Hyvät edustajat! Tässä salissa on edelleen hieman haasteita meillä kuulla toisiamme, ja jotta huomioimme keskustelun ja toiset kuulijat, läsnäolijat täällä ja myös kotona tätä television tai netin kautta seuraavat kansalaiset, niin pyritään välttämään tarpeetonta keskustelua tässä salissa. Lähetekeskustelua varten esitellään päiväjärjestyksen 2. asia. Puhemiesneuvosto ehdottaa, että asia lähetetään ulkoasiainvaliokuntaan.
Arvoisa rouva puhemies! Käsittelyssä on Pohjoismaiden neuvoston toimintakertomus vuodelta 2014. Ensiksi haluan lämpimästi kiittää niitä kaikkia kansanedustajia, ketkä ovat olleet pohjoismaisessa työssä mukana, ja vielä lisäksi niitä kansanedustajia, mitkä ovat tämän salin ulkopuolella, eli uusiutumista tuli meidän neuvostoon aika paljon. Ruotsin puheenjohtajuuden aikana oli useita teemoja, ja Pohjoismaiden neuvostossahan on perinteisesti näin ollut, ettei ole hirveästi puhuttu ulko- ja turvallisuuspolitiikasta, mutta vuoden 2014 aikana tämä keskustelu tiivistyi hyvin voimallisesti. Eli puhuttiin vahvasti puheenjohtajistossa... [[Hälinää]]
Anteeksi, edustaja Pirttilahti, odotatteko hetken.
[[Täällä on jatkuvasti tällaista kovaa kohinaa ja supattelua ja keskustelua. Pyydän siirtymään salin ulkopuolelle juttelemaan, että voidaan kuulla, mitä puhuja sanoo.]] Arvoisa rouva puhemies! Ukrainan kriisi toi siihen oman mausteensa, ja pohjoismainen yhteistyö ja keskustelu tiivistyi entisestään. Huhtikuun teemaistunnossa lausuttiin ja siinä tuomittiin Krimin liittäminen Venäjään Ukrainan perustuslain vastaisena. Tämä oli PN:n osalta hyvin voimakas esiintulo, ja myös tätä linjaa jatkettiin. Ratkaisuna nähdään tässä parlamentaarisessa yhteistyössä demokratian kehityksen edistämiseksi vuoropuhelu venäläispoliitikkojen suuntaan ja kanssa ja se, että siellä jatketaan tehtäviä lisämahdollisuuksien, ratkaisujen löytämiseksi. Eli PN:llä on pyöreän pöydän neuvottelut, ja PN halusi, Pohjoismaat yhdessä, jatkaa keskusteluja ja yhteistyösuhteita Venäjän suuntaan. Meillä oli tähän teemaan liittyen myös sitten nuorten poliitikkojen foorumi, ja asioita käsiteltiin myös siinä. Tämän pohjalla Pohjoismaiden neuvostossa tehtiin 2008 Thorvald Stoltenbergin raportti, ja sen raportin pohjalta on aika paljon jo tätä yhteistyötä tiivistetty. Kun sitä käsiteltiin Tukholman istunnossa, muistaakseni, niin toivottiin, että raportti tulisi oikeastaan uudistaa ja tehdä uudet askeleet, uudet askelmerkit pohjoismaiselle puolustus- ja turvallisuusyhteistyölle. Tämä oli aika iso keskustelu meillä. Toinen, mikä PN:ssä oli vuoden aikana, oli tämä uudistustyö. PN:ää ehkä on pidetty tämmöisenä keskustelu- ja diskuteerauskerhona, mutta se ei sitä ole omasta mielestäni, ja sitä toimintaa haluttiin tiivistää, koska nytkin, kun on tehty esityksiä ja aloitteita, on mennyt useita vuosia, kun niitä on pyöritelty, ja sen jälkeen ne on saatu vasta ministerineuvostoon. Tällä uudistustyöllä tavoiteltiin toimintatapojen uudistamista ja tehostamista sekä sitä, että voidaan saada lisää politiikkaa neuvoston työhön ja nopeuttaa näitä käsittelyaikoja. Tarkoitus olisi myös ankkuroida Pohjoismaiden neuvoston yhteistyön päätökset meidän eduskunnan, Suomenkin eduskunnan, valiokuntakäsittelyyn ja myös käsittelyyn tässä salissa. Tämä uudistustyö on kesken, ja toivon, että käymme siinä tämmöisiä keskusteluja, kuten viime joulukuussa kävimme täällä muun muassa tästä EU-asiasta — avointa, laajaa keskustelua — mutta niin, että myös kaikki edustajat, mitkä omissa valiokunnissa täällä eduskunnassa olemme, kävisimme niissä siihen liittyviä asiakokonaisuuksia. Toinen raportti, mikä viime vuonna julkaistiin, oli Bo Könbergin raportti terveysalalta eli terveysalan pohjoismaista yhteistyötä pohtiva raportti. Näen sen kanssa niin — kun puhutaan nyt sote-uudistuksesta, meidän rakenneuudistuksista — että tämän raportin pohjalta voidaan, ja tulee, myös katsoa näitä asioita pohjoismaalaisittain. Rajaesteet ovat aina pohjoismaisessa toiminnassa olleet yksi vahva keskustelunaihe, ja asetettiin viime vuonna, että kukin maa ratkaisisi kolmesta viiteen rajaestettä. Suomi ei ihan päässyt tavoitteeseen, me saimme poistettua kahdesta kolmeen ehkä näitä rajaesteitä, mutta se on oikeastaan meidän lainsäädännön ja poliitikkojen tehtävä. Mutta pohjoismaisessa ylimenevässä yhteistyössä voidaan näihin tarkemmin paneutua. EU-yhteistyö oli yksi asia, eli proaktiivisempi ote komission suuntaan, eli Pohjoismaat nähtäisiin yhtenä perheenä komission suuntaan, esimerkiksi ympäristö- ja metsäpolitiikassa, ja tätä tultiin myös edistämään. Valtuuskunnan jäsenten osalta kaikki valtuuskunnan jäsenet olivat hyvin aktiivisia eri puolueista. Itse olin keskiryhmän puheenjohtaja ja otan ehkä muutaman noston tähän asiaan. Meidän aktiivinen puheenjohtaja, valtuuskunnan puheenjohtaja Simo Rundgren, oli meidän puheenjohtajiston mukana, ja saimme useita aloitteita, esityksiä sinne tehtyä, esimerkkinä vaikka Satu Haapasen aloite laatumerkinnöistä. Meillä oli hyviä aloitteita smart gridistä eli energiasta, energiaraportoinnista. Ehkä näillä sanoilla: tämä on hyvä raportti, lukekaa. Ja uudet kansanedustajat: toivotan teidät lämpimästi tähän pohjoismaiseen yhteistyöperheeseen. Suomella on puheenjohtajuus vuonna 2016 ministerineuvostossa ja 2017 neuvoston puheenjohtajuus. Ja tulee vielä mainita, että nuorisotyökin on aktiivista ja meillä on tällä hetkellä eduskunta-avustaja Sara Huhtanen nuorten varapuheenjohtajana. Toivon, että pistämme myös itsemme likoon tässä pohjoismaisessa yhteistyössä.
Arvoisa rouva puhemies! Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan toimintakertomus ottaa kantaa hyviin asioihin, ja muun muassa valtuuskunta sosiaali- ja terveysalalta on kiinnittänyt huomiota muun muassa antibioottiresistenssiin, mikä on ongelma ei ainoastaan Pohjoismaissa ja Suomessa vaan maailmanlaajuisesti. Mielestäni on hyvä, että tämänkaltaisia asioita käsitellään yhteistyössä ja yritetään etsiä niihin myös mahdollisimman hyvää ratkaisua. Täällä mainitaan myös ebola, ja se on myös yhteinen asia, josta kannamme huolta. Toki muitakin kansanterveydellisesti vaarallisia sairauksia on olemassa. Itämeren asia on myös kiitettävästi nostettu täällä esille. Itämeri on Helsingin helmi, mutta Itämeri on myös koko Pohjoismaiden ja Euroopan helmi, ja Itämeren huono ekologinen tilanne on huolestuttava. Kolmantena asiana ilmasto- ja energiayhteistyö: On hienoa, että täällä mainitaan pohjoismainen älysähköverkosto. "Mittaroi, analysoi ja säästä" on yksi hyvä tavoite myös Pohjoismaissa saavuttaa EU:n ilmasto- ja energiatehokkuustavoitteet.
Arvoisa rouva puhemies! Pohjoismaiden neuvoston yksi vuoden 2014 pääteemoista oli ulko-, turvallisuus- ja puolustuspoliittinen yhteistyö Pohjoismaissa. Tässä toimintakertomuksessa todetaan, niin kuin meidän eduskuntakeskusteluissa on lukuisat kerrat todettu, että pohjoismainen yhteistyö tiivistyy nopeaan tahtiin puolustus- ja turvallisuuspolitiikassa. Tässä työssä erittäin aktiivinen on ollut nykyinen vierustoverini, entinen puolustusministeri Carl Haglund, joka on nostanut esille muun muassa niitä tarpeita, että tässä yhteistyössä pitäisi purkaa esteitä aidolta yhteistyöltä puolustuspolitiikassa. Nehän nousivat esille ennen muuta vedenalaisen toiminnan tapahtumissa niin Ruotsissa kuin Suomessa ja toisaalta myös Itämerellä muissa poikkeavissa tilanteissa. Tässä työssä kyllä kannustan nyt uutta puolustusministeriä, puolustusministeri Jussi Niinistöä, olemaan aktiivinen, että avun vastaanottaminen ja avun antaminen tämäntyyppisissä tilanteissa olisi mahdollista. On itse asiassa vähän erikoista, että me olemme allekirjoittaneet Lissabonin sopimuksen, missä tämäntyyppisiä toimia kyllä tuodaan esille avunannosta, mutta meidän oma lainsäädäntömme ei anna mahdollisuuksia vastaanottaa ja antaa apua toiselle maalle. Pohjoismaiden neuvosto hyväksyi myös lausunnon, jossa tuomittiin Krimin liittäminen Venäjään Ukrainan perustuslain vastaisena ja yhdyttiin Pohjoismaiden, Baltian maiden ja Visegrad-ryhmän ulkoministereiden julkilausumaan Ukrainan tilanteesta. Ulkoministerit tuomitsivat omassa julkilausumassaan Venäjän kansainvälisen oikeuden vastaiset toimet Ukrainassa ja antoivat tukensa EU:n lähetystön perustamiselle ja Etyj-operaation jatkamiselle Ukrainassa. Pidän tärkeänä sitä, että myös näissä kysymyksissä me pidämme yhtä meidän ystävämaidemme ja Pohjoismaiden kesken ja olemme aktiivisia myös tulevaisuudessa pitämään esillä sitä demokratiakehityksen esillenostoa, mitä olemme jo pitkään tehneet.
Arvoisa puhemies, fru talman! Olen vähän huolissani, ja tämä huoleni liittyy siihen, että kun uusi hallitus reilu viikko sitten Smolnassa suorassa lähetyksessä piti tiedotustilaisuuden ja tiedotti hallituksen ohjelmasta ja ministerivalinnoista, niin eräs paikalla oleva toimittaja kysyi, kuka on pohjoismainen yhteistyöministeri. Suorassa lähetyksessä kävi ilmi, että semmoinen oli unohdettu valita tai nimetä tähän hallitukseen. [[Eduskunnasta: Onko näin?]] — Onko näin? Hyvä kysymys. — Koska olen ahkera edustaja ja kiinnostunut Pohjoismaiden neuvoston toiminnasta ja sinne myös pyrkinyt uudelleen, niin olen selvittänyt sitten tätä asiaa, onko hallituksesta nyt löytynyt tämmöinen pohjoismainen yhteistyöministeri. Virallisilla nettisivuilla lukee, että ministeri Toivakka olisi nyt pohjoismainen yhteistyöministeri. Mutta koska olen paitsi ahkera myös huolellinen, niin tarkistin tämän vielä toiseen kertaan itse ministeri Toivakalta tänä aamuna tuossa viereisessä tilassa ja kysyin, onko hän täällä tänään käymässä tätä keskustelua, koska hän on pohjoismainen yhteistyöministeri. Hän totesi, että hän ei ole täällä käymässä keskustelua, eikä tiennyt, että täällä tämmöistä keskustelua tänään käydään, ja ei myöskään ollut varma, onko hän pohjoismainen yhteistyöministeri. [[Välihuutoja]] Tästä, hyvät edustajakollegat, on syytä olla huolissaan. On merkittävä strateginen valinta Suomen hallitukselta, jos pohjoismaiset asiat eivät ole keskeisesti hallituksen agendalla, kolmestakin syystä, hyvät edustajakollegat. Ensinnäkin, tavallisten kansalaisten, yrittäjien, viranomaisten, kansalaisyhteiskunnan kannalta juuri Pohjoismaat ovat se tärkeä viitekehysyhteisö, johon me haluamme kuulua ja joka tavallisille kansalaisille, yrittäjille on erittäin tärkeä. Tehdään kauppaa, matkustetaan, opiskellaan, perustetaan perheitä. Tämä rajaestetyö, jota me olemme määrätietoisesti tehneet viimeiset vuodet, on erittäin tärkeätä, ja toivon, että uusi hallitus ottaisi nyt ryhdikkäämmän asenteen tähän. Toinen syy, miksi tämä on merkittävä strateginen valinta, on se ulko- ja turvallisuuspoliittinen tilanne, joka lähialueillamme tällä hetkellä on. Tämä pohjoismainen yhteistyö Venäjän, Ukrainan demokratiakehityksen kannalta on aivan olennaista. Me emme voi olla siitä pois. Kolmas syy, minkä takia tässä täytyy nyt tehdä hallituksen puolella ryhtiliike, on se, kuten edustaja Pirttilahti sanoi, että Suomi on jo ensi vuonna, reilun puolen vuoden kuluttua, Pohjoismaiden neuvoston ministerineuvoston puheenjohtajamaa ja kyllähän meillä täytyy olla joku ajatus ja agenda, miten me tämän momentumin kansakuntana käytämme hyväksi ja olemme tässä aktiivisia. Hallitusohjelmaa on mainostettu strategiseksi. On hyvin suuri strateginen valinta ja minun mielestäni virhevalinta, jos pohjoismaista yhteistyötä ei priorisoida.
Arvoisa rouva puhemies! Yhdyn edustaja Feldt-Rannan esittämään huoleen. Miten voi olla mahdollista, että me emme edes tiedä, kuka on pohjoismainen yhteistyöministeri, saatikka että joku ministereistä ei edes tiedä olevansa se? Kuten täällä todettiin, me olemme ensi vuonna ministerineuvoston puheenjohtajamaa, mikä on suuri mahdollisuus Suomelle tuoda omia strategioitansa, omia linjauksiansa ja omia painotuksiansa pohjoismaiseen yhteistyöhön. Toivottavasti tämä ei kerro hallituksen asenteesta pohjoismaista yhteistyötä kohtaan, joka on oikeasti Suomelle tärkeä kansainvälinen arvoyhteisö, jossa vaikuttaa. Toivottavasti hallitus tekee asiassa ryhtiliikkeen. Olennaista tässä toimintakertomuksessa on mielestäni, kuten edustaja Pirttilahti puheenvuorossaan hyvin totesi, tämä neuvoston työn kehittäminen. Siitä pitää tulla konkreettisempaa, ja siitä pitää tulla vaikuttavampaa, ja sinne pitää myös rohkeammin tuoda poliittista keskustelua mukaan. Tämä on jotain, mitä minä toivon, että tuleva uusi valtuuskunta nyt vahvasti seuraavalla kaudella ajaa, kuten me edellisellä kaudella teimme. Mutta vaikea on tämän valtuuskunnan asioita ajaa, jos hallituksemme antaa tällaisen viestin pohjoismaisen yhteistyön arvostuksesta.
Arvoisa rouva puhemies! Kuten kertomuksen sivulta 14 käy ilmi, teemaistunnossa käsiteltiin ylimääräisenä asiana Ukrainan tilannetta ja päätettiin tukea Ukrainan demokratiakehitystä. Tämä on todella tärkeä aihe. Ukraina hukkasi 20 vuotta, ylikin, itsenäistymisensä jälkeen, jolloin siellä olisi pitänyt demokratiaa kehittää, vahvistaa kansalaisten luottamusta omaan yhteiskuntaansa, luoda talouden pohjaa menestyvälle maalle. Siellä vallanpitäjät ja oligarkit keskittyivät lähinnä ryöstämään maan rikkauksia. Oli Ukraina tehnyt oman yhteiskuntansa vahvistamisessa mitä virheitä tahansa, on aivan selvää, että Venäjän toimintaa Ukrainassa ei voida hyväksyä, Krimin ryöväämistä ja sotimista Itä-Ukrainassa. On hienoa, että Pohjoismaiden neuvosto on tuominnut Venäjän toiminnan. Kauppapakotteita, joihin Euroopan unioni on ryhtynyt, arvostellaan ja sanotaan, että ne ovat huonoa politiikkaa, koska ne vaikuttavat kielteisesti meihin itseemmekin ja koska ne eivät ainakaan lyhyellä aikavälillä saa aikaiseksi Venäjän politiikassa sellaisia muutoksia, joihin pyritään. Tämähän on totta, nämä kauppapakotteet ovat huonoa politiikkaa, mutta vielä huonompaa politiikkaa olisi se, että Euroopan unioni, yleensäkin läntinen maailma, katsoisi muualle, kun Venäjä harjoittaa aggressiivista toimintaa pientä naapurimaataan — tai ei itse asiassa niin pientäkään — kohtaan, hyökkää sinne, valtaa sitä. On erittäin tärkeätä, että Venäjä tietää, että sen aggressioista naapurimaitaan kohtaan se joutuu maksamaan poliittista ja taloudellista hintaa. Tilanteen näin jatkuessa ei ole mitään syytä lähteä näitä kauppapakotteita purkamaan.
Olisiko pohjoismaisesta yhteistyöstä mahdollista keskustella?
Arvoisa puhemies! Edustaja Zyskowicz täällä kertoi, mikä on huonoa politiikkaa ja mikä on hyvää politiikkaa. Minusta huonoa politiikkaa on sellainen politiikka, jota ei tehdä ollenkaan. Ja nythän me olemme tilanteessa — viittaan puheenvuoroon, jonka juuri käytin — että hallitus ei ole ollenkaan tekemässä pohjoismaista politiikkaa. Nyt huomasin ilokseni, että valtioneuvoston jäsen Berner on täällä salissa. Nyt meillä olisi loistava tilaisuus saada jonkunnäköistä selvyyttä tähän asiaan, onko valtioneuvostolla pohjoismainen yhteistyöministeri, onko valtioneuvostolla pohjoismaiset asiat jollain muullakin politiikan saralla kuin puolustusyhteistyössä mainittu hallitusohjelmassa. Se loistaa muuten poissaolollaan, ja toivoisin, että kun tämä on ainoa asia esityslistalla, niin olisi kohtuullista, että joku valtioneuvoston parista kertoisi, mikä linja nyt tässä asiassa on.
Arvoisa rouva puhemies! Kuten nyt kuultiin, niin meillähän on todellakin nimettynä nyt ministeri pohjoismaiseen yhteistyöhön, ja varmasti on ollut aikaisemminkin. Minä olen itse ollut Pohjoismaiden neuvostossa, ja on sanottava, että aikaisemmin se, että ministeri on ollut nimettynä Pohjoismaitten neuvostoon, ei ole millään tavalla siinä toiminnassa näkynyt. Nyt olisi syytä ryhtyä puhumaan pohjoismaisesta yhteistyöstä, ryhtyä puhumaan niistä asioista, missä pitää rajaesteitä poistaa, ja siitä tärkeydestä, minkä Pohjoismaitten neuvostossa oleminen tuo niille edustajille, joita siellä on. Heidän tehtävänsä on tuoda asioita tänne ja ajaa asioita niin, että saadaan kansallisia päätöksiä tehtyä. Mitä tulee siihen, onko nimetty joku vai eikö ole nimetty joku, niin aikaisemmin on selkeästi ollut jo aikaa sitten nimetty — missä ne teot ovat? Siellä on edelleenkin pullopanttiasia, kaksoisverotus, sosiaaliturvan joustava siirtyminen. Ei ole tapahtunut, vaikka nimettyjä ministereitä on ollut.
Arvoisa puhemies! Kyllä aikaisempina vuosina pohjoismainen yhteistyö ministeriöiden välisellä tasolla mutta myöskin Pohjoismaiden vastuuministerien tasolla on ollut hyvin merkittävää esimerkiksi ihmiskaupan vastaisessa työssä, syrjinnän vastaisessa työssä. Nytkin toivottavasti tämä hallitus sitten valmistelee meidän puheenjohtajakaudellemme myöskin täällä merkittäviä aloitteita, joissa voisimme edetä. Mielestäni on hyvin huolestuttavaa, että hallituksessa ei ole löytynyt tämän enempää kiinnostusta tämän asian keskusteluun. Siinä mielessä yhdyn kyllä edustaja Maarit Feldt-Rannan huolenaiheeseen ja olen iloinen, että ministeri Berner on täällä, joka on melkein ainakin pohjoismainen ministeri.
Arvoisa puhemies! Niin kuin edustaja Feldt-Ranta sanoi, pohjoismainen yhteistyö on meille tosi tärkeätä arvoyhteistyötä ja se on arvoyhteisö ja se on kyllä vaikuttanut suuresti Suomen yhteiskunnan kehitykseen ja antanut myös meille tärkeätä viitekehystä maailmalla toimiessa. Olen itsekin ollut mukana Pohjoismaiden neuvoston toiminnassa ja voinut huomata, kuinka merkittävää se on toistemme ymmärtämisen ja myös sitten yhdessä toimimisen kannalta. Tiedossa on, että tämä virallinen totuus on hiukan parempi kuin käytäntö. Me ajattelemme, että kaikki esteet yhteistyöstä ovat jo poistuneet, mutta näinhän ei käytännössä ole. Meillä on näitä ongelmakohtia, ja se vaatii sekä kansanedustajilta että hallitukselta yhteistä työtä. Puolustuspuolella yhteistyö on mennyt eteenpäin, hyvä niin. Mutta sitten meillä on taloudessa aika paljon käyttämätöntä mahdollisuutta. Ajattelen nyt erityisesti sitä, että Pohjoismaat voisivat olla paljon tiiviimpi talousalue, josta yritykset voisivat ponnistaa sitten Eurooppaan ja maailmalle. Sitten meillä on tiedossa nämä rajaongelmat. Niistä pitäisi olla konkreettisia aloitteita, jotka helpottaisivat ihmisten aitoa kanssakäymistä. Ja sitten meillä on verotuksessa eräitä ongelmia. Aika paljon tuli terveisiä myös ennen viime eduskuntavaaleja [[Puhemies koputtaa]] eläkeläisten verotusongelmista, jotka ovat todellisia ja epäoikeudenmukaiseksi koettuja.
Arvoisa puhemies! Olen ollut Pohjoismaiden neuvoston toiminnassa ensimmäisen kerran mukana vuonna 1970 ja myöskin ministerinä pitänyt aina kunnia-asiana osallistua Pohjoismaiden neuvoston kokouksiin ja ministeritapaamisiin, koska pidän tätä asiaa todella tärkeänä ja asiana, jonka merkitys on itse asiassa kasvanut. Minä olen iloinen, että olen voinut olla myös panemassa liikkeelle ja kehittämässä tätä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan ja myös puolustukseen ulottuvaa yhteistyötä, ja näen, että se tulee muodostumaan hyvin tärkeäksi. Se on jo sitä tänä päivänä ja muodostuu vielä tärkeämmäksi. Mutta olen huolissani siitä, jos hallitus ja hallitusohjelma eivät anna selvää viestiä siitä, että tätä halutaan jatkaa. Pohjoismainen yhteistyö näillä aloilla ei ole vain varautumista, vaan se on myöskin aktiivista vaikuttamista. Pohjoismailla on ainutlaatuinen asema kansainvälisessä yhteisössä vaikuttaa kehitykseen, ja jos esimerkiksi otetaan kirjaimellisesti hallitusohjelman linjaukset kriisinhallinnasta, se merkitsee sitä, että Suomi olisi vetäytymässä keskeisestä vaikuttamiskanavasta kansainvälisessä yhteistyössä ja tulisi tässä suhteessa poikkeamaan [[Puhemies koputtaa]] muista Pohjoismaista.
Puhujalistaan.
Fru talman, rouva puhemies! Haluan ensiksi myös osaltani kiittää edustaja Feldt-Rantaa: itse asiassa veit sanat suustani, koska täysin sama viesti on minullakin, koska minäkin tein tätä samaa selvitystyötä kuin sinäkin. Ja sama käsitys syntyi, että hallituksella ei ole vankkaa käsitystä siitä, mikä ministeri vastaa pohjoismaisesta yhteistyöstä. Tuli ensiksi se viesti, että se olisi ministeri Berner — nähtävästi näin ei ole — ja sitten kerrottiin, että se on ministeri Toivakka. On erittäin huolestuttavaa, jos tosiaan ministeri Toivakka ei itse tiedä, että on vastuussa näistä asioista. Niin kuin tässä on monen suulla jo todettu, on selkeästi niin, että nämä asiat ovat aina olleet Suomelle tärkeitä ja tulevat sitä olemaan myös tulevaisuudessa. Jos verrataan tätä viime hallitusohjelmaan — ne vertaavat, jotka ovat vaivautuneet sen lukemaan — siis tarkoitan sitä, joka kirjoitettiin vuonna 2011, niin siinä koko ohjelman läpi käydään läpi pohjoismaisia arvoja ja yhteisiä tavoitteita. Ja niin kuin tässä muun muassa entinen ministeri Tuomioja, arvostettu kollegani, kävi läpi, ollaan saatu tuloksia, ja edustaja Heinonen puhui niistä. Nyt on selvää, että tällä hallituksella ei ole mitään ambitioita tämän suhteen. Se on yksi kaunis korulause koko ohjelmassa, ja se jää suunnilleen siihen. Että tämä on kyllä aika aliarvoinen suoritus hallitukselta tähän mennessä. Ministeriaitio on tyhjä, hallitus ei tiedä, kuka vastaa näistä asioista — ei tässä nyt voi muuta kuin moittia, ikävä kyllä. Mutta toivotaan, että parannusta tulee, koska nämä ovat tärkeitä asioita.
Arvoisa puhemies! Edustaja Haglund kiinnitti huomiota myös, niin kuin edellisetkin puhujat, tähän yhteiseen arvoyhteisöön ja meidän pohjoismaiseen viitekehykseen ja siihen, minkä painon hallitus tälle antaa. Täytyy yhtyä tähän hänen huoleensa siitä, miten tämä hallitusohjelma, jonka ulko- ja turvallisuuspoliittinen osa sinällänsä on erinomainen, tätä pohjoismaista yhteistyötä ja arvoyhteisöä vie eteenpäin. Otan vain kaksi esimerkkiä. Toinen liittyy tähän jättimäiseen muutokseen meidän kehitysyhteistyöpolitiikassamme. Sillähän on väistämättä myös ulkopoliittisia seurauksia. Me olemme olleet osa pohjoismaista yhteisöä myös meidän ulkopolitiikassamme. Näin raju leikkaus, jota nyt tullaan esittämään — kolmasosa kehitysyhteistyövaroista otetaan pois — tarkoittaa sitä, että meitä maailmalla katsotaan ihan eri tavalla kuin muita pohjoismaisia kumppaneita katsotaan. Me olemme saaneet paljon krediittiä siitä, että on kuviteltu, että me olemme hiukan parempia myös kehitysyhteistyössä ja suhteessa kolmanteen maailmaan kuin me olemmekaan, tämän pohjoismaisen viitekehyksen takia. Ja toinen koskee tätä kriisinhallintaa. Jos Suomi vetäytyy aktiivisesti pois maailmalta, näin rajusti kuin mitä nyt esitetään, niin voi olla, että meitä ei enää pidetä samalla tavalla pohjoismaisen yhteisön jäsenenä kuin tähän saakka [[Puhemies koputtaa]] on pidetty. Sekin vaatisi hallitukselta jonkunlaista selontekoa eduskunnalle.
Arvoisa rouva puhemies! Tässä on hallitus aloittamassa taivaltaan — taitaa olla kuudes päivä meneillään — ja voi olla, että tässä suhteessa on pieniä teknisiä ongelmia [[Eduskunnasta: Pieniä?]] — pieniä teknisiä ongelmia — ja juoksua pitää parantaa. Kiinnitän huomiota kuitenkin siihen, että ulkoministeri Soini jo kävi Ruotsissa ja pääministeri Sipilä ymmärtääkseni vierailee tiistaina tai maanantaina Ruotsissa, niin että kanssakäyminen uudella hallituksella Ruotsin kanssa ja varmaan muiden Pohjoismaiden kanssa tulee olemaan varmaan vilkasta. Ja tässä suhteessa jos jotain muutoksia tapahtuu, ne tapahtuvat parempaan suuntaan.
Keskustelu ja asian käsittely keskeytetään suuren valiokunnan kokouksen vuoksi.