Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:04:47]] Так, зареєструвались у сесійній залі 382 народних депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України Лемзи Володимира Дмитровича. Вітаємо нашого колегу і бажаємо міцного здоров’я і успіхів. [[О п л е с к и]] Шановні народні депутати, дозвольте надати вам інформацію про підсумки пленарної роботи Верховної Ради України у період з 16 по 19 грудня 2008 року. Відбулося п’ять пленарних засідань Верховної Ради України. Розглянуто п’ятдесят питань порядку денного. За результатами розгляду прийнято двадцять законів, прийнято дев’яносто сім постанов, дев’ять законопроектів прийнято за основу, чотири законопроекти відхилено, один законопроект та один проект постанови знято з розгляду, розгляд семи законопроектів перенесено. За результатами розгляду пропозицій Президента України прийнято один закон з урахуванням пропозицій Президента України. Також було направлено до державних органів влади п’ятдесят вісім депутатських запитів. Шановні колеги, 22 грудня 2008 року Центральна виборча комісія зареєструвала народного депутата України, обраного тридцятого вересня 2007 року у багатомандатному загальнодержавному виборчому окрузі Царькова Євгена Ігоревича, включеного до виборчого списку Комуністичної партії України. Відповідно до статті 79 Конституції України перед вступом на посаду народні депутати України складають присягу перед Верховною Радою України. Для складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Євген Ігорович Царьков. Прошу вас. Зачитуйте, будь ласка. Прошу уваги, шановні колеги.
Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Шановні колеги, давайте всі разом привітаємо Євгена Ігоровича і побажаємо нам всім спільної плідної роботи. [[О п л е с к и]] Шановні народні депутати, відповідно до статті 35 Регламенту у вівторок відводиться 30 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій з внесенням пропозицій, виголошенням заяв, пропозицій, повідомлень. Прошу керівників, представників фракцій записатися на виступ. Так, на табло, будь ласка, прізвище народних депутатів, що записалися. Олег Ляшко фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Іван Кириленко фракція БЮТ, наступним буде виступати Олег Зарубінський.
Шановний Голово, колеги, шановні наші виборці! Добігає кінця непростий для долі країни 2008 рік. За новорічним столом вже за тиждень воздамо хвалу нашим чудовим людям, що прославили неньку рекордним врожаєм, вагомими здобутками в науці, в промисловості на олімпійських аренах далекого Пекіну. І ніде правди діти – нам з вами, політикам, радіти буде ні з чого, бо в році, що минає ледве не втопили країну в надмірній політизації життя, як модно зараз говорити, відбулося повне пере завантаження в результаті потенціал розпалювання політичної кризи вичерпався, далі межа, за якою можуть змести усіх. Ще два-три тижні тому головними дієвими особами були політичні лідери держави, сьогодні час і люди на вулицях. Не будьмо наївними, останні два фактора працюють проти усіх і це грізне застереження тим, хто все ще продовжує гратися з вогнем. Отже, що робити. На глибоке переконання нашої фракції, як ми неодноразово наголошували, перш за все в політиці нам саме сьогодні конче потрібне табу на безплідну політичну демагогію, досить того, що вже всю країну перетворили на суцільну політичну псарню, на кожному каналі з вечора до пізньої ночі йдуть безперервні собачі бої політиків різноманітного калібру, амбіцій, політичного популізму і цинічного популізму хоч відбавляй, а діла і авторитету нуль. По-друге, забути хоча б на півроку про будь-які вибори і, не переживайте, не завалимо їх, єдине, що ми блискуче вміємо робити, це організовувати і проводити вибори, на жаль. Нещасна країна, в якій спокійного не було, здається, жодного року, одні вибори закінчуються, інші починаються, воістину, кому війна, кому жнива, кому мати рідна. Доки ж можна знущатися із людей, із усієї держави. По-третє, потрібно рішуче викинути з цього залу деструктив, з неймовірними зусиллями почала працювати Верховна Рада, деструктив проти, створили більшість, обрали Голову парламенту – деструктив категорично проти, почали приймати закони, рятувати країну людей – деструктив оскаженіло проти! Дійшло до абсурду! Голосується в цій залі закон, де рятуємо пенсіонерів і шахтарів, навіть тут зловісно проти! Скільки це буде тривати, колеги? Наступне, що очевидно і невідкладно треба зробити, стосується сфери фінансів і банківської діяльності. Перше. Негайно зупинити банківське свавілля по відношенню до вкладника. Панове, банкіри, не роздратовуйте людей, не переглядайте кредитні угоди на шкоду людям, не лякайте конфіскаціями. Втрачену довіру такими драконівськими діями ніколи не повернете, невже це не зрозуміло. Друге. Не шукайте винну невістку у тій афері, що приголомшила всю Європу на минулому тижні, коли гривня одномоментно обвалилась на той світ, а за кілька днів майже відродилась, як фенікс із попелу. Завдання нашої Тимчасової спеціальної комісії – відшукати цього казкового фенікса, що фантастично збагатив миттєво за рахунок народної біди і негайно повернути нахабно вкрадене. Третє. Всі криком кричать про порятунок банків за рахунок держави, тобто за рахунок народу. Безперечно треба. Але погляньмо ще раз на найбагатших людей України. 70 відсотків з них – це власники банків. То, мабуть, у першу чергу, панове, заглядайте не у державну казну, а повертайте з офшорів особистий капітал. Одним словом, якщо де і треба сьогодні залізний кулак, так це у сфері банків і фінансів. І саме нам треба втручатися і наводити порядок, якщо інші не хочуть. Що фракція пропонує в економічній сфері. Насамперед прийняти реальний бюджет та антикризові закони до нього. Абсолютно зрозуміло, що це бюджет не бурхливого розвитку, а реального соціального захисту. А щодо окремих галузей, сфер, підприємства не треба спекуляцій. Вісім років економічного зростання особливо в експортно-орієнтованих галузях казково збагатили їх власників. Чому ж ніхто з них за ці роки не подумав за технічне переоснащення, модернізацію, новітні технології? А сьогодні знову винна невістка. Годі, панове, лукавити. Але вірно говорять, що криза – це ще і спосіб оздоровлення та очищення. Отже, те що проспали за майже 10 років, треба надолужувати сьогодні через реконструкцію і перепрофілювання, інновації. Кожна державна чи кредитна копійка тут повинна іти чутко по ланцюгу аж до робітника за верстатом, що виробляє товарну продукцію, а не так, як зараз – на валютні спекуляції. Одним словом, краща політика для нас сьогодні, як казав класик, - це конкретна економіка. І повірте, не так багато для цього треба. Вже у далекому 95-му на волелюдному мітингу у Києві виступав Президент США. Величезний натовп очікував на фінансову допомогу, а він трикратно звернувся до людей словами нашого безсмертного пророка: „Борітеся і поборете”. Як показав подальший розвиток подій, нам не чужі гроші потрібні, патріотами Батьківщині треба бути. Любов до рідної землі множить сили, долає будь-які труднощі. З надією вірю на це. Дякую за увагу і сподіваємось на кращу. Спасибі.
Олег Зарубінський, фракція „Блоку Литвина”. За ним буде виступати Петро Симоненко. Будь ласка.
Шановні громадяни України, шановні колеги і представники засобів масової інформації! Істерія у вищих ешелонах українського політикуму, яка розгортається на тлі тотального розчарування і зневіри більшості простих людей у тих, кого ще недавно, очевидно, помилково вважали провідниками нації і народу змушує „Блок Литвина” звернутися до вас. Ми переконані, що рушійною силою вчинків політиків, державних діячів мають виступати не образи, взаємна недовіра, нездійсненні надії та нереалізовані амбіції, а виключно – інтереси держави. На тлі боротьби усього цивілізованого світу з кризою, згуртування зусиль всіх і вся у кожній нормальній країні, погіршувати становище в Україні власним політичним безглуздям аморально і безсовісно по відношенню до громадян. Адже, це війна, в якій не буде переможців, а більше за всіх програє народ. Що це за абсурдна ситуація, коли всі до всіх в опозиції? Прем’єр-міністр в опозиції до Президента, Президент разом з Партію регіонів в опозиції до Прем’єра і це при тому, що 50 відсотків уряду і 100 відсотків глав обласних адміністрацій – це люди Президента. А реальна влада на місцях на сході і півдні країни - у Партії регіонів, также як і 80 відсотків всієї економіки країни знаходиться в руках цієї ж команди. То до кого ж ви всі в опозиції? До самих себе, чи скоріше до власного народу? А хто ж працювати буде? Ви постійно звинувачуєте один одного, звинувачуйте і далі, але, будь ласка, робіть це у вільний від роботи час. Президент вже 4 роки не втомлюється говорити про політичну корупцію. А де ж був стільки років глава держави? І ким був, експертом, спостерігачем відстороненим від всіх процесів? Моралізаторством і менторством належить займатися духівникам, а вищі посадовці зобов’язані діяти і ще раз діяти і нарешті вже брати відповідальність і на себе, і нести цю відповідальність. Чому стільки жовчі сьогодні виливається на Верховну Раду, яка нарешті запрацювала як законодавчих орган? Всього півтора останні тижні працює в нормальному стабільному режимі український парламент. Скажіть, будь ласка, що поганого в тому, що Верховна Рада працює? Чому так сполошилися з цього приводу президент і Партія регіонів? Чому саме зараз ми бачимо потроєне прагнення зруйнувати, дестабілізувати її роботу? Ну комусь же ж, врешті-решт, треба працювати! Намагання похитнути державний орган, який взявся за роботу, це що, державницький підхід? Ні. Це прояв всіляких особистих і корпоративних комплексів. Країна вже втомилася від деструктивщиків і руйнівників. Сьогодні, як ніколи, повинна йти мова про тих людей, ті сили, що є за своєю сутністю конструктивними, які є будівничими. Дайте їм можливість працювати. Наша фракція "Блок Литвина" хоче і може працювати. Ми готові все робити. Щоб країна не падала, а піднімалася. Працюймо ж разом, відкиньмо дикунські чвари, політичні ревнощі і примітивну злобу. Аналізуючи протягом тривалого часу дії деяких справжніх опозиціонерів, якщо точніше, то слова, бо дій то якраз і не видно, так от, аналізуючи слова справжніх опозиціонерів, приходить на згадку сатира Салтикова-Щедріна: „Чего-то хотелось, не то Конституции, не то севрюжины с хреном, не то кого-нибудь ободрать». Буквально ніби сьогодні написано. Щодо севрюжини з хріном, то, зрозуміло, проблем тут немає. Щодо Конституції, то поки що не склалося. А ось щодо кого-небудь обідрати, то ще трохи розгойдування державної лодки і політичної агресії, і обдирати вже не буде й кого. А втім, розкручування спіралі хаосу за принципом „чим гірше, тим краще”, шкідливо не тільки простим громадянам, але й, за великим рахунком, в перспективі шкідливо і політикам, якого б кольору вони прапори не вивішували на своїх офісах. Тому ще раз повертаюся до слів „дайте можливість працювати”. Справжньої, корисної роботи на благо людей і нашої країни вистачить на всіх. Дякую за увагу.
Петро Миколайович Симоненко, фракція комуністів. Наступним буде виступати Мироненко від Партії регіонів.
Шановні колеги, ми не маємо з вами права приховувати дійсний стан речей в державі і розповідати людям казки про те, що прийде добрий заокеанський дядечко у вигляді чи-то МВФ, чи-то НАТО, чи-то СОТ, протягне руку допомоги, і потечуть по Україні молочні ріки з кисельними берегами. Ми вже побачили, як гроші МВФ практично знищують золотовалютний резерв України, ми бачимо, як через СОТ знищується український виробник, знищуються високотехнологічні галузі, країна наповнюється імпортним непотребом. Ми бачимо, як через НАТО Україну втягують у військові конфлікти і перетворюють на санітарний кордон з Росією. Не викликає жодних сумнівів, що ні Президент Ющенко, ні його найближче оточення разом з політично різнокольоровим олігархічним капіталом не спроможні і не бажають виводити Україну з тієї прірви, в яку вони її ж і загнали. Вони не збираються відповідати своїми статками і своїм майном, які отримали, „прихватизуючи” загальнонародну власність та розкрадаючи національні ресурси. Більше того, вони роблять все, щоб ще більше нажитися на кризі, нажитися за рахунок бід і страждань тих, хто нелегкою працею заробляє собі на життя. Весь тягар кризи Президент, „помаранчеві” та олігархи – ці політичні і економічні нувориші – цинічно перекладають на плечі простої людини. В той же час свої гроші вони ховають в офшорах, не віддають людям їхні банківські вклади, наживаючись на фінансових спекуляціях. Шановні виборці! Ті, хто привів країну до кризи, ніколи не виведе її з цієї ситуації, тому Компартія запропонувала цілісну програму, спрямовану на подолання кризи. Наріжним каменем нашої антикризової програми є те, що вона має здійснюватися саме за рахунок тих, хто цю кризу породив, тобто за рахунок олігархів. Першочерговим завданням держави має стати погашення заборгованості заробітної плати, наповнення пенсійного фонду та Фонду соціального страхування. Ми вимагаємо негайно припинити приватизацію і забезпечити державний та громадський контроль над бюджетоутворюючими підприємствами, заборонити їхнім власникам відправляти працівників у неоплачувані відпустки, безпідставно звільняти. Гроші, які олігархи повиводили за кордон, тільки за останній час близько 20 млрд. доларів, треба повернути, щоб вони працювали на Україну, на нашу економіку, щоб людям платили зарплату і пенсії. Ми переконані, що підвищення акцизів та зборів на тютюн і горілку – це напівміра. Треба проводити державну політику на монополію в цих галузях. Прибутки повинні йти до державної казни, а не осідати в кишенях окремих ділків. Сьогодні треба захистити людей від банківського свавілля і запровадити мораторій на вилучення та продаж майна, яке знаходиться у кредитній заставі. Особливо це стосується молодих сімей та сімей з дітьми, які через втрату роботи втратили і можливість своєчасно виплачувати відсотки по кредитам. Ми пропонуємо, по-перше, зобов’язати банки переглянути умови цих кредитів, в тому числі, зменшити відсоткову ставку по кредитам для молодих сімей. А якщо є неповнолітні діти, то там, де одна дитина, взагалі скасувати кредитні відсотки, а суму кредиту зменшити на 20 процентів, якщо дві дитини – на 50 процентів, три – взагалі звільнити від кредитного боргу. Щодо підтримки пенсіонерів, інвалідів і тих, хто потребує постійної медичної допомоги, треба гарантувати для них можливість безкоштовно отримувати ліки по рецептах, встановити жорсткий контроль над цінами на ліки першої необхідності та підтримати вітчизняну фармацевтичну галузь. Саме тому з метою подолання управлінського хаосу пропонуємо внести і зміни до Кабінету Міністрів і підпорядкувати державній адміністрації всіх рівнів уряду. Треба створити виконавчу вертикаль і припинити президентський саботаж в Україні, бо Президент вже все зробив для того, щоб влада була неспроможна вирішувати ті чи інші проблеми. Але я хотів би деякі приклади навести. У Дніпропетровській держадміністрації обласній працює 1300 чоловік, Житомирській – понад 800, аналогічно по іншим областям. Президент тільки на що і виявився здатним, це тільки на те, що разом з Нацбанком зґвалтувати гривню і знищити заощадження мільйонів наших громадян. І ще про одне. 19 грудня у Вашингтоні була підписана так звана „Хартія про стратегічне партнерство між США та Україною”. Насправді згідно з цим документом, фактично, затверджується план дій по контролю з боку США та НАТО всієї зовнішньої та внутрішньої політики України, фінансово-промислового та банківського секторів, енергетики та ВПК, державних установ та органів влади, армії і СБУ. Цією хартією, зокрема, передбачається так звана допомога з боку США по підтримці Києва у протистоянні з Москвою. Так коментує ідеї Хартії представник Держдепартаменту Сполучених Штатів. Що це як не державний злочин? Це ще одне підтвердження необхідності терміново відсторонити від влади Ющенка, і я ще раз звертаюсь до вас, шановні колеги, треба.
Дайте 30 секунд завершити.
Я ще раз до вас звертаюсь, шановні колеги, треба терміново розпочати процедуру імпічменту і відсторонити Ющенка від влади. Дякую.
Слово має Олександр Лавринович від фракції Партії регіонів. За ним буде виступати Борис Тарасюк.
Шановні колеги, от ми сьогодні розпочали свій пленарний тиждень з виступів, і ми можемо почути який пафос звучить у одних до того як ми працюємо наполегливо і нам заважають; другі хочуть знайти яким чином поставити, призначити відповідального за свою особисту позицію по підтримці чинної влади. Я розумію, що ми маємо зараз етап стрімкого погіршення ситуації в країні, і потрібно звичайно провести ретельний пошук винних, тому що всі, хто присутній в цьому залі, всі, хто сидять на Грушевського навпроти і на Банковій вони до цього не причетні. Зрозуміло, що завдання дуже складне, але працювати треба. І включається механізм пошуку винних. І ми можемо дивитися великі серіали щодо цього, ми побачили, що в Україні народився вже другий опозиційний Кабінет Міністрів і хоче скласти конкуренцію тому опозиційниму Кабінету Міністрів, який сформувався після виборів, оскільки одна найбільша парламентська фракція опинилася в опозиції в українській владі і сформувала опозиційний уряд, який працює для того, щоб показувати які можливі позитивні напрямки можна було реалізувати, якби була можливість впливати або ухвалювати рішення складом опозиційного Кабінету Міністрів. Ми бачимо яким чином є намагання перекласти відповідальність уряду на Президента, Президента – на уряд, уряду – на Національний банк, Національного банку – на уряд. Тобто загально всі шукають кого зробити крайнім. Але згадаймо хто ж у нас підписував меморандум з Міжнародним валютним фондом, який по суті своїй, по своєму тексту скерований проти національних інтересів України. Чи не забули, чиї підписи там стоять? Я можу нагадати, що це підпис Прем’єр-міністр, який сьогодні звинувачує фінансову систему у виконанні цього меморандуму. Я не хочу сподіватись на те, що у нас в країні високі політичні діячі будуть дотримуватись всіх принципів етики і моралі, але я сподіваюсь, що здоровий глузд таки має бути присутній в цьому. Те, що ми бачимо з 2005 року: зневагу до права в Україні, нехтування всіма законами, Конституцією України – це є головна причина перманентної кризи, в якій перебуває українська держава вже четвертий рік. Постійне свавілля, яке породжує конфлікти, конфлікти продукують негаразди і загальне погіршення стану справ в країні в цілому. Дуже яскраве підтвердження цьому ми можемо побачити сьогодні. Сьогодні далі буде наступна серія того, як треба зробити так, щоб рішення потрібні були прийняті і не було винних. Ми розпочнемо свою роботу, одне з перших питань буде: розгляд проекту Постанови про процедуру ухвалення законів і Державного бюджету України. Ми забули про те, що в Україні існує Бюджетний кодекс, який встановлює цю процедуру. Нам необхідно за три дні ухвалити в цілому 17 законів і проект Закону про Державний бюджет України, який ще в парламенті відсутній. Я пропоную: можливо, ми зробимо взагалі таке ноу-хау, як прямо зараз – не будемо чекати реєстрації цього проекту Закону про Державний бюджет – ухвалимо його в цілому? Це буде логічно по тому підходу, який демонструється сьогодні в законодавчій роботі і по ставленню до країни. Я думаю, що ми повинні подивитися на те, яким чином оце перекладання відповідальності з одного державного органу на інший, намагання свою персональну відповідальність подарувати іншому буде надалі погіршувати ситуацію. Ми бачили, в липні-місяці Партія регіонів поставила питання про недовіру Кабінету Міністрів. Президент України разом з цією помаранчово-білосердечною частиною залу став на захист горою і не допустив ухвалення цієї резолюції. Ну, разом, звичайно, з підтримкою фракції Компартії. Ми не отримали це рішення, ми розуміли, до чого це далі приведе. Сьогодні я хочу сказати, що держава Україна, яка перебуває в полоні, в заручниках у помаранчово-сердечної команди четвертий рік, має зрештою звільнитись від цих загарбників, які загарбували її, бо без того, щоб ми змогли ухвалювати рішення в нормальний, законний спосіб, нам не можна сподіватися на краще. Я звертаюся до вас, шановні помаранчево-сердечні політики, звільніть будь ласка Україну!
Слово має Борис Тарасюк від фракції "Наша Україна - Народна Самооборона".
Борис Тарасюк, Народний Рух України, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні колеги! Сьогодні фінансово-економічна криза охопила більшість країн світу. Найуразливішими є країни із слабо розвиненим внутрішнім ринком та політичною нестабільністю. Наша молода держава належить саме до таких країн і наслідки фінансово-економічної та соціально-політичної нестабільності загрожують самим основам нашої державності. В умовах жорсткої кризи одні політичні сили намагаються стабілізувати ситуацію, інші продовжують розхитувати спільного човна, діючи за принципом: чим гірше – тим краще. Прикладом реалізації другого підходу виглядають дії Партії регіонів. Утворена олігархічними кланами, що зросли на прихватизації 90-х років, скупивши за безцінь та монополізувавши експортоорієнтовані галузі, спекулюючи на болючих проблемах, які обумовлені колоніальним минулим і роз’єднують українське суспільство, ця партія продовжує нагнітання соціальної напруги. Особливо цинічно виглядає ситуація, коли її члени, власники великих підприємств і банків вдаються до масових звільнень працівників, а лідер регіоналів, засліплений президентськими амбіціями, погрожує уряду масовими всеукраїнськими акціями протесту. Олігархи-експортери штучно завищують курс долара тоді, як в усьому світі він падає, а їх колега по партії, голова фракції профспілок України Василь Хара, організовує акції протесту в регіонах України, при цьому порушуючи Конституцію України, не склавши мандат народного депутата. Кризу ще більш поглиблює продовження конфлікту між Президентом і Прем’єр-міністром України, що веде до руйнації всіх гілок влади і системи влади в цілому. Ми закликаємо Президента і Прем’єр-міністра України до пошуку взаємопорозуміння. Необхідно покласти край політичним протистоянням, демагогії, популізму, взаємним обвинуваченням в ЗМІ і партійним піар-акціям на вулицях. Лише консолідація владних еліт для відповіді викликам, перед якими сьогодні постала країна, може запобігти такому катастрофічному фіналу. Перші кроки вже зроблені. З обранням Голови Верховної Ради та утворенням коаліції національної розвитку, стабільності і порядку у складі фракцій БЮТ, НУ-НС і „Блоку Литвин” парламент запрацював на подолання кризи. Наступний крок – невідкладне вироблення системної антикризової програми на основі конструктивних пропозицій політичних сил та відповідне зміцнення виконавчих структур для її реалізації. Конкретні заходи повинні бути спрямовані на відновлення економічної активності шляхом підвищення внутрішнього попиту на продукцію вітчизняних підприємств, стримування інфляції, стимулювання виробництва вітчизняних підприємств, реформування грошово-кредитної емісійної і валютно-курсової політики держави, здійснення постійного контролю за діяльністю Національного банку України процесом рефінансування комерційних банків та використанням кредитів Міжнародного валютного фонду, забезпечення зайнятості та соціального захисту громадян. Україна вже демонструвала світові свою здатність до демократичного поступу і подолання політичних криз. Фракція "Наша Україна - Народна Самооборона" впевнена, що консолідованими зусиллями ми впораємося з економічними негараздами і повернемося на шлях стабільного економічного розвитку, шлях до стабільної процвітаючої Європи. Дякую за увагу.
Шановні колеги, виступи представників фракцій завершено. Я прошу Апарат проаналізувати пропозиції, які звучали в заявах, і в разі необхідності підготувати відповідні звернення, доручення до тих, кого стосується необхідність виконання заяв, які були виголошені. Шановні колеги, на Погоджувальній раді ми узгодили розклад засідання на цей пленарний тиждень, а також на день сьогоднішній. До нього в основному увійшли законопроекти, які передбачається прийняти для того, щоб можна було розглянути і схвалити бюджет України на наступний рік. Отже, переходимо до розгляду питань, визначених.
З мотивів чого?
Будь ласка, запишіться, п’ять хвилин. Так, будь ласка, на табло прізвища народних депутатів, що записалися. Іван Кириленко.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, фракція пропонує, зважаючи на величезні обсяги нашої заборгованості перед виборцями, перед галузями, перед регіонами, особливо в частині прийняття Державного бюджету, пропонуємо кожного дня працювати так, щоб поки не вичерпаємо порядок денний. І спланувати так роботу, щоб ми до нового року прийняли і Державний бюджет, і закони, які забезпечують наповнення доходної частини бюджету з тим, щоб ми ні в якому разі не зірвали наступного року ні виплату пенсій у повному обсязі, ні зарплат у бюджетній сфері, ні розвиток галузей. Володимире Михайловичу, прошу, щоб ми у самому початку проголосували працювати кожного дня, поки не вичерпається порядок денний. Шановні колеги, закликаю усіх попрацювати саме таким чином. Дякую за увагу.
Народний депутат Скубашевський, Партія регіонів.
Прошу Смитюх передать.
Народний депутат Смітюх, будь ласка.
Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу, скажіть, будь ласка, поясність мені, Володимир Михайлович, я звертаюся до вас, поясніть, будь ласка, мені як народному депутату України, яким чином формується порядок денний, якщо на сьогоднішній день винесений цілий перелік законопроектів, які тільки вчора поступили до Верховної Ради. З ними ніхто практично не зможе і не зміг би познайомитися, якби даже він це хотів. Скажіть, будь ласка, чому цілий ряд законопроектів, в тому числі мої, нашої партії і інших народних депутатів находяться роками, які не вносяться до залу на розгляд, в часності один із законопроектів, який я пропонував про заборону ігорного бізнесу, а законопроекти, які тільки вчора надійшли у Верховну Раду – тільки вчора надійшли! – на комітетах не розглядалися, депутати не ознайомилися і сьогодні ставляться на розгляд Верховної Ради. Чому ви порушуєте Регламент роботи Верховної Ради? Чому ви порушуєте мої права як народного депутата? Будь ласка, дайте мені конкретну відповідь.
Петро Симоненко фракція комуністів.
Симоненко фракція комуністів. Шановні колеги, я, звертаючись до вас, хотів би попросити всіх нас, всіх нас, зняти ось той позор, який сьогодні ще над Верховною Радою є у зв’язку з тим, що представником Президента у Верховній Раді є Олійник, у кабінеті якого бралися хабарі, бралися хабарі сотнями тисячу доларів. Президент його направив представником до нас. Він що спостерігачем злодія і бандюгу представив тут у Верховній Раді? А ми от так спокійно спостерігаємо, як бандюга контролює діяльність Верховної Ради від імені Президента? Комітети розглянули ці пропозиції, Володимире Михайловичу, один і другий комітет. Рішення є відповідне. Тому я пропоную розпочати наш порядок денний з того, що Верховна Рада направить звернення до Президента тимчасово звільнити його з займаної посади, щоб він не був тут наглядачем як злочинець від імені Президента над Верховною Радою. Дякую.
Дякую. Ярослав Кендзьор фракція „Наша Україна”.
Ярослав Кендзьор. Шановний Володимире Михайловичу і шановні колеги, щойно от перед Петром Симоненком виступав представник БЮТу в Народному Русі України Борис Іванович Тарасюк. Він бідкався про серйозні проблеми в економіці, переймався кризою і жодного слова не сказав про те, що на 18 з’їзді позачерговому Народний Рух України прийняв дуже обширну грунтовну програму виходу України із економічної кризи. Я хотів би нагадати Борису Івановичу, щоб він, коли приймає такі рішення, з котрого, якщо, між іншим, говорити, фахівці просто реготали, анекдоти уже складають, то Борису Івановичу треба перейматися все-таки отими речами, які він протегує на з’їздах, а потім цілковито забуває. Дякую.
Володимир Бондаренко, фракція "Блоку Тимошенко".
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні друзі! Я хочу ще раз підтвердити те, що ми сьогодні на фракції, розбираючи ті питання, які винесені, сьогодні, які нам доведеться розглядати, повинні якось переглянути графік своєї роботи. І я прошу сьогодні проголосувати те, що би ці питання, які сьогодні внесені до порядку денного, хоча їх і багато, були розглянуті, до тих пір ми не повинні йти додому поки це не зробимо, залишилось декілька днів до свята і ми повинні все-таки завершити ту частину нашої роботи, яку ми пропустили через політичні різні процеси, які йшли в тому числі і в цьому залі. Давайте підтримаємо, сьогодні попрацюємо довше ніж завжди і кожного дня цього тижня будемо працювати, щоб надолужити прогаяне. Дякую.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Дякую. Ярослав Сухий, Запоріжжя, Партія регіонів. Шановні колеги, я хочу підтримати думку тих народних депутатів України, які закликали опам’ятатися і придивитися до тих законопроектів, які внесені урядом Тимошенко. По-перше, те, що в комітеті не пройшло може ще і поправитись, зібратися в терміновому порядку. Але, подивіться, законопроект 3519, повністю руйнується вся система соціального захисту військовослужбовців, працівників СБУ, міліції, прокуратури і тому подібне. Законопроектом 3489 повністю руйнується вся система загальнообов’язкового державного соціального страхування абсолютно, вводять нові показники, нові терміни і нові підходи. Якщо ви, хто нас тут зараз закликає працювати день і ніч, думаєте, що цими законопроектами ми поправимо чи виправимо, виведемо країну з кризи, то я вам заявляю, ми заведемо суспільство в нову кризу, в нові неплатежі і в нове соціальне протистояння.
Шановні народні депутати! Ми обмінялися думками щодо сьогоднішньої роботи, по пропозиціях, які прозвучали. Відносного того, щоб ми працювали до завершення розгляду питань, визначених розкладом на кожний день, ми не можемо на тиждень проголосувати – треба це робити щодня в залежності від підтримки народних депутатів. Тому я поставлю цю пропозицію зараз на голосування. Відносно пропозиції, яка прозвучала від колеги Смітюха. Я просив би вас, шановні колеги, розібратися, оскільки ви знімаєте всі законопроекти, які йдуть від вашої фракції, а потім пред’являєте мені претензії. Я ще раз хочу сказати, що розклад засідання погоджений. Ті питання, які включені були до розкладу засідання, які конче є потрібними від народних депутатів, які є членами вашої фракції, вони за відповідними зверненнями вилучені із розкладу засідань. Тому я просив би, щоб ми в цьому плані тут мали відповідну позицію. І ще один момент – відносно заяви про порушення Регламенту. Я ще не встиг порушити Регламент, шановні колеги, все буде ставитися на голосування і визначатись волею Верховної Ради України. Відносно пропозиції Петра Миколайовича щодо проекту постанови, яка стосується представника Президента у Верховній Раді. Ми ж обговорювали це питання, відправили в комітет, Петро Миколайович, і коли комітети будуть готові, давайте на п’ятницю [[всі ті кадрові пропозиції, на яких наполягають]] ми поставимо на розгляд. Ще не готовий комітет, я до колеги Міщенка звертаюся. І це всі пропозиції, які прозвучали. Будь ласка, Олександр Єфремов, мікрофон увімкніть.
Уважаемый Владимир Михайлович! Вы как все переворачиваете с ног на голову. Вам Смитюх задавал совершенно прямой вопрос: почему в порядку денному появляються законопроекты, которые не прошли комитеты? Насколько я понимаю, еще две недели назад вы были самым ярым поборником того, чтоб выполнялся Регламент. А сегодня стоите на позиции, что этот Регламент может нарушатся всегда и всюду. Я не говорю уже про тот законопроект, который вы пытаетесь сегодня внести, который здравой логике не поддается, по поводу голосования за государственный бюджет. И он тоже не прошел комитеты. А теперь что касается вопроса по снятию законов или законопроектов, которые подавались от имени Партии регионов. Мы первую неделю подавали свои законопроекты, а потом увидели в вашем коалиционном соглашении, что вы будете голосовать только за законопроекты, которые подаются от большинства и коммунистов. Нас там нет. Поэтому смешить людей, участвуя в вашей афере, которую вы здесь проводите, мы просто не будем. И не надо здесь перевирать то, что говорят народные.
Я хочу порадити и раджу голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики і організації роботи Верховної Ради вибирати слова. Ви не на площі, ви у Верховній Раді і про слово „авантюра” забудьте. А коли ми підійдемо до розгляду питань відповідних, я вам зачитаю, як організовується розгляд бюджету і вносилися зміни одним голосуванням без будь-якого розгляду – сто. І я вам це нагадаю. Тому я просив би, шановний колего, трохи свій запал применшити і почати далі працювати. Відносно розкладу засідань. Всі питання розкладу засідань. Одну хвилиночку, одну хвилинку, буде репліка. Всі питання обговорюються на Погоджувальній раді, і рішення Погоджувальної ради включається до розгляду, інших питань немає. Будь ласка, Олександр Єфремов.
Уважаемый Владимир Михайлович, сейчас своей репликой вы еще раз подтвердили то, что вы грубо нарушаете Регламент. Если вы после каждого выступления депутатов будете его комментировать, то вы превратите заседание Верховной Рады в балаган, а не в работу официального органа. Поэтому я вам еще раз напоминаю, что согласно Регламента вы не имеете права комментировать выступление народных депутатов. Это их точка зрения. А свою держите на тот момент, когда вам будет предоставлено слово, или когда вы сами себе его предоставите.
Шановні колеги! Ви вже виступили, будь ласка, сядьте на своє робоче місце. Зауваження я сприймаю, але я просив би, шановний колего, зрозуміти, що коли звучить пропозиція, щоб ставити її на голосування, її треба обґрунтувати. Так що, будь ласка, я вже сказав. Адам Мартинюк, будь ласка, репліка.
Дякую, Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, мені якось не зручно вчити голову свого комітету, в якому я працюю, але, Олександр Сергійович, напевно ви не читали угоди, яку підписали три фракції. Про комуністів в угоді абсолютно нічого немає. І давайте просто так, бо треба щось говорити, згадувати всує і комуністів – це ваше право. Ми вам дякуємо за рекламу, ми вам дякуємо за рекламу, але ніде в жодному документі немає про те, що коаліція прийняла рішення: підтримувати законопроекти, які вносять комуністи. Ми сподіваємося, що ті законопроекти, які ми вносимо буде підтримувати вся сесійна зала, принаймні наші недавні союзники – Партія регіонів обов’язково буде за них голосувати. Дякую.
Шановні колеги, переходимо до розгляду питання. Перед цим звучала пропозиція для того, щоб Верховна Рада продовжила в пленарному режимі свою роботу до завершення розгляду питань, які визначені розкладом засідання на вівторок – 23 грудня. Тому я формулюю пропозицію про те, щоб Верховна Рада України погодилася розглядати законопроекти за скороченою процедурою, враховуючи їх величезну кількість і, щоб робота вечірнього засідання Верховної Ради України продовжувалася до завершення розгляду питань, визначених розкладом на вівторок. Прошу голосувати. [[10:44:00]] За-215 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію, щоб ми розглядали законопроекти за скороченою процедурою, зрозуміло, за винятком тих, які йдуть у другому читанні. Прошу голосувати. [[10:44:26]] За-219 Рішення не прийнято. [[Ш у м у з а л і]] А, рішення прийнято, це процедурне питання, я забув, добре. Так, шановні колеги, оголошується до розгляду проект постанови про зміну у складі Комітету Верховної Ради України з питань освіти і науки. Будь ласка, Герасимчук. Ввімкніть мікрофон. Репліку? Коли буде ваше прізвище названо. Будь ласка. Сядьте на місце. Будь ласка, я прошу вас. Мікрофон, будь ласка, ввімкніть.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, на ваш розсуд пропонується Постанова Верховної Ради України „Про зміни в складі Комітету Верховної Ради України з питань науки і освіти”. У зв’язку з обранням народного депутата України Литвина Володимира Михайловича Головою Верховної Ради України Верховна Рада України постановляє: „Відкликати з 9 грудня 2008 року Литвина Володимира Михайловича з посади члена Комітету Верховної Ради України з питань науки і освіти”. Регламентний комітет розглядав цю постанову на своєму засіданні 17 грудня і вирішив підтримати її. Дякую.
Так. Будь ласка. Олександр Сергійович Єфремов. Будь ласка.
Уважаемые народные депутаты, комітет 17 грудня розглянув проект Постанови Верховної Ради «Про зміну у складі Комітету Верховної Ради України з питань науки і освіти», внесений народним депутатом України Герасимчуком. У звязку з тим, що народний депутат України Литвин Володимир Михайлович обраний Головою Верховної Ради України пропонується відкликати з 9 грудня 2008 року його з посади члена Комітету Верховної Ради України з питань науки і освіти, оскільки згідно з частиною шостою статті 6 Закону України „Про комітети Верховної Ради України” до складу комітетів не можуть бути обрані Голова Верховної Ради, перший заступник та заступник Голови Верховної Ради. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України розглянути даний проект постанови та підтримати його. Просимо підтримати.
Дякую. Шановні колеги, які є запитання, застереження? Я ставлю на голосування про прийняття проекту Постанови Верховної Ради «Про зміну у складі Комітету Верховної Ради України з питань науки і освіти» [[реєстраційний №3484]]. Прошу голосувати. [[10:47:21]] За-375 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України „Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України шостого скликання та обрання голови, першого заступника, заступників голови, секретаря та членів Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації”. Доповідач: народний депутат України Юрій Литвин. Співдоповідачем буде виступати голова комітету – Олександр Сергійович Єфремов. Будь ласка, мікрофон. Чи на трибуну?
Ні, на місці.
Будь ласка.
Шановний Голово, шановні колеги! Депутатською фракцією „Блоку Литвина” прийнято рішення про зміну представництва фракції в межах її квоти у комітетах Верховної Ради України. Проектом Постанови передбачено обрання Шарова Ігоря Федоровича членом Комітету Верховної Ради України з питань охорони здоров’я, увільнивши його від обов’язків голови Комітету Верховної Ради України з питань прав людини, національних меншин і національних відносин; обрання Зарубінського Олега Олександровича головою Комітету Верховної Ради України з питань прав людини, національних меншин і національних відносин, увільнивши від обов’язків секретаря Комітету Верховної Ради України з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки. Прийняття постанови передбачає внесення змін до Постанови Верховної Ради України від 26 грудня 2007 року. Дякую.
Олександр Сергійович, тут будете чи. Мікрофон, будь ласка, увімкніть.
17 грудня комітет розглянув це питання: відповідно до частини сьомої статті 83 Регламенту Верховної Ради України в разі відкликання голови Комітету з посади, право висунення його кандидатури на цю посаду належить депутатській фракцій за своєю квотою, якою він був обраний. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді розглянути зазначений проект постанови Верховної Ради та підтримати його. Тепер що на думку фракції Партії регіонів. Владимир Михайлович, мы уже не раз подымали вопрос по поводу перераспределения в связи с избранием вас Головою Верховної Ради бюджетного комитета. До тех пор, пока этот вопрос не будет поставлен в зале, и мы просили бы уважаемых представителей фракции Коммунистической партии и поддержать нас в этом. Мы не можем голосовать за перераспределение комитетов в пользу вашего блока, потому что идет полная монополизация власти большинством, что, естественно, отрицательно скажется вообще на управляемость нашей в государстве. У нас не останется структуры, которая может эффективно контролировать работу власти и работу большинства в парламенте. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги, немає застережень? Тому я поставлю на голосування постанову, проект постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 3476]] про внесення змін до Постанови Верховної Ради України „Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України шостого скликання та обрання голови, першого заступника, заступників голови, секретаря та членів Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації”. Ще раз нагадую, реєстраційний номер 3476. Прошу голосувати. [[10:50:53]] За – 243 Рішення прийнято. Я дякую Ігорю Федоровичу Шарову за плідну роботу на посаді голови комітету, і сподіваюсь, що новообраний голова буде достойно продовжувати цю діяльність. Шановні колеги, відносно пропозиції голови комітету і народного депутата Олександра Сергійовича Єфремова я пропоную, Олександр Сергійович, хай внесуть, підготують проект відповідної постанови і я її поставлю на голосування. Але перед цим я хочу ще раз тільки нагадати протокол засідання Погоджувальної ради і депутатський фракції у Верховній Раді України 14 грудня 2007 року. Його підписали всі керівники фракцій. Там є пункт четвертий – Постанова про розподіл керівних посад у комітетах Верховної Ради України та Спеціальної контрольної комісії з питань приватизації і про призначення голів, перших заступників та заступників голів, а також питання про призначення першого заступника та заступника Голови Верховної Ради України, секретарів комітетів Верховної Ради України та спеціальної контрольної комісії з питань приватизації може розглядатися виключно за умови її погодження та підписання представниками всіх депутатських фракцій у Верховній Раді. При цьому Комітет з питань бюджету, Комітет з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин закріплюються для. за фракцією „Блок Литвина”, тому я просив би, щоб ми не продовжили. Я прошу, внесіть проект постанови і давайте будем її розглядати. Я ж за, я прошу внести проект постанови. Шановні колеги, дозвольте надати вам повідомлення. Відповідно до статті 13 Закону України „Про статус народного депутата України” та статті 59 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про входження до депутатської фракції Комуністичної партії України народного депутата Царькова Євгена Ігоревича. Шановні колеги, наступним у нас на розгляді проект Постанови про особливості процедури розгляду і прийняття проекту Закону України "Про Державний бюджет України на 2009 рік" та деяких інших проектів законів, які забезпечують збалансованість Державного бюджету України. але в зв’язку з тим, що цей документ. що цей документ не включений був до розгляду. до розкладу засідання і його немає в порядку денного, точніше він у розкладі є як проект, але його немає в порядку денному. Ми маємо проголосувати за включення його до порядку денного. Тому я просив би зараз підготуватися до голосування. Прошу уваги! Я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Постанови про особливості процедури розгляду і прийняття проекту Закону України "Про Державний бюджет України на 2009 рік" та деяких інших проектів законів України, які забезпечують збалансованість Державного бюджету України. Прошу голосувати. [[10:54:14]] За – 224 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 1, "Блок Юлії Тимошенко" – 154, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 50, фракція комуністів – 0, „Блок Литвина” – 19. Шановні колеги, будь ласка, 5 хвилин, запишіться. Так, будь ласка, на табло покажіть. Володимир Яворівський, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Я віддаю слово Кириленкові Івану Григоровичу.
Іван Кириленко.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Кожного року, скільки ми пам’ятаємо, нам непросто даються бюджетні процеси, непросто дається прийняття Державного бюджету. І останні 8 років поспіль, коли ми приймали в кінці року головний економічний документ країни, ми разом із бюджетом вносили поправки до десятків, а іноді до сотень законів. Поки Конституційний Суд сказав, що цього робити не можна. Зараз ми розділяємо ці речі і просимо вас підтримати: за особливою процедурою розглянути і ці закони, і Державний бюджет, - з тим щоб з нового року країна мала бюджет, щоб пенсіонери отримували пенсії, бюджетники – заробітну плату, щоб ми по новим правилам справляли нові податки і так далі. Просимо, колеги, підтримати. Ми не йдемо на порушення того, що визначила Конституція, Конституційний Суд. Підтримайте, особливо процедуру розгляду Закону про Державний бюджет. Дякую.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Наверно, бюджет, который сейчас будем принимать, это должен быть бюджет спасения страны и нации от той политики правительства, которая привела экономику нашу к катастрофе. Но о каком бюджете спасения нации может идти речь, если Президент разгромил его в пух и прах, если Национальный банк абсолютно не согласен с макроэкономическими показателями, если абсолютное большинство депутатов в глаза не видел этого бюджета, а его хотят, как кота в мешке, вбросить в зал после обеда – и принять по скороченой программе, и в четверг практически во втором чтении?! Что мы делаем?! Это не бюджет спасения нации будет – это бюджет катастрофы, это похороны Украины. Поэтому Партия регионов настаивает на том, чтобы по полной программе, в соответствии с процедурой, с Бюджетным кодексом было рассмотрение бюджета, чтобы не было авантюры. Хватит нам авантюр!
Павло Жебрівський.
Шановні колеги, це мені називається „перед прочтением сьесть”. Власне на сьогоднішній день бюджета навіть члени бюджетного комітету ще в очі не бачили, не розуміють, які перли там існують, і нам пропонують якимось чином, не бачивши нічого, зголосувати по самій процедурі. Я вперше таке чую, вперше таке бачу. Я розумію так. Якщо законопроект у великої кількості залу не викликає заперечень і підтримується, то тоді можна говорити про скорочену процедуру. Шановні колеги! На сьогоднішній день, не бачивши законопроект, не розуміючи філософію цього законопроекту говорити про якусь процедуру скорочену прийняття, це безглуздя і безвідповідальність. Тоді давайте просто приймемо один рядок – Закон про бюджет України. І після цього віддамо в уряд. І най що хочуть, те й роблять. Каже, засіємо тисячу гектарів проса і най та тля давиться. Це, приблизно, так.
Народний депутат Стеценко, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Дякую, шановний Володимир Михайлович, Стешенко, підсказую.
Стешенко, вибачте.
Володимире Михайловичу, фракція „Блок Юлії Тимошенко” як відповідальна політична сила у парламенті прохає повернутись до цього питання, поставити на голосування і повернутись до процедури розгляду бюджету. На це ми налаштовані і закликаєм всіх наших колег підтримати нас. Дякую.
Народний депутат, Ілляшов, Партія регіонів, фракція Партії регіонів.
Слово передаю Єфремову.
Сергій Ківалов. А, Олександр Сергійович Єфремов, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, у меня к вам вопрос. Вот вы скажите откровенно, кто вас заставляет столь цинично ставить этот вопрос и проталкивать сегодня в Верховной Раде? Ну, не возможно ж, когда все говорят о том, что бюджета еще нет, мы уже рассматриваем процедуру как его ускоренно рассмотреть и утвердить. Не возможно, когда все специалисты говорят о том, что те показатели, которые якобы закладываются в бюджет, который еще никто не видел, не выдерживает никакой критики. Мы то же самое на это не обращаем внимание. И последнее. Я еще раз подтверждаю, тот законопроект, который вы сейчас выносите на рассмотрение, не прошел рассмотрение в комитете, что является грубым нарушением Регламента. И почему вы это опять не замечаете, меня только удивляет. И то, что написано в этом законопроекте, не поддается здравому смыслу вообще.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні народні депутати, я звертаюся до тих, хто не читав тієї постанови і зараз коментує її. Мені прикро, що так розпалюються пристрасті. Ви зараз отримали 17 проектів законодавчих актів. Я вчора з ними ознайомився. Чотири з них після висловлених зауважень уряд сам зараз поправляє і добавляє. Мова йде про ті закони, які мають іти разом з бюджетом України. Всього-на-всього. І ми завжди це робили, і не було істерик, коли в 99 законів ми внесли зміни одним законом. І тоді не було істерик. А зараз пропонується ці закони обговорювати разом. І пропонується у відповідності до Регламенту що зробити: 23 числа здійснити розгляд і одночасне голосування щодо схвалення цих законі у першому читанні, які визначені у абзаці першому цієї постанови. Всього-на-всього. Я пропоную проголосувати „за”, бо нам треба вийти з кризи.
Шановні колеги, ми обмінялися з приводу цього документу. Я надаю вам таку інформацію. Справа в тім, що я ставив на включення до порядку денного цього законопроекту після того, коли він буде включений у порядок денний. Я поставив би на голосування за умови включення, Олександре Сергійовичу, я поставив би на голосування про розгляд його без резолюції відповідного комітету. А тепер, шановні колеги, я хочу сказати про ту ганебну практику, я тут повністю погоджений з колегами, яка склалася у Верховній Раді України з 2000 року. І я прошу вдуматися, як голосували і приймали рішення одночасно в тілі бюджету, зупиняючи, змінюючи закони. Лише суха статистика для роздумів, що ми цього не повинні надалі допускати: Державний бюджет 2000 рік – десять змін одночасно з голосуванням за бюджет. Державний бюджет 2001 рік – 25 змін, 2002 рік – 29 змін, 2003 рік – 41 зміна, 2004 рік – 62 зміни, 2005 рік одним голосуванням - 119 змін, 2006 рік – 52 зміни, 2007 рік – 69 змін, 2008 рік – 119 змін. Оця практика у Верховній Раді, яка склалася у плані нехтування Бюджетним кодексом і Регламентом Верховної Ради України. І тому, звичайно, від неї треба відмовлятися. Але сьогодні виникає одне питання: бюджет потрібен? Потрібен. Давайте знайдемо компроміс для того, щоб ми прийняли бюджет, щоб люди отримували зарплати і пенсії, не більше того. Тому я все розумію, шановні колеги, але повинна бути колективна воля Верховної Ради України. Давайте приймемо відповідне рішення. Тому, з урахуванням обговорення, яке відбулося, я ставлю на голосування про повернення до розгляду питання про включення проекту постанови до розкладу, до порядку денного, повернення до включення проекту постанови 3534 до порядку денного, прошу голосувати. [[11:04:04]] За – 209 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Підійдемо коли до розгляду цих законопроектів, коли вони будуть розглянуті комітетами, а я просив би під час перерви, тобто з 14 до 16 години максимально провести засідання комітетів для того, щоб розглянути ці питання, очевидно, у нас тоді буде воля до їх розгляду. Шановні колеги. Мотивів уже немає після того як ми прийняли рішення. Будь ласка, три хвилини запишіться, будь ласка. Народний депутат Мироненко, фракція Партії регіонів.
Прошу передати слово Пеклушенко.
Олександр Пеклушенко, будь ласка.
Уважаемые коллеги, избиратели, Владимир Михайлович. Первое, будьте добры, ответьте пожалуйста, на каком основании Регламента вы поставили на голосование предыдущее голосование? Второй вопрос. Вы очень хорошо привели примеры изменений к бюджетам. И это характеризует главную причину. Чем больше мы и хуже готовим бюджет, тем больше изменений. Вы хотите, чтобы к бюджету 2009 года было тысячу изменений? Поэтому мы знаем практику, которую использует нынешняя власть. Все довести до абсурда. Бюджет, которого не существует и не может существовать попытаться сделать вид, что вы хотите его принять. Пожалуйста, перестаньте делать вид. Начинайте хотя что-то делать. Можно ошибаться, но ошибаться все время как делаете вы, есть преступление против государства и.
Юрій Кармазін фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Юрій Кармазін, Партія захисників ВітчизниЮ ”Наша Україна-Народна Самооборона”. Шановні народні депутати, зараззроблена спроба для провалення тих законів, які мають забезпечити збалансованість Державного бюджету України. Всі добре розумієте, що бюджет не можна прийняти без внесення змін, які направлені на подолання кризи. І саме для того, щоб поглибити кризу все це хочуть. Тому від імені мене, Юрія Кармазіна, та народного депутата Катеринчука зараз буде зареєстрована постанова, за яку ми вам запропонуємо проголосувати про забезпечення роботи, Володимире Михайловичу, 30 і 31 грудня. Якщо ви вболіваєте за народ, давайте ми будемо приймати бюджет, але приймемо рішення, зараз проголосуємо, що бюджет до 31 грудня має бути все-таки прийнятий і проголосований. І тоді буде чітко зрозуміло вболівають чи ні. А збалансованість бюджету має бути забезпечена, бюджет має бути прийнятим!
Юрій Сербін, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Шановні колеги, прошу передати слово автору постанову депутату Камчатному.
Депутат Камчатний, будь ласка.
Шановні колеги, шановні виборці, я в першу чергу звертаюсь до вас як автор законопроекту, щоб ви розуміли, про що йшла мова. Пропонувалось сьогодні здійснити на засіданні представлення бюджету та одночасний розгляд бюджету і тих законопроектів, про які йшла мова, а потім почергове голосування. Ми ще з ума не вижили, це я відповідаю нашим колегам, а злочинці, про яких тут казали, це ті, хто не допустив сьогодні такої процедури. Країна не може вже чекати, виборці не можуть чекати! І наша пропозиція стосувалась того, щоб прискорити розгляд бюджету і відповідних законів. І тому сьогодні всі виборці повинні знати, хто на їх боці, а хто не на їх боці. Я закликаю всіх це враховувати при наступних виборах! Дякую!
Дякую. Прозвучало до мене питання Олександра Пеклушенка. Я відповідаю, на яких підставах я поставив на голосування. На підставі тих пропозицій, для чого ж ми проводимо тут обговорення, повертаємося, я поставив на прохання ряду депутатів, рівно ж як і на ваше прохання, ну, шановні колеги, ви мені питання поставили, я вам відповідаю. Я поставив про повернення до розгляду питання про включення, я мав для цього очевидно всі підстави і я це зробив, Верховна Рада не підтримала - працюємо далі. Будь ласка, заспокойтесь. Оголошується до розгляду закони до другого читання, а саме проект закону про внесення змін до деяких законів України щодо запобігання негативним наслідкам впливу світової фінансової кризи на розвиток агропромислового комплексу [[реєстраційний номер 3353]]. Доповідач: голова Комітету з питань податкової та митної політики Сергій Анатолійович Терьохін. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! Сьогодні ми розглядаємо у другому читанні проект закону про внесення змін до деяких законів України щодо запобігання негативним наслідкам впливу світової фінансової кризи на розвиток агропромислового комплексу. Комітет Верховної Ради розглянув 18 грудня цей проект у другому читанні. На час проведення засідання було надано 49 правок від народних депутатів, всі вони включені до порівняльної таблиці, яка вам роздана. З них 22 правки не були підтримані за причиною перенесення їх в наступний законопроект [[3379]], який регулює питання зовнішньої торгівлі. Або такі, що були внесені без урахування приписів Бюджетного кодексу та Регламенту Верховної Ради. До законопроекту надані зауваження Юридичного управління. Необхідно погодитися з деякими з ними, які безпосередньо не стосуються суті запропонованих для врегулювання норм. Щодо питань редакційного характеру, то такі зауваження треба прийняти. Проте слід зазначити, що з деякими зауваженнями ми погодитися не можемо – це стосується особливостей у цей період дії деяких норм цивільного законодавства щодо застави, а також норм про розмір плати за зберігання зерна. Це для стенограми говорю. Тому з урахуванням мого короткого вступного слова, Володимиру Михайловичу, треба було б перейти до постатейного голосування.
Поправка 2. Микола Круглов ви на ній наполягаєте? Не наполягає. Адам Мартинюк, будь ласка.
Наполягаю, нехай.
Мікрофон тоді Миколи Круглова, будь ласка, ввімкніть.
наполягаю, нехай зал визначиться.
Позиція комітет.
Комітет не підтримав цю правку. Вона стосується того, щоб зняти експертне мито на вивезення насіння соняшника без, навіть, встановлення жодної квоти. Ми після того, як обговорили позиції нашої масло-жирпромисловості, яка показала нам баланси, споживання їх виробництва прийшли до висновку, що передчасно зараз знімати 14 відсотків експертного мита. Тим паче, що це все-таки доходи бюджету і не надані якісь розрахунки втрат або компенсації бюджету. Я хотів би, Володимире Михайловичу.
Будь ласка.
Я хотів би звернути вашу увагу, що наступна правка номер 3 стосується того ж самого, але вона встановлює хоча б квоту в розмірі 1 мільйона тонн, які, як наполягають виробники, не можуть бути перероблені до наступного маркетингового періоду. Тому, якщо вже і підтримувати зняття експортного мита на насіння соняшника, то не в диспозиції другої правки, а в диспозиції третьої там, де квоти.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка. Будь ласка, зніміть голосування. Адам Мартинюк, будь ласка.
Дякую. Адам Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу, я маю зауваження до першої правки, тому друга почекає, вибачте, бо вони взаємопов’язані. Тут перша врахована, але фракція комуністів заперечує проти врахування цієї правки. Коли ми розглядали законопроект у першому читанні, ми виступали категорично проти і доводили, що у нас є наявна виробнича база для того, щоб переробити не тільки зібраний у цьому році соняшник, а ще і більше. Ми стільки врожаю на можемо зібрати, скільки у нас є промислової переробної бази для того, щоб її переробити. Оскільки комітет врахував цю правку, то ми ставимо відповідно до Регламенту, прошу, Володимире Михайловичу, поставити на голосування про підтвердження цієї правки. Дякую.
Адаме Івановичу, ви уважно подивіться на цю правку. Ця правка співпадає з вашою позицією. Ви наполягали на тому, щоб залишити експортне мито. Так? Ця правка залишає експортне мито, тому що у першому читанні було прийняте рішення про скасування експортного мита. Так оце вилучається, і залишається експортне мито. Розберіться, будь ласка. Знімається?
Ми ж не обговорюємо поправки, ми голосуємо по поправках. Будь ласка, Жебрівський. Ваша правка? Де? Будь ласка.
Шановні колеги, насправді, безумовно, потрібно працювати селянину на переробника. Торік соняшник купляли по 3 тисячі гривень, нині купляють – 900-100 тисячу гривень. У нас, власне, жиркомбінати сконцентровані в руках 3-4 людей, які хочуть не мати конкуренції. 60 відсотків олії вони продають на експорт по європейським цінам, а тут хочуть купляти соняшник не по європейським, а по заниженим цінам. Тобто ми працюємо на 3-4 сім’ї, чи все-таки ми змусимо тих людей, які отримують надприбутки, поділитися з тими, хто сіє цей соняшник? Я просто прошу і закликаю вас все-таки зняти мито на соняшник і оскільки переробники в основному експортують продукцію по європейським цінам, то нехай по європейським цінам купують і сировину у селянина і це буде правильно. Через це я просив би, пане Терьохін, поставте цю поправку, яку ви врахували, свою, на підтвердження. І закли.
Шановні колеги.
Я, Володимире Михайловичу.
Да, будь ласка.
Дуже короткий коментар. Не треба тут пустих гасел. На сьогодні, вірніше на вчора, на понеділок, світова ціна на соняшник складала в гривнях по ФОБу 2093 гривні. Якщо навіть заплатити 14 відсотків експортного мита, то це буде ціна 1 тисяча 700 гривень в Україні. Зараз закупівельна ціна 1000, тобто будь-хто, крім посередників, хто хоче.
Так вона ж врахована.
Да, хто хоче експортувати, може експортувати і отримати майже вдвічі більший зиск з уплатою експортного мита. Тому навпаки те, що ви кажете, це і є лобізм перекупників насіння. Якщо і голосувати якусь правку, то тоді треба голосувати правку 3 – там, де встановлюється квота в один мільйон. Зараз по балансах можливо таке прийняти. Але відкрити повністю ринок, то значить залишити просто без роботи всю олійно-жирову промисловість. Ось і все, тому вирішуйте, як хочете.
Так. Одну хвилиночку, Кармазін наполягає з цього приводу. Шановні колеги, обговорення бути не може, тільки автор поправки. Будь ласка, Кармазін з приводу цієї поправки.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни.
Тому що автор поправки аргументує її.
Шановні народні депутати, моя поправка зареєстрована. Я обґрунтовую, що цю прийняту редакцію треба змінити. Я вдячний комітету, що він врахував ці речі. Через те що, давайте подивимося, що робиться в сіті. Російська Федерація теж не дурні сидять, 32 відсотки вводять вивізне мито, 32, а не 14 як у нас. Вони захищають, за ними не стоять групи лобістів, які стоять за нашими діючими.
В Аргентині – 24 відсотки.
Які, прикриваючись тими тезами, вбивають свою промисловість. Ми сьогодні в 56 країни світу експортуємо олію. Після того, що вже хімічна галузь лягла, після того, що нічого іншого не експортується, хоча б олія експортується. А ви пропонуєте зараз завозити польську олійку і так далі, і різну іншу, яка вже завозилася сумнівної якості. Тому я прошу зал підтримати пропозицію мою і комітету. Дякую.
Шановні колеги, відповідно до регламенту я буду ставити на голосування спочатку першу поправку, яку комітет врахував. Але оскільки є різні точки зору, то для того, щоб ця поправка була підтримана, треба, щоб Верховна Рада України її підтримала. Правильно? Тому ставиться на голосування поправка №1. Прошу голосувати. [[11:18:39]] За – 354 Поправка прийнята. Тепер поправка №2 Миколи Петровича Круглова.
Вона знімається, тому що рішення прийнято.
Ви не заперечуєте, щоб не ставити? Мікрофон Круглова.
Володимире Михайловичу, я хотів тільки одне сказати, що треба комплексно вирішувати. Тоді треба виходити на третю поправку. Тому що ми, переживаючи за тих, хто перероблює, забули за тих, хто вирощує. Тому що встановлення будь-яких обмежень, усі знають, сьогодні ціна, більша ніж 1000 гривень, не пропонується селянам. Про що ми говоримо? Тоді просто його вже не вигідно буде вирощувати. А далі голосуйте.
Я з вами абсолютно згодний, тільки що ж Верховна Рада прийняла таке рішення. Тому поправку другу ми знімаємо, переходимо до третьої поправки. Так? Поправка три народного депутата Веревського.
Це – паліатив між першим рішенням і другим. Тобто це компроміс стосовно тарифної квоти з нулем на один мільйон тонн. Ну, комітет не підтримав її теж, але залу визначатися. Будь ласка.
Є Андрій Веревський? Немає, да? Я ставлю на голосування. Я ставлю на голосування поправку номер три народного депутата Веревського. Прошу, голосуйте. [[11:20:10]] За – 201 Поправка не підтримана. Поправка номер чотири. Сергій Рижук. Будь ласка, мікрофон.
Дякую. Я не наполягаю.
Це помилка, по-моєму, була.
Я не наполягаю.
Так, поправка. Йдемо, де не враховано. Поправка номер сім народного депутата Кравчука. Будь ласка, мікрофон.
Я пропоную підтримати, тому що враховуючи ситуацію, яка в цьому році склалася з ціновою політикою на сільгосппродукцію, плата за оренду земельних паїв нараховувалася і видавалася натуральною продукцією – сільгосппродукцією - не нижче собівартості. Ви всі знаєте, що собівартість сільгосппродукції – 750 і вище гривнів за тонну зерна, а ціна – 450-500 реалізаційна. І практично сільгосппідприємства всі відрахували 15 відсотків прибуткового податку і зобов’язані сплатити його коштами. І ви знаєте, в якому стані зараз сільгосппідприємства знаходяться. Тому я поправкою пропоную на 01.01.2008 року списати заборгованість з податку з доходів фізичних осіб при умові сплати поточної заборгованості 2008 року. Це буде і стимулювати сільгосппідприємства погасити поточну заборгованість до місцевих бюджетів.
Маленький коментар, якщо дозволите. Відповідно до Закону про податок на доходи з фізичних осіб роботодавець має перед виплатою доходу нарахувати та внести податок до бюджету. Тобто за рахунок такого доходу, якщо натуроплата, то там коефіцієнт зворотній іде. Якщо цього не було зроблено, то вступає диспозиція 206-ї статті Кримінального кодексу України „За умисне ухилення від оподаткування”. Що тут пропонується? От ті компанії, які умисно по цій диспозиції статті ухилилися від оподаткування, видали натуроплату, але не внесли до місцевих, ще раз повторюю, місцевих бюджетів податки на доходи фізичних осіб, пропонується списати їх заборгованість. Тоді, шановний пане Кравчук, давайте внесемо те саме в Кримінальний кодекс, щоб звільнити їх від кримінальної відповідальності і адміністративної відповідальності. Ви просто, мабуть, не сильно зрозуміли, що, я перепрошу, написали. І ще одне питання – це є доходи місцевих бюджетів, причому яких? Сільських, селищних і районів у селі. Ну, що ж пропонується?
Будь ласка, Кравчук ще раз мікрофон.
Шановний Сергій Анатолійович, я хочу наголосити, що це – антикризові заходи, а не поточні якісь популістські дії. Це – перше. Друге, що пропонується списати на 01.01.2008 року, а всі поточні за 2008 рік сплатити, що буде стимулювати, сплатити поточні до місцевих бюджетів. І нічого в цьому кримінальному не буде, якщо врахувати, в якому становищі знаходяться зараз сільгосппідприємства.
Я відповім вам коротко: якщо на 01.01.2008 року, то вже пройшло достатньо часу, щоб відповідну карну справу передати на рішення суду.
Я ставлю на голосування поправку номер 7 народного депутата Кравчука.
Комітет заперечує. [[11:24:03]] За – 152
Ршення не підтримано. Поправка номер 8 групи народних депутатів. Катерина Ващук, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Правка стосується права аграрного фонду здійснювати експорт зерна. Сьогодні в аграрному фонді більше 2 мільйонів тон зерна. В Україні не можна реалізувати, і ціна низька. Більше у селян ні за що закупити. З бюджету Аграрний фонд недофінансований на 450 мільйонів. І сьогодні зерно лежить у селян, вони не можуть його реалізувати, а Аграрний фонд не має права вийти на зовнішній ринок. Тому так багато авторів у цій поправці, і ми все-таки просимо дати право Аграрному фонду реалізувати це зерно за кордоном, а за ці кошти викупити знову у селян хліб. Дякую.
Комітет відхилив цю правку по двох причинах. Перша причина вона суперечить відповідній статті угоди про державні закупівлі в рамках ГААТ, якою забороняється будь-якій державній інституції, яка здійснює це нове регулювання, виступати експортером, оскільки зрозуміло, що вона субсидується за рахунок бюджету і викривлює конкуренцію. Це перше. По-друге, ми відхилили цю правку ще з мотивів, ну скажемо так, упередження можливою корупції. Коли чиновник починає виходити на ринок зовнішній з ресурсом, який був куплений за державний. кошти Державного бюджету, ну ви розумієте що може статися. От порівняйте, будь ласка, ціни закупівлі Аграрним фондом того ж самого насіння або зерна і кон’юнктури зовнішньої. Скільки там „прилипне” один Бог знає. Тому ми відхилили цю правку.
Шановні колеги, оскільки поправку внесли народні депутати Терещук, Жебрівський, Ляшко, Слаута, Ващук, Васильєв і Рижук – я просто за браком часу не називаю фракції. будь ласка, Жебрівський. Будем голосувати. Терещук, будь ласка.
Шановні колеги! Аграрний фонд – це та структура, яка змусила в тому числі комерсантів купляти зерно по збільшеній ціні. І, власне, Аграрний фонд виступив таким індикатором, тому що Аграрний фонд купляв по ціні вищій, чим купляли зернотрейдери. Якщо ми сьогодні не дозволимо Аграрному фонду експортувати продукцію, це значить, що ми віддамо можливість комерсантам заробляти гроші, а не державному оператору, який з цим профітом може купити ще більшу кількість зерна у населення. Я думаю, що цю поправку треба обов’язково підтримати. І якби Аграрний фонд купляв по дешевшій ціні, ніж ринок, це було б неправильно. Але він не знижував ціну, а збільшував ціну. Через це надати таке право Аграрному фонду є необхідністю.
Сергій Терещук, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, питання надзвичайно важливе. Аграрний фонд – по суті, єдина сьогодні інституція, яка хоч якимось чином регулює ціну на сільськогосподарську продукцію, яка вже впала нижче межі собівартості. Але якщо ця поправка не проходить, Сергій Анатолійович, по якійсь причині, то давайте, можливо, хоча б розділимо, оцю поправку другу, 9.2.7, проголосуємо, яка дає можливість Аграрному фонду продавати продукцію на внутрішніх ринках, не чекаючи відповідних постанов уряду і так далі.
Ні, 9.2.7 – це абсолютно правильна позиція і може бути підтримана. Але стосовно експорту, ну, шановні друзі, ну що ви пропонуєте: за рахунок коштів Державного бюджету створюється державний резерв продовольства, і ви пропонуєте його вивозити на зовнішні ринки. Ну, де тут логіка? Це ж Аграрний фонд створений не для отримання прибутку. У нього навіть в законі написано, що не для отримання прибутку, а для цінового регулювання всередині країни і створення стратегічних продовольчих резервів.
Дякую.
Тобто те, що ви пропонуєте по 9.2.7, це можна підтримати, ми з вами про це говорили.
Шановні колеги, давайте будемо рухатися оперативніше. Поправка номер 8, народних депутатів: Терещук, Жебрівський, Ляшко, Слаута, Ващук, Васильєв і Рижук. Я ставлю на голосування, прошу голосувати. [[11:29:16]] За – 378 Рішення прийнято. Поправка 9, Роман Ткач, мікрофон, будь ласка.
Знімаю.
Знімає Роман Ткач. Ярослав Сухий, десята, врахована вона. Не заперечуєте? Іван Кириленко і Терьохін, враховано. Не заперечуєте? Йдемо далі. Роман Ткач, враховано по суті. Катерина Ващук, 13-та поправка. Катерина Тимофіївна, мікрофон.
Шановний Сергію Анатолійовичу! Те, що стосується 15 відсотків і банків, ми врегулювали попередніми статтями. Але останній пункт я прошу підтримати. Це рекомендувати банкам надавати торгівлі і переробним підприємствам цільові кредити для розрахунків з селянами за молочну продукцію і м’ясо. Бо сьогодні заборгованість складає, уже більше півроку селяни не отримують за молоко, за продане. Бо в зв’язку з кризою йде гірше реалізація. Рекомендувати банкам оце зробити. Оцей пункт, будь ласка, врахуйте. Дякую.
Катерина Тимофіївна, можна було б з вами погодитися, якби ви прибрали дуже цікаве слово – пільгові кредити. Бо абсолютно незрозуміло, а що це таке. Відверто кажучи, зараз будь-який кредит, він пільговий. Тому що їх неможливо взяти. Тому давайте, я погоджуюся з вашою пропозицією щодо рекомендації. І закликаю зал теж підтримати. За вирахуванням слова пільговий. Рекомендувати кредитування на ті цілі, які ви пропонуєте.
Автор поправки погоджується з такою? Мікрофон, будь ласка. Катерина Ващук.
Я мала на увазі, що це переробні підприємства, які є в структурі АПК. І пільгові стосуються права отримати відшкодування від держави частини вартості цього кредиту. Так, як і селянам. Якщо це неможливо, давайте хоч без цього слова, щоб вони могли отримати звичайні кредити, дякую.
Добре. Тобто останній абзац вашої правки без слова „пільговий”. Рекомендація надавати кредити на ці цілі, які ви кажете.
Здешевлені ким?
Правильно. Але можна і здешевлені і не здешевлені. Тобто це не диспозиція цієї правки, а тієї, яка стосується здешевлення кредитів. Тут же ж правильно будь-який кредит.
Я ставлю на голосування поправку номер 13 Катерини Тимофіївни Ващук.
Ну, останній абзац, ми домовилися.
Прошу голосувати.
Останній абзац „за”, да. Без слова „пільгові”. [[11:32:34]] За – 385
Рішення прийнято. „За” – 385. Роман Ткач, будь ласка, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу і Сергію Анатолійовичу, але все-таки я під стенограму. Тут треба добавити слово „м’ясо”, бо тут тільки „молоко” іде, а це переробні, молоко і м’ясо переробні.
Там, де молоко, там і м’ясо. Правда? Тобто, якщо не буде заперечень, ми можемо додати.
І, шановні колеги, одну хвилиночку. Давайте не „можемо додати”. Якщо поправка ця пропонується, то ми за неї маємо проголосувати, бо ми надодаємо багато. Тому я ставлю на голосування поправку, яку щойно виголосив народний депутат Ткач як доповнення. Будь ласка, голосуємо. [[11:33:38]] За – 390 Рішення прийнято. Поправка 14-та. Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний Сергію Анатолійовичу! Тут написано, що поправка врахована по суті. У поправці пропонувалося, але вона не врахована. У поправці пропонувалося: на підставі звернень підприємств агропромислового комплексу банки протягом п’яти днів забезпечать пролонгацію, підкреслюю, на період до першого листопада 2009 року непогашених кредитів, залучених у 2005-2008 роках за відсотковими ставками не вище тих, що передбачені основними кредитними договорами. Без застосування штрафних санкцій. При цьому кредити залучені у національній валюті за курсом Національного банку на момент оформлення такого кредиту, а від’ємна курсова різниця покривається за рахунок коштів Національного банку України. Тобто перераховуються на національну валюту. На підставі звернень банків, Національний банк забезпечує на період до першого листопада їх рефінансування, виходячи із обсягів пролонгованих кредитів для підприємств агропромислового комплексу. Ця поправка написана, що врахована, але її немає у правій частині не у прикінцевих.
Вона є. Це пункт 11 сторінка 9 і далі по тексту. Крім однієї диспозиції, це курсові різниці, перерахунок примусової іноземної валюти в національну валюту з віднесенням курсової різниці на кошторис Національного банку. По-перше, це суперечить закону „Про Національний банк”, неможливо, щоб Національний банк покривав курсові різниці, це не його функція. По-друге, цих курсових різниць двадцять чотири мільярди. І як правило, такі курсові різниці покриваються за рахунок реструктуризації цих кредитів самими банками. І у нас буде, між іншим, законопроект 3517, якщо я не помиляюся, він іде в урядовому проекті, там де написано, а куди діваються ці курсові різниці, куди їх з точки зору бухгалтерського, податкового обліку відносити. Тому в 11 статті по суті, все враховано, крім оцієї примусової, визначення курсових різниць.
Шановні колеги, треба ставити на голосуванню цю поправку? Давайте, щоб ми дотримувалися тут Регламенту і чистоти, проголосуємо поправку Юрія Кармазіна, це 14 поправка, прошу голосувати.
Комітет не підтримує, там його виконати неможливо. [[11:36:42]] За – 67. Поправка не підтримана. Так, Катерина Ващук і Євген Сігал. Мікрофон, будь ласка. Це 15 поправка.
Шановні народні депутати, замість ось цієї 15 в кінці закону приколена сторінка, та сама правка, лише юридично погоджена з нашим експертним і юридичним управлінням. У ній головне те, що банки не мають права виставляти штрафні санкції селянам за невчасно погашені кредити. Зобов’язані їх продовжити. За те, щоб не мінялася самовільно ставка процентна і також це все поширюється на заборгованість по лізингу. Тобто це дуже важлива правка. Якщо ми її зараз проголосуємо, почитайте уважно, ми дамо можливість селу ось в цих складних умовах вижити і пролонгувати кредити нам в ущерб селянам і не на шкоду банкам, і виграють обидві сторони. Дякую.
Я дуже перепрошую, шановна Катерина Тимофіївна. В нас є регламентні норми. Ви подали правку, а те, що ви прикололи там позаду - це комітетом не розглядалося. Крім того, тут є речі, які просто виконати неможливо. Припустимо юридично неможливо посилання, як ви запропонували на закон, який ще не набрав чинності. Або ви хочете тут написати про такі речі, як там державні стандарти там по ковбасах припустимо. Але це не справа цього закону. Давайте в Закон „Про якість харчових продуктів” це внесемо, а не сюди. Саме головне, що це те, що ви прикололи, не розглядалося відповідно в комітеті і не включено до порівняльної таблиці. Тому, якщо ви наполягаєте на голосуванні 11 правки, голосуйте в тій редакції, яку ви подавали.
Це 15.
15.
Катерина Ващук мікрофон, потім Адам Мартинюк.
Шановний Сергію Анатолійовичу, ви подивились далі правку номер 28, тут немає ніяких стандартів, тут єдине, особливо посилюється відповідальність банків, які зобов’язані, мають право отримати рефінансування від Національного банку в тому випадку, якщо вони пролонговують аграрні кредити, якщо ми ці норми не проголосуємо, то знову банки чергових 40 мільярдів отримають, куплять валюту, розрахуються з закордоном, а ми всі товаровиробники залишимось ні з чим. У нас і так банки держава в державі і їх треба обмежувати на не ми Верховна Рада, а ця правка обговорювалась як і всі інші, і давайте не сперечатись як голосувався цей закон у комітеті. Дякую.
Катерина Тимофіївна, якщо ваша пропозиція стосується 28 правки, давайте до неї дійдемо! А 11 правка по більшості позицій врахована в 11 статті.
Шановні колеги, ми зараз розглядаємо правку 15.
П’ятнадцяту, да. Ви, якщо хочете 28, давайте до 28 дійдемо і будемо голосувати.
Будь ласка, шановні колеги, я бачу, Катерина Тимофіївни, ви наполягаєте на п’ятнадцятій поправці? Адам Мартинюк, будь ласка, потім Смітюх.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, дійсно давайте ми не будемо збивати і головуючого, і доповідача, і самі себе. Ми зараз з вами розглядаємо 15 правку, дійдемо до 28, будемо говорити про 28. Але я абсолютно підтримую авторів поправки 15 про те, що в тому додатку, який є у наших порівняльних таблицях, він є додаток, це не з голосу, кожен може подивитися і в них є краще виписана ця 15 поправка, вони пропонують кращу редакцію 15 поправки. Тому, Володимир Михайлович, я прошу ставити на голосування пропозицію викладену в тому додатку, в редакцій в такій як викладено в додатку 15 правку. Дякую.
Так, 15 ми ставимо уже правку?
Зараз Я хотів би тоді.
Будь ласка, позиція комітету.
Значить можна погодитися з 15-тою, ну, от з цією диспозицією, але знову таки, „з 1 січня 2009 року”. Тому що неможливо посилання на закон запобігання наслідків, який ще не прийняті. Розумієте? Юристи сказали, що це неможливо. З 1 січня – немає проблем. І єдине, я хотів би під стенограму сказати, попередити про те, що тут пропонується продовжити пільгу для переробки по статті 11.21 податку на додану вартість. Я попереджаю, що: а) це порушує протокол підписаний з СОТ і може бути підставою для застосування права вето для цього необхідного закону. Тому вирішувати вам. Така правка 11.21 – це жовта скриня, тобто вона зменшиться оті 600 мільйонів доларів які ми можемо давати на село. І я вам пропонував по-іншому, зробити окремі зміни до податку на додану вартість у законі 3306. Я за те, щоб зробити все для села, але боюся, що правка буде заветована.
Це ж другі правки чому ви, ось закінчується правка, а це правка номер 28, то чого ви плутаєте? Що ж ти плутаєш, друже дорогий?.
Шановні колеги! Будь ласка, Смітюх мікрофон.
Добре. Помилка, це 28-ма, так.
Смітюх, мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Хочу вам повідомити, всім колегам, що цей законопроект розглядався на комітеті, аграрному комітеті. І, якщо вам відомо, що в аграрному комітеті зібрані фахівці, які безперечно знають краще деяких депутатів цю проблему, яка сьогодні стосується села. Тому я прошу підтримати цю поправку редакцію, яку озвучила Катерина Ващук. Тому що вона суттєво поліпшує стан сьогоднішнього села. Що стосується Терьохіна. Безперечно, що він відстоює програми ті, що Україна вступила до СОТу, і говорить про жовту, зелену скриньку, але я боюся, що у нас на селі не були чорні одні скриньки. Тому я прошу прислухатися до Катерини Ващук і підтримати цю поправку. Дякую за увагу.
Можна підтримати в оцьому варіанті додатковому, але з 1 січня, замість посилання на закон, з 1 січня наступного року.
Я розумію. Шановні колеги, пропонується поправку номер 15 проголосувати у новій редакції, запропонованій Катериною Ващук з уточненням: „з 1 січня 2009 року”. Ні? Значить тоді таким чином.
Ми не можемо посилатися на закон, якого нема.
Шановні колеги, прошу уваги. Тоді ставиться на голосування пропозиція та, яка пройшла від автора поправки Катерини Ващук і Євген Сігал, так? Тому я ставлю на голосування 15-ту поправку у новій редакції. Правильно я ставлю на голосування? Адам Мартинюк, будь ласка. Прошу уваги.
Дякую. Володимире Михайловичу, прошу тільки для стенограми ще раз наголосити: поправка в редакції, яка дана у додатку до таблиці.
Я сказав: „У новій редакції, яку озвучила Катерина Тимофіївна”. Я сказав про це. Ставлю на голосування поправку 15-ту, яка подається у новій редакції, озвучена народним депутатом Катериною Ващук. Прошу голосувати. [[11:46:02]] За – 406 Поправка прийнята. Переходимо до поправки 16-ї. Ягоферов, наполягаєте на уточненні?
Знімається.
Ні, домовились, знімається.
Унгурян, 17-та, врахована по суті. Не заперечуєте?
Зараз ми іншу редакцію приймемо.
18-та, відхилено. Мікрофон народного депутата Унгуряна.
Шановні колеги, законопроектом у першому читанні було змінено механізм обкладення ПДВ операцій з продажу переробним підприємствам молока і м’яса у живій вазі, і була скасована нульова ставка по оподаткуванню ПДВ цих операцій. І ця правка стосується того, щоб ми на 2 роки залишили діючі на сьогодні податкові дотації та допомогу, але я так розумію, що у проголосованій поправці номер 15, вона врахована в 28-й поправці.
Двадцять вісім, да, в двадцять восьмій.
Тому прошу відповідно уже підтримати в тому варіанті. Дякую.
Тобто.
Ну, знімається.
Зараз ці ваші застереження знімаються? В наступній поправці, 28-й, там ми її будемо голосувати, так? Наталія Королевська, 19-та наполягаєте? Ні. Двадцята - Микола Кравченко і Руслан Князевич. Мікрофон.
Це 28-ма правка те ж.
Це 20-та правка зараз.
Правильно, але в 28-й вона узгоджена з цима.
Уважаемые коллеги! [[Кравченко, фракция коммунистов]] Суть моей поправки сводится к следующему: с 1 января убирается, ну, если можна сказать пільга в виде возврата ПДВ на, для виробників молока. Это государственная поддержка на протяжении 9 лет осуществлялась и законом про додану вартість срок ее истекает 1 сентября. Поэтому суть моей поправки в том, чтобы продлить ее на один год, до 1 січня 2010 року. Я вам скажу, что это 4,7 миллиона людей занято здесь, 2 миллиона голов великої худоби и 20 процентов этими товаровиробниками вырабатывается молока. Поэтому я прошу поддержать эту поправку.
Шановний народний депутате, я хотів би звернути вашу увагу на 28-му правку, яка стосується того ж предмету, про що ви кажете, але вона повністю узгоджена з Міністерством аграрної політики. Тому в мене э прохання: зараз не розглядати вашу правку, а 28-ма правка, та, яка те ж додана в додатково, бачите, от в цьому документі. Будь ласка, значить, ми врахуємо ваші позиції.
Микола Васильович, мікрофон, будь ласка.
Если 28-я прийнята, то тогда я не буду. будет принята, я не буду настаивать тогда.
Ну, давайте таким чином ми підійдемо до 28-ї, розглянемо. Якщо не буде задоволення, ми повернемося до вашої поправки. Немає заперечень? Так. Рухаймося далі тоді. Двадцять перша поправка. Сергій Рижук, наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Та ми проголосували вже.
Двадцять перша.
Дякую. Ні, двадцять перша, шановний Володимире Михайловичу, колеги, зараз ми так активно обговорюємо, голосуємо, але голосуємо виключно всі ті поправки, зміни, які і раніше існували багато років, але одна політична сила чи економічна ліквідовує. Ми відновлюємо. Знову ліквідовується, тобто ми вовтузимося. Але ж, що пропонує зараз тут фракція Партії регіонів? Створити аграрний стабілізаційний фонд – 10 мільярдів гривень, з тим щоб відновлювати галузі, які ліквідовані. Ліквідоване м’ясне скотарство повністю, промислове молочне скотарство ліквідовано. Свинарства практично вже немає. Ми завозимо за півмільярда і так далі. Тобто ми наполягаємо проголосувати цю поправку, щоби створити у державі для Кабінету Міністрів стабілізаційний аграрний фонд. Оце будуть антикризові заходи, як я розумію. Дякую.
Ну, дуже цікава пропозиція. Ви написали всі ті програми, які мають фінансуватися з загального фонду державного бюджету. То от я вам раджу не створювати якийсь новий фонд, тим паче ви забули показати джерело надходжень 10 мільярдів до цього стабілізаційного фонду. А коли буде йти мова про прийняття бюджету на наступний рік, просто наполягти на тому, щоб всі програми по АПК були повністю профінансовані, як це в перехідних положеннях Закону „Про державну підтримку сільського господарства” знаходиться. Тому комітет не підтримує. Це нова якась структура без зрозумілих джерел її наповнення.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку 21, автори народні депутати України Присяжнюк і Рижук, і прошу голосувати. [[11:51:46]] За – 188 Поправка не підтримана. Так, рухаємося далі. Поправка 22-га. Сергій Рижук, будь ласка, мікрофон.
По 22-ій я не наполягаю.
По 23-ій? Там же. Будь ласка, мікрофон.
Це якраз, шановний Володимир Михайлович і колеги, поправка ця, 23-тя, і відповідає на запитання: де взяти джерела наповнення стабілізаційного аграрного фонду? Якщо будуть відрахування піввідсотка від надходжень, то це ми будемо мати навіть не 10, а приблизно 18 мільярдів гривень. Так що якраз і зможе Кабінет Міністрів, і міністерство регулювати і виводити із такої затяжної кризи АПК. Я наполягаю на цій поправці.
У мене є пропозиція до вас іншого характеру: наступний законопроект - про платіжний баланс – останньої статтею [[пане Рижук, послухайте мене]], останньої статтею говорить про те, що не 0,5 відсотків, а 12 відсотків надбавки, 13 відсотків надбавки на всі мита ідуть якраз до стабілізаційного фонду. Давайте в тому, наступному законі, напишемо: „.в тому числі на потреби АПК”, - і вийдемо з положення. Згода так?
Шановні колеги. Мікрофон, будь ласка, Рижука.
Я наполягаю, щоб народні депутати визначилися стосовно цієї поправки, яка відхилена комітетом.
Ставиться на голосування поправка номер 23, автори – Присяжнюк і Рижук. Прошу голосувати.
Комітет не підтримує. [[11:54:06]] За – 200 Поправка не прийнята. Поправка 24-та. Симоненко Петро Миколайович, мікрофон.
Симоненко, фракція комуністів. Я прошу колег підтримати мою поправку, бо якраз вона і є радикальною поправкою щодо запобігання негативним наслідкам впливу фінансової кризи на розвиток агропромислового комплексу. Чого і яких проблем торкається моя поправка? Перше, передбачити заборону на продаж земель сільськогосподарського призначення до 1 січня 2012 року, поки не вийдемо з кризи. І тільки потім Верховна Рада буде розглядати ці пропозиції. Далі, призупинити дію Закону України, яким ратифіковано протокол про вступ України до СОТ. Не окремі якісь випадки розглядати, а принципово вирішити питання щодо призупинення, і таким чином захистити наших виробників. І третя пропозиція, передбачити державне замовлення на 50 процентів валової продукції сільськогосподарських виробників. Таким чином, ми застабілізуємо ситуацію, і держава буде мати основу для продовольчої безпеки, а селянин тверді стосунки з державою, а не з мафіозниками, які сьогодні забирають працю у наших селян. І останнє, наша поправка, і треба, щоб її розглянути, бо.
Дайте можливість завершити. Будь ласка, дайте можливість завершити.
На жаль, але цей проект, який ми зараз розглядаємо, він більше, так скажемо, вирішує проблему боротьби виробника і переробника, тобто певних кланів, а не інтереси держави і агропромислового комплексу. Тому, шановні, я прошу вас підтримати ці якраз радикальні зміни, вони вирішать багато інших питань.
Дякую. Іван Кириленко з цього приводу, потім Сергій Терещук і Смітюх.
Шановний Володимир Михайлович, шановний Петро Миколайович! У нас мораторій, якщо говорити за першу частину цієї поправки, мораторій діє і продовжується на наступний рік, і якраз до того періоду, поки ми не приймемо два ключових закони. Поки ми їх не прийняли і не приймемо, мораторій продовжує діяти. Якщо проголосувати всю цю поправку, колеги, ну, ми повинні розуміти, що вето забезпечено стопроцентно. І подолати в цьому залі вето буде неможливо, ми ж бачимо, який розклад політичних сил. Давайте не загубимо закон! Петро Миколайович, я вибачаюся, наша фракція не може проголосувати. Мораторій продовжує діяти, і хай діє, поки ми не приймемо закони. Інші позиції, які тут запропоновані, ну, ви розумієте, вето забезпечено стовідсотково. Ми не подолаємо і похоронимо закон, який дуже селу потрібен. Я вибачаюсь, що ми не підтримуємо поправку.
Дякую. Сергій Терещук.
Шановні колеги, Іван Григорович правий у тому сенсі, що мораторій буде діяти до прийняття двох основних законів: „Про ринок земель” і Державний земельний кадастр. Але погодьтесь, шановні колеги, що ці два закони не вирішують всі проблеми, які є в земельних відносинах. До того часу, поки не буде проведена інвентаризація всіх земель не можна сьогодні вводити мораторій. Ми ці два закони приймем в найближчий час, вони вже пройшли комітет, але все-таки потрібно провести інвентаризацію. Тому ми теж пропонуємо поправку Петра Миколайовича підтримати саме в цій частині, щоб продовжити мораторій. І окремо поставити на голосування.
Так, Смітюх, будь ласка. Потім – Тетяна Засуха.
Володимир Михайлович, ми розглядали на комітеті цю поправку Симоненка Петра Миколайовича і частині. Я хочу свою особисту точку зору висказати. І в частині 1, в якій говориться: „передбачити заборону на продаж земель сільськогосподарського призначення до 1 січня.12 року”, моя точка зору – її треба підтримати. Чому? Тому що зараз дуже велика криза, і ви знаєте, що село знаходиться в такому стані, що є всі підстави боятися в тому плані, що держава повинна прийняти міри про унеможливлення скупу земель сільхозпризначення. Тому прошу поставити цю поправку в частині 1 окремо, якщо в цілому поправка не буде прийнята. Дякую.
Тетяна Засуха, фракція Партії регіонів.
Я підтримую Петра Симоненка тільки в тому випадку, що сьогодні можуть маніпулювати як угодно з селом і селянами в зв’язку із кризою. Тому прошу підтримати.
Шановні колеги, тут звучала пропозиція така. Зрозуміло, я буду ставити на голосування цю поправку повністю. Якщо буде наполягання, я можу поставити її частинами. Якщо буде наполягання. Ну я повністю буду ставити спочатку. Як належить.
Буде вето!
Тому я ставлю на голосування поправку 24 Петра Симоненка. [[11:59:04]] За – 54 Рішення. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 1, „Блок Юлії Тимошенко” – 3, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 5, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 18. Тепер, шановні колеги, я поставлю на голосування по частинах, як наполягали депутати. Тобто, зачитую: „Передбачити заборону на продаж земель сільськогосподарського призначення до 1 січня 2012 року”. Прошу голосувати. [[11:59:44]] За – 199 Поправка не прийнята. По фракція, будь ласка. Партія регіонів – 141, „Блок Юлії Тимошенко” – 7, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 5, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 19. Тепер ставлю на голосування другу частину. Що? Я по частинах ставлю. Ні, шановні колеги, ну, будете наполягати – я зараз пройду все, дайте. Я прошу уваги! Друга частина: „Призупинити дію Закону України номер 50-6, яким ратифіковано Прокол до вступу України до СОТ”. Прошу визначатись голосуванням. [[12:00:34]] За – 29. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко” – 1, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 1, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 0. Ставлю на голосування частину поправки такого змісту: „Передбачити державне замовлення на 50 процентів валової продукції сільськогосподарських виробників”. Прошу голосувати.
Це означає – два з половиною бюджети річних. [[12:01:07]] За – 197
Таким чином, шановні колеги, поправка не підтримана і в цілому, і по частинах. Одну хвилиночку, я автору поправки. Петро Симоненко. Потім Кириленко і Смітюк. І будемо голосувати.
Шановні колеги, шановні виборці! Ключове питання – це питання землі. Тому я хотів би ще раз звернутися до вас, колеги: зрозумійте, що земля – це наша держава, земля – це ваше рідне село, це ваші, так кажемо, близькі і рідні, які там живуть. Невже ми допустимо, що в цій ситуації, як і з майном, з нашими заводами, фабриками, зроблять те саме з землею. Що, хочемо, щоб, так кажемо, та ж сама земля була розділена тільки між олігархами і закордонними хазяйвами? Так ні! Тому я і пропоную ось це ключове з цієї поправки проголосувати. Передбачити заборону на продаж землі, земель сільськогосподарського призначення до 1 січня 2012 року. Я прошу повернутися до цієї поправки і її ще раз проголосувати. Це ключове питання.
Іван Кириленко. Потім народний депутат Смітюх. І будемо визначатись голосуванням.
Шановний Володимире Михайловичу, шановний Петре Миколайовичу! Фракція підтримає таку пропозицію, щоб уникнути вето, ми не знаємо, який буде політичний розклад через два тижні, коли закон повернеться до залу, якщо буде заветований. Ми похоронимо повністю закон. Ми пропонуєм компромісну річ. Для того, щоб уникнути вето. Зрозуміло, наступного року ринку землі бути не повинно апріорі ніяк! Розвал повний і упала ціна, і так дальше. На рік продовжуєм мораторій. Фракція проголосує однозначно, всі за. На рік.
Дякую. Народний депутат Смітюх.
Іван Григорович, буде вето.
Шановні колеги, ми розглядаємо закон, ми не розглядаємо зараз вето.
Шановний пане Терьохін, не треба народних депутатів лякати Президентом, що він накладе вето! Я пропоную повернутися до цієї поправки. Тому що не всі депутати зрозуміли в якому режимі ми голосуємо. І підтримати цю поправку в частині першій, щодо заборони землі. А лякати нас тим, що Президент накладе вето, це не зовсім конструктивна на сьогоднішній день позиція. Якщо Президент накладе вето, хай бере на себе відповідальність тоді в такому разі. Дякую.
Дозвольте мені коротко відповісти. Я нікого не хочу лякати Президентом. Тому що Президентом нікого не налякаєш. Це перше. По-друге, я вам нагадую, що нещодавно був указ з приводу першочергових заходів, які уряд має зробити. Так в тому указі написано, що з 1 січня без прийняття навіть тих законів, про які ви, Іван Григорович говорив, ввести повний продаж неконтрольований землі. Тому, послухайте Кириленка, без двох законів, ми прийняли рішення тут, без двох законів не може бути продаж. Якщо ми сюди запишемо цю статтю, подивитеся, що буде – ми загробимо закон.
Шановні колеги, давайте таким чином. Прозвучали пропозиції. Перша пропозиція: повернутися до розгляду цієї правки, прошу уваги, і проголосувати її, тобто мораторій до першого січня 2012 року. Друга була пропозиція для пошуку компромісу – до першого січня 2010 року. У такій послідовності я поставлю на голосування. Але, перше, про повернення до розгляду поправки у частині, що стосується заборони продажу земель сільськогосподарського призначення. Про повернення до розгляду поправки. Прошу голосувати. Про повернення до розгляду цієї поправки. [[12:05:02]] За – 231 Повернулися до розгляду. Тепер перша поправка у редакції Петра Миколайовича Симоненка. Передбачити заборону на продаж земель сільськогосподарського призначення до першого січня 2012 року. Прошу голосувати. [[12:05:33]] За – 221 Поправка не підтримана. Ставиться на голосування пропозиція викласти поправку у такій редакції: „Передбачити заборону на продаж земель сільськогосподарського призначення до першого січня 2010 року”. Прошу голосувати. [[12:06:05]] За – 347 Поправка прийнята. Рухаємося далі. Рухаємося далі. Поправка. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 169, Блок Тимошенко – 122, "Наша Україна - Народна Самооборона" - 9, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 20. Поправка 25. Немає застережень? Вона врахована.
Врахована.
Немає? Ідемо далі. Поправка 26, погоджуєтесь?
По суті враховано.
Поправка 27, Сергій Терещук, погоджуєтесь?
Ми проголосували вже.
Поправка 28 Катерини Ващук і Сігала, немає заперечень?
28, я вам нагадую, ми домовилися.
Ми проголосували 28.
Ні, ні. Ми 15-у проголосували.
Ні, ні.
Ми п’ятнадцяту проголосували.
Мікрофон Катерини Ващук, будь ласка.
Шановні народні депутати, ця правка в основному стосується податку на додану вартість. Ви знаєте, це єдина допомога держави, яка доходила до кожного товаровиробника. Бо тих двадцять відсотків на додану вартість не сплачувалося, а селянину давалося як дотація до ціни переробними підприємствами. На сьогодні вона не діє. Якщо ми це відмінимо як і тут попередньо виступав Кравченко, село втрачає величезні кошти. У бюджеті цих коштів при цій кризі ми не отримаємо. Ми згідні на те, що обмеження СОТ буде поширено на оцю пільгу. Все одно таких грошей більше ми у бюджеті мати не будемо, але правку 28 я прошу вас, дорогі, всім підтримати, бо інакше усі селяни недоотримають двадцять відсотків.
Володимир Михайлович, ви знаєте, після попереднього голосування я особисто прошу підтримати ту редакцію, яку Катерина Тимофіївна дала.
Шановні колеги, вноситься. Будь ласка, мікрофон Адама Івановича Мартинюка. Ні, ні, ще голосування не йде, одну хвилиночку.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Вибачте, шановні колеги, але я хочу для стенограми, що ми зараз голосуємо 28-му поправку не ту, що у тексті, а та, що є у додатку до нашої таблиці.
Да. Поправка голосується у новій редакції, це для стенограми. Ставлю на голосування, прошу голосувати.
Просимо підтримати. [[12:09:13]] За – 408
Поправка прийнята. Шановні колеги, для того, щоб під час перерви сконсолідуватися для продовження роботи, я прошу, щоб ми зараз оголосили перерву.
Так там дві.
Шановні, ні.
Там дві правки і все.
Якщо ви наполягаєте, але давайте таким чином.
Ні, там дві правки по суті. Так, решта.
Шановні колеги, тут ще є поправок дуже багато і будуть наполягати і ми вимушені їх голосувати. Тому я просив би зараз обговорити те, що ми вже прийняли. Знайти скоординовану позицію. Оголошується перерва до 12 години 40 хвилин.
Шановні колеги, продовжуємо ранкове пленарне засідання. Ми зупинились на поправці номер 29, автор поправки Кармазін Юрій Анатолійович наполягає на її врахуванні? Будь ласка, мікрофон Кармазіну.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна-Народна Самооборона". Шановні народні депутати, це якраз антикризовий захід. У цій поправці йде мова про те, що в цей пункт, де забезпечують, є доручення Кабінету Міністрів України забезпечити, доручити також Кабінету Міністрів забезпечити будівництво необхідної кількості елеваторів, в тому числі через ДАК „Хліб Україна”. Мається на увазі, що наша країна в цьому році зробила небувалий рекордний врожай, здобула, і тепер ми не маємо куди його сховати. Давайте подивимось, що було ще за часів царя, які люблять згадувати. П’ятирічний запас тримався тоді, зараз ми не можемо, річний запас немає де нам дівати. Тому будівництво елеваторів це буде антикризовий захід, який забезпечить будівельників, всіх, всіх роботою і зерно буде ціле, і тоді ми можемо.
Дайте завершити.
Дякую. Шановний пане Голово, я звертаюсь до народних депутатів. Тоді ми будемо гравцями на цьому ринку, ринку зерна, якщо ми побудуємо елеватори зараз і збережемо зерно, наступного року не буде вже такого врожаю як зараз, а Україна зможе використовувати свої можливості і якраз експортний потенціал наш буде зерно і продукти з нього, продукти переробки, в тому числі і тваринництво, яке зараз ми підтримуємо, сільське господарство, тваринництво, птахівництво і так далі. Тому я просив би врахувати цю поправку, тому що це якраз доручення уряду, це не є норма чогось там скільки конкретно, але це якраз підтримка агропромислового комплексу. Дякую вам.
Сергій Анатолійович, будь ласка, аргументація комітету щодо відхилення.
Ця норма не може бути прийнята, оскільки вона є нормою бюджетного законодавства, ще раз закликаю, такого роду ініціативи вносити при розгляді державного бюджету України на друге і третє читання.
Я ставлю на голосування поправку номер 29 депутата Кармазіна.
Комітет не підтримує. [[12:43:39]] За – 24 Поправка не підтримана. Наступна поправка номер 30 народного депутата Кириленка і Терьохіна. Комітет пропонує врахувати.
Вона врахована, вже проголосована в іншій редакцій.
Вона ще не врахована, а комітет рекомендує її врахувати. Я питаю народних депутатів України: є заперечення проти врахування цієї поправки?
Так, ми проголосували 15-ту правку вже, яка є дотична до цієї правки.
Наступна, Сергій Анатолійович, будь ласка. Наступна 31-ша поправка народного депутата Сухого. Наполягає? Будь ласка, мікрофон Сухому. Не наполягає. Поправка номер 32 – народний депутат Присяжнюк. Частково врахована. Є наполягання на врахуванні іншої редакції? Будь ласка, Сергій Миколайович Рижук.
Я би просив доповідача пояснити, що там частково враховано тому, що розібратися складно врахували, не врахували, будь ласка.
Ми дали загальну норму в останньому, ну, в перехідних положеннях, щоб Кабінет Міністрів при подачі Державного бюджету виконав повністю зобов’язання по останній прикінцевій частині Закону про державну підтримку сільського господарства. Ви пам’ятаєте, там по роках було розписано розмір асигнувань, які мають йти на аграрний фонд і на зелену і жовту скриньки. Тобто там все є, ми просто. Вони не виконуються, тобто 4 роки не виконуються ці показники. А ми сказали, що в цьому році це обов’язково має бути виконано. Тобто це поглинається навіть ширше.
Мікрофон народного депутата Рижука.
Добре. Ми погоджуємося з такою позицією. Йдемо далі.
Погоджується автор поправки. Поправка номер 33 народного депутата Сігала і народного депутат Рижука. Народний депутат Сігал, є заперечення?
Вона врахована.
Вона врахована у законопроекті наступному 3379. Я хотів би звернути вашу увагу, що всі решта правок до [[зараз я вам скажу]].
Сергій Анатолійович, секундочку почекайте. Народний депутат Сігал не заперечує про врахування в іншому проекті законі. Народний депутат Рижук.
Рижук, фракція Партії регіонів. Я не заперечую. Що і у наступному законопроекті розглядалась і посилена ця була позиція. Але ми зараз приймаємо антикризовий закон стосовно агропромислового комплексу. І ми знаємо, що завезено урядом Тимошенко на півмільярда доларів різних неякісних продуктів тваринного походження. То чому ми не можемо відновити, як це зробили інші держави, встановити ті ставки, які захищать нашого вітчизняного виробника, теж птахівництво і не тільки птахівництво? Групу 02 ми повинні повернути на місце попереднього, який діє Закон „Про митний тариф”. Тому що неякісні продукти заполонили ринок, і вітчизняні продукти не купуються, тому що вони неконкурентноспроможні від цього. Давайте проголосуємо.
Я ще раз повторюю, що це не є.
Сергій Анатолійович, будь ласка. Народний депутат України, який вніс поправку, наполягає на голосуванні в цьому проекті закону.
Добре, я від імені комітету зроблю коментар відповідно до Регламенту. Повторюю ще раз, що всі питання стосовно обмеження імпорту зараз відповідно до міжнародних процедур узгоджених, розглядаються у 3379, який буде наступним після цього законопроекту. Якщо ми напишемо так, як пропонує народний депутат Рижук тут, то це буде порушенням міжнародних процедур і міжнародних договорів. Якщо ми напишемо в іншій диспозиції, але з таким самим ефектом, як хоче народний депутат Рижук, 3379, ми, в нас жодних претензій не буде. І ніхто нам не. зворотні заходи не зможе пред’явити по нашому експорту.
Я ставлю на голосування поправку номер 33 народних депутатів Сігала і Рижука. Прошу визначатися.
Сігал зняв. [[12:48:43]] За – 187
Поправка не підтримана. Наступна поправка номер 34 народного депутата Кармазіна також перенесена. Народний депутат Кармазін погоджується? Мікрофон народного депутат, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, мова йде про поправку, яка підтримує ту точку зору, яку вже, і аргументацію яку висловлював і народний депутат Рижук. Я вважаю, що вона правильна ця точка зору і, Сергій Анатолійович, давайте погодимося з нею. Всі члени, країни, члени СОТ сьогодні спасаються хто як може. І тільки Україна весь час кричить, що ось ми дотримуємося зобов’язань. Щодо нас хтось дотримається зобов’язань? На пшеницю на нашу заборону зробили, на все наше заборону вносять. А ми, бачите, мендальничаємо з усіма. Тому суть поправки така, в законі про митний тариф України записати: група 02 – м ясо та їстівні субпродукти застосовуються ставки ввізного мита, встановлені законом України про митний тариф України, які діяли на перше січня 2008 року. І я прошу, в нас розійшлись депутати за обід, ви розумієте, за перерву.
Сергій Анатолійович, будь ласка.
Ну, я зверну увагу тільки народного депутат Кармазіна на те, що він написав. Він. на минулому сесійному тижні ми прийняли закон про митний тариф в новій редакції з урахуванням пропозицій Президента. Тепер народний депутат. Народний депутат Кармазін, я вам відповідаю. Тепер ви пропонуєте, щоб на 02 групу поставити 10 відсотків мита, тобто відкрити кордони. Ми прийняли закон. Відкрити ви пропонуєте, тому що 3379 іде 13-відсоткова надбавка на діючі ставки по митному тарифу. Ви кажете масло масляне, давайте застосовувати 10 відсотків, ті, які є в митному тарифі. І так. Тому, ну, хоча б розібралися, що ви написали.
Я ставлю на голосування поправку №34 народного депутата Кармазіна. Прошу визначатися. [[12:51:17]] За – 13 Рішення не прийнято. Наступна поправка народного депутата Смітюха Григорія Євдокимовича. Будь ласка, мікрофон народному депутату.
Шановний Олександре Володимировичу, моя поправка була направлена тоді, коли ще розглядався закон 3353, а потім був внесений закон 3979, який, безперечно, що логічно було як мою поправку урахувати в законі 3379. І я з цим погоджуюся і вдячний за те., що комітет вніс поправку. Я наскільки прочитав закон, то моя поправка врахована. Якщо будемо голосувати. Але разом з тим я хочу, пане Терьохін, вам нагадати наступний чинник. Коли ми весною ратифікували угоду про вступ України до СОТ, то ви пам’ятаєте, що ратифікація цієї угоди відбулася не з великою значною перевагою більшості. Зараз ми поправляємо ті помилки, які були тоді створені. Створені, безперечно, і за вашою участю. І зараз виникають такі питання як Кармазін та інші депутати, і говорять, що не потрібно Україні захищати свій ринок. Тому якщо така обставина сьогодні виникла, то треба прислуховуватися і нічого страшного в тому плані, що Україна може повернутися і тимчасово ввести ті чи інші обмеження. Тому, я думаю, що в наступному законопроекті, який будемо розглядати, ми на цих акцентах поставимо крапки. Дякую.
Дякую. Абсолютно вірно. Між іншим, все це стосується і решти правок. До 45-ої все враховано в 3379. Єдине, я от як депутат Терьохін, депутата Смітюха просив би не шукати, хто кому Рабинович. Оскільки це питання, оці от норми по нуль другій, першій, двадцять четвертій групі були підписані, ще раз нагадую вам, в 2003 році наприкінці урядом Віктора Федоровича Януковича. Протоколи всі підписані тоді. Давайте не шукати.
Григорій Євдокимович, ви не наполягаєте на голосуванні? Мікрофон народного депутата Смітюха.
Я не наполягаю, тому що моя поправка була врахована, вона суттєво впливає на слідуючий законопроект.
Дякую. Наступна поправка номер 36 народних депутатів Сігала, Кармазіна і Рижука. Так само: пропонується перенесення. Згодні автори поправки?
Вона врахована в наступному проекті.
Не заперечують. Поправка номер 37 народного депутата Рижука. Так само. Наполягаєте, Сергій Миколайович? Мікрофон народному депутату Рижуку.
Профільний комітет врахує це в проекті закону 3379, тому я можу тільки вітати. Але час іде невпинно. Я не впевнений, що ми наступним тут розглянемо, але мова йде про що? Розумієте, що поки ми тут дебати ведемо, то продовжують завозити киши, сечові міхури, шлунки і інший травитель народу. А ми будемо законопроект переносити, переносити і переносити. Добре, я погоджуюся, але моя репліка в цьому полягає. Дякую.
Поправка номер 38 народного депутата Терещука. Наполягає? Будь ласка, мікрофон народному депутату Терещуку.
Шановний Сергій Анатолійович! Сергій Анатолійович! З вашими аргументами можна погодитись, що ці правки, і Рижуика, і моя, будуть враховані в наступному законопроекті. Але коли я відкрив законопроект 3379, а саме пропозиція іде про те, щоб ввести мито на ввіз яблук – тих польських яблук, які заполонили наш ринок. Тут є зсилка на закон 3379. Відкриваю закон 3379 – в цьому законі ця правка перекочувати повинна в закон 3306. То скажіть, буде вона в законі 3379 голосуватись чи ні?
Ми як з вами вирішимо, так і буде, оскільки, розумієте, ви не мито міняєте, а строк, термін. Якщо ваша згода, тоді треба просто будь-які терміни прибрати з цієї позиції, тоді буде діяти одна ставка – оця от велика. Ми можемо зробити в наступному законі. Але логічніше – це 3306. Але можемо в наступному. Давайте пропозицію, ми проголосуємо за неї. Да, тому що пропозиція по змісту правильна, те, що ви даєте.
Народний депутат Терещук погоджується з тим, що ми зараз не ставимо на голосування. Так? Зрозуміло. Поправка номер 39 народного депутата Ващук. Катерина Тимофіївна. Будь ласка, мікрофон Катерині Тимофіївні.
Тут іде відносно цукру дві мої правки. Шановні народні депутати, я прошу вас дуже звернути увагу: у зв’язку з тим, що ми дозволили за умовами СОТ ввозити в Україну 270 тисяч тонн цукру-сирцю із тростини, ми завалили абсолютно галузь аграрну. Тому я вас дуже прошу підтримати 39-ту правку, зокрема, групу 17 і в сорокову правку внести таку правку, що цей закон набирає чинності з 1 січня 2012 року. Тобто на два роки ми право ввозити цукор-сирець в Україну відстрочуємо, поки не наладиться у нас наше виробництво цукрової.
Будь ласка, Сергій Анатолійович.
Катерина Тимофіївна, по 39-й правці ваші всі зауваження враховані в законі 3379, який вводить обмеження. Тому її тут не треба голосувати. Стосовно цукру-сирцю. Ну, ви знаєте, що це записано в протоколі, який ми ратифікували. І як нам юристи пояснили, що навіть якщо ми запишемо таку позицію тут, то будуть, відповідно до Конституції, діяти норми пріоритетно міжнародного права. Тобто можете голосувати, але ця норма буде недіюча. В мене є прохання: 39-ту ви знімаєте, ми потім будемо розглядати наступний закон, а 40-ва, я вам розповів, що буде. Дякую.
Катерина Тимофіївна, будь ласка, ви згодні з тим, що ця поправка не буде на голосування?.
Я настоюю. Я настоюю на голосуванні 40-ї правки.
39-а зараз розглядається.
Там, де відстрочуємо право ввезення в Україну цукру-сирцю на 2 роки, а попередню перенесем у слідуючий закон. Шановні народні депутати! До вашого відома, сьогодні країни Євросоюзу, не радячись з членами СОТ збільшили суттєво дотації на експорт в Україну, що ввезеться, ними страшно дотується. Ми абсолютно на це не реагуєм. Вони приймають що хочуть, а ми дуже слухняні і гробимо нашого товаровиробника. Я прошу вас підтримати 40-у правку.
Шановні народні депутати, поправка номер 39 не голосується, вона переноситься зі згоди суб’єкта законодавчої ініціативи. Я ставлю на голосування поправку номер 40 народного депутата Ващук. Прошу визначатися. [[12:59:19]] За – 129 Поправка не підтримана. Наступна поправка №41 народного депутата Ващук. Катерина Тимофіївна, будь ласка.
А ми проголосували 28-у такого ж змісту.
Ми проголосували, шановні народні депутати, правку 28-му. Я лише хочу для протоколу. Сергій Анатолійович, ми там проголосували пункти 11, 21 статті 11, я прошу дописати. тут щоб ми не забули її 6.2.6.
Катерина Тимофіївна, ви наполягаєте на поправці 41 чи ні?
Ні, там вона врахована.
Ні. Зрозуміло. Поправка номер 42 народного депутата Ткача. Будь ласка, мікрофон.
Шановний Олександре Володимировичу! Шановний Сергію Анатолійовичу! Шановні колеги депутати! Ми зробили з вами добрий крок, коли в так званому тому великому антикризовому законі прийняли нульову ставку ПДВ на ввіз чистопородної худоби. Цією поправкою пропонується зробити ще один крок, також зробити таку ж ставку ПДВ на обладнання для тваринницьких комплексів, які не виготовляються в Україні. Я вважаю, що це буде дуже добре, тому що на сьогоднішній день із того поголів’я, яке є в Україні - близько 5 мільйонів штук ВРХ, - десь 80 відсотків вирощується у приватних господарствах. У нас сьогодні фактично відсутні сучасні тваринницькі комплекси. Тому б я вас попросив підтримати цю поправку. Також звертаюся до колег із фракції Партії регіонів. Ваш колега Прутнік також приблизну поправку вніс. Тому я попрошу поставити на голосування і підтримати. Дякую.
Я вам нагадую. Я не заперечую проти ідеї, але я вам нагадую, що техніка виконання вашої правки не дозволяє її використовувати, оскільки якщо ви хочете поставити таку тимчасову пільгу, необхідно ставити коди УКТЗ. От так, як ви поставили, тут можна везти і автомобілі, і комп’ютери, і все що завгодно. Тому, будь ласка, дивіться, що пропонується. Законопроект на четвер стоїть, 3306. Будь ласка, поставте коди УКТЗ., узгодьте це з Міністерством аграрної політики і Міністерством економіки. Не буде проблем взагалі. Да, на четвер.
Я ставлю на голосування поправку номер 42 народного депутата Ткача. Прошу визначатись.
Ну, в такому вигляді не можна. [[13:02:08]] За – 72
Поправка не підтримана. Наступна поправка – номер 43, народних депутатів Присяжнюка і Рижука.
Ну ми прийняли ці позиції.
пропозиція перенесення в інший законопроект.
Чистопородну худобу ми прийняли вже в тому, антикризовому.
Сергій Анатолійович, будь ласка, спочатку скажуть суб’єкти законодавчої ініціативи, які внесли поправку. Народний депутат Рижук, будь ласка.
Дякую. Я читаю в нашій таблиці, що відхилено і не є предметом закону. Я не бачив. Але думаю, що Сергій Анатолійович погодиться і Верховна Рада в тому, що нам племінних чистопородних тварин. це треба дякувати тим, хто їх буде купляти і завозити, і, звичайно, звільнити від оподаткування, тому що це валюта для держави, для АПК. Дякую.
Так я.
Ви наполягаєте на голосуванні, Сергій Миколайович? Так?
Да почекайте, да почекайте! Що це за порядок ведення?
Будь ласка, виключіть мікрофон на трибуні. Сергій Миколайович, ви наполягаєте на голосуванні вашої правки?
Я прошу, щоб Сергій Анатолійович ще роз’яснив, де включено це питання, оскільки я не бачу цього.
Будь ласка, Сергій Анатолійович, роз’ясніть.
Я вам нагадую, що ми прийняли вперше антикризовий закон. І ваша правка, пакет оцей, там була в тому числі ваша правка по чистопородній худобі. Ми проголосували і підтримали її. Це вже закон. Вже є. Стосовно інших пропозицій, ми прийняли правку 28 Катерини Ващук і Сігала, тільки-но проголосували, де в другій частині враховані.
Не наполягає на голосуванні. Поправка номер 44 народного депутата Терещука. Наполягаєте на голосуванні? Мікрофон, будь ласка, народному депутату Ющук.
Я хотів Сергія Анатолійовича запитати, не проходить?
Ні. Бо це питання бюджетного кодексу і бюджетної процедури. Тобто тут ми не можемо розглядати це.
Не наполягає. Поправка номер 45, народний депутат Рижук. Будь ласка, мікрофон депутата.
Дякую. Рижук, фракція Партії регіонів. Тут я думаю, що, Сергій Анатолійович, обов’язково повинні підтримати. У нас є 117 заводів-виробників горілчаної винопродукції, які повинні платити 780 тисяч гривень за виробництво і плюс 500 тисяч гривень за реалізацію. Тобто той, хто вітчизняний товаровиробник, підприємство виробляє і реалізує, двічі покараний. Але всього у нас 18 таких ліцензій куплено із 117. І держава, якби навіть продала ці всі ліцензії, мала б 50 мільйонів. А якщо ми зараз зробимо так, як пропонуємо, ось Партія регіонів і я особисто, щоб отримували ліцензії виробництво за власного виробництва, то ми підрахували, що бюджет отримує 580 мільйонів плюс запрацюють всі 117 підприємств. Дякую.
Будь ласка, коментар комітету.
Я хотів би зазначити, що це питання розглядається сьогодні в переліку так званих підбюджетних законів, де вносяться зміни в Закон про державне регулювання і обігу горілчаних і тютюнових виробів. І там ширше, тобто не тільки ця дискретна проблема, але і, припустимо, проблема по ліцензуванню роздрібної торгівлі, проблема обліку продукції і так далі. Я дуже просив би, ми на четвер виносимо в останньому читанні, якщо сьогодні приймемо у першому, на четвер виносимо цей загальний закон про держрегулювання. Давайте туди ми його включимо, вона правильна. Але вона не стосується цього закону.
Сергію Миколайовичу, погоджуєтеся із зняттям поправки?
Я категорично не погоджуюся, тому що навіщо ми зараз розглядаємо цей закон, коли всі наші пропозиції пропонується перенести в інший законопроект, який давно-давно треба було. Це перше. Друге. Наскільки я знаю, Сергію Анатолійовичу, що ви особисто внесли пропозиції по акцизу до цих товарів на спирт на скільки там разів, а на спирт, який у нашій виноробній промисловості, у 700 разів. Тобто наша виноробна галузь взагалі таким чином буде знищена в прямому розумінні цього слова. То я боюся, щоб нас, селян і виноробів, не підманули, не підвели. І знову, що ми будемо пити дорожчу горілку, хто її п’є, а вино буде не конкурентноздатне. Ось про що мова.
Я ставлю на голосування поправку номер 45 народного депутата Рижука. Прошу визначатися. [[13:07:36]] За – 178 Поправка не підтримана. Наступна поправка номер 46 народного депутата Терещука. Наполягаєте на голосуванні чи погоджуєтеся з переносом?
Переносимо її в наступний законопроект. Не наполягає.
Не наполягає. Поправка номер 47 народного депутата Прутніка. Наполягає? Не наполягає. Поправка № 48 народного депутата Присяжнюка і народного депутата Рижука врахована у. редакції, ви погоджуєтеся з такою редакцією? Погоджуєтеся. Поправка № 49 народного депутата Деревляного відхилена. Є наполягання? Мікрофон народного депутата Деревляного включіть, будь ласка. Не наполягає. Таким чином, ми розглянули усі поправки, частину з них врахували, я ставлю на голосування про прийняття у другому читанні проекту закону № 3353 про внесення змін до деяких законів України щодо запобігання негативним наслідкам впливу світової фінансової кризи на розвиток агропромислового комплексу, прошу визначатися. [[13:09:04]] За – 262 Рішення прийнято. У мене питання до Сергія Анатолійовича Терьохіна, після голосування частини поправок чи є необхідність у тому, щоб цей законопроект доопрацьовувався на третє читання.
Ні, немає.
Немає.
Ні, ми проведемо тільки юридичне оформлення, тому що правки мають бути лінгвістичні, правки мають бути зістиковані.
Будь ласка, мікрофон народного депутата Кириленка Івана Григоровича.
Шановний Олександр Володимирович, шановні колеги, дякую усім народним депутатам, які підтримали закон, про який село мріяло протягом п’ятнадцяти років. Унікальні норми. Дійсно, ми після цього відчуємо, що сільське господарство воістину може бути локомотивом українсько економіки. Одна єдина поправка, з якою ми повинні зараз визначитися, у нас буде працювати дві норми стосовно ринку землі. Перша норма – мораторій до 2010, до 01.01, і друга норма, яка не скасована, мораторій буде діяти, поки не будуть прийняті два закони: про кадастр і про ринок земель. То для того, щоб нам уникнути вето Президента на цей закон і ми розуміємо, що вето може бути неподолане по нинішньому голосуванню. То треба і одну й другу норму об’єднати. Мораторій до 01.01.2010 року і тут же фраза „приймається ринок землі після прийняття Верховною Радою двох законів”. Тоді ми уникаємо вето. Я просив би підтримати цю пропозицію.
Іван Григорович Кириленко пропонує трете читання цього проекту, щоб попрацювали і привели у відповідність норми.
Та ні, ні.
Зараз ми ухвалили вже у другому читанні, я ставлю питання: є необхідність узгодження норм? Регламент передбачає, якщо є необхідність, ми тоді перекладаємо на третє читання і готується до третього читання проект. Є необхідність? Ще раз питаю.
Нема.
Наполягаєте?
Немає. Комітет просить прийняти в цілому.
Ну є ще народні депутати, Сергію Анатолійовичу.
У нас є проект постанови про прийняття в цілому.
Я ставлю проект закону номер 3353 про внесення змін до деяких законів України щодо запобігання негативним наслідкам впливу світової фінансової кризи на розвиток агропромислового комплексу в цілому. Прошу визначатися. [[13:11:53]] За – 263 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду наступного проекту порядку денного. По фракціях, будь ласка, на табло. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законів України з метою поліпшення стану платіжного балансу України у зв’язку з світовою фінансовою кризою. Доповідач Терьохін Сергій Анатолійович.
Дякую. Це той закон, про який ми сьогодні говорили, щодо тимчасового обмеження імпорту по деяких товарах, які продемонстрували надзвичайно велике зростання за останні 11 місяців. Ініціатором запровадження тимчасової процедури є Кабмін, який розробляє і подає на розгляд Верховної Ради проект, в якому міститься перелік товарів. Доходи, отриманні в наслідок запровадження тимчасової надбавки пропонується спрямувати до стабфонду. Норми даного законопроекту спрямовані виключно на відновлення рівноваги платіжного балансу і не передбачають створення протекціоністських переваг для окремої галузі. При опрацюванні законопроекту до другого читання в комітеті була проведена ґрунтовна дискусія, що дала можливість суттєво його доопрацювати, зокрема, привести у відповідність до основних принципів Євросоюзу. Іще одна правка відповідно до першого читання базуючи.?? на матеріалах митної статистики було визнано за доцільно встановити, збільшити ставку Тимчасової надбавки до діючих ставок ввізного мита на рівні 13 відсотків від митної вартості товарів а статистика, митна статистика за 11 місяців. Передбачається, що перелік товарів критичного імпорту затверджується Кабінетом Міністрів за винятком деяких товарів, коди яких прямо визначені нормами законопроекту, навколо цих кодів якраз ми зараз вели дискусію при опрацюванні попереднього закону. За результатами розгляду членами комітету прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти в цілому, в другому читанні та в цілому законопроект 3379 з редакційними правками Головного юридичного управління.
Дякую. Переходимо до розгляду поправок внесених до даного проекту закону. Поправка номер 1 народного депутата Святаша. Наполягає на розгляді поправки?
Ні!
Не наполягає. Поправка номер 2 народного депутата Терьохіна врахована. Немає заперечень щодо врахування цієї поправки? Немає. Поправка номер 3 народного депутата Терьохіна. Врахована частково. Сергій Анатолійович, ви не наполягаєте?
Ні.
Поправка номер 4 народного депутата Святаша. Наполягаєте? Ні. Поправка номер 5 народного депутата Святаша врахована. Є заперечення проти врахування? Немає. Поправка номер шість народного депутата Терещук, врахована частково. Погоджуєтесь з врахуванням?
Так, погоджуюсь.
Погоджується. Поправка номер 7 народного депутата Варапаєва, врахована частково. Погоджуєтесь? Погоджується. Дякую. Поправка номер 8 народного депутата Святаша врахована по суті. Ви згодні з цим? Народний депутат Святаш, згодні?
Согласен.
Згоден. Поправка номер 9 народного депутата Терьохіна – врахована. Немає заперечень? Немає. Поправка номер 10 народного депутата Святаша – відхилена. Мікрофон депутату Святашу.
Не наполягаю.
Не наполягає. Поправка номер 11 народного депутата Терьохіна – врахована. Немає заперечень? Немає. Поправка номер 12 народного депутата Воропаєв – відхилена. Наполягаєте?
Наполягаю.
Наполягаєте на голосуванні?
Я наполягаю на даній поправці. И хотел бы поэтому сказать следующее.
Будь ласка, мікрофон.
Я целиком согласен в том, что Верховная Рада по предложению Кабинета Министров вводит такую временную процедуру на шесть месяцев. Я совершенно не понимаю, почему на следующие шесть месяцев Кабинет Министров Украины продлевает этот строк по собственной инициативе без согласия Верховной Рады Украины. Я считаю, что мы в данному случае лишаем Верховную Раду законодательной инициативе. Поэтому я наполягаю на своей поправке.
Я хотів би прокоментувати. Цей закон не забороняє в будь-який момент Верховній Раді прийняти рішення, припустимо не про шість місяців, а про дванадцять місяців. Просто уявіть собі ситуацію, коли шість місяців, якщо ми приймемо цей закон закінчується 1 липня, а ми з вами їдемо в теплі краї. Хто буде. Нам же треба продовжити, тобто ми це зможемо зробити лише на наступній сесії. Тому це не заперечує компетенцію народних депутатів у будь-який момент поміняти цей строк. Але робить запобіжник, якщо щось станеться з нашою роботою або знову блокувати будемо трибуну. Розумієте. Це плюс, а не обмеження компетенції.
Шановні колеги! Ставиться на голосування поправка 12 нашого колеги Воропаєва. [[13:17:41]] За – 177 Поправка не підтримана. Поправка 13, Дмитро Святаш, наполягаєте на ній?
Ні.
Терьохіна – врахована. 15-та – врахована. 14-та? Терьохіна. Будь ласка, Микола Круглов.
Шановні колеги, я хотів би звернути увагу на те, що 13 поправкою пункт 3.7, 7, пункт 2, ми надаємо повноваження Кабінету Міністрів змінювати та скасовувати тимчасову надбавку, що є прерогативою виключно Верховної Ради, так як це говорить закон про зовнішньоекономічну діяльність. Очевидно скасовувати, ми говоримо, що да, можливо, але змінювати, такого права у Кабінету Міністрів немає. Тому я хотів би, так як ми говорили з вами, треба буде скорегувати, тому що „змінювати”, це ми забираємо у Верховної Ради конституційне право.
Микола Петрович, абсолютно правильно ви кажете, це помилка, треба не змінювати, тобто не може на що завгодно підвищувати, можна зменшувати і скасовувати, так правильно ви сказали. З урахуванням того, що я для стенограми кажу, слово „змінювати” поміняти на слово „зменшувати”, це помилка буде.
Микола Петрович, влаштовує такий підхід, значить ідемо тоді далі. 15 поправка, Дмитро Святаш, врахована редакційно. Влаштовує такий?
Влаштовує.
Так, 16-та влаштована. 17-та Сергій Терещук, відхилена поправка, мікрофон будь ласка.
Не наполягаю, ні.
Не наполягаєте. Поправка 20-та, народні депутати Сігал і Кармазін. Сігал, мікрофон будь ласка.
Шановні колеги, я прошу врахувати суть цієї поправки. Справа в тому, що враховано тільки 13 відсотків мита, а ми просимо, щоб було не менше ніж 20 відсотків мита на м’ясну продукцію. Крім того є такі коди, як п’ятий код, це кістки, в нашу державу в цьому році завезено 170 тисяч тонн кісток під видом м’яса і їх переробили для ковбас. Тому я наполягаю, щоб була прийнята моя редакція цієї правки. Дякую.
Шановний народний депутат, я вам нагадую, що ми прийняли зараз закон, де впровадили обов’язкові стандарти якості, якими забороняється те, що ви кажете. Стосовно цього закону, якщо ми поставимо не суцільну надбавку оцю – 13 відсотків на загальні позиції, а якусь окрему ставку мита в цьому законі, це буде страктуватися, як закид протекціонізму, і по нашому експорту буде застосовані відповідні заходи. Тому сьогодні по цій позиції введено два: захист стандартами минулим законом, і буде стояти 23 відсотки мита – це немало. Тому те, що ви пропонуєте, грубо суперечить нашим міжнародним зобов’язанням.
Будь ласка, Олександр Яворівський. Володимир Олександрович, будь ласка.
Володимир Яворівський. Шановний Володимире Михайловичу, я для того, щоб це було відображено у стенограмі. Я подав свою поправку до 3-ї статті. Одначе просто з технічних причин вона сюди не потрапила. Йдеться про те, щоб вилучити з цього списку, який обкладається ввізним митом, пальмову олію, яка заходить потім у величезний спектр товарів, які подорожчають. Але комітет, я дякую Сергію Терьохіну, комітет врахував це. Просто тут не зафіксована оця моя поправка. Через те, хай буде для стенограми. Але вже у другому читанні все це є, і все стало на свої місця. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ставиться на голосування поправка номер 20, народні депутати Сігал і Кармазін.
Комітет не підтримав цю правку. [[13:22:18]] За - 44
За – 44, поправка не підтримана. 21-ша поправка. Будь ласка, Микола Петрович.
Володимир Михайлович, ми, коли розглядали 19-ту, не звернули увагу, і ми домовлялись так на комітеті відносно того, що в останньому абзаці ми даємо перелік товарів, на які треба буде підняти 13 відсотків для того, щоб був відповідний захист. І мм домовились, що до тих позицій, які є, для того, щоб не робити окремого закону, ми домовилися, 3385. Ми добавили, домовилися добавити 11 товарних груп, які вивірені.
Озвучте, будь ласка.
Да, це група 4203, 4303, 6101, 6201, 6301, 6806, 6901, 7201, 7301, 8401 і 8501- це товарні групи, по яких у нас уже зашкалило ввезення товарів і ми узгодили цю ситуацію у себе на комітеті.
Я можу підтвердити, дійсно, це, ці позиції стосуються промислового виробництва. Тобто там немає, да, там те, що виробляється в нас і ввозиться збільшення за 11 місяців на 50 і більше відсотків імпорту. Тому я не знаю, по яких причинах, це технологічно, мабуть, не., технічно не попало те, що озвучено. Я просив би підтримати цю позицію. В стенограмі воно є, ми при юридичному доопрацюванні можемо їх додати.
Шановні колеги, немає застережень. Нема потреби тоді голосувати?
Ні, давайте проголосуємо на всякий випадок.
Ну, як, зараз тоді не проголосуємо, якщо погоджено все це і ніхто не наполягає на голосуванні.
Ну, добре, добре.
Не наполягає?
Не, нормально, каже.
Так, 21-ша поправка влаштовує, врахування є, 22-га - врахована, 23-тя. 22-га поправка, да? Яка? 22-га, будь ласка, мікрофон. Дмитро Святаш.
Володимире Михайловичу, по-перше, щодо 22-ї поправки, яка написано як врахована, я хочу зауважити, що вона не розглядалася на засіданні комітету. І ми голосували, і підтримували інший текст в правій колонці. По-друге, остання постанова про перелік товарів критичного імпорту була скасована в 2000 році Прем’єр-міністром Ющенко. А на вимогу СОТ поняття „товари критичного імпорту” були виключене з законодавства України. Тому прошу поставити цю поправку на голосування.
Дозвольте, дозвольте пояснити. В разі якщо ми застосуємо механізм першого читання, негайно будуть застосовані санкції Комітету по обмеженню платіжного балансу до України. Чому? Тому що загальне правило статті 12 ГАТ говорить про те, що в разі якщо країна встановлює надбавку для імпорту з метою відновлення рівноваги платіжного балансу, то країна має встановити на всі позиції за винятком тих, які йдуть на споживання громадян, на виробництво засобів виробництва і на так званий критичний імпорт, як, припустимо, газ, нафта, уранові таблетки і так далі. Тобто така конструкція єдина можлива, для того щоб країни, які входять до комітету з питань обмежень платіжного балансу, не виставили претензії Україні. Якщо це буде зроблено, я вас попереджаю, негайно ці ставки будуть скасовані. І цей закон буде пшиком. Тобто ми нічого не доб’ємося.
Дякую. Шановні колеги, давайте домовимося в такий спосіб. Аргументування, аргументація поправки – хвилина, і позиція комітету – хвилина. Бо ми ж один одного не переконаємо. Але відповідно до регламенту я ставлю на голосування поправку 22, автор Сергій Терьохін.
За, за треба. Без цього закон не працює.
Прошу голосувати.
Все, можна закриватися. [[13:26:53]] За – 194 Шановні колеги, я прошу уваги. Давайте пройдемо до завершення. Якщо буде там наполягання, ми будемо працювати далі. Спокійно. Поправка 23, народний депутат Воропаєв. Влаштовує там врахування по суті? Народний депутат Давиденко, 24-та. Нема застережень? Мікрофон, будь ласка.
Не наполягаю.
Немає. Да. Народний депутат Богуслаєв, 25-та поправка. Не наполягаєте?
Мне сказали.
Ми домовилися на комітеті.
Двадцять шоста, Смітюх. Врахована. Нормально все? Мікрофон, будь ласка, Смітюху.
Шановний Володимире Михайловичу, я звертаюся до всіх народних депутатів і до наших слухачів. Повторюю, що весною цього року Верховна Рада України ратифікувала Угоду про вступ України, приєднання до СОТ, в результаті чого нанесено було значні збитки економічному потенціалу України – сільському господарству, промисловості і тощо. Відкрила тим самим кордони, що дало можливість завозити всякі непотрібні сюди товари. Тому зараз, спасаючи ситуацію, уряд вносить на сьогоднішній день оці, в тому числі і ми поправляємо ситуацію, яка. вносяться зміни до тарифів таможенних і тощо. Я хочу, щоб звернули увагу, що весною пан Терьохін відстоював ці норми, щоб Україна відкрила кордони, а зараз він цю ситуацію підтримує. Тому я хотів би, щоб він пояснив, в чому логіка і де економічний потенціал України дівся за півроку, що він не спроможний справитися з цією ситуацією?
Шановний колега Смітюх, я вам нагадую, що навесні у нас була абсолютно інша економічна ситуація. Сьогодні стан платіжного балансу України визначається як критичний. Підставою для визначення критичності стану платіжного балансу, який дає нам можливості запровадження таких надбавок, є сам факт надання валютним фондом „стенбаю”. Тобто сьогодні ми маємо право по 12 статті ГАТ збільшувати, ставити такі надбавки виключно з метою відновлення рівноваги платіжного балансу. Весною ми такого, на жаль, не могли зробити. І ще раз повторюю, що дві третини позицій по отим товарам, про які ми сьогодні кажемо, були узгоджені не урядом Тимошенко, першого або другого скликання, а іншими урядами. 13 років отакий безлад робився. Я особисто підписав один протокол – з Японією лише, і непоганий.
Поправка 26 врахована. Інших застережень немає. Рухаємось далі. 27 поправка. Юрій Кармазін і Сергій Рижук. Хто буде виступати? Юрій Кармазін і Сергій Рижук по черзі.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, йде мова про те, що кожен із нас з вами, якщо захоче провести з собою 200 чи 300 гримів сала, чи то в Сполучені Штати, чи то куди завгодно, його завернуть і скажуть, що не можна. А ми відкрили повністю свої ринки. Тому ми пропонуємо групу - 16 готові харчові продукти з м’яса, риби або ракоподібних, молюсків або інших водяних безхребетних за товарними кодами від 16.01.00.10.00 до 16.05.90.30.00 сюди щоб підпадали під дію цього закону. Я, Сергій Анатолійович, ви сказали, в тому законі, що підходить під дію цього закону, 3353, чи під дію 3379. Тепер тут відсилка йде до норм 3306. То скажіть мені, будь ласка, вашу поправку зараз 19-ту відхилили, причому я вважаю, що до неї треба повертатися, і тут ви відхиляєте.
Зараз помінялися. ми пропонуємо поміняти систему визначення критичного імпорту. Зрозуміло, що по тим позиціям. це ковбаси, я так розумію. По тим позиціям, да, критичного імпорту не буде. Одначе, ви знаєте, що у нас 80 відсотків споживання рибних продуктів, припустимо, це імпорт, і ми не можемо зараз обмежити споживання громадян. Тому так не можна писати, як ви. Єдине, що я пропоную, що Кабінет Міністрів, якщо ми вернемося до тієї правки, просто не внесе цієї позиції до критичного імпорту, не буде це критичним імпортом, розумієте?
Дякуємо. Сергій Рижук, будь ласка, мікрофон, фракція Партії регіонів. Прошу уваги.
Дякую. Ці пропозиції перекликаються із пропозиціями того щойно прийнятого антикризового закону, так що я би колегу Кармазіна підтримав, щоб ми все-таки визначилися тут. І пропоную проголосувати за наші поправки.
Ну, тут найбільша харчова група. Тобто я не впевнений, що зараз із таким станом, який у нас є, ну, можна зменшувати фізичне споживання громадян. Тому.
Шановні колеги, одну хвилинку!
Да я різниця!. Так, не волайте, будь ласка.
Верховна Рада давайте зараз голосуванням прийме рішення. Вноситься на голосування поправка 27, автори народні депутати Кармазін-Рижук. Прошу голосувати. [[13:32:44]] За – 326 Рішення прийнято. Поправка 28, Сергій Терещук, мікрофон, будь ласка.
Ми про це говорили, можна пропозицію. Коли ми приймали, обговорювали попередній законопроект ми домовилися, я під стенограму кажу, що в цій позиції, в цьому проекті ми запишемо, що мито, яке встановлюється в сезон, маркетинговий рік, скажімо, для яблук в Україні, поширюється на весь рік. Тобто немає зниження мита в міжсезоння.
Сергій Терещук, будь ласка, мікрофон.
Сергій Анатолійович! Один євро залишається мито на ввіз яблук в Україну протягом року. Шановні колеги! Я звертаюсь до вас з проханням, все-таки підтримати цю поправку. Справа в тому, що у нас, слава Богу, зацвіли яблуневі і грушеві сади, але з вступом в СОТ ми відкрили повністю кордони для європейських яблук. Польща, яка субсидується щедро з євробюджету сьогодні по дві гривні завозить яблука, не зможе наш виробник конкурувати з ними. Тому наше прохання підтримати в тій редакції, як Сергій Анатолійович, говорить, один євро протягом року.
Просто зняти сезонність.
Народний депутат Смітюх, будь ласка.
Шановні колеги! Хочу деяку інформацію вам надати відносно того, що стосується нас взагалі яблук на Україні. Ви знаєте, що критичну межу Україна ще не пройшла. Тобто нас більше спаду, менше виробляємо чим споживаємо. Тому на сьогоднішній день в Україні є програма так звана, одновідсоткового процентного збору від продажу алкогольних напоїв, який йде на поновлення, або на стимулювання, підтримку, розвитку садівництва, виноградарства і хмелярства. Нашим комітетом вже було внесені декілька місяців назад, де пропонує збільшити до півтори процентної ставки, для того, щоб збільшити цю можливість, для того, щоб позитивне сальдо виробництва в тому числі яблук, на Україні збільшити. І це дасть можливість розширити у нас в тому числі і робочі місця. Тому я підтримую цю пропозицію відносно того, що на сьогоднішній день для того, щоб додатково стимулювати, ввести тимчасове мито одне євро за один кілограм цих яблук.
Я перепрошую, воно не тимчасове, воно стандартне. Одначе, там є „сезон” і „не сезон” і коли „не сезон” – воно діє, а коли „сезон” – воно знімається на менше. Тому пропозиція поставити, забрати „сезони” і поставити єдине мито.
Шановні колеги! Ставиться на голосування поправка 28. Прошу голосувати.
Тільки в тій редакції, як я сказав, по сезону. [[13:35:50]] За – 382.
Поправка прийнята. Поправка 29. Катерина Ващук мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги! Ми щойно, в минулому законі, проголосували дуже багато гарних норм по підтримці тваринництва і інших галузей. Ми нічого не зробили для цукровиків, перенесли в цей закон. Зараз моя правка передбачає те саме зробити із цукром. Я вам називаю дані, ось переді мною, що тільки в цьому році вдвічі, в два з половиною майже рази, завезено в Україну більше цукру, ніж ми його імпортували в складниках, цукерок, шоколаду і таке інше. Через те, нам треба захистити внутрішній ринок, захистити тих, хто вирощує цукрові буряки – це робочі місця. Наші заводи закриваються десятками кожного року. Я вас дуже прошу, підтримати цю мою правку по обмеженню завезення цукру через збільшення ввізного мита.
Так, комітет, будь ласка. Одну хвилинку, позиція комітету.
Катерино Тимофіївно! Ми підтримуємо вашу позицію з одним зауваженням. Відповідно до вимог нормо творчої практики цього закону, ми можемо ставити тільки до чотирьох цифр коди, у вас тут стоять подрібнені позиції. Тому давайте підтримаємо, але по товарним групам чотирьох цифр. Добре? Воно ширше получається.
Підтримується така пропозиція? Нема заперечень? З урахуванням цієї пропозиції я ставлю на голосування поправку 29. Прошу голосувати. [[13:38:06]] За – 265 Поправка прийнята. Катерина Ващук мікрофон. Прошу уваги, шановні колеги.
Шановний Сергій Анатолійович! Шановні колеги! І на прохання колег-депутатів я ще раз звертаюсь до Сергія Анатолійовича. Сергій Анатолійович, давайте і цю правку, що стосувалася ввезення цукру-сирцю в Україну все-таки норму, яка відсовує право ввозити щорічно 270 тисяч тонн цукру-сирцю в Україну, пересунемо на 2 роки. Ну хоча б на рік! Коли така критична ситуація, немає де діти власного цукру, у нас запас на півтора-два роки свого цукру, а ми відкриваємо кордони. Давайте все-таки проголосуємо.
Катерина Тимофіївна, якщо. ви знаєте що завтра. після буде з цим законом? Ви його читали. Протягом 30 днів, цей закон направляється, нотифікація робиться Кабінетом Міністрів, комітетом по обмеженню платіжного балансу, і потім протягом процедури до 4 місяців комітет буде розглядати це. Це міжнародні наші угоди. Якщо буде там ця правка, про яку ви кажете, цей законопроект зразу буде відхиленим. Ну навіщо плутати грішне з праведним? Ми і так, слава тобі, Господи, на весь імпорт на 13 відсотків збільшуємо, крім критичного, ставку. Дай Бог, щоб це було сприйнято.
Шановні колеги! З приводу чого? Всі поправки проголосовані.
Ні. Володимир Михайлович, без 22 правки цей закон не працює. Я просив би вернутися до неї, тому що немає механізму без 22-ої правки в його використанні. Тому будь ласка.
Я ставлю. Прошу уваги! Ставлю на голосування про повернення до поправки номер 22. Прошу голосувати. Про повернення. [[13:40:29]] За – 266. Повернулись. Будь ласка, ще раз, Сергій Анатолійович. Будь ласка.
Ця правка стосується встановлення тих товарів, які йдуть на, повторюю, суспільне споживання, на критичний імпорт, на виробництво засобів виробництва і так далі. Ми з вами визначили коди, які не можуть бути включені до критичного імпорту в будь-який час. І на ці коди обов’язково застосовується така надбавка. Одначе можливі і інші товари, які теж не будуть включатися до критичного імпорту і підпадати під цю надбавку для балансування платіжного балансу. Тому без цієї правки у нас оці коди, які ви визначили, не працюють. Прохання підтримати.
Я ставлю на голосування поправку 22. Відмініть голосування. Адам Мартинюк, будь ласка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, ми повернулися до голосування, і треба голосувати. Бо інколи Сергій Анатолійович так пояснює, що він налякає людей – і вони передумають голосувати. Тому я прошу підтримати 22 поправку.
Ставлю на голосування поправку 22. Прошу голосувати. Я прошу заспокоїтись, шановні колеги! Прошу заспокоїтись. [[13:42:13]] За – 263 Поправка прийнята. Шановні колеги, всі поправки. Будь ласка, по фракціях. Партія регіонів – 0, „Блок Тимошенко” – 154, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 62, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 20. Круглов Микола Петрович, мікрофон. Прошу підготуватись до голосування за закон.
Володимир Михайлович, враховуючи те, що ми повернулися до 22-ї, але ми добавляли в 19-ту перелік 11 товарних груп. То він тут точно так же є – 22-й. Тепер треба сюди добавити ті 11 груп, про які ми говорили. Це технічне питання.
Одну хвилиночку, голова комітету, будь ласка.
Миколо Петровичу, ви під стенограму сказали, ми погодилися, бо це рішення комітету було. Тому із стенограми ми переносимо це в праву колонку в пункт третій прикінцевих положень.
Шановні колеги, давайте тоді проголосуємо, щоб не було застережень. Тому я ставлю цю пропозицію. Ще раз озвучте її, будь ласка.
Володимире Михайловичу! Ми.
Одну хвилиночку.
Ми проголосували додатково добавити 11 товарних груп в 19-ту поправку з урахуванням того, що 22-га виходила. Тепер, якщо 22-гу ви включаєте, то автоматично треба технічно.
Правильно.
Добавити ті самі 11. Більше нічого.
Все правильно. Ми ж погодили, комітет погодив. Але для того, щоб не було різночитань, я ставлю цю пропозицію на голосування і прошу проголосувати.
За. [[13:43:58]] За – 406
„За” – 406. Рішення прийнято. Шановні колеги, всі поправки розглянуті, рішення прийняті відповідні. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законів України з метою поліпшення стану платіжного балансу України у зв’язку із світовою фінансовою кризою. Реєстраційний номер 3379. Прошу голосувати.
Прошу підтримати. [[13:44:41]] За – 269
„За” – 269. Рішення прийнято.
Я поздоровляю всіх, мудре рішення.
По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 4, „Блок Юлії Тимошенко” – 153, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 65, фракція комуністів – 27, „Блок Литвина” – 20. Шановні колеги, продовжуємо ранкове засідання на 15 хвилин. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України „Про першочергові заходи щодо запобігання негативним наслідкам фінансової кризи та про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту майнових прав громадян та підтримки вітчизняного виробництва. Реєстраційні номери проектів законів 3459, 3459-1. Розгляд відбувається за скороченою процедурою, Верховна Рада прийняла таке рішення. Доповідачі: народний депутата України Петро Миколайович Симоненко, а також наш колега Анатолій Іванович Семинога. Співдоповідач – голова Комітету з питань податкової та митної політики Сергій Терьохін. Петро Миколайович, будь ласка.
Шановні колеги, як ви пам’ятаєте, тридцять першого жовтня цього року ми прийняли з вами закон про першочергові заходи щодо запобігання негативним наслідкам фінансової кризи. За цим законом як ви пам’ятаєте, Україна кредити від Міжнародного валютного фонду та прийняла відповідні рішення, що торкається у першу чергу, банківської системи. Цим законом підтримали 182 банки і цей закон практично відкрив двері для того, що у нас у банківській системі практично мафіозні клани сьогодні орудують. Мій проект якраз і передбачає внести зміни у цей закон. Статтю п’яту внести таким змістом: запровадити мораторій на стягнення майна фізичних осіб, які є заставою чи іпотечним забезпеченням для оформлення кредитів. Призупинити дію статті 33 Закону України „Про іпотеку”, статтю 20 Закону України „Про заставу”, якщо у заставі перебуває майно фізичної особи. Про що йдеться? Дуже багато молодих людей, молоді сім’ї брали кредити для того, щоб купувати житло, купувати автомобілі і в цій ситуації, в цій ситуації, з’являється загроза, що коли вони не можуть заплатити у зв’язку із безробіттям ці кредити, у них забирають і машини, і житло. Таким чином, вони залишаються без майна, а банки почнуть торгувати, причому за заниженою ціною і самі собі будуть продавати, корупційні схеми, а різниця залишиться знову як ярмо на шиї у молодої сім’ї. Таким чином, ця стаття якраз вирішує питання захисту молодих людей, які брали кредити. Стаття шоста, внесення зміни, це заборонити фінансовим установам перераховувати іпотечні або інші кредити та платежі із погашенням основної суми боргу за користування зазначеними кредитами виданні фізичним особам в іноземній валюті у гривні по курсу який перевищує офіційний курс гривні до іноземної валюти встановлений національним банком України на дату укладення договору. Мова іде про те, що з середини квітня цього року банки почали видавати кредити у доларах, а курс змінюється. Таким чином ми сьогодні пропонуємо внесенням цієї.
Дайте можливість завершити.
Внесенням цієї зміни ми передбачаємо, що повернення кредиту буде за тією самою ставкою і курсом, який був на момент укладення договору. І третє. Коротенько буквально. Для того, щоб підтримати сьогодні власного товаровиробника ми пропонуємо у статті 7 таку зміну, що Національний банк видає кредити під 3 процента, а комерційні банки під 5 процентів. І ці кредити спрямувати на підтримку вітчизняного виробника, і зупинити сьогодні свавілля банківської системи, яка руйнує засади економічної безпеки, незалежності, а також руйнує малий і середній бізнес. Я прошу народних депутатів підтримати цю пропозицію.
Дякую, Петро Миколайовичу. Народний депутат Анатолій Семинога, будь ласка, від групи депутатів.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати. В Конституції нашої держави гарантується нашим громадянам право на житло. І під час стабільного розвитку економіки, під час стабільної гривні, під час енергійного розвитку будівельної галузі багато наших співгромадян скористалися цим правом і за свої власні кошти вирішили поліпшити свої житлові умови. На жаль, сьогодні в період фінансової, світової фінансової кризи ці громадяни стали найбільш ув’язливими. Мова іде про тих громадян, які заклали своє житло, беручи кредит на побудову житла, саме те житло в якому вони проживають. Мова не іде про юридичні фірми, мова не іде про підприємців, які мають на цьому певні доходи. Мова іде про житло в якому живе людина. Моїм законопроектом, вірніше законопроектом групи народних депутатів пропонується внести мораторій на відчуження цього житла комерційними банками при неповерненні кредиту. Цей мораторій пропонується внести на період існування фінансової кризи. Визначається цей період постановою Кабінету Міністрів. Я пропоную підтримати даний законопроект, на жаль, цей законопроект не підтриманий профільним комітетом, але профільний комітет відстоює інтереси банкірів, я ж пропоную відстоювати інтереси простих громадян, саме тих громадян, які сьогодні потребують нашої підтримки в цих умовах. Я не заперечував би якби ми в першому читанні прийняли законопроект Петра Симоненка, а цей пункт мого законопроекту був вписаний в цей законопроект як один з положень даного законопроекту, тоді це буде дійсно повноцінний закон, який дозволить захистити вкладників перед, під час фінансової кризи. Дякую за увагу і прошу підтримати.
Дякую вам також, Анатолію Івановичу. Від комітету буде виступати заступник голови комітету Бондарєв, оскільки Сергій Анатолійович уже два законопроекти доповідав, треба дати можливість йому перевести подих.
Доброго дня, шановний Голово, шановні колеги. Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики на своєму засіданні 22 грудня 2008 року розглянув повторно проект закону про внесення змін до Закону України „Про першочергові заходи щодо запобігання негативним наслідкам фінансової кризи та внесення змін до деяких законодавчих актів”. Внесений народним депутатом Симоненко та проект закону про захист майнових прав громадян у період виходу економіки України зі стану фінансової кризи внесений народним депутатом України Семиногою, Шершуном і Даниленком. Проект закону про внесення змін до Закону України „про першочергові заходи щодо запобігання негативним наслідкам фінансової кризи та внесення змін до деяких законодавчих актів України” пропонується доповнити Закон України „Про першочергові заходи щодо запобігання негативним наслідкам фінансової кризи та про внесення змін до деяких законодавчих актів України” трьома новими статтями, якими передбачити наступне. Запровадження мораторію на стягнення майна фізичних осіб, які є заставою чи іпотечним забезпеченням для оформлення кредитів. При цьому пропонується призупинити дію статті 33 Закону України „Про іпотеку”, статті 20 Закону України „Про заставу”, якщо у заставі перебуває майно фізичної особи. Також заборона фінансовим установам перераховувати іпотечні або інші кредити та платежі з погашення основних сум борг за користування зазначеними кредитами видана фізичним особам в іноземній валюті у гривні по курсу який перевищує офіційний курс гривні до іноземної валюти встановлений Національним банком України на дату укладання договору. Також, з метою підтримки підприємств вітчизняної промисловості та сільського господарства рекомендовано Національному банку України переглянути облікову ставку НБУ і встановити її не більше трьох відсотків та обмежити максимально-кредитну ставку для українських товаровиробників у розмірі 5 відсотків.
Дайте можливість завершити.
Дякую. Також, є дуже багато, дуже серйозних речей які змінюють законодавчі норми забезпечення гарантування повернення кредитів. І взагалі, дуже вносить серйозне питання. Тому враховуючи вищезгадане комітет рекомендував Верховній Раді України Проект Закону України про внесення до Закону України „Про першочергові заходи щодо забезпечення негативним наслідкам”. А також, другий закон, тобто два закони і Петра Симоненка, а також Семиноги – відхилити проект відповідної постанови Верховної Ради України вам роздано. Дякую за увагу. Прошу підтримати рішення комітету.
Я прошу записатися на виступ два „за”, два „проти”. Так треба обговорення – два „за”, два „проти”. А потім на голосування, Петро Миколайович, ми ж за скороченою процедурою йдемо. Прошу прізвища народних депутатів. Сергій Ківалов, підготуватися Кравченко.
Немає. Так, будь ласка, Микола Кравченко. Немає ж Сергія.
Мартинюку.
Адам Мартинюк, будь ласка.
Шановні колеги! Шановні слухачі! Давайте повернемося в недалеку історію. Наприкінці жовтня ми з вами приймали Закон про запобігання наслідків фінансової, економічної кризи. Тим законом ми захистили банки і перекреслили всі здобутки трудящих. Ось ціна 180 банків, 182 банки, і понад 20 мільйонів вкладників. Якраз законопроект колеги Симоненка і говорить про захист понад 20 мільйонів, а не банків і банкірів, а точніше не банків, а тих, хто володіє цими банками. І мені дивно чути, доповідає від комітету, ви прочитайте яке рішення комітет прийняв. Комітет прийняв рішення, як не дивно, але прийняв рішення, хоча ми знаємо, що це за комітет, прийняти цей законопроект в першому читанні. Чомусь зараз від себе виходить від комітету і доповідає зовсім іншу думку, так не можна робити, ви можете доповісти думку комітету, а потім свою особисту, будь ласка, але перекручувати рішення комітету це не по-парламентські, хоча на превеликий жаль у парламенті буває що хочеш. Ми ж коли прийняли про захист банків, ніби-то захистили їх, але ми цим самим підштовхнули до економічних злочинів, я вам назву цифру, 4,5 мільярдів доларів ми одержали траншу першого із тих 16-ти, які нам обіцяють, а за цей час за кордон вивезено понад 20 мільярдів доларів. Так ми захистили чи не захистили, ясно, що не захистили. Тому потрібно підтримати один і другий законопроект, бо вони не альтернативні, вони доповнюють один одного і таким чином ми дійсно можемо хоч якоюсь мірою захистити понад 20 мільйонів вкладників, а в кожній сім’ї є вкладник, це практично кожного громадянина України. Я думаю, будете голосувати по совісті.
Хто в нас, Васадзе є? Немає. Михайло Чечетов, будь ласка. Два „за”, два „проти”.
Михайло Чечетов, Партія регіонів. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, у законопроекті 3459 пропонується, перше, встановити мораторій на стягнення майна фізичних осіб, які є заставою чи іпотечним забезпеченням для оформлення кредитів. Друге. Заборонити фінансовим установам перераховувати іпотечні або інші кредити та платежі, видані фізичним особам в іноземній валюті у гривню по курсу, який перевищує офіційний курс гривні до іноземної валюти, встановленому Національним банком України на дату укладення договору. Та третє. Рекомендувати Національному банку України переглянути облікову ставку НБУ і встановити її не більше 3 відсотків та обмежити максимальну кредитну ставку для українських товаровиробників у розмірі 5 відсотків річних. У проекті 3459-1 на періоду виходу економіки зі стану фінансової кризи вводиться мораторій на набуття заставодержателем чи іпотекодержателем право звернення стягнення на предмет застави чи іпотеки в разі, якщо предметом застави чи іпотеки є житлова нерухомість, в якій постійно проживають громадяни. Звертаємо увагу, що запровадження мораторію на стягнення майна вимагає вирішення питання щодо джерел задоволення вимог кредиторів щодо повернення наданих боржникам коштів, оскільки питання видачі депозитів для населення під заставу майна – це не основна, але поточна діяльність банків. За духом пропозиції мораторій лише відтер мінує момент вилучення майна, проте ніяким чином не вплине на вже укладені договори. Узагальнюючий висновок такий. За результатом розгляду у першому читанні обидва законопроекти повернути на корінне доопрацювання. Дякую.
Шановні колеги, я просив би звернути увагу. Спочатку комітет приймає 16 числа позитивне рішення, після того він міняє своє рішення на негативне. Очевидно нам треба поважати один одного і поважати наших колег. Ставити, якщо вже ми прийняли рішення, за основу, а потім у процесі доопрацювання будемо з’ясовувати всі обставини. З врахуванням цього я ставлю на голосування проект Закону, реєстраційний номер 3459, про внесення змін до Закону України „Про першочергові заходи щодо запобігання негативним наслідкам фінансової кризи та про внесення змін до деяких законодавчих України, законодавчих актів України щодо захисту майнових прав громадян та підтримку вітчизняного виробника. Прошу голосувати за основу, а далі будемо в комітетах приймати рішення. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[14:00:33]] За – 224 Рішення не прийнято. По фракція, будь ласка: Партія регіонів - 1, "Блок Юлії Тимошенко" - 152, "Наша Україна - Народна Самооборона" - 24, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 20. Шановні колеги, я прошу, давайте зараз голосування визначимо. Враховуючи чутливість, ну, зараз ми повернемося до розгляду цього законопроекту і проголосуємо. Є пропозиція, щоб проголосувати ці законопроекти, оскільки вони не повністю перекривають один одного, не є повністю альтернативними, щоб обидва відправити їх в першому читанні. Але голосувати будемо кожного окремо, от в такий спосіб. Тому я ставлю на голосування про повернення розгляду законопроекту 3459. Прошу голосувати. [[14:01:32]] За - 221 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту закону, реєстраційний номер 3459-1, автори Семинога, Шершун і Даниленко. Прошу голосувати. [[14:02:04]] За - 222 Рішення не прийнято. Будь ласка, автори, я зараз авторам дам, ми ще раз, Петро Симоненко, потім Семинога. І потім визначимо, яке рішення прийме Верховна Рада.
Уважаемые коллеги, я все-таки хочу вас попросить проголосовать в первом чтении за эти два законопроекта. Они отражают интересы многих наших граждан. Ну, неужели вы выходите сейчас, пригласили тысячи людей здесь в Киев. Говорите об одном, обманываете их, а делаете совершенно по-другому. Ну, неужели в Партии регионов нет понимания того, что это для простых людей сегодня, чтобы их не грабили, принимаются законы? Неужели у вас собственники, эти крупные предприятия, вам 3-5% не нужны кредиты, чтобы заработали предприятия? Или вы и дальше будете мафию банковскую обслуживать? Молодежь брала кредиты, а вы сегодня их убиваете на корню и заставляете, чтобы они снова искали, только в группах организованной преступности ответ на эти вопросы. Я еще раз обращаюсь к вам, Владимир Михайлович, и обращаюсь, прошу поставить на голосование на повторное рассмотрение сейчас, я имею ввиду, вернуться к голосованию и вместе два законопроекта проголосовать.
Хорошо. Анатолій Семинога. Будь ласка.
Шановні коллеги, ми своїми рішеннями, своїми законопроектами достатньо захистили сьогодні банківську систему від фінансової кризи. Але якщо ми не зрозуміємо, що нам потрібно захистити реальний сектор економіки: підприємства, фізичних осіб від банкрутства, ми не зможемо зберегти ні банківську систему, ні не зможемо вплинути на негативні явища фінансової кризи. Тому я наполягаю, запрошую вас ще раз проголосувати за ці законопроекти і прийняти рішення, таким чином захистивши наших виборців від фінансової кризи. Дякую.
Запросіть народних депутатів до сесійної зали. Павло Сулковський. Будь ласка, мікрофон.
Дякую. Ви знаєте, керівник комуністичної фракції закликає Партію регіонів голосувати чи не голосувати. У фракції партії регіонів дуже розумні, виважені політики. І ми приймаємо виважені рішення. І хочемо вам сказати, що ви, комуністи, увійшли, повністю підставили плече помаранчевій коаліції, то й беріть відповідальність на себе. Ви не звертайте на Партію регіонів, ви вже вмазалися по повній програмі. Беріть відповідальність за стан справ у країні. Ви, пане керівник комуністів, Голова Верховної Ради Володимир Михайлович Литвин і Юлія Тимошенко, Премєр-міністр і не звертайте на когось вину. Ми будемо голосувати, але ми будемо голосувати за дієві, порядні, які принесуть користь Україні, за такі закони Партія регіонів буде голосувати. А не за те, щоб розкрадати і далі душити не понятно кого. Ви своїми законами задушите.
Так, Петро Симоненко і переходимо до голосування.
Уважаемые избиратели, вот здесь становится очевидным, кто за что голосует. Я от имени фракции предложил, чтобы мы сейчас поддержали отечественного товаропроизводителя, и Национальный банк будет иметь право выдавать кредиты под три процента годовых, коммерческие – под пять процентов. Сегодня выдают под 30 процентов. Что вы хотите, чтобы у вас были деньги, и вы работали, либо слушать Партию регионов, которая такими решениями убивает отечественного товаропроизводителя и понуждает, чтобы финансовая система работала только на обогащение самой финансовой системы – банков? Поэтому я и предлагаю поддержать сегодня отечественного товаропроизводителя дешевым кредитом. Таким образом, будет рабочее место, будет заработная плата, а в данной ситуации вы не защищаете людей. Мы предлагаем защитить их рабочее место и защитить их рынок, защитить пенсионное обеспечение и возможности молодежи, получая кредиты, не лишаться того, что они получили на этот кредит – и жилья, и машину, так же как и возвращать кредит по той ставке, которая была на время о заключении договора. Вы, господин Сулковский, по-другому.
Шановні колеги, ми обмінялися думками, заспокойтесь! Репліку на репліку не буває. Дайте мені можливість. Я прошу вас, заспокойтеся! [[Ш у м у з а л і]] В результаті обміну думками ставлю на голосування про повернення до розгляду проекту закону 3459. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[14:06:57]] За – 221 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про повернення до розгляду проекту закону 3459-1. Прошу голосувати. [[14:07:23]] За – 232 Рішення прийнято. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту закону реєстраційний номер 3459-1. Прошу голосувати. [[14:07:48]] За – 231 Рішення прийнято. Шановні колеги, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Ми продовжимо нашу роботу о 16-й годині. Я дуже прошу голів комітетів, членів комітетів під час перерви провести засідання комітетів для розгляду тих законопроектів, які внесені Кабінетом Міністрів України, які конче потрібні для того, щоб ми могли розглядати проект Державного бюджету України на 2009 рік.