illetve a kormányhivatali dolgozók, a postások, a vasutasok és a vízügyi dolgozók bére is.Tisztelt Képviselőtársaim! Az összegző módosító javaslat több szövegpontosító és jogtechnikai jellegű változtatás mellett számos további, az adózók számára kedvező rendelkezést is tartalmaz. A módosító javaslat többek között a termőföldszerzés illetékmentességével összefüggésben az adminisztrációcsökkentés teljes körű megvalósítása érdekében lehetővé teszi, hogy a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény szerinti földhasználat megszüntetéséhez illetékmentesség kapcsolódjon, ráadásul a kedvező szabályozás a folyamatban lévő ügyekben is érvényesíthető.A kisbefektetők ösztönzése érdekében a javaslat eltörli a szabályozott ingatlanbefektetési társaság által kibocsátásra kerülő törzsrészvények névértékére vonatkozó korábbi korlátozást. A javaslat 125 millió forintról 250 millió forintra emeli azt a bevételi határt, amelynek eléréséig a hivatásos sportolók és edzők választhatják az egyszerűsített közteherviselési hozzájárulás szerinti adózást. Az élelmiszer-értékesítést kezelőszemélyzet nélkül végző automata berendezéseket 2017. december 1-jétől automata felügyeleti egységgel kell ellátni. Az összegző módosító javaslat ennek az előírásnak a maradéktalan végrehajtása érdekében rendelkezik a menedékes felügyeleti szolgáltató kijelöléséről. A módosítás szerint a kormány felhatalmazást kap a menedékes szolgáltatással kapcsolatos részletes szabályok megalkotására.Tisztelt Ház! Összegzésként tehát megállapíthatjuk, hogy az önök előtt fekvő törvényjavaslat az elmúlt évekhez hasonlóan tovább csökkenti az adókat, bővíti a kedvezményes áfakulcs alá tartozó termékek és szolgáltatások körét, valamint számos olyan előremutató intézkedést tartalmaz, amelyek hozzájárulnak a szürke- és feketegazdaság további visszaszorításához és ezzel együtt a költségvetés adóbevételeinek a növeléséhez. Arra kérem tehát a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a holnapi szavazás során támogassák a módosító indítványt és az egész törvény elfogadását. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, Bánki Erik bizottsági elnök úr. A következő felszólaló Schmuck Erzsébet képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Mint azt a törvény vitájában is elmondtuk, az idei adótörvények nem hoznak változást semmilyen olyan területen, ahol szükség volna rá. Tovább folytatják elhibázott politikájukat, még rá is erősítenek. Ennek egyik legjobb példája az, hogy a sportcélú kedvezmények most már a bankadóból is leírhatók lesznek. Számos alkalommal elmondtuk, a közpénzeknek az a tömeges átcsatornázása az élsportba, amit önök művelnek, káros az országnak. Nyilvánvaló, hogy azt gondolják, hogy a kormányfő hobbija megér ennyit; szerintünk nem, és nem is aprópénzről van szó.A sportcélú társaságiadó-kedvezmény a bevezetése óta már több mint 400 milliárd forinttal rövidítette meg a közös kasszát, és tegyük hozzá az ezen kívüli forrásokból zajló stadionfejlesztések 300-400 milliárdját. A sportba ilyen módon öntött közpénzek nagy része az élsportnál, a profi sportnál landol, bár ez utóbbi jelzőben nem vagyunk biztosak az Andorra elleni meccs után. Az biztos, hogy itt is alkalmazni kell Orbán Viktor híres tételét: ne azt nézzék, amit mondunk, hanem amit csinálunk.Nos, az élsport 800 milliárdos támogatása mellett évente 3 milliárdnyi tornaterem építése és másik 3 milliárdnyi tanuszoda építése - ezek az arányok, ha azt nézzük, hogy mennyit szánnak e szűk réteg sportolására és mennyit a mindenki érdekét szolgáló hétköznapi sportolás támogatására.A jelenlegi adótörvények igazi nagy hiányossága, hogy nem próbálja meg orvosolni azt a folyamatot, amit már házi kuruzslójuk, Parragh László is felismert. Az alacsony bérek már nem tarthatók egyrészt a megélhetés lehetetlensége, másrészt az elvándorlás miatt, viszont jelentős béremelkedést a kis és közepes, hazai tulajdonú cégek nagy része nem tud hirtelen kigazdálkodni, pedig erre létezik egy nagyon jó megoldás, amit évek óta mondunk. Az LMP mindig is a jelentős, általános béremelés pártján állt, amit a személyi jövedelemadózás átalakításában lehet megvalósítani. Ehhez mindössze annyi kell, hogy az adórendszert ne a kevesek, hanem a sokak szolgálatába állítsák.Adómentessé kell tenni a minimálbért, az alacsony szintről induló progresszív adózást kell bevezetni. Az LMP javaslata alapján a minimálbér nettója 26 ezer forinttal nőne a Fidesz 2018-as rendszeréhez képest. Ez 28,6 százalékos azonnali nettó béremelkedés. Az átlagbérnél, bruttó 300 ezer forintnál a többlet 38 ezer forint lenne, ami 18,8 százalékos növekedés. De még a dupla átlagbért keresők is 23 ezer forinttal többet vinnének haza. Az igaz, hogy az 1 milliós államtitkári fizetések már többet adóznának, de úgy gondoljuk, jelen helyzetben az ennyire jól keresőknek többel kellene hozzájárulniuk a közös kasszához.Mindez azt jelentené, hogy úgy valósulna meg egy általános, nemzetgazdasági szintű béremelés, hogy a kis- és közepes vállalkozásoknak nem nőnének a terheik. Önök ezt az egyszerű és szinte mindenki számára hasznos változást utasítják el folyamatosan. Persze, van még most is lehetőségük ezt jóvátenni, csak támogatniuk kell az LMP módosítóit a zárószavazáskor. A mindenkit felemelő béremelésre a költségvetésben megvan a fedezet, csakhogy önök a magyar dolgozók és kisvállalkozások helyett a gazdagokat és a multikat támogatják. A közös forrásokat a multik adócsökkentésére fordították, és sok száz milliárdot öntenek a saját oligarcháik zsebébe. A dolgozó vagy a munkát kereső embereket szolgálná az LMP azon módosítója is, ami a tömegközlekedés áfáját csökkentené 5 százalékra. Az elérhető árú tömegközlekedés mind vidéken, mind a nagyvárosokban kulcsfontosságú ahhoz, hogy valaki munkát találjon, és esetleg egy kicsit távolabb is tudjon munkát vállalni, ne kényszerüljön kivándorlásra vagy közmunkára. Ezzel szemben önök nemhogy nem támogatják a tömegközlekedést, hanem hagyják teljesen leromlani az alsóbbrendű úthálózatot, és hagyják életveszélyes állapotban a budapesti 3-as metrót, milliók közlekedési eszközét.Végül szintén az alacsony keresetűek megélhetését segítené az alapvető élelmiszerek teljes körű áfacsökkentése. Ezt részlegesen, fél szívvel elkezdték már sok évi sürgetés után, de mégis valahogy erre a szó szerint létfontosságú lépésre mindig valahogy kevesebb pénz jut. Ez irányú irányváltásra is lehetőségük van, csak meg kell szavazniuk az LMP módosítóját. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, Schmuck Erzsébet képviselő asszony. Megkérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Kérdezem az előterjesztőt, illetve nem is kérdezem, megadom a szót az előterjesztőnek, Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány célja egyértelmű volt a tavaszi adócsomag előterjesztésével, beterjesztésével: egyrészt a 2018-as költségvetés bevételi számait alapozza meg az adótörvénycsomag, másrészt pedig azt a kormányzati gazdaságpolitikát, adópolitikát, amit 2010 óta folytat következetesen a kormány, annak a továbbvitele. Mi is ennek a lényege? Egyrészt a közterhek, az adóterhek további csökkentése. Másrészt az adminisztráció, a bürokrácia csökkentése az adózás területén, minél kevesebb energiával, erőforrással kelljen az adózóknak, a magánembereknek az adózási kötelezettségükkel foglalkozni. Harmadrészt pedig a feketegazdaság elleni küzdelem további bővítése, szélesítése. Maga a törvénycsomag alapvetően ezt tartalmazza. Megköszönöm Bánki Erik képviselő úrnak, hogy a mostani rövid vitában is ezt ismertette. Engedjék meg nekem, hogy én azokról a módosító javaslatokról beszéljek, amelyek a törvényjavaslathoz az előterjesztését követően kerültek benyújtásra. Itt ki kell emelni az áfacsökkentésre vonatkozó javaslatot, hiszen a sertésbelsőség áfája 2018. január 1-jétől 5 százalékra csökken. Ez azt fogja jelenteni, a máj, vese, velő, nyelv megvásárlása sajnos most 27 százalékos áfával történik, de 2018-tól ez is le fog csökkenni. [[18.40]] Fontos változás, és én inkább pozitív változásként mondom, nem úgy, mint az LMP-s képviselő, hogy a látvány-csapatsportok társaságiadó-kedvezménye bővülni fog, valóban a bankadóból is le lehet a jövőben írni. De azt el kell mondanom, hogy ez azokra a bankokra vonatkozik, akik egyébként ezt a lehetőséget a társasági adójukból nem tudják teljesíteni. Amiatt nem tudják teljesíteni, mert a devizahitellel kapcsolatos feladataik a nyereségüket elvitték, és így társaságiadó-fizetési kötelezettségük nincsen, de ők is szeretnének ennek a társadalmilag közösségi célnak a finanszírozásában részt venni. Több könnyítés is bekerül a módosító javaslatok által, így illetékváltozások, a lízingcégek, illetve a lízingbe vevőket illetően, illetőleg a földművesek illetékmentességének kiteljesítése is megtörténik arra az esetre, amikor a földhasználat megszüntetésével bekövetkezik a vagyonszerzés, ekkor nem kell illetéket fizetni. Az adózás rendjéről szóló törvény is több olyan változást tartalmaz, ami a feketegazdaság elleni küzdelem eszköztárát bővíti. Így például a Magyarországon nyilvántartásba vett gazdasági társaságoknak a külföldön nyitott bankszámláit a jövőben bejelentési kötelezettség terheli. Volt már szó az étel-, italautomatákra vonatkozó szabályozásról. Itt egy úgynevezett menedékes felügyeleti szolgáltató kerülhet a kormányrendelet által majd kijelölésre. Ez azt jelenti, hogy a kormány által kitűzött célok, hogy az étel- és italautomaták bevonásra kerüljenek közvetlenül az adóhatósághoz, egy úgynevezett menedékes felügyeleti szolgáltató kijelölésével fognak tudni megvalósulni. Szeretnék még szólni az elektronikus számlarendszer bevezetéséről. Erről is döntött a kormány, ennek határidejét 2018. július 1-jére tervezi, illetve a kormányhatározat ezt tartalmazza. Ennek megfelelően az úgynevezett online számla adatszolgáltatási kötelezettség bevezetése, illetve annak szigorítása is 2018. július 1-jére módosul. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, hogy a Törvényalkotási bizottság által benyújtott módosító javaslatokkal együtt a holnapi nap folyamán a szavazás során támogassák a törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Tállai András államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Gulyás Gergely, Kósa Lajos, Németh Szilárd István, Vitányi István és Répássy Róbert képviselők által benyújtott T/14967. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi és uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Répássy Róbertnek, a bizottság előadójának, legfeljebb nyolcperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a házszabályi rendelkezések 46. §-a alapján megtárgyalta a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló T/14967. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 24 igen szavazat mellett, 6 nem ellenében, 1 tartózkodással összegző módosító javaslatot és összegző jelentést fogadott el. Az összegző módosító javaslat tartalmazza egyrészről a Magyarországi nemzetiségek bizottságának indítványát, másrészről a Törvényalkotási bizottság saját kezdeményezését is, amely irományt immáron az Európa Tanács alkotmányjogi tanácsadó testületének, a Velencei Bizottságnak a véleménye ismeretében tudott benyújtani a bizottság. A szakbizottság indítványa a törvény hatálya alá nem tartozó szervezetek körét bővítené a nemzetiségi szervezetekkel. Meggyőződésem, hogy úgy helyes, ha ezen igény elfogadásáról az Országgyűlés teljes tagsága külön szavazhat. Tehát külön szavazás lesz erről az indítványról.A Törvényalkotási bizottság saját módosításának célja egyrészről, hogy az egy adóévben egy támogatóra számított 500 ezer forintot el nem érő támogatási összeg alatti támogató személyes adatait ne kelljen nyilvánosságra hoznia a külföldről támogatott szervezetnek, ezért az ezen összeghatár alatti támogatók a beszámolóban sem kerülnek név szerint feltüntetésre. Ugyanakkor a módosítás elhagyja a törlés lehetőségét, mint külön e törvény szerinti önálló szankciót. Továbbá a módosítás célja annak biztosítása is, hogy a külföldről támogatott szervezetek köréből való kikerülés már akkor is megvalósulhasson, ha a szervezet egymást követő két adóévben, adóév egyikében sem éri el az e törvény hatálya alá kerüléshez megállapított értékhatárt. A már hivatkozott velencei bizottsági előzetes vélemény is legitim célként értékeli a törvényjavaslat előterjesztőjének szándékát, mégpedig azt, hogy átláthatóságot teremtsen a civil szervezetek külföldi támogatása esetén is. Ehhez kérem a támogatásukat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Répássy Róbert képviselő úr. Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerülne sor, de Bárándy Gergely nem tartózkodik a teremben. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e felszólalni. Igen, megadom a szót Répássy Róbert képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Azért kértem szót, mert ahogyan az előbb is ismertettem, a Törvényalkotási bizottság ülésén már ismert volt az úgynevezett Velencei Bizottság szakértői véleménye, amely előzetes véleményként került nyilvánosságra, de hivatalosan a Velencei Bizottság honlapján hozta nyilvánosságra ezt az előzetes véleményt, ami azt jelenti, hogy néhány nap múlva a Velencei Bizottság plenáris ülése megtárgyalhatja, és akár el is fogadhatja ezt az előzetes véleményt. A vélemény rendkívül sok megállapítást tartalmaz. Én ebből a 62. pontban szereplő megállapításokra szeretném felhívni a figyelmüket, amely egyértelműen legitim célként tekint a transzparenciára, tehát a társadalmi szervezetek, civil szervezetek átláthatóságára, és egyébként másodlagosan a pénzmosás és a terrorizmus elleni küzdelemben is legitim célnak tekinti a támogatások nyilvánosságra hozatalát. Számos kritikát megfogalmazott a Velencei Bizottság előzetes véleménye. Ezeket a kritikákat az előterjesztők megfogadták, és ahogyan az előbb is ismertettem, a Törvényalkotási bizottság módosító indítványa már tartalmazza a Velencei Bizottság előzetes véleményének kritikáin alapuló módosító javaslatokat. Tehát mind a támogatás összeghatárára vonatkozó, mind pedig az esetleges törlésre mint szankcióra vonatkozó módosítás a Velencei Bizottság véleményével összhangban áll. Tehát immáron az előterjesztés összhangban van az európai sztenderdekkel, ahogyan a Velencei Bizottság véleménye megfogalmazza ezt. Az európai sztenderdeknek megfelel tehát az a cél, hogy nyilvánvalóvá váljon a civil szervezetek külföldi támogatása. Ez tehát nem alkotmányellenes, nem ellentétes sem az európai, sem a hazai jogszabályokkal. Ezt csak azért tartottam fontosnak elmondani, mert a vitában kezdettől fogva a törvényjavaslat ellenzői a javaslat szándékát, a javaslat indokait is jogelvekbe ütközőnek és az európai eszmékkel ellentétesnek minősítették. Tehát olyan kritikát használtak a javaslattal szemben, amelyet a Velencei Bizottság - hangsúlyozom, az Európa Tanács számos ügyben véleményt nyilvánító alkotmányjogi szakértői testülete - nem tartott megalapozottnak. [[18.50]] Tehát nem állja ki az igazság próbáját az a sok kritika, amelyet a javaslat előterjesztőjének szemére hánytak, különösen az a kritika, amely már a javaslat megfogalmazását, a szándékot is ellentétesnek minősítette volna a jogállamisággal, az európai elvekkel. És az különösen nem állja meg a helyét, hogy ez valamifajta orosz minta lenne, hiszen ha az lenne, akkor a Velencei Bizottság sem fogadta volna el a javaslat indokait, a javaslat céljait. Tehát ha ez a kritika visszaigazolható lett volna a Velencei Bizottság véleményében, akkor nyilván ezek a magyarországi ellenvélemények is erősebbek maradhattak volna, így azonban azt kell mondjam, hogy inkább fordulat állt be a törvényjavaslat jogi megítélésében, hangsúlyozom: jogi megítélésében. A törvényjavaslat jogi megítélése teljesen elválik attól a hisztériakeltéstől, amely a javaslattal szemben kialakult. Egyébként a Velencei Bizottság a véleményében felhívja a figyelmet arra, hogy az előterjesztésnek sikerült elkerülnie azt a hibát, hogy megbélyegezze a civil szervezeteket, a külföldről támogatott civil szervezeteket. Ezt csak azért tartom fontosnak leszögezni, mert egy évvel ezelőtt a Jobbik országgyűlési képviselője, Gyöngyösi Márton benyújtott egy országgyűlési határozati javaslatot, amelyben szerintük kifejezetten külföldi ügynökszervezetnek kellett volna nyilvánítani az ilyen támogatásban részesülő szervezetet. Ezt akkor a kormánytöbbség nem támogatta, és kifejezetten a megbélyegző volta miatt nem támogatta a javaslatot, ám a transzparenciával mindvégig egyetértett a kormánytöbbség is. Nos, a javaslat így, a módosítás után már megfelel a transzparencia szempontjainak; megfelel azoknak a jogi szempontoknak, amelyeket a Velencei Bizottság számonkért a törvényjavaslaton. Ezek után az előterjesztők nevében aggálymentesen ajánlom az önök figyelmébe és elfogadásra javaslom. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Megköszönöm az előterjesztő felszólalását. Tájékoztatom, hogy a vita végén a zárszó elmondására 4 perc 28 másodperc áll majd a rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e az államtitkár úr felszólalni. [[Dr. Völner Pál nemet int.]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Akkor most megadom a szót Kissné Köles Erika szlovén nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, hatperces időkeretben Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Spoštovani Predsednik, spoštovane gospe Poslanke in gospodje Poslanci, cenjeni Zbor! Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Hölgyek és Képviselő Urak! Tisztelt Ház! Az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága a Magyarország Kormánya által T/14967. számon benyújtott törvényjavaslatot nemzetiségi napirendi pontként tárgyalta. A bizottság tagjai a részletes vitában kialakították bizottsági véleményüket, hiszen ma Magyarországon számos nemzetiségi szervezet, egyesület és alapítvány részesül tevékenységéhez nyújtott, főként anyaországi támogatásban, amelynek éves mértéke elérheti a törvényjavaslatban rögzített határértéket. Ennek okán keresték bizottságunkat országos nemzetiségi önkormányzatok és civil szervezetek is, kérve, hogy az új törvény jogi hatálya a nemzetiségi szervezetekre ne terjedjen ki. A bizottság a 2017. április 25-i ülésén folytatta le a törvényjavaslat részletes vitáját, amelynek során további módosításra irányuló szándékot fogalmazott meg. A bizottság a törvényjavaslat1. § (4) bekezdését javasolja egy új ponttal kiegészíteni az alábbiak szerint. A (4) bekezdés d) pontja tehát így szólna: „d) a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény szerinti nemzetiségi szervezetre és nemzetiségi egyesületre, valamint az alapító okirata szerint adott nemzetiség érdekvédelmét, érdekképviseletét vagy a nemzetiségi kulturális autonómiával közvetlenül összefüggő tevékenységet ellátó alapítványra.” Örömmel hallottam dr. Répássy Róbert képviselő úrtól, hogy e kiegészítést az előterjesztők is támogathatónak ítélték. A Magyarországon élő nemzetiségek civil szervezeteinek és alapítványainak alapvető tevékenységei kizárólagosan a nemzetiségek fennmaradásáért, a nemzetiségek által teremtett értékek megőrzéséért folynak. Az ország állampolgárai vagyunk, egyúttal a nemzetiségekhez tartozó személyek érdekében végzett munkára korlátozódik tevékenységünk, a többségi társadalommal együtt, a magyar állam törvényeinek betartása mellett. Érdekeinket tehát külföldi erő ez úton nem tudja alakítani, arra nem gyakorolhat jogsértő befolyást; saját politikai céljaira nem tudja felhasználni azt. A nemzetiségek támogatása nem lehet alkalmas pénzmosás céljára, de a terrorizmus finanszírozásával összefüggő, átláthatatlan eredetű pénzmozgásra sem.Nyilvánvaló, hogy a nemzetiségek civil szervezetei lényeges szerepet viselnek a közvélemény formálásában, amint tény, hogy különösen is az anyaországgal rendelkező nemzetiségek esetében igaz, hogy külföldi forrásból is jutnak működési költségekhez és egyéb közfeladatot, médiatevékenységet folytató vagy köznevelési és kulturális feladatot ellátó intézmények, sportegyesületek, ifjúsági vagy időskori szervezetek fenntartását segítő anyagi eszközökhöz. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága kéri, hogy az Országgyűlésben szavazati joggal rendelkező képviselő hölgyek és urak a Magyarországi nemzetiségek bizottsága javaslatával értsenek egyet és azt támogassák. Hvala za pozornost! Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm Kissné Köles Erika szószóló asszonynak. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Elsőként megadom a szót az előre bejelentett felszólalónak, Szávay István képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Répássy Képviselő Úr! Akkor hadd kezdjem ott, ahol ön befejezte. Többször végigjátszottuk már ezt a vitát vagy ennek a különböző aspektusait. Most itt egy-két új elem bejött, amikre nyilván reagálni kell.Engedje meg, hogy azt ismét leszögezzem, az a javaslat, amivel ön valahol hitelesíteni próbálja a saját álláspontját vagy hitelteleníteni a mi álláspontunkat, egy más környezetben született, és kicsit más is volt a lényege, amit Gyöngyösi képviselőtársam annak idején benyújtott. Azóta azért a mi álláspontunk is formálódott. De azt le kell szögezni, hogy amikor mi ezt a javaslatot elővettük, az akkor történt, amikor éppen téma volt az, hogy az Együttet, illetve Bajnai Gordon volt miniszterelnök alapítványát hogyan pénzelték, konkrétan Amerikából, egy Hillary Clintonhoz kötődő szervezeten keresztül, ami igen, egy durva, nyílt és egyértelmű külföldi beavatkozás volt a magyar politikai életbe. Ha ezzel önöknek csak ez lett volna a baja, hogy ez a javaslat minősíteni szeretett volna, de egyébként pedig egyetértettek vele már akkor is, akkor nyugodtan lehetett volna támogatni, Répássy képviselő úr. Önök nem azért nem támogatták, hanem önök akkor erről a kérdésünkről egészen mást gondoltak. Tehát ebben az ügyben nem a mi hitelességünket vagy a következetességünket kell kikezdeni, azt hiszem, hanem sokkal inkább az önökét.Nagyon sok mindenről lehetett volna beszélni, és akkor néhány szót még erről is ejtsünk, hogy mire lett volna alkalmas ez a javaslat; mire lett volna alkalmas az a lehetőség, hogy a civil szervezetek ügyét áttekintsük, a civil szervezetek kapcsán fontos módosító rendelkezéseket hozzunk vagy törvénymódosítást hajtsunk végre, amit önök nem csináltak meg. Sokadik alkalommal nyúlnak most már hozzá a civiltörvényhez. 2012 végén fogadtuk el az újat, ha jól emlékszem. Eltelt néhány év azóta. Ha önöknek valóban fontos lenne a civil szervezetek véleménye meg a jó működése és nem csak a CÖF-öt tömnék tele százmilliókkal, hogy a Jobbikot meg az ellenzéket lejárassák, akkor meghallhatták volna a civilek hangját azzal kapcsolatban, hogy egy civiltörvény átfogó módosítása kapcsán mire lett volna szükség. Ennek egy eleme lehetett volna egyébként az átláthatóság erősítése, sőt ez egy fontos eleme kell hogy legyen, de egyébként nemcsak a külföldről történő finanszírozás, hanem a belföldről történő finanszírozás esetében is. [[19.00]] Önöket azonban nem ez érdekelte, önöket az olcsó politikai haszonszerzés, a riogatás, az ellenségképnek a fenntartása érdekli, mert ebből a megfélemlítettségérzésből próbálnak maguknak politikai tőkét kovácsolni, az, hogy gyakorlatilag most már hónapok óta - hónapok? -, inkább már annál is hosszabb ideje egy háborús helyzet van Magyarországon, és önöknek arra van szükségük, hogy ezt a háborús helyzetet fenn lehessen tartani, ehhez pedig ellenségképre van szükség; ezek most éppen a civilek, akiket külföldről finanszíroznak, mindegy, hogy milyen módon, meg mindegy, hogy milyen cél érdekében. Egyébként pedig mérhetetlen nagy felelőtlensége önöknek az, hogy magát a „civil” szót is lejáratták, sokak szemében, kevésbé tájékozott állampolgártársainknak a szemében a „civil” jelző most már egyet jelent valami gonosz, külföldi, hazaáruló, nem tudom milyen szervezkedéssel, miközben a Magyarországon működő közel 60 ezer civil szervezetnek a döntő többsége nem ilyen munkát végez, sőt egyáltalán semmilyen politikai munkát nem végez, hanem mondjuk, hagyományokat őriz, hajléktalanokat segít, citerazenekart működtet, motorosklubokba jár, meg [[Schmuck Erzsébet: Védi a környezetet!]] környezetvédelemmel foglalkozik, meg szociális ellátással - és hadd ne soroljam! Én pontosan látom, hogy milyenek a visszajelzések, hogy dühös fideszesek miket kommentálnak a Facebookon, mindenhol. A civilek, a civil szervezetek sokak számára, nagyon sokak számára az önök gátlástalan kormányzati propagandájának köszönhetően ellenségként tűnnek fel, és nem arról beszélünk, és nem azzal foglalkozunk itt a parlamentben sem, hogy hogyan segítsük a magyarországi civil szférának a működését például azzal, hogy normálisabb, civilbarátabb jogszabályi környezetet alkotunk, hogy nem hagyjuk, hogy a bíróságok a törvényben meghatározott időpontokat vagy határidőket nem tartva lehetetlenítsék el a civil szervezetek működését, vagy például nem kéne a civilektől elszedni sok milliárd forintot, amit adó 1 százalékának felajánlása kapcsán megkaptak, meg úgy általában nem feleannyi pénzt kellene adni a civil szférának, kedves képviselőtársaim, mint amennyit a baloldali kormányok adtak annak idején. Ez egy jobboldali, konzervatív, polgári kormánynak a szégyene, azt gondolom. Tehát ezekkel a kérdésekkel lehetett volna foglalkozni. Önök egy kérdést ragadtak ki, ami önmagában lehet fontos, de ezt is álságos módon kezelik, ez pedig az átláthatóságnak az ügye. A mi legfőbb kritikánk a javaslat kapcsán az volt, hogy ez az átláthatóság azokra a szervezetekre, amelyek szintén politikát befolyásolnak… - mert ugye, vannak azért ilyen civil szervezetek is, és most nem csak a CÖF-ön akarok megint lovagolni, de azok a szervezetek, amelyek Magyarországon úgy működnek, hogy közvetlenül a politikával foglalkoznak, közéleti kérdésekben megnyilvánulnak, én úgy gondolom, az sem mindegy, hogy őket kik és milyen alapon finanszírozzák. Homályos háttérrel, nem föltétlenül jó szándékkal nemcsak külföldről lehet egy szervezetet finanszírozni vagy őket valamilyen cél érdekében felhasználni, hanem ezt belföldről is meg lehet tenni, meg is teszik nagyon sokan. Önöket ez nem érdekelte, hanem azt mondták, hogy ezzel a kérdéssel azért nem kell foglalkozni, mert ez megoldott, mert ez átlátható, itt most csak a külföldi finanszírozásnak az ügyét kell megvizsgálni. Azt, hogy ez a kérdés mennyire megoldott, és hogy mennyire nem átlátható, azt önök is pontosan tudják, mennyire jól látszik ez az MVM Zrt. 508 millió forintos CÖF-ös támogatásából. A következőről van szó, ma már volt a Házban szó erről a kérdésről: az MVM Zrt. 508 millió forintot adott 2016 decemberében a Csizmadia László vezette Civil Összefogás Fórum nevű kamu civil szervezetnek, pontosan akkor, adták ezt a pénzt, amikor a Civil Összefogás Fórum - a mai napig nem tudni, hogy milyen pénzből egyébként - teleplakátolta az országot Vona Gáborral, Gyurcsány Ferenccel meg egy bohóccal. Ezt a pénzt álláspontunk szerint vagy ennek a plakátkampánynak az összegét álláspontunk szerint - és a titkolózás is ezt erősíti - közpénzből, az MVM-nek a pénzéből valósították meg. Ezek után az MVM nekiáll titkolózni, és arról beszél, hogy az infotörvény rá nem vonatkozik, mert saját bevételből termelte meg a támogatási összeget. Ez az eset mutatja meg a legjobban, Répássy képviselő úr, hogy mennyire nincsen rendben, mennyire nem átlátható Magyarországon egy olyan szervezetnek a finanszírozása, amely politikával foglalkozik, amely a politikai életet befolyásolni kívánja. Önök ezzel az üggyel természetesen továbbra sem hajlandóak foglalkozni. Ez az egyik leglényegesebb pont, ami miatt egyébként mi tartózkodni fogunk ennek a javaslatnak a tárgyalása kapcsán. A másik meg, hogy egyébként benne hagynak olyan kiskapukat, amiket be kellett volna zárni. Annak nagyon örülök, és mi magunk is javasoltuk, és felhívtuk a figyelmet, hogy életveszély a nemzetiségi szervezeteket ebben benne hagyni, mert ez egy rossz precedens lehet a határon túli magyar szervezetekkel való fellépés mellett vagy annak kapcsán - ez meg is történt. Ez a fajta felelőtlenség már látszik, látszik a Felvidéken, és látszik Romániában is, ahol, mindkét helyen hasonló törvényt kívánnak beterjeszteni, amit majd az ottani magyar szervezetek ellen használhatnak föl, de önöknek ez az ár sem volt drága egy jó kis hazai hangulatkeltés érdekében. De legalább eljutottunk odáig, hogy ezt megfontolták, és ezt kivették belőle, ezt üdvözöljük, mint ahogy a nyilvántartásnak a három évről egy évre való csökkentését is. Két nagyon lényeges pont azonban benne maradt, amelyeket hogyha önök hajlandóak még holnapig végiggondolni, akkor mi is végig tudjuk gondolni a jelenleg meglévő tartózkodó álláspontunkat. Az egyik a sport- és egyházi szervezetek kivételként való kezelése. Én úgy gondolom, hogy ezek mögé bújva is lehet Magyarországot támadó, a magyar politikát befolyásolni akaró tevékenységet folytatni Magyarországon, nem nagyon látjuk az okát, csak sejteni lehet, hogy miért szeretnék ezeket a jellegű szervezeteket ebből kihagyni. A másik pedig, amit imént mondtam, a belföldi finanszírozásnak a kérdése. Most arról már nem is beszélek, hogy a javaslat önmagában egy csomó kiskaput hagy. Ha Soros György - mert akkor beszéljünk Soros Györgyről, mert önöknek ez a mániája, hogy akkor egyszerűbb legyen, ha Soros György - Magyarországon létrehoz egy alapítványt, és azon keresztül kezdi majd a politikát befolyásolni, akkor arra ez a törvény nem vonatkozik. Vagy ha Soros György egy strómanszervezetnek odaad, mondjuk, nem tudom, 1 milliárd dollárt vagy x milliárd forintot, és az a szervezet azt szétosztja Magyarországon, akkor az innen megkapott forrásokat sem kell a további szervezeteknek feltüntetniük. Úgy gondolom tehát, hogy szakmailag sem teljesen korrekt ez a javaslat, legalábbis azt nem szolgálja, amit önök ez ügyben szerettek volna. Úgy gondoljuk tehát, hogy ez egy egyértelműen [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] politikailag motivált, nem a valós problémákra reagáló, a kérdést pedig nem teljességében kezelő javaslat, ezért tartózkodunk (Az elnök csenget.), de kérem a két módosító javaslatom meggondolását. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Szávay István képviselő úr. Most megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, LMP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Hiába az összegző módosító néhány apró pozitív változtatása, a legfontosabb probléma a javaslattal természetesen még mindig az, hogy mi értelme ennek az egésznek a jogállami célként alátámaszthatatlan, differenciálatlan megbélyegzésen kívül. A zárószavazás előtt álló javaslat az átláthatóságot ugyanis egyáltalán nem segíti, a javaslat még annyit sem tesz meg, hogy az amúgy a bíróság felé bejelentett egyedi külföldi támogatási adatokat nyilvánossá tegye. De ha ezt meg is tenné, akkor sem derülne ki annyi az adatközlésből, mint ami jelenleg is ki kell hogy derüljön az éves civil szervezeti beszámolókból - már ha egy szervezet, szemben például a CÖF-fel, ezt rendben megteszi. Az LMP szerint bármilyen új nyilvánossági szabályozás alapfeltétele, hogy az állami támogatásban részesülő szervezetekre, tehát a belföldi pénzszerzésekre is kiterjedjen. A civil szervezetek támogatása átláthatóságának biztosítása ugyanis alkotmányosan elfogadható cél, de csak akkor, ha minden nagyobb összegű, így az uniós és a nemzetközi megállapodás alapján történő finanszírozásra, valamint a köztulajdonban álló gazdasági társaságoktól és a pártalapítványoktól bármilyen jogcímen kapott közpénzekhez jutó szervezetek tevékenységtől és szervezeti formától független nyilvánosságával együtt valósul meg, ami nemcsak a direkt állami támogatásra, hanem például a CÖF Fidesz-pártalapítványtól vagy MVM-től kapott millióira is kiterjed. A törvényjavaslat ezzel szemben egy alkalmatlan, szükségtelen és aránytalan szabályozási kísérlet a napi politikai érdekek mentén, kezdve rögtön azzal, hogy nem a civilektől kell félteni ennek az országnak a függetlenségét, hanem azoktól az orosz ügynököktől, akik most is itt ülnek velünk a parlamentben [[Dr. Lukács László György közbeszól.]] , és akik Paks II. megépítésén dolgoznak a nyilvánvaló népakarat ellenében. Önök a javaslatuk logikája mentén egy külföldről finanszírozott kormány, de ami még ennél is rosszabb, egy külföldet finanszírozó kormány, amely értelmetlen és fenntarthatatlan beruházási és hitelkonstrukciók keretében súlyosan felelőtlen módon emberöltőkre eladósítja az országot. Mielőtt tehát azzal jönnek elő, hogy bárki más itt az országban milyen érdeket szolgál, tisztázzák le, hogy önök kinek a megbízásából nyomják a gombot a magyar parlamentben!És még valami: a támogatások nyilvánossága csak a burkolt pártkampányok korlátozásával együtt képzelhető el. Az önök nemzeti együttműködési rendszerében az együttműködés ugyanis azt jelenti, hogy a civil szervezetnek hazudott szervezetek járathatják csúcsra a burkolt pártkampányt. [[19.10]] Nulladik lépésben tehát azt kellene megtiltani a rendkívül értékes munkát végző igazi civilek feketelistázása helyett, hogy az adóforintjainkból feldúsított, civilnek álcázott szervezetek összehangolt politikai kampánytevékenységet folytathassanak a kormánypártokkal. Az LMP ebben partnere lenne a kormányzatnak, de a civil szervezetek indokolatlan és diszkriminatív vegzálását a leghatározottabban visszautasítjuk.
Köszönöm szépen, Schmuck Erzsébet képviselő asszony. Megkérdezem, a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom [[Jelzésre:]] , és megadom a szót az előterjesztőnek, aki láthatóan válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. 4 perc 28 másodperce van képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Először Schmuck képviselő asszonynak szeretném azt mondani itt az utolsó mondataira, hogy elég furcsa logikát hallottunk öntől a civil szervezetek skatulyázásáról abból a szempontból, hogy a kormánnyal vagy az ellenzékkel értenek-e egyet. Az ön szájából nagyjából az hangzott el, de majdnem pontosan idézem, hogy aki az ellenzékkel ért egyet, az független civil szervezet, aki a kormánnyal ért egyet, az pedig valamifajta ál civil szervezet. [[Bangóné Borbély Ildikó és Vágó Sebestyén hangosan beszélget egymással. Az elnök csenget.]]
Képviselő úr, egy kicsikét halkabban!
Tehát úgy gondolom, hogy kissé pártos a véleménye, pártos az értékelése, amikor azt mondja, hogy aki a kormánnyal ért egyet, az bizonyára a kormány propagandistája, és az a civil szervezet, amelyik pedig az ellenzékkel ért egyet, sőt mi több, kormányellenes tüntetéseket szervez, az a szervezet nyilvánvalóan független és az értékes civil munkát végez. Megítélésem szerint nem olyan bonyolult ez a világ, teljesen mindegy, hogy kire mi van ráírva, milyen jogi kategória alá rejti a tevékenységét, valójában a kormány tevékenységének a megítélése szempontjából nyilván vannak ellenzéki és kormánypárti szervezetek. [[Szávay István: Ez a te logikád.]] Nem érdemes külön, hangsúlyozom még egyszer, hogy a kormányellenes tüntetéseket szervező szervezeteknek nem érdemes fenntartanunk az értékes civil munkát és társadalmi munkát végző szervezetek kategóriát; ők ugyanúgy a politikai élet résztvevői, csak más jogi formában működnek. Erre egyébként kiváló példát mutat, mondjuk, a Momentum nevű mozgalom, amely szervezett egy nagy tüntetést, majd másnap párttá alakult. Tehát ez világos, hogy vannak olyan politikai szervezetek, amelyek először civil szervezetként kezdik a működésüket, majd utána párttá alakulnak. Talán még lehet, hogy az itt ülő pártok is emlékeznek néhány olyan szervezetre, amelyek először mozgalomként indultak, majd utána pártként bejegyezték magukat. Tehát van ilyen [[Bangóné Borbély Ildikó: Lungo Drom.]] van ilyen, kivéve természetesen az MSZP-t, amely az állampártból alakult. Tehát a Magyar Szocialista Párt az egyetlen olyan párt, amelyik a diktatúrában született és a diktatúrából keletkezett, az összes többi párt valamilyen civil kezdeményezésként. [[Bangóné Borbély Ildikó: Többen ülnek a padsoraitokban, mint nálunk. Az elnök csenget.]] Például Lezsák elnök úr is jelen van, a Magyar Demokrata Fórum alapítására is ha visszaemlékszik valaki, az egy civil szervezetből jött létre, több civil szervezetből jött létre, és majdan egyszer a párttörvény hatálya alá vetette magát. Tehát nem olyan bonyolult ez a világ, így kezdődnek ezek, a politikai tevékenységet végző szervezetek először civilként, majd utána politikai szereplőként lépnek föl; ráadásul Magyarországon az a szabály, hogy az önkormányzati választásokon civil szervezetek is részt vehetnek, például Budapest főpolgármester-jelöltjét is jelölhetik civil szervezetek. Tehát a magyar választási rendszer sokkal megengedőbb a civil szervezetekkel szemben, mint más országok civiltörvényei. Tisztelt Ház! Köszönöm szépen mindazoknak a véleményét, akik a törvényjavaslathoz szóltak hozzá, és nem ahhoz, ami nincs benne a törvényjavaslatban, mert ilyen előadásokat, véleményeket is hallottunk. Aki pedig ezt a törvényjavaslatot valóban jogi értékeléssel vizsgálja, és összeveti például az előbb említett velencei bizottsági előzetes véleménnyel, az nem mondhat olyanokat, hogy ennek a törvényjavaslatnak nem jogállami a célja. Ez a törvényjavaslat teljes egészében, meggyőződésem, hogy megfelel majd az alkotmányossági vagy akár egy későbbi emberi jogi vizsgálatnak is; az már a mi dolgunk természetesen, hogy a helyes célhoz megfelelő eszközöket válasszunk. Megítélésem szerint a módosító javaslatok ezeket a helyes eszközöket tartalmazzák. Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Répássy Róbert képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a büntetőeljárásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13972. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Répássy Róbert képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a házszabály 46. §-a alapján 2017. május 11-én megtárgyalta a büntetőeljárásról szóló T/13972. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 20 igen szavazattal, 9 tartózkodás mellett, tehát ellenszavazat nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza egyrészről az Igazságügyi bizottság részletes vitát lezáró indítványát, valamint a Törvényalkotási bizottság saját kezdeményezését, amely részben pontosítja a szakbizottság módosító javaslatait is. A módosító javaslatok közül szeretném kiemelni Staudt Gábor és Gyüre Csaba jobbikos képviselők T/13972/23. számú módosító javaslatának méltányolható célját. A Törvényalkotási bizottság indítványa értelmében elővezetést lehetőleg 7-22 óra között lehet gyakorolni, a törvényjavaslat szerinti 6-24 óra helyett. Mivel a rendelkezés kivételt tűrő főszabály, annak kisebb módosítása nem sérti a büntetőeljárás érdekét, a törvényjavaslat többi rendelkezésével való összhang érdekében azonban észszerűbb a 6-22 óra közötti időköz megállapítása. Továbbá fontos kiemelnem Szél Bernadett LMP-s képviselő asszony T/13972/11. számú módosító javaslatának célját is, ő ugyanis azt szeretné, hogy a távoltartást más ügyben való elrendelése esetén csak akkor lehessen megszüntetni az ügyben, ha az ugyanarra a sértettre vonatkozott. A támogatott módosítás a T/13972/11. számú módosító javaslatnak tartalmában megfelel, egyúttal igazodik a távoltartás és a bűnügyi felügyelet új feltételrendszeréhez, mert nem csak a sértettet említi, és az is egyértelmű, szemben a T/13972/11. számú módosító javaslattal, hogy nem csak a távoltartás esetére vonatkozó speciális szabály. Abból a szempontból is indokolt a módosítás, hogy így szétválasztódik az az eset, ha a személyi szabadságot érintő kényszerintézkedést azért szüntetik meg, mert a terhelt más ügyben fogva tartásba kerül, attól az esettől, amikor a távoltartás, illetve bűnügyi felügyelet alatt álló, tehát érdemben szabadon lévő terhelt tekintetében más hasonló kényszerintézkedést rendelnek el. A törvényjavaslat reménybeli elfogadását hosszas szakmai egyeztetés és kellő idejű, pártok közötti konzultáció előzte meg, ahol az ellenzéki frakciók is konstruktív együttműködést tanúsítottak. Minden reményünk megvan tehát, hogy a XXI. század követelményeinek megfelelő új büntetőeljárási kódexszel legyünk gazdagabbak. Kérem a támogatásukat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Répássy Róbert képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Gondolom, majd akkor a végén. [[Dr. Völner Pál: A végén.]] Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Megadom a szót Alexov Lyubomir szerb nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának. Öné a szó. [[19.20]]
Köszönöm a szót, elnök úr.Tisztelt Elnök Úr!Tisztelt Országgyűlés! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a házszabály 44-45. §-a alapján lefolytatta a törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottság pozitívumként értékelte, hogy az anyanyelvhasználat biztosítása a törvényjavaslatban már az alapelvi rendelkezések között megjelenik, és emellett a büntetőeljárásban részt vevő személyek joggyakorlására vonatkozó általános szabályok között a 78. §-ban külön is szabályozza a nyelvhasználat részletes feltételeit. A javaslat a nyelvhasználat körében a nemzetiségeket külön is kiemeli, amikor arról rendelkezik, hogy a Magyarországon élő, törvényben elismert nemzetiségek tagjait a nemzetiségi anyanyelv használatának joga megilleti. Előrelépésnek tekintjük, hogy a részletes szabályok között a törvényjavaslat kiemeli: lehetőleg a jogi szaknyelv megfelelő ismeretével rendelkező tolmácsot szükséges biztosítani a nemzetiségi anyanyelvüket használóknak is. Bízunk benne, hogy ez nemcsak elvi lehetőséget jelent majd, hanem a gyakorlatban is biztosított lesz a jogi szaknyelv megfelelő ismeretével rendelkező tolmács igénybevétele minden esetben. Meggyőződésünk, hogy az igazságszolgáltatási, önkormányzati és egyéb hatóságok esetében a nemzetiséginyelv-használat fogadására és az ügyintézésben történő alkalmazására való hajlandóságot erősíteni, ösztönözni kell, ehhez pedig a nemzetiséginyelv-használatra való képességet is meg kell teremteni. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága álláspontja szerint a büntetőeljárásról szóló T/13972. törvényjavaslat nemzetiséginyelv-használatra vonatkozó rendelkezései a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 5. § (1) bekezdésének anyanyelvhasználatra vonatkozó előírásaival összhangban vannak, emellett a törvényjavaslat figyelembe veszi továbbá az 1999-ben ratifikált regionális vagy kisebbségi nyelvek európai chartáját is. A T/13972. büntetőeljárásról szóló törvényjavaslat a feltételes adatközléssel kapcsolatos rendelkezéseivel egy új jogintézményt vezet be, amely lehetővé teszi, hogy az ügyészség, illetve az ügyészség engedélyével a nyomozó hatóság és a rendőrség előkészítő eljárás során eljáró szervei meghatározott adatkezelői szervektől, így a nemzetiségi önkormányzati szervtől egy jövőbeni feltétel bekövetkezése esetén adatokat kérhessenek. A feltételes adatközlés teljesítésének gyakorlati megvalósítását ezért még nem látjuk pontosan, de megnyugtató számunkra, hogy a javaslat 266. § (6) bekezdésének utaló szabálya alapján lehetőség van arra is, hogy a megkeresett nemzetiségi önkormányzat vagy annak szerve a feltételes adatközlés teljesítésének akadályát közölje, illetve adott esetben a büntetőeljárást lefolytató hatósággal való együttműködéssel ezeket a megkereséseket a nemzetiségi önkormányzatok szervei teljesíteni tudják. Összességében elmondható, hogy a T/13972. büntetőeljárásról szóló törvényjavaslat az Alaptörvény XXIX. cikkével, a nemzetiségek jogairól szóló törvénnyel, valamint a nyelvi jogokat illetően a regionális vagy kisebbségi nyelvek európai chartájában vállalt kötelezettséggel összhangban a hazai nemzetiségek törvényes joggyakorlásának kérdését rendezi. A bizottság a törvényjavaslatnak a házszabály 32. § (2) bekezdése szerinti bejelentésében megjelölt rendelkezéseit megvizsgálva megállapította, hogy azok megfelelnek a házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek is. A bizottság módosító javaslatokról nem foglalt állást, illetve további módosításra irányuló szándékot sem fogalmazott meg, ezért a bizottság a részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújt be. A bizottság a törvényjavaslat részletes vitáját 2017. III. hó 28-án lezárta. A bizottság mindezek alapján javasolja, hogy a törvényjavaslatot az Országgyűlés fogadja el. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm Alexov Lyubomir nemzetiségi szószóló felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, amennyiben van jelentkező. [[Senki sem jelentkezik.]] De jelentkezőt nem látok. Tehát, tisztelt Országgyűlés, a vitát lezárom. Most adom meg a szót az előterjesztőnek, Völner Pál államtitkár úrnak.
öszönöm a szót, elnök úr.Tisztelt Országgyűlés! A tisztelt Ház megtárgyalta a törvényjavaslatot, amely a büntetőeljárást új alapokra helyezve, a tisztességes eljárás követelményének feltétlen tiszteletben tartása mellett egy észszerű, igazságos, a lehetőségekhez képest hatékony és gyors büntetőeljárás jogi kereteit teremti meg. Számos olyan újítás, előremutató megoldás található benne, amely megfelel ezeknek a céloknak. Ezt igazolja az is, hogy a lefolytatott vita során a kormánypártok mellett az ellenzéki pártok is felismerték és támogatták a törvényjavaslat szakmai törekvéseit. A körvonalazódó új büntetőeljárásról szóló törvényjavaslat szakmai jellegét nemcsak a politikai pártok, hanem a hivatásrendek és a civil szervezetek is értékelték. Az MSZP és a Jobbik is támogathatónak minősítette azt az irányt, amit a törvényjavaslat képvisel. A Magyar Ügyvédi Kamara már a közigazgatási egyeztetésen hangsúlyozta, hogy egyetértenek a büntetőeljárási reform főbb irányaiként megjelölt szempontokkal. Kiemelést érdemel, hogy a Magyar Ügyvédi Kamara javaslata volt az alapja a védői kirendelés új rendszerének. Az Országos Bírósági Hivatal meglátása szerint az új büntetőeljárási törvényjavaslat egy korszerű, hatékony, az Alaptörvényben foglaltaknak, valamint a nemzetközi egyezményekben vállalt kötelezettségnek is megfelelő büntetőeljárás alapjait rakta le. A Legfőbb Ügyészség a közigazgatási egyeztetéstől kezdve számos érdemi javaslattal járult hozzá az új büntetőeljárási szabályok kidolgozásához. Az alapvető jogok biztosa annak a véleményének adott hangot, hogy a tervezet a büntetőeljárás jogi szabályozását kétséget kizáróan egy progresszív, a nemzetközi és az európai uniós elvárásokhoz nagymértékben közelítő rendszerben igyekszik kialakítani. Az általános érvénnyel megfogalmazott véleményeken túl az is elmondható, hogy a törvényjavaslat egyes részleteiben is támogatottságot szerzett. Itt érdemes kiemelni, hogy a társadalmi egyeztetés során civil szervezetek üdvözölték az új büntetőeljárási törvényt, kiemelkedően fontos, pozitív újításának tartották, hogy a védő személyének kiválasztása elkülönül az eljárást folytató hatóságtól. Meglátásuk szerint az európai uniós joganyagnak megfelelő fontos változás, hogy az ügyiratok megismerését főszabályként a teljes megismerés elve váltja fel, és üdvözölték az alaptalanul alkalmazott szabadságkorlátozásért járó kártalanítás osztott rendszerét, valamint az egyszerűsített kártalanítási eljárást. Pozitívumként értékelték, hogy lehetőség lesz a telekommunikációs eszköz alkalmazására az eljárás bármely szakaszában. Jelentős előrelépésként értékelték a fiatalkorúak elleni büntetőeljárás nevelési céljának erősítését. Szintén támogatták a különleges bánásmódot igénylő személyeket érintő új szabályozást. Fontos előrelépésként értékelték, hogy a törvényjavaslat kiterjeszti hatályát a titkos információgyűjtésre, és ezáltal teljessé teszi ebben a körben a bírói és az ügyészi kontrollt. Tisztelt Ház! A közigazgatási egyeztetéstől kezdve az ötpárti egyeztetésen át, egészen az országgyűlési bizottságok munkájával bezárólag érzékelhető volt, hogy a pártok konstruktívan álltak hozzá a jogalkotási munkához, és érdemi javaslatokkal segítették a törvényalkotás folyamatát. Ezt ezúton is szeretném megköszönni. A vita során a kormány pozitívan állt hozzá minden olyan javaslathoz, amely az alapok megbontása nélkül célozta a javaslat tökéletesítését. Ki kívánom emelni, hogy több olyan egyéni képviselői indítvány is volt, amelyek alapvető céljával egyetértettünk, s amelyek konkrét megoldását kissé kiigazítva a kormány kezdeményezésére törvényalkotási bizottsági módosító javaslat formájában válhattak az új kódex részévé. Ilyen például az MSZP javaslata, amely biztosítja, hogy a nyomozási bíró a letartóztatás kérdésében való döntéshez bármely olyan adatot megismerhessen, ami a gyanút megalapozza, vagy a kényszerintézkedés különös feltételeinek vizsgálatához egyébként szükséges. Ez tehát támogatja, hogy a nyomozási bíró megalapozottabb döntést hozhasson. A kormány a sértettek érdekeit szem előtt tartva támogatja a Jobbik azon javaslatát, hogy a bíróság illetékessége a sértett lakóhelye alapján is megállapítható legyen, akik számára valódi könnyítést jelent, ha az eljárás a lakóhelyük szerint illetékes bíróság előtt folyhat. A Jobbik sértetteket érintő súlyponti kezdeményezése volt, hogy a sértett előbb nyerjen kielégítést a terhelt vagyonából, mint maga az állam a bűnügyi költség iránti igényével. [[19.30]] A kormány ezért a Jobbik javaslatának megfelelő szöveget a T/15054. számú törvényjavaslattal benyújtotta az Országgyűlésnek. A Jobbik javaslatába került a törvény szövege, hogy a terhelt közvetlenül is értesüljön a nyomozás vádemeléssel történő lezárásáról. Ugyancsak, ahogy Répássy képviselőtársam említette, az előrevezetés szabályai is az éjszakai órákban módosultak. Szintén támogatta a Törvényalkotási bizottság a Jobbiknak azt a kezdeményezését, hogy ne lehessen rendbírsággal szankcionálni a védőt, ha a kötelező jelenlétét ténylegesen akadályozó körülményt utólag jelenti be. Elfogadtuk Szél Bernadett képviselő asszony javaslatát, hogy a távoltartás más ügyben való elrendezése csak azonos sértett esetében teremtsen jogcímet a kényszerintézkedés megszüntetésére. Ezzel is tovább erősítjük a sértettek biztonságérzetét és védelmét. Tisztelt Országgyűlés! A kormány a törvényjavaslat szakmai alapon folytatott vitája során a frakciók részéről benyújtott és támogatható észrevételeket elfogadta. Az ellenzék egyes korrekciós javaslatainak elutasítására ehhez képest csak olyan esetekben került sor, ahol megítélésünk szerint szakmai akadálya volt, hogy az új büntetőeljárásról szóló törvény már eredetileg is biztosította a módosítással elérni kívánt célt. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elkészült törvényjavaslat alkalmas arra, hogy felváltsa a hatályos büntetőeljárási törvényt. Az általános vita során reményemet fejezem ki aziránt, hogy a pártok támogatása a szavazás során is megmarad. Most, miután az ellenzéknek sem maradhatott fenn lényegbe vágó hiányérzete a törvényjavaslattal kapcsolatban, remélem és alappal bízom benne, hogy az új büntetőeljárási törvényt elfogadja az Országgyűlés. Különösen fontosnak tartom, hogy a törvényjavaslattal együtt az elengedhetetlenül összefüggő titkos információgyűjtés ágazati szabályainak módosításáról szóló törvényjavaslat is a Ház előtt van, és ennek támogatása az új büntetőeljárási törvény elfogadásával együtt szükséges, hiszen együtt lesz működőképes így a rendszer. A szavazáskor kérem, tartsák szem előtt, hogy az Országgyűlés nem pusztán a kormány törvényjavaslatáról alkot véleményt, hanem a szakma és a társadalom széles körei által támogatott új büntetőeljárási szabályokról. Aki támogatja a javaslatot, az nyilván a szakmai szervezetek javaslatait is támogatja. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm, Völner Pál államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig, tisztelt Országgyűlés, soron következik a titkos információgyűjtés szabályainak az új büntetőeljárási törvénnyel összefüggő, továbbá a bírósági végrehajtás során a sértettnek megítélt polgári jogi követelések kielégítési sorrendjére vonatkozó rendelkezések módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15054. sorszámon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. május 25-én tartott ülésén megtárgyalta a titkos információgyűjtés szabályainak az új büntetőeljárási törvénnyel összefüggő, továbbá a bírósági végrehajtás során a sértettnek megítélt polgári jogi követelések kielégítési sorrendjére vonatkozó rendelkezések módosításáról szóló T/15054. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, 6 nem ellenében, tartózkodás nélkül támogatta. Az előterjesztő nyilatkozott, hogy a részletes vitát lezáró módosító javaslatról szóló tájékoztatást a Törvényalkotási bizottság ülésén szóban terjeszti elő, amely technikai módosítást jelentett, és amelyet a bizottság tagjai nem vitattak. A javaslatot összegezve: egyrészt a titkos információgyűjtés szabályait kívánja megújítani az új büntetőeljárási kódex tartalmi változásaira tekintettel, másrészt a bűncselekmények sértettjeinek biztosít kedvezőbb pozíciót a megítélt polgári jogi igények végrehajtása során, az ilyen igények hatékonyabb érvényesítése érdekében. Tisztelt Képviselőtársaim! Az új szabályok célja a jelenleg ellentmondásokkal terhelt, jogalkalmazási bizonytalanságokkal is jellemezhető jogi szabályozás felülvizsgálata révén pontosabb eljárást eredményező szabályozás kialakítása. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a javaslat elfogadását. Köszönöm szépen szíves figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm, Dunai Mónika képviselő asszony. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy most vagy később kíván-e felszólalni. [[Dr. Völner Pál: Majd később.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, amennyiben lesz jelentkező. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és megadom a szót az előterjesztőnek, Völner Pál államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A titkos információgyűjtés szabályainak az új büntetőeljárási törvénnyel összefüggő, továbbá a bírósági végrehajtás során a sértettnek megítélt polgári jogi követelések kielégítésének sorrendjére vonatkozó rendelkezések módosításáról szóló törvényjavaslat elfogadását azért kérjük tisztelt képviselőtársaimtól, mivel, mint említettem a büntetőeljárás zárszavánál is, szervesen összefügg a két törvényjavaslat, hiszen a büntetőeljárási törvénybe kerülnek át innen a szabályok, és ennek a törvénynek a rendezése nélkül a koherencia nem lenne biztosítható a törvényjavaslatok között. Előremutató, hogy bírói, ügyészi felügyelet alá kerülnek a büntetőeljárás keretében ezek a szabályok, és ebben a módosításban tudjuk kezelni azt a jobbikos módosító javaslatot, amely a sértettek kielégítését szolgálja. Ezért kérem képviselőtársaim támogatását, és köszönöm az eddigi vitában nyújtott hozzáállásukat. Köszönöm. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm, Völner Pál államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a burkolt pártfinanszírozás megakadályozásáról és az átlátható kampányfinanszírozás biztosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Halász János, Kósa Lajos, Répássy Róbert és Vas Imre fideszes képviselők által benyújtott T/15329. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Elsőként legfeljebb nyolcperces időkeretben megadom a szót Répássy Róbert képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a házszabályi rendelkezések 46. §-a alapján megtárgyalta a burkolt pártfinanszírozás megakadályozásáról és az átlátható kampányfinanszírozás biztosításáról szóló T/15329. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 21 igen szavazattal, 9 nem ellenében, tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat egyrészről tartalmazza dr. Hadházy Ákos LMP-s képviselő T/15329/5. számú módosító javaslatának és az Igazságügyi bizottság azt támogató indítványának az átvételét jogtechnikai pontosításokkal, valamint a dr. Hadházy Ákos által benyújtott képviselői szándék érvényesülését, végrehajthatóságát biztosító garanciális rendelkezésekkel. Továbbá pontosítja a választási eljárásra vonatkozó módosításokat, a politikai plakát fogalmát, a hirdetési felület fogalmát, valamint a politikai plakát elhelyezésére vonatkozó rendelkezéseket is. [[19.40]] Részletezi az elhelyezés feltételeinek szabályait, így az árjegyzék elfogadására vonatkozó nyilatkozatot, a hirdetési helyek elosztásának rendszerét, az igénybe vevők körét, illeszkedve a választási eljárási szabályokhoz. A Törvényalkotási bizottság saját indítványa az elhangzottakon túl rögzíti, hogy a kormányhivatalok rendelkeznek a politikai plakát jogellenes elhelyezése ellenőrzésének hatáskörével. A szakkérdésekben szakértőként a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság jár el. A módosítás szabályozza azt is, hogy jogsértés esetén a hatóságnak milyen jogkörei vannak, és milyen szankciókat alkalmazhat. A benyújtott javaslat - eredeti célját teljesítve - megakadályozza a befolyásszerzés kísérletét a pártok esetében, és növeli az átláthatóságot. Továbbá biztosítja, hogy egyes pártok ne váljanak a választási kampányaikat korrupt módon finanszírozó üzleti vállalkozások lekötelezettjeivé. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Húha!]] Meggyőződésünk, hogy a támogatott módosító javaslatokkal az elhangzott célok, valamint a pártok közötti esélyegyenlőség még teljesebben érvényesülhet. Ezért is kérem a javaslat támogatását. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Répássy Róbert képviselő úr. Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, hétperces időkeretben. Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik Magyarországért Mozgalom nem támogatja a törvényjavaslatot, sőt a Törvényalkotási bizottság ülésén egyetlenegy ellenzéki politikus és frakció sem volt, aki támogatná. Nem azért, mert mi a pártfinanszírozás átláthatóságát nem támogatnánk. Azt gondolom, nemcsak a Jobbik, de a többi ellenzéki párti is egyaránt elkötelezett abban, hogy az átláthatósága biztosítva legyen a pártfinanszírozásnak, hogy a költségvetést megismerhessék az emberek. Hiszen a pártok is közpénzből gazdálkodnak, és közpénzt költenek erre. Tehát az átláthatóság mindenképpen fontos. De azt is látni, kell, ha megnézzük akár a 2014-es, 2010-es vagy azt megelőző választásokat, hogy vannak bizonyos pártok, amelyek soha nem abból a költségvetésből gazdálkodtak, amit a jogszabályok előírtak, hanem azt meghaladóan; nem 50 százalékkal, 80 százalékkal meghaladóan, hanem 300 százalékkal, 3000 százalékkal meghaladóan, akár 30-50 millió forintból zajlott egy-egy választókerületben a kampány, vagy ennél is sokkal nagyobb összegből.És ha arról beszél az előterjesztő, hogy biztosítani kell az esélyegyenlőséget a pártok számára, és ezzel a törvénnyel tudnák ezt biztosítani? Hát, éppen a Fidesz-KDNP bizonyította, hogy az esélyegyenlőség csíráját sem fogadja el és ismeri el, és amennyiben az esélyek kezdenének kiegyenlítődni, akkor minden eszközzel fog az ellen dolgozni, hogy nehogy már egyenlő esélyekkel, nehogy már ne óriási eséllyel induljon el a Fidesz-KDNP a választásokon. Hiszen láttuk azt, mondja azt, hogy igen, azonos pénzért béreljék a plakáthelyeket. Na de milyen pénzből? Mert azt láttuk, az elmúlt három esztendő nagyon szépen bebizonyította, hogy micsoda közpénzeket használnak el olyan célokra, amik csak és kizárólag a Fidesz-KDNP pártpolitikai érdekeit szolgálják.Ilyen például, hogy ne menjek messzire, a CÖF plakátkampánya, amelyben valóban a Fidesz és a KDNP nem jelenik meg, igen ám, de a CÖF 500 millió forintból építette fel plakátkampányát Magyarországon. Honnan volt ez az 500 millió forint? Hát, mindenki ezt kereste, hogy honnan van ez az 500 millió forint. Aztán kiderült, hogy az MVM volt az, amely mint állami szerv, állami költségvetésbe befolyó bevétel helyett a CÖF-nek adta ezt az 500 millió forintot arra, hogy ezt a plakátkampányát bonyolítsa. De azóta már hallottuk, hogy a Fidesz is adott 48 millió forintot a CÖF-nek bármilyen célra. Az, hogy a Fidesz adja saját pártpénzéből, egy más kérdés. De, amit az állami költségvetésből, amit közpénzből vesz el arra, hogy pártpolitikai célokra használja föl, hol biztosítja ez az esélyegyenlőséget?Azt látjuk, hogy éppen a Fidesz-KDNP az, amely egyáltalán nem ad semmiféle esélyegyenlőséget, semmilyen párttal nem akar egyenlően küzdeni, hanem azt mondja, hogy gyerekek, ti gyertek lóval, én megyek veletek szemben harckocsival, aztán vívjuk meg a csatánkat. És amennyiben már éppen van két lova a másik félnek, akkor mondjuk azt, hogy nekem csak egy tankom van, neked pedig két lovad? Hát, már lőjük ki azt az egy lovat, és azzal gyere csak velem szemben! Na, hát körülbelül ez az a szint, ahová most eljutottunk. Ez a törvényjavaslat is arról szól, hogy bizony ne adjunk lehetőséget másoknak, míg én közpénzből majd ki fogom fizetni.Nagyon kíváncsi lennék, hogy mikor fog a Magyar Villamos Művek a Jobbik Magyarországért Mozgalom plakátkampányára vagy a Jobbik Magyarországért Mozgalom egy álcivil szervezetének, ha lenne, mint ahogy van a CÖF mint álcivil szervezet, amely gyakorlatilag pártpropaganda céljait szolgálja a Fidesz számára, ha lenne egy ilyen szervezet, adna-e vajon, ha odamennénk, hogy adjatok már nekünk is 500 millió forintot, mert mi is szeretnénk egy plakátkampányt, lejáratni a Fideszt meg a KDNP-t itt a választások előtt, hadd kapjuk már meg azt a kis pénzt. Hát, biztos, hogy nem kapnánk meg.Arra gondolok, hogy ha nem állami célra közpénzt használunk föl, azt odaadjuk valakinek valamilyen pártpolitikai célokra, ott már igencsak fölmerül a bűncselekmény gyanúja. Azt, hogy sikkasztás, hűtlen kezelés, már nem a mi feladatunk eldönteni. De amikor a közpénzt nem arra a célra használják föl, akkor bizony ott szót kell emelnünk, feljelentést kell tennünk, és igenis be kell tudni bizonyítani, hogy a közpénzzel nem így kell bánni. Addig, amíg önök a közpénzzel így bánnak Magyarországon, addig, amíg jogosulatlan előnyt biztosítanak maguknak a választásokon a többi párt lejáratásával, akkor, amikor a kormány milliárdokat, tízmilliárdokat költ el arra, hogy saját magát reklámozza, és mindenki mással szemben, közpénzből, amikor egy állam áll egy párt mögött arra, hogy az ő reklámtevékenységét, az ő marketingjét szolgálja, akkor hol beszélnek önök esélyegyenlőségről?! Vagy az önök esélyegyenlőtlenségéről hogy beszélnek, amikor milliárdok állnak szemben a milliókkal, amit adott esetben a Jobbik Magyarországért Mozgalom fel tud használni? Mindaddig, amíg nem lesz teljes átláthatóság, mindaddig, amíg nem teremtik meg azt, hogy a közpénzeket valóban arra a célra költsék, addig, amíg nem biztosítanak esélyegyenlőséget a többi párt számára, és nem maguknak adnak jogosulatlan előnyöket, addig ilyen törvényjavaslatot nem lehet elfogadni. Ha ez valóban az átláthatóságot, valóban az esélyegyenlőséget szolgálná, akkor, azt hiszem, az ellenzéki pártok is megszavaznák. De a Törvényalkotási bizottságban minden párt egyértelműen leszögezte azt, hogy ezt a törvényt semmilyen formában nem tudjuk támogatni, nem fogjuk támogatni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Gyüre Csaba képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy most vagy később… [[Dr. Répássy Róbert: Később.]] Később. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, a kormány részéről kíván-e valaki felszólalni. [[Dr. Völner Pál jelzi, hogy nem.]] Nem. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót az előre bejelentett felszólalónak, Szávay István képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Nagyon sok hangzatos dolgot hallhattunk arról, hogy e mögött a javaslat mögött mi van, és hogy ezt a javaslatot mi táplálja. Egyetlenegy dolog nem hangzott el: a valóság. Ezt a javaslatot a félelem táplálja, képviselőtársaim. Ezt a javaslatot az a félelem táplálja, hogy a Fidesz el fogja veszíteni a következő választást.Önöket és személyesen Orbán Viktort roppantul zavarja a Jobbik plakátkampánya, önöket roppantul zavarja az, hogy maradt még egy felület, amire hét év alatt nem tudtak teljes egészében rátenyerelni, amit nem tudtak teljes egészében kisajátítani, és amit nem tudnak teljesen uralni. Ezek pedig ezek a köztéri plakátok. Nagyjából mással már megvannak egyébként, a közszolgálatinak csúfolt csatorna nézhetetlen, az ’50-es évek színvonalán mozgó, primitív, demagóg, aljas és hazug módon egy egysíkú, gátlástalan kormánypropagandát közvetít közszolgálatiság címén. Meg lehet nézni a néhány tízezres nézőszámokat, itt a legfanatikusabb híveikhez tudnak csak eljutni egyébként.De hát ez van a kereskedelmi televíziók egy részével, újságokat is szüntetnek meg, hírportálokat vásárolnak be. Egyre inkább szűkül a nyilvánosság, egyre inkább szűkül a pluralitás ebben az országban, már ami a vélemények szabad megjelenítését és szabadságát illeti. Egyre kevesebbekhez jut el más információ és más vélemény, amit nem a kormánypártok képviselnek, vagy nem a kormánypártok hangszerelésében, a kormánypropaganda hangszerelésében közvetíti a Magyarországon történt események magyarázatát. [[19.50]] A köztéri felületek még ilyenek. Ezt használja a Jobbik most egy plakátkampányra, amely bizony sokakhoz el tud jutni, ami nyilván zavaró az önök számra. Sok magyar emberhez el tudjuk juttatni bizony az üzeneteinket, ezeken a plakátokon Orbán Viktor szerepel többek között, ezeken a plakátokon mi felhívjuk a figyelmet arra a mindent eluraló korrupcióra, arra a féktelen és gátlástalan rablásra, ami közvetlenül a miniszterelnökhöz és az ő köréhez kötődik, és elmondjuk azt is, hogy ezek az emberek el lesznek számoltatva, és mi a magyar emberek többségével együtt őket, azaz önöket le fogjuk váltani. E mögött a javaslat mögött, lehet itt simicskázni meg egyenlő esélyekről beszélni, ami egyébként valami egészen elképesztően pofátlan cinizmus az önök részéről, hogy bármely fideszes képviselő képes még arról beszélni hét év ilyen kormányzás után, ami mögöttünk van, hogy az önök számára az egyenlő esélyek meg az esélyegyenlőség meg az együttműködés a fontos - hogy a plafon nem szakad önökre, komolyan mondom! -; nyilván nem erről van szó. Arról van szó, hogy ezek a plakátok önöket zavarják. Önöket egyáltalán alapvetően az zavarja, hogy ebben az országban még különösen nagyobb felület van, amit nemcsak önök tudnak 100 százalékig használni és uralni, hanem mások véleménye is meg tud rajta jelenni. Erről szól ez a javaslat, és semmi másról!S ezt önök most törvényi eszközökkel akarják szabályozni és betiltani, miközben egyébként - és akkor a dolognak az álságosságáról, az elképesztő álságosságáról nem is beszéltünk - nézzük már meg, hogy micsoda plakátkampány meg micsoda dömping volt itt eleve az elmúlt hét évben kormányzati pénzekből, közpénzekből! Szerintem ember nincs a talpán, aki össze tudná számolni, hogy a kormányzat saját maga reklámozására - és most csak a köztéri plakátokról beszélünk, nem a tévéhirdetésekről meg a híradóról meg az önök által közpénzekből életben tartott, mindenféle szennymédiáról; tudjuk, hogy például a Ripost hirdetési bevételének 97 százaléka állami pénzekből származik, ez nettó lopás egyébként, nem más. Na, mindegy, ezeket most tegyük félre, most beszéljünk csak a plakátokról! Egyszerűen azt nem lehetne összeírni, hogy összesen az elmúlt hét év során mennyi pénzt költött a kormányzat közpénzből saját maga reklámozására. Ja, és az meg megint egy külön érdekes dolog lenne - ha már itt a burkolt párfinanszírozásról beszélünk -, hogy kikhez vitték ezt a pénzt, milyen vállalkozók, milyen Fideszhez közeli oligarchák voltak azok, akik ezeket a plakáthelyeket jó pénzért önöknek rendelkezésre bocsátották, és ezekből a pénzekből egyébként kinek kellett visszaosztani, például esetleg egy Pasa parki szomszédnak, vagy esetleg ebből nem került-e vissza az államkasszába. A rendszerváltás után egyébként nem önök folytatták csak ezt a gyakorlatot, azért a Szocialista Párt kapcsán is rendre fölmerültek annak idején ilyen vádak, de hogy ezt önök járatták csúcsra, és tették a kormányzásuk egyik alapjává ezt a fajta korrupciós mechanizmust, az viszont kétségkívül igaz. Tehát amikor az illegális párfinanszírozásról beszélünk, akkor érdemes lenne az elmúlt hét évet is megnézni, hogy kik, milyen szerződések, milyen közbeszerzések, milyen döntések, kinek a döntése alapján kaptak kormányzati megrendeléseket a kormányzati kommunikáció megjelenítésére, és ezekből az összegekből vajon vándorolt-e még esetleg máshova.Itt tehát arról van szó, hogy önök megint be akarnak zárni egy lehetőséget, megint csökkentetni akarnak vagy megszüntetni egy olyan felületet, ahol az ellenzék véleménye vagy egyáltalán más vélemények, mint amit a kormányzat képvisel, meg tud jelenni, és ezt a választók felé közvetíteni tudjuk. A harmadik világra, meg olyan jó kis diktatúrákra jellemző ez a módszer, amely felé egyébként is az önök miniszterelnöke szeret mostanában tájékozódni, például mondjuk, Kínára, ott mondjuk, simán elképzelhető, hogy az ottani viszonyok között ez egy normális és demokratikus dolog lenne; na, de még egyelőre Magyarországon vagy a Magyarországnak nevezett államban élünk. Ha ezt a javaslatot az Országgyűlés el fogja fogadni - márpedig nagyon bízom benne, hogy nem, nagyon bízom benne, hogy minden ellenzéki képviselőtársamban lesz annyi felelősség, hogy itt lesz a szavazás napján, és nem fog a távollétével hozzájárulni semmilyen módon ahhoz, hogy önök ezt a gyalázatos törvényt el tudják fogadni, ami egyébként többek között azért is gyalázatos, mert a jogállam leépítésének, a demokratikus jogállam leépítésének hét éve tartó folyamatában ez egy újabb lépcsőfok lesz -, ez gyakorlatilag a demokratikus véleménynyilvánítás és a szólásszabadság egy újabb korlátozása, ami egész egyszerűen megengedhetetlen. Látjuk, hogy mi zajlik ebben az országban hét éve: önök mindig-mindig egyet tekernek a rendszeren, két-három havonta mindig átlépnek egy olyan vörös vonalat, amiről korábban még mi magunk is azt gondoltuk volna, hogy na, talán idáig nem fogunk eljutni. Dehogynem! Eljutunk! Mindig van valami! Mindig van valami! Most éppen arról fogunk törvényt elfogadni, hogy hogyan kell a civileket vegzálni, meg mindenkit egy kalap alá vonni az átláthatóság érdekében, csak azért, hogy a háborús helyzetet meg a hisztériát fönn lehessen ebben az országban tartani, mert addig se kormányozni kell önöknek, mert érdemi kormányzás ebben az országban most már hónapok óta nem zajlik, és egyébként a következő választásokig nagyjából nem is várhatjuk azt önöktől, hogy érdemben kormányozni fognak, és egyáltalán az ország problémáival akarnak foglalkozni, helyette majd civilezünk meg sorosozunk, ellenségeket találunk. Most éppen ennek a javaslatnak a kapcsán lehet megint oligarcházni meg sorosozni vagy simicskázni; bocsánat, már én is keverem, de hát önöknek ez a két fő démonjuk van, az a két ember, akik önöket azzá tették, amik önök most. Egyébként Soros György volt az, aki elindította ezt a pártot, Simicska Lajos pedig az, aki naggyá tette és a választásig elvezette. Orbán Viktor ezekkel az emberekkel fordult szembe és számolt le különböző okokból, és most őket vizionálja mindenhol. Most letisztultak nagyjából az összeesküvés-elméletek, mint megtudtuk, Simicska van a Jobbik mögött, Soros az MSZP mögött, de néha van azért zavar a rendszerben, és néha átkerülünk egyik oldalról a másikra. Majd a Magyar Idők nyilván meg fogja holnap írni, hogy a Jobbik megint Soros György szervezeteit védi, csak azért, mert tartózkodni fog ennek a javaslatnak az elfogadása kapcsán, ami a külföldi civilekre vonatkozik. Nyilván nem erről van szó, nem ezért fogunk tartózkodni, ezt világosan elmondtam a vitában. Mint ahogy most ennek a javaslatnak az elutasításánál, amiről beszélünk, amit önök illegális pártfinanszírozásnak bélyegeznek, és ezzel próbálják majd a saját híveiket megint kábítani, ezt a javaslatot sem azért fogjuk elutasítani, mert ebben nekünk valamilyen rejtett, titkolt, és nem tudom, milyen célunk van, és nem tudom, kinek adtuk el magunkat, hanem azért, mert egész egyszerűen elfogadhatatlannak tartjuk azt, hogy önök így próbálják a vélemény- és a szólásszabadságot korlátozni, így próbálnak az ellenzék kezéből megint kivenni egy lehetőséget arra, hogy véleményt nyilvánítson. Miközben teljesen egyértelmű - és ezt itt szeretném leszögezni -: az fog történni, hogy önök újabb meg újabb százmilliókat fognak majd kilopni az államkasszából meg különböző állami cégektől azért, hogy a CÖF-öt meg a hozzá hasonló, nyomorult álcivil szervezeteket kitömjék, és majd azok fogják a gátlástalan kormánypropagandát folytatni önök helyett, majd azok fogják továbbra is az ellenzéket lejárató plakátokkal telekampányolni az országot, és majd önök ugyanúgy fognak titkolózni, mint ahogy most. Ugyanis, amikor a külföldről finanszírozott civileket akarjuk átvilágítani, akkor önöknek az már nem fontos, hogy kiderüljön, hogy a CÖF mire kérte és mire költötte azt az 508 millió forintot, amit az MVM-től kapott. Megmondom! A Jobbikot lejárató plakátkampányokra! Ha ezt a javaslatot el fogjuk fogadni, akkor ez a gyakorlat fog csúcsra járni, hogy minden állami cégből majd nyomják ki százmillióval a pénzeket azért, hogy önök helyett majd ezek a civilek kampányoljanak, és az ellenzéket gyalázhassák. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Szávay képviselő úr. Megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, LMP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az LMP a kormányzati propaganda megtiltását és a plakátkampányok költéseinek átláthatóvá tételét fontosnak tartja, a kormánypártok néhány lépést ebbe az irányba is tevő javaslatát azonban nem tudja támogatni. A kormányzati politikai plakátok betiltása önmagában ugyanis nem oldja meg a kezelendő problémát, azaz a fizetett politikai kommunikáció államosítását, hiszen a kormányzati propagandát csak még nagyobb arányban terelné át a kormánymédiában továbbra is közzétehető kormányzati hirdetésekre és a kormányközeli média finanszírozásába. Emellett az összegző módosító javaslat megfogalmazása alapján sincs garancia, hogy a hivatalosan eddig is információs kampányoknak tekintett kormányzati plakátkampányokat a gyakorlatban a tilalom megsértése miatt a javaslat szerint eljáró kormányhivatalok tiltott politikai hirdetésnek minősítenék. További probléma, hogy nemcsak a kormányzati propaganda elhelyezését nem tiltja semmilyen módon a kormánypárti javaslat a médiában folytatott kampány esetében, hanem a szatellitszervezetek - például a CÖF - általi kampányolást sem, ami továbbra is megkerülhetővé tesz minden kampánykorlátozást. Súlyos hiányosság, hogy a kormány javaslata csak a szabadtéri politikai plakátok kihelyezését korlátozná, így például a BKV-járműveken vagy metrómegállókban elhelyezett hirdetési felületekre semmilyen korlátozás nem vonatkozna. A kampányidőszakon kívüli teljes, a pártokon és a kormányon túl minden magánszemélyre és magánszervezetre is vonatkozó politikai plakátolási tilalmat pedig nem látjuk sem megalapozottnak, sem végrehajthatónak. [[20.00]] Ha a kormányhivatal gumiszabály alapján mondja meg, hogy mi a politikai tartalom és mi nem az, az szükségszerűen önkényes jogalkalmazásra és a szólásszabadság sérelmére vezet.Az LMP a fenti problémák mindegyikének orvoslására tett javaslatokat, azokat a kormánypártok ismerték és mérlegelhették, a Törvényalkotási bizottsági javaslatai közé azonban azok egyike sem került be. A magyar demokrácia működésének súlyos gondjaira az Orbán-Simicska háborúban fogant, zárószavazás előtt álló törvényjavaslat nem megfelelő gyógyír, még ha irányában támogatható is. A jövőben ugyanis pontosan ugyanúgy átláthatatlanságban működhetnek a pártok bújtatott és kevésbé bújtatott finanszírozási útjai, és pontosan ugyanúgy, csak más utakon düböröghetnek a közpénzből folytatott kormánypárti kampányok, mint 3, 7, 11 vagy 15 éve. A helyzet megváltoztatása érdekében egyrészt el kell végre fogadni az LMP által 2010 óta következetesen javasolt kampányfinanszírozási reformot, másrészt konkrét tilalmakat kell szabni a kormányzati és egyéb állami propagandával szemben, illetve átláthatóvá és piaci adatok alapján ellenőrizhetővé kell tenni az állami és állami vállalati médiaköltéseket. Mindezek miatt az LMP nem tudja támogatni a javaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Szávay István tapsol.]]
Köszönöm, Schmuck Erzsébet képviselő asszony. A következő felszólaló Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm szépen, elnök úr. Igaz, nem akartam hozzászólni, de azért van az ügynek egy elég bizarr pikantériája, és azt kell mondanom, hogy Répássy képviselő urat valahol megértem. Mennyire fájhat önöknek, hogy Simicska Lajos, aki annak idején a Fidesz pénztárnoka volt, pontosan 1993-ban Orbán Viktor felkérésére lett a Fidesz gazdasági igazgatója, majd 1998-tól 1999-ig az APEH elnöke is volt. Azért ezt ne felejtsük el, hogy önök még itt a Parlament falai között az elmúlt hetekben vagy hónapokban folyamatosan simicskáztak, az önök érdekeit jó néhány éven keresztül Simicska Lajos kiszolgálta.És most, hogy valami mást látnak 2015-ben, a G-nap óta, az ominózus, elhíresült G-nap óta, Simicska Lajos teljesen szembefordult a Fidesszel, az akkori pártcsaládjával, azóta elég keményen próbálnak a kampánypiacon és a plakátpiacon úgymond rendet rakni. Álságos, képviselő úr! Azt gondolja, hogy ebben az országban senki nem veszi észre, hogy mi zajlik és mit csinálnak évről évre? Azért álságos ez az egész, mert mindenki tudja, hogy ezek a törvények azért születnek, mert önök összevesztek a valamikori pénztárnokukkal, most már nem önöket támogatja, rossz hírek szerint elég sok mindent tud önökről, ami elég terhelő lehet az önök számára, és valahol akkor most be kellene avatkozni. Nagyon nincs ez rendben, képviselő úr, nagyon nincs rendben, hogy önök így alkotnak ebben a Házban törvényeket: ha valaki barátunk, akkor a barátunknak, ha valaki az ellenségünk, az ellenségünknek. Azt gondolom, hogy 2018-ban a magyar emberek ennek véget fognak vetni. [[Szávay István: Így van!]] És jogosan fognak véget vetni, mert ilyen törvénykezés az elmúlt 27 évben nem zajlott, ami most zajlik ebben a Házban, és véget is kell ennek vetni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztőnek, Répássy Róbert képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat előterjesztőjeként, amikor az általános vitát kezdtük, akkor idéztem, a Transparency International Hungary nevű, mondjuk úgy, hogy NGO, és akkor már több angol szót nem mondok itt; szóval, a lényeg az, hogy a Transparency úgy értelmezte, úgy értékelte a 2014-es választási kampányt, többek között azt nyilatkozta a Transparency vagy olyan véleményt adott közzé, hogy a köztéri hirdetéseket, az óriásplakátok tulajdonosai, üzemeltetői által a politikai szereplőknek adható kedvezményeket egységesen kell szabályozni vagy a kedvezményeket teljesen meg kell tiltani, az óriásplakát-tarifákat nyilvánossá kell tenni. Tehát szemben azzal, amit Szávay úr állított, valójában nem a diktatúra felé vezető lépés ez a törvényjavaslat [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból: Hogyne lenne!]] hanem a transzparencia és az esélyegyenlőség felé vezető javaslat [[Szávay István: Jézus Mária!]] mert a választási kampányon kívül [[Szávay István: Ezt a cinizmust!]] transzparenssé teszi a pártok támogatási rendszerét, a választási kampányban pedig megteremti, a médiában már létező esélyegyenlőségi szabályokat vetíti rá a médiahirdetések… [[Dr. Gyüre Csaba nevet. Szávay István: Melyik médiát? Ne viccelj!]] Bizonyára nem ismerik a választási eljárási törvényeket [[Az elnök csenget.]] de szerintem ez nem olyan nagy baj, majd úgyis alkalmazzuk mindannyian. A választási eljárási törvényeink szerint ugyanis a médiahirdetések során már biztosítani kell az esélyegyenlőséget, biztosítani kell azt, hogy egyforma időben, egyforma felületen tudjanak a médiában hirdetni [[Szávay István: A pártok!]] a politikai pártok. Nos, ezt az esélyegyenlőséget kellene a javaslatunk szerint a közterületi hirdetésekben is biztosítani. Tehát olyannyira nem ördögtől való ez a javaslat, hogy ezt már a 2014-es választásokon a médiahirdetésekre alkalmazták a választási szervek, és ez egy hatályos törvény, azon túl, hogy a Transparency véleménye szerint ezt ki kellene terjeszteni az óriásplakátos hirdetési piacra is. Tehát szemben azzal, amit állítanak, ez valójában az önök érdekét is szolgálná. [[Szávay István: Ó, köszönjük szépen!]] Hogy csak egy példát mondjak, az önök elnöke elismerte, hogy a jelenleg folyó plakátkampányukra 150 millió forint hitelt vettek föl. Nyilván, bizonyára készítettek kalkulációt, hogy ezt miből fogják kifizetni. De az biztos, hogy az nem igaz, amit Gyüre Csaba mondott, hogy van a másik oldalon két ló, és abból az egyik lovat, azt mondta, hogy ki akarja lőni ez a törvényjavaslat. Önöknek nincs lova, mert azt is hitelből vették, tehát valójában ezeket a hirdetéseket hitelből finanszírozzák. És azt is elismerte egyébként a Jobbik, hogy bizony Simicska Lajos cégeitől vásárolják ezeket a médiafelületeket. [[Szávay István: Mert neki vannak ilyen cégei, azért!]] Tehát nem kell semmiféle összeesküvés-elméletet gyártani, mert önök elismerték, hogy Simicska Lajostól vásárolják ezeket a hirdetési felületeket [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból: És?]] és még erre ráadásul hitelt is vettek föl. [[Dr. Lukács László György: Ti ki se mertétek mondani kormányon a nevét! Az elnök csenget.]] Még egyszer mondom, az idézetek nem tőlem származnak [[Szávay István: Ti játszottátok át az összes plakáthelyet! Az elnök csenget.]] , hanem a Jobbiktól származnak.
Képviselő úr, egy kis türelmet kérek. Folytassa, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tehát, ha jól értem, akkor eddig attól lettek idegesek, hogy elmondtam a Jobbik nyilatkozatait. Most jönnek a Fidesz nyilatkozatai. [[Szávay István: Attól vagyok ideges, mert cinikus vagy!]] A Jobbik nyilatkozatai szerint tehát önök hitelből kampányolnak jelenleg. Én azt tudom mondani, hogy ehhez képest mégiscsak jobb megoldás lenne az, hogy esélyegyenlőséget teremtene, minden párt egyformán tudna a választási kampányban részt venni. Természetesen meg lehet kockáztatni, hogy a következő kampányidőszakban önök további hitelt vesznek föl és abból fognak kampányolni, de azért jegyezzék meg, ezt vissza kell fizetni. Volt már olyan párt a parlamentben, amely egyébként kiesett azóta [[Szávay István: És futni hagytátok őket!]] és nem tudta kifizetni a tartozásait. Ez a párt ma már nem parlamenti párt. [[Vágó Sebestyén közbeszól.]] Tisztelt Ház! Tehát meggyőződésünk, az előterjesztők meggyőződése, hogy ez a törvényjavaslat minden párt érdekét szolgálná, nem lenne kiszolgáltatva egyetlen párt sem azoknak a támogatásoknak, amelyeket most a Jobbik élvez éppen. Egyébként, ha meg abból indulnak ki, hogy Magyarországon a médiapiac jelenleg plurális-e, és valóban létezik-e az, hogy azért kell már a hirdetési felületekre menni a pártoknak, mondjuk, az ellenzéknek, mert nem találnak médiumot, ez természetesen nem igaz. Jelenleg az én megítélésem szerint, de szerintem ezt objektíven is meg lehet állapítani, három országos kereskedelmi televízió van, amelynek a híradója - hogy mondjam - őszinte tisztelője az ellenzék politikájának, hiszen annyit szerepelnek benne, és ugyanígy, mondjuk, két országos napilap van, amely az ellenzékhez közel áll, hogy így mondjam, és legalább három olyan kereskedelmi rádió van, amelynek milliós hallgatottsága van, milliókat ér el a kereskedelmi rádió, és ezek is ellenzéki kézben vannak. [[20.10]] Tehát Gulyás Gergely mondta azt, aki előterjesztője ennek a javaslatnak, hogy szeretne ő olyan diktatúrát látni, ahol ennyi médium szolgálja az adott ellenzék információterjesztését. Tehát nem szorulnak önök rá Simicska Lajos támogatására, nem érdemes szerintem kockáztatniuk a pártjuk fizetőképességét; különösen azért nem, mert a pártok állami támogatása a választási eredmények függvénye. Lehet persze erre kockáztatni, hogy majd ha a Jobbik nagyobb eredményt ér el, mint jelenleg ért el, akkor nagyobb lesz az állami támogatottsága is - de mi van, ha mégsem? Akkor bizony ki kell fizetni ezeket a támogatásokat vagy pontosabban: ki kell fizetni ezeket a hiteleket. Mondhatnám azt, hogy ezért mi nem aggódunk. Mi nem önökért aggódunk, hanem mi minden olyan pártért aggódunk, amelyik eladósodik és kiszolgáltatottá válik valamilyen gazdasági érdekcsoportnak. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] Tehát a javaslat arról szól, hogy ne váljon senki sem gazdasági érdekcsoportok kiszolgáltatottjává, és a politikában ne jelenhessen meg ez a befolyásolás. Tisztelt Ház! Tehát kérem, hogy a törvényjavaslatot támogassák [[Szávay István: Mi van a CÖF-fel?]] , és nagyon kérem önöket, hogy fontolják meg a javaslatot. Meggyőződésünk, hogy a Jobbik érdekében áll ennek a javaslatnak az elfogadása. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, Répássy Róbert képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az ügyvédi tevékenységről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15371. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán elérhetőek. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Répássy Róbert képviselő úrnak, a bizottság előadójának, legfeljebb nyolcperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Elnézésüket kérem, hogy ma este túl sokat kell engem hallgatniuk, de a Törvényalkotási bizottság engem jelölt ki több előterjesztés ismertetésére, így szeretném önöket tájékoztatni, hogy a Törvényalkotási bizottság a házszabályi rendelkezések 46. §-a alapján 2017. június 8-án megtárgyalta az ügyvédi tevékenységről szóló T/15371. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 28 igen szavazat mellett, 11 tartózkodással, tehát ellenszavazat nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza egyrészről az Igazságügyi bizottság részletes vitát lezáró módosító indítványát, valamint a Törvényalkotási bizottság saját kezdeményezését, amely részben felülírja a szakbizottság javaslatait. A pontosító szabályok közül szeretném kiemelni azt a módosító javaslatot, amely egyértelművé teszi, hogy választott közjogi tisztségviselői megbízatás alatt érteni kell a helyi önkormányzati és nemzetiségi önkormányzat tisztségviselője vagy tagja, valamint az általa létrehozott bizottság tisztségviselője vagy tagja megbízatását is. E módosítás biztosítja egyértelműen annak lehetőségét, hogy például a helyi önkormányzati képviselő, a képviselő-testület bizottságának nem képviselő tagja, a társadalmi megbízatású polgármester, valamint a társadalmi megbízatású alpolgármester tekintetében a tisztségviselő jogállását szabályozó speciális törvény összeférhetetlenségre vonatkozó rendelkezései juthassanak érvényre. Továbbá fontos változásnak tartom az eredetileg benyújtott törvényjavaslathoz képest, hogy a módosító javaslat egyértelművé teszi, hogy a kamarai jogtanácsos és a jogi előadó munkáltatójának a kamarai tagfelvétel, illetve nyilvántartásba vétel feltételeként arról kell nyilatkozatot tennie, hogy az ügyvédi tevékenység gyakorlásának feltételei és az elektronikus ügyintézéshez szükséges feltételek biztosítottak, azaz e feltételeket a belső viszonyoknak megfelelően a munkáltató, illetve maga az ügyvédi tevékenységet gyakorló is biztosíthatja. Úgy gondolom, hogy az ügyvédi tevékenységet gyakorlók működésének rendezése érdekében az új kihívásoknak megfelelő egységes szemléletű új kódexet fogadhat el az Országgyűlés, amely az ügyvédi társadalom nagy többségének, így az őket reprezentáló Magyar Ügyvédi Kamarának is bírja a támogatását. Kérem, tegyék önök is ugyanígy, támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Répássy Róbert képviselő úr. A kisebbségi vélemény ismertetésével megbízott képviselő úr nincs a teremben. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Völner Pál államtitkár urat, kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A Jobbik Magyarországért Mozgalom a Törvényalkotási bizottság ülésén elmondta azt a véleményét, hogy részben örülünk annak, hogy bizonyos módosítónk, amit elmondtunk a hozzászólásban is az általános vitában, hogy miben szeretnénk módosítást, az részben meghallgatásra került. Mégpedig az, amit Répássy képviselő úr az előbb említett is, amely arról szólt, hogy egyértelműen rögzíti a módosító javaslat azt, hogy összeférhető az ügyvédi tevékenység a helyi önkormányzati képviselői tisztséggel. Ezt mi elmondtuk az általános vitában is, hogy álláspontunk szerint szükség van arra a szakértelemre a helyi önkormányzatnál, amit az ügyvédek és más jogászok is bírnak. Tehát azt gondolom, hogy ez nélkülözhetetlen az önkormányzati munkában, és ez nem teremt olyan összeférhetetlenséget, amely miatt ezt a tevékenységet ügyvédként nem lehetne ellátni. De szeretnék szólni egy másik olyan dologról is, amit mi sarkalatosnak tekintettünk ebben a vitában, mégpedig ez arról szól, amelyben az összeférhetetlenséget eléggé nagyra bővítette ki a törvényjavaslat. Ezzel kapcsolatban is kifejtettük az általános vitában az álláspontunkat, hogy nem mindennel értünk egyet, ami az összeférhetetlenséggel kapcsolatos. Túl bőre szabta a javaslat azok körét, amely tevékenységeket el lehet látni az ügyvédi tevékenységgel együtt, egyetemben. Több ellenzéki párt is szóvá tette ugyanúgy, akár a Jobbik Magyarországért Mozgalom azt, hogy bizonyos gazdasági társaságoknál a vezető tisztségviselői tisztet, amennyiben ezt testület látja el, abban tagként vagy akár elnökként ügyvéd részt vehet. Ez pedig azt jelenti, hogy akár egy részvénytársaság, egy zárt vagy egy nyitott részvénytársaság igazgatótanácsának az elnöke lehet az ügyvéd. Álláspontunk szerint ez már túlmutat azon a körön, amelyet ügyvédek előtt célszerű megnyitni tevékenységként az ügyvédi tevékenységen kívül. Amennyiben megnézzük ezzel kapcsolatban az ügyvédi kamara korábbi állásfoglalását, az egyértelműen rögzítette, hogy ilyen területre ők sem gondolták a bővítését az ügyvédi tevékenységnek. Bánáti elnök úr, az ügyvédi kamara országos elnöke ugyan megjelent a Törvényalkotási bizottság ülésén, és hozzátartozik, hogy ő elmondta, hogy ebben nem lát kivetnivalót. Mi a magunk részéről azt gondoljuk, hogy ez a személyre szabott jogalkotásnak megint egy eleme, amivel ebben az esetben találkoztunk, illetve a bizottságban egyébként is komoly vita alakult ki azzal kapcsolatban, hogy miért kell egyébiránt politikát bevinni a kizárólag szakmai törvényjavaslatokba. Mi úgy látjuk, hogy nagyon gyakran ez vezérli a kormánypártokat, amikor ellenzéki javaslatokat nem fogadnak el, és nem kerülnek be, még adott esetben a szakmai törvényjavaslatoknál sem kerülnek ezek elfogadásra. Mindezek alapján alakult ki a Törvényalkotási bizottság ülésén, és így részbeni egyetértés volt csak, és a Jobbik Magyarországért Mozgalom kifejtette ezen álláspontját, gyakorlatilag így félig-meddig a jobbikos álláspont mellett a bizottsági ülésen kialakult ellenzéki álláspontot is ismertettem. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Gyüre Csaba képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat, kíván-e szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Államtitkár urat illeti a szó. [[20.20]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Csak Gyüre Csaba képviselőtársam említette az összeférhetetlenség esetét, azt hiszem, a bizottsági ülésen is részletesen tájékoztattuk a jelen lévő képviselőket, hogy egy személyben nem vezethet gazdasági társaságot ügyvéd, tehát ez a fajta összeférhetetlenség nem áll fenn. Nem lehet döntő szava, hiszen ha a testület tagjaként van ott egy társaság vezetésében, akkor nyilvánvaló, hogy le lehet szavazni, tehát ilyenfajta problémát ez nem okoz. Az pedig nagyon szerencsés, hogy mondjuk, egy alapítványnak vagy egyesületnek, ilyen szervezeteknek lehet vezetője, hiszen a civil szféra megkívánja azt a jogi szaktudást, amit esetleg az ügyvédek hozzá tudnak tenni. Köszönöm szépen a képviselőtársaimnak a vitában elhangzottakat, és kérem a javaslat támogatását.
Köszönöm, Völner Pál államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most pedig soron következik az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény és a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12366. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Répássy Róbert képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. június 8-án tartott ülésén megtárgyalta az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény és a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosításáról szóló T/12366. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. OGY-határozat 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, nem szavazat nélkül és 10 tartózkodás mellett támogatta. A háttéranyagban a Kulturális bizottság kétpontos technikai jellegű módosító javaslata található, amelyet a bizottságunk sem vitatott. A törvényjavaslat a következő okok miatt került benyújtásra. Az Európai Bizottság az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló törvény és a nemzeti köznevelésről szóló törvény egyes részletszabályait a 2000/43/EK irányelvvel ellentétesnek találta, ezért 2016. május 27-én kötelezettségszegési eljárást indított Magyarországgal szemben. Az eljárást megindító hivatalos felszólítás kifejezetten kifogásolta az egyes részletszabályokat, illetve az ezen alapuló bírósági jogértelmezést, ezért a törvényjavaslattal elérni kívánt cél az Európai Bizottság által jelzett ellentét feloldása, a két törvényben megfogalmazottak pontosítása és azok kiegészítése. Tisztelt Képviselőtársaim! Kiemelendő, hogy az előterjesztés a történelmi egyházak képviselőinek támogatásával került benyújtásra, alapos szakmai munka előzte meg, amelyhez kérem szíves támogatásukat. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Répássy Róbert képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy most vagy később kíván felszólalni. [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Jelzi, hogy most nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót.Megadom a szót Kissné Köles Erika szlovén nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának. Önt illeti a szó, Kissné Köles Erika szószóló asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Spoštovani Gospod Predsednik! Poslanke in Poslanci! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény és a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosításáról szóló T/12366. számú törvényjavaslat tárgyalásához való kapcsolódását kérte az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága. Fontosnak ítéltük a benne megfogalmazottakat, köztük azt, hogy a törvényjavaslat célja, hogy az egyenlő bánásmód alkotmányossági követelménye a nemzetiségi oktatásban is hatékonyabban érvényesüljön. Az egyenlő esélyek és az egyenlő bánásmód egy társadalomban nem engedi, hogy bárki vagy bármely csoport, emberi közösség elé önérvényesítésében, az élhető és igazságos létezésében akadályokat támasszanak, de olyan lehetőségek biztosítását is kell hogy jelentsék, amelyek adott személy, csoport számára nyitnak meg vagy hagynak nyitva lehetőségeket egyéniségük, sajátosságaik érvényesítéséhez, ami a nemzetiségek számára kiemelt jelentőségű éppúgy, mint az, hogy egy többségi társadalomban a nemzeti kisebbségben élő közösség számára meghatározó a szegregáció nélküli létezés, vagy az, hogy a nemzetiségi oktatás szervezése esetén csak akkor nem sérül az egyenlő bánásmód követelménye, ha az oktatás szervezése a törvényjavaslat (2) bekezdésében foglalt feltételek mellett megfelel az alábbi követelményeknek: az alaptanterv szerinti ismeretek megszerzése a nem nemzetiségi oktatásban általánosan érvényesülő színvonalon biztosított, és a nemzetiségi oktatás a nemzetiségek jogairól szóló törvényben meghatározott követelményeknek megfelel. Objektív elvárás a nemzetiségi oktatással szemben, hogy az oktatás megszervezése során a lehető legmagasabb szintű tudás megszerzése érdekében, illetve a tanuláshoz való jog mint alkotmányos alapjog minél szélesebb körű biztosítása céljából, az egyenlő bánásmód alkotmányossági követelményére is figyelemmel, a nemzetiségi oktatás az állami oktatással megegyező átlagos színvonalon történjen. A nemzetiségi köznevelésben elfogadható, hogy a törvényjavaslat alapján jogszerűnek minősül a vallási meggyőződésen vagy nemzetiségi alapon, elkülönítetten szervezett oktatás, ha az egyidejűleg megfelel a vallási meggyőződésen alapuló oktatás és a nemzetiségi oktatás valamennyi jogszabályi követelményének. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a 2017. évi május 8-ai ülésén folytatta le a törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottság a részletes vita során megállapította, hogy a törvényjavaslathoz nem került benyújtásra képviselői módosító indítvány, a részletes vita során maga a bizottság sem fogalmazott meg további módosításra irányuló szándékot. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a törvényjavaslatban megfogalmazott módosításokat a nemzetiségi köznevelés érdekében is előremutatónak ítéli. Hvala za pozornost! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm Kissné Köles Erika szlovén nemzetiségi szószóló felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az általános vitában is kifejtettük azt az álláspontunkat, hogy nem tudunk egyetérteni ezzel a törvényjavaslattal, már csak azért sem, mert többször kifejtettük, hogy ne Brüsszelből irányítsák már a magyar jogalkotást. Éppen a Fidesz-KDNP-kormányzat az, aki óriásplakát-erdőkkel hirdeti azt, hogy állítsuk meg Brüsszelt, csak amikor Brüsszel valamit üzen, hogy valamit meg kell tenni, akkor ők azt megteszik kommunikációban, igen, állítsuk meg, tettekben pedig ne állítsuk meg. Mi is ennek a vitának az alapvető kirobbantó oka? Az, hogy Nyíregyházán volt egy iskola, vagy ez is az egyik fő oka volt, az úgynevezett Huszár-telepi vagy régen Guszev-telepinek hívták ezt az iskolát - ez a Huszár-telep arról nevezetes Nyíregyházán, hogy gyakorlatilag kizárólag csak cigány származású lakosság él ott -, és annak következtében, hogy csak cigány származásúak élnek ott, az ottani iskolába is nyilván csak cigány gyermekek kerültek. Az úgynevezett jogvédő vagy áljogvédő szervezeteknek ez nagyon nem tetszett, kijelentették, hogy bizony ez egy szegregált oktatás, ezért ezt az intézményt bezárták, a gyerekeket pedig a belvárosi iskolába iskolabuszokkal behordták. [[20.30]] Kik tiltakoztak ez ellen a legjobban? A legjobban a helyi cigány lakosság tiltakozott, hiszen azok a gyerekek, akik 100-200-400 métert mentek gyalog az iskolába, ahol megkapták azt az oktatást, amit ők elvártak, és amit megszoktak és amit szerettek, azt egyik napról a másikra megszüntették, és iskolabuszokkal 5-8 kilométer távolságra hordták be ezeket a gyerekeket. Ezek a gyerekek teljesen idegen közegbe kerültek be, teljesen más oktatási szint volt ott, hiszen ott megszoktak egyfajta szintet, nyilván azokban az iskolákban éppen más szinten jártak a gyerekek, nem tudtak megfelelően beilleszkedni; őket viselte meg a legjobban, ők maradtak le a legjobban. És ne mások mondják már meg, ne Brüsszelből, és ne jogvédő szervezetek irányítsák, hogy ki melyik iskolába akar járni! Kapóra jött a görögkatolikus egyháznak az a lehetőség, hogy ezt az iskolát átvette és újraindította. A gyerekeket visszavették ebbe az iskolába, a gyerekeknek és a szülőknek a legnagyobb örömére, és ez a törvényjavaslat gyakorlatilag ezt a lehetőséget akarja megszüntetni, ahol, én azt gondolom, hogy mindenki akarata egymásra talált - kivéve az úgynevezett, magukat jogvédő szervezeteknek mondó szervezeteket, akik mindenkire figyelnek éppen, csak azoknak az érdekeire nem, akiket ők képviselni akarnak. Adott esetben itt tehát rossz irányba fordult a politika.Én nagyon sajnálom, hogy a magukat jogvédő szervezetnek mondó szervezetek követelésére, illetőleg Brüsszelnek a követelésére a kormányzat elfogadja ezt a törvényjavaslatot, ez sok szempontból megoldhatatlan, nem beszélve arról, hogy az általános vitában az MSZP soraiból éppen Teleki képviselő úr mondta el, hogy megoldhatatlan bizonyos helyzetekben, amikor egy-egy településnek már kizárólagosan csak cigány lakossága van, akkor nyilván ez ettől még nem lesz szegregált oktatás, de való igaz, hogy nem tudnak eljárni, nem tudják sokan elhordani a távoli iskolákba a gyermekeiket, ezért nyilván meg fog valósulni az az oktatás, hogy csak cigány gyerekek járnak ebbe az iskolába; bár éppen Lázár János miniszter úr volt az, aki arról beszélt, amikor Brüsszel először felvetette ezt a problémát, hogy egyáltalán Brüsszelben honnan tudják, hogy kik a cigányok, tehát ő tette fel ezt a kérdést. Nagyon érdekes lesz tehát ennek a törvénynek a végrehajtása. Én azt gondolom, hogy nem kellene ilyen módon szolgálni Brüsszelt, és a brüsszeli elvárásoknak megfelelni, és szerintem nem kell, nem támogatandó ez a törvényjavaslat. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Gyüre Csaba képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Vágó Sebestyén képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Ott folytatnám, ahol Gyüre Csaba elkezdte, illetve kiegészíteném néhány dologgal. Először is megerősíteném azt, amit ő is mondott már, hogy szavakban nagyon tudják hirdetni azt, hogy mennyire ellenálló és forradalmi kormány Brüsszellel szemben a jelenlegi és az előző kormány is, azt láttuk is, hogy nagyon sok esetben, csip-csup ügyekben rá tudnak csapni az asztalra, meg tudják mutatni, hogy milyen kemények, amikor meg ehhez hasonló kötelezettségszegési eljárásokat találunk, aminél látjuk, józan ésszel átgondolva látjuk azt, hogy a földtől és a valóságtól teljesen elrugaszkodott, a brüsszeli liberális agytrösztök kitalálták, hogy mi is az a szegregáció, és hogyan kell ezt végrehajtani, hogy a kisebbségi jogok ne sérüljenek, csak - mint mondtam - ez abszolút elrugaszkodik a valóságtól. Sokan mondták már azt, hogy sok terepe lehet annak, hogy spontán szegregáció alakul ki, lehetnek akár komplett települések - Kelet-Magyarországon, Északkelet-Magyarországon sok ilyet találunk -, amelyeket egy etnikai kisebbség alkot, ott elég nehéz megvalósítani az olyan oktatást, hogy ne csak akár a cigány kisebbség gyermekei járjanak abba az iskolába. De ez egyébként megfigyelhető nagyvárosokban is, akár Tatabányán is találunk olyan iskolát, ahova kizárólag cigány származású gyerekek járnak, ugyanis a környéken csak cigány származású lakosság van, egy szegregátum kellős közepén lévő iskoláról beszélünk. Tehát a valóság, illetve a földhöz ragadt gondolkodás is azt mondja, hogy egy ilyen kötelezettségszegési eljárással szembe kell menni. Egyrészt a valóság szempontjából, másrészről egyébként akár szakmai szempontból is meg lehet támadni egy ilyen intézkedést, mert sok esetben nem ördögtől való dolog a szegregált oktatás, és lehetnek olyan élethelyzetek, főleg egyébként az általam is meg mások által is említett szegregátumokban, ahol egy jól megtervezett, jól felépített, jó módszertannal rendelkező szegregált oktatás, akár egy etnikai kisebbségre, akár egy nemzeti kisebbségre specializálódottan kialakított oktatás és módszertan lehet az, ami igazán szolgálhatná az integrációt, igazán szolgálhatná a felemelkedést [[Dr. Gyüre Csaba: Így van!]] , és igazán szolgálhatná azt, hogy az ezen a szegregált oktatáson túllépve a felsőbb iskolákban, oktatásban is részt vehessenek, akár egyetemi végzettséget is szerezhessenek, és így társadalmilag is integrálódhassanak. Úgyhogy úgy gondolom, hogy itt az ideje, ez nem egy csip-csup ügy, ez egy fontos ügy, itt kéne az asztalra csapni, és itt kéne kiharcolni azokat a jogokat, amelyek igenis a Magyarországon élő akár nemzeti, akár etnikai kisebbségek igazi felemelkedését és igazi integrációját szolgálnák. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Vágó Sebestyén képviselő úr. Megkérdezem, kíván-e még valaki hozzászólni. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Akkor megadom a szót az előterjesztőnek, Völner Pál államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ez az előttünk lévő javaslat egy tisztán szakmai javaslat. Van egy nemzetközi jogi környezet, amelyet vállaltunk és be kell tartanunk. Ha találunk arra jogi megoldást, hogy a viták számát csökkentsük Brüsszellel, az nyilvánvaló, hogy nem célunk, hogy egyre több konfliktushelyzet legyen. Tehát egy tipikus példája ez a javaslat annak, hogy a kormány, amikor Brüsszel megállításáról beszél, akkor nemzeti sorskérdések tekintetében adja ezt [[Vágó Sebestyén: Miért, ez nem az?! Dr. Gyüre Csaba: Mint a bírák nyugdíjazása!? Vágó Sebestyén: Meg a médiatörvény!]] feladatul magunknak, ugyanis itt a migráció kérdésében, például az alaptörvény-módosításnál jobbikos képviselőtársaink nem tekintették ennyire feladatnak Brüsszel megállítását. Az Unió egy olyan közösség, amelyhez továbbra is tartozni akarunk, tehát hogyha együtt tudunk működni, ha találunk olyan megoldásokat, olyan kompromisszumokat, amelyek mentén ez működik, ez a példa is bizonyítja, hogy akkor a szakmai érvek mentén tudunk olyan megállapodásra jutni, amely a jövőt minden szempontból biztosítja. Ezért kérem a javaslat támogatását. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, Völner Pál államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény, valamint a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15785. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Répássy Róbert képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ezúton szeretném tájékoztatni az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. június 8-án a Házszabály 46. §-a alapján megtárgyalta az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény, valamint a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény módosításáról szóló T/15785. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 19 igen szavazattal, 7 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. A háttéranyag nagy részét az Igazságügyi bizottság 43 pontos módosító javaslata képezi, amelyet a Törvényalkotási bizottság saját módosító javaslata néhány ponton felülír. A szakbizottság rögzíti az Iasz. és az Üjt. átmeneti rendelkezéseinek módosítását a 2017. évi cafetériajuttatásra vonatkozóan. Ezen módosítások célja, hogy egyértelmű jogi helyzetet teremtsen a jogalkalmazók számára, a 2017. szeptemberi hatálybalépés esetén ugyanis felmerülhet a már megállapított cafetériajuttatás visszafizetésére történő kötelezés, ami szerzett jogokat venne el. Emellett a szabályozás teljes összhangban van az állami tisztviselőkről szóló törvény vonatkozó rendelkezéseiben írt átmeneti szabályokkal, amelyek a kormánytisztviselő és az állami tisztviselői jogviszonyváltás folytán kialakult hasonló jogi helyzetet szabályozzák. Illetve nem utolsósorban módosul a törvényjavaslat hatálybalépésének dátuma, tekintettel a technikai ügyletek lebonyolítására. [[20.40]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy az emelésnek köszönhetően biztosíthatóvá váljék, hogy az igazságügyi szervezetrendszer megtarthassa kulcsfontosságú alkalmazottait, ugyanakkor megállítsa az igazságügyi és nem ügyészi, ügyészségi alkalmazottak elvándorlását. Ezért is kérem, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Répássy Róbert képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Völner Pál államtitkár urat, kíván-e most felszólalni. [[Dr. Völner Pál: Később.]] Majd később. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat alapvetően előremutató törvényjavaslat sok tekintetben. Számtalanszor tettük már itt szóvá a bírák, ügyészek, igazságügyi, ügyészségi alkalmazottak bérét a költségvetési vita során mi, jobbikos országgyűlési képviselők, általában ez süket fülekre talált.Most néminemű változás van, aminek részben örülünk, azonban sajnos ezzel a törvényjavaslattal is vannak problémák. Én magam nyolc módosító javaslatot adtam be ehhez a javaslathoz, egy sem került semmilyen részben elfogadásra. Én azt gondolom pedig, hogy ezek mind javították volna ezt a törvényjavaslatot.Ami a legfontosabb kérdés, ami nem jó ebben a törvényben, az éppen az, amiről Répássy képviselőtársam az előbb beszélt, amikor is megfogalmazta, hogy mi a törvény célja. A törvény célja egy magasabb bérezés által megtartani az ott dolgozókat, vonzóvá tenni az igazságügyi alkalmazotti, ügyészségi alkalmazotti pályát. És hogy sikerül-e ennek a törvényjavaslatnak ezt megtenni, hát, ebben vannak kétségeink. Mégpedig azért, mert Répássy képviselőtársam kifejtette azt, hogy van egy béremelés. Itt szó van egy béremelésről, ami igaz. Ami igaz, de mit szoktunk meg a Fidesz-KDNP részéről: amikor bért emel, akkor ugyanúgy el is vesz. Kérdés, hogy ha húzunk egy mérleget a végén, akkor ez valóban pozitív lesz-e vagy negatív. Mert mi is történik itt, a bírósági alkalmazottak, igazságügyi alkalmazottak esetében, illetve az ügyészségi alkalmazottak esetében? Az történik, hogy megemeli a bért, és mindamellett pedig a cafetériát megszünteti. Körülbelül átlagosan egy dolgozónak 20 ezer forint cafetéria járt egy hónapban. Megemeli, mondjuk, 30 ezer forinttal a fizetést. Hirdeti mindenütt, hogy hú, 20 százalékos átlagos bérfejlesztés van, ami nem igaz, mert adott 30 ezret egyik oldalon, elvett 20 ezret a másik oldalon; és azt gondolom, hogy bizonyos esetekben ez még negatívummal is járhat, mert van még egy súlyos negatívuma ennek a törvénynek, mégpedig az, hogy minél kisebb az iskolai végzettsége egy dolgozónak, arányosan ez a törvény annál jobban emeli meg a fizetését, ami nem baj. Hanem az a baj, hogy a magasabb iskolai végzettségűnek pedig kisebb arányban emeli a bérét a bértábla, sőt bizonyos esetben a bírósági titkároknál és a szakvizsgázott ügyészeknél szintén ez a probléma, hogy gyakorlatilag nem beszélhetünk béremelésről, és akkor, ha nem beszélünk béremelésről, beszélhetnénk arról, hogy csökkenhet-e a bérük. Nem csökkenhet, mert azt a törvény kimondja, hogy a bérük nem csökkenhet, de a cafetériájukat viszont ha elvonják, akkor adott esetben még az is előfordulhat, hogy nettóban jóval kevesebbet fognak hazavinni egyik hónapról a másikra ezek az emberek. És ezek az emberek pontosan azok, akik magasabb iskolai végzettségűek, tehát már a szorzók változása ott sem olyan magas. Akik, mondjuk, írnoki beosztásban dolgoznak egy ügyészségen, van egy felsőfokú végzettségük, náluk is sokkal kisebb százalékban emelkedik, és leginkább a felsőfokú végzettséggel nem rendelkezőknek emeli meg a fizetését ez a törvényjavaslat.Ezáltal kialakulhat egy olyan probléma, hogy az igazságügyben, a bíróságokon és ügyészségeken nem bíróként, nem ügyészként dolgozó személyek esetében a kevesebb iskolai végzettséggel rendelkezők fognak megmaradni, hiszen őket támogatja legjobban ez a törvényjavaslat; ez egy nagy problémája. Nagy problémája még a törvényjavaslatnak az is, amire törvénymódosító javaslatban felhívtam a figyelmet, illetve az általános vitában, hogy ad arra lehetőséget, hogy kiemelt munkaköröket hozzon létre a munkahelyi vezető. A kiemelt munkakörökben pedig akár a nemzetgazdasági előző évi átlagkereset tízszerese is fizethető, ami jelen pillanatban azt jelenti, hogy 2 millió 680 ezer forint bruttó fizetése is lehet egy alkalmazottnak. 10 százalékát lehet az alkalmazottaknak kivenni a törvény hatálya alól és átsorolni a munka törvénykönyve hatálya alá. Ezekben az esetekben van helye. És a félelmem az egyrészt, hogy ez egy nagyon nagy bérfeszültséget fog okozni a szervezetben, hiszen akkor, amikor egy több évtizedes szolgálati viszonnyal rendelkező képzett bíró, aki ott van az igazságügy csúcsán, keres adott esetben nettó 500 ezer forintot, akkor egy 25 éves alkalmazott, aki kiemelt munkakörbe kerül, aki mondjuk, akár 20 évvel fiatalabb, mint a bíró, nem is rendelkezik oly magas iskolai végzettséggel, nem beszélve a szaktudásról, a tapasztalatról és a többiről, és az a dolgozó pedig mondjuk, 1 millió 700 ezer forint nettót fog keresni, akár három és félszeresét, mint az a bíró.És ha megnézzük, itt bíróságról beszélünk, ügyészségről beszélünk, tehát nyilván az ügyészek, bírák, tehát ők a legfontosabbak ebben a szerepben, tehát azt gondolom, hogy az ő fizetésüknél egy alkalmazottnak, a munka törvénykönyve hatálya alá tartozó alkalmazottnak nem lenne szabad többet keresni, vagy legalábbis nem ennyivel. Ez mindenféleképpen komoly bérfeszültségeket fog hozni az ágazatba, ami semmiképpen sem egy előremutató jel.Nagyon sajnálom azt, hogy azok a jobbító szándékú módosító javaslatok teljes mértékben a bizottsági ülésen lesöprésre kerültek, és nem kerültek ide be a tisztelt Ház elé. Azt gondolom, hogy azzal, ezekkel a javaslatokkal valóban el tudtuk volna érni azt a célt, amiről előterjesztőként Répássy Róbert képviselőtársam beszélt, hogy mit kellett volna ennek a törvényjavaslatnak elérnie, hogy mennyire kellene megtartani, és mennyire arra lenne szükség, hogy a minél értékesebb munkaerő maradjon meg az igazságügy területén. Azt gondolom, hogy ezzel az a probléma, hogy ez nem fog megvalósulni, illetve álságos maga a béremelési javaslat is. Én tudom, hogy emögött egyértelműen az áll, hogy nem akarnak akkora fokú bérfeszültséget, hiszen tudjuk jól, hogy mióta Fidesz-kormány van, akár a ’98-2002-es időszakban, akár a 2010-et követő hét évben a bírák, ügyészek fizetését gyakorlatilag nem emelték, illetve csak most, ez év végén, illetve év elején összesen 10 százalékkal történt meg a béremelés. Ez azt jelenti, hogy negyven-egynéhány százalékkal csökkent a bírák, ügyészek fizetésének reálértéke az elmúlt 10 esztendőben, míg Magyarországon az átlagkeresetek nőttek, addig az igazságügyben dolgozó alkalmazottak, illetve bírák, ügyészek bére reálértékben pedig lényegesen csökkent. Hiszen az igazságügyi alkalmazottak és ügyészségi alkalmazottak bére ugyanúgy a bírói alapilletményhez van kötve, tehát mondhatjuk, együtt sírnak, együtt nevetnek. Ha az alapbért emelik, akkor mindenkié emelkedik, ha nem emelik, akkor senkié nem emelkedik, ha az alapilletmény nem változik. Tehát itt célszerűbb lett volna egy reális alapilletmény-emelés, tudjuk jól azonban, hogy mivel a Fidesz-KDNP-kormányzat nem szimpatizál a bírákkal, ezért ezt nem teszi meg, és ezért nem lehet megemelni a magasabb iskolai végzettséggel rendelkező alkalmazottaknak sem a bérét, hiszen túlnőne a bírák fizetésén. Répássy képviselő úr volt az, aki még erről beszélt államtitkár korában, ha jól emlékszem, hogy a bírósági titkároknak azért nem lehet megemelni még jobban a fizetését, mert akkor már a kezdő bírói fizetést is meg fogja haladni, és ezért nem lehet. Itt a megoldás, meg kellene emelni a bírák, ügyészek alapilletményét úgy, ahogy mi azt többször beterjesztettük - a Jobbik Magyarországért Mozgalom - költségvetési módosítókban, körülbelül 30 százalékkal, és akkor mindenkinek rendeződne a fizetése. Nagyon fontos még az, amit külön szavazásra kértünk itt, hogy a cafetéria mindenképpen maradjon meg mind a bíróságon, mind az ügyészségen, mert ez egy olyan fontos tényező, amivel valóban ott tudjuk tartani a dolgozókat az igazságügy rendszerében, a bíróságokon és az ügyészségeken, és ekkor valósulna meg a törvény valódi célja. Ezért kérem a kormányt, hogy gondolja meg magát, illetve a jelenleg kormányzó parlamenti többséget, és fogadják el azt a módosítót, amit holnapra kikértünk. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]] [[20.50]]
Köszönöm, Gyüre Csaba képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztőnek, Völner Pál államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Gyüre Csaba képviselőtársam magáról a jogszabályról, illetve a módosító javaslataikról beszélt, amelyeket nem tudtunk elfogadni a bizottsági ülések folyamán. Az általános vitában is elhangzott, hogy miért kellett megszületnie ennek a jogszabálynak. 2017-től állami tisztviselői rendszer jött létre Magyarországon. Az a garanciális szabály, amely korábban a bírói, igazságügyi területen, ügyészségi területen dolgozóknak biztosította, hogy a korábbi kormánytisztviselőkkel azonos juttatásban részesülhetnek, ha az illetménytábla alapján nem érik el ezt a juttatási szintet, megszűnt a jogszabályi alapja, át kellett strukturálni az egész jogszabályt, és az van itt előttünk. A fő szempont az volt, hogy a korábbi elv érvényesüljön, tehát most az állami tisztviselőkhöz igazodóan a bírósági, ügyészségi rendszeren belül körülbelül ugyanannyi juttatásban részesüljenek, de nem ugyanaz a számítási mód. Ez a része, hogy úgy mondjam, az új szabályozással kikerült, és azért van itt előttünk ez a javaslat.A másik, ami az illetmények rendezését illeti, képviselő úr is itt volt a parlamentben, amikor a 2016-os, a 2017-es, illetve a 2018-as 5-5-5 százalékos emelést megszavaztuk, tehát nem igaz, hogy az igazságszolgáltatás területén nem emelkednek a bérek, és a kormány nem figyel oda kiemelten erre a területre is. Egy megegyezett metódus szerint történik a béremelés. Tudjuk, hogy 2016-ban, amikor ez elindult, még nem volt ’18-as költségvetésünk, de lám, az előttünk lévő költségvetési javaslatban benne van az 5 százalék, és meg fogják kapni a bírák, ügyészek is. Nagyon remélem, hogy egy olyan szabályozás született, amely a korábbi struktúrának megfelelő.A cafetériakérdésben pedig nyilvánvaló, hogy ha szükséges ahhoz, hogy ezt a mértéket hozni lehessen az állami tisztviselőkkel való összevetésben, akkor nyilván alkalmazásra kerül; egyébként pedig a cafetéria nullától mehet felfelé addig, ameddig ez szükséges. Tehát ez egy nagyon jó eszköz arra, hogy ez a garanciális elem továbbra is érvényesíthető ezen a területen. Az elhangzottakra tekintettel kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a holnapi szavazás során támogassák a javaslatot, mert ezzel tudjuk ezt a rendezetlen helyzetet helyrehozni, és az ott lévők így kaphatják meg ezt a pluszjuttatást. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, Völner Pál államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik az egyes törvények kiemelt nemzeti emlékhellyel összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Répássy Róbert, Halász János, L. Simon László fideszes képviselők által benyújtott, T/15784. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Répássy Róbert képviselő úrnak adom meg a szót, aki a bizottság előadója.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. június 8-i ülésén megtárgyalta az egyes törvények kiemelt nemzeti emlékhellyel összefüggő módosításáról szóló T/15784. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló országgyűlési határozat 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett támogatta. A Törvényalkotási bizottság részben támogatta a Kulturális bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát, továbbá saját, pontosításokat tartalmazó módosító javaslatot és a sarkalatos rendelkezések elhagyására irányuló javaslatot tartalmazó módosítást fogadott el. Fontos kiemelni, hogy az összegző módosító javaslat pontosítja a Vértanúk tere állami tulajdonba vételére vonatkozó jogszabályi hivatkozást, és megjelöli azt az állami feladatot, amire hivatkozásul az Nvtv. vonatkozó bekezdése szerinti ingyenes tulajdonba adás megvalósul. Továbbá kijelöli az Országgyűlés Hivatalát mint vagyonkezelőt a kiemelt nemzeti emlékhely részét képező közterület és az ezen felállított szobrok tekintetében. Tisztelt Képviselőtársaim! Meggyőződésem, hogy az új szabályokkal és eszközökkel jól lehet biztosítani a jövőben a kiemelt nemzeti emlékhely egységes, történelmileg is hiteles építészeti és településképi megjelenését, ezért arra kérem a képviselőtársaimat, hogy az előterjesztést szíveskedjenek támogatni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, Répássy Róbert képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Nem, majd később, köszönöm; illetve a kormány képviselője is majd később kíván hozzászólni. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót Hegedűs Lorántné képviselő asszonynak, jegyző asszonynak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Előterjesztők! Megmondom őszintén, én nagy örömmel és nagy reménykedéssel mentem el az ötpárti egyeztetésre, mert azt gondoltam, hogy ez a téma lehet olyan, amelyben értelmes konszenzust lehet teremteni, hiszen mindannyiunknak fontos, hogy a nemzet főtere, ami egy kiemelt nemzeti emlékhellyé lett nyilvánítva, annak a szoborállománya, egyáltalában az összkörülmény, ami meghatározza a kiemelt nemzeti emlékhely működését, mindannyiunk közös ügye kell hogy legyen, hiszen az Országgyűlés Hivatalának vagyonkezelésébe kerül, nekünk kell gondoskodnunk arról, hogy valóban méltó módon legyen ez a tér kialakítva, fenntartva és az ország népe számára használhatóvá téve.De sajnálatos módon, megmondom őszintén, nem értem a kormányzat szűkkeblűségét ebben a kérdésben. Az merült fel, és az egyik módosító indítványom is erről szól, hogy a bizonyos sarkalatos pont, ami a vagyontörvény 2. mellékletében a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonban tartandó vagyonelemek felsorolását tartalmazza, magyarul azokat a szobrokat, műalkotásokat, amelyek a Kossuth téren állnak, na, ezt a mellékletet pontosítsuk kicsit. Hiszen önök azt várják, hogy kétharmados támogatással ez módosítva legyen, de azt gondolom, az méltatlan lenne, ha csak olyan értelemben módosítanánk, hogy eltűnt a térről a „Forradalom lángja” emlékmű, amely eleddig az egyetlen értelmezhető nagyságú, látható, érthető, a föld felszíne feletti emlékmű volt, amely ’56 emlékét megörökítette. Mert valljuk be, az, ami a csatornaalagútból lett kialakított kiállítási tér, az föld alá kényszeríti ’56 emlékét, tehát azt hagyjuk. Vannak a Callmeyer-féle pontocskák a Földművelésügyi Minisztérium épületénél, ezt élő ember nem érti - rendkívül jelentős műalkotás, de ’56 szellemiségéhez kevéssé passzol -, valamint van a felirat a kaszkád homlokfelületén, a korinthusiakhoz írott első levélből egy rövid idézet, de azt meg nem lehet látni. [[21.00]] Azt javasoltam, hogy ne a törvényt pontosítsuk vagy igazítsuk az élethez, hanem töltsük be tartalommal ezt a törvényt. Tehát vagy visszakerül a „Forradalom lángja” emlékmű, vagy pedig valami ’56-ra emlékeztető, de méltó emlékmű kerül a nemzet főterére, avagy pedig - amit felvetettem az ötpárti megbeszélésen -, mint tudjuk, egykoron a „Nemzeti vértanúk emlékműve” állt a Vértanúk terén. Az a hely már foglalt, és senki nem óhajtja ezt a status quót megkérdőjelezni, de azért mondhatjuk, hogy a „Nemzeti vértanúk emlékműve” valahol a nemzet főterén kerüljön elhelyezésre. [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] S mivel ez általában a bolsevizmus áldozatainak állított akkor is emléket, nyugodtan mondhatjuk, hogy ez egyben az ’56-os hősöknek is emléket állíthat. Milyen méltó, milyen szép lenne, ha ez az emlékmű visszakerülhetne 2018. október 31-ére, azaz Tisza István meggyilkolásának 100. évfordulójára, amikor is, tudjuk, azért lett ez az emlékmű felállítva és úgy lett fölállítva, hogy az ő neve volt az első, amit megörökítettek ezen a hatalmas nagy kőkolosszuson. S igen, van rajta egy olyan emlékmű, egy olyan szoborcsoport-szerűség is, amely egy férfialakot ábrázol, aki éppen legyűri a bolsevizmus szörnyetegét. Szerintem, ha valamire Magyarországon, akkor erre az emlékműre igen-igen nagy szükség lenne, pláne itt a nemzet főterén. Magyarul, a módosító indítványom arról szólna, hogy a nemzetivagyon-törvény szerinti 2. mellékletet egyrészt bővítsük ki a Vértanúk terével, nevesítsük, hogy ott áll a Nagy Imre-szobor, valamint tegyük hozzá, hogy a szobrok felsorolása még kiegészül a „Nemzeti vértanúk emlékművével”. Nem tudom, hogy ezt miért nem támogatják. Őszintén megmondom, nem tudom, mi ebben az olyan, amit el kell utasítani, ami nem érdemli meg a nemzeti konszenzust. Vajon nem kéne ezt az emlékművet felállítani, amiről én beszélek? Vajon önök szerint ennek nem lenne helye itt a Kossuth téren vagy a Kossuth tér közvetlen környezetében valahol? Azt gondolom, bizonyos értelemben árulkodó ez az elutasítás, de nem gondolom, hogy ebbe nekünk bele kell nyugodni. A kétharmados részt ebben a formában tehát természetesen nem fogjuk támogatni, csak úgy tudnánk támogatni, ahogy én azt kezdeményeztem. Hozzáteszem, hogy adok önöknek még egy esélyt, mert ezt a pontot külön kiemeltettem, tehát erről külön szavazás lesz még a holnapi napon. Nagyon kérem, hogy a szűkkeblűség helyett végre valódi nemzeti minimum legyen az, hogy ebben meg tudunk állapodni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszöntöm tisztelt képviselőtársaimat. Kérdezem, hogy kíván-e még valaki hozzászólni a napirendi ponthoz. [[Nincs jelentkező.]] Nem látok jelentkezőt. Így most a kormány nevében Csepreghy államtitkár úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselők! Köszönöm szépen a szót. A nemzeti emlékhelyek tekintetében, azt gondolom, ez a kormány elég komoly kreditekkel rendelkezik. Ha megnézzük azokat a vitákat, amelyeket lefolytattunk például a Kossuth tér átépítését megelőzően, azok lényegében nem szóltak másról, mint a nemzet talán valóban legfontosabb emlékhelyének a nemzet parkolójából a nemzet főterévé való megteremtéséről, s ezt mindenki elismeri. Azt gondolom, hogy a további viták tekintetében is nyitottnak kell mutatkoznia a kormányzatnak. Engedje meg képviselő asszony, hogy ezt a nyitottságot a kormány nevében itt felajánljam. Egy olyan világos építészeti struktúra jön létre a Kossuth téren - vagy jött létre már, de azért mondom, hogy jön létre, mert a MTESZ-székház elbontásával az utolsó olyan épület is eltűnt a térről, amely teljes egészében testidegen volt a Kossuth tér tekintetében, és ide létrejön egy teljesen új, de amúgy a Kossuth tér vizuális képébe illeszkedő épület -, amely valóban méltóvá teszi, és felteszi a pontot az i-re. Ezt követően következhetnek azok az intézkedések, amelyek a szimbolikus kép rendezésére vonatkoznak, és ebben a kormány nevében nyitottságot tudok önnek is ígérni, illetve a parlament összes pártjának. Köszönöm, elnök úr.
Köszönjük. Amennyiben nincs további hozzászólási szándék, a vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e hozzászólni. Répássy Róbert jelzi, hogy nem kíván hozzászólni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik a Magyar Honvédségnek az Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet elleni nemzetközi fellépésben való további részvételéről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés H/15345. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Megkérdezem az előterjesztőt, Vargha Tamás államtitkár urat, hogy kíván-e most hozzászólni. [[Vargha Tamás: Most nem.]] Jelzi, hogy most nem kíván hozzászólni. Megadom a szót Firtl Mátyásnak, a kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Honvédelmi és rendészeti bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 44-45. §-a alapján lefolytatta a Magyar Honvédségnek az Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet elleni nemzetközi fellépésben való további részvételéről szóló határozati javaslat részletes vitáját. A bizottság a határozati javaslatot megvizsgálva megállapította, hogy az megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A határozati javaslathoz képviselői módosító indítvány nem érkezett, és a bizottság sem fogalmazott meg módosításra irányuló szándékot. A bizottság a határozati javaslat részletes vitáját 2017. május 23-án lezárta. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Simon Miklós képviselő úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Napjainkban az egyik legnagyobb biztonsági kihívást az Iszlám Állam harcosai által elkövetett terrorcselekmények jelentik. A szervezet a keresztény közösség és más kisebbségek teljes megsemmisítésére törekszik, és jelentős számú nyugat-európai állampolgárt is toborzott a terrorcselekmények végrehajtására a térségben és az Európai Unióban is. A Fidesz-frakció támogatja azt a törekvést, amely szerint célszerű nagyobb létszámmal és 2019. december 31-ig meghosszabbított hozzájárulással folytatni az Iszlám Állam elleni harcban való részvételünket Irakban. Álláspontunk szerint a jelentősebb katonai szerepvállalással erősítjük az iraki-kurd-magyar kapcsolatokat, részt veszünk a helyi keresztények védelmében, valamint az Európát is érintő migrációs válság kiváltó okainak enyhítésében, hiszen a bajt a forrásánál kell orvosolni, nem pedig tünetileg kezelni. A forrás ugyanis a térség instabilitása. Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, hogy a honvédelmi miniszter által benyújtott határozati javaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen.
Köszönjük szépen. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki hozzászólni a napirendi ponthoz. [[Nincs jelentkező.]] Nem látok jelentkezőt, így a vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e hozzászólni. Jelzi, hogy igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! 2015 óta, amióta az illegális migrációs bevándorlás megjelent Magyarország és Európa határainál, a magyar kormány következetesen mondja és képviseli azt a meggyőződését, hogy a kötelező bevándorlási kvóták és a bevándorlók kötelező elosztása helyett erőforrásainkat, pénzügyi forrásainkat arra kell fordítanunk, hogy ott szüntessük meg a bajt, ahol keletkezett, és ezzel segíthetjük a bevándorlókat abban, hogy ott élhessenek, ahol megszülettek. Ennek a meggyőződésünknek a jegyében terjesztettük az Országgyűlés elé 2015-ben már az Országgyűlés által kétharmados többséggel támogatott javaslatunkat, amely szerint az Iszlám Állam elleni koalícióban Magyarország részt vesz a katonáival. [[21.10]] Itt is szeretném megköszönni az ott szolgálatot teljesített és teljesítő katonáknak azt a magas szintű és kiváló szolgálatot, amit végeztek és végeznek. Arra kérjük az Országgyűlést, támogassa, hogy ezt a mandátumot meghosszabbíthassuk, illetve a koalíciós társakhoz hasonlóan fokozzuk erőfeszítéseinket, és 150-ről 200 főre emeljük a kontingens maximális létszámát. Mivel azóta változott a helyzet az Iszlám Állam elleni harcban, sokkal jobban áll a koalíció, ezért azt kérjük az Országgyűléstől, hogy Irak egész területére terjessze ki ezt a mandátumot. A Nemzetbiztonsági bizottságban, a Honvédelmi bizottságban, itt, az Országgyűlés előtt is és az ötpárti egyeztetésen is elmondtuk, hogy mire kérünk felhatalmazást. Őszintén elmondtuk, mögöttes szándékaink nincsenek, így tehát kérjük képviselőtársaimat, hogy a szavazáskor támogassák, hogy folytathassuk erőfeszítéseinket az Iszlám Állam elleni harcban. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvénynek a gyermekvédelem rendszerének megerősítése érdekében történő, valamint egyéb törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15378. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottságálláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Horváth László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Arról tudom önöket tájékoztatni, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. június 8-ai ülésén megtárgyalta a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló ’97. évi XXXI. törvénynek a gyermekvédelem rendszerének megerősítése érdekében történő, valamint egyéb törvények módosításáról szóló T/15378. számú törvényjavaslatot. A bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 4 nem ellenében, valamint 4 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Népjóléti bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát, amely kodifikációs korrekciót tartalmaz. Azonban a Törvényalkotási bizottság nem fogadta el a büntető törvénykönyv szigorítására vonatkozó javaslatokat. Azt hiszem, közös kiindulási pontunk lehet az, hogy a gyermekek biztonsághoz való joga minden más jogot megelőz, minden más jogot felülír. Mint ahogy az is, hogy az állam ellátási kötelezettsége is megkérdőjelezhetetlen. A szociális és gyermekjóléti szolgáltatások, a gyermekvédelem területén az előző években megkezdett átalakítási folyamat, az ellátórendszer működésének hatékonyabbá tétele érdekében megtett intézkedések sorába illeszkedik az előttünk lévő törvényjavaslat is. Ennek a törvényjavaslatnak, mint az előző módosításoknak is, egyértelműen az a célja, hogy a gyermekvédelmi rendszert, illetve a gyermekek biztonságát megerősítsük.A módosítást most is a jogalkalmazásban felmerülő problémák hívták életre, és azt jól tudjuk a tapasztalatokból, hogy az ilyen jogalkalmazási problémák, az ilyen értelmezési és alkalmazási hézagok veszélyesek, nemegyszer vezetnek drámai, tragikus következményekhez, és a gyermekvédelemben és a gyermekjólétben dolgozók számára is folyamatosan veszélylehetőséget jelentenek. A törvényjavaslattal elérni kívánt cél az, hogy megerősítse a gyermekvédelmi intézményekben és a javítóintézetekben elhelyezett gyermekek biztonságát, bántalmazásukat jobb hatásfokkal tegye megelőzhetővé és feltárhatóvá azokat.Ennek elérése érdekében az előterjesztés módosítja a gyermekvédelmi törvényt, továbbá a szociális törvényt, és ezeken túl további négy jogszabályt is érint. Bízunk abban, hogy a szervezeti, fenntartói és ágazati szint világos, szoros, egyértelmű protokoll szerinti együttműködése lehetővé fogja tenni azt, hogy célzott, gyors és hatékony legyen a családjukból kiemelt gyermekek bántalmazási ügyeinek megelőzése elsősorban, kivizsgálása és kezelése. Azt most is egyértelművé kell tenni, hogy a kiskorúak ellen elkövetett szexuális bántalmazásos és szexuális bűncselekmények vonatkozásában nincs pardon, a nagyon határozott és egyedül csak a zéró tolerancia szem előtt tartásával lefolytatott intézkedéseknek lehet létjogosultságuk. Az előttünk lévő törvényjavaslat álláspontunk szerint, mint ahogy a gyermekvédelem és a gyermekjólét területe is, pártpolitikán kívüli terület, ezért is kérem az önök támogatását. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Megkérdezem Czibere Károly államtitkár urat, kíván-e most hozzászólni. [[Czibere Károly jelzésére:]] Jelzi, hogy majd a végén kíván hozzászólni. Most megadom a szót Vágó Sebestyénnek, aki a Népjóléti bizottság kisebbségi véleményét fogja ismertetni, 3 perces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Először is, a kisebbségi vélemény ismertetésénél szeretném azt közölni, hogy a Népjóléti bizottság ellenzéki képviselői közül csak a Jobbik képviselői szóltak hozzá ehhez a vitához. Ebből szeretnék egy-két dolgot ismertetni. Először egy érdekességet szeretnék közölni, ami a bizottsági ülésen megtörtént. Mégpedig azt, hogy egy jobbikos javaslat mellett érvelt egy fideszes országgyűlési képviselő is a bizottság tagjaként, illetve meg is szavazta azt. Ez nem volt más, mint ami a gyermekvédelmi gyám feladatát módosította volna. Ugyanis a jelenleg hatályos jogszabályban az szerepel, hogy „kapcsolattartást kezdeményez”. Mi ezt arra szerettük volna módosítani, hogy nem kezdeményezi ezt a kapcsolattartást, hanem folytatja. Ugyanis kezdeményezni éveken keresztül lehet egy kapcsolat felvételét, de ha törvényben, jogszabályban úgy szerepel, hogy ezt végzi, folytatja, akkor már ez egyfajta kötelezettségként jelentkezik, és nem lehet ilyen-olyan indokokra hivatkozva kibújni a felelősség, illetve nagyon sok esetben a feladatvállalás alól. Ez is egy olyan intézkedés lehet egyébként, ami akár tragédiákat is megelőzhet, illetve visszaéléseket elháríthat. A másik nagyon fontos módosítás, amivel bizottsági módosító indítvány is foglalkozik, a pedofil bűncselekményeket, illetve kiskorú veszélyeztetése bűncselekményt elkövetettekkel szemben a bírósági eljárásban érvényesül. A jobbikos módosító indítványban az szerepel, hogy egyik esetben se lehessen különös méltánylást igénylő körülmény, ami felmentést adhat a kiszabott büntetéssel, illetve a mellékbüntetéssel kapcsolatban, hogy ő a továbbiakban már nem dolgozhat olyan munkakörben, ahol gyerekekkel van kapcsolatban, illetve gyerekek vannak az ő felügyeletére bízva. A bizottsági módosító indítványban, amit a bizottság elfogadott, csak a pedofil bűncselekményekre vonatkozóan kerül ki a különös méltánylást igénylő körülmény lehetősége, illetve ennek mérlegelése. Arra hivatkoznak, hogy ez a bírói szabadságot sérti, tulajdonképpen az egyik pillérét veszélyezteti a demokráciának, illetve a demokratikus berendezkedésnek. Én direkt ebben a kérdésben is egyeztettem bírákkal, méghozzá elég magas rangban lévő bírákkal is, és ők azt mondták, hogy egyáltalán nem csorbítja a bírói függetlenséget, ha mind a két rész benne marad. Ugyanis szerintük még terhet is vesz le a vállukról, mert nem kell ilyen esetekben mérlegelniük. Ha belegondolunk abba, hogy nem vétségről beszélünk, nem egy ejnye-bejnyével elintézhető kiskorú veszélyeztetéséről beszélünk, hanem olyan esetről, ami bűncselekmény, és jogerős ítélet született, ne lehessen lehetőség arra, hogy különös méltánylást igénylő körülmény merülhessen föl. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Meg kellett szakítanom; most viszont vissza kell adnom a szót, hiszen önálló képviselőként is jelentkezett, hogy el kívánja mondani a véleményét. Úgyhogy nyugodtan folytathatja, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Akkor folytatom ott, ahol abbahagytam. Frakcióálláspontként egyébként, most nem mint kisebbségi előadó, hanem mint a frakció politikusa mondom azt, hogy a jelenlegi javaslattal sajnos az a helyzet, mint nagyon sok más egyéb, mondhatjuk akár ezt is, salátatörvénnyel, hogy magával a célkitűzéssel egyet tudok érteni, illetve egyet tudunk érteni.Vannak benne olyan módosítások, amik szükségesek és jók is. Az már egy másik kérdés, hogy sok esetben nem kellő súlyúak, és nem elég szigorúak, de ettől még elfogadható lenne. Ugyanis azt gondolom, hogy ha valamennyit már javít a jelenlegi állapotokon egy javaslat, akkor az akkor is támogatandó, ha nem a tökéletes megoldást biztosítja és nyújtja. Viszont ebben a javaslatban vannak olyan módosítások, amik elfogadhatatlanok. Vannak olyan módosítások, amik szakmai szempontból elfogadhatatlanok, illetve hallottuk az előbb azt, hogy ennek egy politikán felül álló ügynek kell lenni, ebben egyetértek, csak azt nem értem, hogy akkor egy politikai indíttatású korrupciós tételt miért kellett beemelni ebbe a salátatörvénybe, nemsokára részletesebben fogok is erről beszélni. Úgyhogy a szakmai kifogásolható részek, illetve az egyik utolsó passzusa miatt, ami erősen politikai és korrupciógyanús, sajnos nem támogatható ez a törvény, úgyhogy mi a tartózkodás lehetőségével fogunk élni, jelezve azt, hogy vannak benne olyan irányok és olyan célkitűzések, amikkel egyet tudunk érteni, viszont vannak benne olyanok, amikkel egyáltalán nem tudunk egyetérteni. [[21.20]] Szakmai szempontból kiemelném azt a részét, ami az intézményvezető kinevezésénél, illetve a kinevezésének a meghosszabbításával kapcsolatban fogalmaz meg irányelveket. Én emlékszem arra még, amikor az első Orbán-kormány hatalomra került, akkor bedobták a szociális ellátórendszeren belül a minőségbiztosítási rendszer kialakítását. Egyébként ezt bedobták ugyanúgy az oktatási rendszerben is, hogy ez meg fog történni. Azóta eltelt majdnem húsz esztendő, és ebben a kérdésben nem történt semmi. Annyira nem történt semmi, hogy még a csíráját sem látjuk annak, hogy ez megkezdődött volna. Jelen javaslat is mutatja azt, hogy erre viszont nagyon nagy szükség lett volna, illetve az elmúlt időszak történései és a felszínre bukott, illetve inkább úgy mondom, hogy a szekrényből kiborult csontvázak is alapot adnak arra, hogy ezt igenis ki kellett volna már dolgozni, és igenis már működnie kellene. Az egyik szempont az, aminek működnie kellene, ami nem érinti a törvényt, ez inkább a szociális életpályamodellt érinti. Hogyha a szociális életpályamodellt be akarjuk vezetni, akkor ennek alapvető feltétele az, hogy egy minőségbiztosítási rendszer módszertanilag és szakmailag helyes pontrendszerben kidolgozva meglegyen és használatban legyen, ugyanis a minőségbiztosítási rendszernek és az ott kapott pontoknak párhuzamban kell lennie az életpályamodell nyújtotta lehetőségekkel, és igenis, aki egy minőségbiztosítási rendszerben nagyon jól teljesít, sőt mondhatnánk azt is, hogy az átlag fölött teljesít, a kötelező feladatokon túl lelkes és hivatástudattal rendelkező szociális szakemberként pluszt teljesít, annak igenis az életpályamodellben is jelentkeznie kellene. A másik szempont, ami miatt pedig jelentkeznie kellene, az pedig az, hogy ilyen módosító indítványokkal, mint ami most előttünk is fekszik, nem kellene házmesterrendszert kiépíteni a szociális ellátórendszeren belül, hogy garantálni lehessen, illetve vélten, vagy inkább úgy mondom, a lelkiismeretünk megnyugtatása céljából - idézőjelben - garantálni lehessen azt, hogy csak az arra alkalmas személyek vezethessenek bizonyos gyermekvédelmi intézményeket vagy akár egyéb intézményeket. Ha a minőségbiztosítási rendszer lenne, akkor ezt a besúgórendszert nem kéne létrehoznunk. Mindegyik vitában, a bizottságban is, az általános vitában is elmondtam, én is dolgoztam szociális szakemberként a közszférában, illetve a közszféra más területein is dolgoztam, és nagyon jól tudom azt, hogy - és nagyon sok esetben egyébként az alacsony bérek, az elismerés hiánya következtében - egyfajta rosszindulat alakul ki bizonyos kollégák között. Ennek általában első számú célpontja szokott lenni a vezető. Tehát ha egy új kinevezésnél vagy egy kinevezés meghosszabbításánál megkérdezzük a kollégák véleményét, akkor nagyon sok esetben ez a rosszindulat, és a „dögöljön meg a szomszéd tehene is” szemlélet következtében elképzelhető, hogy egy nagyon rátermett, azt az intézményt a legjobban vezető, a legjobb újításokat bevezető és a legjobb módszertant alkalmazó vezető nem kerülhet abba a pozícióba, ami őt megilletné, és ami, mondjuk, akár egy intézmény felvirágzásához is és felfelé ívelő pályára indításához is szükséges lenne. Úgy gondolom, hogy ezt a szubjektív tényezőt ki kéne küszöbölnünk, és nemhogy erősíteni kell, nem, mint ez a javaslat is bizonyítja, hanem valamilyen szinten el kellene fojtanunk. Persze tudom, hogy ez nagy munkával jár, de hogyha azt figyelembe vesszük, hogy a mindenkori kormányok 1998 óta húszéves lemaradásban vannak, akkor úgy gondolom, ezt a nagy munkát már meg lehetett volna csinálni, és garantálni lehetett volna azt, hogy ténylegesen a rátermett és a szakmájáért, intézményéért tenni akaró vezetők kerüljenek kinevezésre az intézmények élén. A másik, a politikai szempontból kifogásolható passzus, az pedig az, gondolom, ez is amiatt van, ami miatt a plakáttörvény is a mai napon a parlament előtt volt, és szavazni is fogunk róla szerdán, ez is amiatt van, hogy önök nagyon jól sejtik azt, hogy 2018 után nem önök fogják irányítani ezt az országot, nem Fidesz-KDNP-kormánya lesz az országnak, hanem remélhetőleg Jobbik-kormánya lesz az országnak. Persze tudom nagyon jól, hogy vannak olyan csatornák, amiket nem szeretnének elzárni a bukásuk után sem, szeretnék, ha ezek megmaradnának. Egyik ilyen példa erre az Erzsébet-program. Az Erzsébet-programon keresztül önökhöz közel álló civil szervezeteket a bukás után még öt évig pénzzel akarnak pumpolni. Nem elég, hogy átjátszották nekik akár a Balaton-parti volt úttörőtáborokat, most még a pénzcsapokat is nyitva akarják hagyni a bukásuk után öt évig. Ez elfogadhatatlan és tűrhetetlen. Én úgy gondolom, hogy egy ilyen kormányokon átnyúló korrupciós rendszert fenntartani és támogatni bűn, éppen ezért sajnos ezt a salátatörvényt elfogadni is bűn, mert ez a passzus szerepel benne. Éppen ezért, mint ahogy a felszólalásom elején is elmondtam, ennek következtében is mi a tartózkodást fogjuk választani a törvényjavaslatról szóló szavazás során. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Dr. Gyüre Csaba tapsol.]]
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Hát, a szociális és gyermekvédelmi rendszert továbbra is a kormány csak toldozgatja és foldozgatja, de alapvetően a fő problémákkal nem foglalkozunk. Ezt a vitában is elmondtuk, hogy a szakemberhiánnyal, a forráshiánnyal, a hozzáférés területi egyenlőtlenségével továbbra sem úgy foglalkozik ez a módosítás, ahogy kellene. Képviselőtársam előttem elég bőven elmondta, hogy mi is a probléma ezzel a salátatörvénnyel. Vannak elemek, amik jobbító szándékkal szerepelnek a módosításban, de vannak elemek, amiket viszont nem tudunk mi sem támogatni.Államtitkár úrtól megkérdezem még egyszer, mert a vitában is megkérdeztem, majd Novák Katalin államtitkár asszonytól is, és nem kaptam erre választ, hogy kedvező, hogy ezt az anyasági támogatást kiterjesztik a külföldön született magyar gyermekekre is. Megkérdeztem a vitában, hogy ugyanazok a törvényi előírások fognak-e vonatkozni a kint lévő édesanyákra is, mint az itthoniakra is; hogy mondjuk, négyszer meg kell jelenni védőnői szolgálatnál vagy orvosnál. Hogyan fogják ezt leellenőrizni? Tényleg elvárják-e ezt? Mert azt gondolom, hogyha itthon elvárjuk, akkor joggal várhatjuk el a külföldön élő édesanyáktól is. Vagy csak simán szavazatszerzésről beszélünk a választások előtt, mondjuk ki őszintén, államtitkár úr, mert joggal vetődik fel bennünk. És azt szeretném még megkérdezni államtitkár úrtól, hogy ezek után, hogyha ezt az anyasági támogatást kiterjesztjük, megtudhatjuk-e írásbeli kérdésünkre a pontos választ arra, hogy hány gyermek születik külföldön, magyar gyermek. Mert legutóbb én úgy jártam az LMP adatkikérése után, hogy az LMP-nek megadták, hogy 78 ezer gyermek született, majd nekem válaszolt Rétvári Bence államtitkár úr, hogy ilyen adatok nem állnak rendelkezésére az EMMI-nek. Úgyhogy reméljük, hogy ha ez a támogatás most már megszületik, akkor véglegesen láthatjuk, meg pontos adatokat is kérhetünk a minisztériumtól annak ellenére, hogy adatigénylésben meg vannak olyan szervek, akik megadják. Államtitkár úr, több forrás kellene, a rendszernek a megerősítése, a szakemberhiány pótlása, és továbbra is azt mondjuk, hogy nem a törvény félévenkénti toldozgatása-foldozgatása. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Heringes Anita tapsol.]]
Köszönjük. Kérdezem, hogy kíván-e valaki hozzászólni még a napirendi ponthoz. [[Nincs jelzés.]] Nem látok jelentkezőt, így a vitát lezárom. Megkérdezem… Illetve, elnézést, nem zárom le a vitát, hanem megadom a szót Czibere Károly államtitkár úrnak. [[21.30]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony, Képviselő Urak! Szeretném először is megköszönni mind a vitában elhangzottakat, mind pedig a módosító javaslatokat. Ahogy képviselő úr is fogalmazta, érezhető és tapintható, hogy ebben a vitában ennek a javaslatcsomagnak és tervezetnek az apropóján kibontakozik egy olyan egyetértés, amely a pártok fölötti, tehát az, hogy közös a cél, a gyermekvédelem ügye és a gyermekek biztonságának az ügye pártok feletti ügy. Köszönöm szépen mindenkinek, hogy ilyen indíttatásból fogalmazta meg a módosító javaslatokat. Azt gondolom, képviselő asszonyra reagálva, hogy ez nem toldozgatás-foldozgatás. Ahogy megyünk előre a gyermekjóléti és a gyermekvédelmi rendszer megerősítésében, menet közben folyamatosan nem csak az előre rögzített irányokat kell jogszabályokban valóra váltani. Gondoljon azokra a stratégiai irányokra például a gyermekvédelemben, amely a nevelőszülői rendszer megerősítése, a nagy, korszerűtlen gyermekvédelmi intézmények kiváltása és a bezárása, gondoljon arra a kérdéskörre, a gyermekjóléti rendszer átalakítása. Ezek stratégiai irányok, és alapvetően azt a célt jelentik és fogalmazzák meg, hogy a gyerek a vér szerinti családban kapjon meg minden támogatást, de ha valami probléma van, időben lépjen a jelzőrendszer, annak a megerősítése is ebbe az irányba hat.Miközben ezekben a stratégiai irányokban, most négyet soroltam föl a gyermekjólét és a gyermekvédelem területén, megyünk előre, eközben mindig reagálni kell azokra az eseményekre, azokra az ügyekre, amelyek nagyobb vihart kavarnak vagy botrányok. Tehát a közvélemény elvárja, hogy ezeket kielemezzük, értékeljük, és utána végrehajtsuk azokat a következményeket, amelyek ezekből származnak. A bicskei ügyben is így volt, a gyöngyösi ügyben is így volt. Azonnal lépett a kormány, megvolt mind a két esetben egy hónapon belül a végleges ellenőrzési jegyzőkönyv, és utána pedig, például ezekben az ügyekben a rendkívüli gyermekvédelmi vagy kiemelt gyermekvédelmi ügyek munkacsoportja kiemelt ülésén tárgyalta meg például a bíróság, a rendőrség, más jogalkalmazó, valamennyi jogalkalmazó hatóság részvételével november 18-án, tavaly a tapasztalatokat, tanulságokat, és ezek aztán így kerültek be a tavaszi csomagba. Szeretnénk a későbbiekben is ezt a tanulási, megértési folyamatot továbbvinni. Minden egyes ilyen ügyben valamennyi vizsgálat lezárását követően, valamennyi jogalkalmazó bevonásával értékelni fogjuk, és ha az értékelésnek van a jogszabályokat érintő vetülete, azokat ide fogjuk tárni önök elé. Azt gondolom, ez nem toldozgatás-foldozgatás, ez a felelőssége a jogalkotónak, illetve a kormánynak.A másik kérdés a vezetői kinevezés volt. Azt gondolom, képviselő úrral messzemenően egyetértünk abban, amikor a minőségbiztosítás és a minőség kérdését forszírozzuk. Azt gondolom, hogy ennek nem egyetlen eleme és nem egyetlen lehetséges eszköze az intézményi belső adminisztratív minőségbiztosítási rendszer kialakítása. Egyébként ebben igaza van, 2001-ben indult el az első Orbán-kormány alatt az a felvetés, hogy a Comenius mintájára - ez volt a közoktatási minőségbiztosítási program - a szociális rendszerben is, a szociális szolgáltatások rendszerében is legyen egy hasonló. Nem tétlenséggel múlt az elmúlt időszak. Nagyon sok olyan hatástanulmány és vizsgálat, elemzés készült, hogy mi lenne a jó minőségbiztosítási rendszer ezekben az intézményekben, ISO-alapú, TQM-alapú, egyéb. Tudnám sorolni azokat a szakmai elemzéseket, amik az elmúlt időben voltak, magam is részt vettem több ilyen elemzésben. Ez egy nagyon hosszú előkészítő munka, és azt gondolom, hogy idáig el kell jutni.Ma is vannak azonban a minőségi munkának garanciái. Erre szerettem volna visszautalni. Ez nem egyelemű történet, hogy csak a minőségbiztosítási rendszertől lehet ezt várni. Maga az 1/2000-es, a minimumsztenderd rendszere is egy ilyen minőségi ügy. Az, hogy vannak olyan hatóságok, amelyek például a lakók, ügyfelek jogaik érvényesülését ellenőrzik vagy például a minimumsztenderdek érvényesülését ellenőrzik. Ezek mind-mind minőségi kimeneti indikátorok, és ezek érvényben vannak ma is. Tehát azt gondolom, ma is van minőségre ható tényező, de vannak olyanok, amelyeket még ki kell dolgozni; azt gondolom, ilyen az elégedettségmérés kérdése, ilyen a külső eredményesség kérdése. Ezekben dolgozunk, és ezeket, ahogy haladunk vele, önök elé fogjuk tárni.Azt gondolom, hogy fontos kérdés az is, amit Selmeczi Gabriella képviselő asszony vetett föl, a vezetői kinevezés szabályainak a pontosítása, kiegészítése, amely egyértelművé teszi, hogy a leendő vezető korábbi munkáltatójától akkor is tájékoztatást kell kérni az érintett személy fegyelmi ügyeiről, foglalkoztatásra irányuló jogviszony megszűnésének okáról, ha az érintett személy előző munkahelyén nem gyermekkel foglalkozott közvetlenül. A javítóintézet-igazgatói, otthonvezetői, továbbá gyerekotthont működtető intézmény vezetői ismételt kinevezése esetében a munkáltató továbbá véleményt kér az adott intézmény székhelye szerinti település önkormányzatától az érintett személy velük való együttműködéséről. Azt gondoljuk, hogy így a potenciálisan fellelhető információk köre jelentősen tud bővülni.Egy másik pontja helyesbítette ugyanennek a javaslatnak a fogyatékos személyek rehabilitációs intézményébe, rehabilitációs célú lakóotthonába történő bekerülésre vonatkozó szabályokat. Ezt is támogattuk.Amint említette képviselő úr, a következő kérdés a gyermekvédelmi gyámmal összefüggésben a feladatok korrekciója. A javaslat lényegét képviselő úr elmondta. A módosító indítvány a gyermekvédelmi gyám számára megfogalmazott beszélgetés kezdeményezése helyett már annak eredményét, a beszélgetés lefolytatását fogalmazza meg, amely szakmai szempontunk, álláspontunk szerint kevésbé pontos, mint a jelenlegi hatályos rendelkezés. Egyebekben a módosító javaslat a törvényjavaslatot nem érinti, azt nem pontosítja. A harmadik nagy témakör a Btk. módosítása volt. Itt a Sneider Tamás és Vágó Sebestyén képviselő urak által benyújtott módosítvány az egyik, amely a módosításnál a foglalkoztatástól eltiltás esetén alkalmazható bírói mérlegelés lehetőségének elhagyására tett javaslatot. A módosító indítvány ugyanakkor szűkebb tartalmú, mint a másik javaslat, ezért a kormány a bővebb tartalmú javaslatot támogatta, amit Selmeczi Gabriella képviselő asszony és más képviselők nyújtottak be. A lényeg az, hogy a foglalkozástól eltiltás tekintetében a bírói mérlegelés lehetősége csak a kiskorú veszélyeztetése bűncselekménynél álljon fenn. A kormány ezen módosító javaslatot támogatta, azonban a Törvényalkotási bizottság ezen módosító pontokat nem támogatta. Így az egységes javaslat ezen pont elhagyása mellett került benyújtásra. Természetesen itt most szeretném megígérni, hogy ezen az úton tovább fogunk menni. Miután említettem, hogy közös célunk és a törekvésünk az, hogy a kiszolgáltatott gyermekekkel szemben elkövetett szexuális bűncselekményekkel szemben továbbra is zéró toleranciát tanúsítsunk, ezért továbbra is keressük annak a jogszabályi lehetőségeit, hogy ezt hogyan tudjuk a következő időszakban szigorítani. Kérem előre is a támogatásukat ezekhez a törekvésekhez. Végezetül, képviselő asszony is és képviselő úr is említette az Erzsébet-programra vonatkozó részt, indítványozták javaslatukban ennek a résznek az elhagyását. Ez a kormány részéről nem támogatható, hiszen a módosítás célja az, hogy a táboroztatás hosszú távú, kiszámítható keretei biztosítottak legyenek, és a táborok minőségi fejlesztésének megfelelő háttere rendelkezésre álljon. Képviselő asszony kérdezte még az anyasági támogatás kérdését. Azt a kérdéskört, hogy kire hogyan fog vonatkozni, a végrehajtási rendelet fogja szabályozni. Természetesen valamennyi olyan adat rendelkezésére fog állni, amelyet oda tudunk adni, át tudunk adni és tudunk biztosítani. Semmilyen titok nincs ezekben az ügyekben, mindent meg fogunk osztani. Még egyszer szeretném megköszönni a törvényjavaslathoz jobbító szándékkal benyújtott módosító javaslatokat. Azt szeretném kérni, hogy az egységes javaslatot a zárószavazás során támogassák. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a Magyarország 2018. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15429. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Galambos Dénesnek, a bizottság előadójának. [[21.40]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. június 8-án a házszabályi rendelkezések 46. §-a alapján megtárgyalta a Magyarország 2018. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/15429. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 19 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza egyrészről a Költségvetési bizottság módosító indítványát, másrészről a Törvényalkotási bizottság saját kezdeményezését, amely jogtechnikai jelleggel pontosítja a szakbizottság irományát. A módosító javaslatok közül szeretném kiemelni azt a rendelkezést, amely rögzíti, hogy a Paksi Atomerőmű kapacitásának fenntartására irányuló beruházás során az egyes teljesítési mérföldkövek alapján történik meg a kivitelezést végző fővállalkozó kifizetése. A szerződéses kötelezettségek teljesítési folyamatában indokolt lehetővé tenni a Magyar Fejlesztési Bank Zrt. közreműködését is, hozzájárulva ezzel az adminisztratív folyamatok gyors és szakszerű lebonyolításához. Tekintettel arra, hogy törvényi felhatalmazás szükséges ahhoz, hogy hitel- vagy tőkefinanszírozási tevékenység végzése nélkül, attól függetlenül elláthasson az MFB valamely ügylet kapcsán okmányellenőrzési feladatokat, szükséges, hogy a feladat ellátásának kereteit meghatározó törvény 2. és 3. §-ában szereplő felsorolásokba bekerüljön egyrészről az ügylet, másrészről pedig maga a feladat. Rögzíti a javaslat azt is, hogy ez a feladat nem pénzügyi szolgáltatás, hanem egy sajátos, az okmányok formai vizsgálatát végző tevékenység, amely nem járhat a bank számára olyan kitettséggel, amelyhez a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó hitelkockázati tőkekövetelmény kapcsolódna. Szeretném továbbá megemlíteni a Költségvetési bizottság tagja, Bodó Sándor képviselőtársam kezdeményezését. A Költségvetési bizottság által benyújtott módosító javaslatot megtárgyalva változik, változhat a településkép védelméről szóló törvény is, ennek alapján a jövőben fokozott védelem alatt álló közterületeken és magánterületeken reklámhordozó és reklám főszabályként nem helyezhető el. A lefolytatott vita, a szakbizottságok állásfoglalásai és a Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata és összegző jelentése alapján kérem, szavazatukkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Megkérdezem államtitkár urat, Banai Péter Benőt, kíván-e most hozzászólni előterjesztőként. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy most nem kíván. A kijelölt Költségvetési bizottság nem állított előadót, így megadom a szót Ritter Imrének, német nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának. Öné a szó.
Köszönöm. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a Magyarország 2018. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/15429. számú törvényjavaslat magyarországi nemzetiségeket érintő részeivel kapcsolatosan. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a határozati házszabályi rendelkezések 44-45. §-a alapján lefolytatta a törvényjavaslat részletes vitáját. Bizottságunk a törvényjavaslatnak a határozati házszabály 32. § (2) bekezdése szerinti, a bejelentésben megjelölt rendelkezéseit megvizsgálva megállapította, hogy azok megfelelnek a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. Bizottságunk a törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslatokról nem foglalt állást, és további módosításra irányuló szándékot sem fogalmazott meg. A részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot nem nyújtottunk be, és a törvényjavaslat részletes vitáját 2017. május 23. napján lezártuk. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága az elmondottak szerint ugyan saját módosító indítványt nem nyújtott be, de a megalapozó törvényjavaslat parlamenti általános vitája során felvetett a törvényjavaslattal kapcsolatban olyan észrevételeket, módosítási igényt, amelynek alapján-az NGM-mel egyeztetve a Költségvetési bizottság összegző módosító javaslatába már be is került az általunk kért változtatás. Nevezetesen: a T/15429. számú, a központi költségvetési törvényt megalapozó törvényjavaslat 83. §-a szerint az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 44. § (1) bekezdése oly módon változna, hogy a nemzetiségi önkormányzatok és az általuk irányított költségvetési szervek részére is - az eddigi számfejtési és az ehhez kapcsolódó kifizetőhelyi ellátási feladatok mellett - az ezekkel kapcsolatos, az állami adóhatóság felé teljesítendő adóbevallási kötelezettségek teljesítése is központosítottan, kizárólag a Kincstár által működtetett, központosított illetményszámfejtés útján, illetve az abból történő adatszolgáltatás alapján történne. Vagyis ezzel a módosítással a nemzetiségi önkormányzatoktól és az általuk irányított költségvetési szervektől a Kincstár elveszi vagy ha úgy tetszik, átveszi a NAV felé történő bevallási kötelezettség teljesítését, miközben az adóbefizetési kötelezettségek teljesítése továbbra is a nemzetiségi önkormányzatok és az általuk irányított költségvetési szervek feladata marad. Az adóbevallások benyújtásának Kincstár által történő átvételét mi el tudjuk fogadni, de ez a módosítás több működési, határidő-, jogosultsági és felelősségi kérdést vetett fel. Ezen kérdések egyeztetéséhez, a részletszabályok kidolgozásához, a lehetséges következmények, szankciók teljes körű áttekintéséhez szükséges megfelelő idő biztosítása érdekében javasoltuk, hogy a 83. § hatálybalépését toljuk ki 2018. január 1-jére, de legalább 2017. szeptember 1-jére. Ezúton is köszönöm az NGM korrekt hozzáállását és rendkívül gyors intézkedését, hiszen az esti parlamenti általános vitát követő nap délelőttjén már megkaptuk a konkrét, szövegszerű módosító javaslat tervezetét, amellyel a hatálybalépés 2018. január 1-jére történő eltolásával egyetértettek, és az erre vonatkozó módosító indítványt az NGM saját hatáskörben be is nyújtja. Zárójelben jegyzem meg, hogy azóta már az Államkincstárral is megtörtént az első konkrét szakmai egyeztetés, a kérdéskör pontosítása, valamint megkezdődött a szükséges részletszabályok kidolgozása. Tekintettel arra, hogy a módosítást az NGM saját hatáskörben benyújtotta, így a Magyarországi nemzetiségek bizottságának nem kellett saját, részletes vitát lezáró módosító javaslatot benyújtania. Még egyszer köszönjük az NGM rendkívül gyors és érdemi intézkedését. Mindezek alapján a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a Magyarország 2018. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/15429. számú törvényjavaslatot támogatja, azzal egyetért, és kéri a tisztelt Házat annak elfogadására. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit.
Köszönjük, tisztelt szószóló úr. Most a képviselői hozzászólások következnek. Elsőként megadom a szót Hegedűs Lorántné képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A késői órára való tekintettel, illetve arra, hogy már ilyen családias légkörben vagyunk itt, meg fogom kímélni most, és nem fogok mindenről pontról pontra beszámolni, amit mi nehezményeztünk ebben a törvényjavaslatban, csak két pontot hadd emeljek ki. Az egyik a migránskötvénnyel kapcsolatban, pontosabban - leírtam ide magamnak - a letelepedési kötvény kapcsán egy megjegyzés. Tudniillik a törvényjavaslat aktualizálja ezt az erre vonatkozó részét a harmadik országbeli állampolgárok letelepedéséről szóló törvényben olyan módon, egy technikai jellegű módosításról van szó, hogy egy kiüresedett pont helyére egy valódi hivatkozást illeszt be. Normális esetben, ha pont nem erről a törvényről, annak is nem erről a szakaszáról lenne szó, meg sem szólalnánk; ez egy olyan járatos megoldás, ami, mondom még egyszer, szót sem érdemel. Csak képzelje el, mi történt, államtitkár úr! Június 6-án Orbán Viktor a következőt mondta. Ott állt, és azt mondta, amikor az ellenzéki képviselők a letelepedési, alias migránskötvényeket kritizálták, hogy erről ő már sokszor beszélt, talán már tizenhatszor is, ezt mondta a miniszterelnök úr; majd így folytatta: az ellenzéki kérést - tehát hogy szüntessék meg ezt a letelepedésikötvény-formát - mi megfogadtuk, és ilyenfajta kötvények kibocsátását megszüntettük. [[21.50]] Ezek után én vettem magamnak a bátorságot, és benyújtottam egy olyan módosító indítványt, amely a teljes szakaszt törli. Hát, ha azt mondta Orbán Viktor, hogy ilyen letelepedésikötvény-fajta nincs, nem is kell, hogy ez a szakasz egyáltalán létezzen a magyar jogrendben! De ezt önök elutasították. Akkor most van ilyen migránskötvény vagy nincs ilyen migránskötvény? Nagyon szépen kérem, hogy ezt tisztázzuk már itt magunk között! Mindazonáltal azt érzem, hogy nagyon durva kettős beszédet tart fenn a kormányzat, mert igenis lebegtetni akarják ezt a fajta letelepedési kötvényt, hogy Rogán Antalnak még tovább pöröghessen a meseszekér, és majd csendesebb politikai időszakban újra előhozzák. Én ezt nagyon nem javaslom. A másik pedig az - és ezt viszont ön mondta ma délután itt a parlamentben -, hogy a 2018-as költségvetés egy olyan költségvetés, amiben mindenki, minden magyar állampolgár léphet egyet előre. Kérem tisztelettel, ez így ebben a formában nem igaz, azért nem, mert pont ebben a törvényjavaslatban bizony van egy olyan réteg, harmincpárezer emberről beszélünk, tehát nem kevésről, aki bizony továbbra is egy helyben fog toporogni. Maximum a garantált bérminimum emelkedése jelenthet számukra bármit. De azért valljuk be, hogy az nem egy jelentős előrelépés vagy gesztus. Ez arról szól, hogy az állami tisztviselőkről szóló törvény hatályát eredetileg a járási kormányhivatalok dolgozóin túl ki óhajtották terjeszteni a megyei kormányhivatalokra, illetve a minisztériumi munkatársakra is. Ezt ebben a salátatörvényben, egy pici hátsó, eldugott kis módosító részben 2018. január 1-jéről áttolták 2019-re, vagy ki tudja, mikorra; mikor majd Jézus Krisztus visszajön ítélni eleveneket és holtakat. Az a pont, amit mindig tologatunk, sosem fog beérkezni. Tehát azt gondolom, hogy ha valakik nem léphetnek előre, azok a minisztériumi dolgozók, illetve a megyei kormányhivatal munkatársai. Ennek a fedezete mennyi? Mennyi lehet az az összeg, amit most ezektől az emberektől sajnálunk? Melyik az a látványberuházás, Rogán Antalnak, Andy Vajnának vagy bárkinek kormányzati baráti körökön belül adott plusztámogatás, amit nem lehetett volna inkább erre fordítani jó szívvel? Tudom, államtitkár úr, hogy ön ezt megtette volna, de miért nem kardoskodnak amellett, hogy kaphassák meg. Önöknek dolgoznak ezek az emberek jelenleg. Aztán persze ’18-ban már nekünk fognak dolgozni, de addig is ezt a gesztust igenis megérdemelnék. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönjük, képviselő asszony. Kérdezem, hogy kíván-e még valaki hozzászólni a napirendi ponthoz. [[Senki sem jelentkezik.]] Nem látok jelentkezőt, így a vitát lezárom. Megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak mint előterjesztőnek.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy azzal kezdjem a hozzászólásomat, hogy a jövő évi költségvetésitörvény-javaslathoz kapcsolódó megalapozó törvényjavaslat 29 olyan törvénymódosítást tartalmaz, amely közvetlenül vagy közvetve kapcsolódik a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat, illetve majd az elfogadandó törvény végrehajtásához. Én pozitívumnak ítélem meg azt, hogy a benyújtott módosító indítványok döntő többségéről nem volt vita, és néhány olyan elem merült fel, amelyet a képviselők kérdésekkel illettek. Mindezek közül a most elhangzott tételek tekintetében a letelepedési kötvények kapcsán megerősítem azt, amit Hegedűs Lorántné képviselő asszony mondott, nevezetesen, hogy csak egy technikai módosításról van szó, és megerősítem azt, hogy jelenleg a magyar állam finanszírozása nem igényli, hogy a jövőben a letelepedési kötvény eszközével éljünk. [[Hegedűs Lorántné: Szüntessük meg!]] Képviselő asszony, ha ön a megszüntetésről beszél, akkor látnia kell azt, hogy nincs új letelepedésikötvény-kibocsátás, és látnia kell azt is, hogy a magyar állam minden általa kibocsátott állampapír utáni fizetési kötelezettséget rendben teljesít. Tehát természetesen a forintban kibocsátott hosszabb lejáratú állampapírok utáni fizetési kötelezettséget is teljesíti, és a magyar állam a vállaltak szerint a letelepedési kötvények után járó kifizetéseket is teljesíteni fogja. E tekintetben érdemi különbség van aközött, hogy új kibocsátást alkalmazunk-e az államadósság finanszírozására, és aközött, hogy a korábban vállalt kötelezettségeinkért a magyar állam helytáll vagy sem. Egyértelmű különbséget kell tenni a jövőbeni finanszírozás és a múltbeli intézkedésekhez kapcsolódó finanszírozás között. Azt gondolom, hogy pozitívumként kell értékelni azt - ismétlem -, hogy ma a magyar állam finanszírozása sokéves összevetésben mérve is igen alacsony finanszírozási költségű, és hál’ istennek, hogy van olyan belső finanszírozás, olyan belső megtakarítás, döntően a lakosságra gondolok, amely a növekvő jövedelmi helyzetének köszönhetően egyre nagyobb mértékben képes a magyar államadósság finanszírozására. A képviselő asszony említette azt, hogy a jövő évi költségvetési törvény megalapozó törvénycsomagjában szerepel egy olyan rendelkezés, amely szerint a kormánytisztviselőknél a béremelés 2019. január 1-jétől valósul meg. A képviselő asszony azt mondta, hogy erre a rétegre nem igaz az a mondás, hogy léphetnek egyet előre 2018-ban. Két dologra hívnám fel a tisztelt Országgyűlés figyelmét ennek kapcsán. Az első dolog az, hogy a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatott, úgynevezett közszférában dolgozók 700 ezres létszámából jövőre mintegy 560 ezer fő részesül, illetve részesült béremelésben. Közöttük vannak az ápolók, az orvosok, a közoktatási dolgozók, a felsőoktatásban dolgozók, a rendőrök, a katonák, a NAV dolgozói, a kormányhivatalokban dolgozók, a szociális, kulturális területen dolgozók, vagy például a költségvetésitörvény-javaslatot véleményező Állami Számvevőszék dolgozói. A kormány azzal számol, hogy amennyiben az általunk előrevetített gazdasági növekedés fog megvalósulni, és az Európai Unió átlagát érdemben meghaladó növekedés lesz 2019-ben is, akkor a kormánytisztviselőknél is megvalósulhat a béremelés. Ha a mostani kormány kap bizalmat 2018-ban, akkor az eddigi béremelési politikánkat folytatva, azt gondolom, bízhatunk abban, hogy ez a béremelés meg fog valósulni.Végül hadd említsem meg, hogy azok az emberek is, akik a közszférában dolgozók közül 2018-ban nem látnak béremelést, más területen igenis tapasztalhatnak előrelépést. Ők is az áfacsökkentés intézkedésének kedvezményezettjei, az általuk vásárolt éttermi szolgáltatásoknál, internetszolgáltatásoknál is csökken az áfa kulcsa. Más vásárlásoknál is láthatnak áfacsökkentést; és, képviselő asszony, ha a kétgyermekesek helyzetéről beszélünk, akkor ők is, a két gyermeket nevelő kormánytisztviselők is jövőre a családi adókedvezmény bővülését fogják tapasztalni. Azt gondolom tehát, hogy a tisztelt Országgyűlés előtt lévő jövő évi költségvetést megalapozó törvényjavaslat szervesen kapcsolódik a jövő évi költségvetéshez. Az egyik alapja annak, hogy jövőre érdemi gazdasági növekedés mellett azzal számoljunk, hogy a foglalkoztatottak reálbére növekszik mind a versenyszférában, mind a közszféra számos területén. Ezen gondolatokkal javaslom a tisztelt Országgyűlésnek a 2018. évi költségvetés megalapozásáról szóló törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[22.00]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az Országgyűlés Törvényalkotási bizottsága a határozati házszabály 46. §-a szerinti eljárásában a 2017. június 8-ai ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek a közérdekű nyugdíjas-szövetkezetek létrehozásával összefüggő módosításáról szóló T/15558. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 19 igen szavazat mellett, 8 nem ellenében, tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. A bizottság az eljárása során megvizsgálta a határozati házszabály 42. §-ában és 44. § (1) bekezdésében foglalt, Alaptörvényből eredő, illetve a további szükséges jogi és jogalkotási követelmények teljesülését is. A módosító javaslatokról történő állásfoglalás mellett a bizottság kormánypárti frakcióhoz tartozó tagjainak javaslatára további módosításra irányuló szándékot fogalmazott meg és fogadott el. A Törvényalkotási bizottság a törvényjavaslathoz a Gazdasági bizottság által 15558/6. számon benyújtott részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslata tárgyalását 2017. június 8-án lezárta. A Gazdasági bizottság a 2017. május 23-ai ülésén folytatta le a törvényjavaslat részletes vitáját. A Gazdasági bizottság támogatta a Varga Gábor, Fidesz, képviselő úr által 4. és 5. számon benyújtott egyéni módosító javaslatokat is, amelyekkel a jogszabálytervezet jelentős mértékben kiegészült, illetve koherensebbé vált. A Törvényalkotási bizottság általam ismertetett összegző módosító javaslata és összegző jelentése alapján kérem, a szavazatukkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm.
Köszönjük, képviselő úr. Most megkérdezem, hogy… Előterjesztőként, nem kíván, gondolom, most hozzászólni, mert csatlakozott [[Dr. Galambos Dénes nemet int.]] , jelzi, hogy nem kíván hozzászólni jelen pillanatban. Megkérdezem a kormány részéről Cseresnyés Péter államtitkár urat, kíván-e hozzászólni. [[Cseresnyés Péter nemet int.]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót, így a képviselői felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Heringes Anita képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Most már tényleg nagyon családias hangulatban vagyunk itt a Parlament falai között. Sajnálom, hogy az eredeti előterjesztők, Kósa Lajos és Harrach Péter nincs a teremben, pedig akkor megmondhatnák, hogy a módosító javaslatunkat, amelyet képviselőtársaimmal benyújtottunk, támogatják-e a holnapi napon, hiszen külön kikértük ezt a módosító indítványt. Kíváncsiak vagyunk, ezzel is lehet bizonygatni, hogy kik azok, akiket nem akarnak kifizetni ezzel a nyugdíjasszervezettel. A módosító indítványunkban az található, hogy összeférhetetlenségi szabályt határozunk meg, hogy az iskolaszövetkezetet működtető és birtokló személyi kör bármilyen formában nem vehet részt a nyugdíjas-szövetkezetek életében. Azt gondolom, hogy ez egy szép alapja lenne annak, hogy bizonyítsák, hogy nem az iskolaszövetkezetekben tulajdont birtoklókat kívánják például kifizetni ezzel a szervezettel, merthogy bárhol nézzük a szakmai hozzászólásokat, nem látjuk, hogy mi értelme van ennek a nyugdíjas-szövetkezetnek, amit önök most létrehoznak. A közérdekűségét már látjuk, utólag módosító indítvánnyal gyorsan beleírták a törvényjavaslatba, merthogy eredetileg a szövegben még az sem szerepelt. Sem a nyugdíjasok, sem a nyugdíjasszervezetek, sem a szakszervezetek, sem senki nem látja értelmét ennek a javaslatnak, hiszen a nyugdíjas-munkavállalást egyébként egyszerűbb eszközökkel is elő lehetett volna segíteni, meg lehetett volna oldani a szövetkezet létrehozása nélkül is. Lehetővé lehetne tenni például a nyugdíjasok foglalkoztatása esetében a járulékmentes foglalkoztatást, vagy a jelenleginél rugalmasabb nyugdíjba vonulási szabályokat is be lehetne vezetni, de ugye ezekhez mind nincs szükség a közérdekű nyugdíjas-szövetkezetre. Éppen ezért a mi frakciónk ezt a törvényjavaslatot biztosan nem fogja támogatni, hiszen az önálló képviselői indítványokként benyújtott javaslataikról legalább jól tudjuk, hogy senkivel nem egyeztették le előre az érintettek közül, sem a nyugdíjasszervezetekkel, sem a nyugdíjasokkal, sem senkivel. Maximum füstös szobákban, zárt szobákban beszélhették meg valakikkel, akik bólogattak erre a módosító javaslatra. Azt gondolom, hogy ezt alapvetően csak vissza kéne vonniuk, arra a döntésre kéne jutniuk, amit egyébként a kormányzatnak a Nemzeti Versenyképességi Tanács is javasolt április elején, hogy a nyugdíjasokra vonatkozó munkaügyi szabályokat módosítani kell, ezt kell kezdeményezni, nem pedig létrehozni egy álszervezetet, amely maximum kifizetőhelyként tud üzemelni. Köszönöm.
Köszönjük, képviselő asszony. Megadom a szót Vágó Sebestyén képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A jelen javaslat kapcsán azt kell megállapítanunk, hogy vagy nagyon lassú a kormány, illetve a kormánypárti képviselők reakcióideje, vagy azt kell megállapítanunk, hogy valami hátsó szándék van e mögött a nagy felismerés mögött, amit a jogszabálytervezetben is olvashatunk, hogy hivatkoznak felgyülemlett szakmai tapasztalatra, azoknak az elvesztésére. Jelzem, hogy ezzel elkéstek, ugyanis a kizárás, illetve az összeférhetetlenség bevezetése óta azért eltelt egy hosszabb idő, és azóta sajnos már vannak olyan, akár ha a saját szakterületemet nézem, a szociális ellátórendszerben dolgozók, akik, hiába beszélnek reintegrálásról, illetve reaktiválásról a munkaerőpiacra, már nem fognak visszamenni, tehát a náluk felgyülemlett szakmai tudás és tapasztalat és bölcsesség már elveszett. Ugyanis pár évvel ezelőtt sem voltak sokkal jobb anyagi helyzetben a szociális ellátórendszerben dolgozók, mint most, akkor is azt tapasztaltuk, hogy az összeférhetetlenség bevezetésével mérlegelniük kellett akár vezetői szinten lévő dolgozóknak is, egyik napról a másikra, egyik pillanatról a másikra érte őket ez a változtatás, úgyhogy még azon sem tudtak gondolkodni, hogy esetleg az utánpótlásukat kineveljék, és ott álltak, mondom, intézményvezetők is, akiknek mérlegelniük kellett, hogy vagy elmennek nyugdíjba, vagy maradnak a szociális ellátórendszerben, dolgoznak tovább, lemondanak a nyugdíjukról, csak az az érdekes helyzet állt fönn, hogy akkor a nyugdíjuk, a szociális bértábla következtében a nyugdíjuk magasabb volt, mint amit vezető beosztásban vezetői pótlékkal munkabérként kaptak volna. Úgyhogy saját jól megfontolt érdekükből kiindulva úgy döntöttek, hogy a magasabb jövedelemért akkor inkább elmennek nyugdíjba. Még egyszer jelzem: ez a tudás, ez a bölcsesség, ez a felhalmozott tapasztalat már elveszett, elkéstek. Nem hiszem, hogy a szövetkezeti rendszer jobban segítené a nyugdíjasok munkába állását a közszférában, nem hinném, hogy ez olyan óriási reaktiváláshoz vezetne. Egyébként bízom abban, hogy ennek ellenére is lesznek nyugdíjasok, akik ismét munkába állnak, élnek ezzel a lehetőséggel, és a meglévő tapasztalatukat, bölcsességüket átadják, csak én e mögött a javaslat mögött rosszat sejtek, és úgy gondolom, hogy ahogy már más ellenzéki képviselőtől is hallottuk, ezt sokkal egyszerűbben, egy tollvonással el lehetett volna intézni, azokat a bizonyos szakaszokat egyszerűen törölni kellett volna a jelenleg hatályos törvényből. Én is értetetlenül állok az előtt, hogy miért kell ehhez szövetkezetet létrehozni. Természetesen a jelenlegi kormány dinamikáját ismerve e mögött is korrupciógyanút látok, és attól tartok, hogy a félelmeim megalapozottak. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tényleg jó lett volna, hogyha Kósa Lajos képviselőtársunk, meg Harrach Péter képviselőtársunk ugyanitt ülne most a teremben, mint ahogy a vita kapcsán is vehemensen kiálltak e mellett a törvénymódosítás mellett. Önök munkaerőhiányt akarnak ezzel pótolni. Az elmúlt lassan nyolc évnek az elrontott gazdaságpolitikája, oktatáspolitikája, szociálpolitikája nem hozta meg azt az eredményt, amit nyolc évvel ezelőtt meg négy évvel ezelőtt megígértek az embereknek. [[22.10]] Ugyebár, egymillió új munkahelyet ígértek, piaci alapú munkahelyet a magyar állampolgároknak, ebből jóformán semmi nem lett, csak azt látjuk, hogy több százezer ember elhagyta ezt az országot, és a következő időszakban a KSH felmérése alapján további 370 ezer fiatal akarja elhagyni Magyarországot.Mindenkit, akit tehettek, nyugdíjba kényszerítettek, akit tehettek, közmunkássá váltak, 16 évre leszállították a tankötelezettséget, 47 ezer fiatal tűnt el a rendszerből, 4-5 ezerre tehető azoknak a gyerekeknek a száma, aki közmunkásként dolgozhat ma Magyarországon, a gyermekmunkát legalizálták, és akkor most itt van ez az újabb javaslat, amit elmondtunk a vitában is, hogy lassan eljutunk odáig, hogy ez az ország abból áll, hogy most már a diákok és a nyugdíjasok együtt pakolják a polcot, mondjuk, a nagyáruházakban. Államtitkár úr, ez nincs jól. Elmondtuk a vitában, egyszerűbben meg lehetett volna ezt oldani. Amúgy meg az elmúlt években láttuk a szövetkezeti formáját a Fidesznek, hogy hogyan bonyolódott bele a szövetkezeti formába, ahogy az ESZOSZ-ügy lezajlott, ahogy Farkas Flóriánnál zajlik, ahogy a Voldemort-ügyben láthattuk. Hány példát hozzunk még fel, államtitkár úr, amikor mondhatjuk, hogy mikor már kiejtik ezt, hogy szövetkezeti forma, nem a pozitív dolgok jutnak eszünkbe, hanem kimondottan csak a bűncselekmény, a korrupció és a Fideszhez köthető korrupció? Másképp meg lehetne oldani. S államtitkár úr, talán a legfontosabb az lenne, hogy olyan gazdaságpolitikát kellene a kormánynak végrehajtania évről évre, ahol megfizetik az embereket, és nem azt választják, hogy ezt az országot elhagyják. Továbbra sem azt látjuk, és nem is fogjuk támogatni ezt a törvényt. A következő meg, államtitkár úr - még ezt el kell mondanom -, hogy ugyanúgy, mint a Taigetosz-törvénynél, hivatkoznak arra, hogy a szakmai szervezetekkel egyeztettek. Nem igaz! Ennél a törvénymódosításnál sem egyeztettek a szakmai szervezetekkel. Azért kerül be önálló indítványként, mert pontosan ezt akarják elkerülni, mert akkor első pillanattól kezdve elmondanák a szakmai szervezetek, hogy mi a probléma azzal, amit önök csinálnak. Ezt kikerülve az elmúlt években folyamatosan csak ilyen törvényeket nyújtottak be. Így nem lehet kormányozni, és így nem lehet felelősen gondolkodni! Köszönöm szépen, elnök úr. [[Heringes Anita tapsol.]]
Köszönjük. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki hozzászólni. [[Nincs jelzés.]] Nem látok jelentkezőt, így a vitát lezárom, és megadom a szót Galambos Dénesnek mint előterjesztőnek, hogy reagáljon az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor csatlakoztam a törvényjavaslathoz, azért is tettem meg, mert mindazokra a kérdésekre, amelyeket itt felvetettek képviselőtársaim most a záróvitában, körülbelül gondoltam, hogy hogyan lehet reagálni, mert az élettapasztalatok azért mást mutatnak, legalábbis az én választókerületemben biztosan.Arra a kérdésre, amelyet Heringes Anita felvetett, hogy az összeférhetetlenség kérdésében hogyan foglalnak állást az eredeti előterjesztők, nem kívánok válaszolni. De nem értem a kérdést, mert e tekintetben az önök álláspontja olyan kérdést feszeget, amely nem életszerű, tehát ilyen szempontból ennek a beiktatása a törvénybe, azt gondolom, hogy erőltetett lenne. A diákszövetkezetek vonatkozásában pedig hadd utaljak rögtön egy másik párhuzamra, amit Bangóné Borbély Ildikó képviselőtársam vetett föl, hogy különböző anomáliák és különböző ügyek kapcsán rossz hírbe kerültek a szövetkezetek, és gondolom, a diákszövetkezetekre gondolt. Azért, mert valahol valaki visszaél egy rendszerben rejlő jó lehetőségekkel, azért nem kell az egész rendszert elvetni és vita tárgyává tenni. Dunaújvárosban és térségében komoly hagyományai voltak és vannak a diákszövetkezeti tevékenységnek, és azt gondolom, az, hogy eljussunk addig a párhuzamig, hogy a nyugdíjas a diákkal együtt pakol majd a Tesco vagy valamelyik áruház polcán, én túlzásnak tartom ilyen megkülönböztetés tételét; egyrészt. Másrészt meg nem tartom életszerűnek azt, hogy miért ne lehetne olyan hasznos munkát végezni, amelybe be tud kapcsolódni az a nyugdíjas, aki adott áruházból vagy adott egységből ment el, és visszamegy átadni a tapasztalatait.Azzal sem értek egyet, hogy nem tudják átadni a tapasztalatokat, Vágó Sebestyén képviselőtársamra utalva. Az előterjesztés preambulumában szerepel egy olyan mondat, amely számomra a helyi tapasztalattal is összefügg: mester és inas kapcsolat. Higgyék el, hogy Dunaújvárosban, ahol a nehézipar átalakításának időszakát éljük, és egyúttal van jelen a munkaerőhiány és a munkaerőpiacra belépni kívánók nagy száma például a szakoktatás területén; menet közben jutott eszembe, hogy milyen jó példa az, hogy azok a szakoktatók, akik kiestek a szakképzés során valamilyen oknál fogva, és előttem mindig a dunaújvárosi Dunaferr-iskola van, ahol olyan szakoktatói hiányban szenvedünk, hogy azokra az emberekre, akik a gyakorlati oktatás keretében azonnal átadható tapasztalatokkal vissza tudnak jönni, azokra az emberekre nagyon nagy szükség van abban az üzemben, amelyhez kell képeznünk olyan embereket, akik át tudják venni az elődeik munkáját. Igenis, ha ehhez a szövetkezeti formát találjuk alkalmasnak, akkor meg kell próbálni ennek a vonulatát, hiszen a szövetkezeti forma - visszautalva a diákszövetkezetek pozitív tapasztalataira - kipróbált, és nem pedig a negatív jelenségből kell lehozni egy rendszerről azt, hogy ez nem jól működik. Nyilván ez egy formalehetőség, ezzel a formalehetőséggel, azt gondolom, hogy élni szükséges. Azt pedig kikérem magamnak, hogy a korrupció melegágya lenne ez a szövetkezeti forma, hiszen ezzel azokat a tisztességes nyugdíjasokat riogatjuk és rettentenénk el, akik szívesen visszajönnének dolgozni. Azt gondolom, hogy mindezek összefüggésében nyugodtan csatlakoztam ehhez a törvényjavaslathoz, a választókörzetemben tapasztaltak alapján pedig bízom benne, hogy sikerül természetesen szakmánként differenciáltan, szakterületenként differenciáltan, nem mindenhol és nem egy zsinórmértékkel bevezetve, türelemmel, differenciáltan és nyilvánvalóan a kompetenciákat megtalálva élni ezzel a lehetőséggel, és ehhez kérem a képviselőtársaim támogatását.
Köszönjük szépen. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi napon kerül sor.Ezzel mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Némi csoda folytán most napirend utáni felszólalásra senki nem jelentkezett, így megköszönöm a munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja az ülését. Az ülésnapot bezárom. [[Az ülésnap 22 óra 17 perckor ért véget.]]