Шановні депутати, в залі зареєстровано 244 народних депутатів. Я повинен поставити зараз на голосування, хто за те, щоб провести сесію Верховної Ради України в цьому цьому здании? А потім я відкрию засідання, я сначала закрию засідання. Я прошу голосувати, хто за те, щоб провести сесію в цьому здании. Прошу голосувати. Лічильна комісія, прошу працювати. Хто "проти"? Немає ні одного. Хто "утримався"? Нема. Далі. Шановні народні депутати, проголосувало за роботу сесії в цьому здании 244 народних депутати. У вівторок у зв’язку з блокуванням Президії Верховної Ради вечірнє засідання Верховної Ради України не було закритим. Тому повинен оголосити, що пленарне засідання Верховної Ради України вторника оголити закритим. Прошу народних депутатів проголосувати. Хто "за"? Прошу. Хто "проти"? Хто "утримався"? Лічильна комісія, скільки голосів? 244. Ми закрили пленарне засідання вівторка. Тепер я. Лічильна комісія нам доповіла, що в залі зареєструвалося 244 народних депутатів. Тому ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. [[Оплески]] Тепер я поставлю на голосування, у нас тут нема електронної системи для голосування, нам треба прийняти рішення, ми будемо голосувати традиційною системою – руками. Є другі пропозиції? Нема. Хто за те, щоби приймати рішення сесії Верховної Ради України голосуванням підняття руки, прошу голосувати. Хто "проти"? Хто "утримався"? 244 народних депутати проголосували "за".
Організаційні питання ми всі вирішили ?
Адам Іванович, вирішили? Чи ще якісь питання треба вирішити? [[Шум у залі]] Давайте послухаємо.
Але я прошу, щоб в мотиваційній частині нашого рішення про відкриття, про проведення засідання у цій залі послатися на 51 статтю Регламенту, яка говорить про порядок і дисципліну в сесійній залі. Оскільки немає такої можливості, то ми проводимо тут. Тобто послатися на 51 статтю Регламенту.
Приймається. Шановні колеги, я прошу уваги, послухайте оголошення. У Верховну Раду поступили 4 заяви. Відповідно до статті 60 Регламенту Верховної Ради України згідно з особистою заявою повідомляється про вихід народних депутатів України Канівця Олега Леонідовича, Немілостівого Віталія Олександровича, Стаднійчука Романа Васильовича і Скосара Ігоря Євгенійовича зі складу депутатської фракції "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина" у Верховній Раді сьомого скликання. [[Оплески]] Тепер переходимо до розгляду питань. Перелік питань, що пропонуються для обговорення і прийняття рішення сьогодні, у вас є. Переходимо до їх розгляду. На розгляд виноситься. Прошу.
Шановні колеги, я думаю, що першим питанням зараз, цілковито доречно проголосувати зміни по комітетам. Ми не можемо дозволити, щоб опозиція зривала роботу по комітетам. І якщо зала погодиться, я думаю, що прийнятно проголосувати зміни до.
Я прошу керівнику фракції слово і керівнику комітету Макеєнку.
Я прошу Инну Германовну, убедительно, снять свое предложение. И коллегу, который поднимал то же самое ране, тоже. Объясняю, почему. Мы здесь собрались не делить портфели в комитетах, а мы здесь собрались для того, чтобы принять необходимые законы для нашего государства. Второе. Мы честно и добросовестно отработали вопросы с представителями оппозиции, у нас есть согласованный документ по этому вопросу. Мне не хотелось бы, чтобы мы, каким то образом подводили наших коллег по парламенту и голосовали без их участия, по данному вопросу. У нас там нет никаких проблем, у нас есть согласованный документ, и я думаю, что мы выйдем на совместную работу и совместно его проголосуем. Я просил бы уважаемых коллег поддержать данное предложение. Спасибо.
Спасибі. Давайте підтримаємо, будуть депутати всіх фракцій - я зразу поставлю на голосування, і ми вирішимо всі питання. Добре? Шановні колеги, мені як Голові Верховної Ради треба вести сесію на державній мові, і я вчу її. На розгляд вноситься проект Закону (реєстраційний номер 1103) про внесення змін до Кримінального та кримінально-процесуального кодексів України щодо вдосконалення процедури здійснення конфіскації. Як будемо розглядати це питання? Прошу, Тігіпко.
Пане Голово, шановні народні депутати, так сталося, що голова фракції мені доручив розглянути і попробувати обговорити з Міністерством юстиції, з фахівцями три законопроекти 1103, 2032 і 2033. Законопроекти надзвичайно важливі, тому що вони якраз і є ті закони, які ми повинні прийняти для того, щоб ми спростили візовий режим для громадян України. Я можу сказати, що в залі виникло і, в тому числі, у наших депутатів багато запитань до цих трьох законів. Ми зустрічалися з робочою групою фахівців і, якщо казати відверто, нам потрібно буквально ще декілька днів для того, щоб ми їх відпрацювали правильно, щоб вони не викликали негативний резонанс в суспільстві. Тому у мене пропозиція, 1103, 2032 і 2033 зняти зараз з розгляду, щоб ми їх доопрацювали
Шановні депутати, внесена пропозиція депутата Тігіпка, то давайте підтримаємо цю пропозицію? Тому давайте я поставлю на голосування про перенесення, ще декілька днів щоб попрацювали, цих трьох законів. Я ставлю на голосування про перенесення на пізніше на розгляд Верховній Раді законів 1103, 2032 і 2033. Прошу голосувати. Перенести. Прошу опустити. Хто проти? Немає таких. Хто утримався? Один утримався. За – 243 Вноситься на розгляд Верховної Ради проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення інституційної системи захисту персональних даних. Закони: 2282 (урядовий), 2282-1 (депутатський) і 2282-2 - теж депутатський. Я прошу доповідати. Перший заступник міністра юстиції Ємельянова Анна Іванівна. Інна Іванівна. Прошу. Як будемо розглядати? Вноситься пропозиція розглянути обговорення за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів проголосувати. Прошу опустити. Хто проти? Утримався? Немає. Процедурне рішення, воно прийняте. Прошу, Інна Іванівна.
Шановний Володимире Васильовичу! Шановні народні депутати України! Представлений на ваш розгляд проект закону пропонує внести зміни до ряду законодавчих актів в частині удосконалення інституційного механізму захисту персональних даних. Це один із важливих законопроектів, які у нас є в двох документах - це План дій щодо лібералізації візового режиму з ЄС і План дій щодо підписання угоди асоціації з Європейським Союзом - те, що ми плануємо на.саміті в цьому році. Які були головні претензії після прийняття Закону "Про захист персональних даних" з боку ЄС? Головна претензія була пов’язана з тим, що контрольні функції по цьому напрямку залишались у органа виконавчої влади. Оскільки питаннями і реєстрації баз персональних даних, і питаннями контрольних функцій щодо перевірки дотримання законодавства щодо захисту персональних даних були в руках органу виконавчої влади. В зв’язку з цим пропонується розвести і залишити питання реєстрації баз персональних даних у центрального органу виконавчої влади, а всі контрольні функції передати омбудсмену. Такі системи працюють в багатьох країнах, що саме уповноваженого Верховної Ради з прав людини займається питаннями контролю щодо захисту персональних даних. В зв’язку з цим пропонується внести зміни, як до Закону про захист персональних даних, так і Закону про уповноваженого Верховної Ради і до Кодексу про адміністративне правопорушення, який встановлює відповідальність в частині порушення законодавства по захисту персональних даних. І вже посадові особи вже інституту омбудсмена будуть уповноважені складати протоколи про ці адмінправопорушення, а результати ми залишаємо також, як і було раніше, що суди будуть розглядати ці категорії справ. Прохання, шановні народні депутати, підтримати цей законопроект, він є надзвичайно важливим, як і ті, що були зараз зняті з розгляду Верховної Ради, для того щоб ми наблизились в питання і лібералізації візового режиму і підписання угоди по асоціації. Дякую. Але, Володимире Васильовичу, я б хотіла скористатися нагодою, враховуючи те, що перенесли всі корупційні законопроекти, то в мене велике прохання, щоб у нас було розуміння, які все таки претензії є до тих законопроектів, щоб їх. [[Шум у залі]] щоб їх сформувати, зауваження до цих законопроектів, щоб їх сформувати у якомусь письмовому вигляді, щоб ми мали можливість не тільки їх доопрацювати, але варто було б, щоб в цей час провести переговори з європейською стороною, бо якщо ми приймемо ці закони, а вони не будуть сприйняті ЄС, то ми знову залишимося невиконаними по трьох пунктах і по лібералізації візового режиму, і по угодах по асоціації. Враховуючи те, що ми вже пройшли з європейською стороною і це відповідає їх вимогам, які були виставлені до України. І нещодавно відбувся моніторинг, черговий раз моніторинг в "Греко" України, і вони повторно нам повторили і питання і спецконфіскації, і питання відповідальності юридичних осіб, і питання обов’язкової криміналізації, щоб в Кодексі про адмінправопорушення не було жодної відповідальності за корупційні склади злочинів. Дякую.
Є питання?
Секретар профільного комітету.
У нас доповідачів по двом законам ще немає, виясніть.
Іштван Гайдош, секретар профільного комітету. Не дивлячись на те, що на профільному комітеті було проголосовно за відправлення на повторне перше читання законопроектів 2282 та 2282-1, але з-за браку часу вважаю за необхідне прийнятий у першому читанні якраз кабміновський законопроект і доопрацювати його до повторного першого читання. Дякую. І доопрацювати до другого читання.
Хто ще бажає виступити? У нас два "за", два "проти". Прошу до мікрофона. Прошу пропозиції.
Депутат Яценко, округ 200. Шановні колеги, у мене от така є пропозиція. Цей закон, от Інна Іванівна трьох торкнулась законів, які ми перенесли на повторне перше читання. на наступний тиждень, мається на увазі, на перше читання, значить, хочу нагадати депутатам, що були до цього депутатами, що 8 разів ці закон. один закон - 1103 - вносився на розгляд минулої Ради, вісім разів його відхиляли. Є певні висновки Інституту Корецького і навіть лист Генеральної прокуратури був в минулій Раді, що цей закон треба суттєво доопрацьовувати. І у мене є така пропозиція, щоб Мінюст спільно з комітетом, от Володимир Миколайович очолює, створив робочу групу, як це робиться правильно, залучив туди європейських фахівців і депутатів, які мають пропозиції, а не робив це як кажуть "об коліно", посилаючись на ГРЕКО, Євросоюз і так далі. Тобто цей закон він дуже далекий від законодавства Європейського Союзу. Я не розумію, хто його там писав, але давайте цивілізовано це зробимо. Я просив би цю пропозицію поставити на голосування і підтримати. Дякую.
Дякую. Прошу.
Шановний Голово, шановні колеги, оскільки ми вже ввійшли в режим розгляду цього законопроекту, то, очевидно, не треба повертатися до того, що ми вже проголосували, щодо перенесення. Я хотів би лише декілька слів сказати, що законопроект, який ми зараз розглядаємо, який доповідала шановна Інна Іванівна, є, насправді, дуже важливим. Він стосується конституційного права людини на захист свого приватного життя. Розумієте, про що йдеться? Бо ряд законопроектів, а вони вже набули чинність законів, які ми свого часу прийняли, приватне життя роблять неприватним життям. І ми є свідками цього, і це стосується не тільки системи недосконалого збору персональних даний, але й використання цієї системи. І тому має, дійсно, бути орган, має бути людина незалежна, але певною мірою пов’язана з Верховною Радою, а таким є амбуцман, як називають Уповноваженого Верховної Ради, яка б могла б і її інститут мав це контролювати, інакше ми дійдемо до ситуації, коли конституційного права на захист приватного життя людини не буде. Комусь це дуже вигідно, можливо, тому, хто заробляє на цьому гроші. Але ж ми – законодавці, ми маємо підтримати цей законопроект. Дійсно, можна його підтримати в першому читанні, оскільки, по-перше, і комітет висловив певні заперечення, і, по-друге, там є декілька норм, які треба було б узгодити, Інна Іванівна. Тому в першому читанні можна за нього голосувати. Тема – дуже важлива, ми ще. ми ще зіткнемося, як будуть користуватися оцими персональними даними, ми вже зіткнулися. Дякую. Треба, щоб був орган, який захищає це.
Адам Іванович Мартинюк, прошу.
(говорить без мікрофону) Шановні колеги, я хотів би. .першого заступника міністра юстиції. Ми перенесли розгляд не корупційних законів, а антикорупційних законів. Тому. користуйтеся правильною термінологією. Якщо у вас.то може. Це перше. І друге. Володимир Васильович, я просив би. все-таки у нас три законопроекти. Один ми заслухали. Треба надавати слово, а може є й наступні доповідачі, а потім обговорювати. А то ми заслухали тільки один законопроект, два законопроекти навіть не кажемо, а може є, і почали обговорювати. Тому ви надайте слово другому і третьому. Нема – тоді будемо обговорювати. Дякую. Я за те, щоб підтримати їх у першому. підтримати законопроект за номером 2282 (урядовий) у першому читанні.
Дякую. У нас ще два законопроекти. Це народний депутат Шевченко Андрій Віталійович і народний депутат Міщенко Сергій Григорович. По цим двом законам є якісь пропозиції у депутатів? Авторів в залі немає, щоб на доповідь запросити. [[Шум у залі]] Тому. тоді переходимо – депутати виступили – до прийняття рішення. Я ставлю на голосування проект закону (реєстраційний номер 2282) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення інституційної системи захисту персональних даних для прийняття за основу. Прошу голосувати. Прошу опустити. Хто проти? Хто утримався? Не один. Чотири утрималися. 236. Рішення прийнято. Закон прийнято за основу. 237 народних депутатів проголосували. Шановні депутати! Внесена пропозиція, мабуть, узгоджена пропозиція по Закону 2033. Ми прийняли рішення його перенести. Зараз вноситься пропозиція повернутися до розгляду Закону 2033. Прошу.
Владимир Васильевич, там три закона европейских. Два закона, который действительно нужно еще с ними работать. Мы думали, что в первом чтении их можно принять и потом доработать. Но если принял решение зал, с этим надо согласиться. Но закон 2033 готов для того, чтобы мы его рассматривали. Поэтому в первом чтении мы можем его сегодня рассмотреть и принять, там нет никаких проблем. Это Закон о европейской интеграции.
Не буде заперечень ні у кого, щоб повернутися до розгляду цього питання? Ставлю на голосування, щоб повернутися до розгляду проекту Закону (2033) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства у сфері запобігання і протидії корупції. Прошу голосувати. Прошу опустити. Хто проти? Три, чотири проти, да? Хто утри мався? Лічильна комісія. 238. 2 утрималось, 4 проти. Тоді розглядається питання: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення законодавства у сфері запобігання, протидії корупції. Закон номер 2033. Доповідає перший заступник міністра юстиції Ємельянова Інна Іванівна. Розглядати будемо за скороченою процедурою? Прошу проголосувати. Хто за те, щоб розглянути за скороченою процедурою? Прошу опустити. Проти? Утримався? Рішення прийнято, 244.
Дякую. Шановний Володимире Васильовичу! Шановні народні депутати України! Цей документ є також в двох важливих планах. Це план дій щодо лібералізації візового режиму, я говорила. І план дій щодо підписання угоди про асоціації. На що він спрямований, які вимоги виставлялись. На сьогоднішній день у нас за певні корупційні правопорушення є відповідальність як в Кодексі про адмінправопорушення, так і в Кримінальному кодексі. Головна вимога стосувалась того, що виключно кримінальна відповідальність має існувати за корупційні правопорушення. В зв’язку з цим пропонується виключити з Кодексу про адмінправопорушення такі склади, як, це стаття 172 з позначкою 2, яка встановлює відповідальність за порушення обмежень щодо використання службового становища. І стаття 172 з позначкою 3, як пропозиція або надання неправомірної вигоди. І в зв’язку з цим внести зміни до Кримінального кодексу і встановити кримінальну відповідальність за обіцянку неправомірної вигоди, а також за прийняття пропозиції чи обіцянки такої вигоди. Ну, і в тому числі віднести до числа кримінально караних діянь надання неправомірної вигоди третій особі з відома службової особи, яка діятиме на користь особи, що надаватиме таку вигоду. Крім того, пропонується також встановити кримінальну відповідальність за активне та пасивне хабарництво не тільки у сфері публічно-правових відносин, а і в приватній сфері. Тобто, за дії керівників підприємств, установ, організацій в незалежності від форм власності юридичної особи. Прохання підтримати цей законопроект. Хочу також в кінці визначити, що ми отримали висновки Ради Європи. Вони підтримали ці зміни. Дякую.
Сідайте. Співдоповідь – заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Миколайович Олійник. Прошу.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства у сфері запобігання і протидії корупції. Законопроект спрямований на вдосконалення вітчизняного законодавства у сфері запобігання і протидії корупції та приведення його положень у відповідність із міжнародними стандартами. Для цього законопроектом пропонується внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України, а також законів України про господарські товариства, про основи національної безпеки України, про засади запобігання і протидії корупції та про застосування амністії в Україні. Зокрема, пропонується вилучити з Кодексу України про адміністративні правопорушення статті, пов’язані з отриманням неправомірної вигоди (це 172 зі значком 2 стаття). У Кримінальному кодексі таке кримінальне поняття, як "хабар", замінити на поняття "неправомірна вигода". При цьому кримінальна відповідальність встановлюється не тільки за надання або отримання, але і за пропозицію чи обіцянку такої неправомірної вигоди. Встановити кримінальну відповідальність за пропозицію чи обіцянку надання неправомірної вигоди не тільки службовій особі, а і будь-якому працівнику підприємств, установи чи організації, не залежно від форм власності. Головне науково-експертне управління Верховної Ради вважає, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект доцільно відхилити. У той же час комітет профільний проаналізував законопроект, пропонує його прийняти за основу і в другому читанні серйозно доопрацювати. Там є над чим ще попрацювати, шановні колеги. Дякую за увагу.
Прошу, у нас є можливість виступити. Два "за", два "проти", прошу до мікрофона. Народний депутат Смітюх. Там можна виступати.
Шановний Володимире Васильовичу, шановні народні депутати! На мій погляд, Сергій Тігіпко правильно тоді сказав, коли ми відклали цю пропозицію щодо розгляду цього законопроекту. Я не знаю, по якій причині цей законопроект сьогодні є актуальним для нашої держави, але я знаю одне, що один термін тільки "неправомірна вигода", якщо хтось з вас підніметься в цьому залі і скаже як кваліфікувати її з точки зору і трактувати її, тоді буде все ясно. Але я знаю одне, що, якщо ми сьогодні говоримо, щоб зменшити тиск на підприємства, якщо ми говоримо сьогодні, щоб дати спокій нашому підприємцю, який працює, то ми цей закон не маємо права приймати. Я не знаю відносно вимог Європейського Союзу, я не знаю вимог. Але треба дуже уважно дивитися це питання, щоб ми не створили для себе і для наших людей, які працюють, наших, і піднімають підприємства, хоч хтось працює, щоб не створили такі умови, що будь-який чиновник з правоохоронної системи нашої, яка не завжди справедливо діє в інтересах держави або інтересах суспільства, не скористався цією нормою, яка буде взагалі знищувати будь-яку волю в нашому підприємницькому середовищі. І ще одне питання. Ви розумієте, що проектом пропонується віднесення всіх корупційних правопорушень, пов’язаних з отриманням неправомірної вигоди, вдумайтесь в ці слова. Хто буде толкувати це питання, Конституційний Суд? Суд в цілому? Я вважаю, що ці три закони, було правильне рішення – об’єднати їх в один, тому що не можна по чуть-чуть, по чуть-чуть вносити якісь зміни. Якщо в нас стоїть сьогодні питання і дійсно це є, то я б чекав би від Міністерства юстиції, в чому вони полягають, вимоги Європейського Союзу, як вони трактуються в тій чи іншій державі, які норми застосовуються і чому вони протирічать нашій сьогодні національній ідеї відносно демократизації, відносно інтеграції і так дальше. Я просив би народних депутатів не голосувати за, а відправити його на повторне перше читання і розглядати їх комплексно. Дякую.
Прошу, народний депутат.
Шановні колеги, два закони антикорупційні ми відправили на доопрацювання і зняли з порядку денного. Один залишили. Я в даному разі виступаю як секретар Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. У нас цей закон, який ми зараз проект, який ми зараз розглядаємо, розглядався на комітеті. Я вам хочу сказати, ось пан Володимир Олійник не дасть сказати неправду, проголосували всі. Тобто у нас є і комуністи, і "ударівці", і "Батьківщина", і Партія регіонів - представники в цьому комітеті. Саме за цей одностайно проголосували. Про що, власне, йдеться? Прийняття цього законопроекту дозволить виконати взяті Україною міжнародні зобов’язання щодо криміналізації корупції. Тобто ми вилучаємо в даному разі з Кодексу про адміністративні порушення статті з отримання неправомірної вигоди і встановлюємо суто кримінальну відповідальність за це. Це є у всьому світі. І тут нічого такого особливого немає. Якраз оцей законопроект він готовий. І його треба приймати. Дякую.
Прошу, народний депутат Вечерко.
Уважаемый Владимир Васильевич, уважаемые народные депутаты! Я проясню чуть-чуть ясность. Европейский Союз сегодня требует, чтоб как можно меньше было тиска на предпринимателей. Позавчера Президент Украины Виктор Федорович Янукович тоже озвучил, что как можно меньше, чтоб было проверок и тиска, чтоб дать возможность предпринимателям работать. За рубежом нет столько много проверок, как у нас сегодня. То есть их нужно сократить. И я предлагаю, объединить эти три закона. Взять самое лучшее и выгодное то, что для нас нужно для нашей страны, чтобы наши предприниматели развивались и принять. То есть нужно доработать и вынести в зал готовый законопроект, который бы устраивал европейское сообщество. Спасибо.
Прошу останній виступаючий – Мірошниченко.
Шановний Володимире Васильовичу, шановні колеги! Дивіться, що зараз відбувається. У нас є перелік законів, які ми маємо ухвалити на шляху до євроінтеграції. Всі ми декларуємо свою політичну волю до того рішення, яке має бути ухвалене у Вільнюсі, а контрольним є травень місяць. У нас є ці законопроект в Раді. Три з них ми зараз розглядаємо. І тут уже, виходячи з нашого Регламенту, ставимо питання: чи можемо ми їх, до ухвалення в першому читанні, змінити? Ні, не можемо. Теоретично могла би бути ситуація, якби уряд їх відкликав і вніс по новому. Щойно я. Правильно. Але щойно я провів консультації – уряд не має наміру відкликати їх. Але уряд абсолютно готовий до конструктивного діалогу, так само як всі ми, – на друге читання підготувати наші поправки, всі ті норми, які сьогодні депутати критикують, ми зможемо виправити на друге читання. Ми, відкладаючи зараз розгляд цих законопроектів, фактично уповільнюємо або зупиняємо процес євроінтеграції. Все одно нам доведеться їх ухвалювати в першому читанні і лише після цього вносити до них зміни. Дякую за увагу.
Ви прослухали різні думки. Рішення комітету я повинен поставити на голосування, а депутати будуть визначатися. Комітет вносить пропозицію розглянути його в першому читанні, але дуже серйозно попрацювати до другого читання. І були і другі думки. Тому я пропозицію комітету ставлю на голосування. Хто за те, щоб підтримати рішення комітету, прошу голосувати. Давайте переголосуємо. Проект розглянути в першому читанні сьогодні і доручити комітету разом з урядом доробити до другого читання. Ставиться на голосування рішення комітету. [[Шум у залі]] А! То наступне питання. Я зараз перше питання повинен поставити. Або не буде рішення, будемо визначитись далі. Значить, я ставлю на голосування проект Закону 2033 про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення законодавства у сфері запобігання і протидії корупції. В першому читанні і доручення комітету попрацювати з урядом і внести пропозиції в другому читанні. Прошу голосувати. Прошу опустити. Хто проти? Я прошу, Лічильна комісія. Давайте, Лічильна комісія. Проти – 25, утримались? Прошу, давайте нехай скажуть, скільки утримались. Значить, 32. Скільки проти?
25 було проти і утрималось 30.
25 – проти, урималось – 30. Рішення не прийнято. Вноситься пропозиція розглянути і направити в комітет для розгляду в повторному першому читані. По процедурі, прошу. По процедурі.
Уважаемые коллеги, вот мы с вами должны понять, что мы декларируем и что мы потом принимаем. Если мы декларируем одно и говорим, что мы хотим имплементировать у себя законодательство, приближенное к европейским странам, мы же должны выполнять. А если мы хотим каждый свой бизнес, где-то так, вот чтобы нас не трогали, но при этом мы хотим жить по-европейски. Так не получится. Вот обижайтесь, не обижайтесь. Мы. тогда оппозиция, я буду с ней голосовать, она примет эти решения, она их примет, эти решения. Мы согласились с тем, два законопроекта, да, их надо дорабатывать. Этот законопроект, он может быть доработан ко второму чтению. Чего мы эмоционально относимся к этому вопросу? Это наше движение, отработан европейскими институтами, специалистами, нашими министерствами, Кабинетом Министров, прошли все комитеты, комитет профильный принял соответствующее решение, а мы не голосуем. Тогда мы должны сказать, что мы декларируем одно, а на самом деле делать будем другое. Спасибо. Я прошу вернуться к переголосованию по данному вопросу, потому что я, честно говоря, не понимаю, что происходит в зале.
Прошу, по мотивам.
Уважаемые коллеги! Киссе Антон Иванович, депутат от Одессы. Вчера на заседании Комитета по евроинтеграции мы часами сидели, вот коллеги, кто здесь был, один и тот же вопрос задавался, прежде всего Министерству юстиции Украины. Почему те предложения, которые были внесены, не были предложены для того, чтобы комитет рассмотрел, и были соответствующие изменения, дополнения к этому законопроекту? Сказали, что будет потом во втором чтении. Почему это не сделать до того? Как осознавать те проблемы, которые есть? Я думаю, что, конечно, вопрос не простой, сложный, но, мы видим, что он не находит поддержки сегодня в сессионном зале. И то предложение, которое принято сегодня путем голосования, необходимо его поддержать. И не вижу смысла возвращаться к повторному голосованию, потому что законопроект не пройдет.
Шановні депутати, я бачу, що підтримки цього закону немає. Тому я ставлю на голосування, повернути в комітет на повторне перше читання. На повторне перше читання, щоб вносили. Иди, подойди. Яка пропозиція?
Уважаемые колеги! Есть предложение такое, чтобы распоряжением Головы Верховного Совета создать при комитете профильном рабочую группу, и потом чтобы депутаты - члены комитета внесли три законопроекта, или как один, или как три, и нормально доработать с участием Минюста, европейских экспертов, Комитета евроинтеграции и так далее. Это было бы, наверное, оптимальным вариантом, иначе просто эти законы не проходят они через зал нормально. Это было бы правильно, наверное.
Спасибі. Прошу, Журавський.
Шановні друзі! Я хотів би повернутися до Регламенту - це закон, це закон! В Регламенті 107 стаття: якщо це рішення не проголосується, то ми його вже в режимах цієї сесії розглянути не зможемо, тільки в режимах наступної, з вересня. Подумайте, будь ласка про це. Дякую.
Шановні депутати! Закон не набрав в першому читанні, давайте повернемо його в комітет, хай працюють з урядом і внесуть потім на розгляд. Тому я вношу пропозицію прийняти рішення повернути на повторне перше читання. Прошу депутатів проголосувати. Прошу опустити. Хто проти? Немає таких. Хто утримався? Прошу, Лічильна комісія. За - 230, 11 - утримались. Проти немає. Закон повернули в комітет для роботи разом з урядом. Йдемо далі. А по процедурі ви виступали вже. Йдемо далі. По процедурі, так. Підтримуєте таку пропозицію, щоб перерву не робити? Розглянемо закони - і підемо у Верховну Раду, в комітети. Так. Прошу по мотивах.
[[не чути]] .таке застереження.чи пропозиції ставити до розгляду тільки законопроекти автор яких. законодавчої ініціативи присутні сьогодні тут. Бо ми йшли і не знали, чи ми будемо проводити сесію, і можуть не знати ті, хто не прийшов і не доповів свої альтернативні законопроекти. Для чистоти нашої роботи я просив би врахувати.
Приймається. Розглядається проект Закону про внесення змін до пункт 12 розділуVI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України (щодо фінансування експерименту у сфері охорони здоров’я). Закон 2137. Доповідає – Мярковський Анатолій Іванович, перший заступник міністра фінансів. Прошу.
Шановний Володимире Васильовичу! Шановні народні депутати! До вашого розгляду пропонується проект Закону про внесення змін до пункту 12 розділуVI "Прикінцевих та перехідних положень" Бюджетного кодексу (реєстраційний номер 2137), розроблений Кабінетом Міністрів, щодо змін пропорцій, розподілу додаткової дотації на вирівнювання фінансової забезпеченості місцевих бюджетів між місцевими бюджетами пілотних регіонів, які приймають участь в експерименті з реформування системи охорони здоров’я. Зазначеним законопроектом пропонується змінити пропорцію розподілу додаткової дотації, не змінюючи її обсягу загальної дотації на вирівнювання фінансового забезпечення місцевих бюджетів між місцевими бюджетами пілотних регіонів, а саме: встановити, що до бюджетів міст обласного значення, до бюджетів районів зараховується такої дотація не більше як 25 відсотків в діючій нормі 75 відсотків та не менше як 75 відсотків залишати для обласних бюджетів цих пілотних регіонів, діюча норма- 25, тобто змінити пропорцію. У пілотних регіонах: Вінницька, Дніпропетровська, Донецька області - заклади охорони здоров’я, що надають вторинну спеціалізовану медичну допомогу, які фінансувалися раніше з районних та міських бюджетів міст обласного значення, передано на фінансування з обласних бюджетів, внаслідок чого значно зросла питома вага видатків обласних бюджетів. І реалізація зазначених змін дасть можливість врегулювати питання, пов’язані із фінансуванням видатків обласних бюджетів, які приймають участь в експерименті з реформування системи охорони здоров’я та несуть додаткове фінансове навантаження, що, у свою чергу, підвищить ефективність використання бюджетних коштів. Розподіл цих коштів здійснюється обласними радами. Тому процес демократичний, прозорий. Прохання підтримати цей законопроект за основу і в цілому. Дякую.
Спасибі. Як будемо обговорювати питання? Прошу проголосувати за скорочену процедуру розгляду цього питання. Прошу опустити. Хто проти? Утримався? Рішення прийнято. Я прошу для співдоповіді голову Комітету з питань бюджету Євгенія Борисовича Гєллєра.
Шановний Володимир Васильович, шановні депутати! Анатолій Іванович розказав суть законопроекту. Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 6 березня розглянув проект законопроекту за номером 2137. За наслідками розгляду Комітет з питань бюджету ухвалив таке рішення: рекомендувати Верховній Раді проект Закону 2137 прийняти за основу та в цілому як закон з урахуванням пропозицій комітету, викладених у листі висновку до Верховної Ради. Відповідно Комітет з питань бюджету разом з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради при оформленні на підпис Голові Верховної Ради законопроекту у разі його прийняття мають внести необхідні редакційні та технічно-юридичні уточнення, пов’язані з ухваленим комітетом рішенням щодо цього законопроекту. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую.
Сідайте, дякую. Бажаючі виступити, прошу. Підходьте до мікрофонів, прошу.
Шановні друзі, я прошу як медик підтримати цей законопроект, його, дійсно, сьогодні очікують не тільки в пілотних проектах, а, в принципі, в всіх районах України. Тому що ми знаємо з вами, як важко йде реформа, як важко зараз перерозподіляти гроші на ці витрати, які сьогодні чекають наші лікарі. Тому прошу підтримати. Рішення абсолютно виважене і справедливе. Дякую.
Народний депутат Поляченко, для стенограми представляйтесь. Прошу.
Народний депутат Лук’янов Владислав Валентинович, Партія регіонів. Шановні колеги народні депутати! Я пропоную підтримати даний законопроект, тому що, спілкуючись з представниками медичної громадськості, ми не раз чули пропозиції про те, що під час проведення медичної реформи медична нагрузка розподіляється нерівномірно. І тому, дійсно, потрібно зробити такий перерозподіл і підтримати цю пропозицію. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Прошу.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги! Фракция Компартии будет голосовать против этого решения, и я поясню, почему. Потому что как таковой медицинской реформы, которая улучшила бы возможности каждого гражданина получить медицинскую помощь, которая приближена к человеку, к месту, где он проживает, получить ее качественно, то, что у нас техническое оснащение новое совершенно появилось в каждом из медицинских учреждений, как такового медицинская реформа не предусматривает. Первые результаты это, так называемой, медицинской реформы – это резкое сокращение медицинских учреждений и, естественно, очень больно эта, так называемая, медицинская реформа ударила по сельской местности. Амбулатории, фельдшерско-акушерские пункты, вы все прекрасно знаете, закрываются. Районные больницы испытывают колоссальные затруднения в финансировании. И таким образом та помощь, о которой мы должны говорить с точки зрения конституционного права и гарантии человека на получение медицинской помощи и права на жизнь, практически, не обеспечивается. Далее, я хотел бы привлечь ваше внимание, уважаемые коллеги, что эта медицинская реформа была начата в условиях, когда идеология ее не подкреплялась реальными, конкретными шагами. Вы все прекрасно знаете, что перевод на семейную медицину не подкреплен тем, что подготовили специалистов. Только в этих четырех областях, где проводится эксперимент, минус 8,5 тысяч специалистов, и, таким образом, сегодня оказывают медицинскую помощь люди, которые не знают по сути дела по специализации тех или иных проблем, с которыми приходят к ним больные. Это очень серьезно ударило сегодня по оказанию помощи медицинской детям. Ведь в целом ряде областей уже педиатра не найдем мы с вами. И это проблема. В районных больницах сегодня анестезиологов нет уже, и это проблема. Поэтому я еще раз обращаю ваше внимание, что фракция Компартии голосовать не будет, и мы внесли соответствующий законопроект о прекращении этой медицинской реформы и пересмотре концепции, которая должна быть направлена на то, чтобы эта помощь была реальной. Уважаемые коллеги, я надеюсь, что здесь присутствующие не всегда это ощущают и понимают, но вы задумайтесь только над тем, какова цена любой операции и доступна ли эта медицина простым людям. Когда операция связана с сердечнососудистыми заболеваниями и другими, они просто неподъемна по цене для людей. Поэтому говорить о том, что этот эксперимент надо продолжать, это, по меньшей мере, будет наивно. А вообще, если говорить по-государственному, это преступно. Поэтому фракция Компартии предлагает остановить этот процесс и, естественно, пересмотреть концептуально сегодня подходы государства к развитию именно медицинской отрасли, и мы готовы, Компартия, высказать свои предложения нашими специалистами: как мы видим то, что надо сделать со стороны государства, чтобы медицина была доступной, и она способствовала как-раз тех проблем, с которыми сталкиваются граждане Украины. Фракция Компартии за это решение голосовать не будет.
Прошу, Калетник.
Шановний Володимире Васильовичу! Шановні колеги! У Вінницькій області проводиться такий. така реформа, такий експеримент, і я як мажоритарщик п’яти сільських районів хочу сказати, що є дуже багато проблем у цьому, які не були, мабуть, трошки продумані наперед, коли голосували за її проведення. Я розумію, що перерозподіл - це не щось додатково. Але є сьогодні в первинній ланці, вона зовсім оголилася, ФАПи з моменту реформи залишилися практично без будь-якого фінансування. І все те, що йде по реформі, там якісь додаткові обладнання воно все концентрується у виділених так званих майбутніх госпітальних округах. Тому у мене є застереження чи цей перерозподіл не залишить взагалі без будь-яких засобів медичних і допомоги медичної у сільських амбулаторіях, у сільських фапах, тому я з цього законопроекту не бачу, що він допоможе практично для людей у сільських населених пунктах. І хто може на це відповісти? Я б тоді проголосував "за". Дякую.
Останній виступаючий.
Шановні колеги, тут багато є мажоритарщиків. У мене, наприклад, сім районів. Коли ви зустрічаєтеся із представниками медицини, перше запитання: дайте гроші. Уряд пропонує додатково дотацію до закладів охорони здоров’я. Чому ми повинні не підтримати це? Я не розумію. Я закликаю підтримати цей законопроект. Це гроші.
Шановні колеги, це особливо важливе питання, тому я сьогодні взяла слово. Дійсно, кошти, якщо вони дійдуть до регіонів, – це корисно. Ми не почули хорошої відповіді, куди підуть ці кошти. Четвертий рік я, наприклад, пишу звернення до Міністерства охорони здоров’я від імені громадян двох районів: Локачинського і Турійського на Волині. У Локачінському районі стоїть рентгенівський апарат з 50-х років. Він по віку старший багатьох від нас. Про яку боротьбу з туберкульозом можна говорити? І таке саме в інших районах. Тому перерозподіл коштів я би бачила в тому напрямку, щоб допомогти тим центрам, де взагалі немає нічого. Бо гарно говорити про якусь найновішу апаратуру. А коли людина не має рентгену і змушена з будь-якою, переломом чи ще чимось, їхати в обласний центр. Ви собі уявляєте життя цих людей при наших дорогах, транспорті і все таке інше?! Тому можна підтримати бюджетний комітет але при умові, що буде глибоко вивчена ситуація в сільських районах і найнеобхідніше туди буде поставлено! Дякую.
Прошу, народний депутат Звягільський.
Уважаемый Владимир Васильевич! Уважаемые народные депутаты! Давайте каждый посмотрит в глаза друг другу и скажет правду. Медицина сегодня у нас очень и очень слабая. Медицина, посмотрите, у нас нет будущего. Молодежь сегодня, детки, которые рождаются, в большинстве рождаются инвалидами, - или с одной почкой или почка болеет, глухие, слепые. И очень много болезней, которые, медицина обязана все поставить на здоровье будущего нашего поколения! Поэтому я считаю и прошу вас, друзья мои, если в государстве нашлись 300 миллионов, - отдайте их на выздоровление детей! Только для детских больниц, которые сегодня могут и обязаны лечить наших деток! Потому что будущее очень и очень плачевное.
Дякую.
Уважаемые коллеги! Действительно, это очень сложный и болезненный вопрос. Ясно одно, что, действительно, сегодня надо рассмотреть вопрос. И то, что касается финансирования, особенно те деньги, которые пойдут в регионы, мы должны принять решение, чтобы это сделать. Я просто информирую и думаю, что это во многих районах Украины. Сегодня ряд районов Одесщины, на содержание медицины им не достает более миллиона. То есть последний месяц года они останутся без содержания, без заработной платы. Естественно, и область, и районы будут изыскивать возможности. Но вопрос еще в другом. Если стартовала уже медицинская реформа, и мы ее не финансируем, не находим возможность для выделения денег, для приобретения того оборудования, которое необходимо всем, чтобы действительно сделать какие-то шаги навстречу, прежде всего, медицинским работникам и области здравоохранения. То мы будем не то, что топтаться на месте, а мы будем делать шаги назад. Я полностью солидарен и думаю, что в зале нельзя найти человека, который бы думал по-другому, потому что проблема здравоохранения – это проблема, наверное, номер один. Пользуясь случаем, хочу сказать, что нам необходимо еще идти более глобально. Рано или поздно мы должны принимать стратегический закон касательно медицины: или это страховая медицина, или это другая форма. Это такой широкий вопрос, который требует решения.
Шановні депутати, навіщо ви голосуєте за скорочену процедуру? Ми чотири повинні, а уже 10. Питання ясно всім? Давайте я поставлю на голосування, а кожен визначиться. Так? Так, сідайте всі, я ставлю. Скорочена процедура. [[Шум у залі]] По одному біля мікрофону даю і голосуємо. Прошу.
Коммунистическая партия, Спирина. Я хочу сказать только одно, что сегодняшняя медицинская реформа – это реформа, которая научно не обоснована. Для того, чтобы проводить реформирование, для того, чтобы оно было стабильным и четким, для этого нужно было провести анализ в тех областях, в которых он проводится. Анализ не был проведен. Сегодня экономического обоснования его нет. Я требовала сегодня Днепропетровской области, чтоб мне дали обоснование. Я его не получила. Что, о чем дальше можно говорить, о каком распределении коштів? На сегодняшний день существует первинна і вторинна ланка. Сегодня идут деньги из первичной ланки – это районы обеспечивают, вторинна ланка – это область. Для чего это было сделано? В первую очередь нужно было отдифференцировать, нужно ли было это распределение? Распределение это не нужно было, потому что произошли на сегодняшний день два главврача, три главврача. Сколько потрачено денег на сегодняшний день на то, чтобы обеспечить административный аппарат? Эти деньги могли пойти четко конкретно на лечение больных, на сегодня на медикаменты.
Спасибі, спасибі. Спасибі. Давайте послухаємо голову комітету - і я ставлю на голосування.
Уважаемый Владимир Васильевич, уважаемые коллеги, у меня такое впечатление, что мы находимся на парламентских слушаниях по вопросам здравоохранения, настолько все эмоционально, много говорят и знают медицину. Мы 22 года в независимой Украине говорим о том, что крайне необходимо реформирование отрасли медицины. Украинцы живут на 12-14 лет меньше чем в развитых европейских странах. Детская смертность превышает в два с половиной раза, чем в европейских странах. Материнская смертность превышает в 2 раза и так далее, и тому подобное. 65 процентов украинцев болеют, умирают от сердечнососудистых заболеваний. И многие из нас, когда шли на выборы, и в 2000 году говорили о том, что мы обещаем медицинскую реформу. Мы обязательно должны улучшить медицинское обеспечение в Украине. Мы обещали, но никто из нас даже не прикоснулся и не смог это сделать. О том, что при оранжевой власти пообещали построить лучшую больницу майбутнього, которая. по сегодняшний день и фундамента нет. О том, что медики получают самую меньшую заработную плату среди всех бюджетных профессий в нашей стране. И, конечно же, инициированная Президентом Украины реформа, она крайне необходима в нашей стране. У нас все население идет на третичный уровень получение медицинской помощи. Мы забыли, что такое профосмотр. Мы забыли, что такое медицинские осмотры. И поэтому была инициирована эта реформа. И она ведется в четырех пилотных регионах. И сегодня говорить нужно о том, что там есть очень положительные результаты. Есть экономический эффект. Есть уже и уменьшение заболеваемости сердечно-сосудистых. Да, есть и проблемы, которые сегодня изучаются.
Татьяна Дмитриевна, спасибо. Спасибо уже. Спасибо.
Мы вчера рассмотрели на комитете этот законопроект обязательно надо его поддержать. Не больше 25 процентов на районы и города и не больше 75 – на областное значение. Поэтому очень важно, давайте от дискуссии перейдем к тому, что закон нужен. Поддерживаем.
Спасибо. Давайте послухаємо голову комітету, що ми обговорюємо і за що ми повинні проголосувати. Бо ми відійшли повністю від теми. Прошу. Одна хвилина і голосування.
30 секунд. Я очень уважительно отношусь к Татьяне Дмитриевне, к представителям Коммунистической партии, которые рассказывали о медицинской реформе. Но я хочу сказать нашим коллегам народным депутатам, что речь не идет о медицинской реформе. Речь идет о перерозподілі средств. 25 на 75, потому что областные бюджеты уже взяли на себя нагрузку эту. Поэтому я прошу, чтоб мы, когда финансовые вопросы обсуждали, не углублялись в медицинскую реформу. Спасибо большое. Прошу поддержать решение комитета.
Переходимо до прийняття рішення. Я прошу уваги! Я ставлю на голосування проект Закону (реєстраційний номер 2137) про внесення змін до пункту 12 розподілу IV "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України (щодо фінансування експерименту у сфері охорони здоров’я) для прийняття за основу, комітет вносить, і в цілому. Прошу народних депутатів визначатися, прошу голосувати. Прошу опустити. Хто проти, прошу. Депутати визначаються. Що значить – пройшов, не пройшов? Хто утримався? Хто утримався, прошу. Який результат. 28 – проти. Скільки, скажіть.? [[Шум у залі]] Я прошу, Лічильна комісія, дайте результат. Давайте переголосуємо. Хто проти цього рішення, прошу підняти руки. [[Шум у залі]] А утримались? 36 – проти. 38? 37 – проти, 5 – утримались. Рішення не прийнято. Оце, щоб знали, там пропозиції в залі, де 450 чоловік, коли нам кажуть, давайте голосувати, чи бюлетенями, чи руками, то можете уявити, що буде. Рішення не прийнято. Давайте направимо в комітет і в уряд на повторне перше читання. Прошу депутатів проголосувати. Відправляємо в комітети і в уряд, на повторне перше читання. Хто – за? Прошу опустити. Хто – проти? Рахуйте, нам для статистики потрібні цифри. Лічильна комісія. Хто утримався? Скільки проти? 35 – проти. Рішення не прийнято. Йдемо далі. Закон відхилено. Розглядається проект Закону 2177 про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо визначення деяких доходів бюджету. Це урядовий закон. Доповідає перший заступник, Анатолій Іванович Мярковський. Прошу.
Шановний Володимире Васильовичу, шановні народні депутати, зазначений проект закону, розроблений урядом на виконання доручення Президента України від 06.12.2012 року з метою врегулювання питання щодо зарахування плати за надання адміністративних послуг та уникнення неузгодженості окремих положень Бюджетного кодексу. Зазначеним проектом закону пропонується виключити із статей 2 та 13 Бюджетного кодексу положення щодо віднесення плати за надання адміністративних послуг до власних надходжень бюджетних установ та усунення конфлікту з положеннями цього ж Бюджетного кодексу пункту 24, статті 29, та напрямками використання коштів, які визначені в Законі про бюджет на 2013 рік. Крім того, цим проектом закону пропонується доповнити частину другу, статті 29 Бюджетного кодексу, а саме: віднести до доходів загального фонду державного бюджету реєстраційний збір за проведення державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб з 1 липня 2013 року, оскільки будуть відповідні функції передані до державного реєстратора. Також пропонується внесення змін до статті 23 та 3 "Прикінцевих положень та перехідних положень" Бюджетного кодексу з метою впровадження механізму залучення коштів під державні гарантії головними розпорядниками бюджетних коштів для здійснення ними капітальних видатків. Зазначені зміни пропонується внести з метою уникнення можливих ризиків на практиці щодо неузгоджень положень Бюджетного кодексу України та Закону України про Державний бюджет на цей рік, яким встановлено, зокрема, що статтею 6 закону визначено обсяг та напрями державних гарантій, зокрема, за зобов’язаннями головних розпорядників бюджетних коштів, що виникають при залучені ними коштів для здійснення капітальних видатків понад обсягів, встановлених бюджетних призначень, а також прикінцеві положення пункт 3 надано дозвіл головним розпорядникам коштів залишати такі кошти. Суть змін дозволяє доповнити статтю 23 Бюджетного кодексу України положенням, що будь-які бюджетні зобов’язання та платежі здійснюються за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачено законом про державний бюджет на відповідний рік. Тобто ці положення будуть нормуватися в кожному законів на наступні періоди. У "Прикінцевих положеннях" розширюється виключення щодо застосування норми частини четвертої, пункт 4, статті 17 Бюджетного кодексу для розпорядників бюджетних коштів, залучених ними кошти, для здійснення капітальних видатків понад обсяги встановлених бюджетних призначень. Уряд уважно розглянув пропозиції, які були надіслані Головним науково-експертним управлінням, і вважає за можливе, для того щоб цей законопроект прийняти в цілому, погодитись із пропозиціями щодо виключення з цього законопроекту положень, які стосуються врегулювання позицій по адміністративним послугам і послугам по реєстраційному збору. Тобто статті 2 і 13 і частини другої статті 29. Таким чином, з врахуванням цих позицій залишаться тільки питання, які стосуються надання гарантій. Урядом пропонується цей законопроект з урахуванням таких доповнень прийняти за основу і в цілому. Дякую.
Як будемо обговорювати? За скороченою? Прошу проголосувати за скорочену процедуру пропозицію. Я буду виконувати Регламент. Ви мене критикуєте, а я буду: два – "за" і два – "проти". І все. Я прошу, рішення прийнято. Співдоповідь. Голова комітету Гєллєр Євгеній Борисович, прошу.
Шановний Володимир Васильович! Шановні колеги-депутати! Анатолій Іванович забрав у мене всю роботу, він все доповів, що Кабінет Міністрів погодився з нашими пропозиціями. Тому прошу підтримати законопроект. Вопрос в том, что озвучивал только что Анатолий Михайлович, Анатолий Иванович, вы меня. З законопроекту виключити положення щодо реєстраційного збору та проведення державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб підприємств. Це питання має бути розглянуте окремо, його опрацювання з іншими змінами до Бюджетного кодексу.
Спасибі. Бажаючі виступити є по цьому питанню? Прошу.
Депутат Жеребнюк, 14 округ, член бюджетного комітету. Подібний законопроект вносився паном Зарубінським, і бюджетний комітет вніс свої поправки стосовно того, щоб за погодженням бюджетного комітету всі видатки і всі гарантії, і ті проекти, які мають фінансуватися. Не зрозуміло, чому сьогодні вноситься поза бюджетним комітетом і думкою під купол, як кажуть, цей законопроект. Я просив би колег звернути на це увагу, що без підпису депутатів бюджетного комітету і за узгодженням не голосувати за такий законопроект. Дякую.
Ви сідайте, у нас скорочена процедура. Прошу, є ще бажаючі виступити? Прошу.
Байдюк, фракція Компартії України. Шановні колеги, законопроект у нас проходив, обговорення його, на комітеті на засіданні дуже бурхливо. І він передбачає повернення до старої норми, яка успішно діяла до листопада 2012 року. А саме, що доходи від надання адміністративних послуг будуть надходити не до бюджетних установ, а до загального фонду державного бюджету. Однак треба звернути увагу на те, що законопроектом пропонується надходження від реєстраційного збору за реєстрацію підприємців направляти безпосередньо до держбюджету. А, як відомо, одна реєстрація юридичної особи коштує – 170 гривень, а фізичної особи підприємця – 34 гривні. Це означає прямі втрати місцевих бюджетів, які зараз вже майже пусті. Цього ні в якому разі не можна допустити, тим більше що в масштабах державного бюджету обсяг доходів є незначним. За 2012 рік він склав 20 мільйонів гривень, а на місцевому рівні ці кошти дуже не були б зайвими. Тому фракція Компартії пропонує, що необхідно підійти до вирішення цієї даної ситуації більш комплексно, з урахування конкретних пропозицій. Зокрема, доходи місцевих бюджетів, які вже передбачені на поточний рік, повністю враховані при визначенні обсягу міжбюджетних трансфертів. Тому необхідно встановити, щоб ці зміни набрали чинності не раніше наступного року: з 1 січня 2014 рокуЮ - щоб можна було на наступний рік врахувати їх при визначенні обсягів місцевих бюджетів та міжбюджетних трансфертів. Або ж має бути передбачена компенсація втрат місцевих бюджетів саме в поточному році. Тому фракція комуністів на цьому наполягає. І даний законопроект може бути прийнятий за умови врахування висловлених пропозицій.
Прошу, народний депутат Смітюх.
Народний депутат Смітюх, Партія регіонів. Шановні друзі, ну, ми ж говоримо про те, щоб ми яким же ж чином все більше і більше місцевим органам влади передавали повноважень, і в тому числі, пов’язаних із бюджетом. Но є об’єктивна ситуація, яка пов’язана із створенням реєстрації суб’єкту підприємницької діяльності. І ці невеликі кошти, вони могли б залишатися, на мій погляд, місцевим бюджетам. Для чого ми їх концентруємо у центральному бюджеті, таким чином, зменшуємо надходжень до місцевого бюджету? В кінці кінців, в нас достатньо місцевих органів влади, є адміністративні апарати, і ці кошти, у тому числі, є якимось підспір’ям для того, щоб вирішувати ті чи інші проблеми. Тому що ми знаємо, що у місцевих бюджетів немає достатньо коштів на фінансування своїх потреб. Я вважав би, що саме в цій частині цього законопроекту треба було б зняти. Що стосується інших питань, то. В мене є така пропозиція: прийняти цей законопроект за основу, але обов’язково при доопрацювані до другого читання цю норму обов’язково зняти і залишити кошти в місцевому бюджеті. Дякую.
Від комітету заключне.
Владимир Васильевич, я хочу господину Смитюху и госпоже Байдюк сказать, что в своей доповіді представник Мінфину, перший заступник, і я когда доповідав, мы зняли це питиння. Тому не потрібно цього говорити вообще. Дякую.
Спасибі. Переходимо до прийняття рішення. [[Шум у залі]] Да, з пропозиціями, які внесла виступаюча. Ставлю на голосування проект Закону, реєстраційний номер 2177, про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо визначення деяких доходів бюджету з пропозиціями виступаючих від комуністів у першому читанні і в цілому. Прошу голосувати. Прошу опустити. Хто проти? Не бачу. Лічильна комісія. Лічильна комісія. Утримався хто? Результат? 235 – за, один – проти і утримався - немає. Рішення прийнято. Розглядається закон 24.номер 8: проект Закону про внесення змін до додатка №3 Закону України "Про Державний бюджет України на 2013" (щодо функціонування Міністерства доходів і зборів України та Державної служби України з надзвичайних ситуацій). Подання комітету. Як будемо розглядати це питання? За цю процедуру прошу проголосувати, за скорочену процедуру. Прошу опустити. Хто – проти? Хто – утримався? Одноголосно рішення. Прийнято 236 депутатів. Доповідає Мярковський Анатолій Іванович, прошу.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Необхідність внесення змін до Державного бюджету на 2013 рік пов’язано з затвердженням Указу президента України від 24 грудня 2012 року щодо заходів з оптимізації системи центральних органів виконавчої влади, зокрема зміни пропонуються у додатку 3 Закону України про Державний бюджет і стосується утворення Міністерства доходів і зборів та Державної служби з надзвичайних ситуацій. Положення про Державну службу з надзвичайних ситуацій та про Міністерство доходів і зборів затверджені Указами Президента України від 16 січня 2013 року та від 18 березня 2013 року. Зазначені зміни є збалансованими за видатками і доходами і передбачають затвердження бюджетних призначень на 2013 рік на загальну суму 9 мільярдів 837 мільйонів 654 тисячі гривень та для двох нових розпорядників коштів. Тобто в межах загальних видатків, які є у бюджеті діє. встановлюється розподіл їх між новими розпорядниками коштів. Для Міністерства доходів і зборів такі нові видатки складають 5 мільярдів 888 мільйонів 288,8 тисячі гривень за п’ятьма бюджетними програмами шляхом об’єднання видатків Державної митної служби та Державної податкової служби, які у даний час визначені розпорядником другого рівня за восьми програмами в системі Мінфіну. І друге. Для Державної служби з надзвичайних ситуацій визначаються видатки в сумі 3 мільярди 949 365,2 тисячі гривень за дев’ятьма бюджетними програмами за рахунок передачі одинадцять бюджетних програм від апарату МНС та Держтехногенбезпеки. Питання передачі від МНС залишку бюджетних програм в кількості 12 одиниць з обсягом видатків 1,7 мільярда гривень, що виконуються Держагентством з управління зоною відчуження та Дергіпропромнаглядом, іншим головним розпорядником коштів буде вирішено ближчим часом окремим рішенням уряду відповідно до статті 23 Бюджетного кодексу за обов’язковим погодженням з бюджетним комітетом після затвердження Президентом України Положень для Міністерства екології та природних ресурсів, Міністерства енергетики та вугільної промисловості, Міністерства соціальної політики та уточненням функцій цих міністерств. Таким чином, проект закону збалансований. Він не змінює загального балансу, а тільки стосується визначення нових головних розпорядників коштів. Прохання – підтримати цей закон за основу і в цілому. Дякую.
Співдоповідь голови Комітету з питань бюджету. Євгеній Борисович Гєллєр, прошу.
Шановний Володимир Васильович! Шановні народні депутати! Комітету з питань бюджету на своєму засіданні 27 лютого поточного року розглянув проект закону (за реєстраційним номером 2408) про внесення змін до Додатку 3 до Закону "Про Державний бюджет на 2013 рік". Враховуючи зазначене та необхідність створення умов для повноцінної діяльності новоутворених центральних органів виконавчої влади комітет ухвалив рішення: рекомендувати Верховній Раді законопроект за реєстраційним номером 2408 за результатами розгляду у першому читанні прийняти за основу та в цілому як закон з урахуванням змін, зазначених у листі висновку комітету щодо законопроекту. У разі прийняття даного законопроекту Комітет з питань бюджету разом з Головним юридичним управління Апарату Верховної Ради при оформленні закону належить внести необхідні редакційні та технічно-юридичні уточнення до додатку до цього законопроекту, пов’язані з ухваленим комітетом рішенням щодо цього законопроекту. Прошу підтримати рішення Комітету з питань бюджету. Дякую за увагу.
Бажаючі виступити є? Немає. Ставлю на голосування проект Закону (2408) про внесення змін до додатку номер 3 Закону України "Про Державний бюджет України на 2013 рік" (щодо функціонування Міністерства доходів і зборів України та Державної служби України з надзвичайних ситуацій (подання комітету 19.03.2013 року) за основу і в цілому з врахуванням пропозицій комітету. Прошу голосувати. Прошу опустити. Проти? Утримався? Яке рішення? За – 232. Проти – немає. Утримались – немає. Рішення прийнято. Розглядається проект Закону (2547) про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо встановлення пені у разі невиплати заробітної плати, стипендії, пенсії чи інших встановлених законом виплати або її затримки) (проект народного депутата Симоненка). Як будемо розглядати? По скороченій процедурі. Прошу проголосувати за це рішення. Прошу опустити. Хто проти? Немає. Утримались? Немає. 230 народних депутатів - "за". Доповідайте, Петро Миколайович.
Шановні колеги! Фракція Компартії внесла на ваш розгляд проект Закону 2547, який торкається дуже болючої і серйозної проблеми. Це відповідь на запитання, яка у нас є держава, правова чи не правова, наскільки у нас в державі захищаються конституційні права громадян України. І в першу чергу право на роботу, право на достойне життя і право на заробітну плату. Зверніть увагу, шановні. У нас же не XV століття і не XVI. Людина приходить на роботу, відпрацює. Раба тричі на день годували! А у нас сьогодні заробітну плату місяцями і роками не виплачують. Тому фракція Компартії внесла на ваш розгляд проект Закону, який, я вже сказав, є під номером 2547. За інформацією Державної служби статистики, заборгованість з виплати заробітної плати в Україні на 1 лютого 2013 року становила понад 1 мільярд гривень. На 1 січня цього року заборгованість була 893 мільйони. Тобто, у нас заборгованість постійно зростає! Таким чином, цей показник виріс на 12,5 процентів тільки за практично 3 місяці цього року. І ця проблема потребує додаткового законодавчого регулювання на користь робітника! Метою прийняття проекту закону є забезпечення конституційних прав громадян, соціального захисту працівників підприємств, пенсіонерів та студентів. Бо це якраз торкається і студентів, і пенсіонерів. З однієї сторони, пенсіонери. Якщо б мільярд цієї заробітної плати виплатили б, то у Пенсійний фонд надійшло б мінімум 300 мільйонів гривень. Якщо б виплатили цю заробітну плату, то в місцевий бюджет мінімум надійшло б 150 мільйонів гривень. То я не випадково звертаю вашу увагу, шановні колеги, що це торкається не тільки робітників. Це торкається і тих же самих пенсіонерів, і тих же самих студентів. Умови реалізації конституційних прав громадян визначено, нагадую, статтею 43 Конституцією України. Регулюються нормами законодавства про працю, якими, до речі, встановлено умову укладення трудових договорів, їх зміни, підстави звільнення працівників, умови оплати праці, захисту працівників від незаконного звільнення тощо. Законопроектом пропонується встановити розмір пені, що виплачується громадянам у зв’язку з невиплатою або затримкою виплати в розмірі 0,5 відсотка від неотриманої суми заборгованості за кожний день затримки виплати. Я розумію, шановні колеги, що це дискусійне питання, який розмір пені встановити. І я закликаю вас, давайте ми до другого читання обов’язково, вносячи всі пропозиції, приймемо відповідне рішення, щоб, справді, і врегулювати питання, що в умовах зберегти обігові кошти, якщо, справді, вони вкладаються в розвиток підприємства, але головне сьогодні – ні в якому разі не сприяти тому, що і далі продовжується невиплата заробітної плати. Законопроектом передбачено допускати звільнення особи від кримінальної відповідальності за діяння, передбаченої частиною першої і другої статті 175 Кримінального кодексу України, виключно у випадку, якщо така особа до притягнення до кримінальної відповідальності повністю виплатить заробітну плату та також сплатить у повному розмірі пеню за період затримки виплати. У переважній більшості, до речі, шановні колеги, європейських країн діють спеціальні законодавчі акти, якими передбачаються жорсткі економічні санкції до роботодавців боржників та надані певні права найманим працівникам, спрямовані на недопущення затягування строків виплати зарплати. У разі невиплати заробітної плати роботодавець визнається винною стороною у порушенні зобов’язань трудового законодавства і трудового договору та відповідно боржником з майнової точки зору. Я ще раз привертаю вашу увагу, шановні колеги, в Європі дуже жорстке законодавство, а ми з вами якраз говоримо про європейські цінності і говоримо про те, що Україна намагається вступити до Європи. Тобто заборгованість із заробітної плати є майном працівника, яким користується роботодавець. Так, в Німеччині відповідальність за несвоєчасну виплату зарплати передбачена Цивільним кодексом, це німецьке цивільне положення. Відповідно до Цивільного кодексу Франції та від Цивільного кодексу Італії за затримку у виплаті заробітної плати роботодавці за користування майном найманих працівників більш ніж 90 днів мають сплатити відповідні відсотки при виплаті зарплати. Розмір відсотків дорівнює банківському відсотку за кредит у відповідній місцевості. Це також норми європейські. У Нідерландах при затримці виплати заробітної плати більш ніж як на 90 днів відсоток становить 60 процентів суми своєчасно не виплаченої заробітної плати. У Данії трудовим законодавством передбачено право найманих працівників на припинення роботи, якщо затримка у виплаті зарплати становить 3 і більше днів.
Закінчуйте.
Я закінчую. Останній абзац. Прийняття запропонованого фракцією Компартії Закону України про внесення змін поліпшить соціальний захист працівників та посилить відповідальність роботодавців в умовах передкризових явищ в економіці України. Фракція Компартії ще раз звертається до вас, шановні колеги, з проханням підтримати у першому читанні проект закону, який врегулює в першу чергу питання захисту наших робітників.
Дякую. Співдоповідь голови Комітету з питань соціальної політики. Петро Степанович Цибенко. 2 хвилини, я прошу. Давайте регламент виконувати. Прошу.
Дякую. Шановні колеги, шановні громадяни України, я хотів би доповісти про те, що в силу, в силу технічних причин, а також в силу завантаженості комітету законопроектами, Комітет з соціальної політики і праці офіційно, так би мовити, не розглянув цей законопроект, але у мене на руках підписний лист з позицією всіх до одного членів комітету, за виключенням Світлани Самуілівни Фабрикант. І думки членів комітету з приводу позиції по цьому законопроекту розділилися рівно навпіл. Отже, має прийняти рішення з цього приводу сесійна зала. Шановні колеги, ми з вами всі є очевидцями того, що Україна має таке ганебне явище як борги по заробітній платі. Більше того, я хочу підкреслити те, про що говорив Петро Миколайович, що, на превеликий жаль, є тенденція до збільшення цієї заборгованості. Лише з початку року борг по заробітній платі зріс на майже 200 мільйонів гривень. З цим явищем треба закінчувати. Хочу сказати про те, що за радянських часів сама система радянська виступала гарантом того, що людина отримає вчасно заробітну плату і повному обсязі. А всі інші моменти, дрібні непорозуміння, які виникали, там були інші види відповідальності. Отже, я пропоную як голова комітету, як член комітету, я пропоную все-таки цей документ прийняти за основу. А ті пропозиції, які є щодо розміру пені, вони є предметом дискусії. Вона може бути меншою, вона може бути більшою. Але нам справді треба вирішувати цю проблему, оскільки це справді ганебна проблема для народу України. Особливо, зважаючи на те, що і сама заробітна плата невелика за своїм розміром у більшості громадян, а коли вона виплачується ще несвоєчасно – це додаткова проблема. Дякую ще раз. Прошу підтримати документ за основу.
Спасибі. Дякую. Ганна Миколаївна бажаюча виступити. Дамо їй тут. Прошу.
Шановні колеги, цей законопроект, мабуть, один з найкращих, які ми розглядаємо за останній час. Це справжня турбота про людей, які не повинні терпіти через затримки заробітної плати. Якщо людини з тої чи іншої причини один чи другий день не платять заробітної плати, та людина має мати той процент так, ніби ті гроші зберігаються в банку. Це правильно, це справедливо. І я вважаю, що сьогодні ми повинні проголосувати цей законопроект одноголосно. Дякую вам.
Прошу, представляйтеся для стенограми.
Один виступив. Ще три. Два – "за", два – "проти". Все, Регламент чітко дотримуємося. Прошу. Другий виступаючий.
Анатолий Гиршфельд. Безусловно, работодатель несет полную ответственность за своевременную выплату заработной платы. Но нельзя воровать этот вопрос один только из контекста. Мы сегодня имеем явление, когда государство перед работодателями не выполняет свои обязательства в виде несвоевременного возвращения НДС, переплаты по налогу на прибыль и так далее. И для таких предприятий, где государство не выполняет своих обязательств, нужно рассматривать эти вопросы отдельно. Спасибо.
Прошу, Смітюх. Іще один депутат.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Безперечно, що турбота Петра Миколайовича Симоненка за те, щоб вчасно платилися плата людям, які працюють на підприємствах, ми її всі підтримуємо. Але одночасно я не можу собі погодитися з тою думкою, що на підприємця, який організовує, а підприємцеві стоїть задача сьогодні організувати робочі місця, стоїть додаткова відповідальність – кримінальна і фінансова. Вдумайтесь, будь ласка, що за 1 місяць, якщо він прострочить, – 15 процентів. Що йому платити сьогодні робочим? Що він може піти в банк, запозичити гроші, як це відбувається в європейських банках? Не може він цього зробити. Якщо ми вже ми хочемо цю відповідальність принести, якщо ми хочемо перекласти на роботодавців, то давайте тоді зробимо слідуючим чином: давайте тоді забезпечимо фінансуванням або кредитування підприємств на таких умовах, які сьогодні існують в Європейському Союзі, якщо ми находимося в ринкових відношеннях. Але не може бути, коли підприємець не може взяти сьогодні кредит або бере кредит під 25-30 процентів, плюс накладати такі штрафні санкції як 15 процентів. Якщо ми хочемо знищити підприємця сьогодні, якщо ми хочемо зменшити створення робочих місць, ми повинні запровадити цю норму. Тому я виступаю категорично проти цього питання в розрізі розглянути саме з такої позиції. Його треба вирішувати в комплексі і пов’язувати його обов’язково з кредитно-фінансовою політикою нашої держави. Дякую.
Сейчас, сейчас. Шуфрич просить, прошу. Як автору – можна.
Шановний Володимире Васильовичу, шановні колеги! Безумовно, питання, яке ми зараз розглядаємо, воно є складне, але воно є занадто важливим. І я звертаюся до всіх, що незалежно від того, хто є автором закону, ми зараз маємо продемонструвати відповідальність і свідомість і проголосувати за цей законопроект в першому читанні. Більше того, ми маємо зрозуміти, що під час доопрацювання до другого читання ми маємо обов’язково врахувати той аспект, що роботодавець деколи не може виконати свої зобов’язання, тому що держава перед ним не виконала свої зобов’язання. Ці два моменти обов’язково мають бути пов’язані. Але відповідальність перед людьми за невиплату зарплати безумовно має бути. І, шановний Володимир Васильович, шановні колеги, я прошу проголосувати цей закон за основу в першому читанні. Дякую.
Ставлю на голосування проект Закону 2547: про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо встановлення пені у разі невиплати заробітної плати, стипендії, пенсії, чи іншої встановленої законом виплати або її затримки за основу. Прошу голосувати. За основу тільки. Прошу опустити. Хто проти? Хто утримався? Два. Три. Комітет буде готувати для другого читання. Рішення прийнято. Проект Закону. По мотивам голосування, прошу.
Уважаемый Владимир Васильевич, уважаемые народные депутаты, друзья! Давайте соберемся, так, как мы умеем, давайте отработаем сегодня сполна, закончим все вопросы, которые есть у вас, Владимир Васильевич, без перерыва - и уходим до 16 числа. Можно? Поддержите меня, и все.
Розглядається питання, проект Закону номер 2291 і 2291-1: про внесення змін до Закону України "Про угоди про розподіл продукції" (щодо державного регулювання, укладання та виконання угод). Доповідач - народний депутат України Онищенко Олександр Романович. Є? Прошу, Олександре Романовичу. І ще, по другому закону, доповідати повинна народний депутат Ляпіна Ксенія Михайлівна. Є? Немає.
Уважаемый Владимир Васильевич, уважаемые коллеги, в конце 2012 года сложившийся в течение более 10 лет механизм государственного урегулирования и заключения, и выполнение соглашения о разделе продукции был разбалансирован в результате недостаточно продуманных законодательных изменений. В частности, была отменена норма закона о соглашении, о разделе продукции, согласно которой Кабинет Министров, как сторона соглашения, мог делегировать часть своих полномочий хозяйственного характера соответствующему Центральному органу исполнительной власти. В результате, Кабинет Министров, в процессе реализации соглашения о разделе продукции, будет вынужден ежемесячно принимать распоряжения для утверждения показателей газового счетчика, фиксирующий физические объемы добытого газа, подлежащего распределению между инвестором и государством. Была также, не продумана, ликвидирована межведомственная комиссия по организации заключения и выполнение соглашений о разделе продукции. Кроме межведомственной координации подготовки проектов соглашений по принципу обращения инвестора в единое окно, эта комиссия осуществляла важную политическую функцию, обеспечивала участие в процессе подготовки соглашений народных депутатов и представителей органов местного самоуправления, на территории которых находятся участки недр, представляемые в пользование на условиях о разделе продукции. Законопроект 2291 предлагает восстановить норму о функционировании межведомственной комиссии, а также положение о возможности делегирования Кабинетом Министров ряда хозяйственных функций в процессе выполнения соглашений о разделе продукции уполномоченному центральному органу исполнительной власти. Прошу принять законопроект о внесении изменений в закон о соглашении, о разделе продукции относительно государственного урегулирования, заключения и выполнение соглашений в первом чтении. Спасибо за внимание.
Спасибі. Від комітету я прошу доповісти, дві хвилини, народний депутат Кальцев.
Шановні колеги, проаналізувавши положення двох законопроектів, хочу зазначити наступне. Згідно проекту 2291 міжвідомча комісія формується із представників різних гілок влади: виконавчої влади, народних депутатів, органів місцевого самоврядування. Порядок формування комісії визначено у статті 5, це, на мою думку, слушна та прогресивна норма. В альтернативному проекті комісія складається лише з представників центральних органів виконавчої влади, і все, більше нікого. Ця позиція проекту 2291-1, на мою думку, є помилковою. Я вважаю, що комісія тому і називається міжвідомчою, що вона має включати до свого складу представників різних відомств, різних гілок влади, інакше вона не міжвідомча взагалі. До того ж хочу зазначити, що альтернативний проект 2291-1 пропонує виключити існування робочого органу міжвідомчої комісії. А до кого ж тоді пред’являти претензії, з ким вести діалог? Комісія – це люди, це не орган, вони зібрались, ухвалили рішення - та розійшлися. А орган має працювати між засіданнями комісії, тому його існування є необхідним та взагалі об’єктивно неминучим. Шановні колеги, я звертаю вашу увагу: в альтернативному проекті номер 2291-1 сам робочий орган виключається, але не всюди. Наприклад, у статті 11 альтернативного проекту положення про робочий орган не виключається. Дивіться, шановні колеги, згідно проекту угода про розподіл продукції має реєструватися саме робочим органом, а де йому взятись, якщо автори альтернативного законопроекту всюди цей орган убрали? Тому я прошу моїх колег підтримати законопроект 2291, а альтернативний законопроект номер 2291-1 відхилити. Дякую.
Бажаючі виступити є? Немає. Переходимо до прийняття рішення. Ставлю на голосування проект номер 2291, ви чули, від комітету: про внесення змін до Закону "Про угоди про розподіл продукції" (щодо державного регулювання укладення та виконання угод). Прийняти за основу. Прошу голосувати. 2291. Прошу опустити. Хто проти? Хто утримався? За – 234. Проти – немає. Утримався - немає. Рішення прийнято. Розглядається питання: проект Закону 1177: про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку із запровадженням державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Як будемо розглядати це питання?
Прошу проголосувати за цю пропозицію: за скороченою процедурою. Прошу опустити. Хто проти? Хто утримався? Рішення прийнято. Доповідь першого заступника міністра юстиції. Ємельянова Інна Іванівна.
Шановний Володимире Васильовичу! Шановні народні депутати України ! На ваш розгляд представлено проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку із запровадженням державної реєстрації прав на нерухоме майно. Проектом пропонується у зв’язку з тим, що запроваджена система державної реєстрації, внести зміни до ряду кодексів і законів. Це, зокрема, до Земельного, Сімейного, Цивільного кодексів, Закону "Про іпотеку", "Про фінансово-кредитний механізм і управління майном при будівництві житла", "Про кооперацію"; до Закону "Про відчуження земельних ділянок, інших об’єктів нерухомого майна" і таке інше. Зокрема, пропонується виключити із усіх цих законів, які я назвала, положення, що стосується державної реєстрації правочинів, враховуючи те, що існує на сьогоднішній день спеціальний закон, який врегульовує це питання. А також доповнити відповідну норму положеннями, які визначають порядок набуття, переходу та припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно. Реалізація цього закону сприятиме впорядкуванню положень законодавчих актів, що регулюють суспільні відносини в сфері реєстрації прав на нерухоме майно. Прохання підтримати в першому читанні. Дякую.
Дякую, спасибі. Шановні депутати! Я бачу, що тяжко, умов немає в цьому залі. Але присядьте на місця, тому що йде пряма трансляція, і будуть спекулювати на цьому. Я прошу, співдоповідь від комітету народного депутата Кальцева. Прошу.
Шановні депутати! Зрозуміло, що встановлення нових, кардинально відмінних від попередніх правил щодо реєстрації нерухомості не може не спричинити змін до поточного законодавства. Тобто модернізація чинних законів у частині, що стосуються набуття, переходу, припинення права власності на нерухомість є вкрай необхідним. Цей законопроект є своєчасним. Наші громадяни вже активно звикають до того, що замість кількості різних реєстрів щодо нерухомого майна тепер існує єдиний реєстр. Так, я погоджуюсь, що новий порядок документального забезпечення обігу нерухомого майна потребує змін не лише до земельного та цивільного законодавства, а й для законодавства, що регулює відносини місцевого самоврядування та кооперація. Тому я підтримую цей законопроект. Але у законопроекті є доволі суперечливі норми, наприклад, коли одні й ті самі положення дублюються в різних нормах. Наприклад, зміни до статті 384 Цивільного кодексу України та вже існуючі положення статті 182 Цивільного кодексу. Але ці питання довольно звично можна вирішити при підготовці законопроекту до другого читання. Головне, якщо зараз не почати швидко вдосконалювати чинне законодавство з приводу нових правил гри у сфері обігу нерухомості, то ми можемо отримати негативні наслідки. Може скластися колізія між ще існуючими нормами та положеннями нового законодавства, що регулює реєстрацію нерухомості, а це значно ускладнить, зокрема, роботу органам правосуддя. Тому я вважаю, що законопроект належить приймати за основу, а далі ми ретельно попрацюємо над ним при підготовці до другого читання. Дякую.
Бажаючі виступити є? Прошу підготуватися для прийняття рішення. Ставлю на голосування проект Закону 1177: про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з запровадженням державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Прийняти за основу. Прошу голосувати. Прошу опустити. Проти? Утримались? Утримались? 233 – за. Проти – немає. Утримались – немає. Розглядається проект Закону номер 2138: про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо відповідальності посадових осіб операторів електронних майданчиків. Як будемо розглядати? Прошу розглядати. Хто за дану пропозицію, за обговорення по скороченій процедурі, прошу проголосувати. Прошу опустити. Хто – проти? Хто – утримався? Рішення прийнято. Доповідає заступник міністра юстиції Інна Ємельянова, прошу.
Дякую. Шановний Володимире Васильовичу, шановні народні депутати України! Сьомого червня 2012 року Верховною Радою було прийнято закон, яким запроваджено процедуру електронного реверсивного аукціону. Так от, в "Прикінцевих і перехідних положеннях" цього закону було передбачено, що необхідно внести зміни до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо встановлення адміністративної відповідальності посадових осіб – операторів електронних майданчиків. В зв’язку з цим на ваш розгляд пропонується внести зміни до Кодексу про адмінправопорушення, а саме, зміни до статті 164 з позначкою 14, встановивши відповідальність посадових осіб – операторів електронних майданчиків за необгрунотовану відмову від організації чи проведення електронного реверсивного аукціону, від проведення реєстрації осіб, які бажають стати замовниками або учасниками процедури електронного реверсивного аукціону та за порушення регламенту електронного майданчика. Схвалення цього проекту закону, шановні народні депутати, дозволити забезпечити дотримання вказаних посадовими особами законодавчо визначеної процедури проведення реверсивних аукціонів. Прошу підтримати в першому читанні.
Спасибі. Співдоповідь. Заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення Володимир Миколайович Олійник. Прошу.
Шановний Володимире Васильовичу і шановні колеги! Комітетом Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підготовлений для розгляду в першому читанні поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону України про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо відповідальності посадових осіб операторів електронних майданчиків. Які ж пропозиції вносяться? До статті 164 з значком 14 (це "Порушення законодавства про здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти") викладення в новій редакції та нові склади правопорушень, передбачених у частині 1, 3 запропонованої редакції статті 164 зі значком 14, не розповсюджуються на спеціальні строки давності накладення адміністративних стягнень, передбачених у частині статті 38. Антимонопольний комітет України позбавляється повноважень щодо складання протоколів у справах про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 164 зі значком 14 і зміни до пункту 1 частини 1 статті 225. Проаналізувавши законопроект, комітет зазначає, що необхідність у запропонованих Кабінетом Міністрів України законодавчих новел викликаний тим, що закони України про внесення до Закону України "Про здійснення державних закупівель" (щодо впровадження процедури електронного реверсивного аукціону) від 7 червня 2012 року було запроваджено процедуру електронного реверсного аукціону. Комітет ухвалив одноголосно рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект у першому читанні за основу. Дякую за увагу.
Бажаючі виступити. Нема? Є. Прошу.
Давайте голосувати. Приймемо за основу.
Народний депутат Журавський. Ставлю на голосування проект Закону (2138)про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо відповідальності посадових осіб операторів електронних майданчиків прийняти за основу, Прошу голосувати. Прошу опустити. Хто проти? Утримався? 232 – за, проти – немає, утримались – немає. Розглядається проект Закону (1118) про внесення змін до деяких законів України щодо пенсійного забезпечення окремих категорій осіб. Як будемо розглядати? Пропозиція є по скороченій обговорювати. Прошу проголосувати. Прошу опустити. Проти? Утримались? Рішення прийнято. Доповідає заступник міністра соціальної політики В’ячеслав Миколайович Коломієць.
Шановний Володимире Васильовичу, шановні народні депутати! Фінансування виплат та доставки дострокових пенсій за віком, призначених на пільгових умовах до досягнення загального встановленого пенсійного віку, здійснюється на даний час за рахунок коштів роботодавця шляхом відшкодування фактичних витрат на виплату та доставку пенсій за віком Пенсійному фонду України підприємством, на якому працював пенсіонер. Надходження коштів від підприємств на відшкодування фактичний витрат на виплату та доставку достроково призначених пенсій за віком Пенсійному фонду за минулі роки становили лише 70 відсотків від загальної сумина виплату пенсій особам, які зайняті на роботах з особливо шкідливими і особливо важкими умовами праці за списком 1; і 80 відсотків від загальної суми витрат фонду на виплату пенсій особам, зайнятим на інших роботах із шкідливими і важкими умовами праці за списком номер 2. Існуючий механізм відшкодування роботодавцями пільгових пенсій за раніше зайнятих працівників є досить обтяжливим тягарем для підприємств. І як наслідок, Пенсійний фонд України за власний кошт фінансує виплату таких пенсій. Проектом закону пропонується змінити механізм фінансування пенсій, що призначені на пільгових умовах, шляхом заміни відшкодування фактичних витрат на виплату та доставку дострокового призначених пенсій за віком на сплату роботодавцями підвищеної ставки єдиного внеску для виплати пільгових пенсій. Запропоновані розміри додаткового тарифу дозволять забезпечити надходження до Пенсійного фонду України у розмірі, що відповідатиме прогнозним надходженням 2013 року коштів підприємств на відшкодування фактичних витрат на виплату та доставку достроково призначених пенсій за віком. Законопроектом також передбачається розстрочити заборгованість підприємств, установ і організацій по відшкодуванню фактичних виплат***, витрат на виплату і доставку пільгових пенсій, яка склалася на 1 січня 2013 року, на 36 календарних місяців. Тому запропонований варіант механізму відшкодування витрат на виплату і доставку пільгових пенсій є найбільш прийнятним, на наш погляд. Прошу підтримати.
Спасибі. Сідайте. Від комітету повинен доповідати Сушкевич Валерій Михайлович, а його немає, так? Немає. Від комітету є, хто виступить? Просить, народний депутат Морозенко. Прошу.
28 округ, Днепропетровск, Морозенко. Уважаемые коллеги! Этот законопроект был рассмотрен в комитете и не поддержан по следующим причинам. Предлагается существенно изменить ситуацию, связанную с начислением, дополнительным начислением на заработную плату. Таким образом, что категория, которая уходит на пенсию по вредным условиям с 50 лет, до 15 процентов увеличиваются отчисления в Пенсионный фонд, и 7 процентов – те, кто с 55. Существующая ситуация, по которой сегодня предприятия начисляют соответствующую пенсию и компенсируют ее потом, производится по факту. Есть фактические начисления, Пенсионный фонд выплачивает пенсионерам, и после этого происходят начисления. Нам предлагается делать это в плановом порядке, в независимости от того, сколько человек на самом деле будет работать на вредных условиях, он все равно весь период будет с его заработной платы предприниматель будет перечислять. На взгляд комитета, во много раз увеличится отчисления пенсионные работающих предприятий. И этого допустить нельзя, это дополнительно очень серьезная нагрузка. Спасибо.
Є ще бажаючі? Немає? Переходимо до прийняття рішення. Ставлю на голосування проект закону (1118) про внесення змін до деяких законів України щодо пенсійного забезпечення окремих категорій осіб. Це урядовий проект. Є пропозиція прийняти його за основу, і хай працюють над ним. Прошу голосувати. Прийняти за основу. Прошу опустити. Проти? Хто проти? Прошу проголосувати. Нам для стенограми треба рахувати і написати. Ви рахуйте, скільки проти, скільки утрималося. Проти скільки? 38 – проти. Утрималися, прошу? 5 – утрималися. Рішення не прийнято. Є пропозиція направити в комітет для розгляду. Прошу, Адам Іванович.
підтримати пропозицію комітету, який рекомендує направити Кабінету Міністрів на доопрацювання.
Пропозицію почули? Ставлю цю пропозицію на голосування: направити Кабінету Міністрів на доопрацювання. Прошу проголосувати. Прошу опустити. Хто проти? Хто утримався? 234 – рішення таке прийнято. Шановні депутати, є пропозиція, у нас в 14 годин ранкове засідання повинно закінчитися, то я хочу поставити на голосування, лунали тут пропозиції, розглянути, ми вийдемо за 14 годин, розглянути порядок денний, який намічено, повністю без перерви і закінчити на цьому сьогоднішнє засідання. Ставлю на голосування. Хто за цю пропозицію, прошу проголосувати. Прошу опустити. Хто - проти? Хто - утримався? 234. Дякую. Працюємо. Проект Закону про внесення змін до статті 1 Закону України "Про пенсії за особливі заслуги перед Україною" щодо призначення пенсій батькам, які виховали п’ятеро і більше дітей (1244). Як будемо розглядати? По скороченій процедурі? Прошу проголосувати за скорочену процедуру. Прошу опустити. Хто - проти? Утримався? Доповідає.234. Хто доповідає? Заступник міністра В’ячеслав Миколайович Коломієць, прошу.
Дякую, шановний Володимире Васильовичу. Шановні народні депутати, Законом України "Про пенсії за особливі заслуги перед Україною" передбачено встановлення пенсій за особливі заслуги у вигляді надбавки до пенсії. Зокрема матерям, які народили 5 і більше дітей та виховали їх до шестирічного віку, така надбавка встановлюється в розмірі від 35 до 40 відсотків прожиткового мінімуму для непрацездатних. Законопроектом даним передбачається поширити право на пенсію за особливі заслуги перед Україною. Також на батька, який у разі смерті матері, відповідно виховав п’ятеро і більше дітей до шестирічного віку. Запропонована норма відповідатиме ідеології Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування". Прийняття даного законопроекту забезпечить соціальну справедливість по відношенню до батьків, які у разі смерті матері дітей або позбавлені батьківських прав здійснювали виховання п’ятьох і більше дітей до шестирічного віку. Прошу підтримати.
Сідайте. Дякую. Так, висновок комітету: прийняти за основу. Пана Сушкевича немає. Прошу від комітету, а потім – вам. Прошу.
Уважаемые коллеги, комитет на своем заседании рассмотрел данный законопроект. Полностью его поддержал всеми голосами. Поэтому большая просьба поддержать этот законопроект, это просьба всех членов комитета. Спасибо.
Спасибі. Рудьковський, прошу.
Шановні колеги, в мене пропозиція – підтримати цей законопроект в першому читанні в цілому. Враховуючи те, що є велика необхідність, щоб цей закон вступив якомога швидше в дію. Є багато батьків, які самостійно виховують дітей. І є, це один із механізмів, який теж буде стимулювати українське суспільство до того, щоб ми подолали ту ганебну практику скорочення кількості громадян України. Ми повинні і подальшому приймати законопроекти, які будуть допомагати нам змінити тенденцію скорочення нації, повернути до того, щоб батьки були зацікавлені народжувати і виховувати. І багатодітна сім’я в Україні стала нормою. Спасибі.
Прошу. Давайте прізвище і говоріть.
Ми розглядаємо урядовий проект, ставлю на голосування.
Ставлю на голосування проект Закону 1244 про внесення змін до статті 1 Закону України "Про пенсії за особливі заслуги перед Україною" щодо призначення пенсії батькам, які виховали п’ятеро і більше дітей. Комітет вносить пропозицію прийняти за основу.
Прошу, Шуфрич.
Не хвилюйтесь, все буде.
Уважаемый Владимир Васильевич, уважаемые коллеги! Мы понимаем, что очень непросто воспитывать детей. Иногда бывают проблемы с одним, с двумя, а представьте себе – пять детей воспитать и пустить во взрослую жизнь. Я думаю, что мы сегодня должны с должным уважением к ним отнестись, и я прошу, шановний Володимир Васильович, поставити законопроект в цілому як закон на голосування.
Ставлю на голосування проект Закону 1244 про внесення змін до статті 1 Закону України "Про пенсії за особливі заслуги перед Україною" щодо призначення пенсії батькам, які виховали п’ятеро і більше дітей за основу і в цілому. Прошу голосувати. Прошу опустити. Хто проти? Хто утримався? 236 народних депутатів – за. Проти, утримались - немає. Закон прийнято. Розглядається закон 1246 (урядовий): проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо зміни кодифікації видів економічної діяльності. Як будемо розглядати? Прошу проголосувати за скорочену процедуру. Прошу опустити. Проти є? Немає. Утримались? Немає. Доповідає перший заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Максюта Анатолій Аркадійович. Прошу.
Шановний Володимире Васильовичу, шановні народні депутати, на ваш розгляд вноситься проект Закону України про внесення змін до Податкового кодексу щодо зміни кодифікації видів економічної діяльності. Проект закону розроблено з метою приведення норм Податкового кодексу у відповідність з новими кодами класифікацій видів економічної діяльності, останній рік яких закінчувався в 2012 році. І потрібно було, щоб привести їх у відповідність Податковий кодекс, щоб можна було користуватися, особливо щодо встановлення пільг. Фактично проект закону носить технічний характер. Суть його в тому, що коди 2005 року замінюються на коди 2010 року. Тому прохання його підтримати. Єдине зауваження, яке до нього було: щодо терміну набрання чинності цим законом. То, враховуючи, що на сьогодні введення, остання дата ведення класифікації перенесена з 1 січня 2013 року на 1 січня 2014, з врахуванням визначення нового терміну введення його в дію прошу прийняти за основу і, по можливості, в цілому. Дякую за увагу.
Співдоповідь - голова Комітету з питань податкової та митної політики Віталій Юрійович Хомутиннік. Прошу.
Дякую. Шановний Володимир Васильович, шановні колеги! Запропоновані пропозиції є слушними безумовно, оскільки їх прийняття надасть можливість уникнути правової колізії внаслідок втрати чинної класифікації видів економічної діяльності зразка 2005 року. Разом з тим, треба зауважити, що більшість платників податків вже змінили коди видів економічної діяльності, а в Податковому кодексі деякі норми мають прямі посилання на старі коди видів економічної діяльності. У зв’язку з цим треба передбачити положення, за якими неправильно зазначені коди видів діяльності не будуть підставою скасувати видане свідоцтво платника єдиного податку або відмовити у видачі нового свідоцтва платника податків. Такі зміни ми маємо зробити при доопрацюванні до другого читання. Тому комітет рекомендує все ж таки прийняти за основу даний законопроект.
Бажаючі виступити є? Немає. Переходимо до прийняття рішення. Ставлю на голосування проект Закону 1246: про внесення змін до Податкового кодексу України щодо зміни кодифікації видів економічної діяльності. Прийняти за основу. Прошу голосувати. Прошу опустити. Проти? Утрималися? 235 – за, проти, утрималися – немає. Розглядається проект Закону 2029: про внесення змін до Податкового кодексу України щодо реєстрації осіб як платників податків. Доповідає – Анатолій Іванович Мярковський. Розглядаємо по скороченій процедурі. Прошу проголосувати. Прошу опустити. Хто "проти"? Хто "утримався"? Рішення прийнято одноголосно. Прошу, Анатолій Іванович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, законопроектом, який представляється вашій увазі, пропонується значно спростити процедуру реєстрації осіб як платників податків, а саме дозволити при здійсненні державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців подавати разом з реєстраційною карточкою державному реєстратору заяву для отримання свідоцтва, перше, платника єдиного податку, і друге, це платника ПДВ. При цьому проектом передбачено, що електронна копія заяви про реєстрацію платника ПДВ або обрання спрощеної системи оподаткування передається державним реєстратором до органів ДПС в день державної реєстрації одночасно із відомостями з реєстраційної картки. Державна податкова служба - зараз це Міністерство доходів і зборів - не пізніше наступного робочого дня з дати отримання електронної копії заяви видає заявнику або відправляє поштою свідоцтво платника єдиного податку. Свідоцтво про реєстрацію особи як платника ПДВ видається заявнику або направляється поштою не пізніше наступного робочого дня після бажаного, запланованого для реєстрації платника податку, зазначеного у його заяві, або протягом п’яти робочих днів від дати надходження реєстраційної карточки. У Верховній раді України також зареєстровано законопроект 2139, який вносить відповідні зміни до Закону "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб – підприємців". Для практичної реалізації запропонованого механізму спрощеної реєстрації осіб як платників податків та з метою усунення неузгодженостей при застосуванні норм цього закону ці два закони мають набрати чинності одночасно. Зазначений законопроект набирає чинності у трьохмісячний термін з дня його офіційного опублікування. Рішення комітету суттєвих зауважень до цього проекту закону не внесено. Тому ми пропонуємо цей законопроект прийняти за основу і в цілому. Дякую.
Дякую. Голова комітету, співдоповідь - Віталій Юрійович Хомутиннік, прошу. Пропозиції комітету.
Шановні колеги! Запропоновані зміни є слушними, оскільки вони спрямовані на спрощення процедур започаткування бізнесу в частині реєстрації юридичної особи або фізичної особи - підприємця платника податків. І рекомендація комітету була прийняти за основу, і можна було б приймати в цілому, але вони взаємопов’язані з тим законом, про який сказав пан Мярковський, 2139. А він сьогодні не стоїть в порядку денному. Тобто ми можемо, в принципі, і в цілому проголосувати, тому що термін вводу в дію цього закону – три місяці. Але у нас має бути відповідне розуміння того, що ми на наступному пленарному засіданні, в яких це буде умовах - незрозуміло, прийняти все ж таки 2139. Тому що це рішення тоді не буде взагалі повноцінним.
Пропозиція комітету яка, чітко скажіть.
Логічніше було б прийняти за основу і на наступному пленарному засіданні розглянути в другому читанні цей і 2139 - це Закон "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб –підприємців". Тоді вони будуть працювати одночасно. Інакше ми приймемо цей зараз в цілому, а той залишиться без розгляду.
Дякую. Прошу, народний депутат Тигіпко.
Володимире Васильовичу, шановні колеги, в мене прохання. які ризики у нас виникають, якщо ми не приймаємо другий закон: Що цей закон почне діяти. у нас три місяці є. у крайньому випадку, виникне проблема - ми за три місяці зможемо її виправити. Тому в мене прохання за основу і в цілому голосувати за цей закон.
Хтось. Все? А немає зауважень. Він сказав можна, в принципі. Шановні депутати, ставлю на голосування проект закону 2029: про внесення змін до Податкового кодексу України про реєстрацію осіб як платників податків. Давайте ми спочатку приймемо за основу, а потім послухаємо, є пропозиція. Цей закон, є пропозиція, прийняти за основу. Прошу проголосувати. Прошу опустити. Хто проти? Немає. Утримався? Немає. Пропозиція комітету, давайте формулюйте.
Тоді для стенограми, Володимир Васильович, щоб зафіксувати, що 2139, який сьогодні не розглядається, ми маємо розглядати на наступному засіданні. І в такому випадку ми можемо голосувати цей в цілому.
Домовилися? Тоді є пропозиція, проект Закону 2029, про внесення змін до Податкового кодексу України щодо реєстрації осіб як платників податків прийняти в цілому. Прошу проголосувати. В цілому як закон. Прошу опустити. Хто проти? Скільки? 33 – проти, утрималися. 200 - за, 33 – проти. Закон прийнято у першому читанні за основу, і працюйте. Розглядається закон урядовий 2084, про внесення змін до статті 287 Митного кодексу України щодо створення і функціонування індустріальних парків. Як будемо розглядати? Прошу проголосувати: хто за скорочену процедуру? Прошу опустити. Хто- проти? Таких нема. Хто утримався? Немає. За – 232. Доповідає перший заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Анатолій Аркадійович Максюта. Прошу.
Шановні народні депутати, цей закон вноситься на ваш розгляд щодо внесення змін до 287 статті Митного кодексу. Суть закону полягає у тому, що діючим законодавством функція щодо затвердження переліків товарів, які звільняються в зв’язку. від оподаткування в зв’язку їх ввезенням в індустріальні парки, визначається держінвестпроектом, при чому передбачається тільки переліки. Уряд вносить пропозицію, щоби ці функції надати Кабінету Міністрів і крім переліків визначати також обсяги товарів, які ввозяться і класифікувати їх за видами товарів зовнішньоекономічної діяльності. Таким чином, це дасть змогу посилити контроль за обґрунтованістю і цільовим спрямуванням пільг, які будуть надаватися для ввезення обладнання до індустріальних парків. Просимо підтримати.
Сідайте. Дякую. Співдоповідь – голова Комітету з питань податкової та митної політики Віталій Юрійович, прошу, Хомутиннік.
Шановний Володимир Васильович, шановні колеги, запропоновані зміни спрямовані на посилення контролю за ввезенням та цільовим використанням товарів, митне оформлення яких буде здійснюватися з наданням податкових пільг по сплаті ввізного мита для реалізації інвестиційних проектів в межах індустріальних парків. Разом з тим, у законопроекті необхідно визначити відповідальність за нецільове використання товарів митного оформлення, яких буде здійснюватися надання податкових пільг по сплаті ввізного мита, та доручити Кабінету Міністрів визначити порядок ввезення таких товарів. Комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді прийняти цей закон за основу. Дякую.
Дякуємо. Бажаючі виступити? Прошу. Представляйтесь для стенограми.
Григорій Смітюх, Партія регіонів. Шановний Володимир Васильович, шановні народні депутати, безперечно, що індустріальні парки в багатьох країнах діють ефективно. Наприклад, в Китайській Народній Республике ці парки дали можливість поштовху дуже великих і важливих проектів, які мають загальнонаціональне значення. На жаль, по моїй оцінці, за останні роки ті законодавчі акти, які ми прийняли, які для того, щоб стимулювати або створити умови для таких парків, на мій погляд, в Україні не дали результату. Ви пам’ятаєте, що коли ми приймали Податковий кодекс, то відповідно ми заклали п’ять основних галузей, яким надаються пільги, в тому числі сільське машинобудування, літакобудування, суднобудування, легка промисловість і. гостинниці. Я би вважав, що Кабінет Міністрів і Міністерство економіки повинно вийти із цих положень. Якщо нам дуже важливо питання. підняти машинобудування для сільського сектору, то я вважав би, що ці індустріальні парки або ці проекти, які мають загальнонаціональне значення, для них спеціально розробляти оці пільгові умови, які дали би поштовх, по-перше, створення робочих місць. По-друге, вони би дали можливість відтворити або відновити виробництво те, яке сьогодні ми залежимо від імпорту. Тоді б воно було реалістично і прийняти ці пільги, тому що, на жаль, я, наприклад, не маю до цього законопроекту аналізу, а що створено сьогодні з індустріальних парків і так дальше.
Пропозиція!
Тому я би пропонував цей законопроект підтримати в першому читанні, але до другого читання надати конструктивних пропозицій Кабінету Міністрів саме.Міністерство економіки для того, щоб ми могли оцінити і прийняли комплексну програму або реалізували його в загальнонаціональну програму. Дякую.
Прошу. Народні депутати Мартинюк.
[[Не чути]]
Прошу. Називайтесь.
Уважаемый Володимир Васильович! Я хочу сказать.
Ви представтесь для стенограми.
здесь все свалено в кучу: оборудование. Гиршфельд Анатолий Моисеевич, 179 округ. .оборудование, приборы и комплектующие, и материалы. То, что касается оборудования, оборудования для инвестиционных проектов, позиция работодателя всегда заключалась в том, что такое оборудование должно действительно ввозиться по нулевой пошлине. А то, что касается комплектующих и материалов, то сколько у нас существовали технопарки и специальные зоны, всегда это было периодом, всегда это было предметом злоупотреблений. Поэтому я считаю, что нужно оставить все, что касается оборудования, причем того, что не изготавливается на Украине.
Є пропозиція. Ставлю на голосування проект Закону (2084)про внесення зміни до статті 287 Митного кодексу України (щодо створення і функціонування індустріальних парків) прийняти за основу. Прошу проголосувати. Прошу опустити. Хто проти? Хто утримався? 229 – за. Проти – один. Утримавшихся – ні. Пропозиція по комітету у цілому. Раз є пропозиція, то давайте хай попрацюють і підготують. А? Не. Спокійно. Ми чуємо один одного. Ставлю на голосування проект Закону (2084) про внесення зміни до статті 287 Митного кодексу України (щодо створення і функціонування індустріальних парків) прийняти у цілому як закон. Прошу голосувати. Прошу опустити. Хто проти? Немає. Хто утримався? Святаш ще там є. Скільки проти? Немає. Утрималось скільки? Десять. Рішення не прийнято. Закон прийнято в першому читанні за основу. Ідемо далі. Розглядається проект Закону 1178: про погашення заборгованості державних підприємств вугільної галузі до Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України. Як будемо розглядати? Прошу проголосувати за обговорення за скороченою процедурою. Прошу опустити. Хто проти? Хто утримався? Прийнято рішення одноголосно. Доповідає перший заступник, заступник міністра енергетики та вугільної промисловості Макуха Володимир Олексійович. Прошу.
Дякую. Шановний Володимире Васильовичу, шановні народні депутати! Проект закону направлений на покращання стану розрахунків підприємств вугільної галузі з Фондом соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань. Це дозволить фонду виконувати вчасно і в повному обсязі зобов’язання перед потерпілими на виробництві та членами їх сімей щодо здійснення страхових виплат та надання соціальних послуг. Сьогодні заборгованість перед Фондом соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань виникла у підприємств вугільної галузі в 2009 році в результаті виконання урядових рішень щодо відстрочення сплати страхових внесків до фондів соціального страхування. З березня 2010 року підприємства в повному обсязі сплачують кошти, страхові внески до фондів соціального страхування. Проте, через наявний дефіцит грошових коштів підприємств галузі ми не можемо погасити заборгованість, накопичену на 1 березня 2010 року. На недоїмку нараховуються штрафні санкції та пені, мають місце накладання арештів на поточні рахунки вуглевидобувних підприємств виконавчими службами, що може повністю паралізувати галузь і привести до соціальної напруги у шахтарських регіонах. На 1 січня 2013 року заборгованість підприємств вугільної галузі перед фондом становить 564 мільйона гривень, в тому числі штрафних санкцій та пені – 80,2 мільйона гривень. І тільки за 2012 рік нараховано штрафних санкцій та пені на суму 27,9 мільйонів гривень. Законопроект розроблений з метою врегулювання питання погашення заборгованості державних підприємств вугільної галузі до Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань шляхом реструктуризації зазначеної заборгованості на строк не більше ніж 120 календарних місяців з дати укладання договору про розстрочення з подальшим погашенням щомісяця рівними частинами. Прийняття законопроекту не потребує додаткових витрат з Державного бюджету України. Прошу підтримати. Прошу розглянути можливість прийняти його за основу і в цілому. Дякую.
Шановні депутати, висновок комітету: прийняти за основу. Прошу. У нас є два "за", два "проти", все надамо. Прошу.
Шановні колеги, оскільки депутата Денісової немає, я як голова комітету доповім про розгляд цього законопроекту на засіданні комітету. Хочу сказати, шановні колеги, що цей законопроект – це великий привіт від попереднього уряду. Тут дуже часто розповідають, як здорово жилося, а оце привіт – 560 мільйонів – від попереднього уряду. Це перше. Друге. Хочу сказати про те, що комітет підтримав цей законопроект, але підтримав в першому читанні. Маючи на увазі, що члени комітету в процесі підготовки до другого читання наполягатимуть на тому, щоб термін реструктуризації скоротити не на 120 місяців, бо через 120 місяців ми деякі підприємства не знайдемо. А хоча 60, а краще – менше. Ми скоротимо цей термін. І, по-друге, там треба розповсюдити на всі вугледобувні підприємства. Отже, шановні колеги, прошу вас підтримати цей законопроект у першому читанні. Ще раз наголошую на тому, що є питання, які треба в процесі підготовки до другого читання врегулювати. Дякую.
Спасибі. Шановні депутати, я прошу сісти на свої місця. Я бачу, що тяжко, але, але свободные места, і у людей складається така думка, що депутатів в залі немає. Турманов.
Уважаемый Владимир Васильевич, уважаемые коллеги, закон очень важный. И сегодня докладчик и председатель комитета доложили о том, что прежний или предыдущий состав правительства допускал грубейшие нарушения законодательства, отсылал телеграммы, факсограммы, и предприятия государственной формы собственности, угольные предприятия, своевременно не выплачивали в Фонд социального страхования. В этом фонде сегодня 87 процентов – это инвалиды, которые получили увечья, профзаболевания – это шахтеры. Я хотел бы, чтобы поддержали этот закон, и сегодня мы проголосовали его и как за основу в первом чтении, и в целом как закон. Председатель комитета доложил, надо сократить термін. Я не против. Но я хочу информировать вас, что ситуация сегодня в угольной отрасли такова, что идет реализация, вот со мной стоит рядом генеральный директор, 265 миллионов реализация угля в месяц, а месячный фонд заработной платы государственных предприятий миллиард 280 миллионов. Поэтому термін, который определяли министерства, оно определено с тем, чтобы погасить. Сегодня, кроме того, что 700 миллионов долгов благодаря предыдущему правительству имеет этот фонд и каждый месяц, каждый месяц мы дополнительно, каждый год, еще 30 миллионов. Мы такие долги накрутим на угольную отрасль, которая сегодня в очень сложной экономической ситуации.
Пропозиція яка ваша?
Я вношу предложение підтримати сегодня данный законопроект в первом читанні і в цілому как закон.
Я прошу, Матвієнков, народний депутат.
Спасибо. Матвиенков, 57 округ, Мариуполь. Уважаемые коллеги, ну, я думаю, ни у кого не вызывает сомнений то, что инвалиды не виноваты в этой ситуации. Вопрос нужно решать. Но хотелось бы немножко дальше посмотреть и вспомнить ту ситуацию, когда принимали закон вообще по формированию этого фонда. Мы сегодня уровняли всех. И тех, кто имеет 10 регресников, и тех, кто занимается вопросами техники безопасности, имея такую же категорию сложности для предприятия. Одинаково вносят в этот фонд. И работающее предприятие, и не работающее лежащее все одинаково, так сказать, ответственны перед этими людьми. Поэтому хотелось бы, чтобы комитет все-таки взял на вооружение те вопросы и посмотрел, дифференцировано подошел к этой проблеме. Не может предприятие, которое тратит деньги на вопрос охраны труда, техники безопасности, занимается этими вопросами, нести финансирование за счет тех, кто эти вопросы не несет. Спасибо.
Останній виступаючий, прошу.
Гончаров, 51 округ. Уважаемый Владимир Васильевич, уважаемые народные депутаты! Я от всей души прошу вас сегодня поддержать этот законопроект и притом в целом. Потому что этот законопроект должен был начать работать еще с 1 января. В связи с тем, что он не начал работать с 1 января этого года, сегодня отдельные установы просто блокируют финансовые розрахунки угольных предприятий. Угольные предприятия сегодня заблоковані и стоят. Убедительная просьба от имени наших шахтеров – поддержать законопроект в целом. И, кроме того, Владимир Васильевич, я еще прошу, чтобы на очередное рассмотрение на пленарное заседание внести туда и проект закона 1175. Спасибо.
Спасибі. Ставлю на голосування проект Закону 1178: про погашення заборгованості державних підприємств вугільної галузі до Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України. Прийняти за основу давайте. Хто за цю пропозицію, прошу проголосувати. Хто проти? Хто утримався? 230 – за. В першому читанні ми прийняли. В цілому ставити чи попрацювати треба? [[Шум у залі]] Я не бачу голосів. [[Загальна дискусія]] А комуністи не голосують. Я бачу, що комуністи не голосують. Треба ставити? Давайте попрацюємо і в другому читанні потім розглянемо. Шановні депутати, я хочу спитати. У нас є депутат Немілостівий в залі і депутат Стаднійчук? Є? Я прошу вийти сюди, бо там опозиція розказує, що об’явили зранку депутатів, які вийшли з "Батьківщини". А вони там об’являють, дають інтерв’ю, що депутати таку заяву не писали, не виходили, вони є членами "Батьківщини". То вийдіть, щоб побачили вас. Я прошу, Віталій Олександрович.
Ні, я.
Да, Віталій Олександрович Немілостівий.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Шановні виборці України! Я депутат Верховної Ради від фракції "Батьківщина" Немілостівий Віталій. Я зранку сьогодні подав заяву про вихід із цієї фракції, поясню чому. Тому що ті події, які відбувалися вчора, які були провокаційні і вони мали на своїй меті привести до розколу країни, вони провокували такі дії, які могли привести не до тих наслідків, скажемо так, не тяжких, а вони могли привести зовсім, і планувалися як такі, що могли привести до зовсім інших наслідків. Ще гірше, що ми, на жаль, я зараз кажу ми, бо я повторююсь, я з себе не знімаю відповідальності, організовуючи акції "Вставай, Україно!", організовуючи акції, які, ну, своєю метою ставлять підняти народ України. Коли народ піднімається і коли народ якісь дії робить, ці хлопці молоді, які там вчора щось творили, їх підговорили. Я не знаю, хто їх підговорив, але я розумію цю мету. Так от ми, повинні були взяти на себе відповідальність, я повинен був взяти на себе відповідальність, мої колеги повинні були взяти відповідальність. І сказати, що ми їх не налаштовували на такі дії, ми проти таких дій, але ми з себе не знімаємо відповідальності. Інакше ми, провокуючи людей під час акції "Вставай Україно!", покидаємо їх в ту хвилину, коли вони щось зробили не так. Це була помилка, і я вважаю, що це неправильно. Коли проводяться військові навчання, то є жертви, і керівники повинні відповідати за ці навчання. Я категорично проти, щоб країну ділили на частини, я, з іншого боку. [[Оплески]] Я, з іншого боку, шановні колеги, вибачте, але я не розділяю того, що зараз відбувається в цій залі. Я вважаю, що якщо ми не можемо консолідувати парламент, то вулиця буде це за нас робити. Я проти того, що зараз відбувається в залі Верховної Ради, там також зібрання йде. Я прошу всіх вас знайти спільну мову, знайти можливість сісти лідерам всіх політичних сил, партій і фракцій, сісти за стіл переговорів і розпочати, повернутися до роботи в сесійній залі, там, де ми повинні працювати. Тому що я був проти, і зараз проти того, що відбувається в цій залі, і я подав об 11.45 іншу заяву, що я відкликаю ту, вранішню. Але як тільки почнеться, ну, на мій погляд, нормальна робота в Верховній Раді, в залі, я напишу заяву, що я виходжу із фракції "Батьківщина". Поки що я залишаюся членом, але я з неї вийду і стану позафракційним, бо я не хочу бути на тій чи іншій стороні. Я промисловець, я прийшов у Верховну Раду для того, щоб робити закони, які виведуть країну з кризи, які дозволять нам рухатися вперед. Я ще раз підкреслюю, я своє рішення прийняв - і я виходжу з фракції "Батьківщина", але я це зроблю, коли ми повернемося до роботи в тій залі. Дякую.
Дякую. Роман Васильович Стаднійчук. Прошу.
Доброго дня! Задля уникнення всіх суперечностей, підтверджую свій вихід із фракції "Батьківщина", оскільки протягом своєї практичної діяльності, я діяв на користь своїх підзахисних, а також громадян України, тому хочу продовжувати цю роботу, і, беручи на себе політичні зобов’язання, бажаю їх виконувати. І задля цього прийняв рішення про вихід з фракції "Батьківщина". Свого колегу підтримую повністю, бажаю конструктивно працювати. Дякую.
Дякуємо. Розглядається проект Закону 1154: про особливості діяльності санаційного банку. Доповідає перший заступник Анатолій Іванович Мярковський. Як будемо розглядати питання? Прошу проголосувати. Хто за процедуру скорочення обговорення, прошу проголосувати. Прошу опустити. Хто проти? Хто утримався? Таке рішення прийнято. 232 голоси. Прошу.
Шановний Володимир Васильович, шановні народні депутати, прийняття законопроекту обумовлено необхідністю очищення банків державного сектору від проблемних активів за рахунок їх передачі санаційному банку, який створений ще у 2011 році на базі капіталізованого державною акціонерного товариства "Родовід-банк" за рішенням Кабінету Міністрів України, за погодженням з комітетом Верховної Ради з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики. А також для забезпечення спрямування коштів, отриманих від роботи з такими активами до державного бюджету. Проект закону передбачає здійснення передачі на безоплатній основі за балансовою вартістю активів шляхом відступлення права вимоги банків, за зобов’язаннями боржників або цінних паперів, заборгованість за якими, за нормативно-правовими актами Національного банку, визнана безнадійною. Забезпечення роботи санаційним банком з такими активами отримано від банків державного сектору та спрямування отриманих надходжень до державного бюджету. Ведення окремого обліку операцій із затриманими активами, в тому числі витрат, пов’язаних з реалізацією їх в межах кошторису, затверджених наглядовою радою санаційного банку за погодженням з Мінфіном. Враховуючи, що кошти, одержані санаційним банком в результаті роботи з активами, мають спрямовуватись до державного бюджету, з метою недопущення їх зменшення санаційний банк звільняється від плати за послуги, що надаються державними органами, та судового збору і державного мита при роботі з такими активами. Проект акту не потребує додаткових видатків державного бюджету та його фінансова модель передбачає можливість державі відшкодувати частину витрат, понесених в кризовий період у зв’язку з їх капіталізацією. Комітетом відповідним розглянутий цей законопроект і пропонується прийняти за основу. Ми таке рішення підтримуємо. Дякую.
Сідайте, дякуємо. Співдоповідь - голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Олександр Миколайович Риженков. Прошу, дві хвилини у вас.
Шановні колеги! На засіданні комітету 5 березня 2013 року розглянуто проект Закону України про особливості діяльності санаційного банку, реєстраційний номер 1154, від 24 грудня 2012 року, який спрямований на врегулювання питань щодо передачі санаційного банку проблемних активів банків державного сектору та забезпечення належного функціонування "Родовід банку" як санаційного банку, утвореного Кабінетом Міністрів України. При розгляді на засіданні комітету даний законопроект викликав жваве обговорення членів комітету, в результаті чого було висловлено низку слушних пропозицій та зауважень. Зазначу, що впровадження закону має сприяти підвищенню стабільності діяльності державного банківського сектору за рахунок покращання якості активів та підвищення інвестиційної привабливості банків у капіталізації яких взяла участь держава, в тому числі з метою повернення коштів, витрачених державою на участь. банків до державного бюджету. Виходячи з цього, комітет прийняв рішення підтримати зазначений законопроект в першому читанні. Прошу підтримати. Дякую.
Є бажаючі обговорювати? Немає. Ставлю на голосування проект закону 1154: про особливості діяльності санаційного банку для прийняття за основу. Прошу голосувати. Прошу опустити. Хто проти? Немає. Хто утримався? Немає. 232 – за. Рішення прийнято. Скоро буде перерва, попрацюємо ще. Закінчимо. Розглядається проект закону 2476: про внесення змін до статті 6 Закону України "Про Державний бюджет України на 2013 рік" (щодо державних гарантій). Як будемо розглядати? Прошу про голосувати за скорочену процедуру. Прошу опустити. Хто утримався? Немає. Доповідає перший заступник міністра Анатолій Іванович Мярковський.
Шановний Володимире Васильовичу! Шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується законопроект про внесення змін до статті 6 Закону України про Державний бюджет на цей рік. Необхідність його прийняття обумовлено створенням дієвого механізму залучення коштів під державні гарантії та реалізації проектів розвитку України. Законопроектом про Державний бюджет передбачена можливість надання у 2013 році гарантій за рішенням Кабінету Міністрів, зокрема за зобов’язаннями "Укравтодору" та на забезпечення виконання зобов’язань головних розпорядників бюджетних коштів, що виникають при залученні ними коштів для здійснення капітальних видатків понад обсяги встановлених бюджетних призначень. Частиною п’ятою статті 17 Бюджетного кодексу встановлено необхідність надання майнового або іншого забезпечення виконання зобов’язань та сплачувати до державного бюджету плату за надання державної гарантії, якщо інше не передбачено Законом "Про Державний бюджет України". Якраз це "інше" ми зараз маємо врегулювати при внесенні змін до Закону про бюджет на 2013 рік. Оскільки "Аввтодор" та головний розпорядник коштів є органами державної влади та розпоряджаються виключно державним майном, а джерелом сплати за надання державної гарантії має бути відповідне бюджетне призначення, доцільно звільнити зазначені органи від зобов’язання подавати державне забезпечення та сплачувати до державного бюджету плату за надання державних гарантій. Врегулювання зазначених питань дозволить запровадити нові механізми здійснення головними розпорядниками бюджетних коштів капітальних видатків понад обсяги встановлених бюджетних призначень. Проект Закону передбачає внесення змін до статті 6 Закону "Про Державний бюджет" у частині доповнення напрямів надання Кабінетом Міністрів державних гарантій за зобов’язаннями ПАТ "Український банк реконструкції та розвитку" з метою подальшого спрямування залучення коштів на реалізацію самоокупних забезпечених, державі буде надано належне забезпечення проектів розвитку. Звільнення "Укравтодор" та головних розпорядників бюджетних коштів за рішенням Кабінету Міністрів від зобов’язань давати державі майнове або інше забезпечення та сплачувати до Державного бюджету плату за надання державних гарантій. Контроль за використанням та своєчасним поверненням, обслуговуванням запозичених коштів буде здійснюватися на підставі договору про погашення заборгованості перед державою за виконання гарантійних зобов’язань, які будуть укладатися до надання держгарантій між Мінфіном та позичальником. Також цим законопроектом доповнено норму щодо встановлення Кабміном умов надання державних гарантій за забезпечення головним розпорядником бюджетних коштів, оскільки відповідно до Бюджетного кодексу державні гарантії надаються Кабінету Міністрів в особі міністра фінансів. Пропозиція уряду – прийняти це законопроект за основу та в цілому. Дякую.
Дякую. Співдоповідь голови Комітету з питань бюджету Євгеній Борисович Гєллєр, прошу.
Дякую, Володимир Васильович. Шановний Володимир Васильович, шановні народні депутати! Комітет з питань бюджету на своєму засіданні розгляну законопроект про внесення змін до статті 6 Закону "Про Державний бюджет на 2013 рік" за номером 2476, поданий Кабінетом Міністрів. Зважаючи на вищесказане першим заступником Міністра фінансів і при обговоренні на комітеті, Комітет з питань бюджету ухвалив таке рішення: рекомендувати Верховній Раді законопроект 2476 розглянути у першому читанні та прийняти за основу та в цілому як закон. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування проект Закону 2476: про внесення змін до статті 6 Закону України "Про Державний бюджет України на 2013 рік" щодо державних гарантій для прийняття за основу і. Я бачу, там просять прийняти за основу. Прошу проголосувати. Прошу опустити. Проти є? Нема. Утримались є? Нема. 231. Закон прийнятий за основу, тому ще уряд попрацює. Розглядається проект Закону, 2405, про внесення змін до статті 265 Податкового кодексу України щодо об’єктів житлової нерухомості, від 26.02.2013 году. Доповідає міністр соціальної політики В’ячеслав Миколайович Коломієць. Є пропозиція: розглянути по скороченій процедурі. Прошу проголосувати. прошу опустити. Є проти? Є утримавшиєся? Немає. 231 – за. Прошу.
Дякую. Шановний Володимире Васильовичу, шановні народні депутати! З початку нинішнього року запроваджено податок на житло. Відповідно до статті 265 Податкового кодексу, такий податок не сплачується з будівель дитячих будинків сімейного типу, з житла, але не більше одного такого об’єкту на сім’ю, яке належить багатодітним сім’ям та прийомним сім’ям, у яких виховується троє і більше дітей. Разом з тим, Податковим кодексом не передбачено надання такої пільги сім’ям опікунів та піклувальників дітей, дітям-сиротам, дітям, позбавленим батьківського піклування та особам з їх числа, що є, на наш погляд, соціально несправедливим. З метою усунення цієї несправедливостіКабінетом Міністрів України подано на ваш розгляд проект Закону України про внесення змін до статті 265 Податкового кодексу України щодо об’єктів житлової нерухомості, яким передбачено, що сім’ї опікунів і піклувальників дітей, діти-сироти, діти, позбавлені батьківського піклування та особи з їх числа не будуть сплачувати податок на житло, але не більше одного об’єкту. Прийняття законопроекту надасть можливість поліпшити соціальний захист сімей-опікунів, піклувальників і зазначених категорій дітей. Прошу підтримати.
Дякую. Співдоповідь голови Комітету з питань податкової та митної політики Віталій Юрійович Хомутиннік. Прошу.
Шановні колеги! Доповідачем вже було сказано про суті законопроекту. Комітет підтримує ініціативу про можливість надання пільги по сплаті податку на нерухомість для відповідної категорії людей, тобто тих, у кого є троє та більше дітей. А також об’єкти житлової нерухомості, які належить дітям-сиротам і дітям, позбавленим батьківського піклування. Разом з тим, ми планували до другого читання подивитися, можливо, більш ширше і розглянути можливість також доручення до кола осіб, які мають право на пільгу з цього податку і інших соціально вразливих категорій громадян. Таких, як інваліди, одинокі матері, діти-інваліди та інші. В той же час є пропозиції нашого колеги народного депутата Гордієнка (законопроект 2292), який також пропонує більш ширше подивитися на податок на нерухомість і виправити деякі питання, які сьогодні вже ми бачимо. Тому що податок запроваджений з 1 січня і є певні питання, які треба виправляти. Також в другому читанні ми планували долучити ці пропозиції і більш комплексно вирішити це питання, яке стосується податку на нерухомість. Дякую. Тобто за основу.
Прошу, народні депутати Гордієнко.
Шановні колеги! Народний депутат України Гордієнко Сергій Володимирович, Компартія України, Полтавщина. Я пропоную лише за основу його підтримати. Я з цього питання виступав на Погоджувальній раді, і нам необхідно все-таки врахувати ті положення, які у нашому законопроекті 2292, у першу чергу, будуть виникати надзвичайно серйозні проблеми із реєстром, і нам необхідно час на те, щоб у державі був створений цей реєстр. Давайте ми все-таки зробимо і все-таки придивимося серйозно до проблеми, це буде загальна саме площа, чи це буде житлова площа та багато інших моментів. Тому пропозиція, яку буде підтримувати фракція Компартії України, щоб його проголосувати лише за основу, а потім врахувати положення законопроекту 2292 і ще ряд там пропозицій.
Прошу, народний депутат, представляйтеся для стенограми.
Уважаемый Владимир Васильевич, уважаемые коллеги! Я предлагаю поддержать предложение Гордиенко и добавить также к этому вопросу, у нас есть сегодня проблема с монастырями. Часть жилых помещений, часть квартир, в которых находятся монастыри, являются там жилыми помещениями, с которых должны уплачиваться налоги. Поэтому принять за основу и во втором чтении доработать со всеми нюансами и дополнениями коллег. Спасибо.
Хвилина. Прошу. Народний депутат, Журавський.
Шановні колеги, сьогодні за чинним законодавством підлягає оподаткуванню така нерухомість, яка належить, наприклад, дітям-інвалідам, яких виховують одинокі матері. При доопрацюванні цього законопроекту врахуйте це, щоб на друге читанні і в цілому ця прогалина була врахована. А так я пропоную проголосувати за цей законопроект за основу.
Переходимо до прийняття рішення. Ставлю на голосування проект Закону 2405 про внесення змін до статті 265 Податкового кодексу України щодо об’єктів житлової нерухомості для прийняття за основу. Прошу проголосувати. Прошу опустити. Хто проти? Немає. Хто утримався? Немає. 232 – за. Прийнято в першому читанні. Розглядається проект Закону 1184: про затвердження Загальнодержавної соціальної програми поліпшення стану безпеки, гігієни праці та виробничого середовища на 2014-2018 роки. Доповідає перший заступник голови Державної служби гірничного нагляду та промислової безпеки Шайтан Віктор Анатолійович. Прошу.
Шановний Володимире Васильовичу! Шановні народні депутати!
Правильно. Хто за те, щоб по скороченій процедурі обговорити? Прошу проголосувати. Прошу опустити. "Проти" є? "Утримались" є? Немає. Рішення прийнято, прошу.
Шановний Володимире Васильовичу! Шановні народні депутати! Необхідність прийняття Загальнодержавної соціальної програми поліпшення стану безпеки, гігієни праці та виробничого середовища визначена як вітчизняним законодавством, так і зобов’язання України, відповідно до ратифікованих міжнародних конвенцій. Програма розроблена на виконання статей 4, 19, 32 та 33 Закону України "Про охорону праці" та Плану заходів Генеральної угоди на 2010-2012 роки. Метою прийняття законопроекту є комплексне розв’язання проблем у сфері охорони праці, формування сучасного безпечного та здорового виробничого середовища, мінімізація ризиків виробничого травматизму, професійних захворювань та аварій на виробництві. Що сприятиме сталому економічному розвитку та соціальній спрямованості. Заходи програми направлені на підвищення ефективності системи управління охороною праці, застосування інноваційних технологій у сфері охорони праці та промислової безпеки, підвищення рівня культури безпеки праці, удосконалення системи державного нагляду та громадського контролю за додержанням вимог законодавства про охорону праці та промислову безпеку. Виконання відповідних заходів програми забезпечить соціальний і економічний стан захищеності працюючих громадян України. В результаті виконання програми слід очікувати збереження здоров’я та життя трудового потенціалу країни, забезпечення скорочення соціальних, економічних втрат від негативних наслідків на виробництві, забезпечення сталого зростання національної економіки. Програма передусім ставить завдання зменшення травмування працюючих на виробництвах. Враховуючи актуальність законопроекту, просимо його прийняти за основу. Дякую за увагу.
Сідайте, дякуємо. Співдоповідь – голова Комітету з питань соціальної політики та праці Петро Степанович Цибенко. Прошу, дві хвилини, Петро Степановичу.
Шановні колеги, голова Комітету соціальної політики і праці Цибенко. Я буду максимально коротким. Вперше за багато років подана така програма державна. Мої попередники, члени Комітету соціальної політики і праці попередніх скликань неодноразово зверталися до уряду з вимогою підготувати і подати на затвердження Верховної Ради таку програму. Вона підготовлена. Комітет її розглянув і підтримав пропозицію щодо прийняття цього документу за основу. Дякую.
Ставлю на голосування проект Закону (1184) про затвердження Загальнодержавної соціальної програми поліпшення стану безпеки, гігієни праці та виробничого середовища на 2014-2018 роки для прийняття за основу. Прошу голосувати. За основу. Прошу опустити. Проти? Утрималися є? За основу скільки?
Можна поставити в цілому? Ставлю на голосування проект Закону (1184) про затвердження соціальної програми поліпшення стану безпеки, гігієни праці та виробничого середовища на 2014-2018 роки для прийняття в цілому як закон. Прошу голосувати. Прошу опустити. Проти є? Немає. Утримались? Немає.
То він забув опустити. 230 – за. Одноголосно. 230 – за. Да. Шановні депутати, розглядається урядовий закон 2144. Прошу по мотивам, Олександр Сергійович.
Уважаемый Владимир Васильевич, мы рассмотрели и проголосовали в первом чтении законопроект 2476. Это проект Закона про внесення змін до статті 6 Закону України "Про Державний бюджет України на 2013 рік". Депутаты еще поработали здесь, в зале, и они теперь предлагают, говорят: "Так нет никаких замечаний, может быть, мы вернемся и в целом его проголосуем?"
Є пропозиція повернутися до розгляду цього питання. Не буде заперечень? Прошу проголосувати, щоб повернутися. Прошу проголосувати. Прошу опустити. Хто проти? Хто утримався? Немає. Повертаємося до розгляду проекту закону 2476. Вноситься пропозиція, комуністи узгодили, ми не голосували тоді, прийняти цей закон 2476: проект Закону про внесення змін до статті 6 Закону України "Про Державний бюджет України на 2013 рік" щодо державних гарантій. Для прийняття в цілому. Прошу проголосувати. Прошу опустити. Хто проти? Не бачу. Хто утримався? Немає. 230. Закон 2476 прийнятий в цілому. Розглядається проект Закону 2144: про внесення зміни до статті 21 Закону України "Про судову експертизу" (щодо кадрового забезпечення). Є пропозиція розглянути обговорення по скороченій процедурі. Прошу проголосувати. Прошу опустити. Проти? Утримались? Немає. Рішення прийнято. Слово для доповіді надається першому заступнику міністра юстиції Інні Іванівні Ємельяновій.
Дякую. Шановний Володимире Васильовичу, шановні народні депутати України! Представлений на ваш розгляд законопроект спрямований на приведення у відповідність Закону про судову експертизу до Закону України "Про засади запобігання та протидію корупції". І для цього проектом пропонується скасувати в частині третій статті 21 Закону про судову експертизу припис про те, що особи, які отримали кваліфікацію судового експерта, і які мають науковий ступінь, звільняються від проходження стажування один раз на три роки, відповідно до своєї спеціальності в державних спеціалізованих установах для підтвердження рівня своїх професійних знань. В зв’язку з цим проектом закону передбачається встановити загальну для фахівців, які не є працівниками державних спеціалізованих установ і отримали кваліфікацію судового експерта не залежно від наявності наукового ступеню, вимогу один раз на три роки проходити стажування в державних спеціалізованих установах судових експертиз Міністерства юстиції, відповідно до спеціальності та підтверджувати рівень своїх професійних знань і своєї кваліфікації. Прошу підтримати вказаний законопроект. Дякую.
Дякую. Співдоповідь – Колесніченко Вадим Васильович. Прошу.
Шановні колеги, Комітет з питань верховенства права та правосуддя розглянув запропонований проект урядовий закону. І ми вважаємо, що в разі його прийняття буде встановлено єдині. Погано чути? [[Шум у залі]] Пропонуємо підтримати в першому читанні. Спасибо за внимание.
Бажаючих не бачу виступити. Ставлю на голосування проект Закону 2144: про внесення зміни до статті 21 Закону України "Про судову експертизу" (щодо кадрового забезпечення) для прийняття за основу. Прошу проголосувати. Прошу опустити. Хто проти? Хто утримався? Прийнято за основу. За – 235. Проти, утримались – немає. Розглядається проект Закону 2102: про внесення зміни до статті 14 Закону України "Про екстрену медичну допомогу" (щодо бюджетного фінансування). Доповідає – Бахтеєва Тетяна Дмитрівна, голова Комітету з питань охорони здоров’я, 2 хвилини. Тетяна Дмитрівна, 2 хвилини.
Шановний Володимир Васильович, шановні колеги! Законопроект 2102 передбачає у частині першій цієї статті Закону слово "бюджетів областей, міста Києва та Севастополя" замінити словами "обласних бюджетів, бюджетів міст Києва та Севастополя". За своєю суттю це є приведення вказаних норм закону до практики застосування термінології Бюджетного кодексу України і є тільки юридичною формальністю. Комітет розглянув цей законопроект, прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді за результатами розгляду прийняти у першому читанні за основу. За висновком Головного науково-експертного управління законопроект 2102, який ми зараз розглядаємо, може бути прийнятий теж у першому читанні і за основу. Прошу підтримати.
Спасибі. Є пропозиція обговорити за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Прошу опустити. Проти? Утримались? Немає. Бажаючих виступити немає. Ставлю на голосування проект Закону 2102 про внесення змін до статті 14 Закону України "Про екстрену медичну допомогу" (щодо бюджетного фінансування). Для прийняття за основу. Прошу опустити. Проти? Немає. Утримались? Немає. За - 236. Прийнято в першому читанні. Розглядається проект Закону 2655 (депутатський): про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2013 рік" (щодо створення сприятливих умов для розвитку системи кредитування агропромислового комплексу). Проект народного депутата Лук’янова. Прошу, доповідач, Лук’янов Владислав Валентинович.
Уважаемый Владимир Васильевич, уважаемые коллеги народные депутаты! По скороченій процедуре. Владимир Васильевич, скорочену процедуру.
Вноситься пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Прошу опустити. Хто проти? Утримався? Приймається. Прошу.
Уважаемый Владимир Васильевич, уважаемые коллеги - народные депутаты, вам предлагается рассмотреть проект Закона 2655. Данным проектом закона Украины о внесении изменений в Государственный бюджет на 2013 год предусмотрено увеличить расходы общего и специального фонда государственного бюджета Украины на 2013 год в сумме 307 миллионов 645 тысяч гривен. В том числе, 254 миллиона 800 тысяч гривен за счет средств государственного бюджета Украины по программе проведения земельной реформы, код 2803030. Для наполнения в 2013 году уставного капитала Земельного банка землями сельскохозяйственного назначения государственной собственности. За эти средства планируется сделать инвентаризацию государственных земель площадью 1 миллион 600 тысяч гектар. Это примерно 80 тысяч участков, которые нужно инвентаризировать и сделать по ним документацию. Также предполагается 52 миллиона 845 тысяч гривен направить на изготовление актов на земли для выдачи в сельской местности. Мы все с вами, особенно мажоритарщики, прочувствовали остроту этой проблемы, когда общались с избирателями. И выполняя обязательства, что будут выдаваться акты селянам, я предлагаю принять данный законопроект за основу и в цілому як закон. Прошу підтримати.
Співдоповідь, прошу, голови Комітету з питань бюджету Євгенія Борисовича Гєллєра.
Шановний Володимир Васильович, шановні депутати, Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 3 квітня розглянув проект Закону про внесення змін до Закону "Про Державний бюджет на 2013 рік" за реєстраційним номером 2655. Законопроект передбачає збільшення видатків державного бюджету Державному агентству земельних ресурсів загалом на 307,6 мільйонів гривен. Міністерство фінансів підтримує даний законопроект. Комітет пропонує підтримати законопроект за умови. рекомендувати Верховній Раді України проект закону про внесення змін до Закону України про держбюджет, поданий народним депутатом України Лук’яновим, за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому як закон з врахуванням таких змін: пункт 3 розділу першого законопроекту викласти в такій редакції: у статті 15 словами "в сумі" замінити словами "в сумі не менше як", та цифри "16 мільярдів" змінити цифрами "16 мільярдами 254 мільйонами 800 гривнями". У разі прийняття Верховною Радою України зазначеного законопроекту Комітет з питань бюджету разом з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради при оформленні на підпис Голові Верховної Ради законопроекту мають внести необхідні редакційні та технічні, юридичні уточнення до нього, пов’язані з ухваленням комітетом рішення до цього законопроекту. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Є бажаючі виступити? По цьому питанню? Будь ласка. Ставлю на голосування проект закону 2655: про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2013 рік" щодо створення сприятливих умов для розвитку системи кредитування агропромислового комплексу. Для прийняття за основу і в цілому. Прошу голосувати. Прошу опустити. Хто проти? Немає таких. Утримався? За – 230. Закон прийнято. Шановні народні депутати, у нас є три закони в другому читанні - і будемо підводити підсумки. На розгляд виноситься проект Закону в другому читанні (реєстраційний номер 0884) про внесення змін до Закону України про здійснення державних закупівель (щодо зміни конкурсних умов). Прошу, від комітету народний депутат Кальцев.
Дякую, Володимире Васильовичу. Шановні депутати! Як я зрозумів, законопроект не пропонує змін та нововведень, він лише розкриває зміст поняття матеріально-технічної бази, як критерію, якому має відповідати певний учасник торгів. Тобто різновиду матеріально-технічної бази можуть вважатися власні потужності та сервісні центри учасника торгів. Я погоджуюся, що, чим більше ми надамо визначальних ознак певним критеріям, чим більше уточнимо, тим важче буде цим законом зловживати. При цьому в законах України немає таких термінів, як "потужності", не в сенсі величини, а в сенсі об’єкту - сервісні центри. То, може, краще подати одночасно законопроекти про внесення змін до відповідного господарського або цивільного законодавства, які б розкривали суть цих понять і надавали їм істотні ознаки, аби правозастосувальники не мали можливості тлумачити закон, як їм заманеться. Або, якщо одночасно це зробити неможливо, поставте собі нотатку, аби попрацювати над законодавством - і таки надати в спеціальних законах визначення тим поняттям, що зараз включаються до Закону "Про державні закупівлі". Але я пропоную голосувати за цей закон у першому читанні, в другому читанні і в цілому. Дякую. У другому читанні і в цілому.
Дякую. У нас є одна поправка - народного депутата Пишного, вона комітетом відхилена. Ніхто не наполягає? Ні. Тому ставлю проект Закону про внесення змін до Закону України "Про здійснення державних закупівель" (щодо зміни конкурсних умов) для прийняття у другому читанні та в цілому. Прошу голосувати. Прошу опустити. Хто проти? Немає. Хто утримався? Немає. Один утримався. 231 – за. Проти, утрималися – немає. Проти – 1. Утримавшихся немає. Закон прийнятий в цілому. Розглядається у другому читанні проект Закону 0974, урядовий проект Закону, про внесення змін до пункту 4 розділу XXI "Прикінцеві та перехідні положення" Митного кодексу України щодо звільнення від оподаткування ввізним митом товарів, що ввозяться на митну територію України в рамках реалізації проектів (програм) за рахунок міжнародної технічної допомоги, яка надається відповідно до чинних міжнародних договорів, ініціативи країн Великої вісімки "Глобальне партнерство проти розповсюдження зброї та матеріалів масового знищення". Прошу, Віталій Юрійович Хомутиннік.
Дякую. Колеги, цей закон був прийнятий ще в минулому скликанні 2 жовтня 2012 року. З урахуванням того, що Рада, практично, не працювала, не було можливості розглянути його у другому читанні. Надійшло до другого читання п’ять пропозицій, всі вони враховані. Тому є пропозиція в цілому прийняти його як закон.
Ставлю на голосування проект Закону 0974: про внесення змін та доповнень до пункту 4 розділуXXI "Прикінцеві та перехідні положення" Митного кодексу України щодо звільнення від оподаткування ввізним митом товарів, що ввозяться на митну територію України в рамках реалізації проектів (програм) за рахунок міжнародної технічної допомоги, яка надається відповідно до чинних міжнародних договорів, ініціативи країн Великої вісімки "Глобальне партнерство проти розповсюдження зброї та матеріалів масового знищення". Для прийняття в другому читанні та в цілому. Прошу голосувати. Прошу опустити. Проти хто? Утримались? Закон прийнято. 229 депутатів. В другому читанні та в цілому. Розглядається проект Закону, номер 2655, про внесення змін до Закону України. [[Шум у залі]] 0917. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо добровільної сплати єдиного внеску. Друге читання. Від комітету хто буде доповідати? Комітет вносить пропозицію: прийняти в другому читанні та в цілому.
Сейчас подивлюсь: поправки всі враховані? Одна поправка Пишного, вона відхилена. Ніхто не настоює? Не наполягає – добре. Других поправок немає. Тому ставлю на голосування проект Закону 0917: про внесення змін до деяких законів України щодо добровільної сплати єдиного внеску, для прийняття в другому читанні та в цілому. Прошу голосувати. Прошу опустити. Хто проти? Хто утримався? Немає. Утримались. За – 232 і 3 – утрималися. Шановні депутати, питання, які ми намітили, ми розглянули. Тому засідання сьогоднішнє я оголошую закритим. Завтра ранкове засідання буде о 10-й годині в сесійній залі Верховної Ради України.