Колеги, час, відведений для перерви, завершений. Я прошу усіх заходити в зал, приготуватись до реєстрації. Я прошу секретаріат Верховної Ради України і голів фракцій запросити депутатів в зал. Пані Ольга, підходіть, підходіть в зал для реєстрації, будь ласка. Отже, колеги, прошу приготуватись до реєстрації. Прошу провести реєстрацію. Прошу реєструватись. [[16:02:13]] Зареєстровано 357 народних депутатів. Вечірнє пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Колеги, ще раз роз’яснюю важливий момент. Мені подали листи три народних депутати. Перший – Шурма, з переліком правок, на яких він буде наполягати. Наступний – Папієв, з переліком правок, на яких він буде наполягати. Третій – Писаренко, з переліком правок. Хочу наголосити: по одній правці може бути тільки один виступ. Перше право на виступ буде надаватись автору правки, якщо дана правка не є відхилена. Якщо вона є відхилена, може тільки автор. Якщо вона не відхилена і депутати хочуть поставити на підтвердження, тоді першому надається автору. Якщо автор відмовляється, я, з вашого дозволу, буду надавати по черзі, Писаренко, Долженков, Папієв, бо хтось один має виступати, а не всі троє. Домовились. Так? Це буде справедливо, і це буде по Регламенту. Я запрошую до трибуни голову Комітету з питань культури і духовності Княжицького Миколу Леонідовича. Нагадую, ми продовжуємо розгляд проект Закону про забезпечення функціонування української мови як державної. І ми до перерви зупинились на правці 597 Шуфрича і домовились, що після перерви ми з неї розпочнемо продовження розгляду. Отже, включіть мікрофон Нестору Шуфричу.
Дякую, шановний головуючий. Безумовно, ми наполягаємо на тому, щоби абзац, де оголошення мають бути на державній мові, був виключений. Адже 10 стаття Конституції гарантує і інші можливості використання інших мов, в тому числі як написано в 10 статті Конституції, в усіх напрямках життєдіяльності і в даному випадку і в оголошеннях, і в інших інформаційних носіях зовнішнього характеру. Ви знаєте, я вчора дуже цікаву дивився Погоджувальну раду, там, де всі говорили, що "рука Кремля" не дає вчасно прийняти Закон про мову. Скажіть, будь ласка, Комісар з прав людини Ради Європи Дуня Міятович – це "рука Кремля"? Так що ж ви туди претесь, в ту Європу? Хіба в Європі може бути на такій посаді "рука Кремля" або "нога Путіна". Тому, шановні, слухайте ваших старших.
Колеги, по-перше, прошу вас виступати по темі правки. По-друге, не ображати єврокомісарів. Є "рука Кремля", а є ті, що заблукали. Хто "рука Кремля" в залі – ми всі знаємо, пане Нестор; а ті, що заблукали, сподіваємося, знайдуть просвітлення під час розгляду закону і роз’яснення нашої позиції. Отже, колеги, ви наполягаєте на виступі, пане Миколо? Будь ласка, пане Миколо.
Дякую. Я б теж не називав руку Дуні Міятович "рукою Кремля" хоча б тому, що рука Дуні Мятович нам точно нічим не заважає, бо не є присутня в залі. Якби Дуня Міятович була народним депутатом України, ми могли б це обговорювати, а поки що у нас тут, на жаль, багато інших "рук Кремля", яких, я сподіваюся, в майбутньому буде менше. А ця правка, вона по суті аналогічна попередній правці, яку ми обговорили на попередньому засіданні, ранковому, тому комітет пропонує її відхилити. Дякую.
Отже, ставлю на голосування 597 правку, комітет її відхилив. Хто її підтримує, я прошу голосувати. [[16:06:10]] За-12 Рішення не прийнято.
Дякуємо, шановні колеги. Продовжуємо нашу роботу і, я думаю, що Дуня Міятович була б дуже здивована, що вона така популярна в українському парламенті, тому давайте рухатися. [[Шум у залі]] Не чую вашої репліки, але, впевнена, що ви щось розумне говорите. Наступна поправка у нас 599 народного депутата Васюника, будь ласка.
Подана мною поправка, стосується того, що громадяни України, як споживачі культурного продукту, мають право на субтитри не лише у державних чи комунальних театрах, але також у театрах приватної власності, вона була відхилена. Тому я просив би пояснити голову комітету і поставити на голосування. Дякую.
Дякую. Будь ласка, прошу визначатися по 599 поправці народного депутата Васюника. [[16:07:22]] За-15 Поправка відхиляється. Наступна поправка 560. Будь ласка, народний депутат Долженков вам слово.
Дуже дякую. У мене, перш за все, репліка до шановного доповідача, а як він ставиться до нашої фракції, можливо, і не шановного. Тому що, ставлячись до нашої фракції, ви проявляєте своє ставлення до виборців, які голосували за нашу фракцію. Перш ніж обмальовувати наші політичні перспективи, ви задумайтесь про підтримку вашої політичної сили, яка вже на нулі, і має антирейтинг. Що стосується суті правки, то я хочу поставити її на підтвердження, по-перше. І, по-друге, хочу сказати, що, на жаль, за ініціативою цієї коаліції, яка нібито говорить про те, що з дотриманням Регламенту розглядається законопроект – це просто профанація. Вони на профанацію перетворили цей процес, обговорення цього законопроекту. Якщо будуть зараз закидати про те, от ви, бачите, розглядаємо кожну пропозицію, вам вигідно це робити, для того, щоб не знизився рейтинг чинного Президента. Для того, щоб заблокувати фактично трибуну розглядом цієї пропозиції. А що стосується суті правки, то хочу нагадати на тому, що тотальна українізація всіх сфер.
Будь ласка, завершити 15 секунд.
Тотальна українізація всіх сфер суспільного життя не зробить людей щасливішими, повірте. Чому? Тому що люди не будуть ситими мовою, тому що ви розвалили економіку. А для щастя людини потрібно забезпечення економічне, а думали вони тією мовою.
Я прошу все-таки говорити по поправкам, по поправкам. Ми обговорюємо зараз Закон про функціонування української мови, а не економічні законопроекти. Колеги, будь ласка, коментар голови комітету.
Дякую. По-перше, я як політик маю право ставитися до вашої фракції так, як я хочу, при тому я очевидно поважаю ваших виборців. Щодо поправки, про яку ви говорите, то колега Гопко пропонувала, щоб супроводжувалися перекладом на державну мову вистави, натомість комітет врахував цю поправку редакційно, оскільки ми вважаємо, що переклад має здійснюватись субтитрами. І нічого дивного тут немає, якщо ви ходите, наприклад, в Національну оперу, будучи в Києві і бачите там італійські або німецькі опери, ви бачите, що висить табло, де йдуть субтитри, де лібрето перекладається українською. Це нормальна, звична практика для українських багатьох театрів, і я не бачу в цій практиці жодних обмежень. Закон очевидно шанує всі меншин, він, ще раз кажу, проти цілої якоїсь українізації. Не треба цього вигадувати. Ми за захист українців, української мови, української мови як державної. Очевидно, насильно проводити будь-яку культурну політику було би неправильно і неправомірно. Саме тому ми проти русифікації і проти того приниження української мови, яка вона терпіла стільки століть. Дякую.
Дякую. Колеги, я прошу визначатися по поправці. Я хочу наголосити, що ця поправка була комітетом врахована частково, а народний депутат Долженков вимагає її врахувати в повному обсязі. Прошу визначатися. [[16:10:46]] За-13 Рухаємося далі. Наступна 601 поправка. Будь ласка, визначтеся між собою – Папієв і Долженков. Ви синхронно, як у плаванні, підняли руку. Будь ласка, народний депутат Папієв, вам слово.
Дякую. Шановні народні депутати, шановні громадяни України, які дивляться нас по телебаченню і слухають по радіо! Я хочу пояснити корінну відмінність від так званих авторів законопроекту і доповідача і позиції нашої політичної сили. Ви намагаєтесь зробити насильницьку українізацію українського народу поліцейськими методами. У нас же інший метод і підхід: ми хочемо зробити і створити такі умови, щоби розмовляти українською мовою і державною мовою було престижно в цій країні. Це абсолютно інші механізми спонукання. Ми завжди стояли на тому, щоби конституційне право громадянина самому обирати, на якій мові йому говорити, яка мова для нього є рідною, має бути визначальним. Саме тому ми хочемо, щоби розмовляти державною мовою, яка є українська мова, відповідно до Конституції,було престижно в цій країні. Прошу поставити на підтвердження цю поправку.
Будь ласка, коментар автора поправки і голови комітету. Прошу вас, пане Княжицький.
Дякую. Ну, мені, знаєте, дуже неприємно, коли ми в цьому залі намагаємося спекулювати на якихось святих поняттях. Очевидно, ми всі хочемо, щоби українську мову любили, і ви хочете, і ми хочемо, ми це декларуємо, і ви це декларуєте. Очевидно, ми не хочемо жодного насильства ніде встановлювати. Ми хочемо, щоб не піддавалися насильству україномовні громадяни. Ми хочемо, щоб україномовні громадяни в своїй країні мали право подивитися виставу своєю мовою, мали право в своїй державі спілкуватися з держаними органами своїми мовами. І ми хочемо, щоб в нашій країні були захищені всі права національних меншин. А ця термінологічна правка, яка редакційно частково врахована комітетом, вона по суті лише змінює назву "театральна вистава" на "публічне виконання" або "публічний показ театральної вистави". Дякую.
Дякую. Колеги, я прошу вас підтримати поправку, яку ми зараз обговорюємо, тому що комітет її підтримав, це 601 поправка. Будь ласка, прошу підтримати, ми ставимо її на підтвердження. [[16:13:25]] За-34 Наступна, 602 поправка, народний депутат Тіміш, вам слово.
Моя поправка стосується саме тих понять – взагалі я не відхожу від норми компактного проживання національних меншин – від цієї норми, тому що ми коли ці поправки давали спільно з нашими колегами і однодумцями, то ми вивчали законодавство сусідніх країн: в першу чергу, Польщі, Словаччини і Румунії. І такі речі ми находили саме в їхньому законодавстві, тому, щоб ви зрозуміли правильно, ці поправки, які ми подаємо, вони є аргументованими, і де-факто вони пройшли, напевно, і шлях Венеціанської комісії, коли ці країни подавали свої закони на ревізію даної комісії, тому ці поправки і випливають. Вони є дуже логічними і захищають мови національних меншин саме там на кордоні з Євросоюзом, де компактно проживають румуни, угорці, болгари і інші національні меншини. Дякую.
Дякую. Будь ласка, визначаємося по поправці народного депутата Тіміша 602-й. [[16:14:48]] За-14 Наступна, поправка 604 народного депутата Кишкаря. Прошу, вам слово. Не наполягаєте. Дуже дякую. 605-а, Оксана Білозір, просимо, вам слово, шановна колего.
Дякую. Ви знаєте, нас слухають зараз дуже багато українців і в Україні, і за кордоном. І я би хотіла чітко поставити акценти, що наш закон ні в якому разі не встановлює тотальної українізації, як тут наголошують деякі депутати, а хочу нагадати, що це конституційна норма. І, власне, нашим законом ми і впроваджуємо в життя українського суспільства нашу конституційну норму. Мало того, моя поправка, вона відхилена, але я хотіла би все-таки, – і депутат Кишкар так само вніс цю поправку, – все-таки говорити про приватні театри. Чому я хочу говорити про приватні театри? Щоб ми з вами не створили якихось резервацій з одного боку, куди люди будуть ходити тільки в одні театри і отримувати тільки ті культурні послуги, які вони хочуть. А інші громадяни України не будуть мати можливості піти туди, посидіти і послухати так само ту виставу, тому що вони не будуть розуміти. Тому я би хотіла, я розумію, я не буду ставити її абсолютною. Дякую за те, що.
15 секунд завершити просимо.
Дякую, що надали мені слово. Не буду наполягати на голосуванні, але хотіла би це врахувати, коли ми підійдемо до завершення обговорення нашого законопроекту. Дякую.
Дякую. Прошу коментар, будь ласка.
Дякую. Шановна колего, у нас тут, до речі, справді була дискусія в комітеті. І оскільки ми дійсно не регулюємо приватну сферу вживання української мови, то ті театри, які живуть коштом платників податків, очевидно повинні перекладати вистави українською. Щодо приватних театрів, справді в тій редакції, яка була прийнята комітетом, закон на приватні театри не розповсюджується. Це, до речі, часткова відповідь на запитання колеги Тіміша. Тобто якщо приватний театр буде ставити виставу угорською чи румунською, чи будь-якою іншою мовою національної меншини, або це буде театр, який приїде сюди до нас, то очевидно переклад не є обов’язковим. Він є бажаним, але закон цього не регулює, він не є обов’язковим. Дякую.
Дякую. І прошу визначатися по поправці 605 пані Білозір. Прошу визначатися. Пані Білозір не наполягає, зупиняємо голосування. Вона отримала вичерпну відповідь від голови комітету. Наступна поправка народного депутата Шуфрича 608-а, будь ласка.
Дякую. Щоб закрити дискусію про позицію Комісара з прав людини Ради Європи Дуні Міятович, я хочу, все ж таки, нагадати, що вона звернулася до українського парламенту призупинити розгляд цього питання як невчасного і заполітизованого. І при чому тут "рука Кремля", про що вчора говорили на Погоджувальній раді, я не розумію. Щодо питання абзацу, який ми просимо вилучити, ви знаєте, у мене таке враження, що хтось хоче поставити в наші театри табло і заробити на цьому гроші, і вкрасти, як в "Укроборонпромі". Якщо театри не в змозі навіть технічно це забезпечити, чому ми їм це нав’язуємо, враховуючи, що це порушення 50 статті Конституції, яка гарантує можливість, в тому числі дивитися вистави на будь-якій формі. А якщо хтось. В будь-якій мові. А якщо хтось таку мову не.
Дякуємо. Ви знаєте, шановний колего, ми хочемо звернути вашу увагу на те, що українські депутати так само неодноразово зверталися до Верховного комісара з прав людини Ради Європи Дуні Міятович з вимогою відвідати українських політв’язнів, військовополонених і заручників Кремля, тому що це її безпосередній мандат. І, на жаль, Дуня Міятович на жоден з наших цих закликів не відповіла. Якщо члени делегації в Парламентській асамблеї Ради Європи від "Опозиційного блоку" підпишуться під цим нашим листом – це буде дуже хороше звернення до Дуні Міятович. А зараз, будь ласка, коментар голови комітету щодо поправки.
Шановний колего, ну, по-перше, до українського парламенту ніхто не звертався. Ви талановита, надзвичайно творча людина, але деколи вигадуєте те, чого немає. Ви навіть в англомовному Інтернеті цього звернення Верховного комісару Ради Європи не знайдете, його там немає. Щодо самої поправки. Ще раз хочу, щоб всі зрозуміли: державні і комунальні театри можуть ставити вистави будь-якими мовами. Якщо це мова не українська, має бути табло, до чого театри звикли, де є переклад. Якщо це приватний театр – жодних обмежень на будь-яку мову в театрі не існує. Це просто, щоб всі зрозуміли. Дякую.
Дякую. Прошу визначатися по цій поправці, шановні колеги. Ми з’ясували, що там жодного слова немає про Дуню Міятович, вона іншого стосується. Але прошу визначатися. [[16:20:24]] За-13 І наступна поправка народного депутата Мусія, 609-а. Будь ласка.
Олег Мусій, 124 округ, Сокальщина, Червоноград. Шановний доповідач, я думаю, що варто прислухатися до позиції, яку, як мінімум, чотири народних депутата подали, в тому числі і я, і щодо мови перекладу в тому числі і приватних театрів. Бо, насправді, приватне життя, воно теж. театральне приватне життя, воно теж важливе для сприйняття в Україні українською мовою людей. А шанувальнику промосковської Дусі я хочу сказати, що він гарно відробляє ці 30 срібляників, які ця Дуся отримала від самого товарища Путіна, напевно. Тому, я думаю, що, напевно, не варто так лобіювати інтереси Євросоюзу, будучи мозгами своїми, мозком прямо в Російській Федерації. Тому прошу поставити на підтвердження, не на підтвердження, а на голосування мою правку, і якщо вона не набере достатньої кількості голосів, врахувати це при доопрацюванні вказаного.
А ви не наполягаєте на голосуванні? Наполягаєте. Будь ласка, коментар голови комітету.
Дякую. Шановний колего Мусій, ваша правка стосувалася того, що театральна вистава, справді, в театрах всіх форм власності супроводжується синхронним перекладом української мови, крім театральної вистави музичного жанру, яка супроводжується субтитруванням. Ми дійсно всюди в усіх поставили лише субтитрування, але очевидно театрам ніхто не заважає робити синхронний переклад. Така практика існує. В деяких театрах є такі навушники як тут, у нас. І це теж не забороняється. Щодо приватних театрів. Я вже сказав нашу позицію, ми вирішили її не регулювати. Я розумію цю, можливо, і справедливу критику, яка буде на членів комітету, і це якраз хороша ілюстрація як нас, з однієї сторони, атакують проросійські фракції, вигадуючи нібито ущемлення, яких не існує, а з іншої – ми піддаємося критиці колег за те, що, можливо, і недостатньо жорстко захищали тут інтереси української мови. Тому непросто було нам працювати. Але ми повернемося до цього питання. Дякую.
Дякую. Прошу визначатися, шановні колеги, по поправці 609 народного депутата Мусія. [[16:23:02]] За-17 Дякуємо, колеги. Рухаємося далі. Наступна поправка народного депутата Німченка і Шуфрича – 612-а. Шановний колего, Несторе Івановичу, Дуня Міятович вже 5 хвилин чекає вашої згадки про неї. 612 поправка.
Дякую. Пропонував я вам закрити, безумовно, дискусію навколо позиції Дуні Міятович. Ви її продовжили. Хочу вам нагадати, що рівно тиждень тому, у вівторок, була відповідна її заява, де вона вважала розгляд цього закону невчасним і просила перенести його на. розгляд і дискусію цю перенести на післявиборчий період. І вона в цьому мала велику логіку. І за це її треба поважати і любити, а не тут по-різному її називати. Не тому, що вона жінка, а тому що вона мудро говорила, ну, а жінка – в першу чергу. А щодо поправки, ну, ви знаєте, ми вже, ну, хай вже музеї самі визначаються, на якій мові в якому регіоні, в якому місті їм краще для своїх відвідувачів подавати інформацію. Ми вважаємо, що таке нав’язування – грубе порушення.
Дякуємо. Будь ласка, голова комітету.
Дякую. Ну, бачите, те, що ми всі обговорюємо це, найбільших критиків цього закону зі сміхом, жартом і іронією, якраз і є кращим свідченням того, що цей закон нікому не загрожує. Крім того, що перетворювати це на фарс. Якби страшний був такий закон про насильницьку українізацію, Нестор би переживав. А він жартує вже півгодини. Так що дякую вам за хороший гумор. Щодо цієї поправки, то просто україномовні громадяни мають право прийти у музей і прочитати зрозумілою для себе мовою написи в музеях. Все, нічого тут такого поганого немає. Я думаю, що в українській державі це абсолютно нормальне прохання і вимога українських громадян, тому комітет вашу поправку відхилив. Дякую.
Дякую за роз’яснення поправки. Шановні колеги, прошу визначатися по 612 поправці. [[16:25:34]] За-10 Поправка відхиляється. Наступна так само поправка Нестора Шуфрича. Просимо, вам слово.
Пане Миколо, жартуючи, ми підтримали, я особисто підтримав і вашу поправку попередню, але, на жаль, вона набрала 12 голосів разом із моїм голосом. От буває таке в житті. Але, безумовно, ми маємо сьогодні дуже обережно ставитися до мовного закону. І якщо мій настрій вас вводить в оману, мій зовнішній вигляд вводить в оману, то повірте мені, мої принципи в оману нікого не введуть, тому що я вважаю, що сьогоднішнім законом ми розколюємо суспільство замість того, щоб використати унікальну можливість виправити помилки, які були зроблені в Законі "Про освіту" в 7 статті, цим законом це виправити, вирівняти відносини із західними нашими сусідами і дати надію на компроміс всередині суспільства. Дякую.
Будь ласка, коментар голови комітету.
Шановний колего Шуфрич, я вам вдячний за те, що ви підтримали нашу правку. У мене взагалі ніколи не було сумнівів, що ви справжній проукраїнський політик, який нами засланий у це кодло туди і розвалюєте їх зсередини. Я вам дякую за це. А щодо цієї правки, то хочу сказати, що просто. Щодо написів у музеях. Ця теж правка стосується написів у музеях. Так, вони мають бути українською. Але закон не забороняє поруч писати англійською, російською і будь-якими іншими мовами. Ми просто хочемо, щоб написи перед експонатами, в тому числі були українською мовою. Дякую.
Будь ласка, прошу визначатись по 613 поправці. [[16:27:46]] За-9 Поправка відхиляється. Наступна поправка 616 народного депутата Шуфрича. Будь ласка.
Когда я говорил про Порошенко и понятия в.
Шановний пане Несторе, не забувайте, що у вас перфектна українська мова. Будь ласка, мікрофону пану Нестору.
. не має права звертатися до правоохоронних органів в конфлікті з "Нацкорпусом" "по понятиям", а тут зараз апелюють до кодла. То, я вибачаюсь, шановні.
Шановний пане Несторе. Шановний пане Несторе, мені дуже цікаво, і всій залі, почути вашу поправку. Ми хочемо її підтримати. Там немає ні слова про "Нацкорпус", бо я її вивчила. Будь ласка, прочитайте нам текст вашої поправки. Дуже дякую.
Пані Ірино, пані Ірино.
Хвилину, хвилину. Прошу. По тексту поправки, як того вимагає Регламент Верховної Ради України. Будь ласка.
Стосовно поправки. Ми тільки що говорили про регламенти музею, а чому ми не говоримо про технічні регламенти? Тому що є абсурдні речі. А чи знаємо ми, що в країні жодного технічного регламенту немає на українській мові. Всі технічні регламенти на російській мові або на англійській мові. І у мене сьогодні виникає питання, чому ми зараз питання культури ставимо окремо, за принципами використання, від технічних регламентів, які сьогодні діють в Україні? Я вважаю, що ми зараз дискримінуємо питання можливості працювати за регламентами, в даному випадку музейними, в тому числі, і накручуємо те, що не є необхідним і суперечить 10 статті Конституції. Дякую.
Я дуже дякую вам, шановний пане Нестор, за роз’яснення вашої поправки. Будь ласка, коментар голови комітету.
Дякую. Дякую. Шановний колега, ви там щось. Я нікого не хотів образити. Я ж не називав ніяку фракцію, ні яку групу депутатів. Це взагалі не вас стосувалося. Щодо відповіді на ваше запитання, то технічні регламентом взагалі-то вже давно в українському законодавстві виконані українською мовою, навіть поза цим законом. У 87-му році (просто може у вас там методичка стара) вони були російською, а потім після незалежності вони стали українською. Ми далі в цьому законі будемо говорити про всі. Ірина Ігорівна. Ірина Ігорівна як один, ну, по суті двигун цього закону, один із основних авторів вам особисто пояснює, що ми зможемо поговорити про це трошки пізніше. Дякую.
Дякуємо вам, шановний Нестор Іванович, за таку активну роботу по доопрацюванні законопроекту до другого читання. І ми просимо визначатися по 616 поправці. [[16:31:10]] За-17 Поправка відхиляється. Наступна поправка 617, народний депутат Папієв. Прошу вам слово. Це поправка народного депутата Княжицького, але народний депутат Папієв вимагає поставити її на підтвердження. Прошу.
Дякую. Шановні народні депутати України, шановні колеги, стосовно інших поправок, які було пропущено, так, там були ще поправки на підтвердження. Я в своєму зверненні до президії наполягав на тому, щоб їх поставили на підтвердження, ці поправки. Але головна сутність, все ж таки, цього законопроекту від цього не втрачає змісту. Тобто іде цим законопроектом насильницька українізація нашого суспільства. Мотиватор абсолютно нелогічний. Мотив має бути у людей, щоб українською мовою було говорити престижно, щоб діти хотіли говорити українською мовою, щоб інші були спонукання для того, щоб ми володіли абсолютно вільно нашою державною мовою. Шановні колеги, поправка ця народного депутата Княжицького, вона в принципі, вона не така недолуга, як всі інші, так, і тому її просто із-за принципу можна поставити на.
Будь ласка, це поправка Княжицького. Слово автору і голові комітету.
Шановний колего, Папієв, ну я би вас просив цю поправку на підтвердження не ставити, просто просив би. Поясню чому. Бо ви вірно, ви ж її прочитали. Якщо в першому читанні було сказано, що всі квитки мають бути лише українською мовою, то я якраз запропонував, що допускається дублювання іноземною або іншими мовами на квитках. Якщо ми її зіб’ємо, то ми самі. Ви виступаєте нібито проти українізації, але, якщо ми її зіб’ємо, то ми самі тоді будемо змушені друкувати квитки лише українською. Я дуже прошу вас прошу відмовитись від цієї поправки. Добре? Дякую. Дякую.
Прошу визначатися.
Не ставимо, не ставимо.
Я вам дуже дякую, шановний пане Папієв, за вашу безкінечну мудрість. Ми рухаємося далі. І наступна поправка 618 народного депутата Нестора Шуфрича.
Ви знаєте, ми вважаємо, що це взагалі треба виключити, щоб не було спекуляцій і, як-то кажуть, непорозумінь. А чому не може бути квиток, наприклад, в місті Берегові на українській мові, ото вибачаюсь, на угорській мові, а якщо щось треба уточнити – на українській мові? Не навпаки. Чому не висловити повагу до регіону або там до якогось румунського села, де абсолютна більшість румунів? Щоб квиток був на румунській мові, а в разі необхідності і бажання, вони можуть його дублювати або окремі його частини українською мовою. Ми вважаємо, що заради демонстрації бачення єдності і рівності всіх національностей в нашій країні, цей абзац треба вилучити і це абсолютно буде відповідати 10 статті Конституції, яка гарантує права для всіх громадян України, незалежно від їх національності і на якій мові вони.
Шановний колего, ну якраз ця поправка і написана для того, щоб в Берегово можна було надрукувати квиток угорською мовою, а десь – румунською, а десь – польською, а десь – якою завгодно, або англійською, якщо це на якомусь міжнародному заході, просто буде теж текст українською. Якщо не буде цього тексту українською, то касовий апарат просто вам не виб’є, який працює українською мовою, цей квиток. Ми якраз гарантували права національних менших тут, і мені незрозуміло, чому ви хочете їх обмежити. А ми якраз їх гарантували тут. Дякую.
Ви наполягаєте на голосуванні. Так? Прошу. Голосувати прошу. [[16:35:34]] За-26 Рішення не прийнято. Це була 618-а. Так, пане голово?
618-а його.
Наступна поправка номер 619-а. Прошу, народний депутат Подоляк. Народний депутат Подоляк, включіть, будь ласка.
Шановні колеги! Ця моя поправка говорила про те, що інформаційна продукція про музей чи виставку повинна виконуватися державною мовою і англійською мовою. Внаслідок довгих дискусій, які відбувалися під час засідання нашого комітету, з запрошеними гостями так само, було комітетом ухвалене рішення про те, щоби не обмежуватися лише англійською мовою. А, власне, залишити інші мови для того, аби задовольнити потреби національних меншин чи корінних народів, які проживають на тих чи інших територіях, де розташований музей, чи де відбувається виставка. Тому я не ставлю на підтвердження цю правку. Дякую.
Дякую. Дякую. 620 поправка, народний депутат Шуфрич. Прошу.
Дякую, шановна пані головуюча. "Інформація продукції про музей та виставку виконується державною мовою, а за потреби також іншими мовами". Я знову звертаю вашу увагу на право окремого культурного закладу самому визначитись, якою мовою надавати відповідну інформацію. Це право гарантується 10 статтею Конституції. І ми це право у них зараз забираємо, їм не обов’язково цю інформацію подавати українською мовою. Це вони можуть за власним бажанням реалізувати, а ми зараз від них це вимагаємо. І це суперечить нормі 10 статті Конституції, яка гарантує їм право використовувати власну мову, в тому числі у цьому питанні. Дякую за увагу.
Прошу комітет прокоментувати.
Дякую. Стаття 10 Конституції якраз встановлює, шановний колего Шуфричу, що державною мовою є українська, інші мови теж мають право існувати в нашій державі, існують, вони не є державними. Ще раз кажу, демократична норма про те, що афіші, квитки можуть будь-якими мовами друкуватися, але має бути теж український напис, щоб українці в своїй країні його розуміли. Почекайте, ну не треба так не любити цю власну мову, коли вона взагалі нікого не обмежує, і цей власний народ, який хоче мати право прочитати, що на цій виставці буде побачено. Дякую.
Дякую. Прошу голосувати. [[16:38:44]] За-14 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 621. Пан Княжицький.
Так, це моя поправка, яка врахована редакційно, яка говорить про те, в затвердженій комітеті редакції, з певними застереженнями і комітет врахував більшість моїх пропозицій. Вона є досить велика, оскільки редакційно вона врахована, мене це повністю влаштовує, це стосується мови кінопоказу. Дякую.
Дякую. 622 поправка. Прошу, народний депутат Долженков.
Взагалі-то, кажучи, 622 правка за своїм змістом є аналогічна з 621 правкою. І тут пан доповідач сказав про те, що його вона влаштовує в редакції комітету, але ця правка, я вважаю, це такий дуже рідкий випадок, коли я погоджуюся з ініціативою автора цієї правки і з доповідачем, коли він говорить про те, що не обов’язково здійснювати демонстрування та поширення кінофільмів лише державною мовою, передбачається можливість використання інших мов. Так от я хотів би поставити на підтвердження відповідну пропозицію 622-ї. А натомість, коли ви апелюєте до Конституції і про те, що державною мовою є українська мова. В Конституції також зазначено і забезпечення розвитку російської мови та мови інших національних меншин. Де, покажіть мені в цьому законопроекті, який ви вважаєте не стосується національних меншин, але там регулюється питання використання мов національної меншини, захищаєте права більшості 9 мільйонів населення, 17 мільйонів російськомовного та 9 мільйонів росіян, які живуть на території.
Дякую. Прошу комітет прокоментувати.
Шановний колего! Я хотів би теж присутнім в залі народним депутатам пояснити, що більшість пропозицій колеги Заліщук були враховані з певними відмінностями. В чому суть цих відмінностей? Частка субтитрованих реплік іноземними мовами в україномовному фільмі зменшена до 10 відсотків – так, як є в чинному Законі "Про кінематографію", ми просто привели цей закон до чинного закону. Документальні фільми можуть показуватися в кінотеатрах мовою оригіналу, якщо фільм набрав 2 бали за бальною шкалою Закону про державну підтримку кінематографії, з огляду на те, що в документальному кіно діалоги героїв мають значення саме в тій формі, як вони озвучені. Дана норма здатна зберегти оригінальне документальне кіно. І сервіси VоD повинні забезпечувати україномовні.Це сервіси, ви розумієте, це такі як онлайн-кінотеатри, наприклад. Вони повинні забезпечувати україномовні доріжки фільмам лише у випадку, якщо такі доріжки є у них в наявності. Об’єктивно ми не можемо врегулювати діяльність сервісів таких як, наприклад, Netflix або Amazon, бо ця норма здебільшого пропозиція до діалогу, тому ця норма не може бути жорсткою. Ми можемо просити ці міжнародні сервіси давати доріжки українською мовою, але оскільки вони знаходяться за межами України, ми не можемо на них вплинути.
В повному обсязі. Прошу народних депутатів визначатися, 622 поправка, підтримка в повному обсязі. [[16:42:08]] За-16 Шановні народні депутати! Я також хочу тим часом звернутися і до колег, які є тут в залі і ще раз до тих, хто слідкує за засіданнями Верховної Ради, оскільки постійно лунають спекуляції стосовно того, що закон мав би врегульовувати застосування мов національних меншин. А на жаль, ця. таке твердження, такий підхід не відповідає правдивій природі регулювання мов, як ви кажете. Тому що мова. регулювання державної мови лежить в царині державного суверенітету, це є одна з ознак державного суверенітету. Натомість застосування мов національних меншин лежить в царині прав людини. І тільки Росія як метрополія, як імперія була зацікавлена в тому, щоби створювати конкуренцію мов між мовами імперською – так? – і мовами іншими. І тому було застосовано таке поняття як "мовна політика" і "закон про мови". В нас немає "закону про мови", в нас є Закон про державну мову і є Закон про права національних меншин, який регулює права національних меншин. Не вносьте сум’яття у розуміння українців. Це є політика. Закон регулює політику стосовно державної мови як ознаки і як частини суверенітету держави. Дякую. Поправка номер 623. Народний депутат Німченко, прошу.
Шановні колеги, шановний доповідач! Я все-таки відповім тим словом, яке ви застосовуєте, коли ви кажете, що хто-то бреше. Так от, я вам скажу, що ви двічі брехали, щоби скомпрометувати ту ідею, яку ніс. Я вам зачитаю. На підставі відповідної постанови уповноваженого з питань державної мови Національна поліція собирає всі матеріали, причому включаючи всі матеріали негативу і позитиву. Почитайте "Перехідні положення" Закону "Про Національну поліцію", проект який ви пишете, і почитайте статтю 53. Я вибачаюсь, не брешіть, не дуріть людей! І я скажу вам ще одне. Да, ви погодилися, і нашу пропозицію виключити притягнення до відповідальності за порушення мовної політики до кримінальної відповідальності ви погодили, але тут ви брешете, що цього нема, причому підтрунюєте під це ще поважну людину.
30 секунд.
секунд. Це дуже важливо, тому що на протязі дня, на протязі дня мене хто-то хоче спонукати, що я займаюсь брехнею. От хто займається брехнею, конкретно кажу: стаття 53, залучається поліція, можете собі представити, найдіть, де в світі таке. І Закон "Про Національну поліцію", це вже сыск, це поліцейська держава. Поважні, от куди виведете державу, оце ви сюди завели люд. Тепер ні до.
Пане Микола.
Дякую, дякую. Отже, поліція може лише допомагати збирати уповноваженому інформацію, тому що коли порушується закон, поліція слідкує за порушенням закону в різних сферах, вона збирає інформацію, але жодних санкцій, покарань чи жодних дій вона зробити не може, і то вона може робити лише за згодою тих осіб, з ким вона спілкується. Так що я просив би вас все ж таки парламентську лексику використовувати, бо як знаєте, українською мовою кажуть: брешуть собаки. А люди культурні і ввічливі, тим більше, колишні судді Конституційного Суду мають бути прикладами толерантного ставлення один до одного. Щодо цієї вашої правки, то правка ця відхилена. Я підтримую колегу Сироїд, яка, справді, була одним з ініціаторів і авторів цього закону, вона починала роботу над ним, ще працюючи в минулому скликанні, навіть, поза стінами Верховної Ради. Дякую. Комітет рекомендує відхилити цю правку.
Я ставлю на голосування правку 623. Комітет її відхилив. Хто її підтримує, я прошу голосувати. [[16:46:52]] За-17 Рішення не прийнято. 624-а. Не наполягає.
Вибачте, в залі є автори 624-ї – Подоляк. Я дам, перш за все, авторам. Якщо автори відмовляться, тоді – іншим. Є Ірина Подоляк, я даю їй слово для виступу. Будь ласка.
Я дякую комітету, що він врахував мою, нашу поправку частково, але я би попросила врахувати її у її повній версії. Тому прошу, будь ласка, поставити на голосування цю редакцію, яка була запропонована авторами. Дякую.
Дякую за розуміння, пані Ірина. Отже, я ставлю на голосування 624 правку. Автор просить, щоб вона була врахована повністю. Хто підтримує дану позицію, прошу проголосувати. [[16:47:54]] За-44 Рішення не прийнято. 625-а. [[Шум у залі]] Ні, щойно 24-а була, зараз 25-а.
Зараз 25-а.
Так, 25-а. Шурма, Шурма.
Ігор Шурма, по 624 правці. Я взагалі хочу зробити, Андрій Володимирович, таку пропозицію. Послухайте мене, Андрій Володимирович, я. Андрій Володимирович, я хочу зробити таку пропозицію. В мене є мої пропозиції, гарантовані законом, ставити на підтвердження понад п’ятдесят правок. Якщо я буду по кожній правці брати по хвилині і по хвилині буде відповідь, це буде тривати півтори години. Я вам пропоную наступний формат: ви мені даєте зараз виступити 5 хвилин. Я вмотивую, чому я ставлю по поправках ті всі 50, виступаю, а потім по жодній поправці виступати не буду, будемо ставити тільки на голосування. Якщо таке приймається, тоді я, тоді формую свій виступ по одному. Якщо ні – якщо ні, то я тоді буду ставити в наступний виступ.
Дякую. Отже, зараз я.
Прошу, я ставлю на підтвердження, але моя пропозицію лишається в силі. В мене є 50 поправок, я. якщо, скажіть мені – так чи ні, тоді я буду в наступному знати, як себе вести. Прошу поставити на підтвердження.
Як тільки ви завершите, я дам відповідь. Отже, даю вам відповідь, яку я давав на початку вечірнього засідання. Як відбувається розгляд? Називається кожна правка окремо. Перше право має автор, що дуже важливо. Ми ж розуміємо, що відбуваєтеся в залі: ви намагаєтесь кожну поправку поставити на підтвердження, збити її і потім комітету доведеться рекомендувати ставити величезну кількість правок на повернення. Я даю, перш за все, і це по Регламенту, слово автору правки. Автор правки виступив, ми проголосували, вона не є збитою. 24 правка є вже нами проговорена і є парламентом підтверджена. Ви маєте право виступати тільки по наступній правці – 25-й, по якій ви щойно і виступали. І я в послідовності як правки надходять, так буду їх і ставити в цій послідовності. Колеги, ми знаємо ці технологічні хитрості. Ваше бажання знищити закон не пройде в залі. Є послідовність. Кожну наступну буду називати. Якщо є присутній автор правки, він не дозволить її збити, як щойно зробила Ірина Подоляк. Таким чином ми і будемо працювати. Отже, 25 правка, Микола Княжицький.
Ця поправка врахована редакційно, в зв’язку з тим, що редакція другого абзацу була змінена, ми її врахували частково і редакційно. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування правку 625. Вона врахована редакційно. Хто за те, щоб врахувати її повністю, прошу проголосувати. [[16:50:55]] За-13 Рішення не прийнято. 626-а, автор Лесюк. 627-а, Кишкар. 628-а, Мусій. Будь ласка, Мусій.
Шановний голово комітету! Олег Мусій, 124 округ, Сокальщина, Червоноград. Скажіть, будь ласка, ви. Подякую, дякую, що ви врахували частково, а також, звісно, дякую за ті 20 правок із 60, третину яких ви врахували під час розгляду, але в мене питання. Поясніть, будь ласка, а чому ви в кінцевій редакції цієї статті залишили не, як я пропонував, 15 відсотків, а 10 відсотків? В принципі, оце тільки різниця. А чим ви взагалі мотивували, коли відсотків було 10, 15, а чому не 12 чи 8? Критерії якісь існують взагалі для цього чи ні?
Ми.
Будь ласка, Княжицький.
Так. Дякую. Очевидно, це рішення, яке базувалося, по-перше, на політичних підходах, ви це розумієте. А, по-друге, на нарадах з представниками індустрії, зокрема кіноіндустрії, з представниками театральних колективів, творчих спілок. Ми обговорювали як, виходячи з практики, вони рекомендують залишити ці відсотки, де можуть використовуватись інші мови. Звичайно, це спірне питання. Ми залишили певною мірою за емпіричним шляхом, за тим досвідом, який є у сфері української культури, це – 10 відсотків, і вважали, що для іноземних реплік цього буде достатньо. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування поправку 628. Вона врахована редакційно. Хто за те, щоб врахувати її повністю, прошу голосувати. [[16:52:49]] За-7 Рішення не прийнято. 630-а, Маркевич. Не наполягає. 631-а, Німченко. Включіть мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, пропонується взагалі виключити ці положення законопроекту. Виходячи з того, що ми настільки, настільки занормували цей законопроект, що, повірте, світова практика такого не має. Ви тільки подивіться, 8 сторінок – в Польщі, 4 сторінки закону - в Прибалтиці, а ми, подивіться, цілу кандидатську дисертацію. Хто це там пише тут? Шановні, будьте юристами, а не популістами. Навіщо ви пишете інструкцію вхідних квитків в кінотеатр, вихідних квитків, як знімати копію, хто може мене заставити, яку копію знімати кінофільму і яка там є доріжка? Навіщо ви втручаєтесь сюди? Це ганебне явище, яке ні до чого не доводить, кроме явищ узурпації влади і подавлення волі людей. Це передвісник протистояння. І ви просто.
30 секунд, будь ласка.
секунд. Люди ще мовчать, але вони скажуть своє слово. Запам’ятайте одне: в Богдана, у Великого, було написано: за волю, свободу і нашу обіду. Хто обіжав українців, завжди отримував відсіч. І тому я хотів би ідеологів таких законів припинити знущання над нацією.
Княжицький.
Дякую. Дякую. Ну, колега Німченко тут пропонував, між іншим, взагалі виключити регулювання мови в кінематографі. Я, відповідаючи і колезі Німченку, і колезі Мусію на попередні запитання, бо хочу уточнити свою відповідь вам і відповідаю колезі Німченку. Все це було і раніше враховано в Законі "Про кінематографію", який ми з вами прийняли. От, я зараз просто відкрив цей закон, коли готувався. Я бачу, що ці 10 відсотків – це якраз норма відсотку іноземних фільмів в національних фільмах в Законі "Про кінематографію". Через те ми тут посилалися. І очевидно ми проти, щоб виключати цю норму, як пропонує колега Німченко. Тому пропоную голосувати "проти" в цьому випадку. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування поправку 631. Комітетом вона відхилена. Хто її підтримує, прошу голосувати. Комітет її відхилив. [[16:55:35]] За-10 Рішення не прийнято. 632-а, не наполягає. 633-я. Німченку включіть мікрофон.
А хто.
33-я. Не наполягає. 634-а. Наполягає Пташник, будь ласка.
Шановні колеги.
Перепрошую, пані Вікторія, перепрошую. Я назвав правку 633-ю. Включили вам мікрофон. Третю, я дав, включив мікрофон. [[Шум у залі]] Я називаю дуже виразно: 633-я. Німченко чи Шуфрич? Шуфрич, будь ласка. Пані Вікторія, потім дам вам.
Шановні колеги, ця поправка – це вже пряме втручання у ведення бізнесу. Ну, якщо якомусь кінотеатру в якомусь місті більше принесе прибутку, а це означає, що і податків до державної скарбниці демонстрація фільмів іноземною мовою, кількість яких буде перевищувати 10 відсотків, то чому ми в це втручаємось? Це вже не тільки неповага до 10 статті Конституції, про що я не раз говорю, це вже пряме втручання в комерційну діяльність, в даному випадку - кінотеатрів. Я вважаю, що ми не маємо права на цей абзац. Наша позиція, що його треба вилучити. І вона абсолютно слушна, коректна, відповідає вимогам законодавства і нормам діючої Конституції. Дякую.
Будь ласка, пане Миколо.
Шановний колего, ця норма про інше, вона не говорить про 10 відсотків у кінотеатрах, вона говорить про 10 відсотків іноземними мовами в національних фільмах. Це не про кінотеатри. І ми вже прийняли цей закон. Ми просто перенесли це із Закону "Про кінематографію". Щодо кінотеатрів, пам’ятаєте, який галас здіймався, коли ми законодавчо зобов’язали кінотеатри перекладати фільми українською. Це було між іншим в Законі про мови. Потім поправкою і "законом Колесніченка-Ківалова" це було скасовано, але кінотеатри і далі перекладають фільми українською, ніхто не перейшов на російську. Тут у цей бізнес не потрібно навіть якось втручатися, хоча бізнес в усіх країнах регулюється державою, це теж нормально. Тому що, якщо бізнес буде субсидіюватися з іноземної країни, а ще й з держави-агресора для того, щоб знищити нашу мову, а ми будемо закривати на це очі і казати: вибачте, це бізнес, коли у нас купують агресори. Це не бізнес, це наше майбутнє.
Нагадую: одна поправка – один виступ, ніяких реплік. Я ставлю на голосування поправку 633. Комітет її відхилив. Хто її підтримує, прошу голосувати. [[16:58:49]] За-13 Рішення не прийнято. 634-а. Є автор Пташник. Я надаю їй слово.
Шановні колеги, я не буду наполягати на цій поправці, але хочу звернути увагу, що вже після того, як була підготовлена редакція комітетом закону, ми виявили, що не всі органи МКУ використовують у своїй роботі державну мову. Тому я вас буду просити доповнити пункт 7 розділу ІХ "Прикінцеві та перехідні положення" новим підпунктом 46 такого змісту: доповнити статтю 56 Закону України "Про захист економічної конкуренції" частиною п’ять такого змісту: (в лапках) "рішення та розпорядження органів Антимонопольного комітету України, голів його територіальних відділень викладаються виключно державно мовою" (закрити лапки) та змінити номер діючої частини п’ять статті 56 на шість і змінити відповідно нумерацію наступних частин статті 56. Я сподіваюся, що дані пропозиції будуть враховані під час узгодження фінальної версії для голосування. Дякую.
Шановна колего, я би все ж таки. Колего Пташник, з вашого дозволу. Я би все ж таки. В нас була дискусія з цього приводу і з вами, і з членами комітету. І я би навіть сам просив, щоб ми зараз це проголосували. І хочу пояснити в чому суть цієї норми. Справа в тому, що вона врахована редакційно, оскільки поправки в частині кінофестивалів передбачає можливість демонстрації іноземних фільмів без перекладу за умови, що фестиваль проводиться за погодженням в Держкіно. Бо якийсь кінотеатр, наприклад, скаже, що я проводжу фестиваль, там, не знаю, російського кіно круглий рік, і таким чином це буде можливість для того, щоб обходити закон. Щоб такого не було, ми і редакційно це зробили. І давайте ми проголосуємо це, щоб потім ми до цього знову не поверталися.
Отже, 634-а. Ставлю на голосування. Хто за те, щоб прийняти її повністю? Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. [[17:00:53]] За-11 Рішення не прийнято. 635-а, Подоляк. Будь ласка, Подоляк.
Шановні колеги, дякую за те, що врахували редакційно мою поправку. Прошу, будь ласка, проголосувати за неї в повному обсязі. Дякую.
Це теж питання, з приводу якого в нас були дискусії з колегою Подоляк. Давайте ми проголосуємо, щоб потім ми до цього не поверталися. Дякую.
Хто за те, щоб 635 правку прийняти в цілому, вона врахована редакційно, прошу проголосувати. Комітет врахував. [[17:01:40]] За-38 Рішення не прийнято. 636-а. Шуфрич.
Бачите, ми підтримуємо інші поправки, але ж не проходять – не вистачає голосів в залі, бо треба ходити на роботу під час розгляду такого важливого закону, незважаючи на те, що він, безумовно, розколює зараз суспільство, на мій. на моє тверде переконання. Але, пане Миколо, давайте будемо чесні. Попередня поправка. Говорили: кінотеатри можуть мати сеанси не більше ніж 10 відсотків, це кінотеатри і сеанси, а не в цілому про кіноіндустрію. А зараз ми пішли далі. Ми вже дійшли до кіноафіш. Якщо раніше ми говорили, що можемо давати якусь інформацію, а потім там ще дублювати. То тут навіть вже дубляжу немає. Тільки українською мовою і квитки в кіно тільки українською мовою. Я вас привезу в декілька регіонів України, де вам за це ну дуже подякують, щоб тільки ми з вами встигли втекти звідти від благодарності людей. Тому я вважаю, що цей абзац треба вилучити.
Княжицький.
Дякую, колега Шуфрич. По-перше, я хочу принести вам пробачення. Я справді помилився. Там дійсно, ви праві, йшлося про 10 відсотків в кінотеатрах. Я подивився на ту правку, це з усіма буває. І сподіваюся, що нічого ви мені такого поганого не зробите, щоб мене потім возити. Я якось сам заїду в усі регіони України, де я регулярно буваю. Дякую. Комітет рекомендує відхилити цю поправку.
Отже, 636 правка комітетом відхилена. Хто підтримує дану правку, прошу голосувати. [[17:03:39]] За-10 Рішення не прийнято. 637-а. Хто буде з вас? Шуфрич, так? Нестор Шуфрич, будь ласка.
Позиція та сама. Коли ми з вами сперечались про афіші, про інші носії зовнішні, то там залишалася можливість подачі інформації на іншій мові. Хоча вимагалося – українська мова, але була малесенька можливість там щось додрукувати. У мене виникає запитання. Чому ми зараз позбавляємо можливості квітки і кіноафіші друкувати іншими мовами? Це дискримінація можливості використання інших мов, суперечить 10 статті Конституції. І, пане Миколо, якщо ви визнали вашу помилку під час розгляду 432 поправки, то бажано б було повернутись до її розгляду і переголосувати. Чому? Тому що в мене була поправка по одному питанню, а ви пояснювали зовсім.
Будь ласка, пане Миколо.
Шановний колеги, я так розумію, що не буде голосів в залі для того, щоб повернутись, бо треба ж за це проголосувати. Так що час, я думаю, не потрібно гаяти. Я навіть не розумію, чому вас так дратують афіші українською мовою. У нас є ще мова реклами, реклама, вивіски, назви міст. У нас все друкується українською. Я не бачу великої біди, якщо вони будуть надруковані українською. Думаю, всі це зрозуміють, в усіх регіонах України, куди ви збиралися мене звозити. Дякую.
Отже, ставлю на голосування поправку 637. Комітетом вона відхилена. Хто підтримує дану правку, прошу голосувати. [[17:05:41]] За-12 Рішення не прийнято. 638-а. Вказано зразу. Це Гопко. Вказана відразу в кількох депутатів. Ми домовились по черзі. Долженков, наступний буде Папієв. Будь ласка.
Шановні громадяни України, я, в першу чергу, звертаюся до вас. Оскільки другий тиждень пленарний Верховна Рада України займається розглядом закону, згідно з яким фактично буде обмежене ваше конституційне право розмовляти рідною мовою. Доповідач говорить про те, що створить всі умови для вивчення української мови. Зараз також умов предостатньо для того, щоб вивчати українську мову, це залежить від бажання громадян. Але, на жаль, така політика насильницької українізації буде лише відштовхувати громадян від цього бажання. А тепер по суті. Ця правка 638 пані Гопко говорить про те, що суб’єкт надання туристичних послуг, який здійснює туристичне обслуговування іноземними мовами, повинен здійснювати його також українською мовою. А тепер уявіть колектив іноземців, які будуть чути, незрозумілу для них, українську мову. Звичайно, це абсурд. Тобто цей законопроект доводиться до абсурду. Фактично змушують вже вивчати українську мову іноземців, які, в туристичних цілях, будуть приїжджати до України. Я подивлюсь, яка туристична привабливість після цього.
Будь ласка.
Ну якщо є туристична компанія, вона, як правило, пропонує обслуговування декількома мовами. Тому що є аудіогіди, наприклад, або є звичайні гіди-екскурсоводи, які пропонують послуги різними мовами. Мова йде про те, що ці туристичні компанії повинні, в тому числі обов’язково пропонувати послугу українською. Це не означає, що якщо буде гід, який знає німецьку, для німецької групи, він повинен спілкуватися українською. Очевидно, ні. Тому це просто лише розширяє можливості цих компаній і забезпечує права україномовних громадян всюди дістати, в своїй країні, екскурсію українською мовою. Біди тут великої не бачу. Ця поправка врахована лише редакційно. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування поправку 638-у. Прошу голосувати. Хто за те, щоб її прийняли повністю. [[17:07:58]] За-9 Рішення не прийнято. 639-а, Княжицький. Коротко.
Так-так, це моя поправка. Комітет її врахував редакційно. Тому що, мені здається, це вже була надмірна деталізація, що суб’єкти туристичної діяльності організовують окремі туристичні групи. Я думаю, що суб’єкти туристичної діяльності самостійно можуть вирішувати, яким чином надавати ці послуги. І просив би цю поправку проголосувати повністю. Дякую.
Хто за те, щоб поправку 639 підтримати повністю. Прошу голосувати. [[17:08:41]] За-42 Рішення не прийнято. 640-а. Подоляк, будь ласка.
Шановні колеги! Я би хотіла для, пробачте мене, альтернативно обдарованих наших колег, які сидять там, ззаду, прочитати, як звучить ця стаття. "Мовою туристичного та екскурсійного обслуговування є державна мова. Туристичне чи екскурсійне обслуговування іноземців та осіб без громадянства може здійснюватися іншою мовою". Я не розумію, що вас хвилює, чого ви досягаєте. Чого ви хочете добитися? Це ви своєю позицію принижуєте і знищуєте національні меншини в Україні. Дякую.
Хочу наголосити, 640 правка, це була Маркевича. Маркевича була правка. Прошу виступати по своїм правкам, де ви є авторами. Вона була відхилена. Ви наполягаєте на голосуванні? Маркевич наполягає. Отже, ставлю на голосування 640 правку, комітет її відхилив. Хто її підтримує, я прошу голосувати. [[17:09:58]] За-10 Рішення не прийнято. 641-а. Папієв. Поправка Рибчинського, його немає в залі, я передаю слово Папієву.
Дякую. Шановні колеги і шановний головуючий, я все ж таки звертаюся до вас, тобто давайте тоді, якщо можна, поправку іншого народного депутата давати, яка не врахована, озвучувати якомусь третьому народному депутату України, то давайте для всіх тоді таке право. Але стосовно поправки, яка врахована. Я, от, звертаюся зараз до доповідача, не треба якось використовувати подвійні стандарти в цьому законі. Тобто коли ми про кінематографію говорили, українські фільми, ви сказали, що ця норма є в іншому законі, але ми тут дублюємо. Коли ж ми говорили вам, що давайте в цьому законі чітко зафіксуємо права національних меншин і їх право говорити рідною мовою, то ви казали: ні, ми тут фіксувати це не будемо, це десь в іншому законі. Тоді давайте якийсь уніфікований підхід, бо якось у вас, знаєте, вибірковість проглядається в цьому законі. А цю поправку, де передбачається, наприклад, картину писати українською мовою, я хочу поставити на підтвердження, і нехай художники подивилися б зміст.
Будь ласка, Княжицький.
Колега Папієв, прочитаєте, там про картини нічого не йдеться, тут лише сказано, що держава сприяє створенню та поширенню творів культури і мистецтв українською мовою. Ну, чекайте, чекайте, ви проти того, щоб держава сприяла поширенню творів культури і мистецтв українською мовою? Ви ж справді щиро проти цього? Ви хочете, щоб. [[Шум у залі]] Держава сприяє створенню та поширенню. А в чому проблема? В чому проблема, якщо держава через Український культурний фонд, якщо держава через Український культурний фонд надає гранти митцям, то вона сприяє створенню, нічого поганого в цьому немає. Чому ми повинні це збивати?
Я ставлю на голосування поправку.
Мистецтво – це не лише образотворче. Колега, Папієв, це ж наш комітет, тут не йдеться про образотворче мистецтво, тут йдеться про всі види мистецтв. Хочу поставити вам до відома, що образотворче мистецтво – це малювання. А театральне мистецтво – це теж мистецтво, це малювання не стосується. Так? Може не будемо голосувати? Чому? Ну, чому, чому держава не має сприяти творам культури і мистецтва українською мовою? Ні, ви не підтримуєте, ви хочете, щоб держава не сприяла творам культури і мистецтва українською мовою, має ж в усьому бути логіка, я розумію, коли ви захищаєте, як ви кажете ваших виборців, які проти цього. Але я не бачу ваших виборців, які були б проти державної підтримки культури і мистецтв. Це ж не все не культурні якісь люди, це шановані люди.
Дякую. Отже, ставлю на підтвердження 641 правку. Хто підтримує, прошу голосувати. Комітет її підтримав, прошу голосувати. [[17:13:20]] За-55 Рішення не прийнято. 642-а. 643-я. 64. по якій? Третій, будь ласка, Долженков. Добре, Долженков 43-я.
У мене запитання до доповідача, ви говорите про те, що зараз йде повна процедура, розгляд законопроекту. Я ще раз хочу зазначити громадянам України, перед постановкою цього запитання, зараз два пленарних тижні витрачаються гроші платників податків для того, щоб розглядати цей законопроект. Ми займаємося зараз профанацією. Чому? Тому що депутати ставлять на підтвердження або ті, які відхилені пропозиції депутатів, які хочуть знайти підтримку цієї пропозиції, через незначну кількість депутатів, зараз в залі знаходиться десь приблизно 150 депутатів, жодна правка не находить підтвердження. Ви говорите про те, що ви будете дотримуватись Регламенту. У мене до вас конкретне запитання, тому що ви перейняли на себе функцію тлумачення Регламенту під час попередніх ваших виступів. На якій нормі Регламенту ви будете керуватися, коли будете ставити повторно на підтвердження ті пропозиції, які не пройшли під час нинішнього з вами обговорення, під час фінального голосування за цей законопроект? Дякую за відповідь.
Дам відповідь, пане Миколо.
Дякую. Я буду керуватися статтею.
Пане Миколо, я ще вам не дав слово. Вибачте! Я роз’ясню, колеги, а потім дам слово Княжицькому. В нас є вже практика розгляду дуже масштабних законів. Як ви знаєте, я ліквідував практику, яка не відповідала Регламенту по так званому ad hoc. Воно не стосується розгляду. І ця практика дала нам вже звичаєве право: коли законопроект розглядається, перед його завершенням і остаточним голосуванням збирається комітет, і для того, щоби закон був збалансований, дивиться, які з правок, які були збиті, критично необхідні для цілісного закону. Потім комітет пропонує залу повернутися до тих правок, які, на його думку, збалансовують законопроект, ми голосуємо, і потім переходимо вже до голосування закону. Я нагадаю, це не заборонено, є детально. Я нагадаю вам: ми кодекси кримінальні розглядали чотири пленарних тижні, і я тоді вивчав дуже подетально цю історію. Це не заборонено Регламентом, це право комітету – повернутися до цих правок. Отже, Микола Княжицький – і голосуємо.
Колего, ви мене запитали. Я доповню Голову Верховної Ради, який абсолютно вірно все сказав, лише пошлюся на статтю 120 Регламенту, згідно з якою Верховна Рада може повернутися до розгляду правок. Дякую.
Це дуже вивірена юридично позиція. 644-а. Автор Княжицький, він не потребує голосування. 645-а. Подоляк. Є автор в залі?
Шановні колеги, 645 правка була врахована комітетом. Це насправді дуже проста правка, яка нам говорить, що мовою телебачення, радіомовлення є державна мова і застосування мов на телебаченні і радіомовленні визначає цей закон та Закон України "Про телебачення і радіомовлення". Я не ставлю її на підтвердження цю поправку. Дякую.
Дякую. 646-а. Німченко.
Шурма.
646-а. Шурма Ігор. Будь ласка, пане Ігор.
646-а – ні, я говорю, 645-а, я хочу поставити на підтвердження і вмотивувати. Автор запропонував свою поправку, вона прийнята на комітеті. Комітет, якщо самостійно приймає закони, не вносьте їх, будь ласка, на розгляд в зал, якщо ви приймаєте рішення комітету. А я вважаю, що така правка, яка можете принести користь, повинна отримати підтримку всього залу. Я вважаю, що 10 стаття Конституції говорить, що державною мовою в Україні є українська, і тут ніде не написано, що повинен бути ще якійсь закон, який забезпечує її розвиток. І тому я говорю, прошу поставити дану поправку на підтвердження залу. Якщо це є підтримка тих людей, які собі засіли на місцях комуністів, то нехай вони висвітять ті місця. Бо колись комуністи займалися засиллям російської мови, а вони тепер створюють всі підстави для того, щоб створити аналогічну ситуацію, є Конституція. Я вимагаю поставити мою поправку. мою пропозицію на підтвердження.
Не розпалюйте в залі міжфракційну ворожнечу, всі конструктивно працюють. [[Шум у залі]] 646-а, Німченко.
Я перепрошую, була позиція народного депутата. На якій підставі ви ігноруєте це? Будь ласка, я прошу поставити, поставити ініціативу народного депутата Шурми. Ви не грайтесь, будь ласка, ви ж тут не.
Добре. Добре. Для чистоти я ставлю на підтвердження 645 правку, прошу проголосувати, прошу підтримати. Прошу підтримати, комітет її підтримує, підтримує. Повернемось до неї, пані Ірина, повернемось і підтримуємо, звичайно ж. [[17:18:44]] За-56 Рішення не прийнято. 646-а, Німченко. Будь ласка.
Німченко. Я хочу поінформувати, що сейчас підтримали поправку, підтримали 95 відсотків, хто є в залі, – 57 осіб. Шановний головуючий на цьому пленарному засіданні, признайте перед людьми, щоб люди знали, що ми недееспособны сьогодні, нас нема 226. На якій підставі ви ведете? І друге. Якщо чесно сказати, то це навіть ми неосудні. А на русском, щоб россияне русскоязычные: мы невменяемые – от про що іде мова. І я хотів би, дайте цьому оцінку, в залі 56 осіб. Ми що робимо, это що – вотчина чиясь? Що це таке? Я просив би, пане. давайте ми обмовимось чи перемовимось і вирішимо питання: ми дієздатні чи ні. І щоб люди знали, не сміятися з нас. Я прошу, чи поставте на голосування, що безперспективно, чи давайте ми обговоримо.
Дякую. Я не можу давати оцінку депутатам. Це ви сказали, що ви недієздатні і неосудні, і це ваша позиція, а зал Верховної Ради працює за результатами реєстрації післяобідньої. І хочу сказати, це є практика всіх парламентів європейських цивілізованих країн. Ми працюємо злагоджено і плавно. І я ставлю на голосування правку 646 Німченка. Хто її підтримує, я прошу голосувати. [[17:20:37]] За-12 Рішення не прийнято. 647-а. Не наполягає. Але є автор в залі, Кишкар? Добре, Долженков.
Шановні колеги, знову ж таки звертаюся до громадян України, на що витрачаються ваші кошти. Зараз іде імітація процедури розгляду цього законопроекту за Регламентом. При цьому тут у такий зухвалий спосіб Голова Верховної Ради говорить, що ми повернемося до неї. Так от, Андрій Володимирович, я хочу вам процитувати Закон України "Про Регламент Верховної Ради України". І заодно пану доповідачеві: це не 120 стаття, шановний пане Княжицький, а 121-а частина четверта: "У разі якщо жоден із внесених на друге читання варіантів статті голосуванням не підтримано, стаття вважається відхиленою". Тобто ті пропозиції, які зараз голосуються, ставляться на голосування під стенограму і які не набирають необхідної кількості голосів, вони відхилені, як і ті законопроекти, які після першого голосування не набирають необхідної кількості голосів, відхилені. А зараз, як би ви не раділи, навіть у випадку прийняття цього антисоціального, роз’єднуючого для українського суспільства, антиконституційного закону після голосування, ми докладемо зусиль, щоб.
30 секунд.
Ми докладемо зусиль, саме "Опозиційний блок", для того, щоб зазначений закон визнати неконституційним, тому що не може бути відповідальності, пане Княжицький, ви так, ви мені і не відповіли, чому в порушення Регламенту в праву колонку під час попереднього розгляду попередніх пропозицій ви запровадили відповідальність за порушення правил українського правопису – абсурд повний.
Будь ласка.
Ну, я вам не відповів, тому що ви є фаховим юристом і самі прекрасно розумієте, що те, що ви говорите, з моєї точки зору є антиукраїнською маніпуляцією. Я можу, звичайно, помилятися, але ви це говорите не для прийняття цього закону, який ви тут назвали неконституційним, ворожим, поганим, яким завгодно, а заради того, щоб Закон про функціонування української мови як державної не було прийнято. І тому ми з вами політичні опоненти, бо ви не хочете прийняття цього закону, а я хочу. Бо ви вважаєте, що українська мова в Україні має бути знищена і незахищена, а я вважаю, що має бути захищена державою, бо інакше буде знищена. От моя вам відповідь. Відповідь в тому, що ми з вами політичні противники. Так, це факт, а закон я вважаю конституційним, правильним, таким, який потрібно голосувати, очевидно. А жодної відповідальності за порушення правопису цей закон не містить. Не потрібно вигадувати. Тому що ви кажете неправду не лише мені, а й своїм виборцям теж.
Я хочу нагадати, що кожен з законів масштабних: чи пенсійна реформа, чи медична реформа, чи освітня реформа, чи кодекси кримінальні – розглядалися однаково по процедурі, незалежно від того, яка з фракцій їх підтримувала, а яка їх не підтримувала. Все було однакові процедури розгляду. 648-а, Лесюк.
Дякую. Шановні панове, все, що ми зараз зробимо, стосується приведення законодавства України з приводу виведення на якийсь справедливий рівень. Це, що ми говоримо, по суті це називається українізацією. Насправді в цій статті якраз стосується, яка стосується мови у телебаченні і в радіомовленні, так, відбулася підміна поняття. Абсолютно чудово – це що наростання квот і так далі. Але ми що маємо? Закон має говорити, як має бути в ідеалі, і дати проміжний етап якийсь в "Перехідні положення" – рік, два, три, п’ять, про що я по суті говорив. Коли ми говоримо про телебачення і так далі, не може бути двомовності на одному каналі. В принципі не може бути. Ви хочете законсервувати ту ситуацію, яка є зараз.
30 секунд, будь ласка.
Я що хочу сказати – це є обман. Насправді, ми не українізуємо телебачення. По суті ми маємо виходити з одного – має бути, допустим, 80-90 відсотків центральних каналів державною мовою, решта – іншими мовами. Двомовність каналів – це Штепсель і Тарапунька, і це робиться на кожному моменті. Нам не цікаво, коли в одній передачі відбувається двомовність і так далі. Ми псуємо і українську мову, і російську, і інші. Це.
Будь ласка, пане Микола.
Ну, шановний колего, я от читаю вашу правку, яка є досить великою, ну, ви тут самі пропонуєте двомовність: "Фільми, виконані державною мовою мають становити не менше 60 відсотків загальної тривалості передач від 7-ї до 22-ї". І всюди далі у вас якраз пропонуються двомовність у вашій правці. Я погоджуюсь. Я теж проти двомовності. Ми залишили 90 відсотків, через це є досить багато критики зі сторони загальнонаціональних каналів, бо нещодавно було введено 75 відсотків, які мають бути українською мовою. Ми знаходимося в переговорах. Між іншим, ця стаття передбачає і відтермінування вступу в дію цієї статті. Це 2 роки з дати вступу в дію закону. Тобто фактично, оскільки закон набуває дію. вступає в дію не відразу – це буде десь приблизно 2022 рік. Тобто у нас є серйозне відтермінування вступу в дію цього закону, хоча, як я вже сказав, є наполягання багатьох медіаспільнот, із якими я не погоджуюсь, але ми очевидно спілкуємося, бо вони приходили в Комітет з питань свободи слова засобів масової інформації. Ось тут колега Сюмар сидить, вони свою правку подавали, ми дебатували з цим, щоб збільшити, наприклад, цей перехідний період. Дякую.
Прошу. Рухаємося далі. Будь ласка. [[Шум у залі]] Я чую. Вимагають представники "Опозиційного блоку" поставити поправку 648 в повному обсязі. Вона була врахована редакційно. Я прошу визначатися, колеги. Будь ласка, прошу визначатися. Я вже оголосила, не перебивайте мене, будь ласка. Я оголосила те, що ви почули і те, що я оголосила. Те, що ви вимагали, я оголосила. [[17:27:27]] За-15 15 голосів "за". Наступна – 649-а. Мусій, прошу вас.
Шановний голово комітету! Олег Мусій, 124-й округ, Сокальщина, Червоноград. Прошу пояснити мені, напевно, секретаріат помилився, тому що дві попередніх правки на 98 відсотків схожі з моєю правкою. Ви дві попередні враховуєте частково, а мою правку відхиляєте. Як це таке можливо, коли одні й ті самі тексти враховуються частково і відхиляються? Надати таке пояснення. А неспособному депутату, який колишній суддя Конституційного Суду, прошу не вживати слово "ми". Я розумію, що публічне зізнання в неспособности передбачає звернення до лікаря. Так я ось, як лікар, можу вам сказати, що сучасна медицина пішла настільки далеко, що може за допомогою таблеток зробити вас способным. Зверніться, будь ласка, до мене, я вам порекомендую засоби, щоб ви стали способным. Дякую.
Дякую. І попрошу коментар.
Шановний колего, ми врахували ті правки частково в частині перехідного періоду. Оскільки у вашій правці, наскільки я пам’ятаю, перехідного періоду не було, то через те вона була відхилена. А в іншому ми їх теж відхилили. Дякую.
Прошу визначатися по 649 поправці. Ми зараз 649 поправку говоримо. Якими? Ми зараз 649-у. [[17:29:03]] За-4 Шановний пане Лесюк, я з радістю завжди вас слухаю, но у мене немає по Регламенту дозволити слово народному депутату. Це поправка Мусія. І потім на неї був коментар голови комітету. Наступна поправка – 650-а ваша, пане Лесюк. І я даю вам слово по поправці 650-й.
Шановні панове, ніде я такого не писав, як ви кажете, пане Миколо. Суть цих правок, поки ми дійдемо до цього, телебачення має бути одномовне. Може бути телебачення і російськомовне, і так далі. Я про це говорю. Я не говорю про години, я говорю про інше – процент мови російської, української чи іншої стосується виключно частот, частот, а не внутрі одного каналу. Тому є різниця. Ви ж все перекрутили. І так кожен раз робиться. Ну, як же так можна! Я ще одне хочу сказати: нормально – це коли є стільки-то відсотків: 80, 90 чи 100 відсотків центральних каналів виключно українською мовою. Якщо є канал російською мовою, він може бути, но не може бути внутрі одного каналу двох мов, не може бути два ведучих різномовних. Це і є створення суржику, калічення української мови, російської.
Будь ласка, завершіть, 30 секунд.
Я можу? Тобто наш підхід до телебачення, те, що зроблено про квоти – це добре, але коли ми говоримо про закон і говоримо про майбутнє, ми маємо робити перехідний період: 1, 2, 3 роки, хай 5 років і так далі. Але нонсенс двомовного телебачення.
Дякую. Я прошу коментар голови комітету. Я прошу голову комітету дати відповідь по 650 поправці.
Шановний колего, ну, по-перше, дійсно, комітет відхилив цю правку. Ви, справді, пропонували. В частині другій ви пропонували 80 відсотків загальної кількості телерадіоорганізацій, які отримали відповідні ліцензії. Але що таке загальна кількість? Ліцензії видаються весь час, вони видаються не лише на частоти, у нас ліцензується і супутникове мовлення, у нас ліцензії видаються не лише на частотний ресурс. Тому вирахувати ці відсотки, очевидно, тут було неможливо. Якщо ми відкриємо частину четверту вашої статті, то тут є 10 відсотків загальної тривалості реплік, тут є та сама двомовність всередині, як і у нас, тобто ви пропонуєте і перше, і друге. Через те у нас немає двомовності, у нас є 90 відсотків, і 10 ми залишили. Ви пропонуєте те саме, але крім того ви пропонуєте, щоб 80 відсотків каналів були повністю українською і самі суперечите собі в статті 4, де допускаєте на цих каналах.
Дякую за роз’яснення. Я прошу визначатися по поправці 650. [[17:32:25]] За-10 Поправка відхиляється. Наступна – Брензович. Будь ласка, вам слово, 652-а.
Дякую. Шановні колеги, моя правка.
651-а, будь ласка, Червакова, 651-а. Я перепрошую, я не помітила. Будь ласка. Ви теж не автор. У вас прізвище Луценко? По-моєму, ні.
Шановні колеги, я зразу хочу сказати, що я не буду ставити цю поправку на підтвердження. Але я би хотіла почути від голови комітету пояснення з наступної теми. Тут сказано, в цій поправці зокрема, що вона врахована редакційно і сказано, що обсяги та порядок забезпечення частки словесно-музичних творів державною мовою в ефірі телерадіоорганізації регулюється Законом України "Про телебачення і радіомовлення". Я хочу нагадати, шановні колеги, що прийняття мовного закону в першому читанні було можливим завдяки компромісу, який ми досягли. І цей компроміс полягав в тому, що частина двадцята Закону 5670-д "Мова телебачення і радіо" буде викладено в редакції чинної статті. в чинній редакції статті 10 Закону "Про телебачення і радіомовлення". В мене питання, чи саме це з поправки колеги Луценко враховано при другому. при підготовці до другого читання чи ні? Дякую.
Будь ласка, роз’яснення голови комітету.
Частина. Дивіться, комітет редакційно підтримав пропозицію скоротити статтю щодо мови в телерадіомовленні, а редакційно врахував її в затвердженій редакції. У нас в законі лишилася, частина п’ять лишилася у нас в законі. П’ята частина залишилася у нас в законі: "Обсяги та порядок забезпечення частки пісень (словесно-музичних творів) державною мовою в ефірі регулюється Законом України "Про телебачення і радіомовлення". В цій частині ми це підтримали.
Дякую. Рухаємося далі. 652 поправка. Будь ласка, Брензович, вам слово. Шановні колеги, будь ласка, ставимо на. [[Шум у залі]] Я чую. Я чую! Я чую! Я чую!.на підтвердження, на вимогу народних депутатів, низки народних депутатів прізвище, яких не Луценко. Тому що автор цієї поправки Луценко. Ми ставимо в повному обсязі цю поправку на підтвердження. Будь ласка, прошу визначатися. І не перебивати головуючу. Аби вас почула Дуня Міятович, вона би була шокована рівним обговоренням і криками в цій залі. [[17:35:01]] За-11 Наступна. 652 поправка, народний депутат Брензович. Будь ласка.
Дякую. Моя поправка врахована редакційно, але дозвольте сказати дві речі. Я хотів би зазначити, що сам факт квотування мовлення мовами менших є дискримінаційною цих меншин і їх мов. Друге. Ви знаєте, ми тут говоримо про мовлення, про українську мову. Хочу вас повідомити, що на Закарпатті в районах компактного проживання угорців взагалі після переходу на цифрове мовлення люди в своїх помешканнях не можуть піймати жоден із українських каналів на жодній мові. Я неодноразово звертався до "Зеонбуду", до уряду України, проблема досі не вирішена. Дякую.
Дякую. Дякую. Ну, ви абсолютно слушне питання піднімаєте. Це справді жахливо, що люди не можуть дивитися українське телебачення там. Пропозицій щодо мовлення меншинами, насправді в цій статті були враховані. Хоча, очевидно, логіка була справді така, що ми не регулюємо тут мови меншин, але чому ми їх врахували, бо така норма зараз існує в Законі "Про телебачення і радіомовлення", і комітет нас просив робити базовим цей закон, на нього спиратися. Тому ми цю норму перенесли сюди з того закону. Очевидно, коли ми говорили про 90 відсотків мовлення української мови, ми ці 10 відсотків на загальнонаціональних каналах залишали для програм, перш за все, мовами національних меншин. Щоб угорська програма, я думаю, це правильно, могла б виходити на загальнонаціональному каналі, як і румунська, як і інші мови меншин або корінних народів. Але, очевидно, ми це доопрацюємо в подальшому законопроекті. Колеги, ми повернемося. Я прошу, колеги, не нервуйтеся. Мова, яка стосується регулювання медіа, я розумію, що є болючою для дуже багатьох. Тому, очевидно, коли ми будемо рухатись далі по цьому закону, ми проведемо, як говорив Голова Верховної Ради, засідання комітету, запросимо представників, ще раз, медіа-спільноти. І поговоримо, яким чином в кінцевому положенні врегулювати ті спірні питання.
Дякую. Рухаємося далі. 652 поправка. Вимагають поставити на підтвердження. Будь ласка, прошу визначатися. [[17:37:31]] За-10 Нагадую: комітет редакційно врахував цю поправку. Наступна – 653-я. Народний депутат Сюмар, будь ласка.
Дякую, пані головуюча і пане доповідачу. Поправка стосується дуже простої речі – все-таки квоти визначати Законом "Про телебачення і радіомовлення". В цілому я підтримую підхід щодо поетапного зменшення квот іноземними мовами на українському телебаченні, я думаю, це буде коректне формулювання. Але ми маємо і висновки ГНЕУ, і висновки юристів, і ми маємо позицію нашого комітету все-таки, що це регулювання має здійснюватися в законі, а не дублюватися в двох законах. Власне про це ця поправка. І я буду дуже просити її потім ставити на переголосування для того, щоби її врахувати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, коментар шановного колеги.
Дякую. Шановна колего! Хочу вам сказати, що справді у висновках ГНЕУ такий пункт був, і я буду підтримувати вашу позицію і, сподіваюся, переконаю членів комітету теж підтримати цю позицію для того, щоб в нас не було потенційних конфліктів між цією нормою і Законом "Про телебачення і радіомовлення". І пункт 17 висновку юридичного управління про це говорить. Тому ми повернемося до цього питання, як і до інших питань, які ви піднімали, і цю норму я буду підтримувати. Дякую.
Дякую вам. Рухаємося далі? На підтвердження, будь ласка. Прошу визначатися по поправці 460, ой, вибачте, 653 народного депутата пані Сюмар. Прошу визначатися. [[17:39:23]] За-42 Нагадую: комітет її врахував тільки редакційно. Але ми на вимогу "Опозиційного блоку" ставили її в повному обсязі. Наступна поправка 654-а. Так само вимагають на підтвердження. Народний депутат Шурма, будь ласка.
Ігор Шурма. Знаєте, шановні колеги, що є саме прикро. Тут, напевно, нема нікого, ні одного в залі, хто може заперечити 10 статтю Конституції про те, що державною мовою в Україні є українська. І те, що держава забезпечує її розвиток. Ви знаєте, я вам скажу, що не законом буде регулюватися питання, яке буде життя української мови. Це я вам скажу, я 8 років пропрацював, відверто будемо говорити, в російськомовному Харкові на посаді заступника міського голови і заступника губернатора, і був депутатом. І я завжди розмовляв українською мовою, дотримувався цього закону, і ніхто мені не заважав і мені ніякого закону непотрібно було. А те, що ви робите, ви просто зробите законодавчу норму. І якщо, я би дуже хотів, щоб все те, що ми голосуємо, тут сидів повний зал, щоб цей повний зал голосував "за". А так, це все виглядає, що це є протискування через коліно, як технологія одного з кандидатів в президенти. І воно буде мати дуже погані наслідки. Прошу поставити на підтвердження.
Дякую. Прошу голову комітету, ваш коментар.
Так, це моя поправка, вона стосувалася того, що допустимий обсяг мовлення мовами корінних народів і національних меншин, міжнародного спілкування, встановлюється цим законом. Оскільки ми погодилися з тим, що це буде регулюватися Законом "Про телебачення і радіомовлення", вона не є для мене абсолютно принциповою. Але хотів би колезі Шурмі сказати, що честь вам і хвала, що ви говорили українською. Якби ви ще, як ви кажете, російськомовний Харків в час вашого там керівництва став хоча би на два відсотки більше україномовним, цим би треба було пишатися. А не тим, що ви самі рідною мовою говорите. Це не подвиг, це нормально для кожної нормальної людини.
Дякую. Колеги, я хочу нагадати, що суб’єктом законодавчої ініціативи цього законопроекту є народні депутати України. І я переглянула список авторів, серед них кандидатів в президенти, яких в цій залі 16, немає. Я перепрошую. Ні, один в залі є, але серед авторів його немає. Добре, ідемо далі, бо ми зараз підемо в агітацію, а це насправді не є темою нашого розгляду. Наступна поправка, на підтвердження ми ставимо, 654, будь ласка. [[17:42:22]] За-33 Я бачу, у нас стільки багато, 33 "за", поправка була комітетом врахована редакційно. "Опозиційний блок" вимагав у повному обсязі, у нас дійсно два кандидати у Президенти в залі і доєднався віце-прем’єр з гуманітарних питань. Ми хочемо звернути, пане Кириленко, вашу увагу, що за вами сумував "Опозиційний блок" і неодноразово згадували ваше прізвище, переживали де ви, і що вас немає під час розгляду поправок. Ми щасливі вас вітати, щасливі, що ви до нас доєдналися. 655 поправка. Народний депутат Шурма, будь ласка, вам слово.
Я відповім доповідачу і звернуся до нього так, як він до мене, по фамілії. Пане Княжицький, за 8 років ніхто з вас і ви особисто у Харків не приїхали, і нічого не зробили, щоб навіть на 0,1 відсотка він став україномовний. А вам туди треба було попасти чиновником і ним залишилися. Так як ви мені відповіли, то ви сьогодні всіх тих, хто їдуть на роботу в російськомовні регіони, ви вбиваєте потребу розмовляти українською мовою. Я дивуюся вашій недалекоглядності і недолугості. Те, що ви відповідаєте, взагалі не сприяє тому, що українська мова буде популярна, вона повинна об’єднувати, а ви сьогодні, замість того, щоб дослухатися що вам говорять, що в тому залі, що вам рекомендують в Європарламенті, то ви вивчили тільки словосполучення "Дуня Міятович" і то її не слухаєте. Дякую.
Дякую. Я хочу все-таки наголосити, що це ваша улюблена героїня, вашої фракції, і ви її всує згадуєте в кожній поправці. Прошу визначатися. Будь ласка, пану Княжицькому слово.
Дякую. По-перше, це поправка колеги Писаренка, яка врахована в частині щодо встановлення обсягів мовлення мовами меншин. Скажу вам, колега Шурма, що був я в Харкові на конференції, присвяченій Шевельову, брав участь у виданні книжок, писав там передмови і наукові статті неодноразово і приїжджаю туди постійно. Дякую.
Дякую. Обмінялися думками щодо візитів народних депутатів України до різних регіонів. Я прошу визначатися по поправці 655 народного депутата Писаренка. Я нагадую, що її враховано було редакційно. Прошу визначатися. На підтвердження в повному обсязі. На підтвердження в повному обсязі. [[17:44:59]] За-12 Рухаємося далі. Наступна поправка 656 Рибчинського, так само врахована була редакційно. Будь ласка, мікрофон пану Папієву.
Дякую. Шановні народні депутати України! Шановні громадяни України! Зверніть увагу на те, що відбувається зараз під час розгляду такого важливого законопроекту. Фактично, от, зала Верховної Ради України поділилася. Тобто на тих, хто хоче насильницьки, поліцейськими методами впроваджувати українську мову, і на тих абсолютно свідомих громадян України, які самі використовують і в побуті українську мову, і в спілкуванні. Які хотіли би зробити українську мову абсолютно такою, яка би сприяла, щоб люди хотіли, діти хотіли нею говорити. Щоб це було престижно, говорити українською мовою, щоб вона державною стала не просто в законі, а стала насправді нею. Для деяких народних депутатів кажу, що ті норми статей, по яких поправки відхилені, не підтримані, ця стаття відхилена. Тому, коли ви будете голосувати вже в наступному цілий закон, то треба буде повернутися взагалі.
Дякую, колеги. Нагадую, що ця поправка була редакційно врахована комітетом, ставимо на підтвердження в повному обсязі. А "почему" – це російською, а ми обговорюємо законопроект українською мовою. [[17:46:43]] За-13 Шановні колеги! До президії надійшла заява від двох фракцій – це група "Відродження" і "Опозиційний блок" – з вимогою оголосити перерву. Я оголошую перерву на 30 хвилин. Але, звичайно, ми вже маємо і час закінчення засідання Верховної Ради України. Я хочу наголосити, колеги, що ми з вами зупиняємося на поправці 657 народних депутатів Німченка і Шуфрича, і саме з неї ми розпочнемо у середу, в сесійний день, роботу над законопроектом про особливості функціонування української мови як державної. Я щиро дякую всім колегам від різних фракцій, які сьогодні активно долучилися до обговорення поправок до цього фундаментального законопроекту. Роботу Верховної Ради я оголошую закритою. І ми зустрінемося з вами завтра о 10-й годині. Розпочнеться наше засідання із заяви фракцій, які зараз оголосили перерву, і потім ми повернемося до порядку денного. Всім дякую. До зустрічі у середу.