Доброго ранку шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:02:25]] Зареєструвалися в сесійній залі 397 народних депутатів України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження Давимуки Степана Антоновича. Давайте привітаємо нашого колегу, побажаємо міцного здоров’я і успіхів. Тепер інформація про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях сьомого лютого 2006 року. Розглянуто 17 питань порядку денного. За результатами розгляду: прийнято вісім законів та дві постанови, два законопроекти прийнято за основу, шість законопроектів відхилено. За результатами розгляду пропозицій Президента України: один закон прийнято у новій редакції, один закон скасовано. Шановні народні депутати, відповідно до рішення Верховної Ради України вчора у нас відбулися виступи уповноважених представників депутатських груп, фракцій із заявами, повідомленнями, інформаціями і запитами. І ми домовились, що сьогодні лише оголосимо депутатські запити, які письмово надійшли до Секретаріату, а потім перейдемо до роботи за розкладом на середу. Немає заперечень? Надійшли запити народних депутатів України: Олега ТЯГНИБОКА до Президента України, виконувача обов’язків Прем’єр-міністра України щодо негайного засудження злочинів комуністичного режиму та заборону комуністичної ідеології як людиноненависницької, що завдала невиправної шкоди українському народові. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:04:34]] За-55 Запит не підтримано. Сергія ЧИЧКАНОВА до Президента України щодо виконання положень статті 106 Конституції стосовно голови Севастопольської міської державної адміністрації Іванова, якому Севастопольська міська рада висловила недовіру. Ставлю на голосування про підтримку запиту. Прошу голосувати. [[10:05:11]] За-172 Запит підтримано. Ставлю на голосування про направлення запиту до Президента України. Прошу голосувати. [[10:05:33]] За-196 Рішення не прийнято. Василя ХАРА до Голови Верховної Ради України щодо передачі дошкільного закладу освіти №628 у підпорядкування Верховної Ради України. Дмитра РУДКОВСЬКОГО до виконувачів обов’язків Прем’єр-міністра, Міністра економіки, Міністра фінансів щодо зриву у 2005 році програми будівництва газопроводів-відводів та газифікації сільських населених пунктів Білоцерківського району Київської області. Марії МАРКУШ до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра України про вирішення питання щодо розмитнення автомобілів, якими забезпечуються інваліди по гуманітарній лінії, що перебувають на черзі в головному управління праці та соціального захисту населення Закарпатської обласної державної адміністрації. Марії МАРКУШ до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра України про створення спеціальної комісії та відновлення роботи Тячівського районного підприємства районної кіновідеомережі. Віктора ПЕТРОВА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра, Генерального прокурора щодо перевірки наявності складу корупції в діях колишнього голови Ямпільської районної держадміністрації Вінницької області Комара, відновлення діяльності сільськогосподарського підприємства в селах Гонорівка та Тростянець Ямпільського району. Анатолія ОРЖАХОВСЬКОГО до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра стосовно проблеми пенсійного забезпечення мешканців Херсонської області та покращення матеріально-технічної бази регіональних пенсійних фондів. Юрія КАРМАЗІНА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо порушення конституційних прав мешканців Чернівецької області на достатній життєвий рівень у зв’язку із невиконанням державною зобов’язання по газифікації регіону, введення в експлуатацію газопроводу-відгалуження Сторожинець-Глибока. Георгія МАНЧУЛЕНКА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо збільшення розміру доплати за завідування початковими школами у сільській місцевості. Олександра АБДУЛЛІНА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо внесення змін до Постанови Кабінету Міністрів “Про розмір допомоги на поховання” у частині збільшення розміру матеріальної допомоги на поховання громадян, які не застраховані у системі загальнообов’язкового державного соціального страхування. Анатолія ДОМАНСЬКОГО до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра стосовно введення капелланської служби у Збройних Силах України. Віктора РАЗВАДОВСЬКОГО до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо виділення мікроавтобуса Житомирському регіональному центру реабілітації інвалідів “БелУкрРос”. Олександра МАСЕНКА до виконувачів обов’язки Прем’єр-міністра, Міністра охорони здоров’я з приводу невиконання норм законодавства щодо оплати праці та надання пільг медичним працівникам Оржицького району Полтавської області. Володимира ЛЕЩЕНКА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо підстав фінансування видатків на оплату праці працівників закладів професійно-технічної освіти в січні 2006 року на рівні 80 відсотків. Михайла БАУЕРА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо погашення заборгованості за будівництво Ванчиківецької загальноосвітньої школи Новоселицького району Чернівецької області. Ігоря ШАРОВА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо надання інформації про стан виконання Програми кандидата на пост Президента України Віктора Ющенка “Десять кроків на зустріч людям” в частині створення п’яти мільйонів робочих місць. Вадима ГУРОВА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра з приводу ситуації, що склалася на Криворізькому гірничо-збагачувальному комбінаті окислених руд. Віктора МИРОНЕНКА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо виділення коштів для вирішення проблем тепло-водозабезпечення міст Щолкіне та Керчі. Антона КІССЕ до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо переоснащення станцій біологічного очищення стічних вод “Південна” та “Північна” в місті Одесі. Володимира ПУЗАКОВА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра стосовно ситуації з водопостачанням селища Нова Прага Олександрійського району Кіровоградської області. Анатолія КУКОБИ до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо передачі у комунальну власність територіальній громаді міста Полтави будівель та споруд ліквідованої військової частини для спорудження житла по програмі “Житло-військовим” та пільговим категоріям громадян. Групи депутатів [[СИМОНЕНКО, ТКАЧЕНКО, ПАРУБОК]] до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра з приводу критичного становища щодо забезпечення комплексу весняно-польових робіт у 2006 році. Володимира ПЕТРЕНКА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо призупинення дії розпорядження Кабінету Міністрів від 16 грудня 2004 року “Про тимчасове припинення розгляду питань присвоєння імен”. Олександра ГОЛУБА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо газифікації села Ображеєвка Шосткінського району Сумської області. Олега ПАНАСОВСЬКОГО до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо фінансового стану Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд. Віктора ДРАЧЕВСЬКОГО до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра стосовно приведення Кабінетом Міністрів нормативно-правових актів, які регулюють умови оплати праці службовців органів місцевого самоврядування у відповідність із діючим законодавством. Володимира ЛЕЩЕНКА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо причин зволікання розробки Кабінетом Міністрів механізму фінансування соціальних програм чорнобильців у 2006 році. Олександра МАСЕНКА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо ситуації з забезпечення споживачів природним газом у відкритому акціонерному товаристві “ЛубниГаз” Полтавської області. Ярослава ДЖОДЖИКА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра з приводу невиконання соціальних гарантій для працівників бюджетних установ у сільській місцевості. Групи депутатів [[ТУРМАНОВ, КОРСАКОВ, ХАРА]] до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра з приводу недофінансування бюджетних програм та невиконання законодавства щодо впровадження тарифних ставок у вугільній промисловості. Валерія БОРЗОВА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра, голови Луганської обласної державної адміністрації щодо реконструкції зруйнованого пожежею центру організації спорту у м. Теплогірськ. Олександра ГРАНОВСЬКОГО до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо виконання розпорядження Кабінету Міністрів “Про затвердження заходів щодо розв’язання соціально-економічних проблем селища Степногірська Василівського району Запорізької області”. Вадима МІСЮРИ до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо забезпечення функціонування Центру народного мистецтва “Петриківка”. Володимира МАЗУРЕНКА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра, голови Кіровоградської обласної державної адміністрації щодо завершення газифікації села Трепівка Знам’янського району. Анатолія ПИСАРЕНКА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра, голови Запорізької обласної державної адміністрації щодо газифікації міста Молочанська Токмакського району. Ігоря ШУРМИ до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра стосовно фінансування заходів щодо святкування 150-річчя від дня народження Івана Франка. Віктора АНТЕМЮКА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо передбачення в Державному бюджеті на 2006 рік субвенції на газифікацію сіл Вінницького району Вінницької області. Олександра ТКАЛЕНКА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо соціальної напруженості у зв’язку із загрозою масового звільнення працівників відкритого акціонерного товариства “Херсоннафтопереробка”. Групи депутатів [[РИМАРУК, РИБАК, БАХТЕЄВА]] до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо заходів Уряду, спрямованих на запобігання техногенних аварій та реформування житлово-комунального господарства. Олега ТЯГНИБОКА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра, Генерального прокурора, Голови СБУ з приводу умисного доведення до банкрутства відкритого акціонерного товариства “Завод “Львівсільмаш”, привласнення землі та майна підприємства і злочинної бездіяльності місцевих органів влади. Групи депутатів [[КОМАР, ЛАПІН, РИМАРУК]] до виконувачів обов’язків Прем’єр-міністра та Міністра будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства, Міністерства палива та енергетики, Голови Антимонопольного комітету, Генерального прокурора, виконувача обов’язків Міністра внутрішніх справ, Голови СБУ щодо ситуації, яка склалась у житлово-комунальному господарстві України. Володимира ПАКА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо доцільності існування безмитної торгівлі в пунктах пропуску через державний кордон України. Анатолія ОРЖАХОВСЬКОГО до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо проблем соціального захисту працівників освіти Херсонщини та необхідності комп’ютеризації окремих шкільних навчальних закладів. Юрія КАРМАЗІНА та Володимира ЧЕРНЯКА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо відповідності інфраструктури електронного цифрового підпису в Україні законодавству ЄС. Групи депутатів [[КРУГЛОВ, СУЛКОВСЬКИЙ, РИБАК]] до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо недопущення скорочення державної підтримки у сфері охорони здоров’я осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи. Групи депутатів [[ПЄХОТА, ТУРМАНОВ]] до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо незадовільної підготовки сільського господарства до весняно-польових робіт. Георгія МАНЧУЛЕНКА до виконувача обов’язків Прем’єр-міністра щодо створення конкурентноспроможної високотехнологічної енергозберігаючої продукції. Миколи НОЩЕНКА до Кабінету Міністрів щодо розробки Переліку пам’яток культурної спадщини, які не підлягають приватизації. Петра ЦИБЕНКА до Кабінету Міністрів щодо поновлення прав ветеранів війни на пільгове оподаткування доходів. Олександра ГОЛУБА до виконувача обов’язків Віце-прем’єр-міністра Кириленка щодо забезпечення інваліда Великої Вітчизняної війни телефонним зв’язком. Ярослава КЕНДЗЬОРА до Генерального прокурора щодо діяльності Української філії інституту країн СНД, очолюваного Володимиром Корніловим в місті Києві та джерел його фінансування. Віктора ПЕТРОВА до Генерального прокурора щодо законності фінансування самореклами виконувача обов’язків Вінницького міського голови, секретаря міської ради Гройсмана. Івана ТОМИЧА до Генерального прокурора стосовно неправомірних дій, спрямованих на вилучення земельної ділянки у фермерського господарства “Босько” Новомиргородського району Кіровоградської області. Юрія СОЛОМАТІНА до Генерального прокурора щодо рішень, прийнятих керівництвом Міністерства внутрішніх справ за наслідками перевірки діяльності колишнього Голови Фонду держМайна Чечетова. Миколи САДОВОГО до Генерального прокурора щодо ситуації, що склалася навколо товариства з обмеженою відповідальністю “Мрія” міста Кіровограда. Віктора БОРЩЕВСЬКОГО до Генерального прокурора щодо розслідування кримінальної справи по факту зловживання службовим становищем керівництва Дніпропетровського річкового порту. Миколи САДОВОГО до Генерального прокурора щодо ситуації, що склалася в трудових колективах “ЕнергоВугілля” і “Експлерент” міста Олександрія Кіровоградської області. Степана ХМАРИ до Генерального прокурора щодо зволікань з порушенням кримінальної справи стосовно Миргородського міського голови Паутова за завдання ним збитків державі на суму 2,5 мільйон гривень. Валерія АСАДЧЕВА до Генерального прокурора щодо об’єктивності розслідування кримінальної справи. Леоніда КАДЕНЮКА до Генерального прокурора з приводу неналежного реагування на депутатський запит щодо бездіяльності Головного управління з питань захисту прав споживачів. Михайла МЕЛЬНИЧУКА до Генерального прокурора щодо захисту земельних та майнових прав пайовиків приватно – орендного підприємства “Вікторія” села Карапчів Глибоцького району Чернівецької області. Володимира ВОЮША до Генерального прокурора з приводу невиконання власником контрольного пакету акцій відкритого акціонерного товариства “Херсонський бавовняний комбінат” інвестиційних зобов’язань та порушення ним законодавства про працю. Андрія ШКІЛЯ до Генерального прокурора, виконувача обов’язків Міністра внутрішніх справ щодо порушень при розслідуванні справи по факту захоплення кіноКомплексу “Кіно арт-хауз “Одеса”. Володимира НОВАКА та Сергія ЧИЧКАНОВА до Генерального прокурора щодо порушення виборчого законодавства головою Старосинявської районної державної адміністрації Хмельницької області. Лева ГЛУХІВСЬКОГО до Генерального прокурора щодо розслідування вбивства громадянина Хомечка, учасника подій у Києві під час помаранчевої революції. Лілії ГРИГОРОВИЧ до Генерального прокурора, виконувача обов’язків Міністра праці та соціальної політики щодо обсягів соціальних виплат та розслідування вбивства багатодітної матері. Віктора МУСІЯКИ до Генерального прокурора, виконувача обов’язків Міністра внутрішніх справ щодо неправомірних дій працівників міліції Харківської області. Ярослава КЕНДЗЬОРА до Генерального прокурора стосовно розпалювання міжнаціональної ворожнечі на мовному ґрунті блоком “Народна опозиція” Наталії Вітренко та партією “Регіони України” Віктора Януковича. Степана ХМАРИ до Генерального прокурора щодо відповідальності голови Олександрівської сільської ради Хустського району Закарпатської області Ковача за допущені зловживання та завдання збитків державі. Олега БІЛОРУСА до Генеральної прокуратури, Служби безпеки щодо виконання Постанови Верховної Ради України “Про некваліфіковані дії органів виконавчої влади із забезпечення споживачів України природним газом”. Олександра КЕМЕНЯША до Генерального прокурора щодо притягнення до відповідальності посадових осіб, які перешкоджають виконанню рішення суду. Григорія ОМЕЛЬЧЕНКА до Генерального прокурора щодо забезпечення конституційних прав працівників трудових колективів “ПМС-Буд” й “ПриватМедСервіс” та притягнення до відповідальності посадових осіб, які зловживаючи службовим становищем, порушують ці права. Нестора ШУФРИЧА до Генерального прокурора з приводу порушення конституційних прав громадян – потерпілих від злочину. Олександра ГРАНОВСЬКОГО до Генерального прокурора, виконувача обов’язків Міністра юстиції з приводу невиконання керівництвом шахти „Трудівська” рішення суду. Володимира ВЮША до Генерального прокурора, Голови Херсонської обласної державної адміністрації щодо ліквідації заборгованості по виплаті заробітної плати працівникам колгоспу імені Шевченка Новотроїцького району. Ігоря ШУРМИ та Юрія СОЛОМАТІНА до Генерального прокурора, Голови СБУ щодо перевірки інформації стосовно участі компанії “Петрогаз” у корупційних трансакціях між Національною акціонерною компанією “Нафтогаз” і “РосУкрЕнерго”, а також причетності до цих оборудок Петра Ющенка. Олександра ТКАЛЕНКА до Генерального прокурора з приводу порушення законодавства, майнових та інших прав пайовиків ВеликоОлександрівського селищного споживчого товариства Херсонської області. групи депутатів [[КОМАР, ЛАПІН, РИМАРУК та інші]] до Генерального прокурора, виконувача обов’язків Міністра внутрішніх справ, Голови СБУ з приводу спроби замаху на народного депутата Тараса Чорновола, під час його передвиборчої поїздки до Тернопільської області. Миколи КАТЕРИНЧУКА до Генерального прокурора з приводу неповноти перевірки органами попереднього слідства обставин розкрадання колективного майна кооперативу села Непедівка Козятинського району Вінницької області. Віктора ТУРМАНОВА та Миколи КОМАРА до Генерального прокурора, Голови комітету з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією у зв’язку з незадоволення відповіддю на запит стосовно кримінального переслідування Олександра Герасименка. групи депутатів [[ІСАЄВ, БАХТЕЄВА та інші]] до Генерального прокурора щодо правової оцінки невиконання виконувачем обов’язків. Міністра палива та енергетики Постанови Верховної Ради України “Про некваліфіковані дії органів виконавчої влади із забезпечення споживачів України природним газом”. Юрія КАРМАЗІНА до Генерального прокурора, Секретаря РНБО, виконувача обов’язків Міністра охорони навколишнього природного середовища, Голови Київської обласної державної адміністрації стосовно погіршення екологічного стану акваторії річки Десни, загострення проблеми забруднень та зниження якості води внаслідок реалізації проекту намиву території, відведеної під колективні сади “Зазим’є – 17” та “Зазим’є – 18” в межах Зазимської сільської ради Броварського району. Миколи КАТЕРИНЧУКА Генерального прокурора, виконувачів обов’язків Міністра внутрішніх справ та Міністра охорони здоров’я щодо неналежного виконання своїх обов’язків працівниками медичної галузі міста Харкова. Лариси УСАЧЕНКО до виконувача обов’язків Міністра будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства щодо порядку проведення розрахунку заборгованості по знецінених вкладах за надані житлово-комунальні послуги. Георгія КРЮЧКОВА до виконувача обов’язків Міністра праці та соціальної політики, Голови Державного комітету статистики стосовно громадян України, які займаються заробітчанством за межами Батьківщини. Зареми КАТУШЕВОЇ до виконувача обов’язків Міністра праці та соціальної політики щодо відшкодування витрат на поховання інвалідів війни – учасників бойових дій, рідним померлих. Віктора РАЗВАДОВСЬКОГО до виконувача обов’язків Міністра освіти і науки щодо виділення комп’ютерного класу Вакуленчуківській загальноосвітній школі Чуднівського району Житомирської області. Дмитра РУДКОВСЬКОГО до виконувача обов’язків Міністра внутрішніх справ стосовно диспропорції у пенсійному забезпеченні осіб, звільнених з органів внутрішніх справ. Володимира ЗУБАНОВА до виконувача обов’язків Міністра з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи з приводу аварійного стану житлового будинку в селищі Чаплинка Херсонської області. Олександра КУЗЬМУКА до виконувача обов’язків Міністра транспорту та зв’язку, Генерального прокурора, Голови СБУ щодо ситуації, що склалась на комунальному підприємстві “Міжнародний аеропорт Миколаїв”. Віктора МИРОНЕНКА до виконувача обов’язків Міністра транспорту та зв’язку стосовно забезпечення морських портів бланками робочих документів та посвідчень особи моряка. Антона КІССЕ до виконувача обов’язків Міністра транспорту та зв’язку щодо відкриття залізничного переїзду на 42-му кілометрі державної траси Одеса-Рені. Лариси УСАЧЕНКО до виконувача обов’язків Міністра охорони здоров’я щодо забезпечення належного та доступного лікування хворих на хронічну ниркову недостатність. Зареми КАТУШЕВОЇ до виконувача обов’язків Міністра праці та соціальної політики щодо виділення санаторно-курортних путівок ветеранам війни за місцем проживання. Миколи ШЕРШУНА та Валерія САМОПЛАВСЬКОГО до Міністерства юстиції з приводу невиконання рішення суду за позовом прокурора Згурівського району в інтересах мешканців Березнівського району Рівненської області до сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю “Софіївка” про стягнення заборгованості згідно договору. Олега ПАНАСОВСЬКОГО до виконувача обов’язків Міністра промислової політики, Секретаря РНБО стосовно ситуації навколо Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд. Віктора ДРАЧЕВСЬКОГО до виконувача обов’язків Міністра внутрішніх справ щодо приведення нормативно-правових актів, які регулюють умови оплати праці службовців органів внутрішніх справ у відповідність з діючим законодавством. Володимира ПЕТРЕНКА до виконувача обов’язків Міністра соціальної політики та праці щодо виділення автомобіля інваліду Великої Вітчизняної війни. Юрія КРУКА до виконувача обов’язків Міністра закордонних справ щодо розшуку моряка – громадянина України. Олександра КЕМЕНЯША до виконувача обов’язків Міністра фінансів щодо виділення коштів на відбудову пішохідного моста в селі Неліпино Свалявського району Закарпатської області. Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до виконувача обов’язків Міністра юстиції щодо роз’яснення рішення Апеляційного суду міста Києва стосовно проведення судового засідання у справі убивства Георгія Гонгадзе в закритому режимі, що викликає сумніви громадськості в об’єктивності розслідування, і може бути розцінене як спроба приховування імен замовників злочину. Володимира ЗАЙЦЯ до виконувачів обов’язків Міністра охорони навколишнього природного середовища та Міністра охорони здоров’я, Голови Донецької обласної державної адміністрації щодо ліквідації підтоплення будинків мешканців міста Волноваха. Вадима МІСЮРИ до виконувачів обов’язків Міністра охорони здоров’я і Міністра праці та соціальної політики щодо забезпечення безоплатної медичної допомоги та лікування інваліда. Миколи МЕЛЬНИКА до виконувачів обов’язків Міністра внутрішніх справ та Міністра закордонних справ щодо депортації громадянки Росії Валентини Кумаратової або притягнення її до кримінальної відповідальності за злочини, скоєні на території України. Василя НАДРАГИ до виконувача обов’язків Міністра аграрної політики щодо розвитку насінництва та селекції в Луганській області. Павла СУЛКОВСЬКОГО до виконувача обов’язків Міністра освіти і науки щодо грубих та масових порушень, конституційних прав на працю, повагу до честі, гідності, утиски та переслідування з політичних мотивів директорів шкіл Зарічанського району Рівненської області керівниками райдержадміністрації та відділу освіти. Володимира ПАКА до виконувача обов’язків Міністра внутрішніх справ щодо незаконних дій співробітників Рокитнянського районного відділу міліції Київської області та охоронців підприємства “Безпека” під час вирішення цивільно-правового спору навколо Рокитнянського ринку. Групи народних депутатів [[ТУРМАНОВ, КОРСАКОВ, ХАРА]] до Секретаря РНБО щодо стану реалізації вугільної продукції, виплати заробітної плати, підвищення тарифних ставок і принципів розподілу державної підтримки підприємствам галузі. Юрія СОЛОМАТІНА до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Голови Державного департаменту з питань виконання покарань щодо умов перебування у виправній колонії громадянина Російської Федерації Романова, засудженого у так званій справі комсомольців. Анатолія НАЛИВАЙКА до Голови Верховного Суду, Голови комітету з питань правової політики, Голови Ради суддів, Голови Вищої ради юстиції стосовно проявів корупційних діянь серед суддів, зокрема судді Смик Печерського районного суду міста Києва. Юрія КОСТЕНКА повторний запит до Київського міського голови щодо необхідності захисту суспільної моралі у зв’язку з розташуванням біля Національного музею Тараса Шевченка “Хати на Пріорці” носія зовнішньої реклами. Володимира ШЕПЕТІНА до начальника управління Міністерства внутрішніх справ у Харківській області стосовно розслідування кримінальної справи. Володимира ПУЗАКОВА до Голови Верховного Суду з приводу проблем судочинства при розгляді судової справи по факту дорожньо-транспортної пригоди в місті Кіровограді. групи депутатів [[ЧЕЛНОКОВ, СОЛОМАТІН, САМОЙЛИК]] до Голови СБУ, виконувача обов’язків Міністра внутрішніх справ, Генерального прокурора, виконувача обов’язків Міністра юстиції стосовно діяльності громадських організацій “Кіото” та Об’єднання послідовників Фалуньгун”. Миколи Мельничука до Голови СБУ щодо розслідування кримінальної справи по факту вибухів у маршрутних таксі міста Вінниці у 2002 – 2003 роках. Михайла ДОБКІНА до виконувачів обов’язки Голови Вищої Ради юстиції та Голови Верховного Суду, Генерального прокурора з приводу позбавлення конституційного права на житло громадянина Дидкова суддею Дзержинського районного суду міста Харкова. Юрія КРУКА до Голови Одеської обласної державної адміністрації стосовно питань інтеграції у міжнародну транспортну систему. Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до Голови Київської обласної державної адміністрації щодо сприяння представникам Інституту археології Національної академії наук України в доступі на територію святині українського козацтва – колишнього Спасо-Преображенського Межигірського монастиря для проведення наукових досліджень з метою надання йому статусу Національного заповідника, який на сьогоднішній день, як і за попереднього режиму, є закритою зоною у підпорядкуванні ДУСі. Тамари ПРОШКУРАТОВОЇ до Голови Київської міської державної адміністрації щодо позачергового виділення квартири родині потерпілій у зв’язку з аварією на ЧАЕС. Єфима ФІКСА до Голови Донецької обласної державної адміністрації щодо забезпечення належного стану утримання будинків у місті Донецьку. Анатолія ПИСАРЕНКА до Голови Закарпатської обласної державної адміністрації з приводу масових від’єднань будинків мешканців Тячівського району області від енергопостачання. Володимира МАЗУРЕНКА до Голови правління Пенсійного фонду щодо безпідставної відмови у призначенні пенсії на пільгових умовах мешканці міста Білгород-Дністровський Одеської області. Валерія БОРЗОВА до Голови Тернопільської обласної державної адміністрації щодо бездіяльності посадових осіб Тернопільської райдержадміністрації стосовно розгляду звернення спортивного екологічного клубу “Каскад” про відведення земель водного ресурсу. Володимира ЗАЙЦЯ до Голови Рівненської обласної державної адміністрації, Рівненського міського голови щодо забезпечення санітарних умов та екологічних норм довкілля у місті Рівне. Нестора ШУФРИЧА до Голови Верховного Суду стосовно неправомірних дій судді Каменебродського районного суду міста Луганська. Єфима ФІКСА до Голови Донецької обласної державної адміністрації щодо порушення вимог Закону “Про житлово-комунальні послуги”, ігнорування звернень громадян стосовно незадовільного стану утримання житлових будинків органами виконавчої влади Київського району міста Донецька. Михайла ПОЖИВАНОВА до Голови Центральної виборчої комісії, Секретаря РНБО, Генерального прокурора, Голови СБУ, виконувача обов’язків Міністра внутрішніх справ щодо фактів загрози масових фальсифікацій проведення виборів 26 березня 2006 року до місцевих органів влади в Донецькій області. Михайла РОДІОНОВА до Голови Фонду Держмайна щодо перепрофілювання дитячої поліклініки Оболонського району міста Києва. Олександра КОЛОНІАРІ до Голови ГоловКРУ щодо перевірки використання коштів Державного бюджету в місті Маріуполі. групи депутатів [[БУЙКО, СТРЕТОВИЧ, ПХИДЕНКО]] до Голови СБУ щодо розслідування контрабандного перевезення через кордон військового обладнання на суму майже 3 мільйони доларів США. Віктора АНТЕМЮКА до Голови Вінницької обласної державної адміністрації, виконувача обов’язків Вінницького міського голови з приводу зневажливого ставлення чиновників міста Вінниці до невідкладних життєвих проблем учасника Великої Вітчизняної війни. Анатолія МОРОЗА до Голови Національної ради з питань телебачення і радіомовлення щодо вирішення питання надання ліцензії на телевізійне мовлення комунальному підприємству “Якимівське телебачення і радіомовлення”. Тамари ПРОШКУРАТОВОЇ до Голови Сумської обласної державної адміністрації з приводу надання сім’ї інваліда першої групи непридатного для проживання житла. Віктора ТЕРЕНА до Голови правління Національної акціонерної компанії “Нафтогаз України” щодо перетворення Богородчанського тепличного господарства у самостійне підприємство із статусом юридичної особи. Юрія КОСТЕНКА до Голови СБУ, Секретаря РНБО щодо неупередженого розслідування обставин, викладених у зверненні Донецької обласної громадської адміністрації “Правовий захист”. Михайла РОДІОНОВА до Київського міського голови стосовно порушення санітарних норм і вимог при будівництві в Печерському районі міста. Володимира ШЕПЕТІНА до начальника Управління Міністерства внутрішніх справ у Харківській області з приводу незаконного притягнення громадянина до кримінальної відповідальності. Таким чином, шановні колеги, виголошено 138 запитів. По фракціям: „Регіони України” - 17, фракція комуністів – 34, „Наша Україна” – 11, Народна партія – 6, БЮТ – 9, СПУ – 7, Народний блок – 8, СДПУ(о) – 25, Українська народна партія – 9, Народний Рух України – 6, „Відродження” – 3, позафракційні – 3. Тут наполягають. Чотири депутати звернулися у зв’язку з незадоволенням відповіддю. Ми можемо таким чином постійно виступати, бо всі будуть незадоволені відповідями. Ну, ми ж не закінчили ще. Ну, все зробимо. Ну, ми ж не закінчили ще перше питання. Закінчимо – зачитайте. Буде. Ну, закінчимо, давайте питання, ми ж не закінчили. Справа в тому, шановні колеги, виголошення запитів, виступи і незадоволення відповіддю – це одне питання. Коли ми його завершимо, тоді буде ваше питання. Ви ж це розумієте прекрасно. У зв’язку з незадоволенням відповіддю Шурма. Підготуватися Олегу Білорусу.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]], „Опозиційний блок НЕ ТАК!” Мені видається, що сьогодні питання енергетичного забезпечення, енергетичної безпеки держави це є предмет номер один обговорення всюди як на рівні уряду, так і на рівні побутовому, коли говорять про це все прості громадяни, знаючи, яка є небезпека. Я звернувся з запитом для того, щоб отримати офіційну інформацію стосовно засновників та статутної діяльності РосУкрЕнерго. Я отримав дуже цікаву відповідь від виконувача обов’язки Єханурова. Виявляється, що енергетична безпека України відповідно до угод віддана фірмі, статутний фонд якої, початковий капітал, 76 тисяч доларів. І все. Що стосується засновників, то взагалі повне нерозуміння. Ні одної фамілії мені не дали. Або пан Єхануров не розуміє, що від нього хотіли, або він просто хоче ввести в блуд народного депутата. Тоді є запитання: а що почує українське суспільство? Мені надали прізвища складу адміністрації акціонерного товариства, серед яких два росіянина і один швейцарець. Все. Чи є проблема отримання таких даних? В одному з інтерв’ю екс-голова Турчинов сказав, що жодних проблем з отриманням прізвищ засновників і основних статутних діяльностей РосУкрЕнерго немає. Необхідно тільки звернутися до Служби безпеки України і Генеральної прокуратури України. Володимире Михайловичу, я звертаюся до вас. Враховуючи те, що виконуючий обов’язки Прем’єр-міністра Єхануров не дає вичерпної інформації, звернутися до Служби безпеки України, Генеральної прокуратури з вимогою провести розслідування і надані дані, хто є все-таки засновником. Оскільки зі слів одного з керівників Райффайзенбанку 50 відсотків РосУкрЕнерго відноситься до фірми „Центрогаз”. Виходить, що ще якась фірма повинна забезпечувати чи мати прибутки з постачань цього газу на Україну. Більше того, РосУкрЕнерго потребує бути відоме в Україні по одній причині. За один день до підписання усіх угод на фірму „Петрогаз”, яка зареєстрована в Дубаях перечислили 50 мільйонів доларів. Не поодинокий випадок перечислення цих коштів на фірму „Петрогаз”. Є неофіційна інформація і вона блудить по інтернет-сайтах у Європі і що до неї має дотичність найближче оточення Президента України, а особливо Петро Ющенко. Я би хотів, щоб пан Петро вийшов на трибуну і сказав – так чи не так, має дотичність чи не має дотичність і зняв усі інсинуації. Називаю спеціально прізвище аби скористався реплікою. Президент України очевидно не звертається до Служби безпеки України по одній причині, 20% скорочення особового складу хоче поставити собі на меті послаблення цієї структури. Тому він і не реагує. Дякую.
Так, Олег Григорович Білорус. Вам право на виступ. Підготуватись Мироненку.
Шановні громадяни, шановні народні депутати, більшість за нас народились і жили в селах і знають, що таке перезимувати в селі, коли соломи давно нема, дрів нема, торфу нема, брикету немає, вугілля втричі чи п’ятикратно дороге, а зима, яка була чи є сьогодні нагадує про те, що таких зим тепер може бути підряд 25, бо це цикл природній. І Верховна Рада вживала заходів щодо сільської газифікації, були в бюджеті 2005 року виділені великі кошти. Нажаль ці кошти були реалізовані лише на 30%, не більше, причому в казначействі залишились кошти бюджетні не використані. Ось вам приклад. Кругом Києва в селах на відстані 20 кілометрів від Києва газу нема. Кагарлицький славний район, кущ сіл, Расавка, Зікрачі, Халча, Воронівка, які вимирають і які потребують цього газу, бо інакше їм природна смерть, населення розбіжиться, особливо молодь. П’ять років ми б’ємося за те, щоб довести газопровід до цього куща сіл. П’ять років труби лежать в канавах, на полі, в болоті і на цей рік було виділено аж 850 тисяч на чотири села і видали з Мінфіну лише 250 тисяч коштів, і то видали в грудні місяці. Я думаю, що цей мій виступ треба розцінювати як прямий запит до Генерального прокурора з вимогою перевірити, як плануються і використовуються бюджетні фінанси. Створили такий механізм відрахувань від оплати газу, що сільська газифікація буде роками в болоті. Ми вимагаємо, щоб уряд Єханурова в цьому році в 2006, коли Верховна Рада виділила 450 мільйонів не повторив минулорічний подвиг свій, а забезпечила виконання сільської газифікації. Міністр фінансів уникнув підписання відповіді на запит народного депутата, підписують начальники управлінь, зам. міністри – це є порушення. Ми вимагаємо припинити такі порушення, ставлення до Верховної Ради.
До виступу запрошується Віктор Мироненко, підготуватися Заремі Катушевій.
Уважаемые соотечественники! Фракция коммунистов, Мироненко. Получив на запрос Генеральною прокуратурою еще один ответ, который вызывает не только не удовлетворение, но и крайнее возмущение, хочу обратить внимание на следующее. Рядовые, бедствующие граждане видят во всех регионах Украины одно и тоже, циничное торжество, обогащающийся с помощью капиталистической приватизации и коррупции властных воров в законе и свое нищенское, абсолютное бесправие невозможность добиться справедливости, законности. Жильцы дома номер 4 по улице Городецкого в городе Киеве борются уже 5 лет против незаконной приватизации подвала их дома с предпринимательской структурой. Не могут добиться реализации своих конституционных законных прав с помощью прокурора, суда. В соответствии с решением Конституционного Суда Украины от 2 марта 2004 года чердаки и подвалы жилых домов являются вспомогательными помещениями и являются общей собственностью собственников квартир. Согласно Закона Украины о приватизации жилого фонда статья 10 часть 2 «Вспомогательные помещения жилых домов отдельной приватизации не подлежат». Однако, как указывают жильцы дома номер 4 по улице Городецкого, должностные лица фонда приватизации и коммунального имущества Шевченковского района города Киева превысил свои полномочия, подделав документы, обеспечили приватизацию подвала жилого дома номер 4. В связи с этой незаконной приватизацией было возбуждено уголовное дело номер 600735 от 1 сентября 2003 года. В течение более двух лет вместо того, чтобы наказать виновных, защитить незаконно страдающих жильцов дома номер 4, среди которых есть участники Великой Отечественной войны, освободители Киева, заслуженные работники культуры, науки, прокуратура Шевченковского района города Киева пытается закрыть уголовное дело. Шевченковский районный суд города Киева и Апелляционный суд города Киева защитили Конституцию и закон, не позволили закрыть это уголовное дело. По просьбе пострадавших жильцов дома номер 4 в связи с явной волокитой по делу 19 декабря 2005 года мною был направлен второй запрос на имя Генерального прокурора Украины, однако, Генеральная прокуратура, ограничившись промежуточной отпиской, до сих пор конкретного ответа пострадавшим людям и мне не дала. Возможно, это свидетельствует о том, что уже работники Генеральной прокуратуры осуществляют волокиту, пытаются целенаправленно обеспечить закрытие уголовного дела, хотя это является нарушением закона. Я обращаюсь к Генеральному прокурору Украины с просьбой обеспечить выполнение Конституции, законодательства Украины защитить конституционные права жильцов дома номер 4. Уважаемый Председательствующий! В связи с неудовлетворительным ответом на запрос, с фактической отпиской, прошу вас считать это выступление мои депутатским запросом Генеральному прокурору Украины. Спасибо.
До виступу запрошується Зарема Катушева в зв’язку з незадоволенням відповіддю на депутатський запит.
Уважаемые народные депутаты Украины, а так же граждане Крыма. Высокая трибуна парламента Украины позволяет нам доносить нашим избирателям правду о многих событиях и фактах, которые касаются остро проблем нашей жизни. Мифы о честной власти, искоренении коррупции в судах и органах прокуратуры воспринимаются сегодня как насмешка над людьми, попытка избежать ответственности чиновников и высших должностных лиц как в Крыму, так и на Украине. Последовательной политической силой, которая всегда отстаивала и защищала интересы людей, не запачкана «ржавчиной» ограбления простых тружеников, были и остаются коммунисты во главе с Петром Николаевичем Симоненко. Это не предвыборная агитация. И подтверждением тому митинги протестов, сотни подписей граждан, которые не могут допустить очередного разграбления крымских земель, присвоению под видом аренды приватизации лучших прибрежных территорий солнечного Крыма. И, в первую очередь, в исторической части Левадийского заповедника. Если вернувшиеся на свою историческую родину переселенцы крымско-татарского народа занимают неиспользованные территории для обустройства своих семей, возмущению чиновников нет предела. А вот если в районе Нижней Ореанды, природно-заповедном фонде Украины, который находится под охраной закона, частная фирма с названием «Пакс», зарегистрированная на квартире в городе Алупке, получает 1600 квадратных метров, ограждается забором, сносит деревья под строительство. Если сегодня на Крестовой горе день и ночь бульдозеры прокладывают дорогу для коттеджей известных бизнесменов и разрушается знаменитая Царская тропа, о которой знают поколения у нас и за рубежом – молчит прокуратура Крыма, уходят в сторону руководители Крыма. А землеустроители экологической санитарной инспекции в угоду власти и видимо не бескорыстно, санкционируют грабительские проекты. Протестуют простые люди против фирм «Пакс», «Ренессанс», которые варварски и цинично хозяйничают на территории заповедника: снесли детский садик, уничтожают растительность. Это неспроста, поскольку обращение и запросы народного депутата новый глава правительства Крыма из своего нового кабинета сообщает, что факты не подтверждаются и Левадийский поселковый совет готовится в суд против своих избирателей. Понятно, кому служит такая власть и чьи интересы она отстаивает. Не лучше выглядит, к сожалению, и прокуратура, поскольку, получив земли для своей семьи на побережье, она уже просто потеряла право требовать соблюдать законность от чиновников и бизнесменов. Последнее сообщение от жителей поселка Нижняя Ореанда, что они не будут мириться и готовы к самым решительным действиям. Шесть месяцев волокиты по делу Верховной Рады Украины.
Дякую вам, все. Шановні народні депутати! Ми завершили розгляд першого питання. Я хотів би зробити оголошення. Сьогодні о 14 годині на третьому поверсі відбудеться засідання Погоджувальної ради. Вам запрошення і повідомлення направлені. Я просив би взяти участь у засіданні. Три пари фракцій звернулися з вимогою надати перерву. Я так розумію, є потреба виголосити заяви. Будь ласка , я прошу підготуватися до виступу Юрію Оробцю, потім Володимиру Бойку, і Гмиря буде виступати. Будь ласка, Юрій Оробець. Підготуватися Бойку Володимиру Семеновичу і Гмирі.
Шановні колеги! Я хотів би, щоб ви зараз не дивилися у свої матеріали друковані, а привернули увагу до того, що я скажу. Я уповноважений від двох фракцій: „Наша Україна” і „Народний Рух України”. Останнім часом по засобах масової інформації у Європі прокотилася серія публікацій, які ганьблять почуття мільйонів віруючих мусульман. Це викликало величезне протистояння і бурю неприйняття у всьому світі. І, на жаль, ця біда зачепила і Україну. У вчорашній газеті „Сегодня”, яка належить відомому олігарху Ренату Ахметову, появилися ті самі карикатури, які так цинічно паплюжать вірування і почуття мусульман всього світу. Я вважаю і наша фракція вважає, що це є дуже сильна провокація. І ми звертаємося до Президента України, Служби безпеки, прокуратури і Голови Верховної Ради розслідувати цей факт і негайно дати оцінку, оскільки він, по суті справи, нехтує нормами нашої чинної Конституції і розпалює релігійне неприйняття і національну ворожнечу. Звертаюся, щоб вказані служби провели повноцінне, повнокровне розслідування цього. Вважаю, що нашому Комітету з прав людини і засобів масової інформації негайно треба з цього приводу провести засідання і винести постанову Верховної Ради, яка би засудила це. Ми вважаємо, що сповзання у вибори в брудний спосіб, коли навколо України і в середині України генерується національна і релігійна нетерпимість, є недопустимими. І тому державні чинники повинні негайно і різко втрутитися в цю ситуацію для того, щоб нічого подібного в дальнішому не було. Мир і спокій в Україні – це найвища цінність, і ми підтримуємо ці конституційна засади в нашому суспільстві. Дякую за увагу.
До виступу запрошується Володимир Семенович Бойко від фракції промисловців і підприємців та Соціалістичної партії України.
Уважаемые коллеги, члены фракции Социалистической партии Украины глубоко обеспокоены ситуацией, сложившейся в стране. За плотной завесой политической предвыборной баталии остается незамеченным то, что страна балансирует на грани экономической пропасти. Прошедший год был трудным для экономики Украины и в первую очередь для основного донора бюджета - металлургической отрасли. При прогнозируемом в начале года росте ВВП 6,5 фактически рост составил 2,4 процента. Непродуманные, необоснованные решения по ревальвации гривны, повышения железнодорожных тарифов почти в 2 раза, цен на электроэнергию на 45 процентов, природного газа на 18 процентов наложилось на вполне прогнозируемое резкое ухудшение ситуации на мировом рынке металла. Цены на металлопрокат в 2005 году снизились на 35 процентов. К концу года рентабельность производства упала до 5 процентов. С начала 2006 года экономическая ситуация ухудшилась. Минэкономики отозвала свой прогноз рост ВВП, заложенного в Госбюджет, понизив его с 7,5 до 2,5 процента. Уже в январе по сравнению с декабрем прошлого года сократилось производство чугуна, стали, готового проката. В денежном выражении это означает потери дохода бюджета почти 400 миллионов гривен в январе. Не лучшим будет февраль и март. В связи с уменьшением производства стали резко упало производство кокса, концентрата и другой продукции горно-металлургического комплекса. На этом фоне ситуация с ценой на газ и объемами его поставок вообще носит детективный характер. В сегодняшних условиях волевое не просчитанное снижение объема. газа для промышленных предприятий ведет не только к сокращению выпуска продукции, удорожания ее себестоимости, но и к высокой аварийности. Кроме этого, активно предлагается в очередной раз повысить железнодорожные тарифы на 12 процентов, стоимость электроэнергии – на 10-15 процентов. После непродолжительного улучшения ситуации с НДС экспортерам сумма бюджетной задолженности по возмещению снова начала нарастать. Налицо все признаки кризиса в экономике Украины. В сложившейся ситуации фракция считает необходимым создать антикризисный комитет, задачей которого должно входить принятие текущих и перспективных мер по преодолению кризисных явлений в экономике. Созвать для обсуждения выработки мер по выходу из кризиса политический совет. Заморозить цены монополистов, снизить тарифы на железнодорожные перевозки не менее, чем в 30 процентов. Обеспечить механизм возмещения НДС в течение месяца с дня предоставления налоговой декларации. Внести на рассмотрение в Верховную Раду и поддержать проект закона Украины, направленный на стимулирование рационального использования этих экономических ресурсов, внедрения энергосберегающих технологий, внести ясность в механизм формирования цен на природный газ для повыш. предприятий на текущий год. К сожалению, времени нет, это
Так, до виступу запрошується Сергій Гмиря від фракції комуністів і СДПУ (о).
Спасибо. Сергей Гмыря, фракция коммунистов, Алчевск. Я хочу обратится ко всем депутатам. Фракция коммунистов категорически настаивает на немедленном рассмотрении комплекса вопросов, связанных с положением в Алчевске, моем родном городе и в коммунальном хозяйстве страны в целом. Имеются соответствующие постановления, их нужно рассматривать и принимать. Уважаемые коллеги, вопрос об аварии в Алчевске – это вопрос общегосударственный. В условиях, когда 15 лет коммунальное хозяйство было заброшено, а сегодняшняя власть больше думает о вступлении в НАТО, чем о подготовке к зиме. Такое может произойти в любом населенном пункте Украины, от «а» до «я», от Алчевска и Александрии до Ялты и Яготина. Мы, алчевцы, благодарны тем тысячам людей, которые откликнулись на нашу беду и приехали помогать нам. Но нам бы хотелось, чтобы и власть проявила такую же помощь, а этого, к сожалению, сегодня не видно. Указ Президента в полном объеме не выполняется. У меня, мне звонят родители детей, которые в Евпатории, в санаториях «Солнечный» и «Прометей», дети жалуются на то, что там страшно холодно и неуютно. Два с половиной миллиона только прошло в гривна, тогда как Грузии такую же сумму выделили в долларах. Непонятные схемы используются. Этот вопрос нужно рассматривать и рассматривать немедленно. И еще об одном, уважаемые коллеги, вы знаете, говорят, что завтра будет выступать Президент со своим докладом, которого мы, к сожалению, еще не видели. Я очень хотел. Чтоб вопрос по Алчевску рассмотрели до доклада, потому что у Президента большие долги перед моим городом. 22 августа, когда самая крупная новостройка вводилась на Украине технологическая, Президент приехал в Алчевск, и категорично публично пообещал, ему положили на стол бумаги с проблемами Алчевска, он категорически пообещал: «Я сделаю все, чтобы Алчевск был с теплом. В течение недели будет подготовлено соответствующее распоряжение». Неделя проходит, другая приходит – звонят в Аппарат Президента, и пресс-секретарь отвечает: сегодня суббота, все нормальные люди, а стало быть, и Президент, отдыхают. Ждите, пока распоряжение будет. Пять месяцев прошло – ничего нет. Дорогие коллеги, Алчевск сделал все, что мог для Украины. За последние четыре года 745 миллионов отчислил в бюджет, а в свой бюджет пошло 260. В три с лишним раза увеличились поступления в бюджет Украины, а в городской бюджет – только на 45 процентов. Теперь Алчевск ждет, поможем ли ему мы. Иначе.
Спасибі. Шановні народні депутати, я прошу Секретаріат підготуватися відповідні доручення і звернення, виходячи із інформації, яка прозвучала у виступах, запитах, повідомленнях народних депутатів України. Від Української Народної Партії і Партії „Реформи і порядок” народний депутат Мовчан.
Дякую. Українська Народна Партія, фракція Української Народної Партії, Блок Костенка і Плюща. Шановні депутати, шановний Володимире Михайловичу. Мене просто вражає, якась загальна сліпота політична. У той час, коли Росія веде відверту економічну війну проти України, ми пошукуємо внутрішніх ворогів. І тоді, коли занедбане, занехаяне комунальне господарство, яке фактично не затрачувало ні копійки, і це я сьогодні можу стверджувати на підставі висловлювань голови комітету Бюджетного Людмили Павлівни Супрун, яка сказала, що в Алчевську копійка за минулий рік і позаминулий не була закладена на комунальні потреби. Фактично все сьогодні перевертається на голову. Все приписується, всі гріхи тієї влади, яка 15 років довела всю комунальну справу до абсолютної кризи, до ерозії, труб, до всього, не міняючи ні кранів, нічого. Сьогодні все переписують і перекидають на сучасну владу. Ви прекрасно розумієте, що збагачення, яке тривало, у тому сьогодні так званому живельному районі чи в регіоні, який нібито ощасливив всю Україну, коли, ви знаєте, фракції вугілля дрібні, які накопичувалися десятки років, ви знаєте, це відсіви були, і їх продали на ТЕЦи. Всі ці маніпуляції добре відомі. Але мене дивує інше. Чого сьогодні ті, хто каже, що ощасливить уже все населення України, він доведе, та політична сили до руїни загальної України. Я хотів би, щоб зупинилися у цих загальних протистояннях. Відкиньте всі звинувачення, про які казав Оробець, національні, мовні, відкиньте, це не ваші карти. Чого ви в них граєте? Ви пригадуєте, був такий блок, який називався „Слон”, очолюваний Гриньовим, колишнім заступником Голови Верховної Ради. Він утворив таке політичне об’єднання, ішов виключно на антиукраїнських гаслах. Що вони заробили? 0,1. Ніколи в житті мовні питання не стають соціальними. І ніколи від вирішення мовних проблем, як ви хочете, на користь чужої нації, абсолютно. Тому що та держава, яка населена тим корінним населенням, все робить для розквіту російської мови, російської культури. Ми, заклавши 4 мільйони, а потім вирівняли бюджетним комітетом до 20 на розвиток української мови, хіба ми можемо змагатися з тими 450 мільйонами, які передбачені в бюджеті Росії на розвиток російської мови в Україні? Схаменіться і робіть послідовно у себе, в своїх регіонах, вчасно ремонти, закладайте бюджетні кошти, а потім обіцяйте Україні добро і щастя. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили виступи. Відносно мовних проблем я прошу народних депутатів під час перерви відвідати книжкову ярмарку, виставку і придбати там цікаву літературу. Я вчора був на цій виставці і коли говорили про те, що Верховна Рада має прийняти відповідні рішення, повернутись обличчям до цієї проблеми, я запропонував видавцям, щоб вони внесли конкретні пропозиції, що має зробити Верховна Рада України, бо в нас же погаласували, потім і розбіглися всі, ніхто не займається цими проблемами. Де законопроекти з цього приводу? Немає їх. Одну хвилиночку. Вже ми виступили. Я просто прошу всіх, щоб всі відвідали виставку. Чудові книжки, можна придбати і побачити, які в нас прекрасні перспективи. Я жодного разу не чув, щоб під час засідання Погоджувальної ради були внесені пропозиції. Ми завтра, на наступному тижні їх розглянемо. Давайте. Немає питань. У нас лежить півтори тисячі законопроектів. До них треба ще ,мабуть, приробити ініціативу. Так, я прошу вас, шановні колеги, заспокойтеся. Я просто запросив всіх на виставку. Переходимо до розгляду питань відповідно до розкладу засідання. Друге читання. Оголошується до розгляду проект закону про внесення змін до Закону України "Про загальний військовий обов’язок і військову службу" [[нова редакція]], реєстраційний номер 8047. Доповідач Голова Комітету з питань національної безпеки і оборони Георгій Корнійович Крючков.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Після прийняття за основу згаданого законопроекту надійшло, не рахуючи суто редакційних, близько 200 зауважень і пропозицій. З них 139 враховані повністю, 27 - з уточненням редакції, не підтримано - 34, хоча багато з них просто повторюються. Внесені такі принципові доповнення. Ми визнали за потрібне не розкривати в деталях проблеми мобілізації, оскільки є окремий закон, ввести окрему главу про соціальні гарантії, головним чином для того, щоб нам зафіксувати усунення цієї несправедливості, коли при загибелі військовослужбовця, його смерті, компенсаційні гарантії набагато менші ніж в інших силових структурах. Введена глава про контроль і нагляд за дотриманням законності, уточнений час введення в дію закону і деякі інші зміни. Що стосується тих зауважень, які не підтримані, якщо автори законодавчої ініціативи на них наполягають, можна їх проголосувати, якщо потрібно - я їх всі назву і проголосуємо. А з врахуванням цього ми просимо прийняти закон у другому читанні і, як закон.
Дякую. Кабінет Міністрів підтримує цю позицію? Шановні колеги! Шановні народні депутати! Прошу уваги, вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття в другому читанні і в цілому, як закон. В цілому, як закон проект Закону про внесення змін до Закону України „Про загальний військовий обов’язок і військову службу”, нова редакція. Реєстраційний номер 8047. Прошу голосувати. [[11:05:14]] За-300 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України, пов’язаних з проведенням експерименту у житловому будівництві на базі холдингової компанії "Київміськбуд". Хто доповідає від комітету? Комітет опрацював і пропонує прийняту в другому читанні і в цілому, як закон. Які застереження є в депутатському корпусі? Немає. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому, як Закон, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України, пов’язаних з проведенням експерименту в житловому будівництві на базі холдингової компанії „Київсміськбуд”. Реєстраційний № 8386. Прошу голосувати. [[11:06:24]] За-285 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Лісового кодексу України. Доповідач Валерій Іванович Самоплавський член Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. Будь ласка.
Глибоко шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. 29 червня Верховна Рада прийняла за основу в першому читанні нову редакцію Лісового кодексу України. Відповідно до цієї постанови, разом з Кабінетом Міністрів, комітет доопрацював зазначений проект Закону з урахуванням зауважень та пропозицій народних депутатів і вносить його на розгляд Верховної Ради України на друге читання. Перш за все, дозвольте подякувати народним депутатам України: Іванчо, Салигіну, Зайцю, Шкілю, Руденку, Юхновському, Шершуну, Грязєву, Ширку, Бойку, Лещенку, Кузьмуку та багатьом іншим народним депутатам за активну позицію під час обговорення Закону. А також робочій групі: спеціалістам Кабінету Міністрів, працівникам Секретаріату комітету, Головного юридичного Управління, іншим фахівцям, які приймали безпосередню участь у доопрацюванні кодексу до другого читання. Проект Лісового кодексу широко обговорювався громадськістю в засобах масової інформації, колективах майже всіх сільськогосподарських підприємств і слід відмітити велику зацікавленість та громадський резонанс цього процесу. Всі, від лісника до інженера, від студента до професора зробили масу побажань та зауважень, які опрацьовані експертною групою. В розробці проекту Лісового кодексу брали активну участь провідні науковці Інституту екології Карпат та ради продуктивних сил України, Національного аграрного університету, Українського лісотехнічного університету, Українського науково-дослідного інституту лісового господарства та Агролісоміграції інших установ та організацій. Тому я хочу сказати слова щирої подяки за плідну співпрацю академіку України Голубцю, член-кореспонденту України Страчинському, професорам Ковалю, Криницькому, Лакиді, Мауру, Ткачу, Вакуляку та багатьом іншим. Підтримка проекту лісового кодексу висловлена у зверненні загальних зборів Лісівничої академії наук Україна за участю президента Лісівничої академії наук , член-кореспондента України, професора Туниці та професора Третяка. Робоча група розглянула, буквально, всі пропозиції, що надійшли до комітету, як від суб’єктів законодавчої ініціативи, так і від обласних рад: Закарпатська, Волинська, Донецька; від ряду міністерств та інших органів виконавчої влади. Всього до законопроекту від суб’єктів законодавчої ініціативи надійшло 607 зауважень та пропозицій, з яких враховано майже 400, відхилено 198. Із загальної кількості зауважень і пропозицій, що були відхилені, 198 або більшість з них, 156, стосується застосування термінології не прийняті у кодексі, зокрема. Врегульовано багато інших питань. У Прикінцевих положеннях передбачено внесення необхідних змін до Земельного кодексу України. Тому прошу з врахуванням технічного доопрацювання зауважень Головного юридичного управління і Прикінцевих положень прошу прийняти проект Лісового кодексу.
Шановні колеги! Будемо голосувати, так? Юрій Анатолійович Кармазін, мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Блок Юрія Кармазіна”. Шановні народні депутати! Шановний Володимире Михайловичу! Я хотів би, що ми декілька принципових питань розглянули і зрозуміли, що, якою дорогою ідемо далі. Я маю на увазі поправку 54 народного депутата Шершуна, яка врахована внаслідок якої потім зовсім міняється право українського народу, право власника на ліси, бо там записано: ліси можуть перебувати в державній, комунальній і приватній власності. Я наголошую на приватній власності. Знову поновлюються права панів мати свої ліси, не пускати туди дітей, не допускати і так далі. Подивіться, будь ласка, 54 поправка. Ми в першому читанні, в першому читанні ми за це не голосували. Там було, що від імені українського народу право власника здійснюють органи державної влади. Органи місцевого самоврядування в межах, установлених Конституцією. Тому 54 поправка має.
Да, будь ласка.
Доповідаю: передбачено ліси, що можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності. Абсолютна кількість гектарів, площа лісів – це буде державна власність. В межах міст, наприклад, місто Севастополь, місто Київ, зелене кільце – це комунальна власність. Але якщо, я хотів би підкреслити, якщо ми прийняли Земельний кодекс, яким передбачено власність на землю для сільськогосподарського призначення, і якщо людина хоче мати, фермер, 40-50 гектарів для вирощення сільгоспкультур, так невеличкий клаптик лісу – гектар, півтора гектари, які будуть всередині цих масивів, ми передбачаємо, що вони також автоматично відходили у приватну власність даного фермера. Лісівники чи постійні користувачі не можуть вести господарство на цьому клаптику, якщо воно буде знаходитись в середині даного масиву, земельного масиву. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, оскільки народний депутат має право наполягати на голосуванні поправок, які враховані, то якщо Верховна Рада її підтвердить, цю поправку, вона залишиться у тексті. Якщо Верховна Рада не підтримає, вона буде вилучена. Тому для того, щоб підтримати поправку Миколи Харитоновича Шершуна треба набрати 226 голосів мінімум. Я ставлю на голосування поправку 54 Миколи Харитоновича Шершуна на сторінці 12, прошу голосувати. [[11:13:19]] За-153 Поправка не прийнята. Вона вилучається. По фракція, будь ласка: «Регіони України» - 5, комуністів - 0, Народна партія – 30, «Наша Україна» - 14, БЮТ – 21, СПУ – 20, Народний блок – 22, СДПУ (о) – 11, Українська народна партія – 6, „Відродження” – 3, Партія промисловці, підприємці України – 7, Народний рух України – 2, „Реформи і порядок” – 8, „Єдина Україна” – 0, позафракційні – 4. Так йдемо далі. Хто наполягає ще на поправках? Ніхто не наполягає на поправках? Будь ласка, Руденко, номер поправки вашої?
Дякую, шановні колеги, справа в тому, що на комітеті була підтримана пропозиція Миколи Харитоновича Шершуна і те, що в депутатів окремих виникають різні інші точки зору, потрібно було б приходити, можливо, на комітет і наголошувати на свій позиції. Я вважаю, що, можливо, все-таки потрібно голосувати в цілому і ініціатор поправки міг би відхилити або погодитися з пропозиціями Кармазіна. Шершун наголошує на тому, що ця поправка має бути тому, що концепція виписана під те, що, дійсно, в Земельному кодексі виписано різні права власності – приватна, державна, комунальна. І втрачається сенс багатьох поправок нового Лісового кодексу. Дякую.
Володимире Михайловичу, дозвольте, буквально два слова.
Будь ласка.
Шановні народні депутати! Те, що ви не проголосували поправку, я хотів би, що лісники України стоять на ваших позиціях. Підкреслюю на позиціях депутатів тому, що ми виключно були за державну власність на ліси і за комунальну. Но в цій залі – я підкреслюю, в цій залі – вами був прийнятий Земельний кодекс України. Читаю статтю 56. „Землі лісового фонду можуть перебувати у державній, комунальній та приватній власності”. Я ще раз наголошую, іде виключно за ті невеличкі клаптики, які можуть бути гектар півтора-два. Зрозумійте, я все життя пропрацював в лісовому господарстві, но якщо така норма є, вона не протирічить всім лісівничим засадам. Прошу взяти до уваги.
Шановні народні депутати, для того, щоб остаточно ми зняли тут колізії, я думаю, можем поставити на голосування про повернення до цієї поправки. Не повернемося, рухаємося далі. Тому що, відповідно до Регламенту, будь-яка поправка, яка навіть врахована, за наполяганням депутата має голосуватися. В даному разі Юрій Кармазін це право використав. Я ставлю на голосування пропозицію про повернення до розгляду поправки 54 для того, щоб унормувати її із Земельним кодексом. Прошу голосувати. [[11:16:49]] За-244 Ми повернулися. Тепер я ставлю на голосування про підтримку поправки 54. Прошу голосувати. [[11:17:15]] За-266 Поправка врахована. Йдемо далі. Так, хто наполягає на поправках? Не бачу. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Лісового кодексу України, реєстраційний номер 3459-1. Прошу голосувати. [[11:17:56]] За-302 Закон прийнято.
Дякую, всім депутатам і вам. Володимире Михайловичу.
Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України „Про освіту” [[щодо учасників навчально-виховного процесу]] [[друге читання]]. Реєстраційний номер 5740. Доповідач голова підкомітету комітету з питань науки і освіти Родіонов Михайло Кузьмич. Мікрофон, будь ласка, Михайла Кузьмича Родіонова ввімкніть.
Родіонов, фракція комуністів. Шановні народні депутати, шановні радіослухачі, комітет Верховної Ради України з питань науки і освіти розглянув на своєму засіданні проект Закону про внесення змін до Закону України „Про освіту” [[щодо учасників навчально-виховного процесу]]. Реєстраційний номер 5740, який був внесений народними депутатами Воюшем, Ващук, Шуфричем і який було підготовлено до другого читання. Але ж при створенні робочої групи для другого читання, в процесі опрацювання законопроекту, члени робочої групи не змогли дійти до узгодженого рішення щодо віднесення до учасників навчально-виховного процесу: тренерів-методистів, інструкторів-методистів дитячих, юнацьких спортивних шкіл, науково-педагогічних працівників і спеціалістів. На запит комітету Кабінет Міністрів теж дав відповідне роз’яснення і свою позицію про недоцільність віднесення до керівних педагогічних працівників, в тому числі і тренерів-викладачів, тренерів-методистів, інструкторів дитячих, юнацьких спортивних шкіл з науково-педагогіч. З тих причин, що у наслідок прийняття цих змін до Закону значною мірою змінюється міжпосадове співвідношення та умови оплати праці. Тобто ми погіршуємо умови оплати праці цих людей. Переді мною таблиця на грудень 2005 року, тобто, якщо ми приймемо ці зміни, то тренери-викладачі будуть отримувати на 100 гривень менше, ніж зараз отримують. Тому Кабінетом Міністрів і міністерство відповідне і Комітет з питань молодіжної політики та спорту вважають недоцільним прийняття цих змін. Тому Комітет з питань науки і освіти пропонує таку постанову: погодитися з висновками Кабінету Міністрів України та скасувати рішення Верховної Ради України від 3 березня 2005 року, постанова Верховної Ради України 2464, про прийняття за основу проекту Закону України про внесення змін до Закону України „Про освіту” [[щодо учасників навчально-виховного процесу]], реєстраційний 5740. Вважати зазначений проект закону знятим з розгляду.
Шановні народні депутати! Я ставлю на голосування пропозицію комітету, тобто проект постанови Верховної Ради України про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття за основу проекту Закону України про внесення змін до Закону України „Про освіту” [[щодо учасників навчально-виховного процесу]], реєстраційний номер 5740/п-1. Прошу голосувати. Відмініть голосування. З мотивів, будь ласка. Кармазін. Відмініть голосування.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович! Ну, абсолютно не переконливо ж зараз. Я дуже поважаю колегу Родіонова, надзвичайно. Ну, там же ми ставили питання зовсім інші, приймаючи цей законопроект. Ми ж хотіли прирівняли тренерів-викладачів, методистів, інструкторів-методистів дитячих і юнацьких спортивних шкіл до педагогічних працівників. Вони ж, смішно, не являються нібито педагогічними працівниками, а приймають участь. Дуже важливо, щоб сьогодні дітьми хтось займався. Хіба ж нам треба просто тільки плодити людей, щоб вони потім попадали в місця позбавлення волі чи гралися і ці ігрові автомати и так далі? Треба, щоб вони були зайняті весь час, треба, щоб ті люди, хто їх виховує, вони ж їх виховують!. То це, що, не педагогічна робота, то хіба це не можна через кому? Я розумію уряд, уряд не хоче потім робити певні доплати і так далі. І зараз каже, що він більше піклується. А я навпаки спілкувався із цими тренерами і бачу, і вони говорять, що треба підтримувати цей закон. Поговоріть же з людьми. Не можна зараз скасовувати. Хай розглядає комітет, як положено. Я проти того, щоб зараз голосували ми цю постанову. Дякую вам.
Шановні народні депутати, якщо Верховна Рада не підтримає пропозицію комітету, комітет зобов’язаний буде його доопрацьовувати і готувати до другого читання. Тому я ставлю на голосування. Будь ласка, зніміть із голосування. Михайло Кузьмич Родіонов, будь ласка, мікрофон.
Родіонов, фракція комуністів. Шановний Юрію Анатолійовичу, проблема, порушена в законопроекті, є по суті розв’язаною. Оскільки згідно статті 29 Закон України "Про освіту” позашкільна освіта є складовою системи освіти, а згідно статті 39 зазначеного закону дитячо-юнацькі спортивні школи включені до переліку позашкільних навчальних закладів. Стосовно тих доплат. Я ще раз повторюю. У результаті прийняття цього закону, тренери-викладі, які зараз. знаходяться в системі МОН, вони втрачають 100 гривень заробітку. Вони зараз зі всіма накрутками 864 гривень отримують, а вчителі, які зараз є в системі освіти, вони отримують 771 гривню зі всіма накрутками. Тому ця проблема вирішується постановою Кабінету Міністрів.
Дайте можливість завершити думку.
. які підтягує заробітну плату цих викладачів, які знаходяться в дитячих юнацьких школах Міністерства освіти. А зменшувати заробітну плату тих, знаходяться в системі спорту, молоді, особливо параолімпійського, шкіл параолімпійського резерву дитячі, ми просто не можемо. Згідно Конституції не можемо зменшувати заробітну плату. Тому немає підстав за нього голосувати.
Шановні народні депутати. Це не обговорення. Якого комітету? Так-от від профільного комітету виступив вже. Так, шановні колеги, оголошую, я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України. Я просив би, ви в комітеті прийміть рішення, хай хтось один від комітету виступає. Про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття за основу проекту Закону України „Про внесення змін до Закону України „Про освіту” [[щодо учасників навчально-виховного процесу]], реєстраційний номер 5740/П1. Прошу голосувати. [[11:26:02]] За-258 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект постанови про зняття з розгляду деяких законопроектів, що стосується вищої освіти. Кафарський Володимир Іванович. Ігор Рафаїлович Юхновський. Будь ласка, Ігор Рафаїлович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні депутати, Комітет з питань науки і освіти просить зняти з розгляду цілий ряд законів, положення яких враховані вже в законодавстві, яке було прийнято нещодавно Верховною Радою. Мова йде про проект закону за реєстраційним номером 2599 про вищу освіту щодо студентського самоврядування. Питання про участь студентів у роботі вчених рад всіх рівнів внормоване в положеннях закону 3323 і передбачає, що до 10% означених органів складають представники осіб, що навчаються. Стосовно закону „Про вищу освіту” [[щодо призначення керівників]], реєстраційний номер 3401. Норма цього закону врахована, що конкурс на заміщення посади керівника вищого навчального закладу оголошується не пізніше за 1 місяць до закінчення дії контракту на цю посаду. Проект закону про внесення змін до Закону України „Про вищу освіту” [[щодо структурних підрозділів]]. Реєстраційний номер закону 4515. Вже внормовано, що можуть бути структурними підрозділами коледжі і ліцеї, але не входити до складу, як це пропонується в проекті, оскільки закладені різні джерела фінансування тих організацій. Знімається проект Закону про внесення змін до 49 статті Закону „Про вищу освіту” щодо навчального навантаження педагогічних працівників. Реєстраційний номер закону 5208. Запропонована в цьому законі норма вносить обмеження і погіршує умови роботи викладачів першого і другого рівня акредитації в сільській місцевості порівняно з існуючою нормою в законі 3323. Знімається проект Закону про внесення змін до Закону „Про вищу освіту” щодо навчальних закладів культури і мистецтва. Реєстраційний номер 5478. Говорилося про те, хто може бути ректорами, керівниками цих навчальних закладів. Президент відхилив запропоновану норму, директорами можуть призначатися народні артисти, заслужені працівники мистецтв тощо, як додаткові вимоги, що суперечать положенням Конституції. Знімається проект Закону про внесення змін до Закону „Про вищу освіту”. Реєстраційний номер 5479 щодо навчальних закладів з особливими умовами навчання. Мова йде про прирівнення до військових вищі навчальні заклади СБУ, податкових, митних вищих навчальних закладів. Відповідні норми передбачені в Законі 3323 та погоджені з відповідними міністерствами та відомствами. Знімається проект Закону про внесення змін до Закону „Про вищу освіту” щодо керівника навчального закладу. Реєстраційний номер 5497.
Дайте можливість завершити виступ. Будь ласка.
Аналіз демографічної ситуації в України свідчить про те, що в Україні відбувається від’ємний приріст населення, тому пропозиція авторів збільшувати контингент прийому у вищі навчальні заклади є недоцільною. Такої кількості абітурієнтів не відтворюється. Знімається проект Закону про внесення змін до деяких законів щодо освітньо-кваліфікаційних рівнів та розмірів стипендії за кошти державного або місцевих бюджетів. Реєстраційний номер 5498. Мова йде про обмін дипломів спеціаліста на магістра, оскільки для практичної роботи такого обміну витрати коштів сягають понад 1,7 мільярдів гривень на нові дипломи. Але в подальшому освітньо-кваліфікаційний рівень „спеціаліст” застосовуватися не буде, в зв’язку з підписанням України Болонської декларації в минулому році. Знімається Проект закону про внесення змін до Закону про вищу освіту. Реєстраційний номер 5630 щодо участі вищих навчальних закладів в недержавному пенсійному забезпеченні. Цей закон не приймається, в зв’язку, з тим, що не можуть гроші з державного бюджету переходити в недержавні фонди, як пропонується авторами проекту. Це суперечить ряду положень чинного законодавства. Знімається Проект закону про внесення змін до Закону України про вищу освіту щодо самоврядування студентів і аспірантів та їхньої участі в справах вищих навчальних закладів.
Скільки ще треба часу?
Ще одна хвилина. Реєстраційний номер 6352. Я вже говорив про це в попередньому законі. Знімається Проект закону про внесення змін до Закону про вищу освіту щодо рівності прав абітурієнтів. Реєстраційний номер 7075. Мова йде про знімання екзамену з української мови, державна є українська мова на якій ведеться викладання в вищих навчальних закладах і вступний іспит має бути, і абітурієнт має мати певний рівень знань з української мови. Накінець знімається Проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо плати за навчання. Реєстраційний номер 7672. Норма щодо розміру оплати за навчання залишається в старій редакції закону 3323 з пропозицією Президента України і залишається незмінною норма оплати на протязі всього строку навчання студента. Комітет просить затвердити цю постанову Верховної Ради.
Шановні колеги! Немає заперечень? Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про зняття з розгляду деяких законопроектів, що стосуються вищої освіти. Реєстраційний № 8701. Прошу голосувати. [[11:33:06]] За-262 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови про зняття з розгляду деяких законопроектів. Доповідач Голова Комітету з питань правової політики Василь Васильович Онопенко. Василь Васильович, тут документи роздані і якщо в когось застереження, то коротко, так проголосуємо і все.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Комітет з питань правової політики розглянув тринадцять законопроектів, вони у вас є на руках, перелік цих питань і пропонуємо зняти з розгляду, оскільки багато з них протирічить Конституції, деякі питання вже врегульовані тими законами, які були на розгляді нашої сесії. А деякі питання, скажімо, щодо судоустрою, статусу суддів, вони будуть розглянуті частково в законопроекті № 8272 і цей законопроект буде винесений на розгляд Верховної Ради. Тобто ми вважаємо, що навіть при знятті законопроектів не будуть ущемлені інтереси авторів законопроектів, а найголовніше, що ті питання, які. законопроектом врегулювати певні правовідносини, вони будуть, рано, чи пізно, врегульовані в чинному законодавстві. Є ряд питань, пов’язаних зі змінами до Господарського кодексу України. Ми зараз в комітеті працюємо над узгодженням Господарського кодексу України з Цивільним кодексом. І, я думаю, що внесемо такі комплексні зміни. Тому є пропозиція проект Постанови № 9014 проголосувати і розвантажити роботу Верховної Ради.
Шановні колеги, ставиться на голосування проект Постанови Верховної Ради України про зняття з розгляду деяких законопроектів, реєстраційний номер 9014. Прошу голосувати. [[11:35:32]] За-211 Рішення не прийнято. Шановні народні депутати! Я просив би зосередитися. Якщо є застереження щодо того чи іншого законопроекту, і ви вважаєте, що він має опрацьовуватися, то ми його вилучимо. Тому я пропоную такий наступний зараз підхід. Хто за те, щоб повернутися до розгляду проекту Постанови, реєстраційний номер 9014. Прошу голосувати. [[11:36:14]] За-281 Повернулися до розгляду. Тепер у нас є право поставити на голосування пропозицію комітету про зняття з розгляду деяких законопроектів, які визначені проектом постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 9014. Прошу голосувати. [[11:36:46]] За-301 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Угоди про позику [[Проект удосконалення системи соціальної допомоги]] між Україною та Міжнародним банком реконструкції та розвитку, реєстраційний номер 0315. Доповідач виконувач обов’язки міністра праці та соціальної політики Іван Якович Сахань. Підготуватися від комітету. Будь ласка, Іване Яковичу. Віталій Хомутинник, заступник голови комітету.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! На ваш розгляд представлено проект Закону про ратифікацію Угоди про позику. Робота над цим проектом тривала понад чотири роки. Головна мета проекту – це запровадження Україною якісно нового рівня в організації адресної підтримки найбідніших верств населення шляхом забезпечення комплексного підходу до надання соціальної допомоги інвалідам, одиноким громадянам та багатодітним родинам, людям похилого віку та іншим найменш захищеним категоріям громадян. Реалізація проекту дасть можливість реформувати систему соціальної допомоги, в першу чергу, її міські і районні ланки, де безпосередньо здійснюється прийом громадян. При цьому передбачається розробити і запровадити сучасні стандарти в обслуговуванні населення, організації прийому громадян, нове інтегроване програмне забезпечення для призначення всіх видів соціальної допомоги за єдиною заявою, привести до належного стану приміщення місцевих управлінь, пристосувати їх для прийому громадян всіх категорій, в тому числі і інвалідів. Впровадження проекту матиме такі позитивні результати: перший – це суттєве зниження рівня бідності через посилення підтримки соціально вразливих груп населення. Другий позитивний результат – це поглиблення адресності допомоги завдяки визначенню права на призначення допомоги, виходячи з конкретних обставин, що склалися в окремій сім’ї та її фактичного майнового стану. І третім результатом буде ефективне управління реформування системи соціальної допомоги. Крім того, районні і міські управління соціального захисту буд. Впроваджено нові технології обслуговування громадян за принципом єдиного вікна, що спростить звернення громадян за їх отриманням і позбавить їх необхідності тривалий час шукати, збирати довідки з цього приводу. В показниках Державного бюджету на 2006 рік передбачено на ці цілі 240 млн. гривень, тобто Верховна Рада, приймаючи бюджет, уже передбачила фінансові видатки на ці цілі. Відмінною рисою проекту є його реалізація через Державне казначейство України на відміну від тих проектів, які раніше здійснювались. Проект передбачається реалізувати протягом двох з половиною років. При цьому 95 відсотків бюджету буде спрямовано на закупівлю товарів і послуг і місцевих та регіональних підрозділів системи Мінпраці. Рахункова плата буде здійснювати аудит за проведенням цього проекту. Це передбачено угодою. Я переконливо прошу народних депутатів під тримати цю угоду, оскільки це перша серйозна фінансова можливість вирішити проблеми управлінь праці і соціального захисту низових ланок, які безпосередньо здійснюють прийом громадян. Дякую.
Так, дякую. Запитання є. три хвилини. Запишіться, будь ласка. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Сергій Дорогунцов, будь ласка, ваше запитання. Мікрофон Сергія Івановича Дорогунцова.
Спасибі велике. Дорогунцов, фракція Компартії України. Шановний міністр, скажіть, будь ласка, яка доля позики дістанеться тим, хто дає позику і яка частина позики все-таки попаде в розпорядження міністерства на цілі, які передбачені цією угодою. І чи створюються якісь додаткові структури в рамках міністерства або поза міністерством, які будуть розпоряджатися цими коштами позичковими? Будь ласка.
Шановний Сергій Івановичу, я маю зазначити, що практично тим, хто надає позику, тобто фахівцям Світового банку нічого не передбачається. На послуги консультантів буде використано десь одна тисячна тих ресурсів, які передбачено для отримання на ці цілі. Що стосується міністерства, то міністерство практично нічого не буде мати з цього, бо головна мета – це підготовка і переведення на нові умови роботи безпосередньо низових ланок, тобто управлінь праці і соціального захисту в районах і містах, де безпосередньо здійснюється прийом громадян. Там хто бував в цих закладах добре знає про те, що десятки років туди жодної копійки не вкладав [[вони в більшості випадків в занедбаному стані ці приміщення: немає техніки необхідної кількості]], тому це йде безпосередньо робота в.низу. Що стосується структурних підрозділів якихось, в міністерстві не створюється, є група фахівців, які будуть забезпечувати супровід цього проекту. Вона є нечисельною і це є фахові працівники українські громадяни, які залучені зараз до цієї роботи.
Так, Левко Лук’яненко, будь ласка.
Лук’яненко. Прошу передати слово Шевчуку Сергію Володимировичу.
Сергій Шевчук, будь ласка.
Спасибі. Сергій Шевчук, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Шановний пане міністре, ми вас всі знаємо, як дуже досвідченого фахівця, але ви зараз просто обманюєте народних депутатів, обманюєте народ України, коли відповідаєте на запитання Сергія Івановича Дорогунцова. Світовий Банк уже отримав кошти з цієї позики в сумі, здається 0,25 %, перше. Друге, ви сказали, що всі кошти ідуть на низові структури. Подивіться, будь ласка, додаток 1 і ви побачите, що 77 мільйонів іде на центральний апарат і лише 9,9 мільйонів на низові структури, про які ви так переживаєте. Крім того, ви договорилися до того, що ця позика зменшить рівень бідності в Україні - це свідома неправда. Я вимагаю, щоб ви народним депутатам говорили правду і тому ми зараз утримуємося від голосування із-за вашої доповіді по цьому законопроекту щодо ратифікації.
Ну, власне, я мушу відповісти на цей закид через те, що по-перше, вартість відсотків, які Україна має сплатити за користування цим кредитом, складає 73 тисячі доларів за 2,5 роки. Значить, 4,5% приблизно ставка складає лібор більш. ну, скажімо так, прийнятних умов надання кредитів, фактично, значить, не існує. Щодо використання коштів, які ви кажете, будуть використані в Міністерстві праці та соціальної політики – це абсолютно не правильно, бо мова іде про закупівлю техніки, обладнання, яке буде закуплятися централізовано і вона буде спрямована виключно на модернізацію підрозділів внизу. Що стосується безпосередньо питання, пов’язаного із зниженням рівня бідності. Сьогодні мова йде про те, що ми обслуговуємо близько 18 мільйонів громадян через безпосередньо надання різних видів допомоги. 18 мільйонів, підкреслюю, близько 4 мільйонів родин. Кожна родина сьогодні звертається у конкретний підрозділ міністерства у низовій ланці, і вона приносить довідки, які часто не можна перевірити, не можна звести їх до купи. Вони мають можливість отримувати допомогу по 3-4-х видах одночасно. Тому запровадження системи дозволить раціоналізувати ці речі, спрямувати ці кошти якраз найбіднішим, а не тим, хто сьогодні отримує допомогу. Аналіз показує, що, на жаль, сьогодні значна частина, близько 30% допомог від держави одержують не найбідніші категорії громадян. Тому введення і запровадження цього проекту дозволить розв’язати ці питання. Щодо позиції фракції, я просив би все-таки врахувати те, що і Сергій Васильович Буряк, який розглядав це питання безпосередньо, підтримав цю пропозицію, і комітет однозначно визначився на підтримку цього проекту. Дякую.
Дякую, час вичерпаний. Сідайте, будь ласка. Віталій Хомутиннік, заступник голови Комітету з питань фінансів та банківської діяльності.
Шановний Голово, шановні колеги! Комітет з питань фінансів і банківської діяльності на своєму засіданні розглянув проект Закону України про ратифікацію угоди між Україною та Міжнародним банком реконструкції та розвитку на удосконалення системи соціальної допомоги. Покращання ефективності системи соціальної допомоги шляхом підвищення її адресності, неможливе при існуючому стані матеріально-технічного забезпечення місцевих Центрів праці та Центрів соціального захисту населення, А також соціальної сфери в цілому. Безумовно, всі ці питання мають вирішуватися, в першу чергу, за рахунок бюджетних коштів, тобто, в першу чергу, Державного бюджету. Але ми підрахували, якщо очікувати тільки на бюджет України і порівнювати фінансування з минулим роком, то для того, щоб зробити цілісно реформування систему соціальної допомоги, необхідно 15 років. Прийняття цієї угоди забезпечить створення необхідного рівня матеріально-технічного забезпечення, тобто оновлення парку комп’ютерного та офісного обладнання, впровадження нової технології прийому громадян, а також сприятиме підвищенню середньому на 30 відсотків загальної продуктивності праці спеціалістів, залучених до процесу надання соціальної допомоги. Ми уважно розглянули цей проект закону. Якщо. я також нагадаю, вартість, загальна сума цієї позики 99,4 мільйони гривень, доларів, вибачаюся. Умови надання позики, загальні умови – це базова ставка „лі бор” плюс загальна різниця по „лі бору”. Тобто умови аналогічні тим позикам, які ми приймали по інших ратифікаціях. Якщо в цілому сказати, куди направляються ці кошти, то більше, ніж 50 мільйонів доларів, а точно 50 мільйонів 117 – це технічне обладнання центрів соціальної праці. Тобто це принтери, комп’ютерне обладнання, телефони, коперувальна та інше. 27 мільйонів – це проведення ремонтних робіт в управліннях праці та соціального захисту. Для того, щоб в управліннях було зручніше приймати громадян, у першу чергу на зручний доступ інвалідів, ремонт основної інфраструктури та інші речі. За використанням цих коштів буде слідкувати і відслідковувати Рахункова палата. У цілому цей проект.
Дайте можливість завершити думку.
На 2,5 роки. Дата закриття позики – 31 грудня 2008 року. Позика надається строком на 20 років. Пільговий період перші 5 років, протягом якого не сплачується основна сума боргу. З огляду на викладене і на те, що це питання відпрацьовувалось вже декілька років і я хотів би нагадати, що ще при уряді Януковича було звернення до Світового банку реконструкції та розвитку задля цієї допомоги. Комітет прийняв рішення рекомендувати підтримати даний законопроект. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, так що, будемо визначатись шляхом голосування? Нема заперечень? Нема. Будь ласка, мікрофон Михайла Мельничука. Чи ви будете повноцінний виступ, Михайло Васильович? Ну, мікрофон, будь ласка. Прошу підготуватись до голосування.
Дякую. Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Шановний Володимире Михайлович, шановні колеги, шановний Іван Якович, ми є свідками того, що Україна вже має дуже багато кредитів. Безумовно, все на трибуні парламенту виглядає так, що цілі наші нормальні. Ми стараємося все зробити для українського народу. Знов на 20 років на наших дітей лягають кредити, знову ми беремо. Я пам’ятаю в цьому залі в 2003 році ми обговорювали також, міністр, екс-міністр Папієв пропонував нам і ми, безумовно, що підтримали його щодо кредитів по відношенню до розробки пенсійної реформи в Україні. Так і не відомо, куди ділись ці кошти і чи спрацювали вони на Україну і яка доля цих кредитів. Тому фракція буде підтримувати, якщо це задля народу і це соціальні проекти, то ви знаєте, соціалісти осторонь не лишаються, але все-таки треба, щоб.
Шановні народні депутати. Мікрофон Кармазіна, будь ласка. Кармазін записаний. що записані.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни „Блоку Кармазіна”. Шановні народні депутати, вартість проекту складає 101,8 мільйона доларів США, а не 99,4, як нам доповіли. Я хотів би на цьому наголосити. Просто, щоб нас інформували правильно – раз. Друге. Я хотів би, щоб ми всі за і проти зараз проаналізували. З одного боку у нас стоять люди в чергах, з другого боку - сидять люди, які не мають нормальних умов для здійснення цих функцій, а з іншого боку давайте подивимося, шановні, скільки ми можемо брати позик і на що ми тільки їх не беремо, на все абсолютно ми беремо. Я хотів би почути від уряду концепцію, чи взагалі будемо весь час ось так жебракувати, чи буде якась концепція з власного заробляння коштів, вкладання їх і хазяйнування нормально, ефективно, а не того, що.
Шановні народні депутати! Давайте, Мороз записаний, ні, відмовляється. Шурма, будь ласка, був записаний. Давайте будемо голосувати, я прошу вас. Гірник, записаний, виступить.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]], „Опозиційний блок НЕ ТАК!”. Без сумніву, те, що нам дають гроші, це дуже добре, але необхідно запам’ятати, що кожну копійку потрібно буде віддати. А тепер давайте подивимося, на що нам дають гроші. Тільки що сказали: 55 відсотків йде на комп’ютерне обладнання, на техніку і так далі. Я хотів би вам сказати, що до 2025 року з тих комп’ютерів навіть пластмаси не лишиться. Це все буде використано і нікому не потрібне. Воно, по-перше, морально застаріють, а за це прийдеться віддавати гроші. За ті ремонти, які будуть зроблені, що ніби-то людей було б вигідно приймати, вони давним давно будуть потребувати вже капітальних ремонтів. Є запитання: у 2025 році, я переконаний, що в цьому сесійному залі не буде сидіти жодного депутата, який зараз знаходиться в залі, жодного! А люди будуть гроші віддавати інші. Тому мені видається, що на сьогоднішній день за таку ратифікацію голосувати не можна.
Дякую. Євген Гірник, будь ласка.
Євген Гірник, Конгрес українських націоналістів. Шановні депутати! З приводу цієї позики проводилися громадські слухання і обговорення у Міністерстві праці і по регіонах, зокрема в моєму виборчому окрузі по цьому проекту позики, визначені кошти на конкретне оновлення приміщень відділів соціального захисту. І, я думаю, що в кожній області це проводилося, і, відповідні проекти вже існують. Так, ми можемо говорити про те, що колись щось віддавати прийдеться. Звичайно, що прийдеться. Але зараз ні в минулому, ні в цьому році на ці цілі з бюджету ми не передбачили ніяких коштів. Програм соціальних поки що по позиках не було ніяких. Звичайно, ми можемо не проголосувати за ратифікацію, але ми тим самим підірвемо умови праці, як працівників, які працюють в поганих умовах, так, і наших пенсіонерів. Дякую.
Хара, будь ласка, потім Соломатін.
Уважаемые коллеги! Комитет социальной политики и труда, который я возглавляю, очень внимательно изучил данную проблему. Мы вместе с Министерством социальной политики и труда провели круглый стол, где очень детально обговорили все нюансы этого дела. У нас в 4 областях Украины проводится эксперимент, эксперимент показывает, что для оформления социальных пособий сегодня сократились в десятки раз, время, если бедному человеку для того, чтобы оформить, какие-то пособия, нужно сегодня в среднем три дня, то в соответствии с экспериментом по одному окну, на этой угоде всего 20 минут. Главная цель этого проекта внедрение Украины качественно нового уровня в организации адресной поддержки беднейшим слоям населения путем обеспечения комплексного подхода. Это один из немногих вариантов, когда деньги пойдут во благо Украины, во благо народа. Поэтому я обращаюсь ко всем народным депутатам с просьбой поддержать ратификацию этого договора. Спасибо.
Юрій Соломатін.
Дякую. Юрій Соломатін. Шановні колеги! Угода з Міжнародним банком реконструкції та розвитку. Зазвичай, зазначена установа контролює впровадження проекту і отримує всю інформацію, яка в певній мірі, а можливо абсолютно, має внутрішнє державне наповнення і навантаження. Це перше. Друге. Не випадково обидва комітети, які давали висновки і Науково-експертне Управління, зазначили, що може бути підтримана, і ми вважаємо, що може бути підтримана, за умови надання додаткової інформації. І цієї додаткової інформації, яка додається до угоди, ми не отримали: не кожному депутату, а хоча б фракції і комітети надали. Тому в мене, наприклад, складається таке враження, що тут „собака зарита” є і нам треба цю угоду повністю в повному обсязі подивитися. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Іван Якович Сахань і прошу підготуватися до голосування.
Шановні колеги, я хотів би привернути увагу до наступного. Що сьогодні більшість із вас, безпосередньо в районах і містах, приймають людей і бачать, в яких умовах знаходяться управління праці і соціального захисту. Через те, я думаю, більшість із вас повинні об’єктивно підходити до того, що вони вимагають вирішення цього питання. Друге, що я хотів би підкреслити. Дійсно, сьогодні це для людей робиться. Не для тих, хто в конторі працює, а для тих хто приїздить: для інваліда, який не може піднятися і зайти в управління, для тих людей, хто довідки збирає по три-чотири тижні витрачаючи на ці речі. Мова йде тільки про поліпшення обслуговування людей. Що стосується, Юрію Петровичу, довідок, чи додаткової інформації, вона надана в комітети, які розглядали ці питання і повністю ми забезпечили і задовольнили людей. І звертаюся до Михайла Васильовича Гладія. Ви ж, як ніхто інший, були керівником області і знаєте, наскільки це серйозні питання для регіону Тому я просив би об’єктивно підійти. Якщо ми будемо використовувати фінансові ресурси, які сьогодні в бюджеті передбачаються, нам треба п’ятнадцять років, щоб привести систему в більш-менш людський стан. За п’ятнадцять років, поки ми в кінці дійдемо, модернізувати те, що перше зробили, воно вже буде занедбано. Просив би переконливо підтримати і дати можливість реалізувати цей проект на користь людям.
Дякую. Шановні колеги, давайте будемо виходити з того, бо коли та, чи інша сила, яка присутня у Верховній Раді при владі, то голосують за всі без винятку документи, які пропонуються на ратифікацію. Якщо ні, починають зразу знаходити якісь зачіпки. У даному разі бере на себе відповідальність Кабінет Міністрів. У даному разі відповідає за це уряд. Ми будемо давати оцінки, як використовуються кошти. Нам потрібно просто, я думаю, підтримати у даному разі, тим більше, що ми поважаємо міністерство і міністра. Обговорення завершено. Тому я ставлю на голосування проект Закону України про ратифікацію Угоди про позику проекту вдосконалення системи соціальної допомоги між Україною та Міжнародним банком реконструкції і розвитку, реєстраційний номер 0315. Прошу голосувати. [[12:00:50]] За-266 Закон прийнято. Оголошується перерва до 12 години 30 хвилин.
Продовжуємо засідання, шановні колеги. Переходимо до розділу питань за скороченою процедурою. Розглядується проект Закону про внесення змін до Закону України "Про житлово-комунальні послуги" [[щодо оплати послуг]]. Реєстраційний номер 8010. Доповідає народний депутат Жижко Сергій Андрійович. Підготуватися Резніку.
Сергій Жижко, фракція "Наша Україна". Шановний пане Головуючий, шановні народні депутати! Протягом тривалого часу у житлово-комунальному господарстві відбувалося накопичення проблем, пов’язаних із загрозами для функціонування цієї життєво вважливої сфери. Можемо вказати серед них на такі: і кризу платежів за надання послуг та проблеми заборгованості споживачів, і насування технологічної кризи, зумовленої зношеністю основних фондів, і значну корумпованість цієї сфери, і незадовільну якість надання житлово-комунальних послуг. Поданий мною законопроект спрямований на удосконалення чинного законодавства в напрямку захисту прав споживачів житлово-комунальних послуг. Його метою є законодавче врегулювання відносин між постачальниками житлово-комунальних послуг та їх споживачами. Законопроект включає два положення. Першим із них пропонується в Законі України „Про житлово-комунальні послуги” визначити, що споживачам має нараховуватися оплата тільки за надані житлово-комунальні послуги. Існуюча практика, за якою передбачається здійснення наприкінці року перерахунку оплати з урахуванням ненаданих послуг, не є ефективною. Масовим є явище, коли якийсь вид послуг, наприклад гаряче водопостачання, не надається впродовж кількох місяців, а перерахунок оплати споживачам чи не здійснюється взагалі, чи здійснюється лишень частково. Та і сам механізм цього перерахунку є непрозорим. Друга пропозиція законопроекту передбачає, що плата за опалення нараховується споживачам лишень за період його фактичного здійснення. Існуюча практика оплати, коли річна сума плати за опалення сплачується рівномірними щомісячними платежами, не виправдовує себе тим - у переважній більшості випадків реальне опалювання здійснюється впродовж терміну, який є дещо меншим, ніж встановлена тривалість опалювального сезону, а отже споживачі фактично переплачують гроші за ненадані послуги. Враховуючи, що якість надання послуг з опалення також не є задовільною, внесення такої норми в закон дозволить зменшити пов’язану з тим соціальну напругу. До речі, питання тарифікації житлово-комунальних послуг також потребує рішучого втручання державних органів. У помешканнях, обладнаних лічильниками, оплата за житлово-комунальні послуги є у рази меншою, ніж в сусідніх помешканнях, де лічильників немає. Цю ситуацію належить змінювати. Прийняття даного законопроекту не потребуватиме додаткових витрат коштів з Державного бюджету. Прошу підтримати пропозицію профільного комітету про прийняття за основу проекту Проект Закону України про внесення змін та доповнень до Закону України "Про житлово-комунальні послуги" [[щодо оплати послуг]]. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Заступник голови Комітету з питань фінансів і банківської діяльності. ні, вибачте, голова підкомітету Комітету питань будівництва, транспорту, житлово-комунального господарства і зв’язку Резнік Ігор Йосипович. Будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович! Уважаемые коллеги! Комитет рассмотрел законопроект народного депутата Жижко под номером 8010 о внесении изменений и дополнений к Закону Украины о жилищно-коммунальных услугах [[относительно оплаты за жилищно-коммунальные услуги]]. На сегодня сохраняется ситуация, когда плата за отопление насчитывается на протяжении всего года, а реально оно осуществляется на протяжении 6-7 месяцев. Следовательно, задержка с началом отопления это и сокращения строка предоставления услуг никоем образом не влияет на начисленную плату. Этот законопроект дает возможность потребителям осуществлять расчеты за фактически предоставленные жилищно-коммунальные услуги. Комитет предлагает проект Закона Украины о внесении изменений и дополнений принять за основу. Благодарю за внимание.
Дякую. Це оперативна доповідь. Будемо голосувати? Ні, між одеситами немає злагоди. Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Блок Юрія Кармазіна”. Шановні народні депутати, це питання надзвичайно важливе. Це питання найвищої державної політики, яке сьогодні ставиться? Питання про те, як і де живуть люди, які послуги їм надаються? От сьогодні, зранку нам тут неодноразово говорили, що відбувається в Алчевську. А я хочу, щоб всі країна знала: а що ж відбувається в Алчевську? На сьогоднішній день в Алчевську працює 5 тисяч людей з усієї України. Планується витратити до 100 мільйонів гривень, уже більше 30 мільйонів гривень потрачено. А тепер я хочу, щоб ви замислилися: 24% контрольних алчевського металургійного комбінату було придбано за 5,5 мільйонів гривень. Повторюю: 5,5 мільйонів гривень, всього на всього. Тепер прибуток ІСД – Індустріального Союзу Донбасу, власники: пан Тарута, Гайдук і компанія, 500 мільйонів доларів. Це балансовий прибуток за рік. Два комбінати: Алчевський металургійний і Алчевський коксохімічний – все житло передали місту. У міста бюджет 2 мільйони гривень. То давайте знайдемо: де ж причини того, що сталося в Алчевську? І в чому там вина того Президента Ющенка, якого о це тут розпинають? Чи може там вина тих депутатів, хто допустив таку приватизацію, і може там вина.? І до сьогодні їх не можуть познаходити, депутатів міської ради. Бюджету немає, бюджет не затверджений. Люди, та посоромтесь! Два терміна підряд очолює місто чоловік, який представляє і очолює Партію регіонів в цьому місті. 10 000 діточок зараз Ющенко забезпечив вивезення в Крим, в Запорізьку область, в іншу. І ви ще кажете, що тут хтось може щось? Шановні, та ІСД, з його п’ятсотмільйонним прибутком на рік мав утримувати не тільки алчевські будинки, а не вся Україна датувати. Але й ще і утримувати кілька таких міст величезних, які існують. І цього не зроблено. То давайте ж будемо говорити по-чесному ці питання. А показують рентабельність і все 0,4 відсотка. О це питання правда по Алчевську. Тепер по цьому Закону. Хіба не зрозуміло, що зараз плата має нараховуватись тільки за надані житлово-комунальні послуги. І я підтримую народного депутата Жижко. Правильно він каже. Ті, хто кажуть, що не треба підтримувати, абсолютно неправі. І тільки за період фактичного здійснення треба і опалення брати. Скільки можна з цих людей уже дерти? Треба підвищувати вимоги до тих, хто надає послуги. І, на кінець, наші одеські експерименти, які були ДЄЗами при владі Боделана і тих, хто тут зараз був переді мною на трибуні, довели до того, що були створені так звані ДЕЗи, що двірників не вистачає на 50%, сантехніків, теплотехніків і так далі. І, Слава Богу, що.
Юрій Анатолійович, із трьох хвилин про закон - три секунди. Це був рекорд у вашому виступі. Ще хто з тих, хто записався, наполягає? Тоді будемо йти по цьому. Будь ласка, Левцун, наступний – Шершун.
Володимир Левцун, Українська соціал-демократична партія, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановні колеги, радіослухачі, телеглядачі! Проблема, яку намагається вирішити автор цього законопроекту, надзвичайно актуальна для сьогодення України. Реалії такі, що абсолютна більшість населення платить за житлово-комунальні послуги значно більше, чим отримує реально ці послуги як по кількості, так і по якості. Наприклад, оскільки абсолютна більшість квартир не обладнана лічильниками теплової енергії, то структури, які надають ці послуги, використовуючи існуючу систему, беруть оплату за весь період, навіть за той час, коли опалення не проводилось, і не тільки літом, а й зимою. Оплата за опалення, практично, не залежить від того, яка температура забезпечується в помешканні платника. Тому запропонована зміна – плата за опалення нараховується споживачам лише за період його фактичного здійснення, вирішує тільки частково існуючі проблеми, оскільки не враховує якість наданої послуги. На наш погляд, якщо в квартирі споживача температура значно нижче норми, або взагалі біля нуля, то тариф повинен бути іншим і враховувати якість отриманої послуги. Якщо температура в системі перевищує норму, то споживач також повинен оплачувати цю послугу з урахуванням її якості. Серйозні проблеми, які потребують змін до Закон України "Про житлово-комунальні послуги” щодо оплати послуг, існують і в оплаті за утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, яка встановлюється в залежності від капітальності рівня облаштування та благоустрою, і також не враховує кількості і якості послуг, які отримує населення. Під’їзди в плачевному стані, дахи протікають, а оплата повинна проводитися згідно чинного закону в повному обсязі. Це ненормально. Існують також інші аналогічні недоречності, і в цьому які просто дозволяють грабувати населення шляхом відбирання коштів за фактично не надані послуги. І тому Блок Юлії Тимошенко пропонує направити запропонований законопроект на повторне перше читання для грунтовного комплексного доопрацювання з урахуванням названих зауважень з метою забезпечення населення України якісними житлово-комунальними послугами по цінам, адекватним по кількості і якості. Дякую за увагу.
Микола Шершун, будь ласка, мікрофон з місця. Підготуватися Новаку Володимиру.
Микола Шершун, „Народний блок Литвина”. Шановний народні депутати, шановний головуючий. Поза всілякими сумнівами Народний блок Литвина підтримує ідею вдосконалення чинного законодавства з метою захисту інтересів споживачів житлово-комунальних послуг. Однак, у даному випадку, на наш погляд, варто звернути увагу на застереження, зроблені Головним науково-експертним управлінням. Суть їх зводиться до того, що пропозиції, викладені у запропонованому нині до розгляду законопроекті, вже частково ураховані у чинному нині Законі про житлово-комунальні послуги. А саме: у статтях 19, 20, 26. Разом з тим законопроект носить дуже актуальний характер, тому мої колеги з Народного блоку Литвина пропонують підтримати його і разом з тим зробити більш чітким і жорстким механізм контролю за вже існуючим регулятивним полем з цих питань. Дякую.
Будь ласка, Володимир Новак.
Фракція Комуністичної партії України, Володимир Новак, Хмельниччина. Шановні колеги, те, що твориться сьогодні з оплатою за комунальні послуги у країні не вкладається у рамках здорового глузду. Оплата за комунальні послуги нараховується як кому на думку прийшло, причому у різних регіонах по-різному, але скрізь, підкреслюю, скрізь, не на користь споживача. Законопроектом передбачено уточнення, що плата має нараховуватися споживачам виключно за надані житлово-комунальні послуги, а плата за опалення лише за період фактичного здійснення опалення. Все це вірно. Це навіть законом не потрібно підтверджувати. Сама логіка говорить про те, що встановлення споживчого рахунку, виставлення споживчого рахунку до сплати має відбуватись виключно за спожиті послуги. Що тут, здавалося б, незрозумілого? Скільки спожив, стільки і плати. Але так може бути тільки наївний споживач, тому що для декого в нашій державі комунальне господарство стало не сферою надання послуг, а одним із способу збору податків з безправного населення. Вода не подається тижнями, але плати як за повну подачу, в квартирі холодно, але за опалення плати сповна. Гарячої води по-суті немає, тече напівтепла – плати сповна, не дивлячись на те, що по Постанові Кабміну стандарти повинні бути такі: повна оплата йде за гарячу воду тоді, коли нагрівається вона не менше як до 50 градусів. Чи знає свої права споживач? А навіщо? Чим він менше знає свої права, тим краще для ЖЕКу. Саме в цьому заключається суть сьогоднішньої державної політики по регулюванню цін в комунальній сфері. Тому і не дивно, що ми на місцях отримуємо масу скарг від людей саме по оплаті комунальних послуг з приводу тієї чехарди, яка робиться з цінами. І це ще не все. Прем’єр-міністр заявляє, що ціни на комунальні послуги рости не будуть, його підлеглий міністр через три дні заявляє, що міністерство вже підготувало проекти документів про підвищення цін на оплату комунальних послуг. Шановні урядовці! Ви хоча б навчіться слухати один одного, тоді можливо вам буде що і людям сказати. Ми, члени фракції комуністів у Верховній Раді, послідовно захищаючи права трудящих, будемо голосувати за цей проект в першому читанні. Він хоча б якійсь мірі сприятиме захисту прав споживача, він буде зобов’язувати того, хто виробляє комунальні послуги, виставляти справедливі рахунки, це саме головне. Але повторюю, що тільки в першому читанні, тому що проект потребує суттєвого доопрацювання. Дякую за увагу.
З мотивів голосування, Матвієнков, хвилина.
Матвиенков, 55 округ, Мариуполь. Уважаемые коллеги! Фракция Социалистической партии будет поддерживать данный законопроект, но я могу сказать одно, сумеем ли мы на сегодняшний день четко определить систему учета фактически полученных услуг. Наличие счетчиков, система по подвалам, которая у нас существует на сегодняшний день, и вообще система состояния коммунальной службы, она вызывает очень серьезные опасения. Не получится ли таким образом, что мы сегодня просто сделаем толчок для повышения нормативов и тарифов за коммунальные платежи. Потому что, к сожалению, последнее время сложилась четкая система и практика, за воду бегущую по улицам, за воду бегущую по подвалам, все эти затраты просто перекладываются на последнее звено, на потребителя. Не получится ли здесь такая система, ведь мы на сегодняшний день, практически, не обязаны платить за не полученные услуги. Тем не менее мы каким-то образом законодательно пытаемся эту систему установить. Нет программы однозначной, которая могла бы вывести сегодня коммунальное хозяйство на систему реформирования. За 15 лет в этом направлении не сделано ничего, поэтому вот в каком направлении нам сегодня нужно думать.
Євген Гірник, будь ласка.
Євген Гірник, Конгрес українських націоналістів. Шановні народні депутати! Шановні виборці! Звичайно, що ми давно вступили в ринкові відносини і анахронізми з радянської системи колгоспів під назвою ЖЕКів користуються цією системою беручи із споживачів плату за ненадані послуги. Тому законопроект, запропонований Сергієм Жижком, є цілком доцільним. Інша справа, що без відповідної програми по встановленню лічильників тепла, води і інших послуг, які споживає споживач, він просто на просто діяти не буде. Тому сам підхід, він є правильним, в першому читанні законопроект доцільно підтримати, але він має бути підкріплений відповідними програмами реформування житлово-комунального господарства і відповідними програмами обліку наданих послуг.
Так з мотивів вже завершили, всі хто записався виступили. Бондаренка немає в списку. Так, шановні колеги, яка думка представника Кабінету Міністрів? Я ще раз повторюю, я ще раз повторюю, не лініться підняти своє важке місце підійти і записатися.
Так, це дуже добре, що вона у вас виникла. Треба записатися. Ви можете три ноги, навіть, підняти, треба записатися. Так, будь ласка. Зігрійтеся може трошки замерзли.
Записатися потрібно.
Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту закону про внесення змін до Закону України про житлово-комунальні послуги [[щодо оплати послуг]], 8010. Прошу голосувати. [[12:54:40]] За-211 Будь ласка, хто за те, щоб повернутися до переголосування. Прошу голосувати. [[12:55:02]] За-236 Повернулося. Я ставлю на голосування про прийняття в першому читанні проекту Закону про внесення змін до Закону України ”Про житлово-комунальні послуги” [[щодо оплати послуг]]. Реєстраційний № 8010. Прошу голосувати. [[12:55:32]] За-236 Рішення прийнято. Шановні колеги, я ще раз наголошую: всі, хто записався, хто не полінувався це зробити, мали можливість виступити з мотивів. Тому що у нас бажаючих з мотивів може бути море, будь ласка, записуйтеся. Тоді, коли буде записано, тоді і виступите. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про поховання та похоронну справу" [[щодо безоплатного поховання інвалідів війни]]. Реєстраційний № 8270. Доповідає Бондаренко Володимир Дмитрович, будь ласка.
Шановні колеги, така поведінка Заступника Голови Верховної Ради, який ображає депутатів, кричить, щоб хтось підняв ноги і таке інше, свідчить про те, що.
Володимире Дмитровичу, вам дали можливість виступити по Закону, говоріть по Закони. А коли залишиться час, скажете те, що хочете. Увімкніть мікрофон.
Так от, я хотів висловитися з того законопроекту, який щойно розглядався і мав таке право, в тому числі, і з процедури. Але я ще раз підкреслюю: не вперше я помічаю таку вибірковість діяльності Заступника Голови Верховної Ради, який надає за своїм розсудом одним і іншим не надає. В мене була цілком нормальна пропозиція і я хотів повідомити, що сьогодні в Києві, в інших містах України, окрім того, що стоять лічильники, є ще одна маленька особливість діяльності тієї системи, яка говорить про те, що температурний режим ніколи і ніде не витримується. І цей диктат продовжується органами, які забезпечують теплом і енергією. Тому я вношу пропозицію на другому читанні обов’язково доопрацювати цю частину законопроекту. І я не думаю, що це була пропозиція, яку не варто було б взяти до уваги. В Києві, наприклад, на 17 відсотків йде недогрів. А разом з тим паралельно кияни використовують на 20 відсотків більше енергії, на 25 відсотків більше газу для того, щоб перекрити дефіцит температурного режиму, за який вже гроші беруть. Тому це до того закону. А тепер до того, який я пропоную, він дуже коротенький. Справа в тім, що ми маємо сьогодні законодавство про похоронну діяльність. В ньому визначено, що держава бере на себе обов’язки по похованню тих громадян України, які є учасниками бойових дій. На жаль, так сталося, що органи, які забезпечують це поховання, не усвідомлюють того, що жоден інвалід війни не може бути не учасником війни, і ставлять питання таким чином, якщо це учасник бойових дій, то для нього є безплатне поховання, якщо це інвалід війни, для нього немає. Треба бігти у військомат, брати довідку, що інвалід одночасно є учасником бойових дій, після того питання знімається. Я хочу внести у закон два слова, що безплатному похованню підлягають громадяни, які є учасниками бойових дій [[це написано]] та інвалідами війни. Це треба дописати два слова, що зніме проблему у родичів тих, хто помер, які бігають сьогодні, добиваючись цих довідок. Прошу підтримати.
Від комітету у нас Різник Ігор Йосипович, будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович! Уважаемые коллеги! Комитетом по строительству, транспорту и жилищно-коммунальному хозяйству рассмотрен проект о внесении изменений в Закон «О захоронении и похоронном деле» под номером 8270. Комитет считает целесообразным предложенные автором законопроекта изменения к статье 14 Закона о захоронении, которые законодательно закрепляют норму относительно бесплатного захоронения инвалидов войны за счет средств местных бюджетов, и при этом направлены на устранение лишней процедуры, связанной с необходимостью обращения инвалидов войны или из родственников в военкоматы за справками участникам боевых действий. Комитет учел мнение автора законопроекта, а также выводы Министерства строительства и архитектуры, жилищно-коммунального хозяйства относительно того, что его реализация не нуждается в дополнительных финансовых и других материальных расходах, поскольку предусматривает, прежде всего, изменение процедуры получения льгот для инвалидов войны. Учитывая вышеизложенное, а также поддержку законопроекта Комитетом Верховной Рады Украины по делам пенсионеров, ветеранов и инвалидов, Комитетом по вопросам социальной политики и труда. Комитет предлагает проект закона о внесении изменений под номером 8270 принять за основу. Благодарю за внимание.
Дякую. Будемо обговорювати?
Голосуємо. Я ставлю. Мельничук, будь ласка, одна хвилина.
Ясно, поховаємо скоро, давай не будемо, ясно. Народний депутат України Мельничук, Чернівецька область. Я хотів би, шановний колего, до вас звернутись, щоб ви надали мені можливість, я записався зранку і піднявся, і в 12 годин вечора був вже з моїм колегою тут в Верховній Раді. Я хотів би сказати з приводу цього. Ось знову ми зараз будемо голосувати, і цей законопроект фракція вирішали підтримати. Але якщо би мали аналіз, а все-таки як виконується ця норма закону? Чи вона виконується? Тому що в Чернівецькій області до мене десь біля 10 громадян звернулось про те, що вже два роки, як поховали чоловіка. До цього часу не повернуті кошти. Воєнкомат посилає до місцевої ради, місцева рада до воєнкомату. І не можна найти крайнього з цього приводу. Хотілось би все-таки, щоб комітет профільний зайнявся цим питанням якимось чином, щоб депутати отримали інформацію. Дякую.
Так, будемо голосувати. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту закону про внесення змін до Закону України „Про поховання та похоронну справу” [[щодо безоплатного поховання інвалідів війни]]. Реєстраційний номер 8270. [[13:01:46]] За-263 Шановні колеги, поскільки тут є одне, вірніше, два слова і заперечень немає ні в кого, ніхто не заперечує, щоб поставити в цілому як закон? Ні. Тоді я ставлю про прийняття в цілому як Закону про внесення змін до Закону України „Про поховання та похоронну справу”, реєстраційний номер 8270. Прошу голосувати. [[13:02:24]] За-286 Закон прийнято. Слухається проект Закону про внесення змін до Кримінально-виконавчого кодексу України [[щодо гуманізації відбування покарань]]. Реєстраційний номер 6234. Доповідає Онопенко Василь Васильович. Немає. Будь ласка, заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Маркуш Марія Андріївна.
Марія Маркуш, фракція комуністів. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий народними депутатами України Онопенком та Пеклушенком проект Закону України про внесення змін до Кримінально-виконавчого кодексу України [[щодо гуманізації відбування покарань засуджених]]. Законопроектом передбачається доповнити статтю 116 Кримінально-виконавчого кодексу України новою частиною 6, а також статтю 151 новою частиною 7 з метою надання засудженим до позбавлення волі права медичного обстеження на предмет виявлення ознак застосування до них тортур та інших протиправних дій, що завдали шкоди їхньому здоров’ю в медичних закладах, не підпорядкованих кримінально-виконавчій системі чи іншим правоохоронним органам України та визначення порядку подачі клопотання про помилування засуджених до довічного позбавлення волі. Враховуючи, що внесення змін до статті 151 Кримінально-виконавчого кодексу України дозволить законодавчо закріпити порядок помилування осіб засуджених до довічного позбавлення волі, оскільки він на сьогодні врегульований лише підзаконним нормативним актом „Положенням про порядок здійснення помилування”, затвердженим Указом Президента України №588/2000 від 12 квітня 2000 року, комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду законопроекту в першому читанні прийняти його за основу з наступним врахуванням висловлених комітетом зауважень, а саме: зазначені зауваження стосуються пропозицій щодо внесення змін до статті 116 Кримінально-виконавчого кодексу України. Комітет висловив побоювання щодо загрози, які можуть виникнути при направленні засуджених до медичних установ Міністерства охорони здоров’я, а саме небезпеки для оточуючих, втечі засуджених з медичного кабінету, можливості розповсюдження інфекційних захворювань серед населення. А також те, що не враховано вартість перевезення, утримання і охорони засуджених за межами установи. Головне науково-експертне управління дало позитивний висновок, що зазначений законопроект може бути прийнятий у першому читанні, з урахуванням зазначених зауважень і може бути взятий за основу. Дякую.
Дякую, сідайте, будь ласка. Будемо обговорювати? Так, будь ласка, хто наполягає з тих, хто записався? Садовий передає Шибку, будь ласка, Віталій. Віталій Шибко.
Я дякую, Адаме Івановичу. Віталій Шибко, соціалістична фракція. Я гадаю, що цей законопроект має рацію, хоча би з того, що він відповідає намірам демократичної держави. Усяке гуманне ставлення, навіть, до негідників, до тих людей, які зробили якісь поступки і на сьогоднішній день кається. Це і є намір демократичної держави. Тому, звісно, що це шлях, до якого ми йдемо, якось так, робимо більш кращим з цього приводу наше законодавство. Воно є доцільним. Але в той же час є деякі такі речі, які повинні ми врахувати, коли будемо обговорювати і приймати остаточно це й законопроект. Про щ о мова іде? Ну, мова іде про те, що, мабуть, повинні якісь будуть тут додаткові кошти, які повинні передбачити бюджети. Іде мова про те, що якщо хтось повинен мати, бути доправлений до медичної установи, а тут написано, що ця медична установа, вона не закрита, а вона належить до Міністерства охорони здоров’я, то ви знаєте, щоб доправити туди людину, яка має усілякі наміри, треба відповідна охорона, треба відповідне забезпечення. І це я, ви знаєте уже багато додавати клопоту. Тим паче, що ця медична установа, вона повинна бути обладнана відповідно до тієї особи, яка туди направлена. І це додатково треба ще мати відповідний штат, який буде це забезпечувати. Це перше. І друге питання – те, що стосується тези, що можна через 20 років звільняти того, хто має довічне ув’язнення. Чому 20, невідомо якось з доповіді ми цього не почули. Чому не 15, чому не 25 чи інші якісь мотиви? І знову ж тут питання щодо того, як на це буде реагувати бюджет, чи буде відповідна соціальна служба? Якщо людина 20 років відсиділа, то вона вийшла на волю і вона пройти певну реабілітацію. А для цього треба, щоб працював цілий інститут психологів, тобто ці люди повинні предметно займатися тим, хто вийшов на волю. Тому, я гадаю, ми можемо приймати цей законопроект у першому читанні, але в доопрацюванні ми повинні передбачити і бюджетні якісь зобов’язання з цього приводу, і уточнення деяких позицій, ну, наприклад, чому 20, а не інші якісь роки. Дякую за увагу.
Так, будемо визначатися. Ставлю на голосування про прийняття за основу у першому читанні проекту Закону про внесення змін до Кримінально-виконавчого кодексу України (щодо гуманізації відбування покарань, реєстраційний номер 6234. Прошу голосувати. [[13:08:59]] За-227 Прийнято рішення. Розглядається проект закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо відповідальність за незаконний обсяг зброї]], реєстраційний номер 7259. Заступник голови комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Маркуш Марія Андріївна.
Марія Маркуш, фракція комуністів. Шановний Адам Іванович, шановні колеги! Світовою громадськістю визнано, що в даний час однією з основних небезпек для людства є тероризм. У свою чергу, основним знаряддям тероризму є вогнепальна зброя, бойові припаси, вибухові речовини та вибухові пристрої. А тому питання боротьби з їх незаконним обігом, носінням, зберіганням, придбанням, збутом, виготовленням, ремонтом, передачею, тощо набуває надзвичайно високої актуальності. Відповідальність за ці діяння передбачена статтею 263 чинного Кримінального кодексу України. При цьому санкція частини першої цієї статті передбачає позбавлення волі на строк до п’ять років. Отже, відповідно до статті 12 Кримінального кодексу України зазначений злочин не є тяжким. Проте, у 1993 році були внесені зміни до статті 222 Кримінального кодексу України 1960 року, яка передбачала відповідальність за аналогічний злочин і строки позбавлення волі були збільшені до семи років. При прийнятті нового Кримінального кодексу України покарання було пом’якшено, хоча не було абсолютно ніяких аргументів до цього. Навпаки, рівень злочинності, у тому числі організованої, не зменшився. Той факт, що зазначений злочин не відноситься до тяжких, тягне за собою неможливість здійснювати щодо підозрюваних у глибоко законспірованих відповідних злочинах усіх необхідних оперативно-розшукових заходів, які Законом України „Про оперативно-розшукову діяльність” дозволено здійснювати лише у випадках вчинення або підготовки тяжких злочинів. З метою цього було розроблено народним депутатом України Мойсиком Володимиром Романовичем та мною для усунення недоліків зазначений законопроект. Проект у цілому узгоджується з протоколом проти незаконного виготовлення і обігу вогнепальної зброї, її складових частин і компонентів, а також боєприпасів до неї, який доповнює Конвенцію Організації Об’єднаних Націй проти організованої злочинності від 31 травня 2001 року, а також за Європейською конвенцією про контроль за придбанням і зберіганням вогнепальної зброї приватними особами. Зміни до статей загальної частини Кримінального кодексу України обумовлені невизначеністю понять „майно” і „конфіскація майна”. Корисливі злочини у статті 59 Кримінального кодексу України із суперечністю положень статті 59 Кримінального кодексу України про можливість конфіскації майна лише за тяжкі та особливо тяжкі корисливі злочини, а також положенням статей особливої частини Кримінального кодексу, в яких це покарання встановлено за вчинення злочинів, які не є тяжкими та особливо тяжкими. Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянув зазначений законопроект. Він вважає за необхідне рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду у першому читанні прийняти його за основу з урахуванням висловлених пропозицій перед другим читанням. Дякую.
Дякую, сідайте, будь ласка. Будемо обговорювати? Так, будь ласка, Мельничук Михайло. За ним Шершун. Мікрофон Мельничука.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Шановний Адам Іванович, шановні колеги, шановні радіослухачі, я безумовно зроблю трошки відхід від даного законопроекту і хочу сказати, і просто звертаюсь до колег, що в нас у залі є головуючий і він має право робити зауваження депутату і давати чи не давати слово. Я не хотів би, щоб із залу хтось керував думкою депутата, чи може він виступити, чи ні, чи треба у когось дозволу запитувати. А тепер щодо поданого законопроекту. Фракція Соціалістичної партії буде підтримувати даний законопроект, але безумовно, що життя на сьогоднішній день пока є зовсім інше. Я не думаю, що з цього приводу немає норми закону, яка, будемо говорити, забороняє незаконний обіг зброї, але чим більше ми приймаємо законопроектів, тим більше зброї з’являється. І я вам хочу сказати, що до цього чи не причетні іноді бувають ті, хто ходить в погонах. Я би вам сьогодні навів приклад по Чернівецькій області Заставнівський район, село Хрещатик. Хлопчина, який мав, будемо говорити, необережність виступити против місцевого багатія, який не служив у Збройних силах України і взагалі не мав відношення до зброї, вдруг в нього міліція знаходить зброю в машині. Та ще мало того, находить ще й дома. Він взагалі не тримав зброї в руках. То я хотів би сказати, що ця зброя ніде не була зареєстрована, а звідки вона взялась, це треба, щоб дала відповідь місцева міліція чернівецька, тому що і зараз хлопець ходить під звинуваченням того, що він, будемо говорити, у нього знайшли зброю. Крім цього, будь ласка, на любий ринок зайдіть, що робиться в нас на ринках? Хочеш? Любу зброю придбати? Будь ласка, тільки маєш бакси і давай, можна придбати, можна робити все, що хочеш. Тому з цього приводу, якщо ми будемо навіть і посилювати дії закону, поки з цього приводу не запрацюють відповідні служби, Служба безпеки, УБОП, міліція і всі інші структури, які повинні вести боротьбу, то безумовно, що ладу в державі ми не наведемо з цього приводу. Дякую.
Микола Шершун, будь ласка, підготуватися Володимиру Петренко.
Микола Шершун, „Народний блок Литвина”. Шановний Головуючий! Шановні колеги! З-поміж інших живих істот одних людей особливо виразно виділяє здатність до співчуття, інших - потяг до наживи. Адже трапляється, що чим більше людина має, тим більше хоче поживитися. Як говорив один великий класик, що немає на землі сили, яка б утримала б людину від злочину за надприбуток у понад 300 процентів. А що говорити, коли мова заходить про набагато прибутковіші справи, як торгівля наркотиками і торгівля людьми та їх органами, торгівля зброєю та торгівля медпрепаратами. То ж народних депутатів „Народного блоку Литвина” цікавить, що сьогодні держава може протиставити незаконному обігу зброї на теренах України. А відтак і інше питання: як запобігти цим явищам, що невідворотно відбиваються на іміджі України? Згадайте, будь ласка, бурхливий скандал навколо українських „Кольчуг” та ракет середньої дії, ніби-то проданих, зокрема, до Іраку. Який породжує ще одне запитання: як за таких умов в нашій державі не стати об’єктом інтриг, спрямованих на її витіснення з ринку озброєнь, що на разі є потужним легітимним джерелом поповнення нашого Державного бюджету. Тому депутати з „Народного блоку Литвина” вважають слушним повернення до розгляду проблеми посилення контролю і встановлення відповідальності за незаконний обіг зброї, бойових припасів, вибухових речових та пристроїв. Велика перевага цього, хоча дещо, я би сказав, запізнілого законопроекту полягає також у вміщенні в ньому пропозиції наблизити кримінальне законодавство України до європейських стандартів у частині розмежування конфіскації та спеціальної конфіскації як різних видів покарання. Щоб виправити наскільки це можливо таке непривабливе становище у сфері торгівлі зброєю, мої колеги з Народного блоку Литвина вважають за доцільне підтримати законопроект за номером 7259. Дякую.
Дякую, будь ласка, Володимир Петренко, фракція комуністів, підготуватися Поровському.
Петренко, фракция Коммунистической партии Украины. Уважаемые народные депутаты! Уважаемые радиотелеслушатели! Много беды гражданам Украины приносит отсутствие строгих законодательных мер по усилению ответственности за незаконный оборот и хранение оружия и боеприпасов. Мы с вами свидетели, когда в средствах массовой информации, особенно по телевидению, часто показывают факты обнаружения целых арсеналов оружия и боеприпасов и страшных последствий их использования. Поэтому закон очень нужный, очень своевременный, фракция Коммунистической партии Украины будет поддерживать проект актуального закона о внесении изменений к Закону Украины обусиления ответственности за незаконный оборот оружия и боеприпасов. Пора наводить строгий порядок в этом сложном и грозном вопросе. Спасибо за внимание.
Дякую, будь ласка, Микола Поровський, „Відродження”.
Микола Поровський, фракція політичної партії „Відродження”. Шановні колеги депутати! Нам пропонується розробниками внести зміни до деяких законів України про посилення відповідальності за незаконний обіг зброї за відсутності в Україні Закону про зброю. Тобто розробниками пропонується посилити кримінальну відповідальність, відповідальність осіб за відсутності головного законопроекту, який неодноразово розглядався у Верховній Раді, який регламентує, а за якими ж правилами здійснюється обіг в Україні зброї і боєприпасів. Зверну вашу увагу, що існуюче законодавство базується на Кримінально-процесуальному кодексі, який був прийнятий 28 грудня 1960 року. Звертаю увагу, що Кодекс про адміністративні правопорушення був прийнятий Верховною Радою 7 грудня 1984 року і до цих нормативно-правових документів, які приймалися в абсолютно іншій державі, в абсолютно інших політичних і правових нормах, за іншої Конституції нам пропонується вносити доповнення. При цьому, в зазначених змінах абсолютно не регламентуються інші види відповідальності за зберігання зброї. Скажемо, за холодну зброю, тут існує базова норма про те, що сьогодні будь-якого селянина, який має певної товщини і довжини ніж на господарстві для обробки буряків, можна притягати за цими змінами до Закону до відповідальності за бажанням дільничного міліціонера і складення відповідного акту. В цей час з’явилася метальна зброя, арбалети, які мають величезну силу, поражаючу силу на коротких відстанях, значно сильнішу, ніж стрілецька зброя. З’явилися шокери, шокові пристрої і за них ніякої відповідальності. Але зате нам Закон пропонує нововведення – Партія зброї. У нас в Україні 126 партій є, але з’являється ще одна за нормами цього Закону – Партія зброї. І визначається, що дві, або більше, одиниці – це вже є партія. Хоча б латинський вислів, що „троє вже створюють колегію”. Далі. 200, або більше грамів вибухових речовин – це теж партія. Але чекайте – це ж одна вибухова шашка. Тобто в цьому законі є цілий ряд недотягненнь, недоречностей і у фракції Партії „Відродження” особливе заперечення щодо спеціальної конфіскації. Тому що під спеціальною конфіскацією буде введено просто грабіж: заберуть автомашину, чи будинок, чи інші пристрої. В цілому Партія „Відродження” підтримує прийняття Закону, але тільки в першому читанні. Ми готові серйозно попрацювати над ним для того, щоб привести його у відповідність до Конституції України. Фракція Партії „Відродження” буде голосувати „за” із рядом застережень. Дякую за увагу.
Обговорення питання звершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо відповідальності за незаконний обіг зброї]], реєстраційний номер 7259. Прошу голосувати. [[13:22:28]] За-238 Рішення прийнято. Слухається питання - проект Закону про паспорт громадянина України. Тут у нас є три законопроекти [[автори: народні депутати Оніщук, Гірник, Зарубінський]] 7384-1 і 2. Будь ласка, Микола Васильович Оніщук. Підготуватися Євгену Гірнику.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Шановні громадяни, адже буде йтися саме про основний ваш правовстановлюючий документ, яким є паспорт громадянина. Шановні колеги! Як відомо, проект Закону України про паспорт громадянина України і, власне, всі інші, два законопроекти підготовлено відповідно до Конституції України, яка передбачає, що питання паспортизації повинні вирішуватися і врегульовуватися виключно законами України, а не підзаконними актами, як це має сьогодні. Проект, який я доповідаю, спрямований на запровадження в Україні єдиного паспорта громадянина, який має використовуватися, як на території України та і за її межами для вчинення будь-яких дій спрямованих на набуття, зміну або припинення цивільних прав і обов’язків, а також під час перетинання державного кордону та перебування громадян України за кордоном. Як відомо, сьогодні в Україні існують декілька видів і типів паспортів, в тому числі окремий внутрішній паспорт та певна різновидність паспортів для виїзду за кордон. Крім цього, посвідчується особа дитини окремим документом, також існують безліч інших видів документів, які встановлюють, посвідчують особу. Між іншим, один із законопроектів, який буде розглядатися зараз, це законопроект Зарубінського, передбачає, що кількість документів, які посвідчують особу, необхідно ще збільшити. Тільки для тих, які будуть посвідчувати громадянство України, пропонується ввести чотири законопроекти. І це на цьому наголошую, маючи на увазі, що законопроект, який я доповідаю, передбачає утворення, закріплення на законодавчому рівні, розроблення та ухвалення одного документу – паспорта, єдиного паспорта, який буде працювати як на території України, так і для виїзду за кордон. Законопроектом також передбачено передати функції у сфері паспортизації від Міністерства внутрішніх справ України до цивільного відомства – Міністерства юстиції. На законодавчому рівні цим законопроектом визначаються загальні засади та положення про паспорт громадянина України, його форма, опис, питання оформлення і видачі, в тому числі вичерпаний перелік інформації персонального характеру, яка подається уповноваженому органу для видачі паспорту, що відповідатиме вимогам Конституції України та міжнародної практики. Законопроект, який я доповідаю, спрямований на реалізацію та забезпечення конституційних прав і свобод громадян, на захист інформації персонального характеру, вільний вибір місця проживання чи перебування, свободу пересування тощо. Запровадження нового паспорту і уніфікація, наголошую, єдиного паспорту України призвані забезпечити Україною своїх міжнародних зобов’язань щодо запровадження одного з найдійовіших механізмів у боротьбі з тероризмом, організованою міжнародною злочинністю, незаконною міграцією, торгівлею людьми, іншими негативними проявами сьогодення. Дякую за увагу. Прошу підтримати законопроект.
Дякую, Микола Васильович, сідайте, будь ласка. Доповідає законопроект за номером 7384-1 Євген Гірник, будь ласка. Олег Зарубінський, підготуватися.
Євген Гірник, Конгрес українських націоналістів. Шановні депутати, шановні виборці, питання впровадження єдиного паспорту громадянина України давно назріло і перезріло. Наша паспортна система зараз дуже нагадує систему автомобільних номерних знаків, де не кожен працівник ДАІ розбереться, де даний автомобіль зареєстрований. Виготовлення закордонних паспортів, як і номерних знаків, стало непоганим бізнесом, про що свідчить минулорічна паспортна, в лапках, війна між двома конкурентними фірмами під егідою Міністерства внутрішні справ. Ні громадяни, ні держава від цього не мають ніякої користі. Більше того, громадяни мають масу проблем з закордонними паспортами, де процвітає корупція. Крім того, наявність дипломатичного, службових та загальних паспортів та інших документів всупереч Конституції передбачає поділ громадян на рівних і ще рівніших. Тому пропонований мною законопроект є пропозицією позбавлення наших громадян статусу неповноцінності, пов’язаного с паспортним хаосом. Законопроектом, зокрема, пропонується ввести єдиний паспорт європейського зразка замість всіх видів закордонних та службових паспортів. Друге. Паспортну систему пропонується передати Міністерству юстиції з відання Міністерства внутрішніх справ, що, на мою думку, є анахронізмом. Третє. Пропонується не вилучати паспортів у військовослужбовців, курсантів та засуджених, що є жорстоким моральним приниженням особистості. Шановні депутати! шановні виборці! Я визнаю слушність багатьох зауважень Науково-експертного управління щодо юридичної техніки законопроекту, її недосконалості та порядку внесення паспортних даних. Але категорично не згоден з одним висновком і наполягаю на його впровадженні. В пункту 6 законопроекту передбачено внесення до паспарту за бажанням громадянина даних про національність, віросповідання та деяких інших даних. Зрозуміло, що в часи комуністичного режиму дані про національність могли служити дискримінацією особи, але чому в умовах незалежної України українець, росіянин, угорець, татарин чи представник іншої національності мають стидатися свого роду-племені, якщо будь-які переслідування з цього приводу заборонені. Я маю десятки звернень із різних регіонів України і десятки тисяч підписів з вимогою відновлення графи „національність”. Законопроект є компромісним. З метою усунення суперечності з Конституцією та міжнародною практикою заповнення даної графи передбачається добровільним за побажанням громадянина. Зауваження Науково-експертного управління, на мою думку, є свідченням нашої такої традиційної малоросійської меншовартості як визнання того, що багато.
Так, дякую. Будь ласка, голова Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Геннадій Йосипович Удовенко.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, наш комітет іще 2 листопада минулого року розглянув ці три законопроекти, запропонований колегами Оніщуком, Гірником і Зарубінським. Дані проекти опрацьовані з метою законодавчого забезпечення конституційного права громадян на одержання паспортного та інших документів, що посвідчують особу і підтверджують громадянство України, відповідно до положень Закону України про громадянство України. Вважаю за доцільне, привернути вашу увагу до того, що відносини у сфері виробництва, видачі та обліку згаданих документів в теперішній час регулюється Положенням про паспорт громадянина України, затвердженим постановою Верховної Ради України ще в 1992 році. В 97-ому році Верховна Рада України визнала зазначене положення Кабінету Міністрів про паспорт таким, що не відповідає Конституції України та законам України. Зважаючи на це, законодавче врегулювання згаданої проблеми є актуальним. Хочу зазначити, хочу зазначити, що комітет тричі на своїх засіданнях розглядав це питання. Це дуже складна проблема. Проведення, фактично, нової паспортної реформи в Україні, яка вимагає величезних витрат на те, щоби запровадити новий паспорт. Колега Гірник зупинився на тому, що до нього звертаються багато виборців з приводу цієї паспортної системи. Ми також одержуємо численні в комітеті, численні звернення громадян України, в яких висловлюється багато конкретних питань, пропозицій, щодо нового паспорту. Але хочу нагадати, що у нас ще тисячу громадян України, одна тисяча, користуються паспортами ще Радянського Союзу. Вони вже не дійсні, але ці громадяни іншого документу не мають. При прийнятті вашого рішення я прошу врахувати те, що комітет рекомендував Верховній Раді прийняти за основу законопроект Зарубінського, і при подальшому доопрацюванні цього законопроекту врахувати положення законопроектів Оніщука і Гірника. Кабінет Міністрів не підтримує жодний з цих законопроектів. Бюджетний комітет не підтримує, оскільки це вимагає величезних витрат. А вам – приймати рішення. Дякую за увагу.
Дякую, Геннадій Йосипович. Будемо обговорювати? Так, будь ласка, Віталій Шибко, мікрофон з місця. Підготуватися Буйко.
Дякую, Адам Іванович. Віталій Шибко, Соціалістична фракція. Я хочу звернути увагу колег до того, що ми на сьогоднішній день навіть не маємо часу для того, щоб обговорювати таке складне питання. І я повністю підтримую тут колегу Удовенко про те, що, можливо, ми навіть не готові до того. Так, дійсно, те, що існує норма 92-го року, вона застаріла, її треба нам переглядати. Але якщо ми будемо розглядати за скороченою процедурою, особливо три законопроекти, то ми тут нічого не визначимося. І в той же час я хочу сказати, що кожен законопроект, який є, він зроблений фахово, але ж кожен з них не є ідеальним для того, щоб його прийняти за основу. Якщо навіть сьогодні комітет каже про те, що є такий, що можна прийняти за основу, підготовлений колегою Зарубінським, то в той час є питання саме до цього законопроекту, коли є такі тут положення, ну, дивіться, читаємо статтю 5 проекту про машиносчитувальну інформацію: „Може бути включена у законодавчому вигляді дані щодо форми долоні, візерунку капілярних ліній., сітківки ока, мовних характеристик особи і тому подібне, і тому подібне”. Я думаю, що якщо ми уважно все це прочитаємо, то ми побачимо, що навіть держава на сьогоднішній день не готова для того, щоб виготовляти такі паспорти. А чи готові до цього громадяни? Чи можуть вони прийти на якісь такі умови, щоб саме це давати. Ми знаємо, які сьогодні йдуть баталії щодо ідентифікаційного коду, тобто не всі сьогодні громадяни навіть погоджуються для того, щоб мати цей ідентифікаційний код. У той же час, якщо казати про інші якісь сьогодні законопроекти щодо наших колег, то тут є такі запитання. Наприклад, йдеться мова про те, що все-таки це буде книжечка. А чому не може бути паспортова картка, як це робиться у зарубіжних країнах? Чому саме книжечка? Чому треба багато мати саме таких там даних, які засвідчуються у цьому паспорті? Чи можна виходити з того, що кожного разу, коли щось змінюється, то треба отримувати новий паспорт? Чи можуть це сприймати наші громадяни, коли на сьогоднішній день ця паспортна книжечка може коштувати 170 гривень? Чи є необхідність, наприклад, якщо це паспорт громадянина України, писати щось там латинською мовою, англійською мовою, тому що він використовується в середині? А чи не подумати про те, щоб у нас був єдиний паспорт, щоб ми могли з ним їздити за кордон, не маючи по десятку паспортів? Я гадаю, що принципове ще питання – порушення Конституції. Бо в Конституції написано, що ми є народ України. А там іншого немає визначення. Як же ми можемо це писати у паспорті? І мається на увазі віросповідання, коли. Це взагалі така чиста, інтимна тема, яка не може бути розголошуватися. Якщо людина цього не бажає, це зовсім попрання прав.
Георгій Буйко, будь ласка. Підготуватися Олегу Тязнибоку.
Георгий Буйко, фракция коммунистов. Читая представленные проекты о паспорте гражданина Украины, невольно вспомнил поговорку – «Не мала баба клопоту, купила порося». И задаю себе и вам вопросы. Нам что, нечего делать уже в держави Украина, и мы преодолели кризис в экономике, заменили правительство, которое не способно управлять страной, остановили рост цен на продукты питания, жилье, транспорт, решили газовые проблемы, дали, в конце концов, в эту ужасную зимы народу Украины тепло. Примеры не только Алчевска, техногенной катастрофы и бесхозяйственности, но это и Херсонщина показывает и тот же Крым, куда мы отправили детей как бы оздоравливаться, и ряд других вопросов сугубо внутренних, хозяйственных, но очень важных для людей. В конечном итоге еще один вопрос. Что у нас сегодня паспортов? И еще дополнительный так сказать запитання. Сколько это будет стоить государству Украина? Поэтому по сути проектов. Замена нового паспорта на более новый не означает, что не будет он обновляться даже в те сроки, которым обозначены, 10 лет и меняется очередной новый паспорт. Сменил гражданин место проживания – меняй паспорт, сменились еще какое-то данные о гражданине – меняй паспорт, а это, в общем-то, каждый раз для рядового гражданина будет стоить не менее 170 гривен. И последнее. Язык паспорта, украинский и английский. Это тоже имеет, вы знаете, два аспекта. Внутренний. Вы знаете насколько надо не уважать своих же собственных граждан, которые, из которых две трети говорит на русском языке. Вы приезжаете к бабушке в любое село и скажите, що поряд з українською мовою, на якій мові написати, на англійській чи на російській. Она в лучшем случае вам покрутит у виска. И международный. Не надо напрягать обстановку, не надо сталкивать людей, которые, наших людей, которые оказались в той же России, Белоруссии, странах СНГ и окажутся бесправными гражданами. Поэтому мы категорически, наша фракция, будет голосовать против этих проектов.
Олег Тягнибок. Михайло Ратушний.
Дякую. Олег Тягнибок, голова Всеукраїнського об’єднання „Свобода”. Шановні колеги! Питання, яке ми сьогодні обговорюємо безпосередньо стосується в тому числі і Верховної Ради України, яка певний час тому назад фактично, прийнявши відповідну постанову про відміну графи у паспорті „національність”, і причетна до того, що ми сьогодні обговорюємо. Я вважаю, що це питання безпосередньо стосується нашого органу і, дійсно, підтримую, що воно мусить бути врегульовано не постановою, а законом. Всеукраїнське об’єднання „Свобода” розробило програму захисту українців, яка сьогодні презентується по всій Україні. І хотів би вам сказати, що в різних регіонах України найкраще реагують наші громадяни, українці, власне, на питання повернення графи в паспорті, а також у свідоцтві про народження „національність”. Ми всі дуже добре пам’ятаємо, що така графа була ще в радянські часи і знаємо, що значна частина українців тривалий час не обмінювала радянських паспортів принципово, оскільки в новому паспорті не було графи про національність. Сьогодні, фактично, ми не можемо ставити питання захисту українців, як титульної нації, якщо в паспорті не буде графи „національність”. Фактично графу „національність” забрали в українців не спитавши у них самих дозволу. Це було просто політичне рішення і повернення такої графи однозначно буде сприяти збереженню і розквіту, розвою української нації. Шановне товариство! Україна не є Америкою, і щоб всіх зліплювати до купи, українець повинен залишатися українцем, поляк повинен залишатися поляком, гагауз – гагаузом. Тому Всеукраїнське об’єднання „Свобода” наполягає на тому, щоб повернути графу в паспорт і в інші документи національність. До речі, якщо буде потрібно, то ми вважаємо, що не прийняв, що після того, як не буде прийнято таке рішення українським парламентом, вартує ініціювати питання про референдум щодо цього, щоб графу в паспорті „національність” було прийнято і повернуто. Кожен з нас повинен мати право відчувати гордість за сою націю і гордість за те, що ми є українцями, через це я розумію, що ці законопроекти, зрозуміло, що можуть і мати певні комерційні підвохи, що можуть боротися різноманітні структури, власне, за те, щоб потім виготовляти цей паспорт, а це можуть бути величезні зловживання. Але все-таки однозначно підтримую цей законопроект, який запропонував колега Євген Гірник, саме в ньому зазначено, що потрібно повертати графу в паспорті ”національність”. Сподіваюся так само на вашу підтримку. Дякую.
Михайло Ратушний, будь ласка.
Михайло Ратушний, позафракційні. Шановні виборці! Шановні колеги! Звичайно, з одного боку українська історія характерна компанійщиною, громадяни доволі часто говорять, що при кожному новому міністрі внутрішніх справ вводяться нові автомобільні знаки, кожне скликання парламенту чи кожний уряд ініціює виготовлення нового бланку паспорта. Звичайно, досвід є негативний, не зовсім позитивний досвід того, як відбувається впровадження українського паспорта за вже доволі тривалу історію української незалежності. Але це не означає, що ставлення до паспорта як до головного атрибуту громадянина держави повинно бути в державі недержавним. До речі, незрозуміло, і парламенту, і уряду, і суспільству, чому в теперішньому паспорті справді зникла графа національності. Тільки що підходив до правих депутат Дорогунцов і сказав, що комуністи ні в одному скликанні парламенту до цього не причетні, до цього не причетний ні Рух, ні Народна рада, значить хтось був зацікавлений, щоб український громадянин був в Україні денаціоналізований, щоб він забув, якого він роду-племені. До речі, немає графи „національність” ні в свідоцтві про народження, ні якщо ви берете шлюб. Чому до речі в українському паспорті користуються не лише державною мовою, а й російською мовою і багато, і багато таких інших „чому”. Тому, підходячи до нового зразка паспорта, справді, треба підійти по-державному. І на мій погляд найкраще це відбиває законопроект Євгена Гірника. Треба перестати, щоб в громадянина держави було декілька паспортів. Треба щоб цей паспорт був уніфікований. До речі, проблема паспорта не тільки в тому, щоб прийняття його регулювалося законом, а не положенням. Це проблема незаконної міграції, яка вже виникає в Україні. Українські паспорти дуже легко підробити. Паспортні столи, може хто бажає ознайомитися зі статистикою, доволі легко незаконні мігранти, які при відкритому східному кордоні хочуть через Україну проїжджати в Євросоюз, дуже легко користуються цими абсолютно незахищеними зраками. Тому треба, якщо ми прагнемо до Європи, до того, щоб захистити себе від незаконної міграції, треба рухатися до захищеного, престижного, єдиного українського паспорта. І хоча це поет з іншої епохи, я впевнений, що зовсім скоро український громадянин буде „діставати зі своїх штанин дублікатом безцінного грузу” саме український паспорт. Так буде, якщо ми, державні чиновники, депутати, будемо ставитися до українського паспорта з повагою. Дякую за увагу.
Обговорення звершено. Поровський, хвилина з мотивів і Мовчан.
Микола Поровський, фракція депутатської Партії „Відродження”. Завдання влади і парламенту об’єднувати український народ. Згідно Конституції розділ два „Права і свободи людини” в Україні живе один єдиний неподільний український народ, хоча і різного національного походження: і українці, і росіяни, і білоруси. Тому в паспорті повинен бути єдиний запис „громадян України”. І ми повинні консолідувати, а не подібними законопроектами роз’єднувати український народ на різні національності, різні віросповідання. Це призведе до того, що до церкви будуть пускати вже за паспортом і за записом, якого ти віросповідування. Я вважаю, що цей законопроект про новий паспорт не тільки економічно збитковий, але й політично шкідливий. Він порушує політичну єдність українського народу, порушує консолідацію українського народу і спрямований якраз на реалізацію зацікавленості антиукраїнських сил. А вболівальникам за запис національностей я зазначу: ніде в світі титульна нація не декларує запису про національність. Є відома українська приказка: „Застав дурного Богу молитися, то він і лоб розіб’є”. Мені здається, якраз оці ініціатори.
Павло Мовчан, будь ласка, хвилина.
Українська Народна Партія, „Блок Костенка, Плюща” вважає, що позиція інтернаціоналіста, глобаліста, який виступав щойно переді мною, є просто ганебною. Відрікатися, маючи тисячолітню історію, маючи цивілізацію на цій землі, зберігшись у всі лихоліття, ми повинні сьогодні в ім’я ліберальної ідеї відрікатися від того, що захищали на цій землі наші пращури. Це є позиція вчорашня, шановний мій друже. Не зраджуйте нації. Принципово необхідно те, що вимагає суспільство. Якщо у нас 78 відсотків українців, які ще збережені, то ясно, що норма ця мусить прописана, як у багатьох європейських державах, на які ви посилаєтеся. А якщо ви кажете про паспорт, як систему, як пізнання у великому світі, то треба, дійсно, мати уніфікований, єдиний пластиковий, з певними застереженнями і запобіжними захистами, як це робиться у цілому світі, але спереду треба ставити захист національний. Ось що покликаний робити паспорт у національній державі, не громадянин взагалі. Ми це проходили.
Обговорення питання завершено, давайте будемо визначатися. Я ставлю на голосування про прийняття за основу у першому читанні проекту Закону про паспорт громадянина України, реєстраційний номер 7384. Прошу визначатися. [[13:48:58]] За-64 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування за основу проект Закону про паспорт громадянина України, реєстраційний номер 7384-1, автор Гірник Євген. Прошу визначатися. [[13:49:29]] За-98 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування проект Олега Зарубінського, реєстраційний номер 7384-2, прошу визначатись. [[13:49:55]] За-66 Не прийнято. Таким чином, шановні колеги, законопроекти відхилені. Ну якби набрав 150, то ще можна. Зараз набере? Як набере, попрацюйте. Законопроекти відхилені. Розглядається проект Закону про зняття застережень України до Женевських конвенцій про захист жертв війни від 12 серпня 1949 року [[7647 – реєстраційний номер]], автор Кириллов Віктор Дмитрович. Не бачу. Будь ласка, Геннадій Йосипович Удовенко. Геннадій Йосипович. Будь ласка, про зняття застережень України до Женевських конвенцій про захист жертв війни від 12 серпня 1949 року. Яка думка комітету? Підтримати, так? Нема заперечень? Немає заперечень. Я тоді ставлю на голосування про прийняття за основу у першому читанні проекту Закону про зняття застережень України до Женевських конвенцій про захист жертв війни від 12 серпня 49-го року. Прошу голосувати. [[13:51:31]] За-288 Дякую. Прийнято. І в цілому можемо? Нема заперечень?
Нема. Тоді я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону про зняття застережень України до Женевських конвенцій. Реєстраційний номер 7647. Прошу голосувати. [[13:52:05]] За-291 Дякую. Закон прийнято. Слухається проект Закону про внесення доповнення до Закону України "Про міжнародні договори України" [[щодо обміну ратифікаційними грамотами]]. Реєстраційний номер 7469. Соломатін Юрій Петрович, будь ласка.
Шановні колеги! Ситуація дуже проста. Я зачитую статтю 11 зазначеного законопроекту обміну ратифікаційними грамотами. Обмін ратифікаційними грамотами і передача грамот про ратифікацію міжнародних договорів України на зберігання депозитарієм здійснюється, якщо немає іншої домовленості між сторонами Міністерством закордонних справ України. Крапка. Але в цій статті не визначено впродовж якого терміну має це буде здійснено. Тому іноді справа надання цих грамот, передача грамот депозитарію невиправдано затягується. Як приклад, ми з вами неодноразово вже поверталися до передачі депозитарію Європейської хартії регіональних мов або мов меншин, що затягнулося більш, ніж на 2 роки, викликало купу звернень, запитів, розглядів, тощо. Тому я пропоную в зазначеній статті 11 доповнити її лише одним реченням, в мене було воно зазначено так „в термін 1 місяць подавати депозитарію цю грамоту”. Науково-експертне управління погодилося з суттю законопроекту, але запропонувала врахувати міжнародний досвід, що подання відбувається у термін до 6 місяців і пропонує таким чином редакційно уточнити зазначену пропозицію, а саме – впродовж шести місяців. Я, як автор законопроекту, погоджуюсь з такою пропозицією Науково-експертного управління. Комітет у закордонних справах розглядав цей законопроект і Апарат комітету погодився з такою пропозицією, з таким уточненням, але в зв’язку із тим, що не було кворуму на засіданні, формально не було зроблено схвалення з боку комітету. Тому я хотів би попросити вас, шановні колеги, прийняти зазначений законопроект за основу і в цілому, з урахуванням того зауваження, яке викладено у висновку науково-експертного управління, а саме: „в продовж шести місяців”. Я вважаю, що ми зробимо з вами добру справу. І наша держава, і Міністерство у закордонних справах будуть поставлені в певні часові рамки по виконанню своїх зобов’язань. Дякую за увагу.
Так, дякую. Будь ласка, від комітету Мироненко Віктор.
Мироненко. Уважаемые соотечественники, шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, 11 січня 2006 року проект Закону розглянутий на засіданні Комітету Верховної Ради України у закордонних справах і рекомендований до прийняття Верховною Радою України за основу. Проект Закону передбачає внести в статтю 11 Закону України доповнення, яке має визначити термін передачі, передачі грамот про ратифікацію міжнародних документів на зберігання депозитаріям, уповноваженим щодо цього органом, термін 1 місяць. Законопроект не потребує додаткових витрат на впровадження. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що зазначений законопроект може бути взятий за основу з подальшим врахуванням висловлених ним пропозицій. Комітетом Верховної Ради України з питань бюджету визначено, що зазначений законопроект не впливає на доходну частину державного бюджету України та його виконання в поточному бюджетному періоді. Моя личная позиция сводится к тому, что законопроект полезный, остро необходимый. Спасибо Юрию Петровичу Соломатину, нашему коллеге, за то, что он подготовил этот законопроект. И я считаю, что можно было бы его принять в целом. Але виступаючи від комітету, підкреслюю, комітет просить прийняти проект Закону номер 7469 в першому читанні. Дякую.
Дякую. Будемо обговорювати? Тоді, з вашого дозволу, я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення доповнення до закону України про міжнародні договори України. Реєстраційний номер 7469. Прошу голосувати. [[13:57:55]] За-153 Шановні колеги, я ж запитував, чи будемо обговорювати, ви не дали знаку, чи будемо. Зараз уже є. вже з’явилося. Будь ласка, Левко Лук’яненко, наполягаєте на слові? Не хочуть голосувати, бо не обговорювали. Давайте обговоримо. Я продовжую засідання до моменту прийняття рішення.
Лук’яненко, „Блок Юлій Тимошенко”. Шановний Адам Іванович, шановні депутати! Фактично, Соломатін зробив добру справу на поправку нашого законодавства. Законодавство, справді, треба поправляти. І ті пропозиції, які були внесені депутатами, а також згода Соломатіна на те, щоб погодитися із висновками Науково-експертного управління якраз доводять про те, що це законопроект, закон треба так доповнити. Взагалі проблема укладення догорів міжнародних має величезне значення, і тому удосконалення цього законодавства, воно має привести нас до уникнення неприємних речей, які часто дуже зустрічаються. Скажемо, ось уклали договір із Росією про оренду бухт у Севастополі. Юридична сторона цього договору зовсім не визначена, і там дуже тільки загальні речі, знаєте, визначили, а конкретно не визначили. Далі. Цей договір фактично не окреслив межі території, яка передавалася Україною у розпорядження Російського Чорноморського флоту. В результаті Росія безконтрольна, Чорноморський флот безконтрольно розширив свої сфери впливу і діяльності. А наша влада там і міліція і інші органи не контролюють так само. Тобто необхідно було би привести і цей договір у відповідності із міжнародними нормами, коли би були окреслені точно межі, за які російські військовослужбовці не можуть виходити, і коли їм потрібно вийти, то вони мали би це зробити відповідно до загальних правил, тобто подати заявку до консульського управління, їм мають дати дозвіл на вихід за межі військової бази, і тільки тоді вони могли б з’являтися за межами орендованої території на територію України. Цього нічого немає. І в результаті того, що наші у Криму і міліція, і Служба безпеки, і інші не дотримуються власне тих точних положень. То виходить так, що військовослужбовці йдуть, де хочуть, причому зі зброєю ходять, це порушення нормальних відносин між державами. Ось до чого приводить таке, знаєте, байдуже ставлення до укладання міжнародних договорів. Те ж саме можна було би сказати зараз про газову історію і договір про укладення оцих газових., договору із Росією і з іншими суб’єктами, про постачання газу в Україні. Мало того, ми знаємо з вами, що взагалі в демократичній державі договори, звичайні договори не можуть бути таємними. А зараз ми не ознайомлені, ми з вами, депутати Верховної Ради, не ознайомлені з тими додатками.
Дякую. Будь ласка, Микола Садовий.
Микола Садовий, фракція Соціалістичної партії України, фракція Олександра Мороза. Закон про міжнародні договори України прийнятий у 2004 році. Він регламентує порядок укладання, виконання та припинення дії міжнародних договорів України. Підкреслюю, з метою належного забезпечення національних інтересів України, ефективної зовнішньої політики України. Міжнародна політика – це складний і тонкий механізм. Є делікатні ситуації у міжнародних відносинах, є моменти у історії міжнародних відносин, коли потрібно робити паузу у міжнародних відносинах. Такі паузи можуть диктуватися політичними, економічними, соціальними умовами чи іншими причинами. Інколи договори заключаються під виконання певних попередніх умов. А що робити, якщо партнер-держава не виконує попередні умови? Протягом місяця провести ратифікацію, а потім що робити? Тому встановлювати законом граничного терміну обміну ратифікаційними грамотами в один місяць є таким, що можуть не відповідати державним інтересам України. Такого, між іншим, в світі ніде немає, щоб встановлювалися терміни обміну ратифікаційними грамотами. У міжнародній практиці є така традиція, що протягом 6 місяців в основному все це здійснюється. Але у нашому залі, тоді, коли розглядаються питання ратифікації тих чи інших міжнародних угод, то ніде ускладнення ніякого ніколи не було і, як правило, вони ратифікуються тоді, коли цього вимагає час. Тому соціалісти вважають, що прийняття такого законопроекту може шкодити національним інтересам України і тому таку редакцію статті 11 як пропонується, підтримувати не можна. Не слід встановлювати термінів не 1 місяць, ні 6 місяців. Потрібно ставити те чи інше питання на, щодо ратифікації тієї чи іншої угоди чи закону тоді, коли визріли ці умови, тоді, коли це буде відповідати національним інтересам держави.
Будь ласка, заступник міністра перший, із закордонних справ.
Шановний пане Головуючий! Шановні народні депутати! Я хотів би підкреслити, що у нашій державі, питання, які стосуються вкладання міжнародних договорів, регулюються законом про міжнародні договори. І він підготовлений був і ухвалений відповідно до Віденської Конвенції про право міжнародних договорів. Положеннями Віденської Конвенції про права міжнародних договорів 1969 року не встановлено термінів здачі депозитарію ратифікаційних грамот. У зв’язку з цим хотів би зазначити, що після прийняття Закону „Про ратифікацію міжнародного договору України” можливі випадки на додаток до тих аргументів, які тільки що виклав народний депутата Садовий. Бувають випадки, коли постфактум необхідно розробляти додаткові, законодавчі, фінансові та інші механізми, які необхідно для належної імплементації у національне законодавство норм і правил, які встановлюються Міжнародним договором України. І тому встановлення часових обмежень для здачі ратифікаційних грамот депозитарію може викликати порушення Україною своїх міжнародно-правових зобов’язань. Крім того терміни передачі грамот ратифікаційних можуть корегуватися з врахуванням особливостей співробітництва України з тією чи іншою міжнародною організацією чи державою, а також з політичних та економічних міркувань. Відповідно до Конституції України, якраз Президент є особою, яка забезпечує керівництво зовнішньої політикою України. І в цьому зв’язку я хотів би просити у вас, щоб ви не пов’язували рук для того, щоб по справжньому кваліфіковано і вичерпно захищати національні інтереси України. Я просив би вас, шановні народні депутати, зняти це питання з обговорення, як таке, що не відповідає національним інтересам України. Я дякую.
Дякую, але немає таких положень, щоб ми знімали питання, яке відповідає чи не відповідає тим чи іншим інтересам, ми просто визначаємося голосуванням. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення доповнень до Закону України „Про міжнародні договори України” [[щодо обміну ратифікаційними грамотами]]. Реєстраційний № 7469. Прошу голосувати. [[14:07:11]] За-106 Рішення не прийнято. Шановні колеги, на цьому ми з вами будемо завершувати засідання ранкове і роботу парламенту сьогодні засідання сесійне. На цьому ранкове засідання оголошується закритим. Нагадую керівникам фракцій і груп, що о 14-ій годині розпочалося засідання Погоджувальної ради. А всім вам нагадую, що о 15-ій годині ми тут розпочнемо парламентські слухання, присвячені проблемі забезпечення житлом військовослужбовців.