Доброго ранку, шановні колеги! Доброго ранку, шановні представники засобів масової інформації! Будь ласка, підготуйтесь до реєстрації. Нагадую: реєстрація відбувається шляхом натискання кнопки "за", зеленої, першої зліва, із застосуванням сенсорної кнопки. Готові реєструватись? Прошу реєструватись. [[10:04:31]] У залі зареєстровано 237 народних депутатів України. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження у двох наших колег, у двох народних депутатів України, Вадима Владиславовича Новинського [[Оплески]] і Максима Васильовича Павлюка [[Оплески]]. Я вітаю вас! Бажаю успіхів і від себе, і від колег, і здоров’я обов’язково. Переходимо до розгляду питань порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття у другому читанні та в цілому проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо продажу земельних ділянок державної та комунальної власності або прав на них. До слова запрошується народний депутат України Цимбалюк Михайло Михайлович. Реєстраційний номер 2195-П.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановна президія, шановні українці! Нині для влади і для всього українського народу наступає час істини. Нині Конституційний Суд розпочинає слухання щодо скасування Закону про землю, який був проголосований і ухвалений Верховною Радою і підписаний Президентом ще минулого року, в період пандемії, коли українці не могли прийти і висловити свою позицію стосовно відкриття так званого ринку землі. Чи зможе Конституційний Суд, вірніше судді Конституційного Суду, реально, не під тиском влади, прийняти рішення згідно чинного законодавства? За дослідженням наших юристів 22 статті Конституції були порушенні при ухваленні цього законопроекту. Наступна річ. 1 червня цього року фермери, представники громадськості і фракція "Батьківщина" подали документи в Центральну виборчу комісію з вимогою 11 тисяч громадян як ініціативної групи щодо проведення всеукраїнського референдуму з питання, чи погоджуються українці продавати землі сільськогосподарського призначення комусь іншому, крім держави Україна. І ми вважаємо, що Центральна виборча комісія має протягом 10 днів, як говорить Закон про референдум, дати дозвіл ініціативній групі збирати підписи для проведення всеукраїнського референдуму з цього важливого питання. Ми твердо віримо, що Президент Зеленський, який обіцяв народу України народовладдя, виконає свій обов’язок, і це питання буде винесено на всеукраїнський референдум. Прошу підтримати проект постанови. Дякую.
Дякую. До слова запрошується народний депутат України Дубіль Валерій Олександрович. До слова запрошується народний депутат України Лабунська Анжела Вікторівна. Народний депутат Кабаченко Володимир Вікторович.
Кабаченко Володимир, фракція "Батьківщина". Шановні народні депутати, шановні колеги! Я зараз не про всеукраїнський референдум і не про 12 тисяч людей ініціативної групи, які вже зібралися і вже виступили проти відкриття ринку землі. Я зараз не про Конституційний Суд, який вже почав розглядати подання щодо неконституційності законопроектів про відкриття ринку землі. Я зараз навіть не про порушення 22 статей Конституції, якими були порушені три законопроекти. Я про логіку. Логіка законопроекту 2195 вона дуже проста, вона змінює лише дві статті Земельного кодексу України. Вона відміняє проведення офлайнових аукціонів, натомість вводить виключне право на проведення електронних торгів. Яким чином ми можемо сьогодні вводити виключне право на проведення електронних торгів за умови, що розповсюдження інтернету на території України становить 65 відсотків станом на сьогодні? Існує ціла урядова програма, яка говорить, що стовідсоткове покриття інтернетом території України буде до 2024 року, тобто за 3 роки від сьогодні. Принаймні треба ввести "Перехідні положення" в цей законопроект, які би відтермінували виключність проведення електронних торгів і компромісно запропонували два підходи як проведення електронних торгів, так і проведення офлайнових торгів. Це єдиний правильний момент і це те, що зможе допомогти цьому законопроекту на практиці бути корисним для абсолютно кожної людини, яка хоче приймати участь на електронних і на офлайнових торгах. Я вам дуже дякую за увагу. Я дуже сподіваюсь на вашу свідомість, я дуже сподіваюсь на те, що ви почули наші аргументи. Дуже дякую. Володимир Кабаченко.
Дякую. До слова запрошується народний депутат України Івченко Вадим Євгенович.
Вадим Івченко, "Батьківщина". Шановні колеги, знаєте, не може бути успішна реформа, будь-яка успішна реформа, коли ми говоримо про те, що більшість громадян України не підтримують ринок землі. І, я впевнений, буде час через декілька років, коли громадяни будуть чітко знати, хто з депутатів голосував проти волі народу. На сьогоднішній день можна сказати, що "Батьківщина" єдина фракція, яка не голосувала за відкриття ринку землі. І зараз відбувається засідання Конституційного Суду, де саме "Батьківщина" і представники Асоціації фермерів, Юлія Тимошенко представляє безпосередньо позицію людей. Багато людей зібралось біля Конституційного Суду, багато позапарламентських партій, громадських організацій, і всі вони в одному пориві підтримують, що має бути проведений референдум. Адже Президент обіцяв запитати у громадян України, що робити із ключовими питаннями. А питання землі – це ключове, колеги. Це не просто земля – це територія, це не просто товар – це засіб виробництва. Постійно земля буде давати врожай, постійно продовольча безпека буде залежати від тих, кому буде належати українська земля. Нам варто подумати і говорити з інвесторами про переробку. Нам варто говорити не про спекулянтів на українській землі, а про фермерів. Ми маємо розвивати наш фермерський устрій і робити все можливе, аби фермери могли брати кредити, аби фермери могли бути учасниками повноцінного ринку землі. І ці фермери вони будуть і зберігати поселенську мережу. Колеги, одумайтесь, що сьогодні ви робите! Прийде час, кожне прізвище ми занесемо в хату і покажемо, як діяли депутати по волі народу чи проти волі українського народу.
До слова запрошується народний депутат України Пузійчук Андрій Вікторович.
Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановний головуючий, президія, шановні колеги, шановні громадяни України! Сьогодні дійсно історична подія для незалежної України. Сьогодні Конституційний Суд розпочав розгляд подання "Батьківщина", підтриманого нашим лідером Юлією Володимирівною Тимошенко, іншими членами парламенту стосовно скасування Закону про розпродаж української землі. Наш лідер знаходиться зараз в Конституційному Суді, відстоює право українських громадян, українського народу на володіння нашою українською землею. В той час, коли на сході України іде війна, на превеликий жаль, монобільшість намагається розпродати землю. У вівторок, 1 червня 2021 року, фракція "Батьківщина" подали до Центральної виборчої комісії разом із Асоціацією фермерів, аграріями, громадянами України документи про реєстрацію ініціативної групи. Було подано більше 11 тисяч заяв громадян, які хочуть зібрати підписи і відстоювати право українського народу на землю. На сьогоднішній день Президент Зеленський, Офіс Президента контролює більшість у Центральній виборчій комісії. І ми зараз побачимо, як пройде тест Президент Зеленський, чи дійсно він за народовладдя, чи дійсно він підтримує референдум, чи він боїться референдуму. Адже 79 відсотків громадян України виступають проти того, щоб продавати землю, 77 відсотків громадян України вимагають проведення референдуму. І тільки український народ повинен визначитися.
До слова запрошується народний депутат України Наливайченко Валентин Олександрович.
Шановний пане Голово, шановні пані та панове, дорогі громадяни України! Чому вносимо Постанову про скасування проголосованого без дозволу вас, громадян України, без вашого рішення розпродажу землі? Тому що ми, фракція "Батьківщина", чітко заявляємо про загрозу обезземелювання громадян України. Ми чітко заявляємо, що жодна корупційна тіньова схема на землі не ліквідована, землі, по суті, вам ще до кінця не передані, не передані всім об’єднаним територіальним громадам, вам, громадяни України. Чому так важливо, щоб сталося на землі порядок і закон, але українські закони, український порядок? Тому що це безцінний ресурс, який є і має залишатися в незалежній державі в розпорядженні, у володінні і користуванні громадян України. Саме тому сьогодні так б’ється за вас, за кожного з вас, громадяни України, Юлія Тимошенко в Конституційному Суді. Саме тому так важливо, щоб був оголошений, проведений чесний всеукраїнський референдум, на якому ви і тільки ви, громадяни України, вирішите, чи згодні ви, чи ні з розпродажем землі. Ви вирішите, як це передбачено Конституцією, і це право час повернути вам, громадянам України, повернути його раз і назавжди. Тут і зараз в рідній країні, ви, громадяни України, вирішуватиме, а влада має виконувати і в парламенті, і Президент, і уряд. Так ми бачимо, "Батьківщина", розвиток і встановлення справжньої соціальної європейської держави Україна. Слава Україні!
Слово надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Сергію Віталійовичу Кальченку.
Шановна президія, шановні народні депутати, регламентний комітет розглянув проекти постанов Верховної Ради України про скасування рішення парламенту про прийняття в другому читанні та в цілому проекту Закону 2195, які внесені народними депутатами Тимошенко та Цимбалюком, Дубілем, Лабунською, Кабаченком, Івченком та Кириленком, Пузійчуком та Наливайченком. Цими проектами постанов пропонується скасувати рішення про прийняття в другому читанні та в цілому проекту Закону 2195, оскільки, як вказує переважна більшість авторів проектів постанов, цей закон, на їхню думку, був прийнятий з порушенням Регламенту Верховної Ради України. Отже, комітет ухвалив висновки на всі проекти постанов, реєстраційні номери є на екрані, і рекомендує парламенту визначатися шляхом голосування щодо прийняття або відхилення цих проектів постанов. Дякую.
Дякую, Сергій Віталійович. Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання? Є? Є. Тоді прошу записатися: два – за, два – проти. До слова запрошується народний депутат України Княжицький Микола Леонідович, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Шановні колеги, я попросив би залишати проходи вільними для того, щоб депутати могли вільно діставатися трибуни. Дякую.
Шановні колеги, "Європейська солідарність" послідовно виступає за те, щоб українці були власниками своєї землі. Саме тому ми голосували за Закон про обіг земель, але саме тому ми сказали, що поки не проведена інвентаризація землі, говорити про розпродаж державної землі не просто передчасно, а злочинно, тому що досі ми не знаємо, скільки земель і в чиїй власності вони є в Україні. Очевидно, ми будемо підтримувати всі ці постанови. Будемо підтримувати, тому що твердо переконані, не можна роздавати землю всім підряд без жодних умов. Земля – це спосіб підняти середній клас України. Земля – це спосіб зробити українців багатими. Саме українці, які хочуть працювати фермерами і обробляти власну землю: з дотриманням агротехнічних норм, з досвідом обробки землі, з гарантією того, що ця земля не стане предметом спекуляції, саме ці українці мають бути хазяями землі. Цей закон прийнятий з глибокими порушеннями, фактично пропонує змінювати цільове призначення землі за будь-яким бажання, знімає державний контроль там, де це потрібно і посилює його там, де це не потрібно. Цей закон фактично дозволяє іноземцям без жодних умов стати власниками української землі. Саме тому "Європейська солідарність" буде робити все для того, щоб саме український фермер, український селянин, отримавши підтримку від держави, дбаючи про власну землю, став справжнім господарем української землі, а не спекулянти з цілого світу, а не величезні агрохолдинги без жодних обмежень з боку держави, а не ті, хто думає продати землю кому-завгодно лише для того, щоб наповнити свої корупційні кишені. Держава має допомогти українцям стати ефективними власниками власної землі. Голосуємо "за". Дякую.
Слово надається народному депутату України Наливайченко Валентину Олександровичу. Кириленко Іван Григорович, будь ласка.
Шановні друзі, чому пропонуємо скасувати ці постанови? Чому виступаємо за референдум? Тому що є альтернативний шлях. Цей альтернативний шлях полягає в тому, що весь світ рухається в тому напрямку, що береже кожний клаптик землі. Кожний клаптик землі – це територія. Кожний клаптик землі – це продовольча безпека. Кожний клаптик землі – це зайнятість свого народу, своєї нації. Ми пропонуємо всебічний розвиток орендних відносин. Перше. Друге, що ми пропонуємо. Є люди, які хочуть продати свою землю, ми – за, але покупцем повинна бути держава або орган місцевого самоврядування, об’єднана територіальна громада. Створюємо в цьому залі реальний селянський земельний банк, наповнюємо державними коштами від приватизації – це джерело наповнення, і кредитуємо місцеві органи самоврядування для викупу земельних наділів тих людей, які хочуть продати, з послідуючою передачею в оренду землі, яка переходить в комунальну чи державну власність, яка сьогодні єсть, передаємо в оренду фермерам місцевим українським, національному фермеру для того, щоб розвивалося сільське господарство національне. Це національна безпека, це продовольча безпека, це територіальна цілісність. Друзі, це величезна зайнятість, бо в першу чергу будуть передавати на місцях своїм фермерам, а це приблизно сімейні ферми по розмірах, це так, як іде весь світ. Друзі, зайнятість – раз. Зайнятість своя, не в Польщі, не за кордоном на заробітках, як нищие, а вдома, тим самим, чим займаються в Польщі. Продовольча безпека – два, територіальна цілість – три. І від оренди землі гроші кожний день капають місцевій громаді на розвиток. Від купівлі-продажу громада і суспільство нічого не отримає. Давайте схаменемося і підтримаємо здоровий глузд. Дякую.
Слово надається народному депутату Молотку Ігорю Федоровичу, депутатська група "Партія "За майбутнє". Будь ласка.
Прохання передати Антону Полякову.
Антон Едуардович Поляков, будь ласка.
Антон Поляков, Чернігівщина. Шановні колеги, в моєму розумінні ринок – це прозорість, це свобода, це конкурентність. Те, що зараз відбувається з нашою землею, і те, що буде відбуватися, це ніякий не ринок землі. Це рейдерське захоплення, яке відбувається і зараз, і до чого причетні багато депутатів, які присутні тут у залі і які вийдуть з цієї каденції новими агроолігархами. Тому давайте будемо казати правду. По цьому законопроекту, який був прийнятий на минулому тижні. В ньому зазначено, що продаж земельних ділянок за допомогою електронних аукціонів буде відбуватися. Але ж ми розуміємо, що інтернету немає у більшості сіл, я вже і не кажу про те, що телебачення українського немає в більшості сіл. Російське дивляться телебачення або білоруське, наприклад, на Чернігівщині. В торгах може приймати участь юридична особа, утворена іншим законодавством, або навіть взагалі іноземці. Так це та обіцянка, яку давали ви, що ви не будете продавати землю іноземцям, а вже зараз вони зможуть брати участь у цих торгах? Порядок реєстрації учасників торгів віднесено до повноважень Кабміну, а відомості про учасників торгів не можуть бути розголошені до завершення торгів. Друзі, так взагалі навіщо ці торги тоді? Просто роздавайте один одному цю землю за копійки і все. Навіщо влаштовувати цей цирк? Скасовано обговорення із громадськістю виставлення на продаж ділянок, призначених під забудову. Знову ж таки це порушення всіх конституційних прав наших громадян. Я не буду тут казати, як моя колежанка, про те, кого і в якій землі поховають, і які наслідки будуть у вас за цей законопроект, але прошу підтримати ці зрозумілі для всіх постанови. Дякую.
Задорожній Микола Миколайович.
Доброго дня, шановні колеги! Доброго дня, українці. Микола Задорожній, 162 округ, Сумщина. Минулого тижня я провів досить багато особистих зустрічей в сільських громадах мого округу і хотів би зазначити, що абсолютна більшість голів громад сільських територій, депутатський корпус закликали якнайшвидше підписати і ввести в дію законопроекти 2194 та 2195. Чому їм це потрібно? Тому що ми ввели земельну реформу в рамках децентралізації. Ми даємо громадам, особливо сільських територій, більше можливостей і більше повноважень. Я хочу привести приклади. За останні декілька місяців усі сільські громади мого округу, а саме: Чупахівська, Чернеччинська, Кириківська, Великописарівська, Грунська громади, атакувались певними спамерами. І намагались деякі непорядні люди забрати всі можливі землі, які передавались громадам. Спільними зусиллями нам вдалося це зупинити. На сьогоднішній день у громад є можливість розпоряджатися цією землею, і в громадах є можливість отримувати додаткові надходження для своїх громад і виконувати ті чи інші завдання, які ставлять жителі громад. Я закликаю всіх колег відхилити дані постанови і завершити земельну реформу. Дякую за увагу.
Дякую. Переходимо до. Шахов – з мотивів, і після цього переходимо до голосування. Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, ви дійсно знаєте мою позицію: я проти продажу землі державної і за наповнення державного банку землі. Тому що сьогодні розбазарено вже все, залишилася тільки земля. І ще хочу додати, скажіть, будь ласка, зараз розбазарите землю, порозпродаєте. Коли діти будуть народжуватися, дай Бог, щоб держава соціально допомагала дівчатам народжувати, не за 25 тисяч гривень кесарево робила, – і яким чином діти, генофонд нашої держави і звідки вони будуть отримувати цю землю, коли будуть?. Зараз вся земля розбазарена. Хто буде відповідати за те, що в українця не буде своєї рідної землі, клаптика землі, де він може працювати? Я в дитинстві працював на дачі, як говорилося, 6 соток землі, і вона нашу сім’ю годувала: картопля, овочі, фрукти і так далі. Всю зиму ми могли себе прогодувати, коли не було у батьків роботи. Зараз хто буде.
Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Постанови про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття у другому читанні та в цілому проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо продажу земельних ділянок державної та комунальної власності або прав на них (реєстраційний номер 2195-П). Прошу визначатись та голосувати. [[10:29:15]] За-79 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови реєстраційний номер 2195-П1. Прошу визначатись та голосувати. [[10:29:41]] За-76 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови реєстраційний номер 2195-П2. Прошу визначатись та голосувати. [[10:30:04]] За-80 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови реєстраційний номер 2195-П3. Прошу визначатись та голосувати. [[10:30:30]] За-76 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови 2195-П4. Прошу визначатись та голосувати. [[10:30:55]] За-78 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови реєстраційний номер 2195-П5. Прошу визначатися та голосувати. [[10:31:18]] За-76 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови реєстраційний номер 2195-П6. Прошу визначатися та голосувати. [[10:31:42]] За-81 Рішення не прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 20.05.2021 про прийняття у другому читанні та в цілому проекту. Вибачте, перерва, да. Заява про перерву із заміною на виступ. Соболєв? Соболєв Сергій Владиславович.
Соболєв, "Батьківщина". Фракція "Батьківщина" і партія "Батьківщина" так само, як наш лідер Юлія Тимошенко, послідовно всі ці десятиліття з моменту проголошення незалежності зробили все можливе для того, щоб сталінські часи в Україні ніколи не повторилися. Те, що в 90-ті роки кожен, хто бажає обробляти землю, отримав цю землю чи в довгострокову оренду з правом спадщини, як це отримали десятки тисяч фермерів, яких сьогодні ви примушуєте цю землю викуповувати на електронних аукціонах. Як мільйони наших громадян отримали ділянки під городництво, під садівництво, яких ви сьогодні примушуєте цими законами викуповувати ці ділянки, свої власні ділянки, які вони обробляють. Так само, як в 33-му році сталінський режим абсолютно чітко розумів: знищити Україну можна тільки знищивши селян, які обробляють свою власну землю. І саме колективізація привела до страшного Голодомору і занепаду України. Так само ви зараз пробуєте зробити все можливе для того, щоб земля була відібрана у тих, хто її обробляє, через банківські схеми, через схеми закладу землю, через схеми викупу її через іноземні в тому числі банківські установи. Ми цього не дозволимо. Саме в ці хвилини відкрилося засідання Конституційного Суду. Саме зараз Центральна виборча комісія ухвалює рішення про початок збору підписів по референдуму по захисту права селян і всіх, хто обробляє землю, на їх власну земельну ділянку. А не тих, хто буде скуповувати, відбирати цю землю через банківські брудні схеми, а далі перепродавати тим, хто ніколи не буде працювати на цій землі. Саме тому фракція "Батьківщина" і партія "Батьківщина" зроблять все можливе для того, щоб земля залишалася у власності тих, хто її обробляє. Ті, хто бажає її продати, мають право це зробити. Продати або муніципалітетам, або державі. Але знову ця земля повинна бути передана тим, хто її обробляє. За це стояла і стоїть фракція "Батьківщина". Ми зробимо все можливе, щоб захистити право наших людей на землю і володіння землею. Дякую.
Дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Це проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 20.05.2021 про прийняття у другому читанні та в цілому проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо імплементації норм міжнародного кримінального та гуманітарного права (реєстраційний номер 2689-П). До слова запрошується народний депутат України Забродський Михайло Віталійович.
Шановні громадяни України! Шановні колеги! Нещодавно нами прийнятий важливий Закон України стосовно переслідування воєнних злочинців. Його суть повністю відповідає нашим спільним прагненням щодо наближення вітчизняного законодавства до положень міжнародного гуманітарного права. Але механічний переклад на українську мову міжнародних документів, як виявляється, не завжди призводить до позитивного результату. Як зараз має себе відчувати командир, який своїм наказом посилає підлеглих в тому числі і на смерть? Чому попри принцип індивідуальної відповідальності, який закріплений, до речі, в нашій Конституції, командир повинен відповідати за дії підлеглих за схемою "знав або міг знати"? Які відчуття тепер мають з’явитися у Головнокомандувача Збройних Сил України, рахунок підлеглих якого йде на сотні тисяч? Лише чекати і молитися, щоб ніхто із них не виявився ґвалтівником або мародером. Ми говоримо про застосування норм міжнародного права, але будемо пам’ятати, що зміни ми з вами внесли саме у вітчизняне законодавство. Розумні доводи, які є цілком доречні в парламентській дискусії, не завжди можуть знайти розуміння в міському і районному суді, в тому самому суді, який вже зараз відпускає дезертира, який залишив поле бою і свій підрозділ зі штрафом в 512 гривень. Необхідність вдосконалення закону, його руйнівну силу зараз відчувають і МВС, і Міністерство оборони України. Відповідну позицію займає і Офіс Президента. Як відомо, не помиляється лише той, хто нічого не робить. У нас ще є час і є процедурна можливість для доопрацювання закону. За нашим з вами рішенням доля сотень тисяч солдат і офіцерів нашої армії і флоту, бійців добровольчих формувань, всіх тих, дякуючи кому ми зараз спокійно працюємо, будемо сподіватися, на користь України. Прошу вас почути професійних військових і правоохоронців і підтримати постанову. Слава Україні!
Слово надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України народному депутату Кальченку Сергію Віталійовичу. Будь ласка.
Шановна президія, шановні народні депутати! Регламентний комітет розглянув проект Постанови Верховної Ради України про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття в другому читанні та в цілому проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо імплементації норм міжнародного кримінального та гуманітарного права (реєстраційний 2689), реєстраційний номер проекту Постанови 2689-П, внесений народними депутатами Забродським, Фединою та Павленком. Проект постанови пропонує скасувати рішення Верховної Ради про прийняття в другому читанні та в цілому проекту Закону реєстраційний 2689, оскільки, як вказують автори проекту постанови, ухвалення цього рішення відбулось, на думку авторів, з порушенням вимог Регламенту Верховної Ради. Отже, у підсумку регламентний комітет ухвалив висновок на проект Постанови реєстраційний 2689-П і рекомендує парламенту визначатися шляхом голосування щодо прийняття або відхилення цього проекту постанови. Дякую.
Будь ласка, запишіться: два – за. Необхідно обговорення? Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти по фракціях. Гончаренко Олексій Олексійович. Геращенко? Геращенко Ірина Володимирівна.
Шановні колеги, після Михайла Забродського я мушу тільки повторити позицію нашої фракції. Чи потрібно посилити відповідальність за військові злочини країни-агресора? Так. Кожен військовий злочинець має відповідати в українських і міжнародних судах, і дійсно для цього мало тільки кримінального права, це має визначатися міжнародним правом як військові злочини. В той же час законопроект, який має абсолютно правильну сутність і абсолютно правильну назву, на жаль, в деталях є таким, що може зашкодити Збройним Силам України. І ми щиро намагалися допрацювати його до другого читання, коли вказували вам на декілька дуже важливих деталей, які в першу чергу вдарять по владі. Я би хотіла, щоб ви почули, що сьогодні в Європейському суді з прав людини є маса позовів проти України, які подають навіть з окупованих Російською Федерацією територій громадяни, де вони намагаються на Україну, а не на Російську Федерацію перекласти відповідальність, наприклад, за майно, яке постраждало через збройний конфлікт, розв’язаний Російською Федерацією. Так само дуже небезпечним є норма відносно повернення до попередніх років. Друзі, ми повністю підтримуємо те, що всі військові злочинці, які ґвалтували, катували, вбивали українських військових і цивільне населення, мають за це відповідати. Але коли сьогодні ви законом покладаєте відповідальність, наприклад, за знищене майно на українську армію, це може мати надзвичайно небезпечний прецедент. Тому ще раз до вас звертаємося, давайте розділимо військові злочини, військових злочинців, за яких має нести відповідальність Російська Федерація, країна-агресор, бойовики, які знаходяться повністю під контролем Кремля, і українська армія, яка захищає країну, яка насправді все робила з 14-го по 21-й рік, щоб зберегти наші території і наших громадян. І тому ми пропонуємо підтримати цю важливу постанову сьогодні пана Забродського, допрацювати законопроект, який чекають політв’язні.
Радіна Анастасія Олегівна.
Доброго дня, шановні колеги! Я, на жаль, не можу підтримати цю постанову і закликаю вас її не підтримувати, колеги. 7 років, 7 років українські правозахисники документували найбільш нелюдські катування і знущання над військовополоненими, над цивільним населенням. 7 років вони чекали цього закону. 7 років його чекали чесні прокурори, які кажуть, що у них просто нема можливості кваліфікувати нормально і притягати до відповідальності всіх тих, хто винен в цих нелюдських катуваннях. Ми маємо зараз дати цьому закону дорогу в життя для того, щоби в тому числі показати нашим людям на непідконтрольних територіях, що ми дбаємо про них, що вони будуть захищені законом і що настане відповідальність за всі ті знущання, яких вони зазнали. Дякую дуже.
Мамка Григорій Миколайович.
Шановні народні депутати, звертаю вашу увагу про те, що ми голосували за вказаний законопроект, згідно якого розглядається постанова, проти. Чому проти? Тому що всі виступи, які я чую сьогодні, вони не в повній мірі відповідають дійсності. Чому? Цим законом проходить, завертіть увагу, ратифікація Римського статуту. Римський статут або ратифікується на сто відсотків, тоді держава стає учасником процесу, якщо він ратифікується частково, то я згадую виступ керівника комітету, коли він кричав на емоціях і показував якісь папери, які йому рекомендували з ООН. Зверніть увагу, 7 років війни, питання відкрите? Відкрите. Притягуються до відповідальності? Притягуються. А де ті кримінальні провадження, які розказували на протязі 7 років бувший Генеральний прокурор, бувший Військовий прокурор? Де вони? До Гааги не попали? Та що, вони тоді брехали? Так давайте взаємозвірку зробимо, хто представляє Україну в Гаазі, які провадження є, які пропали і хто брехав. От в мене приходить на думку, яких ще реформ не хватає. Можна написати і законодавчо врегулювати, кому як подобається. Але з практичного досвіду, зрозумійте вірно, якщо намалювати його в телевізорі, а отримувати по радіо, то практичний досвід показує результат нуль і справ як не показалося в Гаазі за 7 років, так їх і не буде. Але я прошу все-таки звернути увагу народних депутатів і засікти час, півроку, щоб через півроку Верховна Рада запитала, де ж ті справи з новим законом, тоді це буде вірно. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про скасування рішення Верховної Ради України (реєстраційний номер 2689-П). Готові голосувати? Прошу визначатися та голосувати. [[10:46:31]] За-85 Рішення не прийнято. Наступне питання порядку денного – це ратифікація, я пропоную без обговорення. Немає заперечень? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Угоди (у формі обміну нотами) між Урядом України та Урядом Сполучених Штатів Америки про продовження дії Угоди між Урядом України та Урядом Сполучених Штатів Америки про співробітництво у сфері науки та технологій (реєстраційний номер 0100). Прошу підтримати та проголосувати. [[10:47:16]] За-310 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Постанови про Заяву Верховної Ради України щодо інциденту з примусовою посадкою літака компанії Ryаnair у Мінську (реєстраційний номер 5597). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:47:52]] За-219 Рішення прийнято. До слова запрошується голова Комітету з питань зовнішньої політики та міжпарламентського співробітництва Мережко Олександр Олександрович.
Шановний головуючий, шановні колеги! Комітет на своєму засіданні 2 червня 2021 року розглянув питання про проект Постанови Верховної Ради України про Заяву Верховної Ради України щодо інциденту з примусовою посадкою літака компанії Ryаnair у Мінську, внесений народними депутатами України. Вважаючи за необхідне реагувати на існуючі виклики і загрози міжнародній безпеці, що, безумовно, впливає на національну безпеку України, комітетом пропонується розглянути та рекомендувати Верховній Раді України прийняти вказаний проект постанови Верховної Ради України. Шановні колеги, постанова має на меті схвалити заяву, в якій засуджується факт примусової посадки пасажирського літака та дії білоруської влади, які поставили під загрозу безпеку пасажирів та екіпажу. Вказані дії є порушенням Міжнародних правил цивільної авіації і становлять загрозу міжнародній безпеці, в тому числі безпеці руху повітряного простору. Схвалення заяви буде яскравим проявом солідарності із державами-партнерами, передусім державами-членами Європейського Союзу та США, і підтримкою позицій світової спільноти щодо необхідності невідкладного розслідування Міжнародною організацією цивільної авіації цього неприйнятного акту з відповідними наслідками для тих, хто його вчинив. Отже, шановні колеги, прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій та груп. Бондар Михайло Леонтійович. Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна?
Так, Іванні Климпуш-Цинцадзе, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги, я, звичайно, з цієї трибуни могла би зараз говорити про (в лапках) "конструктив влади", як і з іншими законопроектами, коли головним є прийняти неякісний закон, а замінити законопроект опозиції з непопулярними вам тут прізвищами своїм законопроектом. Я могла би говорити про те, що ініціаторами нашої заяви, нашого звернення було 26 народних депутатів, в тому числі із монобільшості, за що я вам дякую. Я би могла говорити про те, що постанова і звернення, підготовлена і яка розглядається зараз, це на 50 відсотків запропонований нами текст. Але хочу сказати про інше, про те, що диявол, як завжди, криється в деталях. І ці зміни до постанови, до цієї заяви зробили її абсолютно нікчемною, беззубою і абсолютно невиразною. Я хочу сказати, що ця заява – це квінтесенція зовнішньої політики чинної влади. Вона полягає в тому, що сьогоднішня влада вимагає від західних партнерів, щоб їм допомагали, приймали в ЄС, приймали в НАТО, давали кредити, питає про щось у Байдена, в чомусь звинувачує Меркель, а сама нічого робити не хоче і не збирається. Вона навіть не може назвати міжнародний злочин злочином. Вона не може назвати державний тероризм державним тероризмом, не може звернутися до міжнародних інституцій з тим, щоби вимагати розслідування і притягти винних до відповідальності. Колеги, нагадую, ми живемо в парламентсько-президентській республіці. Ми не маємо бути підрозділом ОПУ, ми не маємо бути підрозділом Міністерства закордонних справ. Давайте зрештою приймемо політичну позицію і покажемо нашу підтримку народу Білорусі і покажемо, звернемося до інших колег міжнародних і визнаємо міжнародних терористів міжнародними терористами. Дякую.
Совсун Інна Романівна. Соломія Анатоліївна Бобровська.
Соломія Бобровська, фракція "Голос". Ми дуже часто на міжнародній арені претендуємо і говоримо про себе, що ми є регіональними лідерами. Чи справді ми такими є? Регіональними лідерами в чому і з ким? Ми не стягуємо і не реагуємо ані на події в Республіці Молдова, ані в Грузії, ані в Білорусі. Якщо ви чітко прочитаєте, що сталося між неділею і понеділком в новинах, зокрема білоруських, ви не побачите реакцію української держави. Ви знаєте, і навіть заява, невеличка заява речника МЗС, вона була недостатня для того, щоб почути, що ж скаже регіональний лідер Східної Європи і заступиться чи підтримає білоруський народ, про який ми тут говоримо з серпня місяця минулого року. І така заява, яка сьогодні внесена в зал, вона абсолютно не сприяє цьому лідерству. Це неправильно, це некоректно, це не по-дружньому до представників інших фракцій – в ніч зареєструвати заяву, яка фактично потоне в сотнях інших заяв і яка не несе за собою абсолютно нічого. Безперечно, вона ставить нас всіх на розвилку, тому що ми будемо голосувати за цю заяву. Це хоча би щось від українського парламенту і, як завжди, запізніло. Але у мене ще інше питання. А що ми робимо сьогодні, знаючи, що Російська Федерація поглинає фактично Республіку Білорусь і фактично у нас під кордоном, яка межує і має більше тисячі кілометрів, фактично стає інша держава і буде готова до здійснення агресії. Нагадаю, більше тисячі кілометрів. Що ми з ними робимо? А що ми робимо з політичними біженцями? А чи даємо ми громадянство білорусам, які з нами з 2014 року? Ні. А ви знаєте, що в Державну міграційну службу попасти гірше, ніж в Держгеокадастр? Тому Польща і Литва стають фактично лідерами і показують поведінку, як себе вести. Мені прикро, що така заява ні про що сьогодні приймається. Мені б хотілося, щоб ми білоруський народ підтримали набагато більшими і практичними кроками, і, зокрема, і в різкій заяві від українського парламенту. Дякую.
Слово надається народній депутатці Білозір Ларисі Миколаївні, депутатська група "Довіра". Бакунець Павло Андрійович.
Ми, українці, дуже добре розуміємо ціну свободи, ціну незалежності, ціну демократії. За це платили найдорожчим – своїм життям наші з вами батьки, дідусі, прадіди. За це, за територіальну цілісність нашої країни сьогодні відплачують найдорожчим – своїм життям і наші сучасні герої, котрих оплакує і котрими гордиться вся наша країна від Закарпаття, Франківщини, Львівщини аж до Луганщини. І сьогодні у білорусів може бути такий же самий важкий шлях попереду – шлях до їхньої демократії. І вони, як і ми, потребують міжнародної підтримки в цій боротьбі з їхнім диктаторським режимом. Тому сьогодні цією постановою ми підтримуємо демократичний вибір наших сусідів білорусів і засуджуємо диктаторський режим самопроголошеного Президента. Режим, який нищить демократію, режим, який дозволив собі міжнародне повітряне піратство, засуджуємо режим, який зневажає права людини. Тому закликаю всіх нас у залі підтримати цю постанову, підтримати білорусів у відстоянні їхнього вільного вибору, а цим самим і зменшити можливість агресора розпустити свої лещата, свої війська на ще більші кілометри на кордонах довкола нашої держави. Дякую.
Приходько Наталія Ігорівна. Шуфрич Нестор Іванович?
Шуфричу Нестору Івановичу, будь ласка.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий, шановні колеги. 2014 рік: літак з Президентом Болівії Ево Моралесом було примусово посаджено у Відні. 2016 рік: "Белавіа" вилетіла з "Жулян", Київ, долетіла до кордону з Білоруссю, розвернули, посадили, зняли з літака Армена Мартиросяна, який не подобався "попєрєднікам". Чем это отличается від того, що відбулося в Білорусі? 31 травня буквально цього року: в Берліні було посаджено літак Ryanair, який летів з Дубліна в Краків, повідомлення про бомбу – літак посадили. Ніхто ж не закриває простір над Німеччиною, жоден парламент не встає на вуха. Я ще раз хочу підкреслити, приклад України з Мартиросяном. Білорусь не закривала ніякого повітря з Україною, висловила в дипломатичний спосіб ноту. Що ж ми сьогодні робимо: не дочекавшись розслідування ІCАО, хочемо сьогодні ускладнити і так непрості відносини з Білоруссю? 4,2 мільярда доларів – товарообіг, 50 відсотків поставок нафтопродуктів від Білорусі, мінський майданчик був забезпечений нам, непризнання анексії Криму, лояльна ситуація до України у конфлікти на Донбасі. 295 підприємств з українськими інвестиціями в Білорусі, із них 117 спільних і 178 на сто відсотків з українським капіталом. Що ж ми робимо? Пересварилися зі всіма. Зараз українці літали за 7 тисяч гривень до Росії через Мінськ. А зараз літають за 30 тисяч гривень через Варшаву та інші країни. Ми маємо думати про національні інтереси України, а не хайпувати на незрозуміло яких провокаціях. Дякую за увагу.
Гузь. Після цього переходимо до голосування. Гузь Ігор Володимирович.
Шановні друзі, я закликаю підтримати це рішення однозначно. Разом з тим хочу нагадати всім колегам, що Роман Протасевич мій побратим. Це людина, яка була на фронті. Яка тісно взаємодіяла з батальйоном "Азов", яка працювала там як фотограф і була поранена безпосередньо на фронті під час бойових дій. Я вважаю, що ми маємо це пам’ятати, що це людина, яка в 14-15-му році поїхала зі своєю місією підтримати українську державу. Разом з тим, я хочу сказати про те, що РНБО, Президент не повинні зупинятися. У нас білоруські олігархи заробляють в Україні. У нас неприкритий кордон з Республікою Білорусь північний. У нас є дуже багато інших проблем. Зокрема, білоруських добровольців, буквально сьогодні вночі, не пускають в Україну з території Польщі за надуманими причинами. Проблем багато. Підтримаємо цю.
Крулько Іван Іванович.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Фракція "Батьківщина" буде голосувати за цей проект. Хоча ми прекрасно розуміємо, що його можна було б виписати набагато чіткіше, тому що ми всі стикнулися з прямим проявом акта державного тероризму. Коли журналіста, блогера, молодого хлопця, який бореться за вільну Білорусь, за вільну Білорусь від тоталітаризму, із-за нього саджається пасажирський літак, і його арештовують і катують в буцегарнях білоруського лукашенківського режиму. І, безумовно, я хотів би сказати, що коли лунають голоси про те, що ми, мовляв, дивіться, відштовхуємо в такий спосіб Лукашенка ближче до Путіна, це не ми відштовхуємо і не світ відштовхує, він сам себе давно заштовхує в лапи Путіна. Тому що заради того, щоб залишитися при владі, він готовий вбивати, знищувати, розстрілювати власних громадян. Він не дає можливості ні вільних виборів, ні свободи слова, ні вільної думки. Тому ми мусимо бути в першу чергу солідарними з народом Білорусі, а не з режимом Лукашенка. Треба голосувати "за".
Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про Заяву Верховної Ради України щодо інциденту з примусовою посадкою літака компанії Ryanair у Мінську (реєстраційний номер 5597) Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:01:58]] За-280 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення. З процедури – Ніна Петрівна Южаніна.
Шановний пане Голово, я прошу внести зміни в черговість розгляду проектів законів на сьогоднішньому засіданні, тому що в нас стоїть 5155, наступний проект закону, який точно має йти після, розглядатися після основного Закону 5153. Це дуже важливо. Якщо можна, зробіть це.
Ніна Петрівна, дійсно, він стоїть трохи далі, але я впевнений, що ми до нього дійдемо і сьогодні його розглянемо. Я поставлю вашу пропозицію, але буде тоді зал визначатися, якщо ви не заперечуєте. Ставлю на голосування пропозицію Ніни Петрівни Южаніної. Прошу голосувати. [[11:03:10]] За-130 Рішення не прийнято. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 16 Закону України "Про валюту і валютні операції" у зв’язку із внесенням змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання детінізації доходів та підвищення податкової культури громадян шляхом запровадження добровільного декларування фізичними особами належних їм активів та сплати одноразового збору до бюджету (реєстраційний номер 5155). Шановні колеги, хтось буде наполягати на правках? Ні. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення зміни до статті 16 Закону України "Про валюту і валютні операції" у зв’язку із внесенням змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання детінізації доходів та підвищення податкової культури громадян шляхом запровадження добровільного декларування фізичними особами належних їм активів та сплати одноразового збору до бюджету (реєстраційний номер 5155). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:04:24]] За-255 Рішення прийнято. По фракціям покажіть. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо скасування оподаткування доходів, отриманих нерезидентами у вигляді виплати за виробництво та/або розповсюдження реклами та удосконалення порядку оподаткування податком на додану вартість операцій з постачання нерезидентами електронних послуг фізичним особам (реєстраційний номер 4184). Це друге читання. Хтось буде наполягати на правках? А хто буде наполягати на правках? Дайте список, будь ласка. На всіх правках ви будете? 12 правка, Заблоцький.
Дякую. Шановні колеги, даним законопроектом вводиться ставка ПДВ 20 відсотків на всі послуги онлайн, що придбаються у нерезидентів. Разом з тим я не можу погодитися з певними об’єктами оподаткування. Наприклад, пропонується оподатковувати ставкою ПДВ 20 відсотків онлайн-книжки та журнали. Попросту кажучи, книжки, куплені на амазоні онлайн, на kindle, чи будь-які підписки журналів іноземних будуть збільшені в ціні на 20 відсотків. Я вважаю, що це неправильно обмежувати доступ наших громадян до книжок, до освіти і не слід робити їх дорожчими. Це не є якісь суттєві надходження до державного бюджету. І, власне, в жодній країні Європи не існує ставки 20 відсотків на амазон. Суто якщо зайти на амазон і подивитися ставки ПДВ, ви побачите, що вони або нульові, або суттєво менші. В Україні діє ставка ПДВ на книги і онлайн-журнали 0 відсотків, і не потрібно запроваджувати їх також. Я пропоную врахувати правку, щоб не оподатковувати онлайн-книжки та журнали. Дякую.
Ставлю на голосування 12 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:06:50]] За-182 Рішення не прийнято. 26 правка Заблоцького. 26-а, правильно?
Шановні колеги, звертаю увагу ще на більш принципову правку. Цим законом також вводиться ПДВ на онлайн-освіту. Тобто ті курси, які будуть куплятися онлайн з метою навчання, вони будуть також збільшені в ціні на 20 відсотків. У нас в Україні знову ж таки ставка ПДВ, яка діє на освіту, є нульова. І це є вірно, і це є правильно. Даним законопроектом вводиться складна система, що на якісь неофіційні форми навчання чи то офіційні буде податкова визначати, на які онлайн-курси буде ставка ПДВ, на які не буде. Я вважаю це принципово неправильним. Тому прошу вас, колеги, підтримати цю правку з тим, щоб ми вводили ставку ПДВ 20 відсотків на онлайн-освіту. Я думаю, зрозуміло, чому це правильно. Дякую.
Позиція комітету.
Шановні колеги, це не так, це не так. Ми вводимо законопроектом додаткову норму, зверніть, будь ласка, увагу, 197.1.32, де звільняємо від оподаткування всі освітні послуги, причому як ті, які надаються в електронній формі в Україні, так і ті, які надаються за кордоном. Але ці освітні послуги визначаються переліком спеціальностей і кваліфікацій, які визначаються Кабінетом Міністрів. Тут від дизайну до чого завгодно, до фінансів, до математики, це все практично. Але курси, яким чином влаштувати "тараканьи бега", напевно, сюди не потраплять. Аби не було маніпуляцій, ми формально це обмежуємо. Будь ласка, немає цієї проблеми, ми її вирішили. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування правку номер 26 народного депутата Заблоцького. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:09:02]] За-163 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Ніна Петрівна Южаніна, 9 правка.
Шановні колеги, от щойно ви зараз не почули те, що говорив пан Заблоцький і почули голову комітету, який сказав неправду. Ми на комітеті дискутували щодо освітніх послуг. Насправді ніякі вищі навчальні заклади не в Україні, в них не відповідає назва спеціальності чи курсу навчання тим, що є в Україні. Скажіть, будь ласка, це вони мають підлаштовуватися під нас? Це ваші ж діти будуть навчатися. І це інтернет-навчання, яке різні має форми: з вчителем, без вчителя. Ви зараз не підтримали те, що потрібно буде всьому суспільству в майбутньому, це ваше майбутнє. Тому я прошу підтримати поправку і думати, зараз ми розглядаємо самі ключові поправки – поправки майбутнього, тому що це насправді вперше в нашій країні запроваджується. В інших країнах такі системи існують – оподаткування інтернет таких послуг. Але кожна країна для себе визначає чіткий перелік, бо тут можна перегнути палку.
Ставлю на голосування правку номер 9 Южаніної. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:10:43]] За-159 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Наступна правка, Южаніна, 25-а.
Шановний пане Голово, я не буду наполягати на всіх поправка. Після 25-ї буде 75-а. Шановні колеги, дуже прошу знову подивитись на 25 поправку – освітні послуги. При розгляді в комітеті ми виписали, вірніше пан голова комітету виписав нову редакцію, і вважає, що вона спрацює саме так, як він це бачить. При розгляді навіть на комітеті всі члени комітету мають різну думку, і нема в нас таких визначень. Тому що зараз в 20 поправці пан Гетманцев запропонував щодо освітніх послуг: постачання послуг з дистанційним навчанням в мережі Інтернет, проведення та надання якого не потребує участі людини, в тому числі шляхом надання доступу до віртуальних класів, освітніх ресурсів і так далі. Все це буде оподатковуватися, так зараз запропонував комітет. Я пропоную освітні послуги взагалі виключити із оподаткування. Підтримайте, будь ласка, 25 поправку, це наш останній шанс виключити освітні послуги із оподаткування і здорожчання.
Ставлю на голосування правку номер 25. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:12:22]] За-166 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Крайня правка, да, Ніна Петрівна, 75-а? 75 правка.
Шановні колеги, щоб ви знали, у висновках Міністерства фінансів є такі посилання на те, що вартість цих послуг, об’єм цих послуг, абсолютно незрозуміло, їх не можна прорахувати. Зате те, що зараз намагаються виключити із норм діючого Податкового кодексу, норма, яка була запобіжником зловживання на рекламних послугах, норма, яка принесе збитки державному бюджету 2,2 мільярда гривень, зараз хлопці молоді вирішили, що цьому вже не час. Тобто через рекламні послуги, закуплені за межами України, буде оптимізовуватися податок на прибуток, і це прямо вказано у висновку Міністерства фінансів. Зате доходи, які пропонується взяти з інтернет-послуг, абсолютно незрозумілі, чи буде й далі в нас працювати гугл і всі інші сфери, про які ми говорили з вами під час першого читання. Тому прошу залишити обов’язково цю норму, абсолютно навіть з Міністерством.
Позиція комітету, будь ласка.
Шановні колеги, про що йдеться? У 1997 році був введений податок на репатріацію рекламних послуг. Тобто якщо я надаю рекламну послугу і за кордоном надається, то з цієї суми утримується 20 відсотків податку. З юридичних послуг не утримується, з консультаційних послуг не утримується, залишився лише цей архаїзм – рекламні послуги, який стримує розвиток рекламного ринку і заганяє їх в тінь. Бо вони не працюють як підприємці, вони розраховуються картками, картками розраховуються як фізичні особи, і фактично ринку цього не існує. До нас звернулися багато асоціацій, які працюють в ІТ-сфері, аби цей архаїзм прибрати. Ми погоджуємося з тим, що його треба прибрати. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування 75 поправку народної депутатки Южаніної Ніни Петрівни. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[11:14:55]] За-139
Рішення не прийнято. Правка не врахована. Ніна Петрівна, все? На якій?
160 поправка. Шановні колеги, ви тільки що прибрали основний запобіжник зловживань на рекламних послугах. І навіть голова комітету не розуміє, що це якраз і не юридичні послуги, це послуги, які дуже легко наганяються через акти виконаних робіт без підтвердження. Ганьба! Якщо не розумієте, не беріться і не руште систему, яка існує. Щодо 160 поправки. Знову ж Міністерство цифрової трансформації, яке мало б стояти на захисті тих твердих технічних правил і вимог, не підтримало те, що запускається ця програма не просто з 1 січня, система оподаткування, не просто з 1 січня 2022 року, а наступних за кварталом впровадження у промислову експлуатацію програмного забезпечення електронного сервісу ПДВ для осіб нерезидентів. Це ж обов’язкова умова для того, щоб ресурс був захищений, для того, щоб не було ручного втручання, для того, щоб іноземці нам довіряли, що програмне забезпечення відповідає всім технічним вимогам.
Ставлю на голосування 160 правку Южаніної. Прошу визначатися та голосувати. [[11:16:33]] За-133 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Ніна Петрівна, з вашими правками все? Наступна правка, Ковальов, 73-я. Після цього переходимо до голосування. Правильно? 20-а на підтвердження ще. 73-я, Ковальов. Включіть мікрофон, будь ласка.
Дякую, шановний Голово, що дали слово. Чесно кажучи, цей законопроект є дуже революційним, який надасть до державного бюджету додаткові мільярди гривень. І про те, що твердження, що послуги освітні або рекламні будуть здорожчувати, це є неправдою, оскільки, ви подивіться, скільки рекламні послуги у нас розвиваються. І я вважаю, що все ж таки транснаціональні корпорації, які заробляють в Україні мільярди доларів, вони повинні платити податки саме в Україні. Тому всіх закликаю проголосувати за цей законопроект, який дійсно надасть нам можливість збільшити базу оподаткування і збільшити надходження до державного бюджету. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування правку номер 73 народного депутата. Не треба ставити? Не ставлю на голосування. Добре. 20 правка. Вона врахована. Гео Лерос. Гео Багратович, будь ласка.
У мене питання до голови комітету. За що ж ви так ненавидите пана Зеленського, що він каже, що освіта повинна бути безкоштовною? Навіщо оподатковувати 20 відсотками онлайн-освіту? Треба її робити максимально доступною. Тому я звертаюсь до зали, не підтримуйте цю поправку для того, щоб онлайн-освіта була, не була дорожчою на 20 відсотків.
Позиція комітету, будь ласка.
Гео Багратович, шановна моя людино, почитайте закон. Ну, почитайте закон. Ну, зверніть, будь ласка, увагу на 93 поправку, де ми саме ці послуги виводимо з-під оподаткування, виводимо як для резидентів, так і для нерезидентів – для всіх. Розумієте? Ну, давайте критикувати, поглиблюючись у тему, я вас дуже прошу. Дякую.
Переходимо. Ставлю на голосування правку номер 20. Вона була врахована комітетом. Правка Гетманцева. Прошу підтримати та проголосувати. Ставиться на підтвердження. [[11:19:35]] За-248 Рішення прийнято. Переходимо до голосування за закон у цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо скасування оподаткування доходів, отриманих нерезидентами у вигляді виплати за виробництво та/або розповсюдження реклами та удосконалення порядку оподаткування податком на додану вартість операцій з постачання нерезидентами електронних послуг фізичним особам (реєстраційний номер 4184). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:20:28]] За-283 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про космічну діяльність" щодо визначення статусу та розподілу повноважень між центральними органами виконавчої влади у сфері космічної діяльності (реєстраційний номер 5017). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:21:07]] За-250 Рішення прийнято. До слова запрошується голова Комітету з питань економічної політики Наталуха Дмитро Андрійович. Необхідне обговорення? Чи можемо голосувати без? Без. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозиціями комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання, згідно з частиною першою статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про космічну діяльність" щодо визначення статусу та розподілу повноважень між центральними органами влади у сфері космічної діяльності (№ 5017). Прошу підтримати та проголосувати. [[Шум у залі]] Я тільки що задавав питання. [[11:21:56]] За-260 Рішення прийнято. Шановні колеги, коли я задаю питання, ви тоді не відволікайтесь. Дякую. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення законодавчого регулювання у галузі зовнішньої реклами (реєстраційний номер 5094). Необхідне обговорення? Можемо голосувати? Всіх почув, всіх побачив? Ставлю на голосування. [[Шум у залі]] А можна одразу казати? З обговоренням? Лише вам? [[Шум у залі]] Тоді, будь ласка, ставлю на голосування пропозицію щодо розгляду цього питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:23:05]] За-256 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Кондратюк Олена Костянтинівна.
Шановні колеги, ви знаєте, недавно передивилася один ролик вашого колеги, який любить швидкість. Він каже, що ми один одного дуже мало знаємо. То я хочу ще раз представитися. Я, Олена Костянтинівна Кондратюк. Дякую дуже. Що стосується законопроекту. Ви знаєте, взагалі сфера регулювання реклами у нас достатньо є розвинута, але, на жаль, ніяк не доходили руки до сфери зовнішньої реклами. І ми в минулому скликанні дуже багато доклали зусиль, щоб разом з профільними асоціаціями, з депутатами різних фракцій напрацювати базовий закон. Слава Богу, що в цьому скликанні, завдяки комітету профільному, вдалося це зробити. І я дякую всім авторам, хто долучився з різних фракцій і груп до цього закону. Ви знаєте, самим основним, що хотілося сказати, що це профільний базовий закон, який консолідує всі норми і вимоги щодо зовнішньої реклами. Там чітко прописані всі вимоги видачі дозволів до зовнішньої реклами. Ми йдемо прозорістю і відкритістю, тому що вся інформація про власників, про відповідальних за рекламу буде розміщена на спеціальному сайті. Кожен білборд отримає спеціальний QR-код, де ви можете знати, хто його розміщує, скільки він коштує і так далі. В історичних частинах міст більше не повинно бути засилля якраз рекламних конструкцій. Нам вперше вдасться якраз налагодити всю систему закриття "сірих", непрозорих розміщень зовнішньої реклами. І я дуже сподіваюся, що наші міста, наші обласні центри на 50 відсотків зменшать кількість рекламних конструкцій. Я думаю, що це призведе тільки до ефективності реклами. І я дуже дякую всім, хто доєднався, ще раз. Сподіваюся, що це якраз перший крок до європейської інтеграції нашої країни. Ще раз дякую профільному комітету. Прошу дуже підтримати цей законопроект. Дуже дякую.
Дякуємо, Олена Костянтинівна. Слово надається заступнику голови Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики Павлу Миколайовичу Сушку, будь ласка. Сушко Павло Миколайович.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати! В Україні нарешті з’явився шанс навести лад на ринку зовнішньої реклами. Ми пропонуємо впорядкувати її так, щоб вона не тільки естетично вписувалась в міський та заміський ландшафти, але і працювала для людей. Люди, дивлячись на білборди, на сітілайти, мають розуміти, що їм не просто пропонують якісь товари чи послуги, а те, що й розміщені тут конструкції мають працювати і працюють на громаду. Люди мають знати, що власники рекламоносіїв сплатили всі податки, і за їх гроші в їхньому місті чи селищі ремонтують школи, будують дитячі садочки, відновлюють парки та сквери. Вони повинні розуміти, що реклама їм також вигідна. Зміни, які ми пропонуємо, по-перше, дозволять збільшити надходження до бюджетів. За нашими підрахунками вони виростуть майже вдвічі. Тільки уявіть собі, скільки корисного можна зробити за ці кошти. І по-друге, зараз буде можливість чітко контролювати, на що спрямовуються кошти з рекламних конструкцій. Це все буде легко перевірити. До того ж, ми зробимо так, щоб були створені публічні електронні носії, реєстри рекламних носіїв. Це дуже важлива інновація: кожен рекламний носій буде промаркований за допомогою QR-коду, відповідного до якого будь-яка людина зможе самостійно або через смартфон перевірити, чи законно встановлена реклама поблизу їх дому, на шлях до роботи чи в місцях відпочинку. Прозоро і чітко прописані в законопроекті процедури зменшать корупційну складову. А також до другого читання ми внесемо зміни і поправи щодо соціальної реклами, і вона також буде працювати щодо підвищення толерантності до людей з інвалідністю. Отже, пропоную прийняти цей законопроект. Прошу підтримати та проголосувати. Дякую.
Шановні колеги, є необхідність обговорювати? Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається Скороход Анні Костянтинівні. Будь ласка.
Прошу передати слово Батенку.
Батенко Тарас Іванович.
Шановні колеги, вітаю вас! Таке враження, що ми знову перейшли до режиму турботемпу. З приводу ряду законопроектів сьогоднішнього дня. Наша депутатська група звертає увагу головуючих на пленарному засіданні, що не треба продовжувати такий темп роботи, тому що він в ущерб прийнятим якості законопроектам. Що стосовно даного законопроекту, ми його будемо підтримувати. Ми вважаємо, що давно треба навести порядок в хаосі зовнішньої реклами. Особливо, що стосується розміщення реклами в ряді об’єктів, велосипедні доріжки, візуальна звукова система оповіщення метрополітену, вокзалах і так далі, що шкодить і здоров’ю людей, і безпеці людей, і тому подібне. Безумовно, ми – за. Але разом з цим у нас є певні зауваження. Зокрема, щодо принципу, впровадження принципу мовчазної згоди під час надання дозволів на розміщення засобів зовнішньої реклами. От скажімо, суб’єкт господарювання вважається таким, що набув права на встановлення зовнішньої реклами в останній день строку розгляду заяви. З одного боку, така норма, ну, скажімо так, буде позитивно розцінена, оскільки вона перешкоджає необґрунтованому затягуванню строків подачі, видачі дозволів і там бюрократизація цього питання, але з іншого боку, призводить до ряду проблем. Незрозуміло, яким чином суб’єкт господарювання повинен буде у подальшому доводити законність розміщення засобу зовнішньої реклами і так далі. Крім цього, цей законопроект пропонує на кожній конструкції розмістити QR-код, за яким в електронному реєстрі можна буде перевірити дійсність дозволу на її розміщення. Нам не зрозуміло, яким чином буде діяти ця норма щодо QR-коду у разі застосування принципу, власне, цієї мовчазної згоди. Тому ми пропонуємо прийняти, наполягаємо тільки в першому читанні і просимо, наша депутатська група просить не скорочувати подання поправок при розгляді даного законопроекту. Дякую вам.
Дякую. Слово надається народному депутату Ковальчуку Олександру Володимировичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Микиті Руслановичу Потураєву.
Микита Русланович Потураєв, будь ласка.
Шановні колеги, я вийшов на цю трибуну, оскільки ми зайшли в обговорення, тільки для того, щоб подякувати. Подякувати Олені Костянтинівні Кондратюк, яка з колегами у Верховній Раді восьмого скликання розпочала роботу над цим дуже важливим законопроектом, який індустрія і наші міста, і містечка, і села, і наші дороги автомобільні, автошляхи чекали більше 10 років. Тому я дякую всім колегам, які працювали над цим законом в минулому скликанні. Я дякую своїм колегам у комітеті: Павлу Миколайовичу Сушку і решті колег, які працювали над цим законом в цьому скликанні. Я дякую всім фракціям, а це всі фракції, які підписалися під цим законом. Так, я згоден з Тарасом Івановичем Батенком, що там треба дещо доопрацювати. І, звичайно, ми будемо вдячні за всі конструктивні правки. Я сподіваюся, колеги, на вашу підтримку. Цей закон перезрілий, він насправді допоможе і зробити Україну кращою просто зовнішньо, і привести сюди інвестиції, і привести сюди нові технології, і заробити багатьом пересічним українцям, які працюють в цій індустрії, а решті всім нам отримати якісні сучасні рекламні послуги. Закликаю вас проголосувати в підтримку цього закону. Запрошую ще раз всіх зацікавлених долучатися до подання конструктивних правок до цього закону. І дуже буду вдячний вам всім за підтримку. А колегам, які над ним працювали, ще раз, ще раз дякую.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую. Прошу передати слово шановному народному депутату України Павленку Юрію Олексійовичу.
Павленко Юрій Олексійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, фракція "Опозиційної платформи - За життя" проти того хаосу в зовнішній рекламі, який є сьогодні. Фракція "Опозиційної платформи - За життя" проти того, що неконтрольованою зовнішньою рекламою знищується краса і багатство нашої національної культурної спадщини. Ми проти того, що на дорогах зовнішня реклама фактично несе в собі загрозу життю і здоров’ю наших громадян. Тому "Опозиційна платформа - За життя" буде підтримувати даний законопроект у першому читанні. Давно назріло питання навести лад і порядок в розміщенні зовнішньої реклами в країні. Над цим законом працювало не лише це скликання, але ще в попередньому скликанні основа цього закону була підготовлена. На жаль, парламент попереднього скликання не спромігся ухвалити даний законопроект. Тому те, що вистачило політичної волі внести в порядок денний, почати розгляд даного законопроекту, і я сподіваюся, що сьогодні в першому читанні він таки буде схвалений. А ті недоречності, неточності і деякі негативні моменти, які все ж таки є в даному законопроекті, нам спільно вдасться виправити під час підготовки до другого читання. У всякому разі і профільний Комітет гуманітарної та інформаційної політики на це максимально налаштований, а також наша фракція "Опозиційної платформи - За життя" зробить все, аби це був системний дієвий законопроект, який був би на користь країни, і з іншої сторони, давав можливість розвиватися і тим, хто працює на цьому ринку. Тому ми підтримуємо в першому читанні і закликаємо парламент голосувати "за".
Абдуллін Олександр Рафкатович.
Прошу передати слово Івану Крульку.
Крулько Іван Іванович.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Ми зараз розглядаємо надзвичайно важливий законопроект, і я хотів би подякувати авторам цього законопроекту, моїм колегам по "Батьківщині" віце-спікерці Олені Кондратюк, Олександру Рафкатовичу Абдулліну за те, що дійсно внесений абсолютно комплексний законопроект, який позитивно вплине на питання регулювання рекламної діяльності. Рекламна діяльність – це завжди була сфера, де існували значні корупціогенні чинники. І те, що цим законопроектом серед іншого вводиться відкрита електронна інформаційна база даних місць розташування рекламних засобів, дозволить значно знизити корупційні ризики в цій галузі. А доповнення Закону "Про рекламу" новими вимогами позитивно вплине на безпеку дорожнього руху. Нам потрібно відходити від тієї практики, коли Україна, наші українські міста поступово перетворюються на території, які повністю заполонені бігбордами, де не можна нормально проїхати. Це негативно впливає на безпеку дорожнього руху, це відволікає водіїв, це не дає можливості нормальному вигляду українських міст і історичних будівель, які є в українських містах. Тому я вважаю, що цей законопроект дійсно вирішує системно ці всі питання. Я ще раз хочу подякувати авторам. І фракція "Батьківщина" в повному складі буде підтримувати цей законопроект у першому читанні. Дякую.
Олег Анатольович Макаров, після цього – Княжицький, після цього – Шахов і голосуємо за закон.
Шановні колеги, будучи депутатом Київради, мені довелося працювати над реформою зовнішньої реклами у місті Києві. Завдяки співпраці депутатів місцевої влади і бізнесу цю реформу вдалося успішно втілити в життя. В результаті бізнес отримав у Києві зрозумілі, прозорі антикорупційні правила гри, а місто – сучасні європейські конструкції на вулицях та їх скорочення практично на 70 відсотків. В процесі підготовки мені як юристу стало зрозуміло, що треба міняти законодавство, яке регулює зовнішню рекламу в Україні. Багато київських законодавчих підходів увійшли в цей законопроект: це і схеми вулиць, класифікатори рекламних конструкцій та багато іншого. Я переконаний, що наявні правові колізії різночитання, які були в законі, нам вдасться подолати. Пропоную підтримати цей законопроект і дати прозорі правила бізнесу. Дякую.
Шахов. Княжицький Микола Леонідович.
"Європейська солідарність" підтримає проект в першому читанні, але звертаємо відразу увагу на правки, які будемо вносити до другого. По-перше, ми проти того, щоб на об’єктах культурної спадщини місцевого значення розміщувалася реклама без жодного контролю. Закон це дозволяє. Ми проти того, щоб в ареалах історичних місць реклама дозволялась без органів, які відповідно це контролюють, так, як це є зараз. Такі міста, як Львів, взагалі весь центр можна буде завісити рекламою. І, звичайно, закон забороняючи рекламу на пам’ятках культури загальнонаціонального значення, дозволяє її на риштуваннях, конструкціях. Таким чином там, де стосується забезпечення захисту культурної спадщини, "Європейська солідарність" подаватиме правки, а закон зараз в першому читанні підтримуємо. Дякую.
Шахов Сергій Володимирович. Після цього голосуємо. Запросіть народних депутатів до зали.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Безумовно, група "Довіра" буде підтримувати цей законопроект, нарешті нас почули. Треба влаштувати ситуацію і провести аудит всіх рекламних щитів, як страховиська, стоять після тих реклам після виборів, і ніхто за ними не слідкує. Де соціальна реклама на цих щитах? Хто буде сплачувати в бюджет кошти за те, що поставили цих страшенних баклуш, і ніхто не відповідає? Хочемо жити в Європі, а живемо в "п’ятій точці". Будь ласка, поїдьте всі до Європи. Да відкрийте просто інтернет, гугл, як там розташована реклама, хто за неї відповідає. Є чиста вертикаль, за яку треба сьогодні відповідати. Дякую. Ми проголосуємо і підтримаємо цей законопроект. Сергій Шахов, депутатська група "Довіра".
Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення законодавчого регулювання у галузі зовнішньої реклами (реєстраційний номер 5094). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:40:46]] За-334 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо функціонування національної системи кваліфікацій (реєстраційні номери 4147, 4147-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою. Після цього вже, добре. Я після цього дам перерву. Розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:41:27]] За-249 Рішення прийнято. До слова запрошується народний України Коваль Ольга Володимирівна.
Доброго дня, шановні колеги, шановний пане Голово! Питання розвитку персоналу і підвищення кваліфікації працівників є надзвичайно актуальне для вітчизняного ринку праці. В Україні у нас на разі є дуже велика кількість людей, які володіють певними вміннями і навичками, але чомусь не можуть працевлаштуватися. Якраз законопроект 4147 пропонує зміни, які дадуть можливість особам присвоювати часткові кваліфікації. Це забезпечить кращу реалізацію їх на ринку праці, дасть можливість отримувати відповідні навички і вміння і обіймати відповідно швидше посаду. Більш того, законопроект даний пропонує Національному агентству кваліфікацій встановлювати перелік робіт, які не потребують наявності певних кваліфікацій. А також ще пропонується запровадити реєстри видів занять і кваліфікацій. Створення цього реєстру надасть ринку праці і інвесторам ефективні інструменти для впровадження нових професій на ринку праці. Також законопроект пропонує встановити верховенство професійного стандарту над кваліфікаційною характеристикою. Що це дасть? Це дасть перш за все усунути проблеми, з якими стикаються роботодавці під час підвищення кваліфікації працівників та надання їм вищих розрядів. Колеги, даний законопроект підтримав профільний комітет. До нього надано ряд пропозицій і зауважень, але всі організації його підтримують. Колеги, прошу і вас підтримати даний законопроект. Дякую вам.
Слово надається авторці альтернативного законопроекту народній депутатці України Гришиній Юлії Миколаївні. Будь ласка.
Колеги, всім доброго дня! Я хочу звернути вашу увагу на один принциповий момент. В чому у нас виникли певний спір і дискусія на Комітеті соціальної політики – це в тому, що мій законопроект, який, до речі, підписали 27 народних депутатів майже з усіх фракцій, вважають, що особливо важливим для нашої країни є прийняття спеціального окремого Закону про національну систему кваліфікацій. Так працює вся Європа, так працює весь світ і так повинно бути в нашій країні, якщо ми хочемо, щоб система освіти і практичні всі сфери в нас розвивалися. І коротко, в чому ще в нас є відмінності з цими законопроектами. Дуже важливо саме в цій сфері вибудувати нову термінологію, і безпосередньо в альтернативному законопроекті включені такі принципово важливі терміни для цього законопроекту і для всієї сфери – це професія та трудова функція. І друге. В нашому законопроекті передбачено, що реєстр професій міститиме інформацію про професії, які не потребуватимуть створення додаткового реєстру з переліком робіт, які не потребують наявності особи повних або часткових кваліфікацій. Це дозволить спростити, значним чином спростити адміністрування реєстру професій та уникнути формування додаткових витрат і методик. І, звичайно, ми не підтримуємо те, щоб були лобістські норми, які передбачають перевагу для окремих суб’єктів цього ринку. Колеги, я прошу підтримати альтернативний законопроект. Дякую.
Дякую. Слово надається голові Комітету з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів Галині Миколаївні Третьяковій. Будь ласка.
Шановні народні депутати, шановний головуючий! Метою обох законопроектів є стимулювання розвитку національної системи кваліфікації. Це друга спроба парламенту підійти до цієї тематики для того, щоб в українців з’явилася часткова кваліфікація і додаткова кваліфікація, яка не буде потребувати отримання окремої освіти, а призначення такої кваліфікації буде здійснюватися в структурі, яка створена вже в Україні, і називається Національне агентство кваліфікації. Насправді обидва законопроекти зачіпають одні і ті ж самі статті Кодексу законів про працю, законів України про оплату праці, про освіту і про зайнятість населення. Я не буду детально оцінювати, бо авторки цього законопроекту зробили, комітет детально розглянув, в тому числі і висновок бюджетного комітету, за яким поспілкувалися з Мінфіном. Але хочу сказати, що Міністерство економічного розвитку каже про те, що 4147 і 4147-1 потребують доопрацювання. Водночас комітет рекомендував Верховній Раді України прийняти за основу законопроект 4147 і відхилити 4147-1. Дякую.
Дякую. Є необхідність обговорювати? Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти від депутатських фракцій та груп. Поляк Владіслав Миколайович.
Прошу передати слово Шахову.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, нас у дитинстві вчили чому: учись, учись, учись і ще раз учись. Тому ми будемо підтримувати цей законопроект. Депутатська група "Довіра" – за. Треба дати нові робочі місця, навчити людей, навіть і похилого віку, користуватися комп’ютером, не просто в телефоні, який сьогодні "нокіа" ще у бабусі чи у дідуся, провести в кожне село інтернет. Ми найкраща держава з програмістів. Нам повинна проривна революційна сьогодні економіка, наповнюючи бюджет України, розвиватися саме через ноу-хау, яке є у світі. А ми живемо сьогодні в кам’яному столітті. Якщо не хочете, щоб працювали державні шахти, то передайте їх, будь ласка, тоді в руки людей, які можуть їх підняти з колін. Або навчіть шахтарів іншим професіям і дайте вплив в економіку держави. Ви подивіться, 70 тисяч лікарів "дременули" з країни. Чому? Тому що немає нормальної заробітної плати. Так треба, значить, навчити людей, щоб вони заробляли по 5 тисяч доларів, як зароблять сьогодні айтішники, які їдуть також у Дубай, в Єгипет, в Азію, у Японію, у Китай. В тому випадку треба підтримувати цей законопроект. Прошу підтримати, опозицію і монобільшість об’єднатися. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Маріковський Олександр Володимирович.
Прошу передати слово Коваль Ользі Володимирівні.
Коваль?
Коваль Ользі Володимирівні.
Коваль Ольга Володимирівна.
Колеги, ніхто з нас не заперечує в тому, що наша система кваліфікацій потребує змін. Зараз ринок праці потребує швидких, динамічних змін. Якраз даний законопроект і пропонує пришвидшити присвоєння особам кваліфікацій, а саме я маю на увазі часткових кваліфікацій. Ми зараз зіштовхнулися із складними обставинами в зв’язку з коронакризою в нашій країні, багато людей втратили роботу. Давайте допоможемо їм, маючи ось ті навики, вміння, знання, знайти роботу і отримувати відповідну достойну заробітну плату. Те, що говориться, що є якісь певні лобістські норми, колеги, особисто я і комітет відповідно, який підтримав законопроект, не побачили жодного лобізму, тому що його там просто немає. Колеги, я прошу вас, будь ласка, підтримайте законопроект і дайте право людям працювати, якщо вони мають навики і вміння. Дякую.
Дякую. Цимбалюк Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний головуючий, шановна президія, народні депутати! Державі насправді потрібен реальний Закон про Національну систему кваліфікацій, і я погоджуюсь з автором альтернативного законопроекту. Саме такий проект закону, увага, був поданий ще раніше, до реєстрації основного і альтернативного законопроектів, який ми зараз розглядаємо. Авторами виступили Юлія Тимошенко і майже вся фракція "Батьківщина". Ми вважаємо, що саме наш законопроект, який чинним. чином чи дивом не потрапив на розгляд ні в комітет, ні в сесійний зал, вирішує питання кваліфікацій сьогоднішній день. Однозначно потрібно, щоби держава регулювала і давала можливість інколи навіть частково кваліфікувати ту професію, яку нині можна поділити на три окремі деструкції. Через те, шановні колеги, ми вважаємо, що фракція "Батьківщина" прийняла рішення не голосувати ні основний, ні альтернативний. А будемо подавати правки до другого читання у разі проголосування, тому що ми маємо чітку позицію. І ще раз звертаюся до президії, щоб дотримувались все-таки Регламенту і реєстрували ті законопроекти і виносили в сесійну залу, які реєструються в порядковому номері. А команда "Батьківщина" проект Закону про Національну систему кваліфікацій зареєструвала 16.07.2020 року за номером 3859. Дякую.
Бондар Михайло Леонтійович.
Передайте, будь ласка, слово Степану Кубіву.
Кубів Степан Іванович.
Шановний пане Голово, шановна президія, хочу сказати, що фракція "Європейська солідарність" буде підтримувати законопроект 4147. Перше, що Національне агентство кваліфікацій – це незалежна оцінка професійних кваліфікацій. Друге. Національне агентство якраз на сьогоднішній день реалізовує державну політику. Третє. Цей закон зберігає незалежність і колегіальність роботодавців, профспілок і центральних органів влади. Це гармонізація з європейською системою кваліфікацій, стандартів, стаття 432 Угоди Європейського Союзу. Четверте. Введення реєстру занять професій як одне з завдань Національного агентства – це європейський спосіб визначення завдання у сфері кваліфікацій. П’яте. Важливо впорядкувати діяльність галузевих рад з розроблення професійних стандартів теж, які спрямовані, є в даному законопроекті. Разом з тим, хочу сказати, що внесення даних буде лише через погодження з роботодавцями або за їх ініціативи. І коли подивитися на кількість професій на сьогоднішній день, то хочу сказати, колеги, дуже три важливі порівняльні цифри. Перше, що на сьогоднішній день у класифікації Франції 500 професій, ми говоримо, в Німеччині – 2 тисячі 200, а коли ми дивимося у нас кількість – більше 9 тисяч. Це ставить той виклик, який вирішує даний законопроект. Прошу підтримати законопроект.
Дякую. Поляков, після цього переходимо до голосування. Будь ласка.
Шановні колеги, пан Цимбалюк з "Батьківщина" був правий. Адже ми теж, наша фракція депутатська група "За майбутнє" подавала законопроект Ірини Констанкевич 3859 – щодо національної системи кваліфікації. Але маємо те, що маємо. Із запропонованих законопроектів ми проаналізували і підтримуємо законопроект нашої колежанки Гришиної Юлії 4147-1. Але в цьому законопроекті є ряд зауважень від освітян, тому ми наполегливо просимо не скорочувати строки подачі правок. І взагалі ми пропонуємо розглядати не тільки ці питання, а й питання закриття шкіл, питання підняття зарплат вчителям. Питання відсутності кадрів у школах, тому що скоро там не буде кому працювати. Це теж важливі питання, які треба виносити у цю залу. Дякую за увагу.
Переходимо до голосування. Готові? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо функціонування національної системи кваліфікацій (реєстраційний номер 4147). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:56:55]] За-256 Рішення прийнято. Дякую. Горбенко Руслан Олександрович – з процедури.
Шановний Дмитре Олександровичу, прошу підняти звіт ТСК по пожежах на Луганщині (№ 5588) вище в порядку денному та проголосувати до перерви без обговорення. Дякую.
Шановні колеги, є пропозиція зараз без обговорення проголосувати проект Постанови про звіт Тимчасової слідчої комісії (5588). Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування причин виникнення у 2020 році масштабних пожеж у Луганській області та дій/бездіяльності Луганського обласного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій і Луганської обласної державної адміністрації – Луганської обласної військово-цивільної адміністрації щодо вчасного реагування на виникнення та недопущення виникнення подій надзвичайного характеру (реєстраційний номер 5588). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:58:25]] За-319 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Оголошується перерва до 12:30.
Шановні колеги, повертаємося до нашої роботи. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та інших законів щодо вдосконалення системи оскарження публічних закупівель. Шановні колеги. Пузійчук, наполягаєте? Правка номер 1.
Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановний головуючий, шановна президія, шановні громадяни, Закон "Про публічні закупівлі" направлений на те, щоб захистити ваші кошти, кошти платників податків з державного бюджету комунальних підприємств. Що сьогодні намагаються зробити цим законопроектом? Намагаються вас позбавити можливості відстоювати свої права. Якщо ви подаєте до Антимонопольного комітету і ви хочете оскаржити проведені тендери, то вас, шановні підприємці, сьогоднішня монобільшість починає називати "тендерними тролями". А фактично ви підприємці, ви бізнес, за рахунок чого сьогодні існує наша держава, і ви відстоюєте свої права. Тому, шановні колеги, я прошу вас підтримати мою поправку, яка направлена на захист українських підприємців і на захист конкуренції.
Ні. Ставлю на голосування правку номер 1 народного депутата Пузійчука. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[12:32:21]] За-34 Рішення не прийнято. 4 правка, Пузійчук.
Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні громадяни, шановні підприємці, зверніть увагу, наскільки на сьогоднішній день ви є незахищеними і наскільки монобільшість дбає тільки про інтереси певних компаній. Цим законопроектом починають створювати нерівні конкурентні умови і не дадуть вам можливості належним чином захищати свої умови. Ви знаєте, мабуть, і у вас, і у мене виникає питання: а чи є до цього законопроекту додаток з компаніями, які повинні вигравати тендери і в яких галузях? Чому вас позбавляють можливості захищати свої інтереси? Це точно не Закон про захист державних коштів і не Закон "Про публічні закупівлі". Той законопроект, який був у попередніх скликаннях підготовлений, який дійсно навів порядок, сьогодні намагаються його ліквідувати.
Ставлю на голосування правку номер 4. Прошу визначатись та голосувати. [[12:33:50]] За-44 Рішення не прийнято. Наступна правка номер 5, Пузійчук.
Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні колеги, звертаю вашу увагу. Проектом пропонується доповнити глосарій Закону "Про публічні закупівлі" визначенням "адміністратор електронної системи". Але, шановні колеги, цей термін у жодній статті закону не використовується. Можливо, автори писали про адміністраторів, які будуть в ручному режимі адмініструвати цю систему і визначати, хто буде переможцем, хто не буде переможцем? Якщо це помилка, тоді поясніть для чого ви це робите? Ви знову намагаєтесь провести чергові схеми, які будуть шкодити розвитку українського підприємництва. Я прошу підтримати мою поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 5 правку, комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[12:35:01]] За-48 Рішення не прийнято. Правка не врахована. А окрім Пузійчука хтось буде ще наполягати на правках? Пушкаренко, Колтунович. На підтвердження Колтунович. Тобто Пузійчук, Пушкаренко, і на підтвердження, правильно? Лабазюк. Фролов. Пузійчук, 8 правка.
Шановні громадяни, Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Ви знаєте, на превеликий жаль, Верховну Раду вже почали перетворювати чи продовжують перетворювати в обслуговуючу інституцію. Зараз роблять настільки спотворене законодавство, що вже важко приблизно даже оцінити той обсяг роботи, який потрібно буде провести в наступному парламенті для того, щоб виправити оці всі речі, які ви сьогодні проводите. Скажіть, поясніть, для чого ви сьогодні спотворюєте той законопроект, який дає можливість проводити дійсно публічні закупівлі, той законопроект, який дійсно дає можливість економити державні кошти, економити кошти громад? Для чого ви сьогодні створюєте преференції для певних компаній? Прошу мою поправку підтримати.
Ставлю на голосування 8 правку. Комітет не підтримав Прошу визначатися та голосувати. [[12:36:41]] За-70 Рішення не прийнято. 10 правка, Пузійчук.
Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановний головуючий, 10 поправка в мене по суті врахована. Прошу поставити поправку 18.
18 правка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні колеги, мова йде про положення, яким уточнюється, яка саме ціна має бути зазначена у звіті договору про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель. Однак це уточнення зайве, таким чином обтяжується законодавство. Відповідно до статті 1 закону "Про публічні закупівлі" договір про закупівлі є господарським договором. А відповідно до статті 189 Господарського кодексу ціна є істотною умовою господарського договору. Тому в проекті, по суті, двічі дублюється вже положення. Пані Роксолана, ми ж спотворюємо законодавство, прокоментуйте.
Ставлю на голосування правку номер 18 Пузійчука. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[12:38:16]] За-71 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 19 правка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Дмитро Олександрович, і я, і всі наші колеги-парламентарі дякують вам за ваше відношення до Регламенту, за повагу до колег, але в будь-якому випадку парламент – це є місце дискусій. І тому от є конкретні запитання до представника комітету, до автора законопроекту, який я як парламентар, представник українського народу в парламенті і наші громадяни хотіли б почули фахову відповідь представника комітету те, що стосується конкретно цієї статті. Чому двічі дублюєте і чому йде таке спотворення законодавства? Дякую.
Ставлю на голосування правку номер 19 Пузійчука. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[12:39:27]] За-74 Рішення не прийнято. 20 правка, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановний Дмитро Олександрович, зверніть увагу, моя попередня доповідь була 40 секунд, заощадив 20 секунд часу для того, щоб представник комітету надала відповідь на ті запитання, які цікавлять. Приходять звернення від підприємців, приходять звернення від різних асоціацій, де є застереження, що цей законопроект погіршить конкуренцію в Україні, що цей законопроект погіршить якість послуг, які будуть надаватися, послуги, які будуть надаватися за державний рахунок. Тому ми хочемо почути відповідь, і в мене було конкретне запитання, яке стосувалося моєї поправки 17, щоб дали пояснення по законопроекту. Дякую.
Ви могли б ще більше зекономити часу, якщо б не ставили правки на підтвердження. Ставлю на голосування правку номер 20. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[12:40:52]] За-74 Рішення не прийнято. Наступна правка 22, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина, Житомирщина. Вельмишановний Дмитре Олександровичу, повністю підтримую вас і погоджуюсь з вами, що народні депутати не наполягали б на поправках, якби законопроекти були якісні, фахово підготовлені, отримували підтримку у українського бізнесу. Єдина можливість на сьогоднішній день донести позицію бізнесу – це ця парламентська зала, яка є місцем для обговорення, для парламентської дискусії. Це наше не право, а наш обов’язок захищати інтереси українських громадян, захищати український бізнес і акцентувати увагу на таких законопроектах, які будуть наносити шкоду українському бізнесу, які будуть знищувати конкуренцію, які будуть призводити до непрозорого використання бюджетних коштів. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування 22 поправку народного депутата Пузійчука. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:42:21]] За-73 Рішення не прийнято. Наступна поправка 26, народний депутат Пузійчук, будь ласка.
Дякую. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні колеги, в минулому році під час пандемії ми також наполягали на поправках, які стосувалися захисту української землі. І сьогодні наш лідер Юлія Володимирівна Тимошенко представляє інтереси українського народу, відстоює інтереси українського народу в Конституційному Суді. Тому що ви проводите такі недолугі закони, не тільки які стосуються публічних закупівель, ви сьогодні ведете свою діяльність, яка направлена проти держави, суверенітету, українського бізнесу, проти українських громадян, ваша діяльність направлена на знищення. І наш лідер, і наша фракція, і 79 відсотків громадян України виступають проти продажу української землі. І ви робите зараз цими публічними закупівлями такі ж самі аналогічні помилки.
Ставиться на голосування 26 поправка народного депутата Пузійчука. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:43:49]] За-74 Рішення не прийнято. Наступна поправка 28-а. Пузійчук, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні громадяни, на превеликий жаль, мої сьогоднішні виступи, вони, мабуть, більше адресовані не нашим колегам саме тому, що ми не чуємо пояснень представника парламенту, представника профільного комітету. І ви знаєте, у мене дійсно відбувається таке дежавю, коли рік тому, теж під час пандемії, коли не мали можливості прийти сюди українські аграрії, під час карантину, вночі приймали законопроект. І в чому дежавю? В тому, що тоді голова профільного комітету також стояв на трибуні, але не було ніяких пояснень. І що відбувалося, і відбувається далі? Ми використали свої можливості для захисту української землі в парламенті, і за поданням фракції "Батьківщина", і нашого лідера Юлії Володимирівни Тимошенко сьогодні "Батьківщина" відстоює наше право на землю, ваше право на землю.
Ставлю на голосування 28 поправку народного депутата Пузійчука. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:45:19]] За-75 Рішення не прийнято. Наступна поправка 31. Народний депутат Пузійчук, будь ласка.
Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні громадяни, от зверніть увагу на повне ігнорування ваших прав. Вельмишановна панянко, чому ми не можемо, ваші колеги, отримати відповідь ні на одне запитання, яке стосується законопроекту? А суть моєї поправки заключається в тому, що цим законопроектом обмежуються права громадських організацій, осіб з інвалідністю шляхом встановлення додаткової вимоги щодо одержання пільг з оподаткування. Скажіть, як це пов’язано із законопроектом про публічні закупівлі? І тільки у такому випадку закупівлі таких організацій будуть здійснюватися без застосування конкурентної процедури спрощених закупівель. Абсолютно незрозуміло, до чого податкові пільги у законопроекті про публічні закупівлі.
Ставиться на голосування 31 поправка народного депутата Пузійчука. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[12:46:49]] За-82 Рішення не прийнято. Наступна поправка 33 народного депутата Пузійчука.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, от зверніть увагу на логіку цього законопроекту. В цьому законопроекті, з одного боку, знімаються конкретні вимоги до підстав відсутності конкуренції, створюються очевидні корупційні ризики та надається карт-бланш недобросовісним замовникам, які будуть проводити тендери в інтересах певних осіб і одночасно посилюються вимоги для організацій осіб з інвалідністю, яких навпаки потрібно підтримати. Ви подивіться, яка викривлена логіка цього законопроекту. У мене питання: для кого і для чого цей законопроект? Я не бачу додатку до цього законопроекту, де перелік компаній, по конкретних галузях, які будуть вигравати ці тендери? Я прошу підтримайте мою пропозицію і не створюйте проблем організаціям осіб з інвалідністю.
Ставиться на голосування 33 правка народного депутата Пузійчука. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[12:48:17]] За-81 Рішення не прийнято. Наступна поправка 35. Пушкаренко наполягав, так. Будь ласка, включіть.
Арсеній Пушкаренко, "Слуга народу". Шановні колеги, дійсно дуже важливий законопроект, і дуже добре, що ми сьогодні його розглядаємо, і я закликаю всіх загалом підтримати. Що стосується моєї правки вона стосується удосконалення тендерних процедур для дорожнього господарства, для дорожньої інфраструктури. Чому? Тому що ми бачимо, що в минулому році нам вдалося побудувати понад 4 тисячі якісних кілометрів державних доріг. Ми бачимо, що 30 років всім це відомо, всім громадянам, нам тут присутнім, що дорожня інфраструктура не розбудовувалася, а вона фактично була в критичному стані. І на фоні будівництва 4 тисяч державних доріг якісних ми бачили, як дорожня мафія через Антимонопольний комітет зловживає своїми правами, через інші механізми блокувала ці процедури і ці тендери. Тому моя правка покликана для того, щоб це удосконалити. Я прошу всіх вас, шановні колеги, підтримати мою правку для того, щоб ефективно ми могли працювати і будувати сьогодні нові якісні дороги. Дякую.
Позиція комітету, будь ласка.
Правка комітетом, на жаль, не підтримана, але логіка автора є.
Шановні колеги, готові голосувати? Ставлю на голосування правку номер 35 Пушкаренка. Комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[12:50:25]] За-268 Рішення прийнято. Наступна правка 38, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні колеги, послухайте дуже уважно. Ця поправка стосується змін до статті 7, яка визначає умови та порядок державного регулювання, контролю у сфері закупівель та громадського контролю. Чинний закон передбачає перевірку казначейством документів, які стосуються усіх закупівель. Проектом же ви передбачаєте здійснювати таку перевірку лише щодо тих закупівель, які здійснюються з використанням електронної системи закупівель. Що буде з тими закупівлями, які здійснюються без використання електронної системи? Як вони взагалі будуть контролюватися? А враховуючи те, що ви спрощуєте критерії відсутності конкуренції, то ви автоматично збільшуєте кількість позаконкурентних закупівель, ну, висновки напрошуються дуже неприємні. Тому я прошу підтримати мою поправку.
Ставлю на голосування 38 правку Пузійчука. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[12:51:50]] За-86 Рішення не прийнято. Фролов, Шахов, не наполягають? Пузійчук, 45 правка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, я звертаюсь в першу чергу до моїх колег з "Голосу". Ви відстоюєте публічні закупівлі, це є, мабуть, метою вашої діяльності. Послухайте уважно, мова іде про оприлюднення інформації про закупівлі. Цим проектом звужується перелік випадків, коли оприлюднення інформації про закупівлі є обов’язковим, то єсть фактично почнуть приховувати проведені тендери, а саме скасовується обов’язок оприлюднення звітів про виконання договорів про закупівлю, якщо договір не виконано. Інформація не буде оприлюднюватися навіть за умови закінчення терміну виконання договору. Слухайте, як не буде оприлюднюватись інформація про публічні закупівлі? Де ж публічність, якщо ви починаєте приховувати інформацію про проведені тендери?
Ставлю на голосування 45 правку Пузійчука. Комітет не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[12:53:13]] За-87 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка 46, Пузійчук.
Дмитро Олександрович, 47-у. 46-а пов’язана з 10-ю, яку не підтримали.
47-а. Дякую.
Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Колеги, ця поправка стосується змін до статті 13, якою передбачається здійснення процедури закупівлі використанням шляхом електронної системи закупівель. Ми всі підтримуємо електронні закупівлі, це добре. Але відкриті торги з обмеженою участю – це що? Це те, що здійснюється з використанням електронної системи? Закон передбачає і випадки, коли закупівлі здійснюються без використання цієї системи. А що робити з такими закупівлями? Що це за публічні закупівлі? Ви визначтесь, або ви підтримуєте повністю, або дайте можливість проводити різні форми закупівель. І цю зміну потрібно виключити. Дякую.
Ставлю на голосування правку 47 Пузійчука. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[12:54:36]] За-90 Рішення не прийнято. Наступна правка 49, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні підприємці, шановні громадяни, звертаюся до вас. Послухайте, які унікальні новели прописують автори законопроекту. Цим законопроектом пропонується замінити обов’язок замовника укласти договір з переможцем торгів на право укласти договір. У мене є просте питання, мабуть, і у вас. Для чого проводити тендери, якщо ваша перемога не означає, що з вами будемо укладений договір? Якщо ви випадково виграєте тендер і ви не входите в перелік акредитованих компаній в цих галузях, якщо ви не входите в той перелік, під кого будуть проводитися ці тендери, то з вами договір не укладуть. Це може бути право, яке знову починає створювати корупційні ризики. Чи будуть вас запрошувати і пояснювати умови, на яких з вами укладуть? Цей законопроект просто пронизаний корупційними такими.
Ставлю на голосування 49 поправку народного депутата Пузійчука. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:56:08]] За-92 Рішення не прийнято.
51 правка, Пузійчук.
Дякую, Дмитре Олександровичу. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Дмитро Олександрович, дозвольте хоча б дати пояснення з одного питання. Чому з переможцем не буде укладений договір? Чому це не обов’язок – укласти договір, а право? Який сенс цього законопроекту, якщо цією нормою повністю нівелюється процедура закупівель? Повністю нівелюється право переможця отримати можливість здійснити послуги, надати послуги, поставити товар. Це реальна абсурдність цих пропозицій. Тоді кажіть чесно, що це законопроекти виписуються під певний перелік акредитованих компаній. Для інших нема сенсу даже подаватися на ці тендери. Дякую.
Позиція комітету.
Дуже дякую, пане Голово. Пане Пузійчук, я просто хочу сказати, що те, що ви говорите, має дуже мало стосунку до ваших правок. В своїх поправках, яких є багато, ви просто підряд виключаєте кожен абзац законопроекту, незважаючи на те, чи це технічна норма, чи це не технічна норма. Що стосується вашого питання про договір. В цій нормі йде мова про те, що замовник може укласти договір на наступний день, а не через 20 днів. Взагалі обов’язок укласти договір з переможцем регулюється в іншій статті законопроекту. Дякую.
Ставлю на голосування правку номер 51 Пузійчука. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[12:58:23]] За-84 Рішення не прийнято. Наступна правка 59, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні громадяни! Шановні підприємці! Ви сьогодні маєте доступ прочитати цей законопроект і завтра, і в майбутньому на сайті Ради. Зверніть увагу, що та інформація, про яку зазначає наша колежанка, не повністю відповідає дійсності. Переможець торгів – це та особа, з якою повинен бути укладений договір, а не може. Закон сьогодні передбачає обов’язок, а не право замовника укладати договори. І це повинна бути норма закону. Повинні бути захищені інтереси українського бізнесу. Повинні бути захищені інтереси українських підприємців. Дякую. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 59 поправку народного депутата Пузійчука. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:59:45]] За-90 Рішення не прийнято. Наступна поправка. 61-а, да? 61-а, Маслов. Будь ласка.
У мене загалом вісім правок. Я попрошу 2 хвилини по черзі і поставити на голосування лише дві правки: 71-у і 96-у. Можна так?
Будь ласка, да, давайте.
Стосовно 71 правки. Колеги, 71 правка, увага, до змісту законопроекту автори вносять пропозицію, що до вимог до скарги додається подання доказів про порушення права. Те, що може бути встановлено лише за наслідками розгляду скарги. А встановленням цим надається можливість органу оскарження без будь-якого розгляду скарги, по суті, просто відфутболювати скарги, які їм не подобаються, просто непотрібні їм скарги без розгляду. А при цьому просять докази. Я прошу її підтримати, 71 правку.
Позиція комітету.
Комітетом ця правка не підтримана, зокрема, тому що ми вбачаємо доцільність документального підтвердження порушених прав під час оскарження, тому що оскарження дуже часто використовується для тендерного тролінгу.
Дякую. Ставлю на голосування 71 поправку народного депутата Маслова. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:01:52]] За-175 Рішення не прийнято. Наступна поправка, ми повернемося, бо у нас була 61-а. Значить, 63-я, Пузійчук.
Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Вибачте, шановні громадяни, відволікся. Моя поправка стосується наступного. Що проект містить заборону відкликання скарги на порушення у сфері публічних закупівель. Вдумайтеся, не можна відкликати скаргу на якусь публічну закупівлю. Чому? А тому що намагаються усунути норму там про недобросовісну конкуренцію. Так, можливо, потрібно не повертати кошти тим скаржникам, які необґрунтовано подають ці скарги? І зробимо наповнення бюджету.
Ставлю на голосування 63 поправку народного депутата Пузійчука. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:03:23]] За-90 Рішення не прийнято. Наступна поправка 65, Пузійчук, будь ласка. Ні, так? Дякую. Підласа, 67-а. Ні. 69-а. Ні. 71-а. Ми вже проголосували. 73-я, Фролов. Ні. 75-а, Пузійчук. Пропускаємо, добре. 76-а, Маслов. Так? Ні. Добре. 77-а, Шахов. 81-а, Пузійчук. Ні. 82-а, Підласа. Ні. 83-я, Маслов. 84-а, Пузійчук. Ні. 85-а, Маслов. Денис, яка у вас? 96-а. 86-а, Пузійчук. 87-а, Маслов. 89-а, Маслов. 90-а, Пузійчук. 91-а. Пузійчук. 96-а, Маслов, будь ласка.
Колеги, стосовно тендерного тролінгу ви згадуєте. Ви говорите, що це боротьба з тендерним тролінгом? Так ось, 96 правка моя стосується того, щоб до розгляду скарги в органі оскарження допускався не тільки "тендерний троль", який подає скаргу, а й учасник, стосовно кого приймалось рішення. Кого це рішення стосується? Тому що дивна річ: "тендерний троль" може разом із замовником приймати участь в розгляді скарги, а учасник, який чесно виграв, наприклад, переміг у тендері в закупівлі, надав найбільш економічно обґрунтовану ціну, найбільш економічно вигідну, він не може чомусь приймати участь. Так от моя правка номер 96, на якій я наполягаю, щоб її підтримали, якраз і надає можливість таким учасникам також приймати участь в розгляді цих скарг. Дякую.
Позиція комітету, будь ласка. 96-а. Шановні колеги, я ставлю на голосування 96 поправку народного депутата Маслова. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:05:58]] За-316
Рішення прийнято. Правка врахована. Пузійчук наполягає на правках ще? Ні. Дякую. А хто ще наполягає на правках? На підтвердження правки, Колтунович.
Дякую, шановний пане Голово. А, прошу передати слово Шуфричу. Вибачте, не порозумілись з колегою.
Тут слово не передається. Правка яка, шановні колеги? Включіть мікрофон Колтуновича.
Дякую, пане Голово. Поправки тут є. Я хотів би звернути увагу, за хвилину три поправки я озвучу. Просто у нас внесли зміни до порівняльної таблиці до другого читання, з порушенням Регламенту внесли додатково три поправки: 136, 137 і 138. На сайті Верховної Ради є порівняльна таблиця від 28 травня. А вчора 03.06 з’явилася таблиця зі змінами нібито, і це нові поправки. Ми цих поправок не бачили ні на другому читанні, нічого іншого. Тому з цієї точки зору прошу їх поставити на підтвердження. А по суті, ну, реально схемні, коли дозволяється в користь окремих олігархічних груп перерозподіл майнових комплексів, забираючи в одних, передаючи іншим. Тому я прошу вас поставити їх на підтвердження для того, щоб все-таки. і не голосувати, зал. Дякую за увагу. А регламентний комітет, звертаю увагу, як вносяться у нас поправки до другого читання, чому з порушенням строків і як це публікується? Дякую за увагу.
Позиція комітету.
Шановні колеги, правка 136 врахована частково, 137 і 138 враховані повністю. Вони, це неправда, що вони не обговорювалися на комітеті, вони були в таблиці від 28 травня, і комітет їх обговорював, навіть автор поправки Давид Арахамія доповідав ці поправки. Комітет вирішив, що ці поправки їх влаштовують в цьому законопроекті. Тому прошу підтримати і залишити ці правки врахованими.
Ставлю на підтвердження правку номер 136 Арахамії. Комітетом врахована частково. Ставлю на голосування в тій редакції, яка запропонована комітетом, на підтвердження. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:09:00]] За-261 Рішення прийнято. Правка підтверджена. Наступна правка 138 Арахамії. Комітетом. 137-а, вибачте, Арахамії. Комітетом врахована повністю. Ставлю її на підтвердження. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:09:31]] За-259 Рішення прийнято. І крайня правка 138 також Арахамії. Врахована комітетом. Ставиться на підтвердження. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:09:51]] За-263 Рішення прийнято. Правка підтверджена. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та інших законів щодо вдосконалення системи оскарження публічних закупівель (реєстраційний номер 5309). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:10:34]] За-273 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую. Наступне питання порядку. Перерва з заміною на виступ. Чийгоз, будь ласка, Ахтем Зейтуллайович.
Шановні колеги, звертаємо вашу увагу до останнього рішення РНБО десь в списку, в санкційному списку опинилися наші друзі з батальйону Шейха Мансура, які в самі важки часи для України стали на захист нашої держави. І це не про "воров в законе", які легко знайдуть спільну мову за злочинним режимом Путіна або Лукашенка. Що чекає на наших друзів, це ми всі знаємо. Це помста Росії, це катування і смерть в колоніях Росії. Сподіваюсь на те, що вони випадково опинилися в цьому списку. Але це дуже вдарить по іміджу як влади, так і України. Тому що нашу державу поважають за те, що ми дали відсіч окупанту, агресору – Росії.
Я хотів би нагадати, що якраз ми, українці, згадали, що таке слова гідність і свобода в 2013-му і в 2014 році. А коли у нас почалась війна, ми ще раптом усвідомили, де є місце героїзму і що таке честь. І я хочу нагадати, що в 2014 році на заклик української влади відгукнулись не тільки українці з всього світу, а і дагестанці, грузини, чеченці і росіяни, яких відразу злочинний, злочинний і кримінальний уряд Путіна оголосив ворогами і оголосили їм переслідування. Ви самі чудово бачили і пам’ятаєте, були чисельні відеозвернення про те, що це не ваша війна, які були направлені якраз до наших побратимів по зброї чеченців. Ідіть, уряд України вас зрадить, або повертайтесь до нас в Ічкерію, або вертайтеся в свою Європу, куди ви втекли. Ні, сказали вони. Що таке братство по зброї, ми теж дізналися з 2014 року, дуже чітко і явно. Це не честь віддавати на поталу ворогові своїх побратимів. Це не честь і негідність і ницо так поступати з тими, хто стоїть пліч-о-пліч за нашу і свою свободу. Тому що ще колись ми таки разом будемо святкувати розвал цього "карликового режиму" і свободу. Слава Україні!
Дякую. Героям Слава! Сушко Павло Миколайович – з процедури. Немає. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України щодо вдосконалення відповідальності за декларування недостовірної інформації та неподання суб’єктом декларування декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (реєстраційний номер 4651). Хтось буде наполягати на правках? Тоді по правкам йдемо. Суркіс. Не наполягає. Кулініч. Мошенець. Вельможний. Батенко. Батенко Тарас Іванович, 6 правка.
Шановні колеги, насамперед ми звертаємо увагу на те, що в цьому парламенті окремі політичні сили, безумовно, переживаючи за рейтинги, можливо, переживаючи за те, як будуть сприйняті в окремих посольствах цим законопроектом і поправками, часто розходяться здоровим глуздом. А під здоровим глуздом ми беремо до уваги так само і рішення конституційних судів минулого часу, і те, що ми є конституційною державою, і те, як ми насправді боремося із корупцією в цій державі. Тому ми звертаємо увагу на те, що декларування недостовірної інформації та неподання суб’єктом декларування електронної декларації саме по собі не характеризується ознаками корупції, як це було доведено рішенням Конституційного Суду минулого часу, і іншими конвенціями, які ми взяли на озброєння як держава Україна, зокрема Конвенція Організації Об’єднаних Націй, який визначає статус корупції, тому не треба, як кажуть, вискакувати зі штанців.
Ставлю на голосування 6 поправку народного депутата Батенка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:16:55]] За-97 Рішення не прийнято. Наступна поправка 7. Кабаченко, будь ласка.
Володимир Кабаченко, фракція "Батьківщина". У цій правці я хочу звернутися до доповідача, до Олександра Сергійовича, із наступним запитанням. Стаття 9 Конституції України говорить про наступне: чинні міжнародні договори, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Україна у жовтні 2006 року ратифікувала дві міжнародні конвенції. Перша – Конвенція ООН проти корупції і друга конвенція – Кримінальна конвенція про боротьбу з корупцією. Жодна із цих конвенцій не відносить недостовірне декларування до кримінального злочину. Питання дуже просте: для чого ми з вами приймаємо міжнародні конвенції? Для чого ми з вами згоджуємося з тим, що сам факт прийняття міжнародних конвенцій є частиною Конституції, порушуючи наші міжнародні конвенції і зобов’язання? Дуже прошу надати відповідь, Олександре Сергійовичу. Дякую.
Позиція комітету.
Дуже дякую, шановний пане народний депутат. Наша законодавча система побудована таким чином, що, якщо навіть ми ратифіковуємо міжнародне законодавство, міжнародне право і надаємо йому статус національних норм, ми маємо право доповнювати нашу національну систему права власними нормами і власним баченням. Однак я хотів би наголосити вашу увагу на тому, що ми не відносимо ці кримінальні правопорушення чи злочини саме до кримінальних правопорушень, які є корупційними. Ми створили спеціальну абревіатуру і назвали їх такими правопорушеннями кримінальними, які пов’язані з корупцією. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 7 поправку народного депутата Кабаченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:19:07]] За-93 Рішення не прийнято. Наступна поправка 9. Вельможний, 9 поправка, будь ласка.
Сергій Вельможний, Луганщина. Ця правка говорить про те, що за визначенням міжнародно-правових норм внесення недостовірних відомостей до декларації особи, що виконує функції держави, хоча і є правопорушенням, пов’язаним з корупцією, але не є корупційним правопорушенням. Відповідно пропонується залишити можливість застосовувати дієве каяття для даних видів посадових злочинів. Прошу поставити на голосування та підтримати.
Ставлю на голосування 9 поправку народного депутата Вельможного. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:20:03]] За-69 Рішення не прийнято. Так, 12-а, Разумков. 13-а, Мамка. Не наполягає. 14-а, Кулініч. Наполягаєте, да? 13-а, Мамка.
Ну, а як же, я ж, ну я не можу зрадити. Да.
Будь ласка, Григорій Миколайович.
Включіть заново, 10 хвилин з’їли з питанням. Шановні народні депутати! Дякую вам. Зверніть увагу, в цьому залі тільки що озвучувалося, що дійсно конвенції ратифіковані, ми повинні їх все-таки дотримуватися і змінювати, або прописувати своє законодавство. Але розбіжності вони не повинні бути. Ну, нехай мене почує український народ. Злочини корупційні чи пов’язані з корупцією – це те саме чи ні? А виступаючий каже, що це не те саме, і окремою правкою ми це робимо. Корупційні злочини, якщо ми ратифікували, то ми повинні все-таки дотримуватися однієї стратегії. А якщо в корупційних злочинах згідно ратифікованих конвенцій слова немає про декларування, то що ж ми змінюємо? Виключіть цю поправку, якою ви робите і порушуєте міжнародне законодавство, яке ратифіковане Україною, і ми проголосуємо "за". Прошу поставити на голосування.
Безперечно. Ставлю на голосування 13 поправку народного депутата Мамки. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:21:48]] За-68 Рішення не прийнято. Наступна поправка 14, Кулініч. Не наполягає. 15-а, Кулініч. Не наполягає. 17-а, Батенко. Будь ласка, Тарас Іванович, 17 поправка.
Руслан Олексійович, дві поправки, вони суміжні. Прошу поставити потім на голосування 17 і 31. Що ми хочемо здійснити цими поправками? Ми пропонуємо визначити кримінальним порушенням таке діяння, як невнесення суб’єктом декларування лише відомих йому відомостей щодо об’єкта декларування до електронної декларації. Ми переконані, що це діяння більш об’єктивно викладе суть правопорушення. Ми ставимо фактично суб’єкта декларування у залежність, якщо ми це не врахуємо, у залежність від волі третіх осіб, які можуть не надати суб’єкту декларування відповідної інформації або надати неповну, або неточну інформацію, при цьому не несучи жодної відповідальності. І фактично цією правкою ми врахуємо рішення Конституційного Суду від 27 жовтня 2020 року, яким суд сказав, що встановлення кримінальної відповідальності за декларування завідомо недостовірної інформації та умисне неподання суб’єктом декларування декларації є надмірним покаранням за вчинення таких правопорушень. Прошу ці дві поправки поставити на голосування.
Дякую, Тарас Іванович. Я ставлю 17-у, потім 31-у. Все правильно, да? Ставлю на голосування 17 поправку народного депутата Батенка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:23:27]] За-85 Рішення не прийнято. І одразу ставлю 31 поправку народного депутата Батенка. Те саме, комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:23:51]] За-79 Рішення не прийнято. Наступна поправка 18, Фріс. Не наполягає. 19-а, Кулініч. Не наполягає. 20-а, Разумков. Не наполягає. Наполягаєте? 20-а. Добре. 21-а, Мамка. Будь ласка, Григорій Миколайович.
Шановні народні депутати, хочу пригадати вам недавню історію, коли по 366-й щодо декларування і завідомо неправдивих даних щодо внесення в декларацію Конституційний Суд прийняв рішення: визнав її неконституційною. Натомість в минулому році, зверніть увагу, робоча група з усіх фракцій народних депутатів зібралася, прийняла вольове рішення, вернули декларування, але з обмеженнями: поріг і обмеження волі. Як ви поважаєте себе, коли вам кажуть, що вам надо зменшити поріг вдвічі, а не пояснюють – чому. Питання просте: залишити в старій редакції або пояснити з трибуни, яка все ж таки конструкція, яке економічне обґрунтування використано для того, щоб зменшити вдвічі поріг? Поясніть.
Ставлю на голосування 21 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. Я бачу, що ви підтримуєте цей закон. [[13:25:39]] За-74 Рішення не прийнято. Власенко. Не наполягає. Кулініч. Мамка. 28-а, Мамка.
Я все-таки, коментуючи свою правку, намагаюся, щоб все-таки громадяни України і держслужбовці, які заповнюють декларацію, зрозуміли, хто ж заказчик цього банкету, розумієте. Якщо ми не можемо зрозуміти самі, не можемо зрозуміти по тій причині, що просто мовчать і нічого не пояснюють, то необхідно все-таки знати своїх героїв в лице. Моя правка каже про те, що раніше було позбавлення волі, визнано неконституційним. Після цього Рада проголосувала, зробили компромісно обмеження волі. Але коли проаналізувати те, що було раніше, позбавлення волі: одне кримінальне провадження за декілька років, яке дійшло до логічного змісту, до суду. А ми знову вертаємо позбавлення волі, і ніхто нам не пояснює, у зв’язку з чим, причина, чому так.
Ставлю на голосування 28 правку Мамки. Комітет не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[13:27:18]] За-70 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Наступна правка, Мамка, 34-а.
Шановні народні депутати, хочу звернути вашу увагу, що критерій 366 він нічим не змінився від тієї статті, яка була визнана неконституційною. Перше. Була одна стаття. Зміст складається, розказую вам, з диспозиції санкцій. І якщо розділено зараз, та ж сама історія, на дві статті і скласти її, то получиться та ж стаття, яка добросовісно визнана неконституційною. Ми мало того, що міняємо пороги і санкцію по цій статті вертаємо до першої редакції неконституційної, ми кому помагаємо – громадянам України чи корупціонерам, які будуть по суті вносити недостовірні дані, не подавати декларацію? І через півроку визнаються.
Ставлю на голосування правку номер 34, Мамки. Комітет не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[13:28:56]] За-65 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 43-я, Мамка. Почекайте. Бабенко? 41 правка.
Шановний головуючий, в мене десять правок. Прошу дати мені 3 хвилини. І проголосувати лише дві правки.
Назвіть правки, будь ласка.
26-а, 41-а.
26-а, 41-а.
44-а.
44-а.
46-а.
46-а.
47-а.
Голосувати які?
Голосувати 56-у і 46-у. 46-у і 56-у.
46-у і 56-у. Добре. Дайте 3 хвилини, будь ласка.
Дякую. Бабенко Микола, Біла Церква. Шановні колеги, наприкінці минулого року зусиллями спільної робочої групи нашої з вами Верховної Ради було досягнуто компромісне рішення і повернута кримінальна відповідальність за ті злочини, про які ми з вами сьогодні говоримо. Але ми бачимо, що щось змінилося, з’явилася нова політична воля. І не дивлячись на принципи справедливості, співрозмірності, ми сьогодні приходимо до того, що ми повинні розглянути даний законопроект і визначитися щодо посилення кримінальної відповідальності. Я думаю, що якщо вже прийнято таке рішення, то необхідно говорити про те, що вже якщо карати, то карати. Якщо це дійсно суспільно небезпечне діяння, а воно дійсно таким є, ми бачимо величезну кількість корупціонерів з величезними статками, які не можуть пояснити їх походження, то давайте вже не говорити про те, що це легкий злочин, а прирівняємо його вже до тяжкого злочину. Не будемо говорити про можливість обмеження волі, штрафів. А якщо у нас чинною редакцією передбачено позбавлення волі лише до 2 років, то мої правки вирішують цю проблему. Пропоную прирівняти дані види злочинів до тяжких злочинів і карати так карати – від 5 до 10. В чому. Прошу весь зал підтримати дані правки. Прошу також "слуг народу" підтримати правки. І, ви ж розумієте, ми ж це фактично якщо ми не будемо зараз за це голосувати, то це конфлікт інтересів. Закликаю "слуг народу" і всі фракції підтримати мої правки. Дякую.
Ставлю на голосування дві правки: 46-у і 56-у. Правильно? Комітетом вони не підтримані. Ставлю правку номер 46 на врахування. Прошу визначатися та голосувати. [[13:32:21]] За-69 Рішення не прийнято. 56 правка, Бабенко. Прошу визначатись та голосувати. [[13:32:41]] За-70 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. 36 правка, Батенко.
Дякую, Дмитро Олександрович. Ну, я розумію, що залу нецікаво в принципі цей законопроект, дослухатися до здорового глузду ряду представників фракцій і депутатських груп. Але разом з тим ми нагадаємо, що даною правкою ми пропонуємо не передбачати позбавлення волі в якості санкцій за таке діяння, як невнесення суб’єктом декларування відомих йому відомостей щодо об’єкта декларування до електронної декларації, і відповідно до рішення Конституційного Суду України, який ми вже звично ігноруємо. І хочу нагадати, що сумнозвісна чи славнозвісна 366 стаття, за якою каралися в попередні роки, за статистикою, яку наводило НАЗК, за нею каралися позбавленням волі переважно тільки депутати сільських і селищних рад в Україні. Оце той рівень боротьби з корупцією, який ми демонстрували за цією статтею. Тому прошу мою поправку поставити на голосування, 36-у.
Ставлю на голосування 36 правку Батенка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:34:12]] За-103 Рішення не прийнято. Наступна правка, Вельможний, правильно? 37-а.
У мене три правки: 23-я, 37-а та 54-а, достатньо буде хвилини. Я хочу сказати, що ми пропонуємо виключити покарання у вигляді позбавлення волі за вказане правопорушення у зв’язку з відсутністю суспільної небезпечності вказаного кримінального правопорушення. І зовсім логічно, пропонуємо збільшити санкції у вигляді штрафу за вчинення вказаного кримінального правопорушення. Прошу поставити на голосування та підтримати правки: 23, 37 і 54. Дякую.
Ще раз, 53?
23, 37 і 54.
Ми пройшли 23. Сергію Анатолійовичу, ми її пройшли.
Не дали можливість висловитися.
Ні-ні, я називав.
Дякую. 37, 54.
37. Ставлю на голосування правку номер 37 народного депутата Вельможного. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:35:33]] За-73 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Наступна правка, Радіна, Мамка, 43.
Шановні народні депутати, хочу вашу звернути увагу, як діє в нас стале законодавство. Що таке "стале"? Турборежим – зрозуміло громадянам України. Згадайте, як виправляли до цього часу, покаяння є від монобільшості. Хочу звернути увагу, що сталість даже в організованих злочинних групах становить не менше року. У нас закон проіснував 3 місяці. Сталість – проаналозовано, зроблено повністю всі висновки. Я так розумію, нам пояснять, чому ж все-таки ми збільшуємо і вводимо позбавлення волі, на підставі яких аналізів? Ну, крім що медичних, є ще аналіз законодавства, аналіз юридичної практики, практичного застосування. Чому нам мало обмеження волі? Я хочу все-таки настояти на своїй правці, залишити обмеження волі. Якщо є такий аналіз.
Ставлю на голосування. 43 поправка народного депутата Мамки. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:37:09]] За-78 Рішення не прийнято. Наступна поправка Бабенка 44-а. Не наполягає. Радіна, 45-а. Не наполягає. Бабенко, 46-а. Не наполягає. 47-а, Бабенко. 48-а, Бабенко. 49-а, Батенко Тарас Іванович.
Руслан Олексійович, дві правки і вони кінцеві – 49-а і 63-я, вони взаємопов’язані. Прошу поставити на голосування. Цими правками. Вони корелюються з іншими щодо визначення кримінальних порушень такого діяння, як невнесення суб’єктом декларування лише відомих йому відомостей щодо об’єкта декларування. Ми пропонуємо дати визначення, які відомості щодо об’єктів декларування вважаються відомими об’єкту декларування, і встановлюємо вимогу цією правкою, що відомості стосовно об’єктів декларування, які перебувають у володінні або користуванні членів сім’ї суб’єкта декларування, мають бути подані такому суб’єкту лише в письмовому вигляді. Прошу дві правки 49-у і 63-ю поставити на голосування.
Я спочатку 49-у, а потім 63-ю. Ставлю на голосування 69 поправку народного депутата Батенка. 49-у, перепрошую, народного депутата Батенка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:38:45]] За-99 Рішення не прийнято. І ще ви просите 63-ю, так? Ставлю на голосування 63 поправку народного депутата Батенка. Так само комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:39:09]] За-100
Рішення не прийнято. Правка не врахована. Радіна не наполягає. Кабаченко не наполягає. Вельможний, вже проговорили. Фріс наполягає? 50 правка, Фріс.
Шановні колеги, я прошу звернути все ж таки увагу, стосовно яких відомостей вони вважаються об’єктивними і тими, які підлягають декларуванню. Це відомості, які стали відомі члену сім’ї декларанта і самому декларанту, але спосіб отримання цих відомостей і коли вони стають відомі не визначений законом. Так можна просто-напросто будь-які відомості вважати, що є відомими. Тут чітко в цій правці вказується, які ж відомості є відомі, які надані членом сім’ї декларанта такому декларанту для виказання їх в декларації. Ось і все. Прошу підтримати вказану правку.
Ставлю на голосування правку номер 50 народного депутата Фріса. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:40:25]] За-304 Рішення прийнято. Правка врахована. Вітаю вас, Ігор Павлович. Наступна правка, Кабаченко. Наполягає? 53-я.
Володимир Кабаченко, "Батьківщина". Дякую. До санкцій статті 363 прим. 3 Кримінального кодексу, тобто за умисне неподання декларації, пропонується додати ще один вид відповідальності, а саме позбавлення волі на строк до 2 років. Таким чином у цій статті вказаній за один і той самий юридичний факт, тобто за умисне неподання декларації, у судді на вибір буде три інструменти: це штраф, це громадські роботи і це одразу ж позбавлення волі. Ми пропонуємо позбавлення волі як санкцію замінити на обмеження волі. Це як перша пропозиція. Друга пропозиція. Якщо з якоїсь причини ви не погоджуєтесь із запропонованим варіантом, додайте, будь ласка, до списку санкцій таку санкцію, як обмеження волі. І тоді вже суддя, керуючись своїми мотивами, він зможе обирати серед таких інструментів, як штраф, громадські роботи, обмеження волі і вже потім насамперед позбавлення волі. Дуже дякую за увагу.
Шановні колеги, не відволікайте, будь ласка, доповідача. Шановні колеги, Денис Анатолійович, голосуйте. Готові голосувати? Ставлю на голосування правку номер 53 Кабаченка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:42:16]] За-76 Рішення не прийнято. 58 правка, Мамки.
Шановні народні депутати, от є вислів тут дуже поважних політиків: "яких вам ще реформ не хватає?". Я все-таки проясню, яким чином працює в Україні антикорупційна система щодо притягнення до відповідальності. А можна тихіше?! Попросити тишу в залі, тому що дуже важко працювати. Для того, щоб подати недостовірні дані в декларацію або її не подати, необхідно все-таки до цього, до подачі декларації, шляхом вчинення злочинів, а саме незаконне збагачення, зловживання службовим становищем, халатність, привласнення розтрат і все інше, і таких статей більше 40, і на цьому етапі є повноваження в правоохоронних органів документувати ці діяння тієї особи, яка буде подавати декларацію. Але уявляєте, яким чином роблять правоохоронні органи, що дозволяють це зробити?
Ставлю на голосування 58 правку Мамки. Комітетом не підтримана. [[Шум у залі]] Да, дякую. Готові голосувати? Прошу визначатися та голосувати. [[13:43:50]] За-75 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка 59-а, Ковальов. Тут є технічна помилка щодо цієї правки, тому пропонується дати слово автору і поставити її на підтвердження. Да? Правка номер 59-а, Ковальов.
Дякую, шановний Голово. Дійсно, у нас є помилка. Але я хочу зазначити, що в 59 правці зазначено, що за неподачу декларації, яка існує зараз в редакції, є позбавлення волі до 2 років, тобто за неподачу декларацій. Я думаю, що це є занадто покарання. Оскільки, наприклад, для ухилення від сплати податків у нас є штраф, а за неподачу декларацій сільським головою, депутатом або секретарем – до 2 років позбавлення волі. Моєю правкою пропонується саме обмежити, обмеження волі, а не позбавлення. Я думаю, що це є нормальним і достатнім покаранням саме за неподачу декларації. Дякую вам. Прошу підтримати.
Позиція комітету.
Шановні колеги, тут дійсно є технічна помилка, але комітет підтримав ідею того, щоб саме залишити позбавлення волі, але не обмеження волі. Чому так, тому що особі вигідніше тоді буде взагалі не подати декларацію, тому що там буде обмеження волі в санкції цієї статті на відміну від того, щоб збрехати, вибачте мене, і тоді відповідальність буде за 362-ю з позначкою 2 позбавлення волі. Саме задля цього комітет виходив з того, щоб і там, і там було позбавлення волі. Дякую. І прошу поставити це питання на підтвердження, і зал нехай визначається.
Дивіться, те, що ви говорите, що вона не підтримана комітетом, по таблиці цього не видно. Тому є пропозиція поставити її на підтвердження. Готові голосувати? На підтвердження. Ставлю правку номер 59 Ковальова на підтвердження. Прошу голосувати. [[13:46:09]] За-251 Рішення прийнято. Правка підтверджена. Наступна правка 60. Не наполягає Юрчишин. Не наполягає. Юрчишин наполягає. 62 правка.
Шановні друзі. По-перше, хочу подякувати нарешті комітету, що ми дійшли до розгляду цього законопроекту, ми реально втратили півроку, чим призвели до того, що декларації, які ми подали 1 квітня, вже не підлягають перевірці, власне, за цією статтею, не є фактажем. Нагадаю, "Голос" ще в грудні подав пропозиції, і якби ми їх прийняли, ми би це питання цілком вирішили. А що, власне, пропонує ця правка? Реалізувати пропозиції Венеційської комісії, надані нам у травні, щоб всі сто тисяч топ-чиновників ще раз проголосували, продекларувалися. Таким чином не буде зворотної дії, бо це "Перехідні положення", але насправді, ми чітко покажемо, що ми не уникаємо відповідальності. І прохання до доповідача сказати, чому ця правка не підтримана.
Ставлю 62 правку на підтвердження. Ні, на врахування. Готові голосувати? Прошу визначатися та голосувати. [[13:47:52]] За-86 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Наступна правка 65, Фріс.
Дякую, пане Голово. Дякую, колеги, за підтримання попередньої правки. Зараз ця правка стосується внесення змін у профільний Закон про запобігання і протидії корупції, тобто опять-таки стосовно відомостей, які є відомими декларанту і члену декларування. Тому, будь ласка, так само треба її підтримати, щоб воно лягало з попередньою правкою.
Ставлю на голосування правку номер 65. Комітетом не підтримана. Готові голосувати? Ставиться на врахування. Прошу визначатися та голосувати. [[13:48:48]] За-294 Рішення прийнято. Правка врахована. Наступна правка. Всі правки пройшли. Готові голосувати? Готові голосувати? Будь ласка, займіть свої місця. [[Шум у залі]] Яка поправка? Не кричіть. А підійдіть до мене, будь ласка, доповідач і голова комітету. Тиша в залі, будь ласка. Пояснюю, яка ситуація. Колеги хочуть поставити ще одну правку на підтвердження, але не можуть знайти номеру. Зараз дамо їм можливість знайти і обов’язково. [[Шум у залі]] Мабуть, дуже важлива, ну, треба поважати колег. Це все тому, що Мамці не відповідали на його правки, да, отака вийшла незручна ситуація. Ну що, знайшли? Колеги, займіть свої місця і підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України щодо вдосконалення відповідальності за декларування недостовірної інформації та неподання суб’єктом декларування декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (реєстраційний номер 4651). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:55:18]] За-307 Рішення прийнято. Покажіть по фракціях, будь ласка. "Слуга народу" – 219, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 26, "Батьківщина" – 17, "Партія "За майбутнє" – 1, "Голос" – 17, "Довіра" – 17, позафракційні – 10. Сушко – з процедури.
Шановні колеги, це суто технічне питання, але дуже важливе, це стосується заміни членів ТСК. Хочу подякувати Радуцькому Михайлу Борисовичу та Колісник Анні Сергіївні, які виявили бажання дати можливість іншим членам займатися також проблематикою ТСК – Борзовій Ірині Наумівні та Мезенцевій Марії Сергіївні. При цьому зберігається пропорційно присутність усіх фракцій в нашій ТСК. ТСК дуже важлива, скоро будемо вам робити проміжний звіт. ТСК відмічає: в Україні постійно порушуються права дітей з інвалідністю. Ми встановлюємо ці факти, постійно звітуємо про це. Хочу просити вашої підтримки, щоб ми консолідували всі зусилля навколо цього питання. Бо якщо ми зараз цей геноцид проти дітей з інвалідністю не зупинимо, то більше ніхто це не зможе зробити. Вся надія батьків – з інвалідністю на нас з вами, шановні колеги, вони нас обирали. Прошу вас підтримати. Дякую за увагу.
Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проект Постанови реєстраційний номер 5352. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:57:14]] За-334 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запобігання героїзації військових злочинців та легалізації нацизму. Необхідно обговорення? Будь ласка, пропонується прийняти рішення про розгляд цього питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:57:51]] За-238 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Бужанський Максим Аркадійович.
Шановні колеги! Шановна президія! Так сталось, що діючий Закон про заборону пропаганди тоталітарних режимів дуже добре діє як антирадянський закон. І, на жаль, так сталось, що він зовсім не діє як закон антинацистський. Мій законопроект спрямований на те, щоб додати в нього положення, які роблять героїзацію нацизму неможливою. Вдумайтесь, в ХХІ сторіччі, через 80 років після початку Великої Вітчизняної війни, яка забрала 27 мільйонів життів, через 80 років після трагедії Бабиного Яру вулицями нашої столиці марширують фанати-есесівці. Безкарно марширують. Однією із СС дивізій. Це при тому, що Нюрнберзький трибунал визнав СС злочинною організацією в цілому. Це при тому, що засудження нацизму є базовою цінністю цивілізації, західною в першу чергу, яка не по розповідях усвідомила жах війни та расових теорій. Ми повинні зробити героїзацію нацизму неможливою. Героїзацію тих, хто безпосередньо мав відношення до СС, героїзацію тих, хто безпосередньо мав відношення до Голокосту - масового знищення євреїв та ромів. Я ніколи не думав, що настане той момент, коли ми вимушені будемо робити це на законодавчому рівні. Але цей момент настав, і я сподіваюсь на вашу підтримку. Прошу підтримати в першому читанні. Дякую.
Дякую. Слово надається голові Комітету з питань правової політики Андрію Євгеновичу Костіну. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! Комітет розглядав це питання достатньо ретельно. Ми направили декілька звернень в тому числі до наукових інституцій, в тому числі до університетів, для того, щоб отримати позицію з урахуванням в тому числі історичного контексту. Підкомітет з питань конституційного права окремо розглядав цей законопроект і не знайшов жодних суперечностей або невідповідності Конституції. Тому рішенням комітету рекомендовано Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запобігання героїзації військових злочинців та легалізації нацизму (реєстраційний номер 2797) (від 3 лютого 2020 року), поданий народним депутатом України Бужанським, за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу. Відповідні зауваження, які були висловлені інституціями, а також Головним науково-експертним управлінням Апарату Верховної Ради України можуть бути враховані під час доопрацювання цього законопроекту до другого читання. Прошу підтримати. Дякую.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій та груп. Дануца Олександр Анатолійович.
Дякую. Я абсолютно переконаний, що той злочин, який вчиняли люди на прізвище Гітлер, люди на прізвище Сталін, люди, які сьогодні вчиняють це на прізвище Путін, ці злочини мають увійти в історію і мають бути покарані відповідно до в тому числі нами прийнятих законів, нами прийнятих постанов. Тому я абсолютно підтримую постанову, внесену нашим колегою. Дякую.
Сухов Олександр Сергійович.
Шановні колеги, я закликаю всіх абсолютно ніяким чином не реагувати на цей законопроект і тиснути червону кнопку. Тому що навіть сам автор собі суперечить. Дякую всім тим, хто підтримав мій депутатський запит, коли ми просили Президента України надати звання Героя голові братства дивізії СС "Галичина" Михайлу Мулику. І сам же ж Максим Бужанський голосував за те, щоб Михайло Мулик був Героєм України! То він собі зараз сам суперечить! Я вас дуже прошу, у нас історія була непроста. Дивізійники – це люди, які віддавали своє життя за майбутнє України, боролися за кожного з нас. І я горджуся тим, що я знала дуже багато з тих, хто, на жаль, не дожив до сьогоднішніх часів. Це справжні герої України! Не ведіться, будь ласка, на ці популістичні загравання з російським електоратом автора. Будьмо патріотами своєї країни. Шануймо і поважаймо своїх героїв. І пам’ятаймо, якби не вони, України незалежної зараз би в нас не було.
Шуфрич Нестор Іванович. Почекайте, репліка, Бужанський. Мікрофон включіть Бужанському.
Хотів би нагадати, шановні колеги, що я ніколи не голосував за присвоєння колишньому есесівцю звання Героя України. Я голосував за те, щоб ми спрямували цей запит на Президента, та щоб Президент офіційно відмовив і поставив крапку в цьому питанні. Що ми і зробили. Дякую.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, найбільшу ціну у Великій Вітчизняній війні, саме у Великій Вітчизняній, яка розпочалася 22 червня 41-го і завершилася 9 травня 45-го року, українці і білоруси віддали найбільше життів своїх громадян. Найбільше. Фашисти пройшлися нашою територією двічі: в бік Москви, а потім тікаючи з-під Москви. Тому я абсолютно переконаний, що тут сперечатися немає про що. А щодо там Другої світової війни. Так я як закарпатець задаю запитання: а чому ми не говоримо, що в Україні війна почалася в 1938 року після Мюнхенського зговору, коли Франція, Великобританія. Німеччина, Італія домовилися про розподіл Чехословаччини. І, до речі, шматочок увірвала собі Польща, а шматочок – Угорщина. І так сталося, що мій рідний Ужгород вже не зміг у 39-му році повернутися до України. Тому давайте до історії ставитися чемно. Якщо вашою логікою йти, то Друга світова війна на Україні почалася після Мюнхенського зговору в 1938 року. Тому давайте, є свята дата: 22 червня 41-го і 9 травня 45-го. І кожен, хто стріляв у спину Красній армії, яка боролася проти фашизму, є, безумовно, зрадником. Після 45-го року кожний мав право визначатись, як він ставиться до радянської влади. А коли стріляли в спину нашим солдатам і тим паче есесівцям, то ми маємо це засудити, як це засудив, до речі, Нюрнберзький процес. Історія вимагає справедливості та відповідальності. Дякую за увагу.
Клименко Юлія Леонідівна.
Прошу передати В’ятровичу слово.
В’ятрович Володимир Михайлович.
Шановні колеги, парламент замість вирішення реальних проблем витрачає на розгляд проектів, які не просто порожні і неякісні, а написані цілком у руслі російської пропаганди. Можна лише поспівчувати людині, яка поставила собі за завдання, що ще таке треба вигадати для Закону про засудження тоталітарних режимів, коли там все насправді прописано. Закон діє, і ми маємо десятки справ якраз проти використання нацистської символіки, закон не потребує жодних поправок. Перший варіант цього шедевру взагалі був написаний настільки недбало, що слово "режим" було жіночого роду, Третій рейх фігурував як одна з радянських республік. А на додачу до того в цьому проекті заборонялось використання Гімну Німеччини, дружньої для України держави, тому що автор цього законопроекту назвав його нацистським гімном. Але навіть теперішній, другий варіант цього проекту, не позбавлений абсолютно знову анекдотичних речей. Вже сама назва цього законопроекту списана з російських агіток або взята з законотворчості ще одного зрадника України – Вадима Колесніченка. Причому списана з російської мови настільки недбало, що воєнні злочини в ньому називаються військовими. Автор, очевидно, не розрізняє ці поняття. Втім, назва в цьому проекті живе сама по собі, мовляв, караул, нацизм легалізують, давайте зупиняти злочинців – саме те, що говорить російська пропаганда. А текст живе сам по собі. І тут можна лише погодитися із зауваженнями Головного науково-експертного управління, яке відзначає, що цей текст лише псує і послаблює чинне законодавство, яким, нагадаю, нацистська пропаганда заборонена і не просто заборонено, а передбачено кримінальну відповідальність 10 років ув’язнення. Єдине пояснення щодо появи таких шедеврів – це допомога державі-агресору в спробах дискредитації України і підтримки російської брехні про те, що нібито в Україні героїзується нацизм. У мене немає запитань до автора, який продукує подібний законодавчий треш, це його спеціалізація. У мене запитання до керівництва Верховної Ради. Навіщо ми пхаємо такий треш в пленарні засідання, навіщо.
Крулько Іван Іванович. Немає? Гузь Ігор Володимирович.
Шановні друзі, я хочу підтримати колег. Дійсно, в Україні прийнятий Закон про засудження тоталітарних режимів і, дійсно, по ньому відкриваються кримінальні провадження, і, дійсно, притягуються люди до відповідальності, зокрема за пропаганду нацизму. В даній ситуації дійсно цей депутат хоче показати, що в нашій країні є якесь засилля пропаганди ідеології націонал-соціалізму. Та це смішно. Відкрийте очі, про що ми говоримо сьогодні! У нас мільярд проблем, але цієї проблеми у нас немає, як і в нас найнижчий рівень антисемітизму в країні в Європі. Це теж є дослідження. Тому я вважаю, що паразитування на цій темі – це дійсно підігравання російській пропаганді, де на телебаченні майже щоденно показують, що тут чуть не. я не знаю, з символікою, з прапорами Адольфа Гітлера ходять по наших вулицях і проспектах. Не голосуйте за цей закон. Дякую.
Герасимов Артур Володимирович.
Прошу передати слово Соломії Бобровській. Дякую.
Соломія Анатоліївна Бобровська.
Соломія Бобровська, фракція "Голос". Ви знаєте, у мене таке враження, що у нас зараз не обговорення законопроекту, а взагалі те, що написано хворою головою і подано сюди, це легенди і міфи Російської Федерації про антисемітизм, фашизм, нацизм, про те, що ми вже 7 років їмо снігурів, вони вже вимерли, що ми дітей розпинаємо і все інше, що суцільні фашисти і нацисти. Мені так прикро, що хтось в цій залі дозволяє говорити про Велику Вітчизняну війну, а не про Другу світову, і говорить про 22 червня, а не про 1 вересня. Ви знаєте, моя домівка не з 22 червня, а з 1 вересня війна прийшла в мій дім, набагато раніше. Мені прикро, що ви це не визнаєте. І ганьба поліції, яка не відкриває справи, коли приносять червоні вітки з червоними прапорами. із стрічками з комуністичним режимом, от на це ми не реагуємо. Закон не про нацизм, це все працює, є в Кримінальному кодексі і є в законопроекті. Більше того, я подарую, напевно, "100 годин історії України" від В’ятровича автору законопроекту, щоб нарешті заспокоївся і забувся про те, що він пише. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запобігання героїзації військових злочинів та легалізації нацизму (реєстраційний номер 2797). Готові голосувати? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:13:15]] За-155 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону реєстраційний номер 2797. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:13:44]] За-189 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:14:07]] За-193 Рішення не прийнято. Закон відхилено. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про запобігання та протидію антисемітизму в Україні (реєстраційний номер 5109). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:14:37]] За-225 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Бужанський Максим Аркадійович.
Шановні колеги, радий вас знову тут бачити. На жаль, досі існує таке ганебне явище, як антисемітизм. На щастя, Україна з усім сучасним світом з ним бореться, вдало бореться. Але як можна боротися з антисемітизмом, коли ми не знаємо, що це таке. У нас на законодавчому рівні немає поняття антисемітизм, ми не знаємо, що це є. Європейський парламент прийняв визначення антисемітизму та рекомендував всім країнам його прийняти. Це визначення надало так звана IHRA (Міжнародний альянс пам’яті жертв Голокосту). Шановні колеги, я нагадаю вам, що в цьому році восени буде 80-а річниця трагедії Бабиного Яру. Я вважаю, що заради пам’яті тих, хто загинув, заради пам’яті тих полутора мільйонів євреїв, яких втратила Україна, ми повинні прийняти це визначення. Запам’ятайте, немає українського антисемітизму, він скрізь однаковий, і ми повинні прийняти саме те визначення, яке є світовим. Я прошу вас всіх підтримати цей законопроект, він має підтримку послів Ізраїлю, Німеччини, Сполучених Штатів. Ці країни визнали антисемітизм саме в таких значеннях. Я прошу вашої підтримки, ми повинні внести в наше законодавство визначення, що таке антисемітизм. Це окреме ганебне явище. Дякую.
Дякую. Слово надається голові Комітету з питань прав людини, деокупації та реінтеграції тимчасово окупованих територій у Донецькій, Луганській областях та Автономній Республіці Крим, міста Севастополя, національних меншин і міжнаціональних відносин народному депутату України Дмитру Валерійовичу Лубінцю.
Доброго дня, шановні колеги, шановна президія, громадяни України! 28 квітня 21-го року комітет розглянув на своєму засіданні проект Закону про запобігання та протидію антисемітизму в Україні (реєстраційний номер 5109). Метою дійсно цього законопроекту є протидія запобіганню антисемітизму та його проявам в Україні. Для досягнення зазначеної мети у законопроекті дається визначення антисемітизму, вказуються його основні прояви, встановлюється заборона антисемітизму та його проявів. Також законопроектом встановлюються види відповідальності за порушення законодавства про антисемітизм. Головне науково-експертне управління, шановні народні депутати, ви можете подивитись, надало зауваження до даного законопроекту. При цьому Комітет Верховної Ради України з питань свободи слова на своєму засідання теж розглядали і підтримують мету законопроекту та вважають, що затвердження міжнародного визначення антисемітизму потребує визначення і в українському законодавстві. Міністерство культури та інформаційної політики, а також Державна служба України з етнополітики та свободи совісті підтримують у цілому мету закріплення в національному законодавстві норм, що запобігають проявам дискримінації за національною ознакою. Водночас вважаю, що все ж таки законопроект потребує доопрацювання. На нашому засіданні окрім народних депутатів були присутні посли Німеччини та Ізраїлю, вони підтримують прийняття даного законопроекту. Дійсно, є зауваження до деяких норм, але як народні депутати, які профільно розглядали цей законопроект у нашому комітеті, ми вважаємо, що до другого читання ми можемо це виправити. Дякую, шановні народні депутати.
Дякую, шановні колеги. Є необхідність обговорювати це питання? Прошу записатися: два – за, два – проти. Будь ласка, Тарас Іванович Батенко, група "Партія "За майбутнє".
Рудику прошу передати слово Сергію.
Народний депутат Рудик, будь ласка, Сергій.
Шановні колеги, місяць тому в цьому залі ми проголосували постанову, яка встановлює день 14 травня Днем пам’яті українців, які спасали євреїв під час Другої світової війни. За оцінками єврейської організації "Яд Вашем", офіційно їх було 2,5 тисячі, а неофіційно – 25 тисяч українців. Відомі ім’я в усьому світі закатованого отця Омеляна Ковча, який в 44-му році загинув в Майданеку, врятувавши більше 600 євреїв, Андрій Шептицький і багато-багато інших. Сьогодні єврейська громада веде регулярний підрахунок випадків проявів антисемітизму в Україні. З 18-го року щороку вони публікують свої звіти. Результат 19-го року: мінус 27 відсотків. Є антисемітизм, але на побутовому рівні. 20-й рік: рівень той самий. Pew Research Center, дуже відома міжнародна організація, визначає, що на сьогоднішній день в Україні найнижчий рівень антисемітизму в Європі. Це я до теми вчасності цього законопроекту. Безперечно, ми вважаємо, що будь-які "ізми": і антисемітизм, і ксенофобія, і расова дискримінація – гідні нашого засудження, що ми постійно демонструємо. Але давайте до другого читання зробимо все можливе і неможливе, щоб змінити назву цього законопроекту. Залишити все, крім слова "в Україні", тому що, як правильно сказав доповідач номер один, це всесвітньо визнаний термін "антисемітизм". Немає антисемітизму в США окремо, в Німеччині і окремо в Україні. Він є в світі.
Слово надається народному депутату України Брагару Євгену Вадимовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Вітаю вас! Минулий доповідач сказав, що у нас в Україні начебто неактуальна тема антисемітизму. На жаль, це не так. Антисемітизм в Україні – тема досить актуальна. В першу чергу на побутовому рівні. Останнім часом дуже часто ми кажемо, що у нас в Україні начебто немає дискримінації за національною, релігійною чи мовною ознакою. Але це не так. Дискримінація за ознакою кольору шкіри, за ознакою мови у нас в Україні є, і, на жаль, держава з цим останніми роками не бореться. Ми повинні докласти всіх зусиль для того, аби це ганебне явище остаточно зникло з України. Дякую вам за увагу.
Слово надається народному депутату України В’ятровичу Володимиру Михайловичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Шановні колеги, автор продовжує використовувати заголовки російських медіа в якості назв до своїх законопроектів. Після запобігання героїзації військових злочинців і легалізації нацизму пропонує взятися за запобігання і протидію антисемітизму в Україні. Тож у мене по суті немає запитань до нього. Але ми знову є свідками спроби використання нашого парламенту для актуалізації російських фейків про буцімто загрозу антисемітизму в Україні. Тут уже згадували про дослідження Pew Research 2018 року, яка говорить, що Україна на останньому місці в Європі по показниках, які говорять про антисемітизм. Не знаю, можливо, після обрання Президентом Зеленського ситуація в 2019 році різко зросла і в Україні різко зріс антисемітизм, і нам треба аж спеціального закону. Напевно, автор цього закону саме на це покликається. Насправді цей проект суперечить 24 статті Конституції, яка забороняє привілеї, обмеження за ознаками етнічного походження і міжнародно прийнятному визначенню антисемітизму. Не кажучи вже про відверто провокаційне формулювання "антисемітизм в Україні", повну невідповідність проекту принципу юридичної визначеності і переповненість цього проекту оціночними судженнями. Колеги з монобільшості, якщо не хочете дослухатися до думки експертів, прошу звернутися до думки представників вашої влади, Кабінету Міністрів. Почуйте Мінкульт, який закликає не ухвалювати таких непродуманих проектів без фахового обговорення. Почуйте МЗС, почуйте науково-експертне управління парламенту врешті-решт. В Україні давно діє 161 стаття Кримінального кодексу, яка передбачає 8 років позбавлення волі за розпалювання національної ворожнечі, і таким чином захищає українців, євреїв, людей будь-якої національності і будь-якого віросповідання. Колеги, парламент має вирішувати реальні, а не вигадані проблеми, тим паче не проблеми, вигадані російською пропагандою. Дякую.
Слово надається народному депутату Колтуновичу Олександру Сергійовичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа - За життя".
Я прошу передати слово Волошину Олегу Анатолійовичу.
Олег Анатолійович Волошин, будь ласка.
Колеги, ви знаєте, є такий вираз: якщо Господь хоче когось погубити, він спочатку позбавляє його розуму. І це саме те, що відбувається в цьому залі, адже що, по суті, зробив своїми законопроектами пан Бужанський? Він запропонував унікальний порятунок і для влади, і для парламенту в цілому, щоб дуже ефективно відмитись від тієї ганьби, яка впала на всю Україну після того, як центром Києва промарширували прихильники дивізії СС "Галичина". Я можу особисто сказати: коли я поділився світлинами з того параду в групі соціалістів – в Парламентській асамблеї Ради Європи це найбільша група, 186 членів з усіх країн-членів Ради Європи – це був повний шок. Зараз завдяки цьому ми готуємо дебати щодо крайніх правих і антисемітизму в Європі, в тому числі в Україні. Так ось, тоді спочатку не було реакції, потім влада почала від цього відмежовуватись. Сьогодні Бужанський двома законопроектами запропонував унікальну можливість сказати: Україна бореться з нацизмом, Україна засуджує тих, хто співпрацював з Гітлером в 40-і роки, Україна бореться з антисемітизмом. І що ми чуємо замість цього? Виправдання і героїзація тих самих СС. Я вам гарантую, що виступ одної з моїх колег, яка сьогодні з цієї трибуни назвала бійців дивізії СС героями, буде перекладено за годину англійською мовою і розіслано всім депутатам Європейського парламенту і Парламентської асамблеї Ради Європи, в Американський єврейський комітет, в Конгрес і в усі парламенти цивілізованих країн світу. Ви тим самим фактично допомагаєте створенню в Україні іміджу того, що тут не просто не цураються ганебних сторінок своєї історії, а пишаються ними. Що ви робите? Якщо ви провалите і цей законопроект, я вас запевняю, я зроблю все, щоб на всіх міжнародних площадках цю владу і цей парламент аберували як такий, що побоявся стати в боротьбі проти нацизму та антисемітизму на бій правди і бік всього цивілізованого світу. Ви тим самим допоможете реальним ворогам, які хочуть цього, які хочуть, щоб Україна виглядала погано. [[Не чути]]завалите закон.
Хтось ще бажає? Бобровська Соломія. Будь ласка.
Бобровська Соломія, фракція "Голос". Ви знаєте, я дивувалася, працюючи в Одеській області, як понад 160 національних меншин, представники нацменшин, могли з собою вживатися і показували унікальний приклад толерантності і наскільки органічно і правильно були вплетені всі: українці, росіяни, євреї, гагаузи, болгари і так далі. І мені так дивно, що країна фактично, яка стала ресурсом для будівництва, зокрема Держави Ізраїль в 49-му році, сьогодні це розглядає. Бо це насправді дико і соромно. Дико і соромно читати і текст, який написаний був, як курка лапою, і, в принципі, навіть не відповідає словнику термінологічному Ради Європи. Більше того, мені цікаво, шановні колеги, ви законодавці, ви читаєте взагалі Кримінальний кодекс? Вам щось стаття 161 Кримінального кодексу говорить про засудження і про кримінальну відповідальність для тих, хто розпалює і займається розпалюванням національної ворожнечі? Все є в законодавстві. Якщо ви хочете винести, а потім прийняти ще 200 законів по відношенню до інших нацменшин, ми можемо, звичайно, заблокувати роботу парламенту і на цьому зупинитися. Дякую.
Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали і підготуйтесь до реєстрації. Вибачте, до голосування. Ви хочете продовжити засідання? Добре. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про запобігання та протидію антисемітизму в Україні (реєстраційний номер 5109) Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:29:41]] За-252 Рішення прийнято. Закон прийнятий за основу. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань здійснення габаритно-вагового контролю (друге читання). Ніхто не буде на правках наполягати? Будуть наполягати? Це друге читання, точно буде в цілому, не повірите. Стріхарський. Не наполягає. Цимбалюк. Не наполягає. Скільки правок? Багато? Одна правка – Батенко. Білозір, скільки правок? Дві хвилини – чотири правки? Одна – Євтушка. П’ять правок. П’ять правок. Батенко, правка номер скажіть, будь ласка.
Правка 17.
Правка номер 16.
17. 17.
17, вибачте. Будь ласка, колеги. Юлія Леонідівна, напишіть, будь ласка, список. Правка 17 Батенка врахована частково. Будь ласка, Тарас Іванович.
Дві правки 17 і 121. Вона фактично не врахована. Ми пропонуємо цієї правкою не допустити передбачення фіксації правопорушень у сфері габаритно-вагового контролю за допомогою засобів фото- і кінозйомки, відеозапису в неавтоматичному режимі. Ми вже мали ситуацію, коли масово фіксувалися зловживання при використанні радарів з визначення швидкості руху транспортних засобів і так далі. І тому ми переконані, що до другого читання нам слід залишити лише фіксацію в автоматичному режимі, як і було передбачено в першому читанні. Просимо правки 17 і 121 врахувати і поставити на голосування. Дякую.
Ставлю на голосування правку Батенка. Вона була врахована частково. Автор наполягає на повному врахуванні, правильно? Ставлю на голосування пропозицію автора. Прошу визначатися та голосувати. [[14:32:05]] За-137 Рішення не прийнято. Правка залишається врахованою частково. Мурдій, 94 правка. Так ви ж одну показували правку. Мурдій, 94 правка. Білозір, дайте, будь ласка, список правок. Напишіть, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! Дуже потрібний закон, важливий. Але хотілося б деякі невеличкі уточнення зробити в цьому законопроекті. Колеги, правка стосується зміни. Правка не стосується зміни суті законопроекту, але стосується лише заповнення товарно-транспортної накладної. Тим самим мінімізує можливість корупційної складової при роботі інспекторів Укртрансбезпеки на дорозі, тобто на лінії. В цьому законопроекті пропонується вказувати в товарно-транспортних накладних ширину, довжину, висоту автомобільного транспорту. Я пропоную підтримати мою правку, де передбачається лише ваговий параметр, який саме нам потрібний для збереження доріг, які ми так активно будуємо, ремонтуємо.
Ставлю на голосування 94 правку. Вона відхилена комітетом. Прошу визначатися та голосувати. [[14:33:57]] За-132 Рішення не прийнято. Правка відхилена. Білозір. Дві хвилини і чотири правки, правильно? Дві правки. Будь ласка, включіть мікрофон Білозір. Назвіть одразу правки, будь ласка.
Правка 76 і 95. Якщо 95 приймуть, тоді ще 104, якщо можна. Якщо ні, тоді вже тільки дві. Можна так? Дивіться, колеги, значить, одразу хочу сказати, що вважаю, що потрібно приймати цей законопроект про посилення контролю за великоваговим транспортом. Але тут є певні застороги. Зокрема, дивіться, наразі прийнято так, що авто можуть відправляти в будь-який пункт габаритно-вагового контролю до 50 кілометрів. Ніхто це не буде відкомпенсовувати ці маршрути, збитки від цих зайвих кілометрів теж будуть величезні. Тому ми просимо, щоб без відхилення по маршруту слідування транспортного засобу на відстань не більше 50 кілометрів, щоб не було зловживань, не відправляли куди попало, не повертали, а тільки по маршруту автомобіля. Прошу підтримати і врахувати цю правку.
Ставлю на голосування 76 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[14:35:30]] За-192 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 95 правка.
Колеги, 95 правка. Тут потрібно скасувати обов’язок зважувати на полях і зробити так, щоб тільки за наявності техзасобів. Де взяти ваги на кожному полі аграріям, щоб обов’язково зважувати? Там взагалі такі штрафи величезні. Просто будуть людей "обілечувати" і все. Здоровий тут глузд має перемогти, тому що, дивіться, логіка така: аграрії, коли збирають зернові на полі, у переважній більшості одразу вивантажують насипом зерно у вантажівки посеред поля. І в них фізично немає вагів на кожному полі, щоб зважити вантажівку, після зважування вказати вірну вагу і ТТН, про що фактично наразі тут ідеться. Тому прошу тільки за наявності технічних засобів зважування в пункті навантаження і врахувати цю правку номер 95.
Ставлю на голосування 95 праву Білозір. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[14:36:48]] За-164 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Дякую. Батенко, ще якась правка? Ні. Дякую. Клименко, правки назвіть, будь ласка.
115-а, 155-а, 159-а і 151-а, і 163-я.
На всіх правках будете наполягати? Чи, може, 2 хвилини і переходимо до голосування?
Давайте 2 хвилини.
2 хвилини, будь ласка.
Але я би хотіла поставити на підтвердження правку 77 Третьякової.
Це в кінці ми будемо на підтвердження ставити. Дайте 2 хвилини Клименко, будь ласка.
Колеги, в принципі, закон правильний і треба його прийняти, оскільки інвестиції мільярдні, вірніше, стомільярдні в дороги повинні бути захищені від того, щоб перевантажені автомобілі розбивали їх і створювали аварійні ситуації, і фактично бюджет України, і платники податків гроші викидають, якщо ми дійсно не зберігаємо дороги. Цей закон, він повинен бути направлений на збереження доріг і збалансувати інтереси вантажовідправників, вантажоперевізників, а також громадян і держави. Але є одне "але". Закон виписаний в дуже нечітких формулюваннях, які в умовах практично відсутності служби Укртрансбезпеки з середньою заробітною платою інспектора в 6 тисяч 800 гривень і з можливістю отримувати з нечіткими формулюваннями великі корупційні доходи і має великі корупційні ризики. Тому мої, власне кажучи, правки направлені на те, щоб чітко визначити, коли і як застосовуються штрафні санкції. Також ми повинні розуміти, що у нас багато вагових комплексів є не тільки. є старими і вони мають великі похибки, в тому числі технічні похибки. Тому мої правки чітко визначають, при яких відсотках перевантаження є які штрафні санкції. Тобто правка, наприклад, 151-а говорить про те, що до 5 відсотків немає. від 5 до 10 відсотків немає штрафних санкцій для вантажоперевізника. Чому? Тому що деякі вагові комплекси мають 7 відсотків похибки. Розумієте, тобто ми ще не встигли. ми не маємо обладнання, яке може зважувати комплекси, може зважувати машини, але ми вже штрафуємо водіїв.
Дякую. Переходимо до голосування за правки. Правильно? 151 правка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[14:40:07]] За-133 153 правка, да? 155 правка. Прошу визначатись та голосувати. [[14:40:29]] За-123 Рішення не прийнято. 159 правка. Прошу визначатися та голосувати. [[14:40:49]] За-116 Рішення не прийнято. І 153 правка. 163 правка, Клименко. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[14:41:17]] За-110 Рішення не прийнято. 77-у не можна поставити на підтвердження, вона не врахована. Євтушок, і переходимо до голосування. Правильно я розумію? Скільки у вас правок? Одна правка, Євтушок.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, буквально з середини червня.
Номер правки скажіть, будь ласка.
Правка номер 60. Вже з середина червня і нам синоптики прогнозують, що буквально з середини червня почнеться потепління, вже потепління. І тим самим ми маємо чітко зрозуміти, що перевантажені машини вщент зруйнують ті дороги, які ще мають більш-менш нормальне покриття. Тому ми маємо вжити всіх заходів, аби належним чином контролювати цю ситуацію. В 60 правці я чітко пропоную, щоби не вносили норму за стягнення з порушників перевантаження, мають вирішуватися в суді, так, як пропонується в законі. Я пропоную залишити чинну норму закону, щоби центральний орган влади, який буде і контролювати, і буде стягувати з порушників, які будуть перевантажувати свої автомобілі, гроші і стягнення. Прошу підтримати дану правку.
Ставлю на голосування правку номер 60. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[14:42:56]] За-106 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Переходимо до голосування за закон в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань здійснення багатогабаритного вагового контролю (реєстраційний номер 3742). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:43:36]] За-280 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо оподаткування доходів від організації та проведення азартних ігор (реєстраційний номер 2713). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:44:16]] За-244 До слова запрошується народний депутат України Марусяк Олег Романович – і від авторів, і від комітету. Дайте до 4 хвилин.
Шановний Голово, шановні колеги, Комітет Верховної Ради України з питань фінансів, податкової та митної політики на своєму засіданні 25 лютого 2021 року переглянув своє рішення від 19 червня 2020 року та вирішив внести новий текст законопроекту реєстраційний номер 2713-д, яким пропонується встановити єдину ставку податку на дохід, валовий ігровий дохід, отриманий від організацій та проведення азартних ігор та випуску та проведення лотерей 10 відсотків. Крім податку на дохід, передбачається, що суб’єкти господарювання також сплачуватимуть податок на прибуток за загальною ставкою 18 відсотків. При здійсненні організаторами азартних ігор іншої діяльності передбачається нарахування та сплата ними податку на прибуток за базовою основною ставкою податку. Пропонується запровадити оподаткування виграшів, які становлять більше восьми мінімальних зарплат, це 48 тисяч гривень. Також пропонується скасувати необґрунтовану потрійну плату за ліцензії на впровадження діяльності, це ліцензії з організації та проведення букмекерської діяльності на впровадження діяльності з організації та проведення азартних ігор, казино у мережі Інтернет та на гральний автомат. Натомість не запроваджувати нульову ставку податку на дохід до 24-го року, як пропонувалося раніше у попередній редакції. Запропонована єдина ставка для всіх видів бізнесу дозволить встановити всім рівні умови і уникнути ризиків маскування однієї діяльності під іншу, а також завадить перерозподілу впливу окремих секторів ринку. Крім того, це також допоможе легалізуватися більшій частині ринку азартних ігор та залучити іноземних суб’єктів у даній сфері, для яких важливі і зрозумілі та обґрунтовані правила ведення бізнесу. Оскільки станом на даний час жоден відомий у світі іноземний організатор азартних ігор не придбав ліцензію у зв’язку з незбалансованістю ціни ліцензії та теперішніх ставок оподаткування. Зниження ставки податку на GGR буде компенсовано за рахунок надходжень від сплати за ліцензію, адже в Україні встановлені найвищі плати за ліцензію на організацію та проведення азартних ігор у світі. На сьогодні Комісію з регулювання азартних ігор та лотереї вже видано 19 ліцензій на здійснення діяльності, а також окремо ліцензії на гральне обладнання. До бюджету вже надійшло за 5 місяців 738 мільйонів гривень платежів за ліцензії. І це без врахування податків. Наприклад, три оператори лотерей вже у 21-му році повинні заплатити за ліцензії 50 мільйонів гривень. І це крім податків. І такі надходження будуть щороку. Ліцензія для казино у Києві коштує 2 мільйони доларів, в інших містах на відкриття казино плата складає 1 мільйон доларів. Така ціна існує тільки в Білорусі, але там ставка GGR 8 відсотків, ми пропонуємо 10. Натомість одне казино в Києві в рік має сплатити 80 мільйонів гривень лише плати за ліцензію, включно з ліцензіями на автомати і гральне обладнання. Запровадження адекватного податкового навантаження, збалансованого з вартістю ліцензії, дозволить забезпечити виведення грального бізнесу з тіні. Комітет на своєму засіданні 25 лютого 21-го року рекомендував Верховній Раді України прийняти вказаний законопроект за основу та в цілому як закон з необхідними технічними, юридичними правками. Прошу підтримати рішення комітету.
Дякую. Шановні колеги, інші співавтори будуть доповідати з приводу своїх законопроектів? Да? Тоді, будь ласка, слово надається народному депутату Наталусі Дмитру Андрійовичу.
Колеги, мої вітання! Я дуже коротко хочу зазначити, що будь-який з цих законопроектів – це насправді правильний законопроект не стільки про сам ігорний бізнес, скільки про економіку. Розумієте, в умовах дефіциту грошових коштів, в умовах необхідності знайти і вивільнити додаткові засоби для оплати і робочих місць, і пенсій, і заробітних плат, ми як держава на сьогоднішній день маємо знаходити нові ніші, ми як держава маємо знаходити нові ринки. І цей ринок у нас є абсолютно новий. Він є таким, який приваблює міжнародних інвесторів, він є такий, який дасть можливість стимулювати туристичну сферу, він є такий, який дасть можливість на місцях тут почати виробляти певне обладнання, яке буде використовуватися на цьому ринку. Мова йде про те, що ми не можемо дозволити собі сьогодні відмовлятися від тих грошей, які є, ми ж всі розуміємо, що вони є, просто вони знаходяться в тіні. І сьогодні нам потрібно зробити надважливий перший крок для того, щоб почати виходити і виводити ці гроші з тіні. Якщо ми вже прийняли цей законопроект про лібералізацію азартних ігор, нам потрібно розпочати цей процес направду, нам не потрібно робити полукроки. Нам потрібно запустити нарешті цей ринок, вивільнити ці кошти з тіні і дати можливість українській економіці справді отримати гроші "білі", прозорі, чисті гроші від запуску нової сфери і нової індустрії. Тому я закликаю, колеги, підтримати цей законопроект і нарешті дати працювати новому ринку, який згенерує для української економіки не один мільярд гривень. Дякую.
Слово надається народному депутату України Дубінському Олександру Анатолійовичу для презентації альтернативного законопроекту.
Шановні колеги, доброго дня! Це дуже цікава історія з цим законопроектом 2713, тому що він з’явився тому, що "Слуга народу" вирішила зробити черговий подарунок бізнесу, а не народу. Черговий подарунок після зниження податку на додану вартість для олігархів з 20 відсотків до 14, сільгоспвиробників так званих. Черговий подарунок тим, хто може зробити собі податкову амністію під 2,5 відсотка річних, коли ви все життя сплачували 18 плюс військовий збір 1,5 відсотка – 19,5. Лотерейний бізнес запропоновано оподатковувати під 10 відсотків, тоді як всі підприємства в країні сплачують податок на прибуток у 20 відсотків. Лотерейна діяльність, гральні автомати, казино – все це заслуговує від так званих "слуг народу" підтримки податкової, щоб вони сплачували вдвічі менший податок, ніж інші суб’єкти господарювання, які існують в нашій країні. Це черговий законопроект спрямований на те, щоб люди сплачували більше, тому що для них, попри обіцянки людини цієї, чиє місце зараз тут пусте, Володимира Зеленського, підвищувалися тарифи, попри обіцянки зниження та підвищення пенсій, вони знижуються в ефективному розмірі, попри обіцяння зростання економіки, вона стагнує. Але напроти всього цього дуже обов’язковим є зниження податків для грального бізнесу. Це найважливіше завдання, як я його розумію, в розумінні "слуг народу". Мій законопроект пропонує залишити ставку, яка зараз існує, і зрівняти її для всіх видів гральної діяльності – 25 відсотків для всіх видів гральної діяльності. Тому що це гральна діяльність, яку можна порівняти з торгівлею зброєю або наркотиками. Це зло, яке треба оподатковувати, якщо воно існує. Дякую.
Слово надається народному депутату Дубнову Артему Васильовичу. З місця, будь ласка, включіть.
Доброго дня, шановні колеги! Хочу також підтримати запропонований комітетом законопроект. Він є більш вдалим, ніж моя редакція, тому я не буду наполягати на голосуванні саме мого проекту. Але маю сказати всім, що це законопроект, який дає можливість, справжню можливість запрацювати ринку грального бізнесу. Тому що на дану секунду ми просто як держава продаємо ліцензії, але не можемо ніяк адмініструвати податки. Тому це є перший крок, аби легальний бізнес запрацював, а нелегальний бізнес був забраний з вулиць наших міст. Дякую. Пропоную підтримати.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорити цей законопроект? Прошу записатися: два – за, два – проти.
М’ялик Віктор Ничипорович.
Прошу передати Полякову.
Поляков Антон Едуардович.
Шановні колеги, ось тут прозвучали такі думки, що в нас дефіцит бюджетних коштів, їх бракує. Але я не розумію, чому тоді знижувати ставки з 18 до 10 відсотків, наприклад. Я не розумію, чому під час війни прибирати військовий збір. Тобто хтось з українців буде грати в азартні ігри, насолоджуватися життям, а наші військові будуть відстоювати нашу землю і наше мирне небо. Це як сприймати? І взагалі відсутність доступу контролюючих органів до системи онлайн-моніторингу, а таке передбачено тільки одним законопроектом 2713-2, а всі інші забороняють цей доступ до органів контролюючих і таке інше. Це взагалі для кого робиться? Ви робили азартні ігри, відкривали для того, щоб вони приносили до бюджету мільярди гривень, ви це обіцяли. А зараз ви навпаки нівелюєте цю всю ідею. І хочеться сказати, що крім того, що ви зменшуєте всі ці ставки, ви насправді робите такий клондайк для уходу від оподаткування багатьох фізичних осіб. Адже відповідно до цих законопроектів громадяни зможуть уходити від оподаткування під час виграшів і легалізувати свої доходи, отримані злочинним шляхом. І це зауваження і ГНЕУ, і всіх спеціалістів. Що ви робите? І коли ви пишете в пояснювальних записках, що це утворення сприятливих умов для виведення з тіні та легалізації роботи сфери азартних ігор, це коли ми, опозиція, це кажемо, це нормально. А коли влада признає, що в тіні працюють азартні ігри, то це вже ненормально, вибачте. Дякую за увагу.
Гончаренко Олексій Олексійович.
Прошу передати слово Ніні Петрівні Южаніній.
Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні українці! Шановний бізнес, який ще працює в Україні! Невже ви стерпите і цей плювок в ваше обличчя? Я взагалі не розумію, ви говорили про детінізацію ігорного бізнесу і заспокоювали все населення тим, що за рахунок ліцензій державний бюджет отримає десятки мільярдів гривень. На 21-й рік заплановано в державному бюджеті отримати 7 мільярдів 443 мільйони. Отримали 581 мільйон. Я дивилася сайт казначейства за чотири місяці. Що це означає? Що немає ніякої детінізації. Хто був в тіні, всі ж ми знаємо, що вони і досі працюють в тіні. І зовсім не система оподаткування заважає їм вийти з тіні, це точно. Тому зменшення податку GGR для тих, хто займається лотереями, із 30 до 10 відсотків – мінус 2 мільярди в бюджет на рік. Оцінка ринку зроблена не мною, а спеціалістами азартних ігор. Зменшення GGR з 18 до 10 для букмекерської діяльності, казино – мінус 1,8 мільярд. Зменшення фінансового результату на суму GGR призведе до того, що податок на прибуток ніхто не буде платити. І ви на нього не розраховуйте, правильно робите. А тепер найцікавіше щодо звільнення від податку на доходи фізичних осіб виграшів у сумі до 48 тисяч. Знаєте, скільки? Мінус 6,9 мільярда. Це надзвичайно велика сума. Це при тому, що з першої гривні навіть у самих малозабезпечених людей оподатковується заробітна плата. Це тому, що з першої гривні оподатковуються доходи по депозитах самих малозабезпечених людей. У нас немає цієї границі. Чому ви не запропонували звільнити і таких звичайних бідних людей від оподаткування податком на доходи 48 тисяч? Невже ви вважаєте, що ви можете поступити? Громадяни України мають знати: цей закон проти них. Мало того, що він соціально небезпечний, так він іще забирає з бюджету десятки мільярдів гривень в доход.
Дякую, Ніна Петрівна. Шановні колеги, продовжую засідання на 15 хвилин або до кінця розгляду цього питання. Бурміч Анатолій Петрович.
Прошу передати Григорію Миколайовичу Мамці.
Мамка. Мамка Григорій Миколайович.
Шановні народні депутати, шановні громадяни України! Награлися. Награлися ми рік назад, коли кричали тут, в залі, про те, що нам треба запустити гральний бізнес. По закону ми все відпрацювали на сто відсотків з міжнародною практикою, з усіма законними і підзаконними і новими тарифами. І всі обіцяли тут, на трибуні, що так будуть платити до кінця минулого року, що не заплатили або заплатили нуль. Але що ж нам не хватает? Знову зменшення податків. А чому ми зменшуємо, яка причина? Гральний бізнес, ви уявляйте, він продовжувався, продовжується і буде продовжуватися гратися завжди. Ми кажемо про законні підстави, податки зменшуємо, а з вулиці гральний бізнес нікуди не зник. У нас є кримінальна відповідальність за незаконні вот эти игрушки. Никто ничего не робить. Де ж та правоохоронна система, яка повинна була нелегальна притягнути всіх до відповідальності організаторів, а коли є умови, які уже Верховна Рада проголосувала? Необхідно просто робити висновки. Можна я буду говорити? Спасибі. Необхідно все-таки або якісно приймати і запускати механізми, або зовсім нікуди не влазити і не запускати нічого. Але якщо у нас запустили механізм, витратили бюджетні кошти, відпрацювали, проголосували і щось воно не їде, щось мешает, а не хочуть автори цих дурних ідей, які тут лунали в залі рік назад, вийти до трибуни разом і відповісти: вибачте, нахомутали, але більше так робити не будемо. Дякую.
Івченко Вадим. Ніколаєнко Андрій Іванович.
Шановні колеги! Ніколаєнко, фракція "Батьківщина". Я як член профільного комітету пам’ятаю, які точилися баталії стосовно закону, який зараз намагаються прийняти, і стосовно головного грального закону. І вже тоді "Батьківщина" системно казала, ми взагалі в принципі проти легалізації цієї страшної біди і цієї залежності, яка на рівні наркотиків і алкоголю руйнує українське і так дуже зруйноване суспільство. Ви вирішили це легалізувати. Ви як правляча коаліція, "Слуга народу", ви сказали, що будуть мільярди надходжень. Тоді, відклавши в сторону своє особисте несприйняття грального бізнесу як такого, ми як фахівці казали, не спрацює, це неправильні механізми, економічно необґрунтовані. Але знову ж таки ви чуєте тільки себе, ви не чуєте голос навіть економічних професіоналів, ні, давайте приймемо. Прийняли цей закон. Він не працює. Ніхто не готовий взяти, як щойно зазначав мій колега Мамка, ніхто не готовий взяти на себе персональну відповідальність за ту дурість, яку зробили, і кажемо, давайте будемо поліпшувати умови гральним бізнесменам. Тепер давайте подивимось паралельно закони навіть сьогоднішнього порядку денного. Тобто ми хочемо як Верховна Рада знову-таки за вашої ініціативи залізти в кишені до залишків середнього класу іншим законом, до якого ми, слава Богу, сьогодні не дійдемо. А тут ми хочемо поліпшити життя тим, хто заробляє на слабкостях або на тому, що руйнує українське суспільство. Це їх бізнесові проблеми. Якщо вони визначили і купили вже ліцензії, і здійснюють цю діяльність, та хай здійснюють. І не треба нас обманювати про те, що буде 7 мільярдів. По факту ми отримали менше ніж там 700. А по факту ми отримаємо величезне легалізоване зло. Ми розуміємо, що в Україні це здійснюється сьогодні, як і раніше, в тіні. Тому "Батьківщина" послідовно проти. І не треба поліпшувати життя тому, кому не треба поліпшувати. Дякую.
Будь ласка, Шахов, Васильченко. Після цього переходимо до голосування. Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Безумовно, будь-який бізнес повинен вийти із тіні, повинні сплачувати податки, повинні наповнювати український бюджет і за ці гроші допомагати пенсіонерам, збільшувати заробітні плати лікарям, вчителям, також допомагати чорнобильцям та афганцям, які сьогодні залишилися на узбіччі історії. По-друге, гральний бізнес – це горе для всіх сімей. І кожен, хто грає, повинен показати, звідки в нього гроші, за які він грає сьогодні в гральні автомати або в казино, або десь ще. Ідуть суїциди, ідуть пограбування батьків, людей, ігромани сходять з розуму. І грати може тільки заможна людина, яка може собі дозволити собі це робити, тому що горе в сім’ях українських непотрібне. Шановні колеги, ми повинні дбати сьогодні про Україну, а не забирати останнє у людей, які йдуть типа виграти, бо немає заробітної плати або немає роботи. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина.
Васильченко Галина Іванівна. Після цього голосуємо.
Галина Васильченко, фракція "Голос", Львівщина. Шановні колеги, цей законопроект категорично не можна голосувати, адже він суттєво зменшує податкове навантаження для грального бізнесу, який, мабуть, в останню чергу бізнес, який потребує якихось податкових пільг. Щоб ви розуміли, зараз податковим законодавством встановлено, що організатори лотерей мають платити 30 відсотків від доходу, казино і букмекери – 18. А законопроектом пропонується зменшити до 10 відсотків, тобто, по суті, втричі. Втричі також пропонують зменшити вартість ліцензій. В якій спосіб тоді збираються наповнити бюджет і отримати тих 7,5 мільярда гривень, на які розраховували. Крім того, забирається оподаткування ПДФО від виграшів. Тобто місцеві бюджети знову ж таки будуть недоотримувати суттєві суми коштів. І профільні організації такі, як Асоціація міст України, однозначно так само проти цього законопроекту.
Комітет пропонує прийняти за основу і в цілому. Є заперечення? Добре. Гарна пропозиція. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо оподаткування доходів від організації та проведення азартних ігор (реєстраційний номер 2713-д). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[15:06:36]] За-217 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання законопроект реєстраційний номер 2713-д. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[15:07:11]] За-229 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим.