Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:01:18]] Зареєструвалися картками в сесійній залі 379 народних депутатів, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги! Сьогодні день народження народних депутатів України: Ващук Катерини Тимофіївни. [[Оплески]] Деньковича Івана Васильовича і Рижука Сергія Миколайовича. [[Оплески]] Я прошу уваги, якому виповнилося 60 років. Давайте привітаємо наших колег і побажаємо успіхів. [[Оплески]] Шановні народні депутати! Надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 19 січня 2010 року. Розглянуто 22 питання порядку денного. За результатами розгляду прийнято: два закони та шість постанов, вісім законопроектів прийнято за основу, три законопроекти та три проекти постанов відхилено. За результатами розгляду пропозицій Президента України подолано вето Президенти України на закон, який стосується мораторію на ринок земель до 2012 року. Шановні народні депутати! Відповідно до статті 25 Регламенту в середу 30 хвилин відводиться для виступів народних депутатів для виголошення заяв, повідомлень та внесення пропозицій. Прошу, шановні колеги, записатися на виступ. Проводиться запис на виступ. Прошу вивести прізвище народних депутатів на інформаційне табло. Народний депутат Фесенко фракція Партії регіонів.
Прошу слово передать Колесниченко Вадиму.
Вадим Колесніченко, фракція Партії регіонів, наступним буде виступати Ярослав Сухий. Слово має Вадим Колесніченко, наступним буде виступати Ярослав Сухий.
Уважаемые коллеги, вчера, последних несколько дней все мировое сообщество, все жители Украины возмущены теми фактами, которые связаны с распространением информации о переговорах Саакашвили, Президента Грузии, с Премьер-министром Тимошенко, кандидатом в Президенты, которые договаривались вообще о вмешательстве в виде грузинских наблюдателей в избирательный процесс. Подобные события должны быть предметом разбирательства СБУ, МВД, прокуратуры и мы должны дать этому делу оценку. Недопустимо вмешательство иностранного государства в ход нашей избирательной кампании. И самое обидное, самое неприятное – то, что эта информация стала известна, не наказаны виновные в ее распространении; а второе – то, что никто из участников этого телефонного разговора не заявил о том, что не имеет к этому ни малейшего отношения. И это говорит о том, что они значит имеют прямое непосредственное отношение к этому процессу, они непосредственно участники этого процесса, они вели эти переговоры. Поэтому то, что нас сегодня беспокоит это та проблема, которая есть. Мы должны сегодня дать этому четкий ответ. [[(Йде прослуховування запису з касети):]] [[«ЖІНОЧИЙ ГОЛОС. Здравствуйте, очень хорошо, нормально работаем. Но единственная проблема, которая у нас есть, это не зарегистрировали вчера, вы знаете, да?]] [[ЧОЛОВІЧИЙ ГОЛОС. Да, да, я ж говорю. Я поэтому и звоню, реально там, значит, Гиви там на месте, может быть кто-то.от ваших с ним свяжутся и там они.]] [[ЖІНОЧИЙ ГОЛОС. Обязательно. Я сказала об этом Турчинову, чтобы он немедленно встретился. Я же сейчас в регионах езжу, я на выборах, по сути дела. Но завтра я буду в Киеве и я с ним тоже встречусь. И хочу поблагодарить вас за то, что вообще такая команда направлена в Украину.]] [[ЧОЛОВІЧИЙ ГОЛОС. Нет, мы на самом деле самых компетентных и боеспособных людей направляем.]] [[ЖІНОЧИЙ ГОЛОС. Да, это я знаю и очень благодарна за это. Но мы сейчас будем бороться за то, чтобы завтра в законе могло быть прописано, что международным наблюдателям просто выдаются удостоверения и все. И что они обязаны выдать без голосования.]] [[ЧОЛОВІЧИЙ ГОЛОС. В любом случае, вообщем мы очень открыты, очень гибки и очень настроены на то, чтобы Украине всячески помочь, так что.]] [[ЖІНОЧИЙ ГОЛОС. Спасибо. Огромное спасибо, нам нужна эта помощь, потому что.]] [[ЧОЛОВІЧИЙ ГОЛОС. (не чути)]] [[ЖІНОЧИЙ ГОЛОС. Наоборот, я очень рада слышать вас и очень благодарна за помощь. И думаю, что нам нужна очень сильно объединить все усилия, чтобы не пропустить эту группу. Очень тяжело.]] [[ЧОЛОВІЧИЙ ГОЛОС. все будет хорошо.]] [[ЖІНОЧИЙ ГОЛОС. Спасибо вам огромное. Я вас крепко-крепко обнимаю и очень вам благодарна.»]] [[Прослуховування запису з касети закінчено]] Вот вам по сути, уважаемые коллеги, разговор, который называется государственной изменой, и действия, направленные на изменение государственной власти. Я требую от СБУ незамедлительной проверки и наказания виновных, которые сняли из эфира данный разговор, и в тоже время рассмотреть вопрос о государственной измене, о шпионаже в пользу иностранного государства, о действиях со стороны Тимошенко, направленных на дестабилизацию ситуации в стране. Позор таким людям! Они – позор нашего.
Ярослав Сухий передає право на виступ Олександру Стояну, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Ірина Горіна.
Шановні громадяни України! Вчора стали офіційно відомі результати голосування, наш лідер Віктор Федорович Янукович набрав більше на 10 відсотків від Тимошенко. Дозвольте від імені нашої політичної сили подякувати всім громадянам України за правильний вибір. Але ви знаєте шановні учасники ті, хто голосував, хто слухали чомусь Тимошенко зараз заявляє, що вона не допустить того, щоб наш лідер поклявся на Біблії. Я хочу спитати, хто дав їй право робити таку заяву. Народ робить свій вибір і вирішує кого допустити до влади, а кого не допустити. Він зробив цей вибір в першому турі. І те, що так люди оцінили Тимошенко і Ющенко, їх бездарну владу, всього 30 відсотків разом проголосували, це менше ніж набрав Янукович, це каже про їх політику. І цікаво, чому Тимошенко ототожнює себе з силою добра, а всіх інших з силою зла. І вона каже , що вона і її команда – це добро. Якщо це добро, в якій команді находяться вбивці Лозинського якщо це добро, в якій команді знаходяться педофіли, якщо це таке добро, то що ж тоді зло? І я хочу сказати, що саме наша команда несе в собі добро і несе в собі позитив. В нашій команді, в нашій політичній силі майже десяток героїв України. Це керівники підприємств, які ще тримають економіку сьогодні на плаву. В нашій політичній силі академіки, доктори наук, професіонали. І я думаю, що саме люди оцінили ту політичну силу. Люди оцінили і ту соціальну політику, яку проводила Тимошенко. Пригадаємо, ми проголосували за те, щоби мінімальна пенсія була 573 гривні, а вони зробили 572 і 40 копійок, не додали спеціально 60 копійок. Але з цього місяця мінімальна пенсія повинна бути 695 гривень. І я хочу спитати, чому цей уряд вчиняє злочин по відношенню до свого народу, не виплачуючи повну мінімальну пенсію 695 гривень? Чому цей уряд не розглядає підняття мінімальної заробітної плати? Сьогодні межа бідності 792 гривні. Кожна четверта людина за межею бідності, а працююча людина отримує 744 гривні. Все це ми зробимо, коли прийдемо до влади! [[Шум у залі]] Ми пригадуємо, ви пам’ятаєте, що наш лідер заявив, що мінімальна пенсія буде 1200 гривень. Ми піднімемо заробітну плату, ми зробимо так, щоб було 575 гривень мамі з дитиною, а не 130 гривень, як це робить уряд Тимошенко. Я думаю, другий тур покаже, що громадяни України об’єднаються навколо нашої політичної сили Партії регіонів. Люди об’єднаються навколо ефективного менеджера Януковича. Навколо команди, яка показала, як вміє працювати в 2004 році, 2006 році. І люди розуміють, що саме наша політична сила зробить так, щоб були і пенсії, щоб і діти могли вчитися.
Ірина Горіна, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Ярослав Кедзьор.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, ложь, обман и манипуляции. Ложь, обман и манипуляции вот истинное лицо вашей власти. Вот истинное лицо вашего Премьера Тимошенко, которая этим ломом, ложью, обманом и манипуляцией два года наотмашь бьет по украинскому предпринимательству, самоуверенно полагая, что всё это ей сойдет с рук. Но 17 января она уже получила чёрную метку своей работы, жизнь всё расставляет на свои места и ложь, обман и манипуляция больше не пройдут в украинском обществе и в украинском бизнесе. Начал новый год и начались новые поборы. За два года работа этого правительства, все декларации о том, что снижаются налоги, о том, что уменьшаются проверки, о том, что бизнесу открывается зелёная улица были ложью, обманом и манипуляцией. Мы видели большое количество постановлений Кабинета Министров и законов, которые ухудшали жизнь бизнеса и только сами предприниматели вместе с оппозицией отстаивали свои права и законы и постановления отменялись. Я назову только три самые большие проблемы, которые мешают, продолжают мешать жить с этим правительством и с Премьером Тимошенко. Первое. НДС. Двадцать миллиардов гривен невозвращенных денег предпринимателям их оборотные средства, которые не в состоянии они потратить ни на поддержание производства, ни на выплаты заработных плат, на ведение обычно своей деятельности и только два вида предприятий могут вернуть НДС, те кто близки к вашей власти и те, кто согласны с дисконтом 50 процентов, 30 из которых и сразу идет на предвыборные, считай, Тимошенко, а 20 коррумпированным чиновникам. Второе. Поборы, которые выглядят в виде налогов, которые собираются вперед уже за полгода 2010 года 80 процентов предприятий заплатили денег в бюджет. Шесть месяцев текущего года уже оплачены. И точно также проверки, которые обирают бизнес бесконечно оплачивается детское «Евровидение», оплачиваются другие мероприятия, бизнес просто задыхается. По счетам нада платить. 7 февраля вы получите свою вторую черную метку и вы получите то, что заслужили по заслугам. Спасибо.
Ярослав Кендзьор. Право на виступ передає Ярославу Кендзьору Іван Стойко, тут уже 6 хвилин. Наступний буде виступати Мирний.
Ярослав Кендзьор, депутатська група „За Україну!”. Шановні колеги, відбувся перший тур президентських виборів і сьогодні можна підвести перші, ще, правда, попередні результати цього вибору. Можна без перебільшення сказати, що без навали танкових девізій, без бомбардувань московських ескадріль Москва, Кремль отримали те чого дуже і дуже бажали. А бажали вони бачити у другому турі президентських виборів двох любих друзів Кремля: Януковича і Тимошенко. Сьогодні український народ, готуючись до другого туру має, дійсно, розкішний вибір. Один – той, хто двічі сидів. Друга – та, котра двічі не сиділа, а повинна була сидіти. Але враховуючи ці мільярди, які. якими вона володіла, які дали можливість відкупитися і від першого московського терміну відсидки, і українського терміну відсидки. Коли ми аналізуємо, що ж сталося в Україні. Адже Віктор Ющенко, чинний Президент, пропонував українському народові ті цінності, які б, без сумніву, забезпечили подальший розвиток, розбудову і утвердження національної української держави. Ми розуміємо, що цього, на превеликий жаль, на найближчі 5, 10 чи 15 років не станеться, тому що ми знаємо, які цінності сповідує і один фіналіст, і другий фіналіст президентських перегонів. Я переконаний, що, ну, про позицію одного з кандидатів Віктора Януковича говорити не доводиться, це людина пряма, відверта, яка зорієнтована відверто на Москву. Але другий кандидат небезпечніший, що він таку ж саму позицію завуальовує, так би мовити, вишитою сорочкою і патріотичною демагогією. Але кожен з нас розумію, що за прикриту, не закриту, не ліквідовану кримінальну справу у Москві, а прикриту кримінальну справу у Москві, за яку московські генерали уже відбули свій термін, неодмінно Юлії Тимошенко доведеться за цей рахунок платити. Ми розуміємо, що сьогоднішніх 10 мільярдів доларів, яких поки що московське керівництво не виставляє цей рахунок, також його треба буде відпрацьовувати. Що так би мовити пообіцяне, ми можемо тільки здогадуватися. Але щоб я не був голослівним, щоб ви, шановні виборці у першу чергу, бо до однієї великої фракції, другої звертатися є марне, тому що вони проводять своїх кандидатів так би мовити до фіналу. Ті, хто дивилися у минулу неділю, у день виборів, уже після 20 години ефір наICTV, не могли, кого тішило, кого дратувало відверте торжество депутата Російської Думи Маркова, який дослівно сказав, що галичская идеология в исполнении Ющенказакончена, пищерный национализм Президента Ющенка закончен, закончится празднование конотопских побед в конце концов. И нам сегодня все равно, кто из этой пары станет Президентом. Шановні колеги, чи щось потрібно вам додати до характеристики московського керівництва щодо характеристики тих двох кандидатів? І не випадково Президент Медведєв вчора вже дав розпорядження послу Москві в Україні почати виконувати свої обов’язки. Але я переконаний, що протрезвіння нарешті буквально за кілька місяців проявиться, тому що нашому, на жаль, виборцеві свідомість проходить через шлунок. І коли на казначейському рахунку мільярд з копійками, коли зібрані податки по перший квартал включно, коли Москва проплатила за транспортування газу вже по перший квартал включно, бюджет наповнювати нічим, і ось коди почнуться всі ці проблеми з пенсіями, зарплатами, ось тоді нарешті.
Дякую вам. [[Шум у залі]] Народний депутат. Шановні колеги, я прошу всіх заспокоїтись і припинити свист. Депутат Мирний передає право на виступ колезі Колесніченку, фракція регіонів. Підготуватись В’ячеславу Кириленку. [[Шум у залі]] А хто ще? Колесніченка не було тут. [[Шум у залі]] Де? Немає. Ну, я от вам розказую: немає. Є Стешенко. Я зачитую: Мирний, Кириленко, Вечерко, Григорович, Смітюх, Герасимчук, Стешенко,. [[Шум у залі]] Зараз я з’ясую. Шановні колеги! Справа в тім, що Вадиму Колесніченко передав його колега виступ, він був записаний також, і його автоматично зняли. Тому зараз відновлюємо справедливість. Вадим Колесніченко – три хвилини і народний депутат Мирний передає йому, разом 6 хвилин.
Правда є, за правду треба боротися. Уважаемые избиратели! Дорогие коллеги! Я конечно же, и всем это известно, не питаю глубоких симпатий к коллеге Кендзёру из «НУ-НСа» и «Самообороны», но он сегодня на всю страну признал, что Тимошенко не является представителем демократических сил, что Тимошенко является позором для демократических сил нашего государства. И он был прав в тех выводах, которых он сказал, что всей стране еще придется платить за те долги, которые Тимошенко сделала в связи с теми коррупционными связями, которые были зафиксированы правоохранительными органами. Но на этом фоне меня конечно возмущают действия другого представителя«НУ-НСа» и «Самообороны», это министр внутреннего беспредела и внешних безобразий господин Луценко. Это главное лицо, которое за 2 месяца сделало все от него зависящее, чтобы сорвать избирательный процесс – методично и систематически вмешивался в избирательную кампанию. Меня удивляет почему мы до сих пор не дали заслуженную оценку этому, с позволения сказать, представителю Министерства внутренних дел. Выполняя политзаказы и преступные распоряжения своего министра беспредела, украинская милиция противозаконно вмешивалась повсеместно в ход избирательной кампании. Я могу вам напомнить, что окружной суд принял решение о том, что господин Луценко незаконно занимается избирательной кампанией, незаконно агитирует за Тимошенко, это было подтверждено судами. Кто-то наказал господина Луценка за прямое нарушение действующего закона? При том, что было сказано, что он как должностное лицо не имеет право в любое время вести агитацию: в рабочее и нерабочее время. Это раз. Второе. Судами признано незаконным вмешательство работников милиции в организацию избирательного процесса, когда служебные и должностные лица ВМД требовали от участников избирательного процесса пояснения по поводу их желания голосовать за пределами избирательного участка, потому что все это определяется исключительно в ходе официального дознания либо досудебного следствия. А это было сделано. И опять никто не отреагировал на эти решения судов. Во время выборов произошло вообще беспрецедентное явление: когда областные прокуратуры внесли более 20 представлений в отношении незаконных действий работников ГАИ, которые запрещали в этих тяжелейших климатических условиях подвозить на транспорте людей к избирательным участкам. Вы представляете, какая ненависть к своему народу! Эти сволочи в погонах не давали людям пожилым, которые живут в горах, в селах, в которых нет даже света, добраться к избирательному участку, блокировали работу автотранспорта, отнимали путевые листы и водительские удостоверения. И это в нашей так называемой демократической стране. А чего стоят события, когда 16 января в Закарпатской области работники милиции напали на семью члена участковой избирательной комиссии избирательного участка 56 территориального избирательного округа 74., требуя от них каких-то пояснений, каких-то справок, после чего доставили в милицию и до часу ночи держали их в милиции, понуждая к тому, чтобы они дали выгодные им показания! А чего стоят требования давать оттиски печатей и давать какие-то пояснения либо отчитываться о том, как работает участковая избирательная комиссия! К сожалению, это происходит на наших с вами глазах, и это то страшное, что мы сегодня пытаемся просмотреть. Вот почему я считаю, что эти факты незаконного вмешательства в избирательный процесс свидетельствуют о том, что действующая обанкротившаяся власть, отдавая преступные приказы, используя ресурс правоохранительных органов, пыталась повлиять на результаты выборов, растоптать волю народа, сорвать избирательный процесс. Я обращаюсь к людям в погонах, честным работникам внутренних дел, генералам, офицерам, сержантам: не исполняйте преступные приказы временщика в жизни министра беспредела Луценка, он за это будет наказан, но вы имеете право отказываться выполнять преступные приказы, потому что буквально через несколько дней каждый из вас за нарушение закона, за попытку вмешаться в избирательный процесс будет привлечен к уголовной ответственности. Вдумайтесь, вас ждут семьи, вас ждут матери, жены, вас ждут дети. Не нарушайте закон, не поддерживайте министра беспредела и оборотня. В связи с этими противоправными, незаконными действиями министра внутренних дел я обратился, как народный депутат от имени Партии регионов к пока еще Премьер-министру Тимошенко с требованием уволить министра внутренних дел Украины Луценко с занимаемого поста в связи с массовыми, преднамеренными нарушениями законодательства Украины, прав человека и попыткой срыва выборов. В случае непринятия мер по депутатскому заявлению именно Юлия Тимошенко в соответствии с законами Украины несет персональную ответственность за применение милицией насилия против украинского народа, что является уголовно наказуемым деянием. Уважаемые коллеги, дорогие друзья, граждане Украины, мы находимся в очень ответственный момент, мы должны сделать все, чтобы нашу Украину объединить, чтобы страна Украина была страной торжества демократии, страной, где торжествуют права человека, где законы одинаковы для всех, и для Премьер-министра, и для министра внутренних дел, и для простого гражданина. И это нам все может гарантировать только Виктор Федорович Янукович. Слава Украине!
До виступу запрошується В’ячеслав Кириленко. Право на виступ йому передає також Лілія Григорович, отже, шість хвилин, будь ласка.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну!”. Шановні колеги, шановні виборці, безумовно, виборча кампанія, яка зараз триває в Україні, не піднесла особливих сюрпризів. Вона відбувається очікувано навіть в тому сенсі, що кандидати не говорять про принципи, не говорять про програми і платформи, а говорять про самих себе. Тимошенко критикує Януковича, Янукович – Тимошенко, при цьому, на жаль, обидва цих кандидати, як найвправніше вправляються у поливанні один одного політичним брудом. Я думаю, що далеко не це потрібно всім українцям і далеко не це потрібно тим людям. Які підтримали в першому турі і Януковича, і Тимошенко. Очевидно, їм потрібно спокійна, конструктивна розмова на тему майбутнього України. От такої розмови кандидати уникають. Вибачте, але для групи „За Україну!” вправляння в популізмі, яке демонструють і Янукович, і Тимошенко нічого не означає. Тому що весь передвиборчий концепт Януковича зводиться до того, що ми вам дамо підвищену пенсію, а весь передвиборчий концепт Тимошенко зводиться до того, що ми вам дамо ту ж саму підвищену пенсію тільки тоді, коли я переможу і ви за мене проголосуєте. При цьому ні той, ні інший кандидат не дають відповіді на те питання, звідкіля будуть братися гроші на підвищені зарплати бюджетникам, звідкіля будуть братися дотації Пенсійному фонду України, і звідкіля взагалі у країні у наступному році будуть гроші. Ніхто із кандидатів не дає відповіді на ключові питання, чи розпочнуться врешті-решт в країні ключові економічні реформи. Ось це нас турбує найбільше, оскільки далі спостерігати за тим, як кандидати, які опинилися у другому турі, поливають один одного брудом, я думаю, не цікаво нікому – ні в країні, ні поза її межами. Тому ми очікуємо предметних відповідей на дуже складні питання. По-перше, якою бачать кандидати, і взагалі, чи бачать і коли її розпочати, податкову реформу – раз, бюджетну реформу – два, медичну реформу – три. Чи спроможуться вони бодай почати розмову про справжню пенсійну та як наслідок, соціальну реформу у країні, чи спроможуться кандидати взагалі розпочати справжню дозвільну політику, яка розблокує можливості для малого і середнього бізнесу, а не тільки для крупного капіталу, який рясно представлений тут у парламенті, і, до речі, підтримує обох кандидатів, які вийшли зараз у другий тур. Ось на ці запитання відповіді, на жаль, ми не чуємо. Так само, як і не зрозуміла позиція обох кандидатів, які є у другому турі з приводу того, а як вони будуть змінювати країну, як освіжувати політичне середовище? Чи буде змінюватися так звана політична еліта взагалі? Тобто а коли ми будемо голосувати Закон „Про вибори”, тільки не такий заскорузлий, як зараз, де один вождь і інша вождь самі призначають собі депутатів і вони потім натискають кнопочки п’ять років, не завжди, на жаль, думаючи про те, чим ми всі тут займаємося. А чи може є сенс зараз, між першим і другим туром, на виконання обіцянок обох кандидатів проголосувати нові закони про вибори, які, до речі, група „За Україну!” давно внесла, і які абсолютно готові до розгляду, і отримали схвальні експертні оцінки. Ми пропонуємо вже зараз, не чекаючи, колись потім, коли буде нова влада, проголосувати Закон про вибори до Верховної Ради України на змішаній системі: половина – відкриті списки, половина – округи. І Закон про вибори до місцевих рад – на мажоритарній основі: округи. І хай депутати всі звітуються не перед партійними виборцями, а перед виборцями. Депутата давно і центрального, і місцевого потрібно повернути людям. А чого з цим зволікати? Чого ми ще чекаємо? Кожен кандидат про це говорив під час виборчої кампанії. Люди цьому аплодують. Тільки чомусь на розгляд ці питання не вносяться. Тому я пропоную, щоб хоча би ті кандидати, які вже зійшли із виборчої дистанції, зараз внесли ці питання до порядку денного, і ми ще до другого туру проголосували зміни до виборчої системи. Я думаю, це буде справедливо, і це буде те, на що очікують виборці. І останнє, але для нас дуже важливе. Ми будемо стояти, як це робили до того, робимо зараз і будемо робити завжди, на сторожі української справи. Це для нас принципове питання, яке буде лакмусовим папірцем для нас в оцінці діяльності і позиції усіх кандидатів. Вибачте, нам немає різниці, якого кандидата підтримує Путін, а якого кандидата підтримує Медвєдєв. Вони нам однакові. На жаль, теперішня кремлівська політика не бажає добра Україні. Тому такі аплодисменти в Москві, що такий другий тур, який влаштовує по кандидатах їх повністю. Але нам без різниці, що один кандидат пообіцяв здати українську газотранспортну систему, а другий кандидат обіцяє запровадити другу державну мову. Ми однаково не допустимо ні першого, ні другого. І в цьому сенсі, повторюю, в цьому сенсі такі кандидати для нас однакові. Якщо вони відверто чи приховано будуть здавати українські інтереси, то вони отримають поразку. Як не зараз, то завтра, як не завтра, то післязавтра, бо український народ давно очікує на нових політиків, які здатні системно захищати національні інтереси, а не тільки займатися політичною тріскотнею. Слава Україні!
Народний депутат Вечерко, фракція Партії регіонів, останній виступ, будь ласка.
Уважаемый председатель! Уважаемые народные депутаты! Уважаемый украинский народ! Сегодня может быть очередной социальный взрыв населения потому что сегодня в обществе нас пугали эпидемией гриппа, массовой эпидемией гриппа. Где он? Ежегодно по анализу от эпидемии гриппа у нас умирает 3,5 тысячи населения, сегодня в стране нужно говорить и кричать о том, что существует эпидемия туберкулеза. В Украине сегодня смертность более 14,5 тысяч граждан, об этом сегодня нужно говорить и правительству и Президенту, и Верховной Раде, в период выборов Президента нужно обратить на это внимание и заняться текущей работой. Действующие механизмы и управления системой здравоохранения в конечном итоге приведут к полному ее развалу, который начался еще с 2006 года. Необходимо немедленно принять стратегию развития системы здравоохранения Украины, иначе это будет бить и трагедия на всю Европу и страны СНГ. Сегодня мы принимали очередную программу финансирование онкологической заболеваемости. Где это финансирование? Это тяжелейшая проблема государства с которой нужно бороться и в эту проблему должны вникнуть правительство, Верховная Рада и также действующий Президент. Если мы на эти вопросы не обратим внимание, мы очень много потеряем. И мы как Партия регионов требуем немедленно принять вопросы реформирования здравоохранения. Обратить внимание на социальное развитие нашего населения страны. Где повышение пенсий? Сегодня когда идет предвыборная кампания на пост Президента страны, мы ездим по округам, народ жалуется пенсий не хватает, не хватает на закупку лекарственных средств, не хватает на питание в больницах, не хватает на питание школьников в школах, на это нужно обратить серьезное внимание. Немедленно требуем, чтобы мы начали рассматривать вопросы реформирования организации здравоохранения, изменение статьи 49, отдать в виде эксперимента в аренду часть основных фондов Министерства здравоохранения. Еще раз хочу напомнить, уважаемые народные депутаты, нам необходимо обратить особое внимание на развитие нашей страны и органов здравоохранения, иначе будет беда. Спасибо.
Шановні народні депутати, виступи завершено, репліка Кендзьор прізвище називалось під час виступу народного депутата Колесніченко. Будь ласка, тільки без прізвищ.
Ярослав Кендзьор, депутатська група „За Україну!”. Я хочу сказати усім українофобам і усім малоросам, в першу, чергу із двох найбільших фракцій і особливо звертаюсь тут до австралопітека, який найбільше скавулів у залі, про те, що які б торжества ваші сьогодні не були, так би мовити, переможні, я знаю, що Україна не пропаде. Україна пережила не одну складну епоху, складні ситуації і виходила з них. Як я сказав у своєму виступі, прозріння наступить дуже скоро і ось тоді я хотів би почути скавуління і, в першу чергу, цього австралопітека. Дякую.
Шановні народні депутати, виступи народних депутатів із заявами, повідомлення інформаціями завершено. З приводу пропозицій, які прозвучали у виступах народних депутатів, я прошу секретаріат підготувати відповідне звернення. Щодо виступу народного депутата Колесніченко, який говорив з приводу спостерігачів, я повинен сказати, що після вчорашнього виступу народного депутата Сівковича, направлено запити відповідні до Генеральної прокуратури, Служби безпеки, Міністерство закордонних справ, Міністерство Внутрішніх справ. З приводу інших пропозицій, прошу підготувати відповідні доручення. Шановні народні депутати, дві фракції, фракція БЮТ і „Наша Україна –Народна Самооборона” вимагають оголосити перерву, разом з тим вони погоджуються не брати перерву, а виголосити заяву. Немає заперечень? Буде виступати Володимир Бондаренко? Володимир Бондаренко має право на виступ, будь ласка, три хвилини.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко". Я роблю заяву від двох фракцій, які подали заявку на перерву. Шановні друзі! Шановні радіослухачі, телеглядачі і присутні в залі! Ми бачимо сьогодні небачений раніше фарс, коли за словами ховаються реальні справи однієї чи другої фракції. Але коли йдуть заяви від фракції блоку Януковича- а це вже сьогодні блок фактично – то вони зливаються в словах і фактично в діях. Ви бачили, як вчора голосували дружно представники Партії регіонів [[їх можна зрозуміти]] і представники, які сьогодні належать або до «Єдиного центру”, або тої частини "Нашої України", яка фактично зрадила Україну. Сьогодні вони працюють на одну руку. І ця одна рука відчувається. Коли колишній кегебістський інформатор за. псевдоспортсмен починає хвалити представника одіозного, я би сказав, представника іншої фракції, становиться дивно, а чому немає заяв про попрання або про те, що грузинські спостерігачі не могли потрапити в Україну. Чому ви не відстоюєте, як колись разом з нами відстоювали позиції про те, що в Грузії відбуваються події, які можуть привести до втрати незалежності? Чого ви мовчали? Чого ви мовчите? І яка там розмова, і хто слухає Прем’єр-міністра в Україні? Чому ви запитуєте: а хто ж слухає Прем’єр-міністра? Так от і Тереза, і спортсмен продовжують працювати на КГБ, очевидно, КГБ живе нашому суспільстві. Я хотів би звернути увагу на те, що вони сьогодні співають на один голос і протягують до влади представника Партії регіонів, тому що їм вже обіцяно посади, вони вже бачать себе керівниками областей на Західній Україні і запилюють, задурюють народ там, розказуючи про якусь руку Москви. Ми переконаємося в тому, як ця рука подіє тоді, коли ці люди разом сьогодні діючи не на користь України отримають ці посади, якщо не дай Бог станеться те, що прийде до влади Президент, якого вони всі разом жадають. Тому я хотів би звернути увагу на те, що сьогодні тут багато говориться виключно для того, щоб на Західній Україні люди не пішли голосувати. Нав’зується думка про те, що хтось там представник Москви. Ні! Юлія Тимошенко буде Президентом України, патріотичним Президентом України, за якою немає брудного шлейфу, яким ви сьогодні разом прикриваєте, і яка сьогодні мужньо витримує сьогодні тиск і зліва, і справа від, так званих, „шалених друзів”, які тут виступали, до тих ворогів, які були природними. В цій ситуації дехто хоче повернутися на свої посади в західних областях і стати знову так званими губернаторами, щоб дорізати той ліс, який при вас зрізаний, щоб розкрадати ті ресурси. Я ще раз кажу, я не дивуюсь одній половині, але я дивуюся, як сьогодні, як сьогодні отут знищується майбутнє України руками тих, хто ще не так давно кричав, що він патріот, бив себе в груди і вихвалявся. Тому, давайте, думати і розуміти, що тут робиться. Дякую.
Шановні народні депутати, зараз ми з вами маємо розглянути питання ратифікації. Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Молдова про утримання автодорожніх мостів на українсько-молдовському державному кордоні. Доповідає заступник міністра транспорту та зв’язку Кравчук Петро Костянтинович, співдоповідач Олег Григорович Білорус. Я просив би, шановні колеги, там, де у нас немає заперечень, щоб ми працювали оперативно щодо тих чи інших ратифікацій. Прошу вас.
Шановний Голово, шановні народні депутати, на ваш розгляд надається проект Закону України про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Молдова про утримання автодорожніх мостів на українсько-молдовському державному кордоні. Поданий Кабінетом Міністрів України. Проект Закону України розроблений з метою виконанню внутрішньодержавних процедур.
Голосніше, якщо можна, до мікрофона.
ну, що я зроблю? Проект Закону України розроблено з метою виконанню внутрішньодержавних процедур, необхідних для набуття чинності угоди. Підписаної 31.07.2006 року в місті Кишиневі. Згідно законодавства Республіки Молдови угода не потребує ратифікації Верховною Радою. Разом з тим, ще у 2006 році прийнята постанова уряду Республіки Молдови щодо ратифікації даної угоди. Хочу наголосити, що проект угоди опрацювався, опрацьовувався понад 9 років і в угоді детально визначені основні засади утримання автодорожніх мостів на українсько-молдовському державному кордоні на майбутнє. Згідно додатку номер 1 угоди українська сторона буде утримувати міст довжиною 252 метри через рік у Дністер на автомобільній дорозі Р10 Виступовичи – Мозир - Овруч Могильов-Подільський через Житомир, Вінницю. Молдовська сторона утримує міст довжиною 231 метр через ріку Дністер біля села Бродниця на автомобільній дорозі Є583 Роман-Ясен-Могильов-Подільський, Вінниця-Житомир. Зокрема, угодою передбачено, що до робіт, пов’язаних з утриманням автодорожніх мостів на українсько-молдовському державному кордоні належать: антикорозійні захисти та ремонти прольотних будов, опор, пере.них огорож, відкриті. мостів, проїзної частини, тротуарів, бар’єрної огорожі, поручів, деформаційних швів, опорних частин, відповідного обладнання, дорожніх знаків, насипів на укріплення берегів у межах мосту і зимове утримання. Окрім того, усі роботи пов’язані з утриманням прикордонних автодорожніх мостів будуть проводитись таким чином, щоб при цьому не було порушено позначені лінії державного кордону. Також усі роботи пов’язані з утриманням прикордонних автодорожніх мостів, які можуть впливати на позначення чи лінію проходження державного кордону повинні бути узгоджені зі спільною комісією з контролю за режимом державного кордону. Як передбачається угодою, зміст цієї угоди не поширюється на питання виконання та фінансування, модернізацію існуючих і будівництво нових прикордонних автодорожніх мостів. Всі витрати, пов’язанні з утриманням прикордонних автодорожніх мостів приймає на себе та сторона, яка утримує цей мостовий об’єкт. Проект закону погоджено без зауважень Міністерством фінансів України, Міністерством економіки України, Міністерством юстиції України. Міністерством закордонних справ України. Враховуючи вищесказане і те, що проект закону пройшов розгляд в Комітеті Верховної Ради України у закордонних справах та отримав позитивне рішення, прошу підтримати законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Олег Григорович, будь ласка.
Шановні народні депутати! Комітет в закордонних справах Верховної Ради розглянув питання про ратифікацію угоди між Кабінетом Міністрів України та урядом Республіки Молдова про утримання автодорожніх мостів на українсько-молдовському державному кордоні [[реєстраційний номер 0147]]. В обговорення цього питання на комітеті прийняли участь керівники міністерства, а також представники інших відомств. Метою прийняття проекту закону є ратифікація міжурядової угоди, яка сприятиме значному поліпшенню дорожнього руху між Україною та Республікою Молдова, який інтенсифікується. У разі позитивного рішення Верховної Ради буде визначено комплекс робіт, пов’язаних з утриманням прикордонних мостів, умови їх виконання та фінансові зобов’язання сторін, умови постачання товарів, які транспортуються. Покращення технічного стану прикордонних мостів підвищить їх надійність та довговічність, що в свою чергу сприятиме збільшення обсягу міждержавних перевезень товарів автомобільним транспортом. Згідно з Пояснювальною запискою до проекту Міністерства транспорту і зв’язку реалізація положення проекту не потребує додаткових видатків з Державного бюджету України, що підтвердив і бюджетний комітет. Головне науково-експертне управління Верховної Ради України вважає, що угода між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Молдова про утримання автодорожніх мостів на українсько-молдовському державному кордоні може бути ратифікована з врахуванням деяких зауважень. Комітет Верховної Ради з питань Регламенту повідомив, що зазначений законопроект зареєстрований згідно з вимогами статей 90-92 Регламенту Верховної Ради України. Але комітет має певні зауваження щодо процедури подання і проходження цього проекту закону. Комітет Верховної Ради з питань бюджету за наслідком його власного розгляду законопроекту визначив і підтвердив офіційно, що даний законопроект не має впливу на доходну і витратну частину Державного бюджету України. Комітет у закордонних справах рекомендує Верховній Раді ратифікувати даний законопроект. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні народні депутати, немає заперечень? Ну, будь ласка, запишіться на виступи. Прошу вивести прізвища на табло. Народний депутат Карпук, "Наша Україна - Народна Самооборона". Будь ласка, мікрофон.
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну!”, партія „Наша Україна”. Ми підтримуємо законопроект про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Молдова про утримання автодорожніх мостів на українсько-молдовському кордоні. Це буде сприяти, як фінансуванню, нормальному технічному забезпеченню цих мостів, тим паче, що на території Молдови проживає біля 400 тисяч українців, які мають тісний зв’язок зі своєю батьківщиною, давні склалися економічні взаємозв’язки. Тому ми проголосуємо за цей законопроект. Дякую.
Дякую. Григорій Смітюх, будь ласка, фракція Партії регіонів.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, безперечно, що Угоду, яка пропонується Міністерством транспорту і зв’язку, про ратифікацією між Україною і Молдовією, потрібно робити, тим більше, що ви знаєте, що за останній час Україна, яка має із шести, і на мою пам’ять, по-моєму, чотири транспортних коридори, і, безперечно, ці транспортні коридори – це є значна частина доходу до держаного бюджету, але, на жаль, як свідчить статистика за минулий рік особливо, ці транспортні можливості, які повинні приносити значний прибуток нашій державі, відповідно ці кошти могли би направлені бути на розбудову всіх транспортних магістралей, не завжди вчасно або правильно використовуються. І тому Україна втрачає свої транспортні можливості. І, безперечно, що все, що пов’язано з поліпшенням ситуації на автомобільних дорогах, у тому числі і інших магістралей транспортних, потребують державної уваги і потребують державної підтримки. Це наше, так сказать, лице при в’їзді в нашу країну. Але як на сьогодні на самом ділі відбувається в цій галузі? На мій погляд, відбуваючи у поїздках регулярних по Західній Україні і інших питаннях, що я бачу? Що на автомобільних дорогах зачастую не завжди працюють українські робітники. Наші робітники кваліфіковані працюють в Італії, у Португалії і в інших країнах, їх досягає, ви знаєте, від 4 до 7 мільйонів. Це єдині робочі місця, які, до речі, Президент України створив тільки поза межами України. І ці робочі місця створюють додаткові можливості до державного бюджету тих інших країн, а відповідно наші громадяни не захищені. У свою чергу візьміть трасу Київ-Житомир, Київ-Ровно. На цьому участку працюють чомусь турецькі робочі. У мене питання до Міністерства транспорту і у тому числі заступника, який тільки що доповідав, яким чином наші робітники не мають можливості отримати роботу гарантовану, а іноземці працюють? Це перше питання. У мене питання одночасно стоїть у тому плані. Ви пам’ятаєте, що 23 листопада 2009 року деякі засоби інформації, так, газета „Дело”, телевізійний канал „24” розповсюдили інформацію дуже таку кримінальну, я би сказав. Чому вона кримінальна? Вдумайтесь, по цій інформації 7,8 кілометрів доріг в прошлому році було збудовано і витрачено 913,5 мільйонів гривень і так дальше, в цій інформації є. У мене питання до Генеральної прокуратури і до відповідних органів інших, які контролюють. Яким чином державні кошти, які виділяються Україною на розбудову автодоріг, розбазарюються, крадуться і в дуже великих масштабах? Таких крадіжок, як розповсюджено в цій інформації, це просто жахливі цифри, і я думаю, що Генеральна прокуратура повинна звернути. і перевірити цю інформацію, яка звучала в цьому телеканалі.
Дякую. Будь ласка, Олег Зарубінський.
Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Я хочу звернути увагу – прошу уваги! – на дуже серйозну річ. Безумовно питання обслуговування автотранспортних коридорів і мостів є правильне питання, тут нема питань. Але це є міжурядова угода, це не є угода між господарюючими суб’єктами. Відповідно її ратифікацію, взагалі все. що пов’язано з нею, має розглядатися в системі міжнародних економічних стосунків з Республікою Молдова. По-іншому міжнародну політику, перш за все міжнародно-економічну політику як. у випадку системності, системному явищі не можна розглядати. Чому я про це кажу? А тому, що в пояснювальній записці сказано, що правовими аспектами прийняття угоди серед іншого є Угода між Україною та Республікою Молдова про Державний кордон від 18 серпня 1999 року. Ця угода була ратифікована Верховною Радою, закон від 6 квітня 2000 року. Так ось, за результатами домовленостей тоді між державами Україною і Молдовою мав відбутися обмін територіями. Україна повинна була надати Молдові частину берегової лінії на Дунаї, створивши умови для виходу цієї держави до моря. Молдова згідно з Додатковим протоколом до цього договору зобов’язалась передати у власність Україні частину автомобільної дороги Одеса–Рені протяжністю 7,7 кілометра в районі населеного пункту Паланка Республіки Молдова, а також земельної ділянки, по якій вона проходить. Українська сторона виконала свої зобов’язання, в тому числі і щодо передачі 24 гектарів землі в районі села Джурджулешти, де зараз молдовська сторона активно будує, фактично побудувала нафтовий термінал. Однак, як відомо з відкритих джерел, в тому числі були і відповідні звернення районних рад Одеської області, Молдовою не передана у власність Україні оця ділянка дороги, Паланка - 7,7 кілометра. У зв’язку з цим у мене виникає питання: як ми можемо ратифіковувати угоди з країною, які зазначаються, що вони базуються на правові аспекти, в тому числі і угоди, яку не виконує друга сторона? Мені здається, Олег Григорович, треба це питання розглядати комплексно. І так можна будь-які угоди заключати, а попередні діють проти нас. Мені здається, треба серйозніше. Я хотів би роз’яснення, до речі, в тому числі і з боку Міністерства закордонних справ, щодо невиконання дуже серйозної попередньої угоди з Республікою Молдова. Дякую.
Будь ласка, Олег Григорович Білорус.
Шановні народні депутати, Комітет у закордонних справах не обминув цього питання. Кожний рік від імені Верховної Ради на спільних сесія міжпарламентської, міжурядової комісії з Молдовою наша делегація, в якій я приймаю участь, активно, наполегливо і жорстко ставить питання перед молдовською стороною про невиконання нею договірних зобов’язань про передачу 7-кілометрової ділянки автомобільної дороги в районі села Паланки. Останнє засідання було в Кишиневі. Молдовська сторона обіцяла після всіх - парламентських, президентських - виборів ратифікувати цей. цю угоду і виконати свої зобов’язання. Таких питань як Паланка, Джурджулешти, Дністровський гідровузол, міст через, до молдовського населення пункту Атаки, таких питань одинадцять. Ці питання назбиралися за багато років. І тому їх треба вирішувати один за одним, одним махом ми їх не вирішимо. Сьогоднішнє питання немає прямого відношення до того, це питання про покращення експлуатації автомобільних мостів, які були збудовані 30-40 років і які сьогодні загрожують транспортним потокам і є пряма небезпека від цих мостів. Тому я би не пов’язував. З іншого боку, шановний колега, який це питання поставив, абсолютно прав, уряду, Президенту треба зайняти сильну, активну позицію. Молдова повинна виконати свої зобов’язання. Більш того, з’являються нові претензії по акваторії в районі Джурджулешти, де знову вони просять довиділити їм півтора гектари водного, водної поверхні ріки для того, щоб вони більш комфортно розмістили нафтові термінали і нафтопереробний завод. Ми дали дозвіл їм вийти на світовий океан, ми пожертвували великою частиною своєї території і ми повинні домогтись, щоб Республіка Молдова, яка розглядає Україну, як одного з гаранта в переговорному процесі „п’ять плюс один” виконувала свої зобов’язання і не оглядалася на сусіда, який шепче: „Не виконуй та не виконуйте”. Думаю, що це буде.
Шановні народні депутати, розгляд питання завершено. Як поставитесь до такої пропозиції, прошу уваги, відкласти ратифікацію цього документа, доручити Міністерству закордонних справ і уряду негайно подати Верховній Раді України інформацію, на яких підставах було здійснено обмін територіями, як це співвідноситися з Конституцією України. Референдуму, наскільки ми пам’ятаємо, з цього приводу не було. Чому не виконана ця угода? Якщо і далі буде так продовжуватися процес, то поставити вимогу перед Міністерством закордонних справ внести пропозицію про денонсацію цієї угоди і наведення порядку у цьому питанні, бо кому не ліньки, всі зазіхають на українські території. Тому пропозиція така: відкласти розгляд цього питання, зобов’язати Міністерство закордонних справ у триденний термін подати необхідні документи з усіма поясненнями із цього приводу. Комітету доручити розібратися у цих питаннях і на наступній сесії, на першому пленарному тижні повернутися до розгляду цього питання у комплексі. Бо в нас не вирішені питання кордонів, практично, з усіма сусідами. Треба у цьому питання зайняти нам принципову позицію. Немає заперечень? Я вам дякую. Будь ласка, Юрій Кармазін, з мотивів.
Володимир Михайлович, до цього питання, Юрій Кармазін. Я просив би, я просто користуюся тою ділянкою. Ми неспівставні речі зробили: ми зробили Молдову морською державою. Я хочу, щоб мене зараз почули представники Молдови, Посольства Молдови в Україні: ми вас зробили, шановні, представниками морської держави. Зараз ви на нас робите техногенне навантаження, на Одеську область у вигляді морського терміналу, нафтового. Ну, ви вже сідаєте на голову, вибачайте за не зовсім дипломатичний вираз. Тому давайте готувати варіант про те, що якщо не виконуються домовленості, то і нам треба буде виходити з тієї домовленості, якщо у нас не будуть нам зроблені кроки наперед. Таким чином будемо діяти. Бо я бачу очікування, прив’язка до президентських, парламентських виборів. Нас не хвилює, коли відбуваються парламентські чи президентські вибори у Молдові чи у нас. Міждержавні відносини, наша територія, яку ми віддали.
Дякую. Шановні народні депутати, вноситься на ваш розгляд проект Закону про ратифікацію Конвенції про охорону та заохочення розмаїття форм культурного самовираження, реєстраційний номер 0151. Доповідач – заступник міністра культури і туризму Кохан Тимофій Григорович. І співдоповідач – голова Комітету у закордонних справах Білорус Олег Григорович. І давайте окрім того, шановні колеги, домовимося таким чином. Коли ми розглядаємо ратифікації, головне, як і доповіді, повинні бути перші особи при всій глибокій повазі до заступників. Я прошу підготувати відповідне звернення для того, щоб у нас був відповідний порядок. Прошу вас, Тимофію Григоровичу, якщо можна, коротко.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! На ваш розгляд вноситься проект Закону України про ратифікацію Конвенції про охорону та заохочення розмаїття форм культурного самовираження. Зазначена конвенція була ухвалена 33 Генеральною конференцію ЮНЕСКО 20 жовтня 2005 року у місті Парижі, Франція, та набула чинності 18 березня 2007 року. На сьогоднішній день до конвенції приєдналося 83 країни, члени ЮНЕСКО. Конвенція націлена на створення умов, необхідних для розвитку культур національних меншин, а саме: на охорону і заохочення форм культурного самовираження, створення умов для вільної взаємодії різноманітних культур та заохочення міжкультурної співпраці. Ратифікація конвенції значно посилить позицію України у переговорному процесі Україна-ЄС та в стосунках з Європейським Союзом взагалі. Подальша імплементація конвенції дасть змогу наблизити Україну до укладання Угоди про асоціацію Україна-ЄС, ввести нашу країну в європейське законодавче поле в галузі культури та уможливить повноцінну участь України в програмах та проектах європейської комісії, в тому числі в програмі „Культура 2007-2013”. Створить умови для розвитку та розквіту культур національних меншин, сприятиме піднесенню позитивного іміджу України на міжнародній арені. Прошу підтримати і дякую за увагу.
Дякую вам, Тимофію Григоровичу, сідайте, будь ласка. Олег Григорович Білорус, голова Комітету у закордонних справах, будь ласка, рішення комітету.
Шановні народні депутати! Комітет в закордонних справах обговорив проект закону про ратифікацію Конвенції про охорону та заохочення розмаїття форм культурного самовираження. Реєстраційний номер 0151 від п’ятого листопада 2009 року. Це рамочна конвенція міжнародна і приєднання України до неї має серйозне значення. Розглянувши цей законопроект за участю керівників міністерства культури, комітет прийняв рекомендаційне рішення підтримати його ратифікацію Верховною Радою України. Зазначена міжнародна конвенція була ухвалена на 33 сесії Генеральної конференції Організації Об’єднаних націй з питань освіти, науки і культури ЮНЕСКО 20 жовтня 2005 року і набула чинності 18 березня 2007 року. Таким чином, як бачите Україна в цій частині не дуже поспішала. Відповідно до Пояснювальної записки Міністерства культури статтею 18 цієї конвенції передбачено створення цільового міжнародного фонду підтримки культурного розмаїття, засоби якого складатимуться з регулярних, добровільних внесків учасників конвенції. Положеннями даного міжнародного договору не визначено розмір таких внесків, згідно рекомендацій нашого Міністерства закордонних справ, Міністерства культури пропонує визначити суму добровільного внеску України із застосуванням так званого принципу одного відсотка, за яким розмір внеску країни до фонду має складати один відсоток від суми її внеску до річного бюджету ЮНЕСКО. Таким чином розмір внеску України до вказаного фонду становитиме 1 тисячу 670 доларів 35 центів на рік, тобто є мінімальним. Головне науково-експертне управління Верховної Ради розглянувши цей законопроект вважає ратифікацію доцільною. Комітет з питань регламенту повідомив, що зазначений законопроект зареєстровано згідно з вимогами статей регламенту, але має певні зауваження щодо його оформлення. На комітеті відзначалися деякі неточності в перекладі, навіть викликає питання слово „категорія розмаїття” замість „різноманітність” і так далі. Комітет з питань бюджету Верховної Ради зазначив, що законопроект має вплив на видаткову частину бюджету, не значно збільшуючи її, і буде щорічно реалізовуватися за рахунок коштів Державного бюджету України за бюджетною програмою „Заходи з відтворення культури національних меншин України”. Просимо підтримати рекомендацію комітету.
Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, є потреба обговорити цей документ? Немає. Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, я принагідно хотів скористатися цією темою, оскільки Міністерство культури тут залучено. Йдеться про парадоксальну ситуацію, чим активніше ми включаємось в систему співпраці по лінії ЮНЕСКО, а активніше, ви ж розумієте, що ратифікувавши зараз цю конвенцію, ми ще візьмемо на себе певні зобов’язання, ще доплатимо, як пропонується, 1 мільйон 650 тисяч і так далі, і це правильно, бо треба спільно працювати з іншими країнами. Але практично ми ж не виконуємо всіх зобов’язань по лінії ЮНЕСКО із тих, що ми взяли раніше. От дивіться, у нас у культурній спадщині ЮНЕСКО є два об’єкти – Софія Київська, Києво-Печерська Лавра – як один об’єкт і історична частина Львова. Значить, протягом останніх двох років нам виносять такі усні і інші попередження, що місцева влада Києва, наприклад, чи є проблеми зі Львовом – жодним чином не реагує на зауваження ЮНЕСКО та відповідно наших зобов’язань, що ми як держава взяли. Зауваження які? Мусить бути один орган, який координує роботу, наприклад, Софії і Києво-Печерської Лаври – державний орган. Значить не повинно бути забудови в межах там відповідних і так далі. Тому я думаю, що міністерство, коли пропонує нам такі документи, повинно мати вже чітке розуміння як ми це виконуємо. Тому що приїде чергова делегація ЮНЕСКО, значить скажуть, що ви і то не виконали, і це не виконуєте. Тому я думаю, що в частині особливо наших об’єктів культурної спадщини, а ще раз наголошую, – це історична частина Львова, це, передовсім, Софія Київська, яка сьогодні потерпає від забудови, що вже скоро зайде на територію Софії Київської. Я думаю, що треба, можливо, навіть, спеціальне засідання уряду провести з цього питання. Тому що я знаю, що Київська міська рада на це не реагує, вона не зупиняє там будівництво, щоб бравши додаткові зобов’язання ми не забували їх виконувати, бо ми ніби створюємо позитивний імідж України, що входимо в культурний простір європейський, але паралельно створюємо негативний імідж, що входячи в цей простір, ми не виконуємо зобов’язання і принципи цього культурного співжиття Європи. Тому я підтримую прийняття і ратифікацію цієї конвенції. Але просив би от спеціально розглянути питання, як нам виконувати зобов’язання особливо в частині наших об’єктів, що попали до культурної спадщини по лінії ЮНЕСКО.
Володимир Олександрович Яворівський, мікрофон, будь ласка.
Володимир Яворівський "Блок Юлії Тимошенко", Кіровоград. До того, що сказав колега Томенко просто хочу додати. Тут це, дійсно, ми сьогодні це не така ритуальна, скажімо, ратифікація, за цим стоять дуже серйозні й дуже великі проблеми. Найперше – безперечно, що цей документ появився і підтримали його і ЮНЕСКО і Організація Об’єднаних Націй через те, що ми маємо дійсно колосальну сьогодні проблему, як виклик, скажімо, глобалізації і розмаїття культур. Це справді така, можливо, один з наймогутніших важелів протистояння, уніфікації людства на планеті. І до того, що сказав Томенко ще хочу і додати, що ми не лише, скажімо, там, Київська влада, там, Міністерство культури не завжди, скажімо, виконують свої функції по збереженню тих пам’яток, які занесені у список ЮНЕСКО. Я хочу просто нагадати і нашим виборцям і колегам народним депутатам про те, що за нормативами ЮНЕСКО, навіть буферна зона, тобто та зона, кілометрова зона, яка є довкола цієї пам’ятки для того, щоби в ній хоч щось побудувати, потрібно брати особливий дозвіл ЮНЕСКО. Без цього дозволу – це все вважається нечинним. У нас, скажімо, у нашому рідному Києві ніхто на це не звертає уваги. Будуються буквально на території самої, навіть Лаври, я не кажу про буферну зону. Через те нам справді потрібно ратифікувати цей документ. І, Володимир Михайлович, я вас цілковито підтримую. І давайте, ми справді все-таки внормуємо, все-таки повинні бути перші особи доповідати це питання. Я з повагою ставлюся до заступника міністра, але, мабуть, тут мав виступати міністр. Я його не пам’ятаю, коли ми його вже тут у нашій залі бачили, пана Вовкуна. І хочу до цього додати, що він поїхав до Бразилії, потративши десь біля 3 мільйонів, як мені доповіли, поїхав відвідувати, там малесенька жменька цих українців ще „стефанівського”, так би мовити, від’їзду тоді. А творчі спілки за листопад і за грудень саме через цю причину не отримали ні копійки державної підтримки, а гроші на Міністерство культури були переказані.
Народний депутат Вечерко, будь ласка, мікрофон.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты, фракция Партии регионов будет поддерживать данный законопроект, чтобы его ратифицировали. Партия регионов всегда за многовекторную политику развития культурных, научных, научно-технических связей между странами Евроатлантического сообщества, стран Европейского сообщества и мы зато, чтобы данный законопроект ратифицировать. Фракция Партии регионов будет поддерживать. Спасибо.
Олег Зарубінський, будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович. Олег Зарубінський, "Блок Литвина". До змісту фактично поданого документу питань не виникає, навпаки, думаю, що це зараз достатньо актуально і в даному випадку хочу використати слово „модно” в гарному, нормальному контексті, сьогодні модно і правильно говорити про необхідність культурного розмаїття. Більш того, багато країн вважають це своїм надбанням і очевидно і Україна має вважати своїм надбанням і розвивати оцей бонус, оцей плюс коли є дійсно розмаїття культур, взаємозбагачення культур і таке інше. А питання в мене маленьке, тільки в даному випадку за формою. Отут фінансово-економічного обґрунтування і голова комітету правильно казав, ну точно казав, що передбачається здійснювати сплату зазначеного внеску за рахунок коштів державного бюджету, зокрема, визначених Міністерству культури і туризму по статті „Заходи з відтворення культури національних меншин”. Не виступаю проти цього, але певні сумніви тут є, тому що, розумієте, одна справа, давати гроші в фонд міжнародний навіть, який займається цим питанням, а інша справа, сприяти тут безпосередньо в країні підняттю і відтворення культур національних меншин. Тобто тут кореспонденції явної немає, хоча, думаю, на це можна, в принципі, закрити й очі, але при підготовці документу, очевидно треба було обґрунтувати яким чином от те, що фонд „Україна дає гроші” може впливати на розвиток національних меншин в середині країни, це майбутнє, очевидно треба точніше, коректніше готувати законопроекти даному суб’єкту законодавчої ініціативи. Іще один момент. Тут сказано, що, в пояснювальній записці, що відповідні зміни до порядку використання коштів за цією бюджетною програмою будуть внесені протягом 2009-2010 року. Актуальність втрачена, я розумію чому, тому що в серпні фактично готувався 2009 року цей законопроект, теж думаю, що це треба буде врахувати. Що стосується змісту, думаю, що це є прогресивно. Дякую.
Шановні колеги, пропозиція комітету полягала в тому, щоб прийняти Закон про ратифікацію цієї конвенції. Інших пропозицій немає? Заперечень немає? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Закону України про ратифікацію Конвенції про охорону та заохочення розмаїття форм культурного самовираження. Реєстраційний номер 0151. Прошу голосувати. [[11:18:38]] За-365 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Протоколу між Урядом України та Урядом Чеської Республіки про внесення змін до Угоди між Урядом України та Урядом Чеської Республіки про сприяння та взаємний захист інвестицій, підписаної 17 березня 1994 року в м. Прага. [[Реєстраційний номер 0137]] Доповідач – заступник міністра економіки Поживанов Михайло Олександрович. Співдоповідач – перший заступник голови Комітету з питань європейської інтеграції Володимир Миколайович Вечерко. Прошу.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати України! Проект Закону України про ратифікацію Протоколу між Урядом України та Урядом Чеської Республіки про внесення змін до Угоди між Урядом України та Урядом Чеської Республіки про сприяння та взаємний захист інвестицій, підписаної 17 березня 1994 року в м. Празі розроблений відповідно до пункту „В” частини другої статті 9 Закону України „Про міжнародний договори України” з метою виконання внутрішньодержавних процедур необхідних для набрання чинності цим протоколом. Цей протокол було підписано 16 вересня 2008 року у місті Києві. З української сторони Протокол підписала Прем’єр-міністр України Юлія Тимошенко, з чеської сторони Прем’єр-міністр Чеської Республіки Мірик Тополаник. Протоколом про внесення змін до Угоди передбачено наступне. У зв’язку із вступом Чехії до Європейського Союзу внесено зміни до пункту 3 статті 3, якою передбачено надання режиму найбільшого сприяння. Зазначені зміни передбачають, що положення про національний режим та режим найбільшого сприяння цієї статті не буде поширюватися на вигоди, які Договірна сторона надає на підставі своїх зобов’язань як члена митного, економічного або монетарного союзу, спільного ринку або зони вільної торгівлі. Статтю 3 також доповнено пунктом 4 та 5. 4 пункт. „Договірна сторона розуміє, що зобов’язання іншої Договірної сторони як члена митного, економічного або монетарного союзу, спільного ринку або зони вільної торгівлі включають зобов’язання, що випливають з міжнародного договору або взаємного договору, який стосуються цього митного, економічного або монетарного союзу, спільного ринку або зони вільної торгівлі. Пункт 5. „Положення цієї Угоди не можна тлумачити як зобов’язання однієї Договірної сторони надавати інвесторам іншої Договірної сторони або їхнім інвестиціям чи доходам такі вигоди, преференції або привілеї, які перша Договірна сторона може надавати як член митного, економічного або монетарного союзу, спільного ринку або зони вільної торгівлі іншим державам на підставі міжнародного договору, який повністю або переважно стосується оподаткування. Внесено зміну до статті 6 Угоди „Перекази”, а саме доповнено положенням про гарантування Договірними сторонами переказу платежів, які стосуються інвестицій та доходів незалежно від заходів, застосованих Європейським Співтовариством. Також Угоду доповнено новою статтею 10 „Основні інтереси безпеки”, якою передбачено, які заходи може вживати Договірна сторона стосовно захисту своїх основних інтересів безпеки, зокрема це стосується: по-перше, злочинних дій; по-друге, торгівлі зброєю, боєприпасами та військовим майном; заходів, які стосуються під час війни або інших надзвичайних подій у міжнародних відносинах. Основні інтереси безпеки Договірної сторони можуть включати інтереси, що випливають з її членства у митному, економічному або монетарному союзі, вільному ринку або зоні вільної торгівлі. Набрання чинності Протоколом сприятиме покращанню дружніх відносин з Чеською Республікою та розвитку міжнародного інвестиційного співробітництва, залученню іноземних капіталовкладень та технологій, активізації зовнішньоторговельного обігу, зменшить некомерційні ризики, які виникають перед іноземними інвесторами, сприятиме закріпленню на міжнародній арені позитивного іміджу України, як держави зі сприятливими інвестиційним кліматом, що має стабільну міжнародно-правову договірну базу і захист іноземних інвестицій. Прошу підтримати даний законопроект. Дякую за увагу.
Шановні колеги, є запитання у колеги Смітюха. Григорій Сміюх. Мікрофон, будь ласка.
Дякую. Михайло Олександрович, будь ласка, наведіть цифри конкретні, скільки українських підприємств або скільки грошей вкладено в економіку у Чеській Республіці з України, чи отримає Україна прибутки через свої підприємства? Це перше питання. І як відноситесь ви до того, що в Чеській Республіці на сьогоднішній день більше 200 тисяч наших громадян висококваліфікованих працюють на тих підприємствах чеських і приносять їм прибуток, як це відноситься, це інвестиція? Це забезпечення їхніх прав і свобод і так дальше? Це відображено у наших договірних відношеннях між Україною і Чеською Республікою у плані пенсійного і соціального захисту цих громадян? Пому що 200 тисяч людей – це дуже і дуже велика цифра. Дайте конкретну відповідь. Дякую.
Дякую за питання. За даними Держкомстату я надам дані по обсягам прямих інвестицій з Чеської Республіки в економіку України: на початок 2009 року вони складали 80,3 мільйона доларів США, що становить близько 0, 22 відсотка від загального обсягу інвестицій в Україну. Те, що стосується питань працевлаштування роботи, соціального захисту громадян України, хто працює в Чеській Республіці, скажем, даний протокол ці питання не розглядав, бо ці зміни були ініційовані чеською стороною після їх вступу до європейського співтовариства. І відповідно до тих змін, котрі Чехія прийняла на себе зобов’язання перед ЄС, відповідні зміни цим протоколом і передбачалось. Дякую.
Шановні колеги, є ще у когось запитання? Немає. Сідайте, будь ласка. Володимир Миколайович Вечерко.
Шановний Голово! Шановні народні депутати! Комітет з питань європейської інтеграції на своєму засіданні розглянув проект Закону про ратифікацію Протоколу між Урядом України та Урядом Чеської Республіки про внесення змін до Угоди між Урядом України та Урядом Чеської Республіки про сприяння та взаємний захист інвестицій. На нашу думку ратифікація цього Протоколу сприятиме розвитку економічного співробітництва в інвестиційній сфері і вдосконаленню механізму захисту іноземних інвестицій та посиленню режиму найбільшого сприяння для договірних сторін, що позитивно відзначиться на інвестиційній діяльності в Україні та Чеській Республіці. Комітет вважає за доцільне ратифікувати зазначений Протокол. Таке рішення узгоджено з рішенням Головного науково-експертного управління Верховної Ради України. Прошу підтримати усі фракції. З мого боку хочу добавити і попросити заместітеля міністра економіки господина Поживанова, учитывая то, что Чешская Республика является членом европейского сообщества, добавить в Протокол, чтобы чешская сторона способствовала Украине в инвестициях в других странах европейского сообщества. Надо использовать все свои связи, все свои возможности для того, чтобы Украина больше вошла с инвестициями в страны европейского сообщества. Благодарю за внимание.
Шановні народні депутати! Є потреба обговорити? Хто наполягає на обговоренні? Григорій Смітюк, мікрофон, будь ласка. І Аржевітін.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні народні депутати, всі знають, актуальніша проблема для нашого суспільства – це є трудова еміграція. Актуальніша проблема – це є інвестиційний клімат в нашій України. І безперечно, що Україна, беручи на себе зобов’язання, вона завжди виконує або повинна виконувати свої зобов’язання в плані захисту іноземних інвестицій. І тому ратифікація цієї угоди, безперечно, між Чеською Республікою і Україною, потрібно її робити. Але одночасно я звертаю вашу увагу: як Україна сьогодні можна пишатися, чи вона інвестує іншій країні, для того щоб завойовувати ринки цих країн. На мій погляд, і та статистика, яка в мене є, наша присутність на іноземних ринках, наша присутність з нашими технологіями майже повністю відсутня. З чим ми присутні на зовнішньому ринку: ми присутні на зовнішньому ринку тільки одним – це трудова наша робоча сила, це кваліфіковані наші робітники. І, на жаль, наша держава при переговорах, при заключенні угод між Європейським Союзом та іншими країнами, де знаходяться наші трудові ресурси, не завжди адекватно відображає це розуміння в тому плані, що це і є наша інвестиція. Тому, враховуючи те, що така складна ситуація в плані захисту наших соціальних, так сказать, потреб цих робітників, в плані захисту наших інтересів, економічних інтересів, я звертаю увагу Міністерства економіки, я звертаю увагу Міністерства зовнішніх наших справ про те, що Україна повинна по-новому дивитися на цю проблему, не тільки з тої проблеми, що вона є, а в ті проблеми, що це і є наша інвестиція за кордон. Тому що країни Заходу з задоволенням користуються кваліфікованою робочою силою, вони використовують її по дешевому тарифу оплати труда, вони на завжди забезпечують їх достойне, так сказать, проживання або умови праці. І в цьому плані така кількість населення не може бути поза межами уваги держави. І я вважаю, що це одне із основних питань, які повинні ці два міністерства сьогодні працювати. І в любому плані повинна захищати цих громадян. І, будь ласка, зверніть увагу на цю проблему як актуальну проблему, як нашу участь в інвестиції розбудови Європи, відповідно Україна потребує адекватного поліпшення кліматичних або доступу товарів наших, українських, на європейські та інші країни. Дякую за увагу.
Станіслав Аржевітін, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Станіслав Аржевітін. Без сумніву, ратифікацію потрібно підтримувати, адже україно-чеські стосунки все більше і більше економічні збільшуються на теренах наших західних областей. Для прикладу, на території Закарпатської області сьогодні діють десятки спільних підприємств і, без сумніву, потрібно ратифікувати Угоду, але є ще пропозиція до уряду країни, щоб вдосконалюючи стосунки між Чеською Республікою і Україною подбати про захист прав громадян, які щорічно десятками тисяч виїжджають і працюють на теренах Чехословацької, Чеської Республіки. Дякую.
Шановні народні депутати, хто наполягає ще на висловленні своєї позиції з приводу цього документу? Немає. Комітет пропонує схвалити проект Закону щодо ратифікації протоколу. Ставлю на голосування пропозицію комітету про схвалення проекту Закону України про ратифікацію Протоколу між урядом України та урядом Чеської Республіки про внесення змін до Угоди між урядом України та урядом Чеської Республіки про сприяння та взаємний захист інвестицій, підписаний 17 березня 1994 року в місці Празі [[реєстраційний номер 0137]]. Прошу голосувати. [[11:31:36]] За-352 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Угоди про грант [[Проект ядерної безпеки Чорнобильської АЕС]] між Європейським банком реконструкції та розвитку [[як Розпорядником коштів Гранту з Рахунку ядерної безпеки]], Кабінетом Міністрів України та Державним комітетом ядерного регулювання України [[як Одержувачем]]. Доповідач – голова Державного комітету ядерного регулювання України Миколайчук Олена Анатоліївна, співдоповідач – перший заступник голови Комітету з питань європейської інтеграції Вечорко Володимир Миколайович. Прошу вас.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, до вашої уваги пропонується законопроект про ратифікацію Угоди про грант проект ядерної безпеки Чорнобильської АЕС між Європейським банком реконструкції та розвитку, Кабінетом Міністрів України та Державним комітетом ядерного регулювання України. Якою є суть і мета цього гранту? В рамках зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС та перетворення об’єкту „Укриття” на екологічно безпечний об’єкт є низка важливих проектів. Один з них – це сховище відпрацьованого ядерного палива для палива Чорнобильської АЕС, так званий СВЯП-2. Це сховище мало бути побудоване ще у 2003-му або у 2005 роках. Свого часу це сховище було побудоване, але через неналежну якість його будівництва, через помилки у проектуванні, той об’єкт, що побудований, він не може використовуватися з метою, для якої побудований. Тому з цим питанням розбирався і уряд України, і вкладники, оскільки цей об’єкт будувався на грантові кошти. В результаті було змінено виконавця проекту, було виділено донорами додаткові кошти. І в тому числі, було прийняте рішення, що донори також виділяють окремий грант на експертизи, на ліцензування цього проекту з тим, щоб після його модернізації, об’єкту, і його можна було би внести з належною якістю в експлуатацію і вирішити важливе питання довгострокового, до ста років, безпечного зберігання відпрацьованого палива Чорнобильської АЕС. Грант передбачає виділення 3,5 мільйонів євро на ці цілі, які будуть використані для оплати послуг як українських, так і кваліфікованих закордонних експертів. У разі, якщо ці кошти не були б виділені грантом, ці кошти мали б бути профінансовані з українського бюджету, оскільки Чорнобильська АЕС – то є бюджетна установа, вона є замовником проекту. Дякую за увагу і прошу підтримати.
Шановні колеги, є запитання? Немає? Сідайте, будь ласка. Будь ласка, давайте хоч послухаємо рішення Комітету з питань європейської інтеграції.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Комітет з питань європейської інтеграції на своєму засіданні розглянув проект Закону про ратифікацію угоди про грант, проект ядерної безпеки Чорнобильської АЕС, між Європейським банком реконструкції та розвитку як розпорядником коштів гранту з рахунку ядерної безпеки, Кабінетом Міністрів України та Державним комітетом ядерного регулювання України як одержувачем. Головною метою грантової угоди є підтримка Держатомрегулювання та інших державних органів стосовно здійснення регулювання будівництва, уведення в дію та експлуатація нового сховища відпрацьованого ядерного палива на Чорнобильській АЕС, тобто СВЯП-2, для гарантування відповідного розгляду питань безпеки. СВЯП-2 буде побудовано як сховище сухого типу і призначене для зберігання відпрацьованих тепловиділяючих зборок і відпрацьованих додаткових поглиначів, які накопичилися під час роботи ЧАЕС, яка за історію своєї експлуатації нагромадила на своїй площадці більше 21 тисячі тепловиділяючих зборок. Відповідно до умов угоди Європейський банк реконструкції та розвитку надає Держатомрегулювання грант в сумі 3,5 мільйонів євро. Залучення цих коштів дасть змогу зменшити витрати Чорнобильської АЕС, фінансування якої здійснюється із Державного бюджету України. Головним завдання під час реалізації проекту є ефективне ліцензування СВЯП-2, для успішного виконання якого організації технічної підтримки надають Держатомрегулювання та іншим органам регулювання технічну допомогу під час усього ліцензійного процесу стосовно усіх необхідних робіт для забезпечення своєчасного вирішення невирішених питань безпеки. На нашу думку, ратифікація цієї угоди дозволить зменшити видаткову частину Державного бюджету, визначену для отримання Чорнобильською АЕС, та сприятиме ефективному регулюванню Україною значного кола проблем у сфері ядерної безпеки. Комітет вважає за доцільне ратифікувати зазначену угоду, що узгоджується з рішенням Головного науково-експертного управління Верховної Ради, Комітету з питань бюджету та Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. Прошу народних депутатів всіх фракцій підтримати. Дякую за увагу, а Елену Анатольевну попросить убедительно проконтролировать ход данных денежных средств, что были использованы целевым и адресным назначением, чтобы они по пути от банка к Чернобыльской АЕС не потерялись где-то в кабинетах. Спасибо за внимание.
Дякую. Шановні колеги! Хто має потребу висловити свою позицію, Григорій Смітюх і Анатолій Семенога.
Дякую, Володимир Михайлович! Безперечно Чорнобиль для нашої країни це є дійсно велика біда, яка сталася ще за часів Радянського Союзу. На жаль, ви знаєте я слухав про цю угоду, про ратифікацію, безперечно, що голова Державного комітету з ядерного регулювання я не почув основної мотивації цієї угоди ратифікації, в частині того, а чи виконала Європейський Союз по відношенню до України під час, пам’ятаєте, була підписана угода про закриття Чорнобильської атомної станції, Україна, да, тоді завчасно скоротила своє ядерне енергетичні можливості, закрила, пішла на зустріч, тому що враховуючи і в тому числі думку світової спільноти. Але відповідно світова спільнота взяла на себе зобов’язання. У мене, наприклад, сьогодні немає інформації і було б доречно почути, чи виконало світове співтовариство по відношенню до України свої зобов’язання у плані фінансування закриття цієї станції. Якщо це не виконало питання, тому зараз стоїть нове питання, безперечно цю угоду треба ратифікувати, тому що вона дає можливість. Але чому сьогодні Україна не ставить питання по тих питаннях, які не виконали та чи інша країна? В тому числі Європейський Союз, в тому числі і інші країни. Тому я ще раз звертаюсь до Міністерства закордонних справ, я думаю, що з приходом Порошенка він ці питання підніме, тому що це інтерес України і економічний, і соціальний, і так дальше, екологічний і так далі. Тому треба піднімати це питання і ставити, якщо якась країна не виконує і вноситься в зал та чи інші, чергова угода, то повинні інформувати депутатський корпус, що така то угода була підписана, не виконується і яка причина в цьому плані, і пропонується нова угода по тій чи іншій проблемі. І тоді ми будемо адекватно розуміти чи це є наші дружні, так би мовити, мотиви двосторонні чи інші якісь мотиви при ратифікації тієї чи іншої угоди. Я прошу і звертаю увагу ще раз відомства, і міністерства, будь ласка, надавайте депутатському корпусу цю інформацію. Дякую.
Анатолій Семинога, голова профільного комітету. Будь ласка, позиція комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я мабуть зможу відповісти на запитання попереднього виступаючого з приводу того, що виконується сьогодні міжнародні угоди міжнародної спільноти. Я хочу сказати, що в більшості своїй ці угоди виконуються. І сьогодні мова йде про те, що якщо ми хочемо дійсно закрити Чорнобильську атомну і зробити об’єкт Чорнобильської атомної станції безпечним, екологічно чистим об’єктом, потрібно терміново побудувати сховище і відпрацьованого ядерного палива, яке фінансується міжнародною спільнотою, яке фінансується через фонд ядерної безпеки. І сьогодні мова стоїть про те, що для завершення цього будівництва потрібно провести експертизу ліцензування проектної документації. Ця проектна документація, експертиза проводиться за рахунок ядерного фонду або за рахунок Чорнобильської атомної станції відповідно за рахунок саме державного бюджету. Тому Європейський банк розвитку реконструкції пішов нам в цьому плані на зустріч і як вже відмічалося, виділив гарант Європейського банку на ліцензування цього об’єкту відповідно до угоди про ратифікацію, про яку йде мова. Тому наша держава і ми з вами народні депутати зацікавлені ратифікації цієї угоди, тому що це допоможе дійсно провести ті роботи, ліцензування, яке сьогодні потрібне, і побудувати це сховище. Відповідно здати його, відповідно до графіків експлуатації, це дасть можливість дійсно надійно захоронити те ядерне паливо, яке сьогодні є відпрацьовано на атомній станції. Тому я особисто прошу підтримати ратифікацію угоди, бо вона дійсно необхідна і потрібна нашій державі. Дякую.
Шановні колеги, є інші пропозиції, ніхто не бажає виступити. Ставлю на голосування пропозицію комітету про схвалення проекту Закону України про ратифікацію Угоди про грант [[Проект ядерної безпеки Чорнобильської АЕС]] між Європейським банком реконструкції та розвитку [[як Розпорядником коштів Гранту з Рахунку ядерної безпеки]], Кабінету Міністрів України та Державним комітетом ядерного регулювання України [[як Одержувачем]] [[реєстраційний номер 0157]]. Прошу голосувати. [[11:43:09]] За-318 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо державної підтримки літакобудівної промисловості [[реєстраційний номер 2515]]. Доповідач – голова Комітету з питань податкової та митної політики Терьохін Сергій Анатолійович. Будь ласка, Сергій Анатолійович.
Дякую, пане Голово! Шановні народні депутати! Дозвольте мені, буквально, одну хвилину приділити нагадуванню про що йде мова. Цим законопроектом передбачені створення умов для розвитку авіаційної промисловості, забезпечення виконання суверенних зобов’язань держави, спрямованих на розвиток авіапрому, збереженню та збільшенню робочих місць, а також, посилення цивільної та військової безпеки України, забезпечення конкурентоспроможностей літаків, двигунів для них та авіаційного обладнання вітчизняного виробництва. З цією метою законопроектом вносяться зміни до Законів України: „Про державну підтримку літакобудівної промисловості в Україні”, „Про єдиний митний тариф”, „Про плату за землю”, „Про податок на додану вартість”, „Про оподаткування прибутку підприємств”, „Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті”. Прийняття проекту закону 2515 створить можливості для виконання вітчизняними підприємствами літакобудування зобов’язань щодо експортних поставок по міжнародних контрактах, зокрема, з Лівією на поставку літаків АН-74 та.-300, з Індією – на ремонти і модернізацію літаків АН-32, з Російською Федерацією – на поставку літаків АН-148, з Іраном – на виробництво літаків АН-140 та АН-148, з Китаєм – на поставку авіаційних двигунів для літаків Л-15. Запровадження норм законопроекту створить підприємствам сприятливі умови для залучення інвестицій, і впровадження сучасних технологій літакобудування, що дасть можливість протягом трьох років збільшити виробництво продукції з 7,8 до 19 мільярдів гривень в 2,4 рази. Надходження до бюджету з 0,8 до 1,8 мільярдів гривень в 2,2 рази. І створити додатково 5,6 тисяч робочих місць. Норми законопроекту не суперечать правилам СОТ. Тобто той текст, який вам подано на друге читання повністю відповідає угоді про промислові субсидії, до якої ми й приєдналися, коли ратифікували протокол щодо вступу України до Світової організації торгівлі. Виходячи з наведеного, комітет рекомендує Верховні Раді прийняти в другому читання та в цілому як закон проект за номером 2515. Кабінет Міністрів підтримує цей законопроект у другому читання та в цілому. І не дивно, оскільки ви знаєте, що Кабмін приділяє багато уваги для розвитку літакобудування. Що засвідчила особливо останній місяць. Тому прошу, було подано 24 правки. Вони всі або враховані повністю, або враховані по суті. Тому або можемо йти по цих правках, якщо будуть, а якщо не буде заперечень, можемо проголосувати законопроект в цілому.
Шановні народні депутати, доповідь завершено. Комітет практично врахував всі правки, деякі редакційно, інші по суті, а решту повністю. Коли немає заперечень, то, Володимир Бондаренко, мікрофон, будь ласка.
Володимир Бондаренко. Я хотів би звернутися до всієї зали. Це питання не є політичним. Адже України поки що входить в семірку тих держав світу, які випускають літаки. Це надзвичайно високий рівень технічної готовності нашої держави до розв’язання найскладніших питань: це і композитні матеріали, це і спеціальні метали, які використовуються, це і електроніка, це взагалі то кожен літак потребує біля мільйона деталей і цілу низку галузей, які отримують роботу. Сьогодні в Києві є такі два підприємства: Київський механічний колишній завод і Авіаційний. Коли їдеш вранці на роботу і бачиш, коли десятки тисяч людей йдуть на роботу. Це просто той виняток, який сьогодні існує. Тому я просив би всіх відкинути тут будь-які там політичні речі, тому що це дає роботу нашим людям, дає славу нашій державі, зберігає її у семірці найпередовіших у технічному плані держав. Тому прошу всіх підтримати даний законопроект. Дякую.
Так. Зараз, одну хвилиночку. Перепрошує народний депутат України Слободян, потім Ярослав Сухий. Мікрофон, будь ласка.
Шановний Сергію Анатолійовичу, скажіть, будь ласка, у нас такий вибірковий підхід уряду нашого і, я думаю, в значній мірі вашого комітету до ведення бізнесу України і до підтримки тієї чи іншої галузі. Зрозуміло, що літакобудування це дуже важлива галузь України і особисто я її готовий також підтримати. Але я хочу знати, наприклад, передові світові лідери в літакобудуванні – Франція, Сполучені Штати Америки, вони надали цим галузям преференції в законодавстві і оподаткуванні?
Можу вам сказати, що по Єдиному фонду субсидій тільки Європейського Союзу щорічно, увага, щорічно в субсидію. ?? і суміжних галузей витрачається біля 40 мільярдів євро. Як субсидія. Між іншим, це деяким чином порушує правила Світової організації торгівлі. І кожного року відбуваються раути між Китаєм, між Сполученими Штатами і Євросоюзом, де намагаються ці субсидії прибрати. В Сполучених Штатах там інші питання, які, припустимо, там даються фіскальні преференції по прямих податках боінгу. У Китаї там теж субсидії. І от вони між собою деруться, а Україна, я перепрошую, взагалі ніякої системи не має, оце продовження нашої логічної роботи, я вам нагадаю, що ми прийняли нещодавно, я вважаю, модельний Закон про підтримку космічної галузі, пам’ятаєте. Воно запрацювало, вже запрацювало. Тепер давайте продовжити цю логіку і приймемо такий самий закон, який стосується літакобудування. І на останнє. Це не вибірковий підхід, це осмислений підхід і уряду, і комітету для підтримки галузей з високою ступінню.
Дякую. Ярослав Сухий і будемо приймати рішення. Шановні колеги, якщо є по поправках, будь ласка. А обговорення і. непотрібно нам. Будь ласка.
Володимире Михайловичу, я хочу підтримати точку зору, яку висловив колега Володимир Дмитрович Бондаренко. Дійсно, стратегічний курс уряду на модернізацію галузей народного господарства високотехнологічного машинобудування слід тільки вітати і літакобудування, до речі, яке автомобілебудування і суднобудування, і сільськогосподарське машинобудування за рівнем мультиплікативного ефекту немає собі рівних у світі. Одне підприємство, наприклад, літакобудування дає роботу сотням промислових підприємств. Цей законопроект спрямований на підняття конкурентноспроможності нашої літакобудівної галузі і має на меті здійснити модернізацію основних фондів і основного виробництва з тим аби зробити привабливим наше виробництво і наповнити бюджет. Я прошу підтримати цей законопроект в другому читанні в цілому. Дякую.
Шановні народні депутати! Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття в другому читанні та в цілому як Закон проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо державної підтримки літакобудівної промисловості. Реєстраційний номер 2515. Прошу голосувати.
Комітет просить підтримати. [[11:51:33]] За-345
Рішення прийнято. Тобто, закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення" [[щодо звітності Національної ради]]. Шановні колеги, прошу уваги. Цей закон зводиться до однієї пропозиції. що Верховна Рада України за пропозицією Президента або не менш як третини народних депутатів від конституційного складу Верховної Ради можна розглянути питання про позачерговий звіт Національної ради з окремих питань її діяльності. Питання про позачерговий звіт Національної ради включається до порядку денного пленарних засідань Верховної Ради України без голосування і розглядається на пленарному засіданні Верховної Ради України у 30-денний строк з дня його внесення. Оце таке доповнення. Інших пропозицій таких суттєвих не було. Є підстави поставити на прийняття рішення цей закон. Немає заперечень? Вже ми його давно ж розглядали. Шановні колеги, по поправках? Яка поправка? Скажіть, який номер поправки? Народний депутат Мороко, будь ласка.
Уважаемые коллеги, на первый взгляд, действительно, усиление парламентского контроля над работой Нацрады по телевиденью - это хорошо. Но если этот контроль инициирует и активно продвигает правительственная фракция БЮТ и именно в предвыборный период, то это уже не очень хорошо. Трудно называть шагом к демократии тот факт, что БЮТ пытается посадить на короткий поводок регулятора средств массовой информации в период выборов. Поэтому я предлагал свою поправку для того, чтобы забрать эту предвыборную дубинку из рук правящей коалиции. Но вынужден согласиться с выводом профильного комитета, что поправка несколько противоречит букве Конституции, и просто призываю депутатов в зале не голосовать за этот не совсем демократичный проект в данной ситуации предвыборной кампании.
Які ще є застереження? Тобто ви не наполягаєте на голосуванні цієї поправки? Ні, да. Шановні колеги, давайте таким чином подивимось. Мова іде про взагалі-то Верховну Раду України. Якщо Верховна Рада України не буде посилювати свої контрольні функції, то зрозуміло, що вона нікому не потрібна. Це, по-перше. По-друге, шановні колеги, цей закон не вступить у дію до завершення президентської кампанії. Поки він буде доопрацьований і направлений на підпис Президенту, вибори завершаться. Тому іде мова виключно про те, щоб Верховна Рада України виконувала свої контрольні функції рівно, як і Президент. До речі, там дається право Президенту вимагати позачергового звіту Національної ради. То я думаю, що тут все нормально. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України „Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення [[щодо звітності Національної ради]] [[реєстраційний номер 2442]]. Прошу голосувати. [[11:55:20]] За-185 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання проекту закону [[реєстраційний номер 2442]], на повторне друге. [[11:55:44]] За-187 Рішення не прийнято. Проект закону відхилено. Шановні народні депутати, у нас є тут декілька законів про введення почесних звань: „Залужений гірник”, „Заслужений працівник цивільного захисту” і „Заслужений працівник туризму”. Так давайте може заслужених ми зараз розглянемо і підемо тоді на перерву? Ну, давайте, я прошу, шановні колеги, це ж те, що потрібно для морального заохочення людей. Розглянемо і підем на перерву, дуже швидко. Будь ласка, Ольга Борисів Боднар.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги, питання не займе дуже багато вашого часу, але потребує вашої уваги. Три законопроекти, які стосуються запровадження почесного звання. Можна всі три зразу, да? 1462 підготовлений до другого читання – державні нагороди України [[щодо введення почесного звання „Заслужений гірник України”]], 2411 – щодо запровадження почесного звання „Заслужений працівник туризму” і 2103 – щодо запровадження почесного звання „Заслужений працівник цивільного захисту”. Шановні колеги, ми їх прийняли це влітку. З того часу надійшло лише дві пропозиції: одна від народного депутата Семиноги, яка стосувалась того, що ці закони мають набувати чинності з 1 січня 2010, оскільки уже сьогодні у нас січень 2010, то уже є за доцільне передбачити, що ці закони набудуть чинності в разі їх обрання. прийняття з 1 січня 2011 ще. Комітет підтримав цю поправку народного депутата Семиноги і відхилив наступну поправку народного депутата Кармазіна, який пропонував об’єднати всі ці три законопроекти в один і розглядати як один цілий. Відхилив, тому що кожен із цих законопроектів приймався окремо, за окремою процедурою і тому ми не вбачали за можливе розглядати їх як один. Комітет по всім трьом дійшов висновку, що їх в даному вигляді, який він представлений ваші увазі, можна прийняти в другому читанні та в цілому. Дякую за увагу. Прошу підтримати рішення комітету.
Шановні народні депутати! Пропозиція прийняти проекти законів як закони з введенням їх в дію з 1 січня 2011 року для того, щоб коли вони вступлять в дію, треба ж виготовити буде відповідні документи нагородні і таке інше. Немає заперечень? Да, да і в бюджет. Будь ласка, Ярослав Кендзьор. Тільки якщо по поправках, будь ласка.
Ярослав Кендзьор, депутатська група „За Україну!”. Володимире Михайловичу, мені здається, що нам треба від тих рудиментів колишньої системи, колишньої держави відходити. Та ніде в світі немає тих заслужених, народних і так дальше, і це треба взагалі це познімати і щоби не дратувати людей і не робити конкуренції, так би мовити, у цьому плані в суспільстві. Я пропоную взагалі ставити питання про ліквідацію тих так званих звань. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, це побажання.
Я сприйняла це побажання, воно звучало вже неодноразово в цьому залі. Однак на сьогодні до пана Кендзьор. Існує Закон „Про державні нагороди України”. Він не скасований, тому ми діємо на підставі цього закону. А якщо ми говоримо про заохочення громадян, я не вбачаю в цьому негативного моменту, тому що доки цей закон є, у них мають бути такі права.
Шановні колеги, я вам дякую. Давайте таким чином. Підемо на голосування. Ставлю на голосування проект Закону України про внесення змін до статті 10 Закону України „Про державні нагороди України” [[щодо введення почесного звання „Заслужений гірник України”]] [[реєстраційний номер 1462]] для прийняття його в другому читанні та в цілому з введенням в дію з 1 січня 2011 року. Прошу голосувати. [[12:00:24]] За-311 Закон прийнято. Ставлю на голосування проект Закону України про внесення змін до статті 10 Закону України „Про державні нагороди України” [[щодо запровадження почесного звання „Заслужений працівник цивільного захисту”]] [[реєстраційний номер 2103]] для прийняття в другому читанні та в цілому як закон з введенням цього закону в дію з 1 січня 2011 року. Прошу голосувати. [[12:01:04]] За-315 Закон прийнято. Ставлю на голосування проект Закону про внесення зміни до статті 10 Закону України "Про державні нагороди України" [[щодо запровадження почесного звання "Заслужений працівник туризму України"]] для прийняття його в другому читанні та в цілому як закон [[реєстраційний номер 2411]] з введенням в дію з 1 січня 2011 року. Прошу голосувати. [[12:01:41]] За-315 Закон прийнято. Оголошується перерва до 12 годин 33 хвилин, на 30 хвилин.
Депутатів запрошую до сесійної зали. яке там відбувається у нас на третьому поверсі, і щоб ми могли продовжити роботу. Ну, давайте зараз, шановні колеги, перейдемо до розгляду Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо протидії розповсюдження дитячої порнографії]]. Це третє читання. Доповідач – Мойсик Володимир Романович, голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Будь ласка. І запросіть депутатів до сесійної зали.
Володимир Мойсик, депутатська група „За Україну”. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! 17 листопада цього року законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо протидії розповсюдженню дитячої порнографії був ухвалений у другому читанні. Але у зв’язку з тим, що були зауваження від колеги з групи „За Україну!” Ксенії Ляпіної до дев’ятої поправки, то саме ця дев’ята поправка, яка у таблиці на 10-й сторінці була винесена не третє читання. І ми узгодили повністю цю поправку з авторами закону і також з колегами Шпеновим і Мороко. Юридичне управління зафіксувало без зауважень праву колонку порівняльної таблиці, яка має стати законом. Тому комітет пропонує з урахуванням цих положень ухвалити закон у третьому читанні і в цілому як закон. Дякую за увагу.
Так, одну хвилиночку.
Унгурян.
Та я знаю, що Унгурян. Тоді у нас ще є. ще тут один закон. Давайте, будь ласка, з якої поправки? Народний депутат Унгурян.
Я в цілому. Дякую, Володимир Михайлович. Ми дуже плідно попрацювали з авторським колективом. Всі п’ять фракцій висунули представників для співавторства цього законопроекту, який закладає, дійсно, механізми для боротьби з цим ганебним явищем, як дитяча порнографія. І я дякую за підтримку комітету, усіх колег. І прошу депутатський зал, всі фракції підтримати в редакції комітету цей законопроект. Дякую за підтримку.
Я просив би таким чином із приводу другого закону 1340, потім будемо приймати рішення. А я звертаюся до телеканалу „Рада” припинити пряму трансляцію, тоді буде менше бажаючих проводити прес-конференції. Проводити під час виключно перерви. Будь ласка. Давайте з приводу закону 1340 – про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо захисту суспільної моралі]]. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, тоді, коли ці закони були на розгляді, головував Олександр Володимирович. То йшла мова про те, що якщо ми ухвалимо закон, де є автор Унгурян і інші колеги, то тоді цей закон підлягає відхиленню, бо ці норми містяться у законі, скажу номер зараз, 3271. То треба ставити на голосування цей закон, про який казав колега Унгурян. Якщо він буде проголосований, то цей, де є автором Геннадій Москаль, підлягає відхиленню. Ці норми є у цьому першому законі.
Шановні народні депутати, я прошу підготуватися до голосування. Будь ласка, Юрій Кармазін. Будь ласка. По 6 поправці.
Юрій Кармазін. До закону 3271 по 6 поправці моїй є питання. Я пропонував виключити пропозицію про доповнення статті 33 частиною третьою. Оскільки там записано, дослівно цитую, бо може не у всіх текст під рукою: „Споживачі телекомунікаційних послуг зобов’язані у разі виявлення в інформаційно-телекомунікаційних системах, а в тому числі і в мережі Інтернет, інформації та даних, пов’язаних із насильством, порнографією, проявів расової і національної нетерпимості та тероризму, пропаганду наркотиків, порушення прав інтелектуальної власності, повідомляти про це провайдерів телекомунікацій або правоохоронні органи”. Тобто люба людина, яка наткнулася на якусь інформацію, зобов’язується таким чином йти і щось комусь писати. Я вважаю, що це не зовсім відповідає Конституції, що ми це покладаємо.
Будь ласка, Володимир Романович.
Шановний Юрій Анатолійович! Про це мова не йде зараз мова у нормі, про це ставили питання ви, Шпенов і Мороко, колеги наші, але комітет і робоча група розглянули ці зауваження і дійшли висновку, що питання повідомлення правоохоронних органів про злочини і правопорушення достатньо унормовані Кримінально-процесуальним кодексом і немає потреби їх вносити до Закону „Про телекомунікації”. Цього там немає зараз. Цього зараз там немає.
Шановні народні депутати! Комітет пропонує прийняти в другому читанні. в третьому читанні та в цілому, проект закон, Головне юридичне управління не має зауважень до нього, отже у нас є всі підстави ставити цей проект закону на голосування. Ставиться на голосування проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо протидії розповсюдженню дитячої порнографії]] [[реєстраційний номер 3271]], для прийняття його в третьому читанні і в цілому, як закон, прошу голосувати. [[12:41:38]] За-306 Закон прийнято. Володимир Романович, тепер ще раз щодо закону 1340.
Норми цього закону повністю відтворені в законі, який ми щойно проголосували і тому він згідно з Регламентом Верховної Ради України підлягає зняттю з розгляду, не відхиленню, а зняттю з розгляду, така думка комітету.
Шановні колеги! Я поставлю на голосування такі пропозиції, про прийняття в другому читанні та в цілому, як закон проект закону 1340, але оскільки він вже поглинутий попереднім законом, то якщо Верховна Рада України не підтримує, він буде скасований, іншого у нас немає можливості. Тому прошу мати це на увазі. Я ставлю на голосування, проект Закону України про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо захисту суспільної моралі]] [[реєстраційний номер 1340]]. Для прийняття в другому читанні і в цілому як закон, прошу визначитися голосуванням для того, щоб ми його могли скасувати. Нам треба розчистити правове поле в нас. [[12:42:53]] За-23 Рішення не прийнято. Проект закону скасовано. Дякую вам. Тепер оголошується до розгляду Проект Закону про внесення зміни до статті 147 Цивільного кодексу України [[щодо повідомлення про намір продажу частки у статутному капіталі]]. Доповідач – Мірошниченко Юрій Романович, будь ласка. Шановні колеги, тоді я йду по закону. Поправка перша. Врахована. 2-га. Врахована. 3-тя. Врахована. 4-та. Врахована. 5-та. Кармазіна поправка відхилена. Юрій Анатолійович, наполягаєте на ній? Це закон 1179. Ні. Я прошу вас, доповідайте по закону, я ще раз прошу, не перетворюйте Верховну Раду в дитячий садочок. Поправка номер п’ята Юрія Кармазіна. Будь ласка, Юрій Анатолійович, мікрофон.
Юрій Кармазін, я не побачив мікрофон, вибачте будь ласка. В поправці йде мова про те, що третє речення абзацу два, частини два статті 147 Цивільного кодексу доповнити словами „наступного дня після дня отримання письмового”, кінець лапок, „та який не може бути менше одного місяця”. Тобто уточнюється дата, яка записана нами зараз до статті 147 закону. Я хотів би зрозуміти логіку, чому ви відхилили поправку.
Дякую, пане Юрію. Справа в тому, що термін там встановлено, в тій статті, є терміном один місяць, ми його вважаємо, і, власне, під час розгляду на комітеті, вважаємо, трошки завеликим. І була пропозиція скоротити його до 15 днів. Тому, власне, просто було дві пропозиції по датах, тому, власне схилилися до тієї. Це не було намагання якимось чином проігнорувати вашу ініціативу, просто порівнявши терміни, які пропонувалися вами і, власне, іншими суб’єктами законодавчої ініціативи дійшли висновку, що якраз такий підхід буде кращий, як 15 днів.
Ви наполягаєте, Юрій Анатолійович?
Не погіршує
Ви наполягаєте на цій поправці?
Ні, ми не випустили, власне, ця стаття і регулює процедуру.
Поправка номер сім Анатолія Семиноги. Наполягаєте на ній? Ні. Писаренко, поправка номер сім. Наполягаєте на ній? Ні. Юрій Кармазін, поправка номер дев’ять. Наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я прошу звернути увагу, на поправку номер дев’ять. Абзац третій частини два статті 147 Цивільного кодексу я пропоную викласти в такій редакції: „повідомлення про намір учасника продати чи і в інший спосіб відступити частку або її частину повинно одночасно надсилатися іншим учасникам цього товариства рекомендованим листом з описом про викладання та з повідомлення про вручення. Якщо інше не встановлене статутом товариства. Але за умови, що ознайомлення учасника з цим повідомленням буде підтверджено документально. Це якраз для запобігання тих рейдерських схем, які сьогодні є. Коли вже навчилися ставити штамп десь на пошті, а потім кажуть, а ми вам направляли. А те, що ви нічого не знали – це не наше питання. Ось ми відправили. Тому, шановні, це для захисту людей – треба, щоб було записано. І я просто прошу вас, якщо ви можете висловитися, скажіть, це треба підтримувати, бо це запобігатиме поруше.
Дякую. Пане Юрій, я дуже вдячний вам за те, що ви якраз звернули увагу на такі тонкощі процесуальні. Але в тій редакції законопроекту, яка подавалася на перше читання якраз ми й говорили, там, про рекомендовані листи, про дуже ретельні такі процедури, які під час обговорення засідання комітету, і моделюючі ситуації пов’язані з рейдерством могли не полегшити, а ускладнити процедуру. Про що йдеться? Ну, наприклад, такі рекомендаційні листи або повідомлення могли з боку тих учасників товариства, які би не хотіли, щоб відбулося відчуження, фактично вони не взяли того листа, і продати вже не можна.
Правильно. А він не прийме і не розпишеться. Тому ми дійшли того висновку, що буде підтверджено документально. Тобто з одного боку ми вимагаємо документального підтвердження про те, що були повідомлення учасників товариства, а з іншого боку ми не встановлюємо форму цього документу з тим, щоби потім не дати можливості, ну, скажімо, як от такі листи, які вимагають підпису, коли ти їх отримуєш, чи якісь інші обставини, з тим, щоби дати можливість тому учаснику, який хоче відчужувати свою частку або долю, мав право вибору. Щоб якщо так не пройшло, щоб він в інший спосіб повідомив, єдине, що він повинен документально підтвердити, що всі учасники товариства мали шанс викупити цю частку або долю.
Дякую. Ви наполягаєте, щоб ставити її на голосування?
Тобто ви даєте трошки глибшу редакцію, але ми.
Ставиться на голосування поправка, да? Мікрофон, будь ласка.
Я захищаю право людей в даному випадку. Ви вдумайтесь, будь ласка, що при моїй редакції є гарантія захисту прав людей. Я говорю про те, що направляється по-перше, рекомендованим листом з описом про викладення та з повідомленням про вручення. Тобто абсолютно захищено право людини. Ви ж, в ваших пропозиціях цього нічого нема, воно випадає. І знов буде те, що відбувається зараз. Нічого ж не міняється. Тому, я просив би, Володимир Михайлович, я розумію, що не дуже багато людей в залі, але, знаєте, історію не знає ніхто, її знають очевидні, хтось буде колись вивчати помилки, які допустились і чому, як в Законі про вибори. Я прошу поставити на голосування. Дякую.
Прошу уваги, шановні колеги. Ставиться на голосування поправка номер 9 Юрія Кармазіна. Прошу голосувати.
Шановні колеги, ми обговорювали і в першій редакції це було визначено. Але дійшли до того, що це може ускладнити процес. [[12:50:27]] За-78 Рішення не прийнято. Всі інші поправки враховані. Шановні народні депутати, я ставлю на голосування пропозицію комітету щодо того, що треба прийняти в другому читанні та в цілому проект цього закону, висновок Головного юридичного управління позитивний. Отже, ставлю на голосування для прийняття в другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення зміни до статті 147 Цивільного кодексу України [[щодо повідомлення про намір продажу частки в статутному капіталі]] [[реєстраційний номер 1179]]. [[12:51:19]] За-141 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання проекту закону [[реєстраційний номер 1179]]. На повторне друге. [[12:51:42]] За-142 Рішення не прийнято. Проект закону відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про державну реєстрацію актів цивільного стану [[реєстраційний номер 2673]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань правової політики Юрій Роман Мірошниченко. Будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, я хотів би наголосити на винятковій важливості цього законодавчого акту і сказати, що дуже ретельно опрацював профільний комітет цей законопроект, надійшло велика кількість поправок, які були розглянуті і, власне, до вашого розгляду пропонується проект рішення комітету з тим, щоби підтримати з урахуванням тих поправок, які підтримані комітетом, підтримати цей закон в другому читанні і в цілому. Винятково важливий закон, оскільки визначається система органів державної реєстрації актів цивільного стану, правові та організаційні засад їхньої діяльності, а також порядок державної реєстрації актів цивільного стану. Кожна людина стикається, фактично, з цими проблемами і з тим, щоби ми на високому якісному правовому рівні здійснювали ці процедури і якраз спрямований цей законопроект. Прошу, якщо є у вас зауваження по поправках, то, будь ласка.
Так, поправка номер 1. Народний депутат Писаренко. Ні. Інші враховані. Писаренко 4 і 5? Не наполягає. Так, ідемо далі. Поправка 10. Юрій Кармазін. Відхилена. Наполягаєте, Юрію Анатолійовичу?
10 я не наполягаю.
10 поправка. Це на п’ятій сторінці.
Не наполягаю.
Не наполягаєте? Ні, перепрошую. Так, далі. 13 поправка наполягаєте. Поправка 13. Наполягаєте?
Ні. 16-ту тільки.
Так, поправка номер 16 Кармазіна, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, я не хочу зайвого часу тратити, тому там де не треба я не буду наполягати на якихось поправок. Частина врахована. Спасибі. Поправка 16. Я прошу вас, вдуматись в неї. Частина друга статті 12 пропонується викласти в такій редакції. „Відомості зазначенні в актових записах цивільного стану, що складені виконавчими органами сільських, селищних та міських, крім міст обласного значення рад, в електронному вигляді за допомогою програмного забезпечення, передбаченого державним реєстром актів цивільного стану громадян з подальшим виготовленням на паперових носіях, передаються до відповідного Відділу державної реєстрації актів цивільного стану, де вноситься до державного реєстру актів цивільного стану громадян, іде надходження таких актових записів. Вважаю, що це гарантує нормальну реєстрацію і нормальний облік і потім функціонування цього реєстру. Саме.
Будь ласка, позиція комітету.
Комітет, на жаль, відхилив цю поправку. І це пов’язано у першу чергу з організаційними обставинами. Тому, власне, наше завдання: удосконалювати законодавство, як кажутьstep by step. Сьогодні ми не маємо таких технічних можливостей, які б гарантували, пане Юрію, таке неухильне, скажімо, виконання цих вимог закону. І позиція комітету полягала у тому, що зараз запровадити всю систему, передбачену законом, а потім уже її вдосконалювати, у тому числі і з застосуванням електронних реєстрів. Тому, власне, розуміючи перспективу законодавчого удосконалення цього закону, ми на даному етапі після консультацій з Міністерством юстиції дійшли висновку, що це буде трошки передчасно і держава може взяти на себе ті зобов’язання, які вона не зможе виконати. Дякую.
Шановні народні депутати, я поставлю на голосування поправку номер 16.
Але закон почне діяти зразу.
поправку номер 16 Юрія Кармазіна. [[12:57:03]] За-15 Рішення не прийнято. Які ще поправки, наполягання є? Будь ласка, Юрій Кармазін.
Володимире Михайловичу, Кармазін, поправка 17. Розумієте, якщо ми будемо ставити планку в те, що ми взагалі будемо ще на конях їздити, то ми будемо на конях їздити. І на волах можна поїхати, якщо так далі рухатись по такій логіці комітета. І це не логіка – відхилення таких поправок. Значить, частина 3 статті 12 я пропоную викласти у такій редакції, задумайтесь, тут мова йде про дипломатичні представництва і консульські установи, де є всі можливості для того, щоб це робити: „Відомості, зазначені в актових записах цивільного стану, що складені дипломатичними представництвами і консульськими установами України в електронному вигляді за допомогою програмного забезпечення, передбаченого Державним реєстром актів цивільного стану громадян, з подальшим виготовленням на паперових носіях передаються до відповідного відділу державної реєстрації актів цивільного стану, де вносяться до Державного реєстру актів цивільного стану громадян для надходження таких актових записів”. Ніякої складності тут уже нема. Тобто логіка, якщо вашу логіку прийняти, що.
Дякую, пане Юрію. Абсолютно згоден з тим, що там буде легше технічно зробити. Але уявіть собі ситуацію з точки зору системного підходу до закону: якісь акти будуть внесені, якісь не будуть внесені, відповідно буде плутанина. Тому позиція комітету була така: запроваджувати те, про що ви говорите в обов’язковому порядку, але запроваджувати без ніяких винятків. Бо зараз вийде ситуація, коли для дипломатичних представництв у нас буде одна процедура, а для всіх інших буде інша. Тому це була логіка комітету, вона може бути розглянута на засіданні зараз, але, принаймні, ми вважали, що запроваджувати якісь системні елементи треба комплексно без винятків. Тому і в першому, і в другому випадку ми вирішили робити і застосовувати один підхід. Дякую.
Я ставлю на голосування поправку номер 17. [[12:59:38]] За-96 Поправка не підтримана. Які ще поправки, Юрій Анатолійович? Мікрофон, будь ласка, Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, така логіка – це відсутність всякої логіки, якою зараз відбувалось по цьому рішення комітету. Я наступне питання задаю, яке. хочу, щоб всі замислились. Мова йде про усиновлення чи скасування усиновлення, або визнання усиновлення недійсним, позбавлення і поновлення батьківських прав, які мають вноситись до Державного реєстру актів цивільного стану громадян на підставі відповідного рішення суду в день надходження його копії до відділу державної реєстрації актів цивільного стану або в день пред’явлення заінтересованою особою, особою, зазначеною в рішенні суду, або уповноваженою нею особою копії такого рішення. Ви розумієте чому це важливо? Дитини можна вивести, можна зробити різні речі. Це потрібно для захисту прав громадян. Я хочу, щоб ви усвідомили, Кармазін просто так поправку не пише. Якщо я пишу її, то це за захисту Конституції робиться! Прошу підтримати.
Пане Юрію, дозвольте мені вкласти позицію комітету. В чому складність законодавчого процесу? З одного боку, всі ми, незалежно від фракції, намагаємося врегулювати суспільні відносини з тим, щоб вони краще віддзеркалювали наші потреби суспільні. Але з іншого боку, і дужа часто стається так, що держава, прийнявши на себе певні зобов’язання, не виконує їх, і тоді виникає питання як краще: чи поставити високу планку і потім її не виконувати чи все ж таки все, що записано в законі, неухильно би дотримувалося. Так само як і попередні норми і ця норма вона не буде виконуватися належним чином, це стане підставою для масових звернень до судів, доля дітей буде не визначена в цих обставинах, і таким чином ми будемо плодити не врегулювання суспільних відносин, а навпаки їх поглиблення. Якщо сьогодні ще немає таких у нас відпрацьованих механізмів, які би дозволяли робити це прямо в день, в ту саму хвилину. Коли у нас все буде в електронному обігу, всі документи, проблем немає, але зараз люди працюють з паперами і інколи з канцелярії до особи, яка має підписати документ, проходить день-два. І можна звичайно звинувачувати, але якщо ми поставимо такі вимоги і не виконаємо, то це буде ще гірше, на наше переконання, ніж ми поставимо реальні терміни.
Ставиться на голосування поправка номер 18, Юрія Кармазіна. Будь ласка, голосуйте. [[13:02:45]] За-86 Рішення не прийнято. Наступна. Які поправки є? Юрій Кармазін, будь ласка.
19 поправка, Юрій Кармазін. Я хотів би до тих, хто махає руками, щоб вони дивилися і читали зміст, і махали мозгами, а не руками. Так от, шановні, стаття 13-та. Пропонується доповнити новою першою частиною такого змісту: „Заклад охорони здоров’я, що надає медичну допомогу матерям під час пологів, зобов’язаний щоденно передавати до відповідного відділу державної реєстрації актів цивільного стану звіт на паперовому та електронному носіях щодо дітей, які народилися протягом минулого дня та їхніх батьків”. Таким чином ми з вами унеможливимо любі маніпуляції з дітьми, які ще відбуваються іноді в пологових будинках. Ніякого іншого: підміни, там, продажу, чи у двійні когось забрали і так далі, які зараз виявляються і розслідуються, - такого нічого апріорі не буде, якщо ця норма буде записана. Я не розумію, чому ця поправка відхилена. Просто не розумію логіку комітету. Дякую.
Дякую вам, пане Юрію. Ну, по-перше, як активному законодавцю, людині, яка не байдужа до таких проблем. Але при розгляді в комітеті ми поставили самі собі запитання: чи створює небезпеку подання не в перший же дань такої інформації, а, наприклад, на другий чи на третій, позбавлення дитини якихось, скажімо, прав, або дитини, або її батьків. Тут йдеться не про те, в який термін має податися ця інформація. Тут йдеться про те, що така інформація повинна бути гарантовано подана, що ця інформація повинна бути належним чином оформлена, зареєстровані. І всі правові відносини, які супроводжують ці процеси, вони повинні бути адекватно віддзеркалені в наших процедурах. В даному випадку ви говорите лише про терміни. І ці терміни змінювати, або встановлювати дуже так докладно і абсолютно чітко – це знову ж таки ми зможемо благі наміри перетворити в свою протилежність. Хтось не вкладеться в один день і тоді вже почнеться тяганина. ЗІ ЗАЛУ. Яка тяганина?
Ну, яка? Ну, хтось, наприклад, я не знаю, почне це оскаржувати, щось там. Виникають проблеми, які ми навіть можемо зараз не прогнозувати. Справа в тому, що такий термін не є принциповим. І сам факт те, що.
Ставиться на голосування поправка.
не буде дотримуватися закон.
поправка номер 19 Юрія Кармазіна.
негативно впливає на це.
Поправка номер 19 Юрія Кармазіна, голосуйте, будь ласка. [[13:05:48]] За-35 Рішення не прийнято. Шановні, шановні народні депутати, я прошу вас не гекати, йдеться про дітей. Якщо пропозиція прозвучала про те, щоб дітей не присвоювали, не крали, ну, ви хоть послухайте, якщо не читаєте закон, то хоть помовчить. Що за гекання? І давайте нормально дивитися, закон-то відповідальний. Викрикуєте, наче один одному гірше зробить. Краще читайте закони! Будь ласка, Юрій Романович, далі. Поправка 21-ша, Юрій Анатолійович, наполягаєте на ній? Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, мова тут не йде тільки про терміни, тут набагато глибше питання. Я хотів би, щоб ви замислилися, ми з вами розслідували, в тому числі складали і слідчі комісії з приводу викрадення дітей, іншій маніпуляцій, які робилися. Слава богу, цього менше, але воно не виключено. Так от, я пропоную, абзац перший частини восьмої статті 13 викласти в такій редакції: „Представник органу опіки та піклування, адміністрація закладу охорони здоров’я, або особи, в яких перебуває дитина, яку не забрали з пологового будинку, іншого закладу охорони здоров’я, підкинули, або яка була знайдена, зобов’язані не пізніше наступного дня після того, як це відбулося, направити письмову заяву щодо державної реєстрації народження цієї дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану, який зобов’язаний провести цю реєстрацію в день надходження письмової заяви. Мова йде про те, щоб такі випадки негайно повідомлялися. Це що, кожен день діти знаходяться чи кожен день народжуються.
Будь ласка, Юрій Романович.
Дякую. Юрій Анатолійович, я не заперечую, щоб Верховна Рада підтримала цю поправку, хоча комітет її відхилив, керуючись логікою тією, що для нас важливі не терміни, а сам факт повідомлення. Але якщо буде воля на те Верховної Ради, якраз ця поправка, на моє переконання особливо не погіршить закон. При тому, що може так статися, що закон буде порушуватися в силу того, що якісь обставини будуть перешкоджати це зробити. Тобто це рішення політичне, шановні колеги. Якщо ми пов’язуємо терміни подачі інформації з можливими вчиненнями якихось незаконних дій або злочинів навіть, то тоді ми повинні за це голосувати. Хоча такої прямої залежності комітет в термінах, має він негайно там на наступний день чи за два дні подати цю інформацію, не вбачає. Тому, власне, на розсуд зали. Прошу.
Шановні народні депутати, сутність проблеми зрозуміла. Йдеться про те, що якщо дитина. дитину не забрали з пологового будинку, було підкинуто дитину або вона була знайдена, зобов’язані на наступний день інформувати відповідні органи державної реєстрації актів цивільного стану з тим, щоб вони провели реєстрацію. Отака пропозиція. Я поставлю її на голосування, цю поправку. Поправка номер 21, прошу голосувати. [[13:09:39]] За-106 Поправка не підтримана. Ідемо дальше. Юрій Анатолійович, ви наполягаєте на 22-й поправці?
Я на 22-й не наполягаю. Якщо такі принципові не приймаються, як 21-ша, то для чого тоді взагалі закон приймати? Ви розумієте? Я не розумію, для чого тоді комітет так працює неякісно.
Хорошо. 28 поправка. Наполягаєте на ній?
28 поправка. Тут мова йде про. чи внесення змін до частини сьомої статті 15, де пропонується викласти в такій редакції: „Той з подружжя, хто бажає, щоб йому було присвоєно дошлюбне прізвище, може заявити про це в органі державної реєстрації актів цивільного стану під час державної реєстрації розірвання шлюбу”. Чому цю поправку треба було відхиляти? Я не розумію просто логіку комітету, який невідомо що робить для захисту і тих інтересів, і інших. Тільки робиться все для тяганини, щоб люди потім ходили і якоюсь тяганиною займалися. Прошу пояснити.
Прошу, Юрію Романовичу, позиція комітету.
Комітет. Дякую, пане Юрію, дійсно, ви дуже активно попрацювали над цим законопроектом. Я вам вдячний. Але в даному випадку комітет керувався не можливістю, а обов’язком заявити про це в органів державної реєстрації актів. Тобто в даному випадку ми йшли по шляху досить і досить такому жорсткому. От і все. Тобто ми не гірше зробили, ми навіть посилили дію вашої норми.
Ставиться на голосування поправка. Да, будь ласка, мікрофон.
Мова йде про інше. Тут написано: може заявити. Я ставлю питання про те, що це право того, хто бажає. Він може заявити про це в органі державної реєстрації. А ви пишете: повинен заявити про це. Це його право коли він це прийме рішення. Або він тут прийме рішення, або пізніше прийме рішення. Це з огляду на те, що там діти були, носять спільне прізвище і так далі. У мене немає поправок, які не від життя. Вони всі йдуть від звернень громадян, які ставлять так чи інакше питання, розумієте? А ви кажете. Повинен зараз, а не зараз - заявить, то що тоді? Ви забираєте тоді у нього право конституційне це зробити? Тому треба написати слово „може”, а не „повинен”. Дякую.
Дякую пане Юрію, я для того, щоб всі присутні в залі і наші виборці, власне, зрозуміли дискусію нашу, прочитаю, яка редакція пропонується. „Той з подружжя, який бажає відновити своє дошлюбне прізвище, повинен заявити про це в органі державної реєстрації актів цивільного стану під час державної реєстрації розірвання шлюбу”. Шановні колеги! Власне, і цей закон приймається з тим, щоб впорядкувати якісь процедури. І якщо людина хоче відновити своє прізвище, коли йдеться про розірвання шлюбу, то він повинен про це заявити, а про що ми дебатуємо? Бо пан Юрій хоче слово „повинен заявити про це” замінити словом „може про це заявити”, що з точки зору правового навантаження несе відмінність „може” і „повинен”? „Повинен” дає чіткішу редакцію, унеможливлює різні тлумачення, різне застосування закону, ми за це боремося, пане Юрію, з тим, щоб однаково застосовувалися закони. Так от слово, на наше переконання, зрозумівши вашу ідею, підтримавши вашу ідею ми в комітеті його просто чіткіше виклали. Ось і все, замінивши слово „може” на „повинен”.
Юрій Анатолійович, я прошу вас погодитися із аргументацією комітету, бо той хто хоче повернути своє прізвище дошлюбне, то він повинен про це сказати, повинен. Це більш чітко звучить, тому давайте погодимося з логікою комітету. Я слухаю вас.
Володимир Михайлович! Я хочу аби ви почули мене, в цей час він не заявив не це, то що він позбавляється далі можливості про це заявити? Він же не позбавляється далі можливості, а в такій редакції, яку ви зараз записали, ви позбавляєте його можливості прийняти це рішення навіть пізніше, ось в чому справа, Володимир Михайлович, ви зрозуміли, так? Тобто я можу сьогодні купити якусь річ, а можу це зробити через якийсь час, я не зобов’язаний це, як громадянин України. Точно таке ж порівняння тут, я можу сьогодні це зробити, а можу це зробити через якийсь певний час. Скажемо, дитина виросла чи ще там у людей якісь обставини склалися інші, вони тоді заявили і все, ось в чому питання.
Я поставлю на голосування цю поправку. Справа в тім, що розірвання шлюбу це ж не просто непродуманий крок. Якщо людина йде на це, то вона заявляє, яке у неї вже має залишитися прізвище. Якщо пізніше, то вона має право просто змінити прізвище у встановленому порядку, тут я логіки не бачу. Але оскільки ви наполягаєте, давайте поставимо цю поправку на голосування, це ваше законне право.
Мало того, я доповню, Володимире Михайловичу, змінити прізвище, повернутися до свого шлюбного, людина має право протягом всього життя. Ні, то не є обмеження. Єдине що, я ще раз прочитаю. „Той з подружжя, який бажає відновити своє дошлюбне прізвище під час розірвання шлюбу, повинен про це заявити”, ось в чому йдеться. Бо як буде орган реєстрації цивільного стану знати, як йому писати, чи старе прізвище, чи нове, те яке він в подружжі мав. Ми сперечаємось, є принципові речі, як було в попередній поправці. Але ця поправка, Юрій Анатолійович, вона не варта зараз забирати час у наших колег, які займаються законодавчим процесом. Дякую.
Ставиться на голосування поправка номер. Що ні, ми вже ж обговорили, тепер на голосування ставимо поправку.
Ні, знімається, ми переконали.
Юрій Анатолійович погодився зняти цю поправку, йдемо далі.
Дякую, Юрій Анатолійовичу.
Поправка номер 34, Юрій Анатолійович, ви наполягаєте на ній.
34 там частково вона врахована.
Ні, вона відхилена. Це статтю 24 доповнити новою частиною.
Я мав на увазі, що враховано частково, це 31-ша врахована частково, я не наполягаю на тій. А щодо 24 статті, я хочу сказати, це 34-та поправка. Пропозиція така, одночасно з прийняттям рішення щодо анулювання актового запису цивільного стану, орган, на підставі рішення або виступу якого проводиться анулювання актового запису цивільного стану приймає рішення щодо вилучення і повернення анульованого свідоцтва відповідному органу державної реєстрації цих актів. У випадку неповернення анульованого свідоцтва інформація щодо його анулювання оприлюднюється на офіційному веб-сайті спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державної реєстрації актів цивільного стану. Ви розумієте для чого я це пропоную? Для того, щоб не ходили ті документи, які не вилучені, щоб вони не ходилиЮ, на них ніде не посилались. І очевидно абсолютно.
Будь ласка. Юрій Романович, будь ласка.
Дякую-дякую, Юрій Анатолійович. Значить подивіться, що пропонує зробити комітет. Фактично та сама по змісту поправка, те ж саме скажімо, анулювання, про яке ви говорите, єдине, що ви додаєте ті процедури, які якщо вони не будуть виконані, дають можливість користуватися цими паперами. Ви розумієте? А ми даємо в законі чітко, „підлягають анулюванню”. Ви ж розумієте, в чому особливість процесуальних законів? Справа в тому, що будь-яка дія може бути оскаржена як по матеріальній частині, так і по процесуальній. І в тому випадку, коли ви на крок, от коли ми дискутували з вами з приводу там чи якогось листа конкретно вказали щось, то якщо це буде не лист або не от така процедура на один крок – це вже дає підстави несумлінним, скажімо так, громадянам оскаржувати це, скасовувати. І таким чином продовжувати, скажімо так, протиправні якісь свої дії і користування тими чи іншими документами. Тому, власне, ми і встановили, підлягає анулюванню. У нас є профільне міністерство, яке, виходячи з можливостей сьогодні держави, випише процедуру і таким чином ми дамо можливість з одного боку реалізувати те про що ви говорите, а з іншого боку, не створити прецедент. Пане Юрію, якщо ви не повернули і в вашому випадку нічого не станеться. Ви не повернули, воно все одно у вас є.
Шановні колеги.
Так що ви пропонуєте? Обшуки робити чи що?
Юрій Романович, ми ж розраховуємо, що закони на розумних людей, тому повернуть, правильно?
Ні. Правильно, але підлягає анулюванню, міністерство може дати процедуру, в який спосіб це врегулювати, як вони це можуть зробити.
Домовились. Тому, давайте, поставимо цю.
Але ми в законі зараз будемо давати те, що може не спрацювати.
Шановні колеги, ми переходимо в полеміку. Давайте, поставимо на голосування.
Точно.
Що? Ну, будь ласка, шановні колеги, будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Шановний Володимире Михайловичу, я хочу, щоб тут було розуміння. Юрій Романович не зрозумів одного. Да, написали, що анулювання, а я кажу, а що ж в тому випадку, якщо не повернули? Тому я передбачаю в законі, що у випадку не повернення анульованого свідоцтва інформація щодо його анулювання оприлюднюється на сайті спеціального органу. І все. Щоб знали, що воно анульовано, що воно анульовано, і не повернуто. Тобто, якщо воно десь спливе, щоб всі знали, що це документ, який не можна брати до уваги. Ось про що мова йде. Так це ж у всіх цивілізованих країнах таке є, що ж ми робимо не так як люди роблять?
Дякую, пане Юрію. Правильно ви говорите. Правильно ви говорите, абсолютно правильно. Єдине, що ми переконані, що це має регулюватися підзаконним актом. Адже ви не визначаєте той орган, який має, ту інформацію, яка має бути зазначена, в який спосіб доступ буде здійснюватися до того, там, якогось там реєстру, якщо туди буде йти. Тобто ви даєте те, чого ми ще не можемо.
Шановні колеги, все, все, заспокоїлись. Юрій Романович, шановні колеги, це треба дискутувати на засіданні комітету. Тому ставиться на голосування поправка 34 Юрія Кармазіна. Прошу голосувати. [[13:21:54]] За-72 Рішення не прийнято. Йдемо далі. 36 поправка, Юрій Кармазін, наполягаєте на ній?
Да.
Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, це також одна із принципових позицій, як і там про дітей, які вже є зараз лазєйкі для того, як їх ховати, щоб. в цьому законі закладені лазєйкі. Як не повідомляти про це я вам уже довів це. А зараз в частині першій статті 26 я пропоную за порушення вимог законодавства у сфері державної реєстрації актів цивільного стану органи державної реєстрації актів цивільного стану несуть цивільно-правову, а її працівники матеріальну, дисциплінарну, адміністративну або кримінальну відповідальність у встановленому законом порядку. Проектом же пропонується, щоб тільки працівники органів несли дисциплінарну і всю іншу відповідальність, а сам орган, як відповідальність держави, не ніс, тобто конституційна норма про відповідальність посадових осіб і самого органу держави не реалізовується. Кармазін доповнює це вашу позицію і знов.
Дякую. Дякую, пане Юрію. Єдине на чому хотів би наголосити, що відповідальність держави перед громадянами, фізичними, юридичними особами, резидентами, не резидентами не є предметом регулювання цього закону і, але вона при цьому не заперечується, оскільки цивільне законодавство передбачає цілий комплекс тих заходів, які, і санкцій, які можуть вживатися в тому числі і до органів державної влади певних санкцій. Тут йдеться про закон процесуальний і стосується в першу чергу тих осіб, які в межах тих органів можуть уникнути відповідальності. Так от цю прогалину ми і закриваємо, ви розумієте. А орган буде нести в порядку цивільної відповідальності, яка передбачена нашим законодавством.
Шановні колеги, ставлю на голосування поправку 36 Юрія Кармазіна. Прошу голосувати. [[13:24:31]] За-75 Всі інші поправки враховані. Будь ласка, Юрій Романович, Юрій Романович.
Так.
Юрій Романович, рішення комітету. Всі інші поправки.
Шановні колеги, я хотів подякувати всім суб’єктам законодавчої ініціативи, починаючи з Кабінету Міністрів, народних депутатів, експертів, які працювали тривалий час над цим законом, і хотів запросити зараз підтримати цей закон з урахуванням тих поправок, які ми розглянули в другому читанні і в цілому. Дякую.
Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти цей закон в другому читанні та в цілому як закон. Я прошу підготуватися до голосування. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття в другому читанні в цілому як закон проекту Закону про державну реєстрацію актів цивільного стану. Реєстраційний номер 2673. Прошу голосувати. [[13:25:49]] За-166 Нагадую, шановні колеги, це закон був Кабінету Міністрів України, який надзвичайно довго опрацьовувався. Не проголосували. Не потрібно. А?
Я поставлю на пропозицію. на повторне друге читання. На повторне друге. Прошу голосувати. [[13:26:25]] За-245 От, Юрій Романович, скажіть, будь ласка, що ми на повторному другому читанні будемо робити з цим законом урядовим?
Мені здається, просто БЮТ нас виховує. Я не знаю, що робити. Бо закон збалансований, розглянутий. Я не знаю, чого ви не голосуєте? А, вони образились.
Все, закон направлений на повторне друге читання. Шановні колеги, зараз у нас заплановано звіт Тимчасової слідчої комісії з питань розслідування обставин, пов’язаних із звинувачуваннями у розбещенні неповнолітніх. Матеріали від комісії не надійшли. Я нагадую вам, шановні колеги, що Верховна Рада України, прийнявши цю постанову про створення ТСК з цього приводу, з питань розслідування обставин, пов’язаних із звинуваченнями у розбещенні неповнолітніх, 20 жовтня 2009 року зобов’язала тимчасову слідчу комісію звіт про виконану роботу заслухати не пізніше місячного терміну з дня прийняття цієї постанови. Отже, це листопад місяць був, до цього часу звіту немає. Тому пропозиція така. Ми оформимо як доручення, щоб до кінця тижня звіт було подано. Якщо звіт не буде подано, тоді будемо визначатись, що нам далі робити у цьому питанні. До кінця цього пленарного тижня, тобто до 22 січня цього року. Немає заперечень? Погодили. Далі у нас, шановні колеги, Інформація Кабінету Міністрів України про стан підготовки до проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 з футболу. Доповідач – міністр у справах сім’ї, молоді та спорту Павленко Юрій Олексійович. Шановні колеги, це на виконання рішення Верховної Ради України пропонується такий регламент розгляду питання: інформація Кабінету Міністрів України - до 10 хвилин, відповіді на запитання народних депутатів – до 5 хвилин. Шановні народні депутати, ну таких, що треба в 2.15 закінчити розгляд цього питання. Слухайте, я пропозицію вам вношу. Далі, співдоповідь голови тимчасової слідчої комісії – 10 хвилин. І далі, якщо вистачить, обговорення. Продовжуємо наше засідання до. Я прошу вас, шановний колего, розгляд питання 45 хвилин. От як його вкласти у розгляд питання: 10 і 5 – 15, 10 хвилин, 25 хвилин і решта на обговорення питання. Якщо є інша процедура, будь ласка, я поставлю на голосування, підтримки не буде. Будь ласка. А решта на обговорення і з тим, що нам треба прийняти ще один закон. Будь ласка, Юрій Олексійович.
Можна, так? Шановний Голово Верховної Ради України, шановні народні депутати, по-перше, дозвольте подякувати від імені Міністерства сім’ї молоді та спорту всім політичним силам за розуміння пріоритетності, важливості завдань з підготовки країни до Євро-2012, зокрема, головної спортивної арени – НСК „Олімпійський” в місті Києві. Без сумніву, єдність всіх гілок влади у вирішенні завдань поставлених з підготовки стало запорукою позитивного рішення виконкому УЄФА 11 грудня минулого року і висновки УЄФА щодо підготовки України і кожного з чотирьох приймаючих міст мають оптимістичні оцінки і визначають серйозний прогрес, який буде зроблений за останній рік щодо підготовки України до чемпіонату Європи 2012 року. Мушу відзначити, що одним із головних завдань державної цільової програми є підготовка Національного спортивного комплексу „Олімпійський”, його стадіону до проведення фінального матчу. На сьогоднішній день мушу відзначити, що всі роботи по підготовці національної спортивної арени ведуться згідно графіку будівельно-монтажних робіт, немає жодних збоїв, і сьогодні вся команда, яка готує НСК „Олімпійський” до Євро-2012 підтвердила свою ефективність і результативну роботу, що, без сумніву, підтверджується, у першу чергу, рішенням УЄФА про затвердження міста Києва, НСК „Олімпійський”, як місця проведення фінального матчу Євро-2012. Протягом 2009 року було виконано близько 40 відсотків всіх будівельно-монтажних робіт, зокрема: повністю збудований нижній ярус трибун, підсилено та відновлено верхній ярус, завершено перекладку інженерних мереж, цього року продовжується розпочаті минулого року роботи з влаштування підпірних стін, каркасу, естакади та об’їзної дороги, роботи зі спорудження віп-зони та зони вболівальників, а також монтаж основної частини несучих конструкцій будівлі. Загалом сьогодні будівництво НСК „Олімпійський” перебуває в найпотужнішій фазі, роботи ведуться в 2-3 зміни, безперебійно [[з поправкою без сумніву на погодні умови]] на кількох ділянках одночасно. До виконання робіт з будівництва залучено 38 будівельних організацій, більше тисячі працівників, близько 400 інженерно-технічних працівників, більше 100 одиниць будівельної техніки. Без сумніву з покращанням погодних умов зростуть і обсяги будівельно-монтажних робіт, хоча в проекті ми передбачали і робили поправку на погодні умови. Загалом мушу відзначити, що ми з розумінням і повною відповідальністю ставимося до роботи Тимчасової слідчої комісії, розглядаємо її як серйозний парламентський контроль за реалізацією даного проекту, а також той орган, який здатний посилити загальну команду по підготовці НСК „Олімпійського” до Євро-2012. Мушу сказати, що з перших днів ми були відкриті до роботи Тимчасової слідчої комісії і народних депутатів. Також хочу відзначити, що з перших днів реконструкції і будівництва стадіону за рішенням уряду здійснюється постійний моніторинг та фінансово-господарський аналіз усіх управлінських рішень на об’єкті. З метою забезпечення взаємодії всіх заінтересованих органів влади, координації та контролю за ходом будівельних робіт, а також ухвалення швидких оперативних рішень, чого вимагає цей проект, Кабінетом Міністрів було утворено міжвідомчу робочу групу з питань реконструкції НСК „Олімпійський”, до складу якої увійшли представники всіх відповідних міністерств і відомств, зокрема і Міністерство внутрішніх справ, Міністерство з надзвичайних ситуацій, Служби безпеки України, Головного контрольно-ревізійного управління. Крім того, в роботі групи бере участь і голова профільного Комітету Верховної Ради України з питань молодіжної політики, спорту та туризму Павло Іванович Костенко. З травня 2009 року рішенням Кабінету Міністрів України НСК „Олімпійський” включений до переліку суб’єктів господарювання, щодо яких проводиться постійний державний фінансовий аудит всіх господарських операцій. Кожен документ, кожна платіжка, кожен акт виконаних робіт підписується замовником тільки після перевірки та візування представниками контрольно-ревізійного управління. Крім того, на НСК „Олімпійський” щомісячно запроваджено день відкритих дверей, коли представники громадськості, засобів масової інформації можуть ознайомитися з ходом будівельно-монтажних робіт, перевірити якість виконання взятих зобов’язань, а також отримати план на наступний період. Це, без сумніву, нам допомагає уникати дуже багатьох помилок і дає можливість якісно виконувати поставлені завдання. Принцип проектної команди НСК „Олімпійський” – відкритість та прозорість. І ми переконані, що таким чином ми будемо і надалі діяти спільно із Верховною Радою України. Ми з повним розумінням сприймаємо ті застереження і пропозиції, які були висловлені у відповідній постанові Верховної Ради України. Одразу ж на кожен з 10-ти доручень, визначених у відповідному рішенні парламенту України, було розроблено план заходів з його виконання. Мушу відзначити, що більшість доручень, висловлених у відповідній постанові, станом на сьогоднішній день є такими, що виконані, а інші, які потребують, об’єктивно потребують більш тривалого часу до виконання, без сумніву, будуть виконані. Переконаний, що сьогодні рівень темпів виконання будівельно-монтажних робіт, фаховий рівень підрядних організацій, проектних організацій, а також ефективна співпраця з міжнародними консультантами і експертами УЄФА дасть нам можливість вчасно виконати взяті на себе зобов’язання. Тобто завершити будівельно монтажні роботи в грудні цього року і остаточно ввести в експлуатацію НСК „Олімпійський” в червні-липні 2011 року, які ставлять перед нами відповідні вимогу, відповідні вимоги експерти УЄФА і ті зобов’язання , які ми на себе взяли. Переконаний, що НСК „Олімпійський” стане окрасою Чемпіонату, стане окрасою міста Києва. Хоча на кожному з етапів рішення по будівництву, по проектуванню вимагають унікальних позицій, бо є дуже багато об’єктивних факторів, які виникають в процесі будівництва даного стадіону. Але немає сумнівів, що це буде суперсучасний стадіон Національного спортивного комплексу „Олімпійський”, який буде відповідати в повній мірі вимогам до класу „еліт” і вимогам до стадіону, на якому має відбутися фінальний матч Євро-2012. Дякую за увагу.
Є питання до доповідача? Будь ласка, записуємося. Аржевітін Станіслав Михайлович.
Юрій Олексійович, таке банальне, але правильне запитання про гроші, про фінансування. Ми багато різних версій чули тут у Верховній Раді, і про те, що кошти Національного банку повинні бути – 10 мільярдів. Ми знаємо, Національний банк спрямував свої всі 600 зароблених в минулому році, всі на медичну проблему. І все ж таки, які джерела сьогодні кінцеві є для реалізації програми 2012?
Я не уповноважений відповідати за всю програму підготовки країни до Євро-2012, мушу сказати лише, в частині НСК „Олімпійський” загальний проект, загальний проект, який затверджений 22 червня урядом і титул передбачає цифру 2 мільярди 114 мільйонів. Разом з тим ми розуміємо, що ця цифра по підсумках першого кварталу і підсумках виконаних будівельно-монтажних робіт має бути відкоригована в сторону збільшення. Сьогодні працюють відповідні експертні групи. Я впевнений, що тут і парламент може долучитися з тим, щоб вийти вже на більш об’єктивну цифру, враховуючи всі фінансово-економічні зміни, які відбулися протягом останнього року. Фінансування загалом на минулий рік було передбачено у розмірі одного мільярда гривень, профінансовано більш як на 60 відсотків. Разом з цим, це не вплинуло на темпи виконання будівельно-монтажних робіт. Ми очікуємо, що необхідні кошти у повному обсязі будуть виділені і у цьому році, тим більше, що перш.
Лаконічніше, будь ласка, бо всього у нас 5 хвилин. Бо ми одне тільки питання послухали.
Я зрозумів. Перше рішення щодо фінансування будівельно-монтажних робіт сьогодні ухвалено урядом у розмірі 50 мільйонів, і вони надійдуть на відповідні рахунки замовника і підрядних організацій. Але головним, ключовим моментом.
Смітюх Григогій Євдокимович задає питання. Виключіть мікрофон на трибуні. Смітюх Григорій Євдокимович.
Юрій Олексійович! Смітюх, Партія регіонів. Будь ласка, скажіть мені, логіка при любому будівництві любого об’єкту, тим більше, це стосується національної програми, яка затверджена державною програмою, да, цільова програма по спорудженню стадіону „Олімпійський”, полягає у слідуючому: є програма так затверджена, є стадія проекту, а після стадії проекту є ТЕУ. Або разом проект і ТЕУ – це невід’ємні частини, тому що не може бути так, що ТЕУ зроблено, розраховано на 214 мільйонів, потім робиться проект вами, затверджується бюджет 3 мільярди 229 мільйонів. І це дуже великі, дві великі різниці. Чи не являється це тим питанням, що до цієї програми підійшли непрофесійно – раз, по-друге, хтось навмисно завів у таку стадію, щоб була можливість маніпуляції великими коштами – це два, і хто за це буде відповідати в кінці кінців? Тому що я стверджую, що відповідно до норм і до правил будівництва. Програма, яка пов’язана із введенням цього об’єкта, ведеться не по логічному завершенню. Тобто проект не затверджено.
Дякую вам за запитання. Мушу зробити декілька корекцій в тому порядку, який був вами представлений. Насамперед, затверджується техніко-економічне обґрунтування, і воно було затверджено на початку. в кінці 2008 року. Воно передбачало орієнтовний кошторис в розмірі 2 мільярдів 114 мільйонів. Після цього спільно з проектантом велася робота по підготовці проекту і титулу будови НСК "Олімпійський", яка після неодноразової перевірки всіх контролюючих і відповідальних органів, зокрема Мінрегіонбуду, було затверджено Кабінетом Міністрів 22 червня 2009 року. В проекті і титулі збереглася цифра, яка була передбачена в ТЕО на рівні 2 мільярдів 114 мільйонів. Разом з тим було прийнято рішення щодо можливого корегування даної кошторисної позиції. Це пов’язано було, зокрема, із зміною курсу, яка відбувалася, зміною цін на будівельно-монтажні матеріали.
Чечетов Михайло Васильович, питання.
Уважаемый Юрий Алексеевич, вы неоднократно заявляли, что в середине января текущего года на НСК «Олимпийский» будет завезена первая колона для монтажа конструкции навеса стадиона. Завезена ли она на сегодняшний день и готова ли строительная площадка для начала работ по монтажу этих металлоконструкций. Я знаю, что наши коллеги из БЮТ из своего огромного избирательного многомиллиардного фонда по выборам Тимошенко уже выделили, у них куры денег не клюют, выделили деньги на бутылку шампанского и хотят прийти и разбить об эту первую колонну, но боятся, что или колонна разрушится или рухнет. Так прийти им на стадион, разбивать об эту колонну, и разрушится ли колонна, или еще и колонны там нет? Спасибо.
Дякую вам за запитання. Я розумію, що воно хвилює сьогодні і народних депутатів, і суспільство. Я мушу сказати, що команда, яка сьогодні реалізовує проекти НСК "Олімпійський", в усіх її частинах – і будівельній, і проектній, є максимально професійною. І ці люди своєю роботою довели, що вони здатні реалізувати цей складний проект, про що є і відповідне рішення, зокрема УЕФА від 11 грудня, де вони підтвердили за Києвом право проводити фінальний матч. А я вам скажу, що експертиз різного роду, які проводили УЕФА, їх було незліченна кількість і моніторинговий контроль вівся за кожною складовою. Що стосується монтування навісу, то монтування навісу відбувається згідно графіку, з певною невеликою затримкою, яка не впливає загалом на проект, це зокрема пов’язано з тим, що ми зараз здійснюємо додатковий контроль і перевірку всіх складових цієї самої унікальної і самої головної конструкції НСК „Олімпійський”. Зокрема.
Дякую, Юрій Олексійович, сідайте, будь ласка. Співдоповідь Равіль Сафович Сафіуллін, будь ласка.
Уважаемый Александр Владимирович! Уважаемые народные депутаты! Сложно вообще выступать после Юрия Алексеевича министра нашего, потому как выводы комиссии можно сказать диаметрально противоположны тому, что вы сейчас услышали. Я перейду к конкретным фактам. На минувшей недели комиссия наша побывала на стадионе так вот нам был представлен новый совершенно график выполнения строительно-монтажных работ. Еще 20-30 дней назад мы работали по одному графику контролируемому, сегодня совершенно иной был предоставленный график. Какому из них верить, мы честно говоря не знаем, но расхождения в сроках в этом графике по основным видам работ, три месяца составляет и более. Это первое. По утвержденным государственным строительным нормам подобного рода график может быть только одни на весь срок строительства с возможностью указания в нем опережения либо отставания выполнения отдельных видов работы. По результатам обследования были выявлены следующие факторы. Отставания выполнения строительно-монтажных работ от предоставленного графика по следующим пунктам. Обустройство фундаментов и железобетонных конструкций, холодной, так называемой зоны, фактически выполнено на 65 процентов объема работ. Плановые сроки 31.12 минувшего года, можете представить. Помимо этого, поскольку фундаменты кровли являются неотъемлемой частью сооружений холодной зоны, это свидетельствует о невозможности монтажа стендов под колонной и самих колон под кровлю. То есть выполнять следующие виды работ тоже невозможно. Далее. Устройство каркаса VIP-зоны. На момент обследования начаты работы данные по железобетонному каркасу, срок их выполнения окончания 29 января 2010 года, отставание от графика выполнения этих работ составляет около восьми недель, то есть конец марта 2010 года они могут быть выполнены. В свою очередь в связи с этим обустройство фундамента под кровлю стены и перегородки также переносятся на неопределенный срок. Не начат монтаж металлических конструкций кровли, которые согласно одному графику, должен был начаться еще 2 ноября, по новому графику, который был нам предоставлен 10 декабря, но тем не менее это ничего не изменило. Изготовление стальных конструкций должно было начаться 3 августа, по новому графику 2.11, какова ситуация на сегодняшний день, задавали вопрос, никаких конструкций на стадионе и колон нет. На дату обследования ни одной колоны на строительной площадке не обнаружено, кроме этого отсутствует техника для монтажа колон. Согласно проектным решениям генерального проектировщика монтаж колон под кровлю должен производится краном грузоподъемностью 600 тонн. На момент обследования кран на строительной площадке не обнаружен, соответствующих документов на аренду или покупку такого крана генеральным подрядчиком комиссии также не предоставлено. Далее, согласно предоставленному комиссии проекту производства работ по установке металлоконструкций, установка одной колоны выполняется на протяжении одной недели, а их у нас 80. То есть фактически требуется 80 недель на выполнение всех этих работ. Представьте себе 560 дней, так грубо говоря. Поэтому говорить о том, что что-то у нас выполняется в сроки, совершенно не представляется возможным. А теперь об уникальности работы и о том, как у нас подбирались подрядчики для выполнения тех или иных работ. У комиссии особое беспокойство вызвал выбор подрядчика для монтажа конструкций навеса над трибунами стадиона, который по данным генерального проектировщика весит 8,5 тысяч тонн и является главной составляющей всей реконструкции НСК «Олимпийский» и требует максимальной ответственности. Работы эти должны были начаться 3 августа. Однако, победителем тендера на выполнение работ по монтажу реконструкции навеса, конструкции навеса на общую сумму 727 миллионов гривен была объявлена малоизвестная Днепропетровская фирма, которая никогда не сталкивалась с подобными видами работ и не имеет в своем штате необходимого уровня специалистов. По результатам инспекции производственных мощностей этой фирмы генеральной проектировщик, а это немецкая сторона, сделала следующий вывод. Фирма «Мастер-профи» не имеет никакого профессионального опыта в работе с подобными конструкциями и поэтому не могла быть просто-на-просто выбрана победителем тендера. Так же немецкая сторона предупреждала самый важный критерий выборов подрядчика – опыт работы с подобными конструкциями. Также предупреждала не подключать фирмы без опыта к таким работам. Все это было, естественно, проигнорировано и тут не понятна мне позиция ни вице-премьер-министра Ивана Васюнника, ни нашего министерства, ни генерального подрядчика этих работ «Киевгорстроя». Наглядова рада «Киевгорстроя» так же дает вот какую оценку: уставный фонд – 7 тысяч гривен, кредиторская задолженность – 8,2 миллиона гривен, и предлагала определится с организациями, которые имеют соответствующий опыт работы. Но, все вышесказанное совсем не мешает продвигать эту фирму и далее. И заявление следующее, цитирую: «Намиуважно вивчено та розглянуто потужні можливості підприємства „Мастер-профи”, а також вивчено їх досвід в реалізації подібних проектів”. За этой ложью стоит желание любой ценной продвинуть компанию «Мастер-профи». Данная кампания почему-то всех устраивает, всех, до единого. Мало того, ни кого уже не волнуют сроки и этой компаниие уже перечислено 200 миллионов гривен на сегодняшний день. Обратите внимание, спешка проявляется не в поиске квалифицированного исполнителя, чтобы своевременно подготовить стадион, а в скорейшим использовании бюджетных средств. Мало того, я еще так вот вам скажу, на сегодняшний день сколько мы не обращались и просили документы, которые подтвердили бы то, что «зона гостинності», так называемая, которая, по мнению нашего министерства и еще отдельных товарищей, должна составлять 45 тысяч квадратных метров, ни один документ, подтверждающий это, не был в наш адрес предоставлен. Мало того, ставится вообще под существование теннисные корты, последние фактически подлежат ликвидации и сносу при реализации данной программы. Мало того, предусмотрена даже взлетно-посадочная площадка для вертолетов, которая оценена, один проект, который оценен в 200 тысяч гривен. Это для проведения одного единственного матча, финального матча. Какими нормативными документами это определено - опять таки мы не знаем. И все это проводится за государственные средства. Я уже сказал вам по компании «Мастер-Профи», так вот она выиграла, мы говорим, так сказать, тендер на проведение этих работ по навесу. Как следствие - компания «Мастер-Профи» подписала соответствующий договор с немецкой компанией «Хайтекс», на которую возложила весь объем работ по монтажу конструкции кровли, то есть работы, по которым был выигран тендер, были переданы немецкой стороне. 727 миллионов, я уже говорил, гривен стоимость работ по кровле. И вот это то, что они выиграли, не передали немецкой стороне, и это все молчание. И наш министр заявляет, что все в сроки. Я вам сказал, значит, монтаж по кровли доложен был начаться 3 августа текущего года. На сегодняшний день, опять же я хочу сказать, что наша комиссия выходила знакомиться с объектом, вот на минувшей недели, не знакомиться, а просто обследовать, мы брали специалистов. Вот каковы заключения специалистов. Не выполнены работы в надлежащие строки, строительно-монтажные, помещений холодной зоны, VIP зоны и кровли. Фактически выполнено 20 процентов общестроительных работ. Вы слышали, Юрий Алексеевич сказал, что выполнено 40. Так вот специалисты говорят 20 процентов. Недофинансирование по 2009 году составило 395 миллионов гривен. Нигде, никогда, во-первых, об этом совершенно не говорилось ни одним из представителей министерства. Общее отставание графика выполнения строительно-монтажныхработ по реконструкции НСК «Олимпийский», пишут специалисты, составляет около 5 месяцев. Вот такие вот данные нашей комиссии. У меня все, Александр Владимирович.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Записуємось на обговорення. Чечетов Михайло Васильович, будь ласка.
Уважаемые коллеги, действительно нашей стране выпала большая честь проводить финальную стадию Евро-2012. И, я думаю, здесь каждый из нас и, прежде всего, власть предержащая, должны проявить себя патриотами и сделать все возможное, чтобы Украина подготовилась к проведению этого турнира, чтобы мы еще раз показали и красоту, и мощь, и гостеприимство, и культуру, и социальную сферу, и прекрасные стадионы той общественности, мировой общественности, которая приедет в Украину и тем самым еще более укрепили имидж, позитивный имидж на международной арене. Но, к сожалению, получается так, что у нас патриоты в большей степени ни те, кто при власти. Душу и деньги вложили и в Донецке, и в Харькове, и в Днепропетровске, я имею ввиду, и господина Коломойского, и, прежде всего, Рената Леонидовича Ахметова в Донецке, и господина Ярославского в Харькове, где вложена душа, деньги и блестящие стадионы сделаны. Это действительно патриотизм не на словах, а на деле, никто с них по телевидению не выступал, в прессе, там сказать, не занимался болтовней, а люди делали дело и сделали дело. Спасибо и низкий поклон. А теперь в Киеве правительство строит, а что такое правительство? Это государственная казна, ну два года или три года, так сказать, трактора по стадиону ездили, ездят и сейчас никак, наверное, с земляных работ выйдут, думали, колонны уже должны завести, там еще и колонн нет, то фирмы меняют, не понятно какая причина. А причина одна, причина одна. И вот я задаю вопрос и давайте мы сами себе зададим вопрос, а что мешает в Киеве, тоже самое, правительству проявить патриотизм и также взять пример, я бы сказал, с истинных патриотов: с Ахметова, Ярославского, Коломойского – и тоже самое сделать со стадионом в Киеве. Что мешает? Какие причины? Я думал, сперва, ну, я думаю, три причины есть. Ну первая, я думал, просто правительство во главе с Тимошенко саботируют строительство стадиона и тем самым саботируют проведение Евро-2012. Ну думаю, наверное все-таки нет. Ну не могу приклеить я ярлык саботажник, саботажнице к Юлии Владимировне. Наверное не саботирует она. Тогда другая причина – это абсолютное неумение руководить колоссальным строительством. Непрофессионализм. Да. Это ближе. Но есть еще и третья причина – что проявить колоссальное умение разворовывать деньги. Вот это наверное главное. Поэтому если три причины взять – саботаж, неумение руководить и уметь умение воровать, - то последние две причины главные. Блестяще меняют подрядчиков для того, чтобы получить соответствующие «откаты», не думая о деле. Не умеют мало-мальски организовать работу и, в итоге, валят главную стройку страны. Я молю Бога, чтобы быстрее 7 февраля пришло. Виктор Федорович один раз проведет «планерку» на стадионе и мы стадион построим. Спасибо.
Бондик Валерій Анатолійович. ІЗ ЗАЛА. Зубы будут выбивать?
[[Может быть, но не сейчас]] . Уважаемые коллеги! Не являюсь, конечно, большим специалистом в области спорта, но кое-что в жизни построил, кроме собственного дома. Я могу сказать, что знаете вот вспоминается формула физики, вот если Юрий Ключковский меня дополнит, я специально называю фамилию, он как физик знает. Работа равна время на мощность – правильно? – физическая формула. Так вот, работы от строительства стадиона никакой, то есть, нарушена физика, элементарная физика. Мощности не было, потому что были сомнительные тендеры, потому что были сомнительные руководители с тремя гражданствами: Панамы, Израиля и России. Где сейчас эти руководители? Прокуратура не может найти никого. Так это должностное лицо строительства. Кто будет отвечать за эти сметы формы-2. Какое списание было этих смет? Недаром наши коллеги, Равиль Сафович Сафиуллин, возглавляя комиссию, вскрыли все эти недостатки. Ведь прошли такие приписки и это за государственные деньги. Не даром сегодня говорили о том, что там, где занимается частный инвестор, уже все давно построено, созданы стадионы, созданы рабочие места, создана инфраструктура. Многих из вас я видел на приглашении в Донецке на открытии стадиона. Этот стадион построен без копейки бюджетных денег. Этот стадион сегодня дал рабочие места. Он как субъект предпринимательской деятельности, как юридическое лицо плательщик налогов, в том числе и местных. На что существует подоходный налог вы знаете, на что существуют города наши и села. Вот вам пример. Такой же пример в Харькове, такой же пример в Днепропетровске. К сожалению, нет такого примера в Киеве, к сожалению. Так может быть давайте с вами, вот здесь сидят все умные люди, создадим акционерное общество, 450 акционеров – мы народные депутаты, разделим акции этого стадиона. Каждый из нас внесет хотя бы даже по 20 копеек. Посчитайте 450 на 20, а кто может и больше внесет, а я уверен, что в этом зале могут акционерами быть, которые внесут и больше 20 копеек. Так может такое народное акционерное общество мы и построим стадион. Потому что, к сожалению, государство не в состоянии сегодня построить. Что такое государство? По классической формулировке, по философской, по диалектической государство - это всего-навсего надстройка. Базисом является экономика, народ. Но когда народ не желает, а экономика не хочет, вот мы имеем такую производную, вот мы имеем недостроенный стадион с разворованными деньгами. И министр вышел, оправдывается. Да он не знает даже, что говорить. Почему? Потому что он как министр, как должностное лицо не влияет на процесс строительства. Там все давно разворовали, а может быть и с ним. Тогда надо спросить: он соучастник Юрий Павленко или не соучастник в этом всем кошмаре, который называется строительство стадиона. Вообще-то хочу позитивно закончить. Вы знаете, хорошо, что Евро будет и хорошо, что оно состоится. Но стадион с вами - это будет наша большая ганьба, если мы его не построим. Спасибо за внимание.
Смітюх Григорій Євдокимович.
Шановні народні депутати, я взяв слово для того, щоб вийти і висказати свою точку зору відносно того, що відбувається у столиці і в центрі столиці України, що хочуть збудувати. Безперечно, що ідея, як і ми всі раді, і вся Україна рада, тому що у нас фінальна частина повинна пройти у Києві, це дійсно буде свято. Тому що останнє свято – це була Олімпіада у 80-му році, коли якісь більш-менш міжнародні спортивні, так сказать, події були у місті Києві такого значення. І безперечно, що ми як громадяни України повинні гордитися, мало того, допомагати, якщо хочете, то вплоть до того, що суботники там влаштовувати, за участю у тому числі народних депутатів. Але що відбувається? Хто виконує цю велику, загальнонаціональну програму? Виконують якісь, вибачте, проходімці, як мої колеги говорили, непрофесійний підхід які роблять, наносять значні збитки державі і управляють цим процесом. Я зараз дивлюся, виступає міністр наш уважаемий, говорить, а потім сів, ля-ля, хі-хі там у кулуарах і більше не слухає даже те, що йому говорять. Та дякуйте нашому колузі Сафіулліну, що він хотя би вам показує, зо ви робите, до чого ви ведете. Безперечно, що нам або нашій політичній силі треба буде закінчувати цей процес, і, безперечно, ми вимушені будемо як народні депутати, які будуть дофінансовувати через додаткові бюджетні вливання, як громадяни повинні будемо закінчити, то ми хочемо зберегти для себе, для свого населення, як ви знаєте, лице, що ми з цим справились, але колись ви. Вже не кажу, що тендери, які проводіться, і ви знаєте яка вертикаль побудована, одна організація: ліш би вкрасти. Люди непрофесійні, ліш би одержати підрядні роботи. Як можна віддавати найсерйознішу конструкцію, я трохи маю відношення до будівництва і мав у житті, як можна віддавати організації, яка не має ні фахівців, ні виробничі потужності, ні досвіду роботи на саму складну споруду, яка сьогодні є в Україні? Яким чином, хто керувався, яким тендером, хто за це буде відповідати? Чому мовчить прокуратура, чому мовчать інші органи? Чому ГАСК сьогодні у Києві або при Міністерстві будівництва відсутній і не веде контроль за цим питанням, чому? Відсторонили? Так керівник ГАСКа повинен сказати або написати, або звернутися до преси, що його відсторонили, організацію, яка єдина є, за контролем ведення будівництва, яка контролювати повинна цей процес. А Павленко сидить, ухмиляється! А він знаєте чому ухиляється? Та він говорить: мене завтра все рівно знімуть, я тимчасова людина, не відповідав і не відповідаю ні за що! А будуть інші все рівно закінчувати; я свою роботу взяв, свій вершок взяв, своїх людей розставив, тендер виграв, і я пішов. І згадайте мої слова, що так воно й буде. Але, на жаль, на жаль, я хочу сказати тим, хто так поступив з „Олімпійським”, які заробляють на крохах держави, на авторитеті держави, які зовсім не патріотично відносяться до цього проекту. Прийдеться відповідати. І ми будемо ініціювати. І при нашому уряді, при нашому саме.
Завершуйте. Тільки швиденько.
І не буде так, що хтось увійде від відповідальності на національних головних проектах, який ми презентуєм себе як цивілізовану європейську країну. Не буде такого! Пам’ятайте це! Дякую.
Шкіль Андрій Васильович, будь ласка.
Шановний телеглядачі, радіослухачі! Шановна громада! Шановні колеги народні депутати! Шановний пане головуючий! Дуже добре, що ми розглядаємо питання будівництва. ну я скажу, Національного стадіону, бо він так і називається НСК „Олімпійський”. Це дуже вадлива і необхідна, я вважаю, комісія була створена в парламенті. Якщо взяти в переліку, я не пам’ятаю вже скільки їх є, ну значно більше 2 десятків, то це одна з конструктивних. Я ще скажу. Які би не звучали з трибуни злі слова, не зовсім компетентні, тому що в будівництві і в культурі розбираються всі. Ну в основному хто чим менше має стосунок до будівництва і медицини, кажуть. Ну в медицині значно менше. Але тим не менше. в футболі ще всі розбираються також. Всі знають яких футболістів треба тренеру поставити і в чому проблема, але ж всі чудово розуміють, що відповідальність несе той, хто поставлений нести цю відповідальність. І що би не відбувалося, відповідальність на себе міністр взяв, і він всі претензії, які тут були висловлені, я думаю, почув і почує. І я вважаю, дійсно процес відбуватися має прозоро будь-який, і коли ми говоримо про комісії, які створюються в парламенті, то і вони мають бути створені і створюються для того, щоб зробити прозорішими процеси. Я вважаю, що от має бути поставлено.завтра і завтра прийняти рішення врешті-решт, щоб зняти питання принаймні перед другим туром виборів, що ж таке відбувається у нас з тими, я вже забувся: 140 гектарів чи там 142 гектари. Ми дуже багато про це говоримо, але треба поставити крапку в цьому питанні. Або вони були подаровані державою за якісь заслуги колишньому Прем’єр-міністрові, або він взяв це „Межигір’я” без дозволу держави. Тому за даних обставин ми мусимо бути як би без подвійних стандартів і в цій слідчій комісії, і у всіх наступних. Тому я закликаю завтра прийняти рішення – і послухати, вияснити і зробити прозорою ситуацію по цих 140 гектарах. Бо тут пропонували, звичайно, я думаю, в жарт скинутися по кілька копійок. То я думаю, що якщо з тих 142 гектарів 140 продати на аукціоні, якщо це дозволить держава, то ми побудуємо не один стадіон. А до теми нашої сьогоднішньої, то я хотів би наголосити, ще раз звертаючись до вас: це треба тішитись, що ми маємо можливість обговорювати ті проблеми, які в державі є, і ті недоліки. Я впевнений, що немає будівництва без недоліків. Я також впевнений, що не мають вигравати тендери фірми, які не мають можливості здійснити повноцінно, чи на 100 відсотків, чи на 90 хоча б відсотків будівництво того чи іншого об’єкту. Зрозуміло, що підрядник має найняти ще собі структури в тих, в чому він не зовсім компетентний. І добре, що ми це почули. І я впевнений, що міністерство зробить відповідні висновки. Дякую.
Шановні колеги, обговорення інформації, наданої Кабінетом Міністрів України, завершено. Ранкове пленарне засідання оголошую закритим. Наступне пленарне засідання розпочнеться завтра о 10 годині.