Доброго ранку, шановні колеги! Доброго ранку, шановні представники засобів масової інформації! Підготуйтеся до реєстрації. Нагадую, як завжди, реєстрація відбувається шляхом натискання зеленої кнопки, першої зліва. Готові реєструватись? Готові? Прошу реєструватись. [[10:11:41]] У залі зареєстровано 245 народних депутатів України. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, у нас сьогодні аж чотири іменинники: це Роберт Іванович Горват [[Оплески]], Юлія Володимирівна Льовочкіна [[Оплески]], Ігор Петрович Марчук [[Оплески]] і Володимир Ярославович Тимофійчук [[Оплески]]. Я вас вітаю від себе, від колег! Бажаю успіхів, наснаги, здоров’я і нових перемог! Шановні колеги, нагадую, що відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради України в середу ми маємо до 30 хвилин на виступи від народних депутатів України з оголошенням пропозицій, заяв та повідомлень. Будь ласка, запишіться на виступи від народних депутатів. Соболєв Сергій Владиславович. Тимошенко? Тимошенко Юлія Володимирівна.
Шановні колеги, я хочу трошечки продовжити інформувати вас про унікальні родзинки, які відбуваються в НАК "Нафтогазі" на базі тих неймовірних тарифів, які платять люди. Ви ж пам’ятаєте, що максимум тарифів за тепло, за газ, за гарячу воду стікається в НАК "Нафтогаз". А тепер увага! Якщо ви відкриєте сайт ProZorro, ви побачите, що 20 жовтня 2020 року НАК "Нафтогаз" - увага, - оголосив тендер на залучення юридичної компанії, яка за дорученням НАК "Нафтогазу" просто дослідить можливість подачі позову проти Словацької Республіки. Не позов напише, не вивчить ситуацію, а дослідить можливість подачі такого позову. Знаєте, яку вартість виставив НАК "Нафтогаз" як можливу? 15 мільйонів євро без ПДВ, а з ПДВ – 15,5 мільйона євро. Це туди, куди списуються тарифи людей. І знаєте, скільки реально вони хотіли не допустити зняти з НАК "Нафтогазу" Словацькою Республікою? Тобто 15,5 мільйона євро з ПДВ вони хотіли заплатити за дослідження можливості подати позов, а сам позов і саме те, що мусило втратити НАК "Нафтогаз", - це 12 мільйонів доларів. Відчуваєте, да, красоту комбінації? І таких комбінацій в НАК "Нафтогазі" безліч, це туди йдуть тарифи людей. Саме користуючись такими даними, в тому числі і системи ProZorro, ми звернулися і вчора зібрали лідерів фракцій для того, щоб обговорити, що ми робимо далі з тарифами, з НАК "Нафтогазом", з усіма прекрасними речами, які називаються корупцією в енергетичному секторі. Ми домовилися на засіданні лідерів фракцій - перше, - що тимчасова слідча комісія, яку очолює Іван Крулько, одноголосно голосує, щоб почати серйозне вивчення ситуації в НАК "Нафтогазі" і розібратися, куди йдуть тарифи, які платять люди; і друге - ми домовились, що за сьогоднішній день лідери фракцій, всі фракції проведуть консультації і ми зможемо зробити півдня в Верховній Раді, яке буде присвячене розгляду законопроектів по тарифах. Це означає, що у нас з вами є шанс поправити цю ситуацію. І прошу, щоби лідери всіх фракцій і фракції сьогодні попрацювали. Завтра о 9:15 нарада у Голови Верховної Ради на цю тему для того, щоб сформувати порядок денний Верховної Ради по тарифам. І прошу також вважати запитом до Генеральної прокуратури, НАБУ і всіх інших дотичних до цього силових структур відносно факту, який я повідомила. Дякую за увагу.
Жупанин Андрій Вікторович.
Доброго ранку, шановні колеги! Напевно, всі знають про проблеми в енергетиці, які спіткали як би нашу галузь останнього року. Це є багатомільярдні борги, збитки державних підприємств, а також відсутність повноцінного міністра. Однак на початку опалювального сезону до цих проблем додалося ще дві. Перша. Це рекордно низькі запаси вугілля на складах теплоелектростанцій України. Тут варто "подякувати" (в лапах) попередній очільниці Міністерства енергетики, за каденції чиєї, по суті, було зірвано ремонтний графік ремонтів блоків "Енергоатому", у зв’язку з чим теплова генерація була змушена спалювати вугілля, заміщаючи собою атомну генерацію. Крім цього, варто згадати, що теплоелектростанції станом на сьогодні мають недозапас за останні три місяці вугілля в розмірі 1 мільйона тонн, тобто вони фактично зірвали план накопичення вугілля на своїх складах. Другою важливою проблемою є вихід в аварійні ремонти блоків теплоелектростанцій. Вдумайтеся, сьогодні 12 блоків теплоелектростанцій знаходяться в аварійних ремонтах, 11 із них належать одній групі компаній. Як так сталося, що коли сама теплова генерація планує власний графік ремонтних робіт, вони раптом випадають в аварійні ремонти в розпал опалювального сезону? В результаті ми маємо наступну ситуацію: перше - на ринку електроенергії створений дефіцит і відповідно висока ціна на ресурс; друге - Україна зобов’язана отримувати технічну допомогу з Білорусі для балансування системи; і третє - Державна компанія "Центренерго" продовжує нести збитки у зв’язку з тим, що спалює дорогий природний газ. Я сподіваюсь, що хто винуватий в цій ситуації, будуть розбиратися правоохоронні органи, використовуючи в тому числі і факти, які наведені в цьому зверненні. Однак виникає запитання, що робити нам, парламентарям. Є декілька пропозицій. Перша пропозиція. Це створити тимчасову слідчу комісію, яка б розібралася в причинах низьких запасів вугілля на складах теплоелектростанцій України та, по суті, зриву плану накопичення вугілля. Крім цього, варто об’єктивно дослідити причини виходів та об’єктивність виходів в аварійні ремонти блоків теплоелектростанцій. Друга пропозиція. Це направити звернення до Антимонопольного комітету стосовно антиконкурентних узгоджених дій суб’єктів ринку генерації електроенергії з метою встановлення дефіциту електроенергії на ринку та підняття ціни на ресурс. Колеги, нам варто об’єднати свої зусилля, об’єднати зусилля представників різних фракцій для того, щоб не допустити повторення подібної ситуації наступного року. Дякую за увагу.
Будь ласка, Олексій Олексійович Гончаренко, фракція "Європейська солідарність".
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні громадяни України, у нас вчора знову класна новина в питанні інформаційної безпеки держави. Нарешті Служба безпеки України оголосила підозру відомому іспанському блогеру Анатолію Шарію. Він у нас як би українських блогер, але як всі українські такі громадяни, які дуже люблять "русский мир", він щось вибрав собі жити біля Барселони, Коста-Дорада там така вілла за декілька мільйонів євро, і там живе в країнах НАТО і звідти "промиває" мізки людям. І ось нарешті Служба безпеки України оголосила йому підозру за все те, що він робить, за ту війну, яку він веде проти власної держави. Я цитую повідомлення СБУ: "Починаючи з 2012 року через соціальні мережі, електронні ЗМІ та російські телевізійні канали він сприяв державним та неурядовим структурам Російської Федерації у проведенні спеціальних інформаційних операцій". І це є абсолютно чиста правда. Анатолій Шарій – це пропагандист, на чиїх руках кров, який вбиває насправді українців своєю активністю і діяльністю, який працює на країну-агресора. І нарешті ми бачимо підозру. Але я вимагаю, щоб ми на цьому не зупинялися, бо дотягнутися до пана Шарія поки трохи важко. Звичайно, що наша традиція – це екстрадиція, його треба повертати в Україну на рідну землю, але це може зайняти час. Поки треба вводити санкції проти пана Шарія, не зупинятися і рухатися вперед. І в мене наступне питання. Підозра Шарію – це добре, але де в нас підозра Тарасу Козаку? Нам сказало СБУ, що він причетний до фінансування тероризму. Тоді треба рухатися вперед, треба виносити підозру, і ми очікуємо на це рішення. Поки ми його не бачимо. Треба рухатися вперед по всіх тих питаннях, де є захист держави Україна. Ми сказали, що ми нарешті боронимо нашу інформаційну безпеку, давайте боронити нашу енергетичну безпеку. Шановна президія, де законопроект про заборону імпорту російської електроенергії в Україну? Де законопроект про заборону імпорту білоруської електроенергії, що одне й те ж саме, в Україну? Давайте негайно це виносити і приймати. Де законопроект про те, що не можна подавати воду в анексований Крим до закінчення його окупації? Давайте виносити всі ці питання, давайте нарешті, якщо ми стали вже на рейки захисту державності, давайте станемо на ці рейки двома ногами і впевнено будемо рухатися, а не на одній нозі пригати. А пану Шарію хочу сказати: нарешті ми всі чекаємо, коли ти, Толя, вже повернешся на Батьківщину і будеш відповідати за все те, що ти наробив проти власної країни. Звичайно, там тепліше, біля Барселони, ніж тут, в Києві, але за те тут рідний дім. Чекаємо дуже на тебе. Екстрадиція – це головне для.
Мороз Володимир Вікторович.
Будь ласка, передайте Колтуновичу Олександру Сергійовичу.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні народні депутати України! Я хотів би звернути увагу, тут уже попередній виступаючий частково анонсував деякі теми. Перше: закриття гірничо-збагачувального комбінату і міграція українців до Польщі. Друге: виплати наглядовим радам більш ніж по 500 тисяч на одного члена. Третє: зростання цін на газ до 9 тисяч 138 гривень за тисячу кубів. Ось істинні причини і та правда, яку боїться Президент Зеленський і проти чого вводяться санкції щодо незалежних інформаційних каналів. Друга причина, чому вводяться санкції щодо окремих фізичних осіб, а це народні депутати України від "Опозиційної платформи – За життя". Ви ж всі чудово знаєте соціологію, дані Київського міжнародного інституту соціології, що 74 відсотки громадян України вважають, що Україна рухається в неправильному напрямку. Безумовно, наша партія критикує такий економічний курс, безумовно, наша підтримка досягнула 25,7 відсотка, і це абсолютне перше місце і перемога в ряді регіонів України. Ось істинні причини введення Президентом Зеленським санкцій щодо фізичних осіб і народних депутатів України щодо "Опозиційної платформи – За життя". А тепер я поясню в деталях, чому ми не погоджуємося з цим економічним курсом. Тому що економічний колапс – це коли ВВП падає на 4,4 відсотка, а рівень ВВП спустився до 62 відсотків від рівня 90-го року. Це тоді, коли в країні абсолютний держборг – 90 мільярдів доларів. Це абсолютний антирекорд в історії України. Ось з чим ми не згодні. Ми не згодні, що соціальна і тарифна політика полягає в тому, що є економічні передумови для того, щоб знижувати ціни на газ до 2,5 гривні, 3 гривні за куб, а не та цифра, яка є сьогодні, – 9 гривень 14 копійок. Ось з чим ми не згодні і ми будемо пропонувати альтернативний економічний і соціальний курс. Безумовно, подолання і відновлення економіки від COVID-19 потребує і податкової реформи, яка буде стимулювати модернізацію і знищувати, нівелювати цю технологічну відсталість. Безумовно, ми будемо наполягати на бюджетній раціональній політиці, тому що неможливо виплачувати, з одного боку, мінімальну пенсію 1769 гривень, а з іншого - по 500 тисяч кожному члену наглядової ради. Ось з цим ми не згодні, ми проти цього будемо виступати. І наша політика і далі буде виходити з того, що нам необхідна багатовекторна зовнішньоекономічна політика. Ми втрачаємо суттєво обсяги експорту. Ми втрачаємо суттєво наш промисловий потенціал, деіндустріалізація в країні і реальний соціальний тарифний геноцид. Проти цього наша партія буде виступати і буде пропонувати новий альтернативний економічний курс. Дякую за увагу.
Крулько Іван Іванович.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні народні депутати, президія, але головне – українці, які нас зараз слухають і дивляться! Я хочу в продовження виступу голови фракції "Батьківщина" Юлії Тимошенко, яка, дійсно, показала один, але дуже конкретний приклад, як "Нафтогаз" краде гроші, які належать українському народу, як ті кошти, які мали би прийти в державний бюджет (а "Нафтогаз" недоплатив за минулий рік 75 мільярдів гривень), просто розкрадаються. Коли оголошуються юридичні послуги тільки на вирішення одного питання, чи можна подати позов на 15 мільйонів євро, а якщо позов виграний буде, то Україна зможе отримати, максимум, 16 мільйонів євро з усіма штрафами. Ви собі уявляєте, тобто вони вивчають можливість за ту саму ціну, яка, можливо, колись буде виграна. Отак крадуться наші кошти. І, безумовно, дуже важливо, що лідери фракцій, усіх фракцій прийняли рішення, що тимчасова слідча комісія, яку за дорученням Верховної Ради я очолюю, може зараз приступити до того, щоби перевірити діяльність НАК "Нафтогазу". Тому що НАК "Нафтогаз" прямо впливає на доходи державного бюджету, а ТСК створена саме з цією метою – перевірити, хто впливає на те, що доходна частина державного бюджету України зменшується, а не збільшується. І давайте подивимося на "Нафтогаз". Які ж він реформи робить? Чим він займається? Повний провал видобутку. Замість збільшення видобутку, який декларували, зменшення видобутку у минулому році. 5 років збитковий "Укртрансгаз". Абсолютно. Ви подивіться премії, які отримують керівництво "Нафтогазу". Це вже притча во язицех. Державна аудиторська служба виграла два позови в суді, які стосуються премій конкретно пана Коболєва. Де правоохоронні органи? Чому не виконано рішення суду і премії не повернуті в державний бюджет, незаконно отриманні? 1 мільйон доларів США коштує середня заробітна плата члена правління "Нафтогазу" в рік. Мільйон доларів! 240 тисяч на місяць отримує середній працівник в "Нафтогазі". Послухайте, ми що маємо за кормушку, це що за така компанія? А ця компанія всі роки займається одним: купляють газ українського видобутку по 2 гривні 60 копійок за куб, про що визнав ваш Вітренко, якого ви вже в третій раз на цьому тижні будете протягувати, а продає людям то по 6, то по 7, то по 8, то по 9. Люди вже заплутались, по скільки їм "Нафтогаз" має продавати газ і яку маржу будуть заробляти. Тому єдиний варіант: перевірити на ТСК, притягнути до відповідальності тих, хто вчиняє ці корупційні злочини, і ліквідувати цей "Нафтогаз" як непотрібну структуру. Дякую.
Будь ласка, народний депутат Бужанський Максим Аркадійович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Шановні колеги, шановна президія! Зараз ми будемо розглядати Постанову № 2379 стосовно Майдану. Ця постанова фактично визнає Майдан найславетнішою подією в історії нашої країни. Але чи дійсно це так? Так, півкраїни вважає Майдан Революцією Гідності. Але інша половина країни вважає Майдан державним переворотом. То я задаю питання: чи парламент представляє всю країну, чи тільки половину країну? Чи ми парламент всієї країни, чи тільки тієї частини, яка підтримала Майдан? [[Шум у залі]] Я вважаю, що фракція "Слуга народу", яка йшла до влади об’єднувати країну, має об’єднувати країну та демонструвати, що поважає всі думки наших громадян та наших виборців. Майдан – це наша спільна трагедія. Але якщо ви зараз проголосуєте, що це перемога однієї із сторін, то це буде поразка іншої частини наших громадян. Ганьба вам, що ви 7 років паразитували на Майдані. Ганьба вам, що 7 років ніхто не винен, ніхто не винен за вбитих на Майдані, за вбитих протестувальників, за вбитих правоохоронців. Ніхто не поніс покарання. Це ви паразитували на Майдані, і ви бажаєте і далі паразитувати на ньому. От для цього і потрібна та постанова. Я пропоную, нема переможених, нема переможців, ми всі – одна країна, я пропоную утриматися при голосуванні за цю постанову. Дякую.
Слово надається народній депутатці України Геращенко Ірині Володимирівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Ви знаєте, я зараз йшла до трибуни і з цього сектора прозвучало: "Якщо "укры" бесятся, то это хорошо". Ось так коментує насправді в цій частині половині залу обурення здорового політикуму тим, що напередодні роковин загибелі сотень українців на Майдані тут відбувається оцей шабаш. Я хочу звернутися до регламентного комітету. Очевидно, що подібне порушення Конституції і законів України, розкол України, неповага до загибелі найкращих представників України – це є відповідальність не тільки депутата українського, який виступав з цієї трибуни, а й президії Верховної Ради України. Я хочу звернутися до президії. Ви представляєте весь парламент, і згідно Регламенту, коли відбувається порушення Регламенту на трибуні, ви маєте негайно це зупиняти. Тому що наша президія дуже любить коментувати "Європейську солідарність", а коли Героїв Революції Гідності напередодні розстрілів 18-20 лютого тут принижують, вибачте, будь ласка, "п’ята колона" Кремля, наша президія води в рота набрала. Просто ганьба і вам! Тепер що стосується, шановні колеги, теми безпосередньої мого виступу. Я хочу сказати, що, очевидно, подібні заяви, які тут прозвучали, вони вимагають негайного прийняття Закону про колабораціонізм і негайного прийняття Закону про інформаційну безпеку для того, щоб нікому не було повадно отак принижувати честь і гідність країни, колоти її. І, ви знаєте, це відбувається за часів президентства Зеленського на всіх фронтах. Соромно, звичайно, "слугам", які сидять і терплять в своїй фракції подібне, рота теж закрили, коли тут колють країну напередодні річниці Революції Гідності. Але насправді що відбувається в армії? В армії сьогодні солдатам не платять премії, до яких оці нещасні виплати прив’язали за те, що вони захищають країну. І це знає кожен солдат і офіцер, окрім Верховного Головнокомандувача. Ви знаєте, що взагалі відбувається на лінії фронту, коли ви, монобільшість, просто позбавили сотні тисяч людей політичного права обирати собі владу, тим самим, по суті, не давши можливість Донецькій і Луганській областям сформувати місцеву владу на цих місцевих виборах, хоча говорили, що там же повна безпека, 200 днів миру? Фактично ви сьогодні залишили там людей без зарплат, без пенсій, тому що повноваження рад не припинені юридично, але фактично повноваження рад в Луганській і Донецькій областях, вони повністю припинені, відключені ці ради сьогодні від казначейства і ми отримуємо сигнали від Попаснянського, Гірського, Сєвєродонецького, Лисичанського районів, що півтора місяці люди не отримують зарплати, садочки не отримують на харчування, в армії просять школи і садочки, щоб їм завезли продукти харчування. Ось до чого довів ваш безлад взагалі державотворення. Ми звертаємося до Президента.
Слово надається народному депутату України Камельчуку Юрію Олександровичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Добрий день, шановні колеги! Добрий день, українці! Я більш по приземленішим питанням. Власне кажучи, трохи результатів діяльності Тимчасової слідчої комісії з питань заборгованості і з питань збитковості взагалі вугільної галузі. Ми знаємо, що це питання надзвичайно складне, всі 30 років незалежності воно тягнеться, тому що після завершення історії Радянського Союзу ця галузь чомусь перестала бути комусь потрібною, з одного боку, з іншого боку, вона стала дуже потрібною бути тим, хто в тіні продовжує керувати тими питаннями на місцях. І, власне кажучи, моя команда і мої помічники вже почали находити перші результати. Деякі результати продовжують приховуватися, приховуватися поки що невідомими нам особами. Але ми з документальною перевіркою починаємо приходити до фізичної перевірки уже на місцях і знаходимо перший, скажемо так, опір, який полягає поки що у банальних нам невідповідях на звернення, у банальних недопусках людей на територію. Але це тільки початок, хочу сказати, попереду у нас приблизно ще 4,5 місяці роботи, ми обов’язково знайдемо факти. І зараз до реальності, яка стосується 124 виборчого округу, це місто Червоноград Червоноградський район Львівської області. У нас є кілька підприємств, які мають проблеми. Одні мають проблеми з тим, що мають заборгованість по зарплаті для самих шахтарів, - це шахта "Надія". Так склалося, що, на жаль, наприкінці минулого року нам не вдалося отримати міністра енергетики, у зв’язку з цим в тому числі їм не вдалося вчасно потрапити в програму по ліквідації і перекрити борги ще в минулому році. На даний момент, якщо ви пам’ятаєте, ми минулого року допомогли їм приблизно на 50 мільйонів гривень, цього року знову майже назбиралося на 50 мільйонів гривень. Така от дивна ситуація. Пов’язана вона також з тим, що підприємство "Львівобленерго" ніяким чином не хоче йти назустріч даному підприємству і говорить тільки одне: перекрийте всі борги одночасно - і тільки тоді ми вам включимо електроенергію. А тим часом шахта затоплюється, тим часом приблизно 400 сімей залишаються без зарплати, і тим часом фактично підприємство, яке коштує сотні мільйонів гривень, може зупинитися повністю в цих українських морозах. І друге питання, яке хотів би згадати, - це Львівська вугільна компанія. На неї я прошу звернути увагу Антимонопольного комітету, прошу звернути увагу СБУ, яке вже там було якось з перевірками. Тому що це місце, де розкрадається сотні мільйонів гривень, змішуються шлами, змішуються порода і відправляється на українські ТЕЦ. А тим часом туди заїжджає російське вугілля під маркою Казахстану чи Польщі, і це терміново треба зупиняти. Ми продовжуємо працювати в Тимчасовій слідчій комісії з питань збитковості вугільної галузі, і найближчим часом будуть результати. Дякую всім.
Мазурашу Георгій Георгійович.
Георгій Мазурашу, "Слуга народу", 203 округ, Чернівецька область. Я теж ситуативно міняю трішки початок свого виступу, і хочу сказати нашим колегам, які говорять про об’єднання країни, щоб вони цим займалися реально, а не розколювали, прикриваючи це об’єднанням. Дорогою до парламенту я поспілкувався з учасниками акції залізничників, і декілька колег перед цим теж говорили про зарплати. Я теж з цієї трибуни вже декілька разів звертав увагу на те, що треба збалансувати ситуацію з зарплатами, принаймні в державному та комунальному секторі. І люди, які вийшли, залізничники, вони теж говорять, у них не політична акція, у них вимоги соціальні і професійні. І я, звертаючись до Кабінету Міністрів, де вони зараз знаходяться, вони жаліються, що їх не чують, не хочуть з ними спілкуватися, я прошу нашого Прем’єр-міністра Дениса Шмигаля, щоб людей почули і дали вичерпні відповіді на всі сім пунктів. Я, звісно, оформлю депутатським зверненням оці вимоги профспілки залізничників і транспортних будівельників України до Кабінету Міністрів України. Тепер щодо іншої проблеми, пов’язаної з децентралізацією і нашою сферою фізичної культури і спорту, яку я представляю. З різних куточків України і до мене, і до вас, і особливо до мажоритарників, я думаю, частіше звертаються люди з сигналами про те, що закриваються спортивні школи і інші спортивні об’єкти в різних куточках нашої країни. Це неприпустимо. Є там в законі передбачено запобіжник, що не можуть закриватися державні і комунальні спортивні школи без погодження з профільним міністерством, але це не вирішує питання, тому що насправді проблема глибше, там є різні і технічні, і районування нове, і інші супутні проблеми. Але з нашого боку ми теж упустили момент і не передбачили на етапі децентралізації захист фінансування стабільного сфери фізичної культури і спорту. Повірте, що це теж один із дуже важливих соціальних стандартів: оздоровлення, правильне позитивне виховання і прославляння нашої держави, окремих регіонів і населених пунктів. Тому до цієї проблематики треба поставитися уважно, і нам треба зробити все можливе і від нас, і від виконавчої влади. Кабінет Міністрів ми обрали для того, щоб ми забезпечили все-таки по всій країні однаковий мінімально допустимий рівень фінансування сфери фізичної культури і спорту з розрахунку на душу населення. Інакше не може бути, ми всі живемо в одній країні, і давайте об’єднуватися і так, всі мають фахівці мати рівні умови для роботи, а вже ефективність має визначатися за рахунок майстерності і професіоналізму, а не за рахунок того, чи більше, чи менше люблять ті чи інші громади, чи більш спроможні, чи менш спроможні ті громади. Дякую за увагу. Гарного дня.
Слово надається народному депутату Бойку Юрію Анатолійовичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя". Нестор Іванович Шуфрич, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, безумовно, я не перестану зараз спостерігати за ситуацією щодо позбавлення мовлення трьох каналів в незаконний, в неконституційний спосіб. Хочу довести до вас реакцію міжнародної спільноти і Офісу Уповноваженого комісара з прав людини ООН в Женеві, і Уповноваженого ОБСЄ з питань свободи засобів масової інформації. Всі визнали, що таке одноразове, миттєве виключення трьох каналів - це є загроза свободі слова в Україні. В резолюції Європарламенту цілий відділ присвячений проблемам свободи слова в Україні. Особливо звернута увага на сам факт виключення телеканалів такої можливості без задіяння суду, а також повноваження непомірні регулятора в особі Національної ради з питань телебачення та радіомовлення. Безумовно, ми сьогодні відстоїмо право наших журналістів дати інформацію, а народові України отримувати інформацію. Але на цьому фоні мене трошки дивують, чесно кажучи, і дратують крики про якийсь там колабораціонізм. Скажіть мені, будь ласка, а придбати канал "Тоніс" у сина Януковича під час протистояння на сході – це не є проявом колабораціонізму? А виведення особистої яхти попередника з території Кримського півострова – увага! - в супроводі російських ВМС – це не є сьогодні прояв колабораціонізму? А продаж за ціною вище ринкової, з отриманням компенсацій суднобудівного заводу на території Криму після 2014 року – це не є проявом колабораціонізму? І, безумовно, отримання дивідендів, сплата податків Російській Федерації, з яких фінансується російська армія – що це таке, це прояв патріотизму? Я вважаю, що в цих умовах ті, хто піднімають питання і сьогодні кричать "ату!" на телеканали, фактично бояться дзеркала. Тому що, вибачте мене, нечего на зеркало пенять, коль рожей не вышли, уважаемые "папередники", далеко не уважаемые! Тому позиція нашої фракції однозначна. Кожен громадянин України має право отримати інформацію. Якщо хтось порушує закон під час прямого ефіру, має нести кримінальну відповідальність, як це передбачено законом, або нести адміністративне, або фінансове покарання, але, увага, встановлену в суді. А все решта – це страх перед народом, слугами якого ви назвалися. А на самій справі ви його боїтеся і закриваєте рота журналістам. Дякую за увагу.
Дякую. Надійшла заява про перерву із заміною на виступ. Рудик Сергій Ярославович.
Шановні мої друзі, виборці, українці, колеги! За кілька хвилин ви будете обговорювати питання, яке регламентний комітет запропонував вам пройти без обговорення. Ну, буває так в парламентаризмі. Тому дві депутатські групи взяли слово, і, власне, маю тут кілька хвилин для того, щоб сказати кілька тез. Ви знаєте, що відбулося 28 січня в цьому залі: назвав двох своїх колег (одну цього парламенту, одну - попереднього) людьми, які не мають відповідної освіти, не мають відповідного досвіду у сферах, які вони пропонують реформувати, і воно викликало питання. В той же день ця історія була у мене на сторінці на Фейсбуці. Ви знаєте, скільки за 20 днів коментарів було на тему сексизму і неетичної поведінки, за 20 днів? Нуль цілих нуль десятих. Але комусь дуже захотілося поговорити на тему, що дівчинка, якій 32 роки, - це величезна образа для української жінки. Якщо колеги так вважають, перепрошую. Але непрофесіоналізм, нефаховість, невігластво не має статі, і ви це мусите зрозуміти. В цьому залі є багато людей, які попадають в штангу, але регламентний комітет не має часу розглядати їх питання. Невже ви щиро вважаєте, що Олександр Корнієнко - автор крилатої фрази про "корабельну сосну", - реально переймається проблемами сексизму? Чи Брагар, який пропонував українцям продавати собак для того, щоб вони розрахувалися за ці тарифи? Не будьте наївними, "Слуг народу" цікавить одне питання – різке падіння їхнього рейтингу. І найкращий спосіб зупинити цей рейтинг – це зачистити електоральне поле і забрати з цього залу інакомислячих і неугодних. Я розумію ще позицію по ОПЗЖ, вони бояться, що ті виборці, які будуть голосувати за "Опозиційний блок", будуть голосувати і ОПЗЖ. за них, чи ситуація по Шарію. А чим вам Рудик не вгодив? Ви знаєте, шановні українці, що, я крім того, що приймав дві присяги у Верховній Раді, що тричі ЦВК визнавало мене переможцем, я по сьогоднішній день не маю робочого місця в цьому залі і комітету. Ви думаєте, я менше вас буду "клепати", Дмитро Олександрович? Ви думаєте, я менше буду вам розказувати про ваші плани дореформувати країну? Нічого подібного. Так, я виступав двічі вдень – буду виступати чотири.
Фролов Павло Валерійович. Надійшла теж заява про перерву із заміною на виступ.
Доброго дня, шановні колеги! Зараз ми будемо давати оцінку діям нашого колеги Рудика, який 28 січня з цієї високої трибуни порушив депутатську етику і дозволив собі образливі сексистські висловлювання відносно жінок-депутатів. Я нагадаю, що колега з групи "За майбутнє" сказав про депутатку минулого скликання, що вона "дупля не різала". А одну з найефективніших законотворців цього скликання - Мар’яну Безуглу - він назвав дівчинкою 32 років, яка ні дня не працювала у спецслужбі і до чогось там нас закликає, додавши фразу: "що вони курять?". Засуджуючи такий вчинок, я закликаю не лише пана Рудика, який, до речі, не спромігся стати співавтором хоча б одного прийнятого закону в цьому скликанні, а й усіх інших колег залишити хуліганську лексику у підворотнях і не ганьбити парламент воровським жаргоном. Для того щоб у майбутньому запобігти таким прикрим випадкам, ми сьогодні маємо покарати колегу і позбавити його права брати участь у п’яти пленарних засіданнях, опублікувавши це рішення в газеті "Голос України". Недопущення депутата до участі у пленарках матиме для нього не лише репутаційну шкоду, а завдяки впровадженій нами системі штрафів, напевно, призведе і до фінансових втрат. Адже неучасть у 70 відсотках голосувань позбавляє депутата виплат на здійснення депутатських повноважень розміром 45 тисяч гривень. Як співавтор законопроектів про заборону проявів сексизму я звертаюсь до голів Комітетів з питань правоохоронної діяльності та з питань прав людини розглянути ці проекти у комітетах та внести їх у сесійну залу. Ми маємо створити прецеденти не лише у парламенті, а дати сигнал всьому українському суспільству, що будь-які слова, жести, прояви, візуальні прояви, що виражають ідею про те, що одна людина або група людей гірша через свою стать, не просто не толерується, а і карається належним чином. Це стосується не лише публічної сфери, а і приватної, а також Інтернету. Шановні колеги, скажімо "ні" будь-якій дискримінації, образам та приниженню. Дякую за увагу.
Переходимо до розгляду питання.
[[Не чути]]
Дивіться, ви багато реплік тут згадали. Я ж теж не брав репліку, правда? Ви не "клепайте", ви краще працюйте. Щодо висновку Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України про висловлення народному депутату України Рудику Сергію Ярославовичу на пленарному засіданні. щодо висловлювань народного депутата Рудика на пленарному засіданні Верховної Ради України 28 січня 2021 року до слова запрошується народний депутат України Кальченко Сергій Віталійович. Сергій Віталійович, хвилинку. 10 лютого 2021 року Комітет Верховної Ради України з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України розглянув на своєму засіданні заяву 58 народних депутатів України, членів депутатської фракції Політичної партії "Слуга народу", щодо образливих висловлювань народного депутата Рудика Сергія Ярославовича на пленарному засіданні Верховної Ради України 28 січня 2021 року під час виступу в ході розгляду проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Службу безпеки України". У таких випадках за висновком комітету, до предметів відання якого належить. [[Шум у залі]] Шановні колеги! Ілля Володимирович, трохи тихіше, будь ласка. Будь ласка! Без обговорення. Згідно частини п’ятої статті 51 Регламенту без обговорення може прийняти рішення про позбавлення народного депутата України брати участь у пленарних засіданнях до п’яти пленарних засідань. Це рішення доводиться до відома виборцям через газету "Голос України". Сергій Віталійович, вам слово.
Дякую, Дмитро Олександрович. Шановна президія, шановні народні депутати! Щойно Голова Верховної Ради озвучив положення частини п’ятої статті 51 Регламенту про те, що відбувається розгляд цього питання без обговорення. Це не забаганка Регламентного комітету, як сьогодні прозвучало, а це вимога закону. А, дійсно, Регламентний комітет на засіданні 10 лютого розглянув заяву народних депутатів (першим йде перший заступник голови фракції "Слуга народу" Олександр Сергійович Корнієнко, інші народні депутати – всього 58 підписів), в якій йшлося про висловлювання народного депутата Рудика під час пленарного засідання парламенту 28 січня. Також про висловлювання народного депутата Рудика на адресу народного депутата України Мар’яни Безуглої зазначив у своєму виступі на пленарному засіданні парламенту 2 лютого народний депутат Совсун. Керуючись положеннями статті 51 Регламенту, за результатами розгляду заяви народних депутатів членів фракції "Слуга народу", а також беручи до уваги виступ народного депутата Совсун, Регламентний комітет прийняв рішення: ухвалити висновок про висловлювання народного депутата України Рудика і рекомендувати парламенту без обговорення прийняти рішення про позбавлення народного депутата України Рудика права брати участь в п’яти пленарних засіданнях парламенту і довести таке рішення до відома виборців через газету "Голос України". Шановні народні депутати, я ще вважаю за необхідне проінформувати вас. Останнім часом лунають думки про те, що начебто рішення Регламентного комітету було прийнято з порушенням процедурних вимог. Інформую вас. До складу нашого комітету входять 11 депутатів. Від початку засідання 10 лютого, яке відбувалося в режимі відеоконференції, приєдналося 8 членів комітету. При розгляді в подальшому питань зв’язок з двома членами комітету був втрачений. При розгляді цього питання були присутні на засіданні, брали участь в обговоренні і голосуванні 6 членів комітету, більше половини від складу, кворум був. За прийняття цього рішення проголосувало 4 народних депутати – більше від присутніх. Тому це рішення прийнято в повній відповідності до Регламенту і Закону про комітети. Дякую за увагу.
Дякую. Відповідно до частини п’ятої статті 51 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію комітету. [[Шум у залі]] Без обговорення, 51 стаття Регламенту, вивчіть нарешті. Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України щодо позбавлення народного депутата України Сергія Ярославовича Рудика права брати участь у п’яти пленарних засіданнях Верховної Ради України. Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:56:47]] За-195 Рішення не прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Постанови про Заяву Верховної Ради України у зв’язку з шостою річницею початку Євромайдану та подій Революції Гідності (реєстраційний номер 2739). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:57:26]] За-229 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Устінова Олександра Юріївна.
Шановні колеги, враховуючи, що тут попередні спікери говорили, я дуже прошу зараз тих, хто вважає себе учасником Революції Гідності, хто підтримує те, що сталося на Майдані, хто вважає Революцію Гідності історичною подією, підійти сюди і показати, що все ж таки це об’єднає парламент. Сьогодні вашій увазі пропонується проголосувати Постанову Верховної Ради України, присвячену сьомій річниці Революції Гідності, Майдану, який забрав життя сотень наших громадян. Завтра сьома річниця цих подій. Ця постанова в першу чергу про справедливість і по нашу історію. Я хочу вам сказати, що навіть Європейський суд визнав Майдан і Революцію Гідності історичною подією, дав правову оцінку тому, що це було. Але український парламент за сім років своєї діяльності так і не зміг це зробити. Тому ми сьогодні можемо зробити історичний крок і визнати все ж таки, що Майдан, що Революція Гідності була історичною подією, що ми як парламентарі засуджуємо діяльність окремих працівників підрозділу "Беркут" і поліціантів, які вбивали людей. Що ми вимагаємо довести до логічного кінця і все ж таки в судах визнати, що ті діяння, які робили ці люди, що ті діяння, які робили керівники держави, були протиправними. Ви знаєте, чому я кажу, що це про справедливість? Тому що 20 сімей рідних, близьких учасників Революції Гідності та Героїв Небесної Сотні не дочекалися цієї справедливості. Вони померли, чекаючи на ту справедливість, на те, щоб їхніх дітей визнали героями, а не переворотниками, як це намагаються зробити Портнови через свої суди. Тому ми сьогодні як парламент маємо дати консолідовану відповідь і проголосувати за те, що Майдан, що Революція Гідності були історичною подією, за те, що все ж таки ми як парламент.
До слова запрошується. я оголошу. Шановні колеги! Шановні колеги, оголошую. Шановні колеги, послухайте, будь ласка! Оголошую хвилину мовчання за всіма, хто віддав життя під час трагічних подій, які відбулися в 14-му році. [[Хвилина мовчання]] Прошу сідати. Шановні колеги, до слова запрошується голова Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики Потураєв Микита Русланович.
Шановні колеги, рік тому ми з колегами у комітеті розглядали цей проект постанови і підтримали його. 15 лютого цього року з метою уточнення окремих положень наш комітет знову розглянув цей проект постанови і знову підтримав його. У зв’язку з тим, що минув рік від попереднього розгляду постанови, ми пропонуємо замінити шосту річницю на сьому, а також, не змінюючи суті документу, внести ще декілька правок техніко-юридичного характеру. Усі правки є у висновку комітету, який вам наданий або в письмовому, або в паперовому вигляді, або в ваших електронних кабінетах. За результатами розгляду комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти проект Постанови про Заяву Верховної Ради України у зв’язку з шостою річницею початку Євромайдану та подій Революції Гідності (реєстраційний номер 2739) за основу та в цілому з урахуванням пропозицій комітету. В мене є ще декілька секунд, і я хочу зазначити, що переважна більшість людей, які знаходяться в цьому залі сьогодні, знаходяться тут завдяки Революції Гідності. Переважна більшість людей, які знаходяться сьогодні тут, ніколи б не опинилася в цьому залі, якби не кров Героїв Небесної Сотні. Я прошу про це не забувати нікого, хто зобов’язаний своєю політичною кар’єрою тим людям, які віддали своє життя за свободу України і кожного українця, також і тих, хто досі не має совісті називати ті події державним переворотом. Слава Україні!
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій та груп. Чийгоз Ахтем Зейтуллайович.
Парубію, будь ласка.
Парубій Андрій Володимирович.
Українці, сьогодні, коли ми бачимо активізацію російських військ на сході України, особливо важливо пам’ятати про Революцію Гідності, адже немає сумнівів, Революція Гідності була етапом української боротьби за незалежність українського державотворення. І коли тут, у залі, Азаров проголошував про закриття шляху в Європу, це означало відкритий шлях до повної окупації України Російською Федерацією. Але Майдан зламав ці плани, Майдан не дав зробити Україну колонією Росії, і українці в ту зиму проявили небувалий героїзм, захищаючи українську незалежність. Майдан став частиною української ідентичності. І тому сьогодні для російської пропаганди так важливо дискредитувати Майдан, тому так важливо агентам впливу Росії тут, в залі, показати, що Майдан - це був державний переворот. І я звертаюся до найбільшої фракції. Як можна захищати інформаційну безпеку України від російської пропаганди і тут, з найвищої трибуни країни, дозволяти російську пропаганду? Цього не можна робити. Війна почалася, до речі, тут. Ви вчора згадували про Крим. Я нагадаю: коли приймалися Харківські угоди, власне, члени Партії регіонів, нагадаю, з георгіївськими стрічками, як російські диверсанти, провели тут рішення, щоб збільшити російський контингент у Криму. Це ви привели сюди російських солдат! Це ви почали війну! А ми сьогодні говоримо про нашу пам’ять. Сьогодні ми маємо цю заяву прийняти, щоб сказати і світу, і суспільству: Україна пам’ятає, Україна бореться і Україна переможе! Слава Україні!
Героям слава! Дануца Олександр Анатолійович. З місця включіть мікрофон.
Прошу передати слово Віталію Безгіну. Дякую.
Безгін Віталій Юрійович.
Колеги, найбільша людська цінність – це життя. І, власне, ніхто в цій залі, в залі українського парламенту не має жодного морального права ставити під сумнів героїзм людей, що загинули на Майдані, Героїв Небесної Сотні і солдат, українських солдат, що досі боронять нас від ворога і гинуть там щодня. Про що дана постанова? Вона не про політику, вона про справедливість і вшанування, про вшанування пам’яті людей і героїв, які віддали його за невідворотний курс України в Європу, за європейські цінності, за те, куди ми йдемо. І саме цю позицію задля цих людей ми маємо підтримати разом, без прив’язки до політичних прапорів і брендів. Звісно, можливо, виокремлюючи ті політичні сили, які на багато більш органічно виглядали би в залі Державної Думи Російської Федерації, а не в залі українського парламенту. Ця постанова, вона має вшанувати героїв. Тому я закликаю всіх, всіх проукраїнських депутатів і проукраїнські сили підтримати її і нарешті на сьому річницю Революції Гідності зробити те, що ми мали зробити ще давно. Слава Україні!
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую, шановний пане Голово. По-перше, я хотів би відреагувати на закиди окремих колег, які виступали. Ви знаєте, ніщо так не дивує, як цинізм і подвійні стандарти, коли крадуть 144 мільйони гривень на Меморіалі пам’яті жертв Майдану. Це раз. Є офіційне кримінальне провадження, воно розслідується. Один момент. Другий момент. Ми, якщо згадаємо 2013 рік, а я дуже добре пам’ятаю, жовтень місяць, може, десь до цього часу, чому взагалі відбулись протестні акції в Україні. Питання було в підписанні економічної частини Угоди про асоціацію. Нам обіцяли європейський вектор економічної інтеграції, європейські стандарти, європейську заробітну плату в 1 тисячу євро і багато інших речей. Що ми зробили за ці 7 років? Дивіться, перше, що ми маємо. ВВП країни обвалився зі 183 до 153. Експорт товарів, здавалось би, ми отримали, економіка зараз нові можливості, був 63 мільярди – став 49. Якщо ми говоримо за європейські заробітні плати і пенсії, коли в окремих країнах 1,5 тисячі, 1 тисячу 600 євро заробітна плата мінімальна, у нас зараз – 175 євро. Далі, інші показники. Мінімальна пенсія була в 13-му році в доларовому еквіваленті 147, зараз – 77. Так само прожитковий мінімум. Ось, що нам дозволяє говорити про те, що європейський вектор економічної інтеграції виявився хибним і той економічний курс, який був запропонований. І останнє. Інвестиції, держборг, заборгованість по зарплаті, зростання ціни на газ в 13 разів, зростання тарифу на опалення в 13,2 рази – це все ті показники, які говорять про те, що ми не досягли європейських стандартів рівня життя, європейського рівня купівельної спроможності. І нинішня Верховна Рада сьогодні має не декларувати, а запропонувати той економічний курс, який реалізує європейський рівень життя в Україні. Дякую за увагу.
Гузь Ігор Володимирович.
Ігор Гузь, депутатська група "Партія "За майбутнє", Волинь. Ви знаєте, друзі, в цьому залі, я переконаний, переважна більшість присутніх – це або учасники Майдану, або ті, хто співчував Майдану. Є й такі, і їх багато в провладній фракції. І лише одна політична сила, яка і тоді стояла за Росію, за Путіна і проти України. Що таке Майдан для більшості українців? Це не лише боротьба за європейський вектор, не лише боротьба за якісь цінності, важливі цінності – в першу чергу це боротьба за свободу, за свободу нашої країни. Ви гляньте, що відбувається в минулому році і в цьому в наших сусідів. Білорусь. На жаль, вони не змогли за ці 30 років здобути свободу. І диктатор "прижав" цілий народ, 30 тисяч людей були кинуті в тюрми, вбивства, насильство. На жаль, їм не вдалося. Те саме сьогодні в Російській Федерації. Люди встають з колін, але вони не змогли. Ми змогли. Ми змогли не тому, що політики повели, а тому що народ встав, і дехто пішов під кулі, і сьогодні лежить в сирій землі. Мені прикро як майданівцю, який теж був в цьому залі 5 років минулих. Прикро за те, що нам не вдалося за ті 5 років, постмайданній владі, закрити всі проблемні питання, притягнути тих, хто вбивав, побудувати музей Майдану і ще багато речей. Але ми не маємо зупинятися. Я за те, щоби консолідовано підтримали цю постанову і все-таки добилися того, аби ті герої на Майдані буди дійсно героями не тільки серед українців, а серед цілого світу. Дякую. Слава Україні!
Бобровська Соломія Анатоліївна.
Соломія Бобровська, фракція "Голос". Ви знаєте, напевно, я вперше це озвучу, але я дуже добре пам’ятаю вулицю Оранжерейну. Хто не знає і хто не з Києва, що таке вулиця Оранжерейна, - це центральний морг. А ще вулицю Петра Запорожця, там ще один морг. Туди везли хлопців з-під Михайлівської церкви, а на Петра Запорожця везли хлопців, які лежали в готелі "Україна". А ви знаєте, до цих пір пам’ятаю очі батька Івана Тарасюка і батька Сашка Храпаченка, які приїхали першими на розпізнавання тіла. Закрийте рота, будь ласка, цьому першому депутату, який сидить тут, на першому цьому. Тому що цих очей ви ніколи не забудете, бо в них холонули жили, щоб вони побачили своїх синів, чи вони лежать в морзі, чи не лежать. Ви знаєте, в кого не підніметься рука проголосувати за цю постанову, яка визнає Майдан історичною подією, купіть нарешті собі квитки. Хочете, ми вам купимо, їдьте вже в той Ростов чи куди завгодно. Там немає наших майданів, там немає цих довбаних українців, немає всіх інших тих, хто вам псує життя. Забудьте за цю країну і просто виїдьте звідси. Дякую.
Бакунець Павло Андрійович.
Дорогий український народе! У 1991 році ви та ваші батьки вибороли незалежність України де-юре, але не де-факто, і, власне, у лютому 2014 року відбувся бій за ментальну незалежність українського суспільства від так званого "русского мира". Тоді Україна заплатила надто високу ціну, біль і неспокій огорнули кожне серце українця. І ми досі не віддячили героям Майдану, їх сім’ям, їх родинам за їх величний подвиг. Сьогоднішня заява, яку ми голосуємо, - це є визнання їхньої жертви і це є те, що ми продовжуємо втілювати їхні ідеї з розвитку демократичного проєвропейського українського суспільства в життя. Слава Героям Небесної Сотні! Слава Україні!
Соболєв Сергій Владиславович.
Європейський Суд з прав людини дав чітке визначення: мирний протест, який був жорстоко придушений владою. Але я думаю, що Майдан – це не оцінки, а це те, що ти сам відчуваєш. І коли 7 років назад в Донецьку, Сімферополі, Запоріжжі чи Львові люди виходили на вулицю, це було їх відношення до того свавілля, до тієї жорстокості, до тієї тупості, яку проявляла влада. Але ще важливіше, які уроки ми всі винесли. Ключовий урок. За 7 років лише один голова обласної ради Запорізької, який перетворив Запорізьку обласну владу в сходку бандитів, поніс відповідальність. Один. Всі інші уникли цієї відповідальності. Я думаю, це відповідь на запитання, чи винесемо ми уроки на майбутнє і чи об’єднає це націю. Слава Україні!
Слово надається заступнику Голови Верховної Ради України Кондратюк Олені Костянтинівні. Після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали.
Дякую. Шановні народні депутати, я собі дозволю від президії Верховної Ради України висловити свою точку зору стосовно цієї постанови. Я була ініціатором цієї постанови на цій Погоджувальній раді, і я дякую керівнику комітету і всьому гуманітарному комітету за те, що винесена сьогодні ця постанова в зал. Ця постанова – це реально просто крапка в історичній справедливості, це пам’ять, про яку ми повинні пам’ятати, всі ті, хто віддячує тим людям, які загинули за те, щоб ми сьогодні могли бути тут, працювати на благо людей. І, відверто кажучи, це лакмусовий папірець, це за те, чи ми за європейську справедливість, чи ми далі хочемо бовтатися в тому болоті, яке сьогодні тут пропонується в залі з виступами. Тому я прошу, парламент 18 лютого 14-го року починався тут теж з кривавих подій - я особисто брала в цьому участь, коли допомагала людям вийти з тих подій, які траплялися, для мене це особиста біль, - і я дуже прошу не зловживати словами і не кидатися словами в ці пам’ятні дні. Слава Україні!
Героям Слава! Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками проект Постанови про Заяву Верховної Ради України у зв’язку з шостою річницею початку Євромайдану та подій Революції Гідності (реєстраційний номер 2739). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:18:22]] За-295 Рішення прийнято. Постанова прийнята в цілому. [[Оплески]] Дякую. Покажіть по фракціях. "Слуга народу" – 200, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 24, "Батьківщина" – 20, "За майбутнє" – 12, "Голос" – 15, "Довіра" – 16, позафракційні – 8. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо вдосконалення окремих положень у зв’язку із здійсненням спеціального досудового розслідування (реєстраційний номер 2164). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:19:15]] За-238 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Неклюдов Владлен Михайлович.
Шановні колеги, дорогі українці! Наближається сьома річниця подій на Майдані, важливих для країни, жахливих для людей подій. Ці події були в нас перед очима, і здавалося, що ми всі свідки цих зухвалих та страшних злочинів, що ось-ось - і винні будуть встановлені та покарані. Але, на жаль, так не сталося. Не хочу і не буду нікого звинувачувати, але і досі винних у розстрілі людей на Інститутській не засуджено. Незважаючи на час, люди чекають на це, великий суспільний запит на засудження Януковича, Захарченка та інших, тобто замовників, організаторів цих страшних злочинів ще існує, і ми маємо на нього відповісти. Законопроект 2164 розроблений якраз з метою невідворотності покарання осіб, які вчинили злочини та з метою уникнення кримінальної відповідальності виїхали чи перебувають в інших країнах, зокрема в країні-агресорі, або на тимчасово окупованих територіях України. В діючому Кримінально-процесуальному кодексі України спеціальне досудове розслідування має прив’язку до оголошення особою в міжнародний розшук, що, в свою чергу, роблять органи досудового розслідування, прокурора залежними від того, що Інтерпол виставить чи не виставить так звану "червону" картку. А що на практиці? А на практиці суди, як правило, відмовляють у задоволенні клопотань про здійснення спеціального досудового розслідування чи судового провадження, а винні особи продовжують уникати справедливого покарання. І настав час покласти цьому край. Законопроектом пропонується дві підстави для оголошення розшуку підозрюваного: якщо місцезнаходження підозрюваного невідомо; якщо підозрюваний ухиляється від явки на виклик слідчого, прокурора, слідчого суддю суду за умови його належного повідомлення про такий виклик, та існують обґрунтовані підстави вважати, що він виїхав та/або перебуває в іншій країні або на тимчасово окупованій території України. Крім того, законопроектом змінюється прив’язка інституту спеціального досудового розслідування до оголошення особи в міжнародний розшук на винесення постанови про оголошення підозрюваного у розшук. Шановні колеги, впевнений, що на сьому річницю подій на Майдані найкращим подарунком для потерпілих, родичів, близьких загиблих героїв на Майдані.
До слова запрошується голова Комітету з питань правоохоронної діяльності Монастирський Денис Анатолійович.
Колеги, цей законопроект – це наш борг перед людьми, які вийшли в 14-му році на опір проти системи, яка придушувала народ України. Це борг перед тими, хто загинув, борг перед тими, хто пішов далі по життю, але назавжди запам’ятає ці дні і цей рік. І це у тому числі борг перед тими, хто сьогодні, виїхавши з країни, з України, перебуваючи за кордоном, вже багато років вважає, що не може держава Україна притягнути до відповідальності тих злочинців, які вчиняли, організовували та супроводжували ці вбивства, ці злочини проти народу України. Колеги, в мене є прохання підтримати цей законопроект до першого читання. Комітет з питань правоохоронної діяльності розглянув та також рекомендує підтримати за основу. До другого читання треба доопрацювати і визначити ті запобіжники, які мають бути по цьому законопроекту, і це є абсолютно справедливо. Але в цей день, в цей час ми маємо показати нашу волю до того, що невідворотність покарання має значення в нашій державі. Дякую за увагу.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій та груп.
Народний депутат України Кабаченко Володимир Вікторович, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина". Крулько Іван Іванович, будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, безумовно, що ми абсолютно згодні з тим, що справи, які стосуються Майдану, відновлення справедливості, відновлення справедливості стосовно Героїв Небесної Сотні, людей, які безневинно були вбиті на Майдані режимом Януковича, має бути врешті-решт вирішено. І спеціальний законопроект, який повинен вирішувати цю проблему, ми повинні ухвалити в парламенті. Фракція "Батьківщина" одностайно підтримує ідею, щоб саме такі норми були прийняті, які визначені в цьому законі. Але цей законопроект потрібно голосувати тільки в першому читанні. І я поясню чому. Тому що до другого читання ми маємо розмежувати питання, які стосуються Майдану, які стосуються Героїв Небесної Сотні, які стосуються притягнення до кримінальної відповідальності режиму Януковича і їх пособників, від усіх інших питань, які абсолютно не мають відношення до Майдану. Тому в першому читанні ми цей законопроект голосуємо, і "Батьківщина" буде подавати поправки, щоб розділити ці питання до другого читання. Я вважаю, що це буде правильно і справедливо. І давайте під шумок правильних речей, захисту Майдану, захисту відновлення справедливості не ставити ті речі, які абсолютно руйнують кримінальне процесуальне законодавство. Дякую.
Лопушанський Андрій Ярославович.
Сюмар.
Сюмар Вікторія Петрівна.
Для кожного, хто був на Майдані, ці дні дуже складні. І емоційно я дуже добре розумію своїх колег: і Андрія Парубія, і Соломію Бобровську, і Олену Кондратюк. І повірте, нам дуже важко це згадувати, я думаю, всі, хто це бачив і чув, це величезна травма на все життя. І я не можу не погодитися з тим, що це наш величезний борг перед сім’ями загиблих, перед дуже багатьма людьми. Ми в минулому скликанні декілька разів подавали цей законопроект про заочне засудження. Ви знаєте, в цьому залі знаходилися люди, які настільки лобіювали свої інтереси, які дійсно проплачували великі гроші для того, щоб отакий законопроект не був схвалений. І це треба чесно визнати. Цей інструмент має існувати в тих історичних умовах, які пережила Україна. Але я не можу й не погодитися з моїм колегою Іваном Крульком. Справді це "палка о двух концах", і цей інструмент треба буде вдосконалити до другого читання. Треба зробити все можливе, щоб цей інструмент не застосовувався з політичною метою політичних розборок влади. Бо він насправді дуже зручний для цього, тому що без оголошення в Інтерпол можна буде застосовувати процедуру заочного засудження. Тобто невідворотність покарання за справи Майдану і неможливість застосування з політичною метою – це наш підхід. Але зараз я ще хочу дещо сказати про Майдан тим, хто тут багато в нас волає про економічну інтеграцію, про "попєрєдніков" і тому подібні речі. Ви знаєте, у "попєрєдніков", на жаль, були "попєрєднікі", і це були ви. Це були люди, які довели країну до банкрутства, коли в Держказначействі був нуль, взявши борг в 4 мільярди у Путіна. Це були люди, які проголосували в цьому залі Харківські угоди, які дозволили росіянам завести свої війська в Крим, і фактично добилися того, що Крим став на якийсь час, я думаю, був окупований Російською Федерацією. Ці "попєрєднікі" прямо причетні до справ Майдану і мають нарешті.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую, пане Голово. Я б із задоволенням подискутував би щодо економічних передумов і підходів, які були у нас в 14-му, 17-му і 18-му роках, але я передам слово Григорію Мамці, який фахово розкаже, чому з професійної точки зору.
Мамка Григорій Миколайович.
Шановні народні депутати, можна говорити про всі події, можна прив’язувати їх до закону, можна щось визнавати, можна не визнавати, але цей законопроект трошки про інше. Цей законопроект про зміни до Кримінального процесуального кодексу. Дія Кримінального процесуального кодексу розповсюджується не тільки на тих, хто втік, а на всіх громадян України. І якщо буде підміна понять саме конкретно відносно якоїсь однієї справи, то це дурість парламенту. Цей закон каже дуже дві прості речі, що слідчий може розмістити 2 повістки, 2 повістки, а не вручити належним чином, і оголосити в міждержавний розшук. Це вірно. На мою думку, необхідно все-таки правоохоронній системі, маючи таку кількість правоохоронних органів, доброякісно виконувати свою роботу. Хочу звернути увагу, що оголошення в міжнародний розшук до процедури заочного засудження – це тільки одна сота відсотка щодо розпочаття процедури. Процедура розпочинається на загальних підставах на умовах Кримінального процесуального кодексу, коли правоохоронний орган, процесуальний керівник звертається до суду, доказує щодо розпочинання процедури щодо заочного засудження, і суд починає цю процедуру своїм відповідним рішенням. Можна змінювати закон, але ці зміни приведуть до того, що потім судова гілка влади буде корумпована, яка не дає підстав розпочинати заочне засудження. На жаль, ми не будемо підтримувати цей законопроект, тому що зміни, які використовуються під одні події, будуть розповсюджуватися на всіх громадян України.
Батенко Тарас Іванович. Більше ніхто не бажає виступити? Арешонков, Устінова. Через 4 хвилини переходимо до голосування. Тарас Іванович Батенко.
Шановні колеги, наша депутатська група "За майбутнє" погоджується з висновками представників і фракції "Батьківщина", і фракції "Європейської солідарності", які говорять про те, що цей законопроект, як палка з двома кінцями. З одного боку, ми розуміємо те, що ми повинні шукати реальний інструмент для притягнення до відповідальності осіб, які причетні до цієї трагедії, яка сталася на Майдані, і до Революції Гідності, до крові, яка пролилася там, які сьогодні переховуються в Росії або на окупованих територіях України. І підставою для оголошення в розшук може бути достатньо лише існування обґрунтованих підстав вважати, що вони виїхали або перебувають на цій території, за висновками правоохоронних органів. Але ми, друзі, пишемо закони на постійній основі, а не тільки для представників колишнього політичного режиму, представникам якого місце у в’язниці. Тому ми переконані, що нам важливо, щоб злочинці своїми діями, які своїми діями призвели до Майдану в 2014 році, були покарані. Але нам також важливо, щоб у руках будь-якого Президента України, незалежно від прізвища, не з’явився в майбутньому потужній механізм тиску на політичних опонентів. І ми при ухваленні даного проекту закону пам’ятатимемо про проведену і попереднім Президентом України судову реформу, за якою в нас судді і суди стали значною мірою підконтрольними одній людині. Тому, очевидно, що ми виходимо із існуючих політичних реалій. Ми вважаємо, що даний законопроект потрібний, що його потрібно приймати в першому читанні, але лише в першому читанні, доопрацювати до другого читання із встановлення часових рамок періоду Революції Гідності. І в таких умовах наша депутатська група готова проголосувати за нього і в другому читанні. Дякую вам.
Чернєв Єгор Володимирович.
Доброго дня, шановні колеги! Тут вже було багато сказано про те, що для нас є Революція Гідності, і це дійсно цивілізаційний вибір, який зробила України 7 років тому. Я думаю, що ми не звернемо з цього шляху. Але разом з тим це велика трагедія для багатьох сімей, які втратили своїх близьких. Я особисто, на жаль, був свідком загибелі одного з Героїв Небесної Сотні. Він загинув фактично в мене на руках. Його вбили кулею, якою зупиняють автотранспорт. Просто пробили. Я бачив його очі. І я вважаю, що допоки не буде справедливого правосуддя для тих, хто вчиняв такі злочини, ми не можемо закрити цю незагоєну рану. І допоки не буде покарано цих злочинців, ми будемо мати ризик повторення такої ситуації і, не дай Боже, втрати країни. Тому я прошу підтримати цей законопроект у першому.
Арешонков Володимир Юрійович.
Шановні колеги, депутатська група "Довіра" абсолютно підтримує ту логіку, яка була висловлена професіоналами юристами, правниками з тим, що потрібно дуже уважно підходити до змін, у даному випадку в Кримінальний процесуальний кодекс, тому що є юридичні аспекти, і бажано, щоб вони утрималися в повному обсязі. Але сьогодні йде мова в цьому законопроекті про забезпечення невідворотності покарання за ті кримінальні правопорушення, злочини, які були вчинені посадовими або іншими особами, які покинули і перебувають на території інших держав. Тому ми маємо шукати і вдосконалювати механізм притягнення до відповідальності таких осіб. Невідворотність покарання – це ключова позиція. Тому депутатська група "Довіра" буде підтримувати в першому читані даний законопроект. Дякую.
Устінова Олександра Юріївна.
Шановні, я в двох словах поясню, в чому полягає цей законопроект. Для того, щоб зараз заочно засудити людину - це ті, які зараз перебувають в Росії, на окупованих територіях, ті "беркути", які втекли, - потрібно людину оголосити в міждержавний чи в міжнародний розшук. В міждержавний ми не можемо оголосити, бо це лише по країнах СНД, а Росія нам каже, що "ми вам не видамо цю людину, тому що це не відповідає державним інтересам Російської Федерації". І я їх розумію. Так вони нам не видають Пшонку, так вони нам не видають Захарченка і всіх інших, хто вчиняли ті вбивства і те, що відбувалося на Майдані. Ми не можемо цих людей оголосити в міжнародний розшук, тому що вони були на топових позиціях, і Інтерпол цього не робить. Тому ми маємо мати інструмент, щоб зараз тих людей, які знаходяться в Росії і на непідконтрольних територіях, які належать все ж таки Україні де-юре, оголосити в розшук і заочно засудити, щоб ті "беркути", які вбивали наших людей на Майдані, були засуджені. Це про справедливість. Дякую.
Переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо вдосконалення окремих положень у зв’язку із здійсненням спеціального досудового розслідування (реєстраційний номер 2164). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:37:41]] За-299 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного.
Шановні колеги, коротке оголошення. Народний депутат Івченко у зв’язку з тим, що не спрацювала його картка, просить зарахувати голос "за" при голосуванні за проект Постанови 2739. Дякую
Шановні колеги, наступне питання – це проект Закону про внесення зміни до підпункту 7 пункту 2 розділу XV "Прикінцевих та перехідних положень" Закону України "Про вищу освіту" щодо продовження строку завершення підготовки кандидатів та докторів наук (реєстраційний номер 4667, 4667-1). Нам необхідно прийняти рішення про включення цього питання до порядку денного. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. Необхідно 226 голосів. [[11:38:48]] За-319 Рішення прийнято. Пропонується застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:39:11]] За-312 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:39:31]] За-236 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Шпак Любов Олександрівна.
Шановний головуючий, шановні колеги! Переконана, що ми всі усвідомлюємо, що наша робота в парламенті повинна бути спрямована в тому числі на вирішення нагальних потреб, які виникають. Така нагальна потреба зараз є – це соціальна напруга, яка зараз існує в нашому науковому середовищі. Я, доктор економічних наук, 6 років працювала ректором університету. Але, уявіть, ми хочемо продовжити на 6 місяців, тобто до кінця року, захист кандидатських, докторських дисертацій, так як з причини пандемії COVID не могли деякі науковці вчасно написати роботу. Але подається альтернативний законопроект, який повністю нівелює цей законопроект, який є. Тобто він не є альтернативний, він повністю змінює систему. Тобто вже 10 березня наші науковці не зможуть подати наукові роботи до захисту, відповідно нова система не розроблена, і відповідно до цього цю систему повинні ми вирішити. Щодо альтернативного законопроекту. Там ми повністю нівелюємо таке поняття, як "доктор наук". Тому що доктор наук, як мені відповідь була, зверніть увагу, це наука. Але, вибачте, магістерська робота, кандидатська робота – це теж є наука. Давайте не будемо вбивати нашу науку! Це перше. Друге. Я підтримую законопроект альтернативний, якщо вже будемо йти до цього, і дам свої правки. Дякую.
До слова запрошується голова Комітету з питань освіти, науки і інновацій Бабак Сергій Віталійович. Дайте, будь ласка, 4 хвилини – від авторів і від комітету.
Доброго дня, шановні колеги! Ми зараз говоримо про альтернативний законопроект. Що пропонує основний законопроект? Відтермінувати ще раз строки захисту кандидатів і докторів наук, які починали свою підготовку до 1 вересня 2016 року, ще на півроку. Я нагадаю, що минулого червня ми вже це одного разу зробили і одного разу відтермінували. І це проблема, яка просто відтерміновується. Ми ж альтернативним законопроектом пропонуємо її вирішити. І ті, хто почав свою підготовку як майбутні кандидати або доктори наук до 1 вересня 2016 року, зможуть захищатися постійно, тоді, коли вони це захочуть, в докторських постійно діючих спецрадах, власне, без конкретного терміну до 31 грудня. Є поважні причини, які зараз описані в законі, які дозволяють їм право це робити. І не треба, я думаю, їх обмежувати ще одним якимось дедлайном. По-друге. Що пропонує цей закон? Цей закон справді пропонує перевести докторів наук з Закону "Про вищу освіту" в Закон "Про науку і науково-технічну діяльність". Я не погоджуюся з попереднім оратором, тому що магістерська і PhD програми – це освітньо-наукові програми, а докторська програма – це чиста наука. Тому їй місце в Законі "Про науку і науково-технічну діяльність". Більше того, це зовсім жодним чином не виплине на роботу спеціалізованих вчених рад, на роботу закладів вищої освіти з підготовки докторів наук чи будь-яких інших наукових ступенів. І найголовніше, що пропонується. Нарешті впорядкувати присудження наукових ступенів. І тепер, коли ми будемо. для докторських нічого не змінюється, будуть постійно діючі спеціалізовані вчені ради, а для PhD буде трішки інакше, і ми передаємо це повністю на автономію університетів. І університети зможуть створювати разові спецради по захисту докторів філософії, присуджувати ступінь, і більше атестаційна колегія Міністерства освіти й науки не буде затверджувати це рішення, право і відповідальність повністю передається на місця в рамках децентралізації і автономії університетів. Тому комітет розглянув обидва законопроекти і прийняв рішення: законопроект 4667 відхилити, а законопроект 4667-1 прийняти за основу. І, більше того, колеги, єдине, в чому я можу погодитися з попереднім оратором, це в тому, що у нас справді спливає 30 червня строк видачі дипломів кандидатів наук. А відповідно до 15 травня працюють спеціалізовані вчені ради, а до 10 березня потрібно подати оголошення про захист. Тому нам потрібно терміново прийняти цей закон для того, щоб упорядкувати систему до 10 березня. Дякую, колеги. І прошу підтримати.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти по фракціях. Фріс Ігор Павлович.
Вибачте, може, теж непарламентське слово скажу, ото поперло. Нарешті в мене попало, що дозволили сказати слово. Я хочу підтримати нашого колегу Сергія Бабака з цим законопроектом. В мене сидить на телефоні доктор наук, професор, який кричить: "Бабак з докторами!". Тобто абсолютно правильна позиція – прийняття цього законопроекту, яка дозволить, з однієї сторони, все ж таки вирішити питання здачі тими особами, які вже з 16-го року почали захист докторських дисертацій, а, по-друге, розділить, що докторат – це все ж таки науковці, а не перебувають в освітній якійсь там процедурі. Дякую.
Дякую. Кубів Степан Іванович.
Пане Голово, слово прошу передати пану Ростиславу Павленку. Дякую.
Ростислав Миколайович Павленко.
Дякую, Дмитро Олександровичу. Шановні колеги, справді, фракція "Європейської солідарності" виходить з того, що проблеми варто вирішувати, а реформи завершувати, а не черговий раз відкладати їх вирішення на потім. Тому ми будемо в першому читанні підтримувати альтернативний законопроект, виходячи з того, що новий механізм захисту, який дозволить ширшу автономію університетів, дозволить нарешті розв’язати цей вузол і показати спосіб і вид захисту для всіх тих, хто захищається і на рівень доктора філософії, і на рівень докторів наук. Закон ще потребує доопрацювання в частині розподілу повноважень між Міністерством освіти і науки і Нацагентством із забезпечення якості освіти, по деяких інших питаннях. Але це спокійно можна зробити до другого читання, відповідно з тим пов’язана наша позиція. Але підтримка цього законопроекту має відкрити цілу низку, як нам здається, доопрацювань по системі освіти, вищої освіти, зокрема фінансової автономії університетів, зокрема в більш ефективній боротьбі з плагіатом, недопущення на найвищі посади, в тому числі міністерські, людей, які обґрунтовано підозрюються в плагіаті, і питаннях щодо якості підручників і навчальних матеріалів. Дуже дякую.
Будь ласка, народна депутатка України Констанкевич Ірина Мирославівна, депутатська група "За майбутнє". Будь ласка.
Прошу передати слово Тарасу Івановичу Батенку.
Тарас Іванович Батенко, будь ласка.
Знаєте, шановні колеги, ми знаємо про те, що демократія – це у нас є процедура. А якщо ми говоримо про науку, то ми вважаємо, що наука повинна стояти все-таки вище процедури. Процедура не повинна зв’язувати путами науковий процес. І я вважаю, що нам треба чимшвидше приймати цей законопроект, один з них. Я, звичайно, прихильніше ставлюся до законопроекту базового, де є співавтором наша колега Ірина Мирославівна Констанкевич. Я хочу сказати, що цей законопроект, безумовно, важливий для кількох сотень вчених, які хочуть стати кандидатами, докторами наук. Тому що захисту чекають молоді науковці, і вони вже зараз не можуть подавати до захисту, процедура триває чотири місяці, вже зараз спеціалізовані вчені ради не приймають до захисту дисертації, тому що процедура має закінчитися на початку червня місяця. Ми розуміємо, що якщо ми зараз не приймемо до захисту тих вчених, ми можемо позбутися чи відтермінувати появу глибоких філософів, політологів, істориків, науковців, які можуть стати в один ряд з іменами відомих вчених таких, як там Мирослав Попович, В’ячеслав Брюховецький, Мераб Мамардашвілі і так далі. Я хочу сказати, що слід розуміти різні терміни, які в’яжуться в цьому законопроекті. Скажімо, термін "фальсифікація" і "фабрикація" нам, можливо, розтлумачити до кінця ці терміни, щоб не було зловживань. Тому що якщо хтось накладе табу в питаннях фальсифікації, фабрикації дисертації, спеціалізована вчена рада може втратити свій статус на кілька років. Може стати жертвою вищий навчальний заклад, і можуть стати жертвою багато науковців. Фальсифікація має стати окремим законом про академічну доброчесність. Питання погодження з МОН, створення разових. спеціалізованих вчених рад. Це теж питання суперечливе, яке більше розв’язується в базовому законопроекті. Тому я вважаю, що нам треба розробляти не тимчасове положення про захист, а постійне положення, і ми готові проголосувати за базовий законопроект нашого співавтора за основу в першому читанні. Дякую.
Сухов Олександр Сергійович.
Прошу Білозір передати.
Шановний пане головуючий, шановні колеги, шановні українці! Думаю, тільки завдяки тому, що був внесений законопроект 4667, там, де я теж є співавтором, щодо продовження можливостей захисту дисертацій, ми отримали альтернативний законопроект. Дійсно, мені здається, що цей законопроект трохи використовує оцю проблему з дедлайном щодо подачі документів по дисертаціях, і відповідно ті проблеми, які виникли з НАЗЯВО, які не розробили в строк порядок захисту, МОН не розглянув, уряд не затвердив. І відповідно ми користуємося цим, що потрібно продовжити цей дедлайн, і робимо дуже. перекроюємо, і зовсім не в кращу сторону, Закон "Про вищу освіту". Мені здається, треба було окреслити проблеми, треба було напрацювати спільну позицію з науковцями. Натомість ми в понеділок реєструємо законопроект, у вівторок на позачерговому комітеті розглядається проект без висновку ГНЕУ і рекомендують нам його прийняти. Але, мені здається, є бажання змінити відносини у сфері захисту дисертацій і вони не дуже є якісні. Тому ми будемо вносити правки до другого читання. І науковці, які вчора ознайомились з текстом законопроекту, дзвонять мені і задаються питанням, чому прибирають з Закону "Про вищу освіту" ступінь доктора наук і чи університетам наука не потрібна. І потім уточнюють: а працюючи в університеті, ми не втратимо через те відповідні надбавки? Потрібно це чітко прописати, щоб люди за це не переживали. Також викликає питання щодо надання МОН додаткового повноваження погоджувати утворення разових спеціалізованих вчених рад для присудження ступеня доктора філософії. Чи це нам потрібно? Ви хочете повернути корупційні ризики назад в МОН? Тому буду готувати правки до другого читання. Більше того, сьогодні після засідання парламенту переговорю з рядом ректорів і порадимося з ними, що ми можемо напрацювати. І маю надію, профільний комітет буде конструктивний і врахує ці правки до другого читання. Дякую.
Колтунович Олександр Сергійович. Хто ще? Лукашев. А хто ще буде виступати? Совсун. Включіть, будь ласка, мікрофон Лукашеву.
Шановні колеги, ми підтримуємо альтернативний законопроект з кількох позицій. По-перше, необхідно убезпечити молодих науковців від тієї бездіяльності МОНу і НАЗЯВО, що призвело до того, що на підставі відсутності нормативної процедури довгий час не могли розпочати захисти дисертації доктора філософії. Безумовно, необхідно вирішити сьогодні питання з переводом тих норм стосовно ступеня доктора наук до Закону про науку і наукову діяльність, оскільки дійсно в освітянському середовищі виникає занепокоєння щодо надбавок науково-педагогічним працівникам. Але ж позитив у тому, що університети мають повну автономію щодо присудження ступеня доктора філософії. Дякую.
Совсун Інна Романівна.
Інна Совсун, фракція "Голос". Шановні колеги, щодо цього законопроекту. Ви знаєте, я з цікавістю слухаю, як зараз представники всіх фракцій, які голосували за призначення Сергія Шкарлета міністром освіти і науки України, скаржаться на те, що Міністерство освіти і науки України не розробило необхідну нормативку. Друзі, про це треба було думати тоді, коли ви голосували за Сергія Шкарлета, а зараз ви дивуєтесь, що він чогось не виконує. Друге: питання про логіку того, які рішення ми приймаємо. Я пам’ятаю, як рік тому, можливо, більшість забули, в цій залі голосувався законопроект, в якому пафосно розповідалось про те, що ми децентралізуємо повноваження в сфері освіти, в сфері вищої освіти: забираємо ліцензування в Міносвіти, забираємо інші повноваження. Зараз альтернативний законопроект, який пропонується, повертає ліцензування, повертає повноваження щодо погодження створення спецрад під Міністерство освіти і науки України – те саме Міністерство освіти і науки України, яке не справляється зараз із підготовкою чинної нормативки. Друзі, давайте будемо якось послідовними і трошки більш стратегічно.
Крулько Іван Іванович.
Іван Крулько, Фракція "Батьківщина". Ви знаєте, мені дуже цікава дискусія з приводу цих двох законопроектів в залі, про те як її підтримати, як її не підтримати. Так проблема полягає в тому, що це два різні законопроекти. Вони стосуються різного предмету і не може бути законопроект тире один альтернативним до законопроекту, який вносить зміну в "Перехідні положення" одну, змінює термін, на півроку продовжує можливість молодим вченим захистити кандидатські і докторські, а тире один – це законопроект, який вносить зміни ще в 4 інші законодавчі акти. Він не є правильним чи неправильним, він є просто іншим. Тому я хочу звернути увагу, знаєте, оце от по принципу, коли не можна, а дуже хочеться, то тоді можна. Не можна було цей законопроект реєструвати як альтернативний. Ми його мали окремо розглянути, спочатку проголосувати за основу і в цілому законопроект мого співавторства, де ми просто продовжуємо на півроку можливість захистити кандидатські і докторські, а потім окремим законом вирішити проблему, яку подав голова комітету пан Бабак і весь комітет. Ось про що я кажу. Тому, безумовно, що треба голосувати хоч за щось, бо треба вирішувати проблему. Але я звертаю увагу, що не можна.
Всі бажаючі виступили? Будь ласка, підготуйтеся до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до підпункту 7 пункту 2 розділу XV "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про вищу освіту" щодо продовження строку завершення підготовки кандидатів та докторів наук (реєстраційний номер 4667-1). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:57:03]] За-339 Рішення прийнято. Ставлю на голосування. Згідно частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі правок та пропозицій, та підготовки законопроекту до другого читання щодо законопроекту про внесення зміни до підпункту 7 пункту 2 розділу XV "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про вищу освіту" щодо продовження строку завершення підготовки кандидатів та докторів наук (реєстраційний номер 4667-1). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:57:57]] За-248 Рішення прийнято. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до статті 16 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" щодо регулювання господарської діяльності з озоноруйнівними речовинами та фторованими парниковими газами (реєстраційний номер 4259). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Законопроекту, розгляду. [[11:58:48]] За-231 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник міністра захисту довкілля та природних ресурсів Шахматенко Роман Сергійович. Я думаю, що ми заслухаємо заступника міністра і підемо на перерву, якраз буде 12:01. Немає заперечень? Ваш час іде, говоріть, будь ласка.
Дякую. Шановна президія, шановні народні депутати, на розгляд Верховної Ради України урядом подано проект Закону про внесення змін до статті 16 Закону "Про охорону атмосферного повітря" щодо регулювання господарської діяльності з озоноруйнівними речовинами та фторованими парниковими газами (за реєстраційним номером 4259). Метою законопроекту є приведення Закону України про атмосферне повітря у відповідність до вимог європейських регламентів з регулювання фторованих парникових газів та озоноруйнівних речовин та Монреальського протоколу, та Кігалійської поправки до нього. Зазначене дозволить боротися належним чином із змінами клімату, а також руйнуванням озонового шару. Прошу народних депутатів підтримати вищезгаданий проект. Дякую.
Дякую. Оголошується перерва до 12:30.
До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань екологічної політики та природокористування Василенко Леся Володимирівна.
Шановні колеги, метою прийняття цього законопроекту є приведення Закону України "Про охорону атмосферного повітря" у відповідність до Закону України "Про регулювання господарської діяльності з озоноруйнівними речовинами та фторованими парниковими газами". Насправді це є технічний законопроект, який стосується дотримання Україною взятих на себе міжнародних зобов’язань, особливо після набрання чинності для України Монреальського протоколу про речовини, що руйнують озоновий шар і конкретно щодо поступового скорочення та в подальшому припинення споживання цих речовин. У 2016 році прийнято Кігалійську поправку до Монреальського протоколу, згідно з якою встановлено вимоги щодо регулювання фторованих парникових газів за механізмом скорочення споживання озоноруйнівних речовин. І законом врегульовано питання щодо використання імпорту озоноруйнівних речовин і фторованих парникових газів та товарів, які їх містять, а також їх споживання на території України. За висновками Комітету з питань інтеграції України до Європейського Союзу законопроект не суперечить зобов’язанням України відповідно до Угоди про асоціацію, а також відповідно до норм права Європейського Союзу. ГНЕУ, Головне науково-експертне управління, Апарату Верховної Ради України також не заперечує щодо можливості прийняття цього законопроекту. Відповідно за результатами розгляду на комітеті ухвалено рішення про прийняття за основу законопроекту про внесення змін до статті 16 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" щодо регулювання господарської діяльності з озоноруйнівними речовинами та фторованими парниковими газами. Прошу підтримати цей законопроект, він є абсолютно технічним і необхідним для того, щоб ми рухались євроінтеграційним шляхом і для того, щоб українці жили і дихали чистим повітрям. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Прошу записатися: два – за, два – проти. Будь ласка, народний депутат Бондар Михайло Леонтійович, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Передайте, будь ласка, Княжицькому Миколі.
Микола Княжицький, "Європейська солідарність".
Дякую. Шановні колеги, ну, це абсолютно технічний законопроект, звичайно, його треба підтримати, а в другому читанні врахувати пропозиції ГНЕУ і відкоригувати його редакційно. Це чудовий приклад, коли ми імітували турборежим, тиснули кнопку за недосконалі законопроекти для того, щоб зараз тиснути кнопку заради їхнього виправлення. Тому, так, ми натиснемо кнопку "за" і підтримаємо цей законопроект в першому читанні, щоб виправити помилки турборежиму. Дякую.
Будь ласка, народна депутатка Скороход Анна Костянтинівна, депутатська група "За майбутнє".
Ми абсолютно підтримуємо даний законопроект. Більше того, він є дійсно технічним і потребує прийняття. Але, ви знаєте, я сьогодні хочу згадати свій округ і Богуславщину. У мене в місті Богуславі є така фабрика "Темп", яка просто своїми викидами отруює життя людей, не дає їм нормально дихати, і ніхто на цю фабрику не має управи. Куди б я не писала і куди б я не зверталася, в які б екологічні інспекції, нагляди, що б ми не робили, все просто закривається, тому що цю фабрику повністю покриває Міноборони. Я дуже прошу і звертаюся зараз до Президента, до Кабінету Міністрів України, до Міністерства екології з проханням втрутитися в дану ситуацію та допомогти, щоб дана фабрика або встановила фільтри на те, щоби просто не отруювати людей, або була тимчасово закрита до того моменту, допоки не буде повністю відповідати екологічним вимогам і нормам. Даний законопроект депутатська група "За майбутнє" обов’язково підтримає в першому читанні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я попрошу народних депутатів запросити до зали. А я надаю слово ще народному депутату України Олександру Сергійовичу Колтуновичу. І після цього чи будуть бажаючі ще виступити? Не буде. Будь ласка, Олександр Сергійович. А, будуть ще, бачу. Пані Лариса Білозір, бачу.
Дякую. Шановний головуючий, безумовно, погоджуюсь з колегами, що є технічний аспект даного проекту закону, але ми його не будемо підтримувати. Я приведу чому. Наприклад, де в аргументації параметри ефективності, яких ми досягаємо прийняттям даного законопроекту? Наприклад, валові викиди забруднюючих речовин, наскільки вони зменшуються, які будуть прогнозні параметри в найближчі роки? Або, наприклад, як зросте кількість підприємств, які впроваджують ресурси, енергозберігаючі технології, зменшують якраз ці валові викиди? Ось чого немає в даному документі. Або теж важливий момент, ми вчора так само проголосували законопроект щодо промисловості забруднення по первинним водокористувачам, і сьогодні фактично теж такий екологомісткий законопроект, який спрямований на покращення стану навколишнього природнього середовища. Але тут цього немає, тому що ми не бачимо, перше, механізмів і інструментів, за рахунок яких буде досягнення цілей. Раз. Друге. Ми не побачили тих параметрів ефективності, про які я казав. Це ще один момент. Третє. Ми ж ніхто не проти того, щоб ми імплементовували європейське законодавство і ті природоохоронні директиви, які стосуються навколишнього природнього середовища. Це і щодо якості питаної води, щодо зменшення викидів у навколишнє природне середовище і ряд інших моментів. Але тут цього немає. І, що найголовніше, я вчора про це казав, під час обговорення законопроекту, немає фіскальних інструментів для того, щоб стимулювати і дати підприємствам ресурс для того, щоб впроваджувати ці технології. У свій час рахували, що там необхідно для переходу на технічні регламенти і стандарти Європейського Союзу необхідно було 165 мільярдів євро. Це великі гроші, цих коштів немає у підприємств. Тому, з цієї точки зору, необхідно було і кредитні стимули, і податкові стимули, і бюджетне відповідне співфінансування, і ряд інших моментів для реалізації відповідної екологічної політики. Тоді на виході будемо мати конкретний результат. Ну і, безумовно, ми не можемо не ігнорувати того, і не звертати увагу, на "зелене" мито, яке зараз запрацює для Європейського Союзу, ми обнулимо свій європейський експорт. Тому ми маємо також це.
Дякую, Олександр Сергійович. Слово надається народній депутатці України Білозір Ларисі Миколаївні, депутатська група "Довіра". І після цього переходимо до голосування, шановні колеги.
Колеги, сьогодні дійсно підприємства переробної та добувної промисловості є одним з найбільших забруднювачів атмосферного повітря – 35 відсотків і 18 відповідно. І сьогодні нам потрібно синхронізувати процес захисту навколишнього середовища викидів промисловості з європейськими стандартами. І це дійсно суто технічний законопроект, він виправляє неузгодженості. Це також про зобов’язання України перед світовою спільнотою, і ці зміни в Закон України "Про охорону атмосферного повітря" просто систематизують та наводять порядок в тому, що існує зараз. Тобто це реєстри, звіти, зобов’язання по зменшенню використання озоноруйнуючих речовин, які визначені в Законі про регулювання господарської діяльності. Тому цей закон потрібно обов’язково підтримати і в першому, можна, в принципі, і в цілому одразу. Дякую.
Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу. Готові? Не дуже. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 16 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" щодо регулювання господарської діяльності з озоноруйнівними речовинами та фторованими парниковими газами (реєстраційний номер 4259). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:42:26]] За-294 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про забезпечення комерційного обліку природного газу" щодо термінів встановлення лічильників споживачам природного газу (реєстраційний номер 4248, 4248-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:43:02]] За-231 Рішення прийнято.
До слова запрошується народний депутат України Сергій Дмитрович Гривко. Будь ласка, Сергій Дмитрович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, представляю вашій увазі проект Закону про внесення змін до Закону України "Про забезпечення комерційного обліку природного газу" щодо термінів встановлення лічильників споживачам природного газу (№4248). До нього поданий також альтернативний проект Закону 4248-1. Підняте питання в цих двох законопроектах дуже важливе для населення, було дуже багато звернень від громадян, особливо від деснянської громади Чернігівської області, їм дуже дякую за активну громадську позицію. Отже, суть законопроекту. 1 січня 2021 року сплив термін встановлення суб’єктами господарювання, що здійснюють розподіл природного газу на відповідні території, лічильників газу для населення, що проживає у квартирах та приватних будинках, в яких газ використовується тільки для приготування їжі. Прийняття даного законопроекту пропонується з метою захисту прав споживачів послуг з постачання природного газу для приготування їжі та усунути відповідні ризики відключення газу по майже 80 відсотках населення зазначеної категорії споживачів, не встановлені газові лічильники, а облік газу дуже важливий для бюджету країни і для розвитку країни. Таким чином, основний і альтернативний законопроекти продовжують термін встановлення газових лічильників, але в альтернативному законопроекті доповнені певні технічні норми, що роблять законопроект трошки кращим. Відповідно, народні депутати, прошу підтримати альтернативний проект Закону 4248-1 за основу та в цілому, питання дуже важливе. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, слово надається народному депутату України Сергію Володимировичу Шахову, автору альтернативного законопроекту. Сергій Володимирович Шахов.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, до вашої уваги запропоновані два законопроекти. Як сказав мій колега, вони практично ідентичні. Але законопроект 4248-1 більш обґрунтований і повноважно. заповнений для населення. Хотілося б зауважити, за 5 років газорозподільна система не встановила ці лічильники в розмірі 3 мільйонів для населення, і з 1 січня вже люди повинні встановити ці лічильники і сплачувати самі за встановлення цих лічильників. Багато було скарг на те, що сьогодні з людей газорозподільна система вимагає встановлення лічильників за рахунок споживача. Ми не можемо і не маємо права цього допустити, дати сьогодні можливість ще 2 років максимально для встановлення цих лічильників, і дати можливість сьогодні вирішувати питання людям, і, до речі, державі в розмірі 20 мільярдів гривень контролювання (не втрата, а контролювання) споживчого газу. Ці лічильники потрібні тільки тим людям практично, які сьогодні готують їжу на своїх печах. Дякую. Прошу підтримати цей законопроект.
Дякую. Слово надається голові підкомітету Комітету з питань енергетики та житлово-комунальних послуг Андрію Вікторовичу Жупанину. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги, шановна президія. Комітет Верховної Ради України з питань енергетики та житлово-комунальних послуг на своєму засіданні 27 січня 2021 року розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про забезпечення комерційного обліку природного газу" щодо термінів встановлення споживачам лічильників природного газу, внесений народним депутатом Сергієм Гривко, та альтернативний, внесений народним депутатом Сергієм Шаховим. Законопроектами пропонується відтермінувати строк, до якого суб’єкти господарювання, що здійснюють розподіл природного газу на відповідній території, зобов’язані забезпечити встановлення лічильників газу для населення, що проживає у квартирах та приватних будинках, у яких газ використовується тільки для приготування їжі. Нагадую, що чинна норма щодо повного забезпечення населення комерційним обліком газу суб’єктами господарювання, що здійснюють розподіл природного газу, діяла до 1 січня 2021 року, але сам процес встановлення лічильників не завершений, в тому числі через технічну неспроможність деяких газорозподільних підприємств. Міністерство енергетики України, Національна комісія, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, висловили свою підтримку до альтернативного законопроекту (4248-1). Під час обговорення законопроектів на засіданні комітету народні депутати підтримали альтернативний законопроект (4248-1). Зважаючи на викладене, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про забезпечення комерційного обліку природного газу" (щодо перегляду термінів встановлення споживачам лічильників природного газу) (№ 4248-1) за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу і в цілому як закон. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую, Андрію Вікторовичу. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Є чи немає? Є. Тоді прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народній депутатці України Яні Вадимівні Зінкевич, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Михайлу Бондарю.
Михайло Бондар, будь ласка.
Шановні колеги, ми дискутували на фракції про прийняття чи неприйняття цього закону. Ми чудово розуміємо, що облгазам якраз вигідно, щоб лічильників не було і вони накручували на об’ємах цього газу. Наскільки зараз врегулювати це питання, щоб не постраждало населення, це якраз номер один є. В попередньому законі було сказано, що тільки відключають тих споживачів, які відмовляються від встановлення лічильників. Тобто в першу чергу мають правоохоронні органи розібратися, чому облгази, чому постачальні організації газу не спромоглися встановити тих лічильників, чи це була спрямована така акція, щоб завалити це все, встановлення цих лічильників, чи дійсно в них є на руках відмова людей від встановлення цих лічильників.
Дякую. Слово надається народному депутату України Михайлу Михайловичу Лабі, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Андрію Герусу.
Андрій Михайлович Герус, будь ласка.
Шановні колеги, надзвичайно простий, але дуже потрібний законопроект. Він продовжує строки, дає ще два роки для того, щоб оператори газорозподільчих мереж, так звані облгази, встановлювали лічильники за власний кошт для українських споживачів газу. Сьогодні 98 відсотків споживання газу вже є з лічильниками, але є ще 2 відсотки, і в основному це квартири, там, де лише газові плити, особливо це стосується міста Києва і міста Харкова, де потрібно ще додатково встановити лічильники. Цим законопроектом ми даємо ще два роки, і протягом тих двох років ніхто не має права відключати споживачів, а облгази мають встановити за власний рахунок лічильники для відповідних споживачів газу. Тому прошу підтримати і рішення комітету за основу та в цілому, можливо, щоб ми сьогодні це проголосували. Дякую.
Дякую, Андрій Михайлович. Слово надається народній депутатці України Антоніні Керимівні Славицькій, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Прощу передати слово Шуфричу Нестору Івановичу.
Нестор Іванович Шуфрич.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! Безумовно, ми змушені зараз приймати цей закон, тому що ми не можемо вимагати сьогодні, щоб було те, чого вже сьогодні нема. Але я думаю, що до другого читання треба і ввести відповідні санкції, що якщо наші громадяни не будуть забезпечені лічильниками не за власний кошт, підкреслюю, то, безумовно, мають бути санкції відносно тих, хто це не зміг забезпечити. А зараз ми змушені піти на цю відстрочку. Але виникає інше питання: а, може, відпала б необхідність такого жорсткого контролю і обліку, якби газ вітчизняного видобутку все ж таки належав народові України? А то що в нас виходить: газ, який коштує, собівартість якого біля 1,5 тисячі гривень, плюс рентабельність, плюс ПДВ, плюс навіть податок на ренту. Хоча я не розумію, навіщо народові України платити ренту на газ власний, який нібито в надрах йому належить. Тобто виходить так: поки газ знаходиться в надрах, він належить українському народу; а коли його з надр піднімають за рахунок державних коштів (це робить державна компанія "Укргазвидобування"), то він вже коштує комерційній структурі, яка продає його за 300-400 доларів. Де логіка? Я кажу відверто, оце все знущання і грабування людей, грабування тих, кому цей газ належить. Добре, коли це робили попередники, зрозуміло, але при нас ми ж газ віддавали народу України. Скажу відверто, те саме було при уряді Тимошенко. При Юрію Бойку газ коштував 90 доларів. 90 доларів! Це тоді було 700 гривень. Ви, мабуть, вже й забули про такі параметри. Тому газ України треба віддати народові України. Тобто газ – народу! А лічильники, це треба, але головне, щоб газ належав народові України. Дякую.
Слово надається народному депутату України Олексію Юрійовичу Кучеренку, фракція "Батьківщина". І після цього, колеги, Тарас Іванович Батенко, бачу. Добре. І після цього. Будь ласка, Олексій Юрійович.
Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина", перший заступник голови Комітету з енергетики Верховної Ради. Шановні колеги, шановні українці, це не такий простий законопроект, яким його хочуть представити мої колеги з комітету, в тому числі і його голова. По-перше, пояснюю, поправляю голову комітету, в нас на сьогодні 2,1 мільйона домогосподарств без лічильників – це приблизно 17 відсотків, а не 2. Велика проблема в тому, що половина з них не має індивідуальних лічильників, а платить в багатоквартирних будинках за будинковими лічильниками, за колгоспними лічильниками, де в результаті бабушка платить по 10-15 кубів, якщо навіть споживає 2-3 на свою конфорку. І чому "Батьківщина" не буде підтримувати цей законопроект? Не тому, що він поганий, тому що він безмозглый, вибачте, він нічого не вирішує. Вперше ми давали термін в 12-му році на повний облік. Вдруге ми продовжили цей термін в 17-му році, бо 1 січня 18-го року він закінчувався. На той момент по всій Україні було перекриття вулиць, коли облгази дійсно встановлювали будинкові лічильники, і тоді вдалося їх врятувати. Але в мене запитання: п чому до сих пір немає обліку? Чому комітет наш дорогий, в якому я маю честь працювати, не з’ясував, не викликав на килим Національну комісію з регулювання енергетики, Антимонопольний комітет, міністра енергетики, якого вже рік немає, НАК "Нафтогаз", якому вигідні всі ці оборудки і схеми, бо він там наживає величезні кошти? Чому вчергове просто так на 2-3 роки відтермінувати і знову спостерігати? Це не позиція державних діячів, шановні друзі і колеги. Якщо його просто прийняти в такому вигляді, нічого абсолютно там не зміниться. Тому розберемося давайте, кому це вигідно, хто зберігає цю корупційну схему і хто бенефіціар цього, а після цього будемо приймати рішення. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Тарас Іванович Батенко, після цього Сергій Володимирович Шахов. Ще будуть бажаючі? Будь ласка, Тарас Іванович. І після цього переходимо до голосування.
Представники монобільшості з такою легкістю говорять про проблеми людей, а потім з таким самим героїзмом відкладають і не вирішують ці проблеми. Колеги, невже нам не потрібно знати реальні обсяги споживання природного газу завдяки встановленню лічильників людям, щоб усунути зловживання в цій сфері? Невже ми не знаємо про те, що люди переплачують, а окремі недобросовісні постачальники газу і власники газорозподільних мереж заробляють вдвічі-втричі? І нам знову пропонується відтермінувати встановлення лічильників. Ми повинні невідкладно завершити встановлення лічильників нашим громадянам. І недопустимо чути аргументацію облгазів, що у них недостатньо коштів. Друзі, протягом багатьох років кошти на встановлення лічильників були передбачені в складі тарифу, і ви про це знаєте, на природний газ. Проте встановлення лічильників завершено так і не було. Тому давайте не злити людей і не дурити людей, тому що на виборах вони вам цього не пробачать. Дякую. Ми проти цього законопроекту.
Дякую. Будь ласка, Сергій Володимирович Шахов. І після цього переходимо до голосування, колеги.
Шановні колеги, суть законопроекту – зняти ярмо з людей сьогодні, яким буде вже з 1 січня, практично вже півмісяця пройшло, встановлення лічильників за кошт споживача. Відтермінувати термін і зробити аудит програми, хто саме винен в Міністерстві енергетики. П’ять років не були встановлені лічильники, правильно колеги говорять. Далі. Треба напрацювати законопроект взагалі по облгазах. Чому люди повинні сплачувати за транзит газу зі своїх труб? Бабушка сплачувала за будівлю труби, потім віддала на облгази - і сьогодні з неї здирають десять шкір за транзит газу по її трубах. Скажіть, будь ласка, ветерани, афганці, чорнобильці, пенсіонери сьогодні будуть сплачувати за ті труби, які вони сьогодні будували. Чому олігархи наживаються на облгазах? Взагалі облгази повернути у власність держави! Монополія повинна бути.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту. Я хотів запитати, в нас була пропозиція комітету прийняти цей закон за основу і в цілому. Тоді спочатку голосуємо за основу, а далі подивимося. Будь ласка.
Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про забезпечення комерційного обліку природного газу" (щодо термінів встановлення лічильників споживачам природного газу) (реєстраційний номер 4248-1). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:59:44]] За-279 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону 4248. [[Шум у залі]] Так тільки що ж не були проти! [[Шум у залі]] Дві фракції проти. Добре. У відповідності до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків підготовки до другого читання та подачі правок та пропозицій до законопроекту реєстраційний номер 4248-1. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:00:40]] За-271 Рішення прийнято. Наступне питання – це проект Закону про приватну детективну діяльність (реєстраційний номер 3010, 3010-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:01:11]] За-253 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Галушко Микола Леонідович.
Доброго дня, шановні народні депутати! До вашої уваги хочу представити законопроект про приватну детективну діяльність (реєстраційний номер 3010, зареєстрований 04.02.2020 року). На мою думку, цей законопроект відповідає сьогоднішнім об’єктивно існуючим потребам на ринку детективних послуг, які поки що знаходяться законодавчо неврегульованими. Хотів би звернути вашу увагу на те, що у значній кількості країн світу приватна детективна діяльність визнана на державному рівні та достатньо унормована національним законодавством. Наявність в країні узаконеного інституту приватних детективів сприяє загальному оздоровленню криміногенної ситуації, збільшує можливості участі суспільства в боротьбі з правопорушеннями і, разом з тим, звільняє поліцію від необхідності виконання багатьох незначних і невластивих їм функцій. В Україні до сьогодні приватна детективна діяльність офіційно не визнана, хоча приватною детективною діяльністю займаються і інші співгромадяни. За неофіційними даними, зараз у всіх регіонах України налічується близько 2 тисяч приватних детективів та приватних детективних агентств. Отже, прийняття цього закону дозволить легалізувати детективну діяльність, яка фактично здійснюється, визнана суспільством та має попит встановити форми і способи контролю держави за її провадженням та значно збільшити можливості громадян та суб’єктів господарювання в Україні у захисті своїх законних інтересів, конституційних прав та свобод. Прошу підтримати даний законопроект у першому читанні. Дякую.
Народний депутат України Цимбалюк Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане Голово, шановна президія, народні депутати! Верховна Рада, як ніколи, сьогодні наблизилася до прийняття такого важливого законопроекту про детективну приватну діяльність. Трошки з історії. В 2017 році Верховна Рада попереднього скликання все-таки була прийняла цей законопроект в першому читанні і в цілому, і тодішній Президент ветував цей законопроект. І основна причина була те, що згідно тодішньої основної версії закону органом, який ліцензує і контролює проведення цієї діяльності, визначалось Міністерство юстиції. А, на думку тоді Президента, все-таки Міністерство внутрішніх справ як державний орган центральної виконавчої влади проводить оперативно-розшукову діяльність, і саме він має координувати і видавати ліцензії такий вид діяльності. Ми зареєстрували з колегами альтернативний законопроект. До речі, в попередньому скликанні це було авторство комітету, який очолював колега по фракції Кожем’якін. Ми не принципово проти основного законопроекту. Для нас як для авторів, які з різних фракцій і є фахівцями, для нас важливо, щоб в принципі такий законопроект був, щоб сьогодні тисячі правоохоронців, які у відставці, могли здійснювати детективну приватну діяльність на основі діючого законодавства. Через те, я вважаю, що альтернативний законопроект має право на життя, але якщо сесійна зала визначиться і прийме основний, ми його будемо його підтримувати і до другого читання внесемо правки. Дякую всім за увагу.
Дякую, Михайло Михайлович. Слово надається заступнику голови Комітету з питань правоохоронної діяльності Галині Олегівна Михайлюк, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги, проаналізувавши основний та альтернативний законопроекти, народні депутати України, члени комітету, погодилися з необхідністю легалізації інституту приватних детективів. Адже це є саме вагомим кроком на шляху до гармонізації нашого законодавства з відповідним європейським законодавством, адже в більшості країн Європейського Союзу вже наявне спеціальне законодавство, яке регулює приватну детективну діяльність. Основною розбіжністю між законопроектами 3010 та 3010 прим.1 є питання контролю за суб’єктами приватної детективної діяльності та уповноважений орган – регулятор, який видає свідоцтво на право зайняття детективною діяльністю. Так у законопроекті 3010 відповідні функції покладені на Міністерство юстиції України, а в законопроекті 3010 прим.1 на Міністерство внутрішніх справ України. Розглянувши та вивчивши усі зауваження та пропозиції, а також враховуючи зауваження відповідних міністерств, наукових установ та відомств, комітет вважає, що законопроект 3010 прим.1 потребує доопрацювання. Так, альтернативний законопроект не містить достатньо обґрунтованості щодо визначення Міністерства внутрішніх справ уповноваженим органом, оскільки діяльність детективів не несе в собі ризики настання загроз для підтримання громадської безпеки та правопорядку. А тому така підприємницька діяльність носить опосередкований характер та не стосуватиметься функцій МВС. Крім того, надання приватних детективних послуг за своїм характером належить до сфери цивільних правовідносин. Редакція основного законопроекту за номером 3010 більше відповідає існуючим потребам ринку послуг приватних детективів та заслуговує на підтримку. З огляду на зазначене, комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України законопроект 3010 прийняти в першому читанні за основу, а законопроект 3010 прим.1 відхилити. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую, Галино Олегівно. Шановні колеги, чи є необхідність обговорювати ці законопроекти? Є. Тому прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату України Анатолію Ігоровичу Урбанському, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Прошу передати слово Лубінцю Дмитру Валерійовичу.
Дмитро Валерійович Лубінець, будь ласка.
Шановна президія, шановні народні депутати, шановні громадяни України! В цілому депутатська група "За майбутнє" буде голосувати за запропонований комітетом законопроект. Ми погоджуємося з тим, що, якщо суспільство хоче легалізації детективної діяльності, то ми можемо з цим погодитися. Водночас у нас виникає дуже багато запитань до запропонованого законопроекту, який ми будемо подавати через механізм правок, міняти. Я хочу, щоб ви почули. Наприклад, ми не розуміємо, чому, наприклад, якщо ви детективів, умовно кажучи, прирівнюєте, наприклад, до адвокатів, то за розголошення детективної інформації у вас настає кримінальна відповідальність, тоді як у адвоката настає дисциплінарна відповідальність. Це перше. Наступне. Ми взагалі не розуміємо, як можна прописати на рівні закону, що детектива не можна допитати в якості свідка. Тобто ті правоохоронці, які зараз розслідують будь-яку справу, виконують свої оперативно-розшукові дії, їх можна допитати у якості свідка, а такі ж самі повноваження ви надаєте детективам, а потім їх навіть в суд не можна викликати в якості свідка. Ви створюєте механізм, щодо якого всі причетні до якогось кримінального провадження автоматично стануть детективами ,і їх потім неможливо буде навіть викликати в суд. Крім цього, нам не зовсім зрозуміла логіка, за якою ви встановлюєте державний нагляд за детективним агентством, при тому, що фактичного детективам надаються такі ж самі права, як і звичайним громадянам України, які, наприклад, представляють людей в судах. Тому дуже багато запитань, але в цілому ми голосуємо "за". Дякую.
Осадчук Андрій Петрович.
Будь ласка, Гео Лерос.
Лерос Гео Багратович.
Доброго дня, шановні народні депутати, шановні українці! Хочу вам нагадати один чудовий фільм, називається "Список Шиндлера". Так ось, є там такий вислів, що тріумфом зла є бездіяльність доброї людини. Так ось, коли у нас в керівництві антикорупційних органів будуть добрі люди, тоді у нас не буде потреби в приватних детективах. А зараз, звісно, вона є, бо є повна бездіяльність антикорупційних органів, крім НАБУ, крім НАБУ, що б Устінова нічого не казала. Так, я продовжу. Тож завдяки деяким приватним детективам ми дізналися про афери представника "Велюру" в парламенті разом зі "смотрящим" за Києвом. Тому я, звісно, закликаю підтримати законопроект про приватних детективів, для того щоб вони могли розслідувати проти "смотрящих" і проти інших корупціонерів. Дякую.
Бурміч Анатолій Петрович.
Прошу передати слово депутату Мамці Григорію.
Мамка Григорій Миколайович.
Шановні колеги! Фракція "Опозиційна платформа – За життя" буде підтримувати цей законопроект, "за". Чому? Тому що, на мій погляд, перше читання дає старт і прийняття рішення: чи інститут детективів в кримінальному процесі повинен бути, чи не повинен. Я прошу підтримати цю ініціативу. На мою думку, альтернативний законопроект більш ґрунтовніший, більш змістовніший, але комітет прийняв рішення про його відхилення. Але я думаю, що все-таки правками можна вирівняти ситуацію, зробити інститут детективів і дати запуск. Чому? Є два аспекти. Аспект номер один. У кожного родичі та й самі особисто звертаємося до поліції. Навантаження на слідчого колосальне. А по суті розслідувати якісно провадження то часу не хватає, то трохи навиків не хватає. На даний час сформувалася така прослойка фахівців, які можуть вірно відпрацьовувати свою роботу, встановлювати об’єктивні факти, які можуть переростати через адвокатське бюро, через адвокатські об’єднання в докази і використовуватися, зверніть увагу, для встановлення об’єктивної істини по тому чи іншому випадку. Цей інститут, коли буде наділений повноваженнями, він створить здорову конкуренцію правоохоронним органам, і тоді правоохоронні органи будуть автоматично дотягуватися і все-таки перемагати в конкуренції і більш фахово виконувати свою роботу. Ми будемо підтримувати цей законопроект, а між першим і другим читанням, на мою думку, можемо вирівняти, зробити цей інститут більш дієвим і запустити його в роботу, щоб він працював для громадян України.
Арешонков Володимир Юрійович.
Шановні колеги, чи потрібен взагалі такий закон, який має законодавчо врегулювати діяльність, дійсно, тієї інституції, яка вже фактично є в Україні? Безперечно, так. Тому з’явився і основний як би варіант, і альтернативний. І ми погоджуємося з тим, що фактично запроваджується в Україні новий правовий інститут, який забезпечить конституційні гарантії людини, права громадянина, інших суб’єктів господарювання по захисту своїх законних прав та інтересів. І це, безперечно, є позитивним. Тому потрібно детально розглядати як основний, так і альтернативний законопроект. Тому що, скажімо, є моменти загальні, які стосуються, наприклад, ведення єдиного реєстру таких детективів, це покладається на Міністерство юстиції. А от, скажімо, функції щодо порядку проходження підготовки, навчання, видачі дозвільних документів таких, як свідоцтв, контролю за діяльністю детективів, варіанти є різні. Хтось пропонує, щоб це покладалось на Міністерство юстиції, є варіант, щоб це було за Міністерством внутрішніх справ. Тому, безперечно, у підготовці до другого читання потрібно дуже уважно попрацювати над цими законопроектами. Єдине, що хочу підкреслити, Головне науково-експертне управління визначає, що як в основному, так і в альтернативному, на жаль, приватним детективам не надається особливих якихось прав, що не можуть бути реалізовані звичайними громадянами, при зборі інформації, ну і таке інше. І те, що стосується збору інформації нашими представниками засобів масової інформації - журналістами, тому що це також може бути використано з унеможливленням ними такого збору інформації. Тому.
Всі бажаючі виступили? Сюмар Вікторія Петрівна – з мотивів. Після цього Тарас Петрович Тарасенко. Після цього переходимо до голосування. Сюмар Вікторія Петрівна.
Шановні колеги, фракція "Європейська солідарність" так само буде підтримувати цей законопроект, оскільки в європейських країнах дуже ефективно працює цей інструмент: в Сполучених Штатах існує 35 тисяч детективів, у Великобританії –10 тисяч. В Україні їх є понад 2 тисячі, вони записані в спеціальному КВЕДі як господарча діяльність. І очевидно, що треба легалізувати цей інститут, і щоб він працював у рамках, і працював для забезпечення прав людини, а не навпаки. І тут важливо всі ці запобіжники поставити. Тому наша фракція так само буде брати активну участь у доопрацюванні цього законопроекту до другого читання. Але цей інститут, оскільки він існує, ми просто приводимо цим законом до існуючої реальності. І от реальність в Україні, коли колишні правоохоронці зможуть законно називатися приватними детективами і вже здійснювати свою діяльність у відповідності до законів України.
Тарас Петрович Тарасенко.
Вітаю всіх! Я також хочу сказати в підтримку даного законопроекту, що така інституція, як приватні детективи, вона вже існує. Вже багато адвокатів користуються їхніми послугами. Ми повинні узаконити їхню діяльність для того, щоб полегшити роботу і як адвокатам, так і судам. Приватні детективи можуть ефективно виконувати свою роботу і збирати докази, які будуть ефективно розглядатися всіма судами України. Також хочу висказатися, тому що контролюючим і регулюючим органом повинно бути саме Міністерство юстиції України, зважаючи на те, що приватні детективи не будуть залежати від поліції, від МВС, і таким чином зможуть більш незалежно виконувати свої повноваження, і дійсно збирати докази, не боячись того, що в них заберуть ліцензію. Дякую.
Переходимо до голосування. Підготуйтесь до голосування, шановні народні депутати. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про приватну детективну діяльність (реєстраційний номер 3010). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:20:02]] За-334 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо особливостей складення протоколу про адміністративне правопорушення стосовно недодержання встановлених законом строків (термінів) надання відповіді на звернення або запит народного депутата України (3503). Необхідно обговорення цього законопроекту? Давайте проголосуємо, багато. В нас Герасимов хоче виступити. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. [[13:20:58]] За-250 Рішення прийнято. Шановні колеги, Артур Володимирович, може, без обговорення все ж таки? Давайте одне. Давайте Артуру Володимировичу дамо 2 хвилини, він виступить і проголосуємо? Нормально? Герасимов Артур Володимирович, будь ласка. Будь ласка, будь ласка, слухаємо вас.
Прошу передати слово Сергію Алєксєєву. Але перед цим хотів би додати дуже просте питання. Не буває.
Ні-ні, тоді ви виступаєте. Слухаємо вас.
Без питань. Шановний пане головуючий, шановні колеги в цій сесійній залі, не буває технічних законів. Те, за що ви голосуєте в цій залі, впливає на життя і добробут людей, впливає на національну безпеку, впливає на долю нашої держави. І коли ви пропонуєте дуже часто голосувати без обговорення, то хотів би нагадати як багато випадків опозиція в цій залі показувала монобільшості пана Зеленського, коли під виглядом гарної назви закону, під гарними першими абзацами ви ховали дійсно корупційні оборудки, дійсно негативні для держави рядки законів. І саме тому і потрібно це обговорення – для того, щоб опозиція, і монобільшість в тому числі, могла це обговорити, могла прийняти зважене рішення, а не робити після прийняття рішення, розводячи руками, вигляд, що випадково це було зроблено. І, між іншим, я хотів би ще раз нагадати про рішення Європарламенту, в якому вони сказали, до чого призвів ваш так званий, підкреслюю, так званий турборежим. Дякую.
Артур Володимирович, по-перше, це перше читання, тут немає правок. По-друге, варто читати закони, а не просто їх обговорювати. Ставлю на голосування. Репліка, добре. Не у вас репліка, ви не Артур Володимирович. Репліка. Включіть мікрофон Герасимову.
Шановний пане Голово, коли ми говоримо про прийняття законів, так от, для того, щоб непрофесійна влада, яка, на жаль, у нас сьогодні є в Україні, не робила помилок, і зроблено розгляд законопроекту будь-якого в комітеті. Зроблено те, що ми отримуємо висновок науково-експертного управління, юридичного управління перед другим читанням. Зроблено перше читання, де проходить обговорення законопроекту, де обмінюється думками вся сесійна зала, тому що фахівців сьогодні набагато більше в опозиції, ніж, вибачте, у владі. І, крім цього, наостанок. Ви знаєте, коли ви коментуєте дії опозиції, не забувайте, будь ласка, коментувати дії вашої фракції, яку ви ввели до парламенту, "Слуги народу", наприклад пана Бужанського. Дякую.
Я вам нагадаю, що ви до мене зверталися, тому я вам відповів, але ви це не пам’ятаєте. Це ваше право, нічого страшного, я переживу. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону реєстраційний номер 3503. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:24:38]] За-311 Рішення прийнято. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо удосконалення порядку розроблення, прийняття та впровадження авіаційних правил України (реєстраційний номер 3683). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. [[13:25:23]] За-255 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник міністра інфраструктури Живицький Дмитро Олексійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо удосконалення порядку розроблення, прийняття та впровадження авіаційних правил України (реєстраційний номер 3683). Законопроектом пропонується забезпечити впровадження національного законодавства України, документів Європейського агентства з безпеки польотів EASA, які встановлюють вимоги для сертифікації, нагляду та експлуатації повітряних суден та є нормативно-технічними документами. Мова йде, зокрема, про вимоги для сертифікації, прийнятні методи визначення відповідності та керівні матеріали. Авіаційні правила України розроблені відповідно до нормативних актів EASA, які встановлюють вимоги для сертифікації, нагляду та експлуатації повітряних суден та є нормативно-технічними документами, не мають регуляторного характеру та відповідно не підлягають державній реєстрації в Міністерстві юстиції України. Прийняття відповідних змін дозволить спростити процедуру розроблення, прийняття та впровадження авіаційних правил України, що в свою чергу дозволить ефективному впровадженню в національне законодавство актів Європейського Союзу в галузі цивільної авіації та належному виконанню Україною взятих на себе міжнародних зобов’язань у галузі цивільної авіації. Передбачена можливість прийняття вищевказаних актів мовою оригіналу (англійською). Це робиться за тим самим принципом, як і аналогія національні стандарти, стаття 7 Закону України "Про стандартизацію". Реалізація цієї законодавчої ініціативи передбачена пунктом 4 Плану заходів з підготовки до запровадження спільного авіаційного простору України з Європейським Союзом та її державами-членами, Планом заходів щодо реалізації Угоди про зближення системи сертифікації у сфері льотної придатності. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Слово надається голові підкомітету Комітету з питань транспорту та інфраструктури Павловському Петру Івановичу. Будь ласка.
Доброго дня, колеги! Павловський Петро, фракція "Слуга народу". До вашої уваги запропоновано законопроект, який передбачає внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення порядку розроблення, прийняття та впровадження авіаційних правил України. Даний проект розроблено Кабінетом Міністрів України. Комітет з питань транспорту та інфраструктури розглянув зазначений проект закону та рекомендує прийняти його в першому читанні за основу. Комітет з питань бюджету прийняв рішення, що проект закону не матиме впливу на показники бюджету. Головне науково-експертне управління висловлює зауваження до законопроекту, зокрема щодо внесення змін до Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної". Комітет з питань гуманітарної та інформаційної політики висловив аналогічне зауваження. З огляду на зауваження в Комітеті транспорту та інфраструктури відбулася зустріч з Уповноваженим із захисту державної мови, в результаті якої було досягнуто домовленості, що в порядку підготовки проекту закону до другого читання буде враховано зауваження щодо виключення з тексту проекту пункту 5 частини першої щодо внесення змін до частини першої статті 13 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної". Таким чином комітет, враховуючи позиції Головного науково-експертного управління, Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики, Уповноваженого із захисту державної мови, схвалив рішення прийняти проект закону в першому читанні за основу. Тому прошу підтримати законопроект в першому читанні. Дякую.
Дякую, Петро Іванович. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Є. Прошу записатися: два – за, два – проти. Федина Софія Романівна, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово моєму колезі Миколі Княжицькому.
Княжицький Микола Леонідович, будь ласка.
Шановні колеги, це не закон про авіаційні правила - це закон про скасування Закону "Про забезпечення функціонування української мови як державної". І ось пояснюю чому. Законопроект пропонує внести зміни до статті 13 Закону про державну мову, яка регламентує норму нормативно-правових актів. Сьогодні норма вказує, що мовою нормативно-правових актів є державна мова, а цей законопроект пропонує додати "якщо інше не встановлено законом". Запропоновані зміни до Закону про державну мову мають загальний характер, і вони не обмежуються англомовними авіаційними правилами. Пропонується зробити шпарину, яка фактично дозволяє прийняття нормативно-правових актів і запровадження діловодства в державних і місцевих органах влади будь-якою мовою. В жодному разі голосувати за цей законопроект в першому, в будь-якому читанні не можна. Будь-які аргументи представників комітету, що до другого читання ця норма буде виправлена, не викликають жодної довіри. Бо ми говорили, якщо комітет виключить цю норму до першого читання, очевидно, ми за нього проголосуємо. Цього навмисно зроблено не було. Кожен, хто буде сьогодні за це голосувати, буде голосувати за те, щоб паплюжити пам’ять всіх, хто боровся за українську мову протягом всієї історії. Отаким хитрими способами в закони, які мають нібито нейтральні назви, намагаються внести пункти, які ставлять під питання і нашу культуру, і нашу державність. Будьте пильними, не дайте схибити, голосуємо червоною кнопкою! Дякую.
Євтушок Сергій Миколайович. Крулько Іван Іванович.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". От подивіться, який цікавий день. День починається з того, що ми в сесійній залі майже 300 голосами проголосували Постанову, яка стосується Революції Гідності, яка стосується пам’яті, де в постанові ми вказуємо, що Революція Гідності була одним із чинників державотворення в Україні. А зараз вноситься законопроект, який нібито стосується авіації, який один з чинників державотворення України – це захист державної мови і її розвиток, - в авіаційній галузі повністю нівелює. Так за що ми боремося? Я переконаний, що такі законопроекти, які з’являються в сесійній залі, вони з’являються невипадково, тому що ті, хто працюють не на укріплення української держави, а на її знищення, на її послаблення, на те, щоб в Україні української мови не було, подають різними методами, різними завуальованими, де показують начебто за все хороше, а коли дивишся в деталі, а як відомо, диявол криється в деталях, там йде, власне, ключове, чому такі законопроекти з’являються. Історія з цим законопроектом не нова, і ми прекрасно в "Батьківщині" знаємо, що відбувалися переговори про те, щоб із цього законопроекту була вилучена норма, яка абсолютно не стосується розвитку авіаційної галузі. Із вилученням цієї норми "Батьківщина" буде підтримувати законопроект, а поки вона там знаходиться, ми за нього голосувати не будемо. Тому що завдання українського парламенту має полягати в тому, щоб державна мова у всіх сферах українського життя, в усіх абсолютно галузях – чи це економіка, чи енергетика, чи авіаційна галузь – була панівною, і забезпечувався її розвиток. В цьому полягає завдання парламентарів і українського парламенту. Дякую.
Василенко Леся Володимирівна.
Прошу передати слово Клименко Юлії.
Клименко Юлія Леонідівна.
Клименко, фракція "Голос". Колеги, я хочу сказати і підтримую колег, які виступали до цього, що питання української мови, забрати цей пункт з цього законопроекту – це обов’язково. Тому, безумовно, ми будемо утримуватись до тих пір, поки цей пункт там буде знаходитись. Але я хочу звернути увагу, що є системне питання з використання російської мови в нашому авіапросторі. Я неодноразово зверталась до Міністерства інфраструктури змінити Наказ 486 від 10.06.2004 року і вести радіотелефонний зв’язок у повітряному просторі виключно державною мовою. На що мені вже рік Міністерство інфраструктури і Державіаслужба пише відписки, про які говорить, що це на часі, ми не можемо, ми не хочемо і так далі. Я звертаю увагу, колеги, вас, монобільшості, а також Міністерства інфраструктури: будь ласка, введіть державну мову, не тільки не забирайте державну мову, а також введіть їх в усіх наказах Міністерства інфраструктури, в радіотелефонному зв’язку, в аеропортах, в аеропортах прильоту українських літаків, а також в літаках. Тому що часто ми летимо і чуємо, що всі повідомлення є російською мовою. Будь ласка, підійдіть до цього системно. Дякую. А я ще раз направлю цей запит.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановний Голово. Шановні колеги, ну, идиотизму должен быть предел. Так давайте вийдемо з Організації Об’єднаних Націй – там російська мова офіційна, давайте вийдемо з ОБСЄ – там російська мова офіційна. Ну, так воно історично склалося. У міжнародній практиці російська мова теж використовується – така практика. Давайте заборонимо всім літати в Україну, хто не знає української мови. Ви чуєте, про що ви тут закликаєте? Ну, це вже маразм крепчает, ну, по-другому это назвать нельзя. У мене таке враження, що тотальне падіння рейтингу примушує вхопитися хоч за щось. Я знову згадую "АрМоВір". Ну, не помогло Петру это, і вам не допоможе. Думайте про людей. Думайте про тарифи. Думайте про пенсії. Думайте про зарплати. І в мене взагалі вже складається таке враження, що в дитячому садочку за назвою "Слуга народу" вже потрібен воспитатель, или воспитательница, обирайте. Ну, ви вже знаєте, ви вже нагадуєте нам, як тих дітей, що грають у пісочнику. Це красиво, але час від часу ви гранату там знаходите і ще й підриваєте, і невідомо куди осколки полетят. Тому прошу дуже відповідально ставитися до питань, які стосуються міжнародної кооперації. Це стандарти, які склалися незалежно від нас. І ми маємо їх враховувати, і замість того, щоб посилювати нашу присутність, посилювати комерційну присутність, збільшувати комерційні та інші рейси, ми робимо усе, щоб Україну облітали. Вже об’їжджають, зараз вже будуть і облітати. Тому думайте про людей, яким ви зобов’язалися служити. Дякую за увагу.
Хто ще бажає виступити? З мотивів вже попросили від "Слуги народу", вибачте. Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, ліземо в повітря – на землі розібратися не можемо. Я запрошую всіх до себе в гості в Луганську область, проїхатися по тих дорогах, де ковбаї, як могили, я не жартую. Троїцьке, Білокуракине, Сватове, Мілове, Біловодськ, Марківка – проїхатися і подивитися там, як живуть люди – виживають. Не побудована залізнична колія в 37 кілометрів, немає з’єднання з мирною Україною, 7 років іде війна, страждає господарська діяльність, агропромисловість. А сьогодні сидить одна гидота в тому кабінеті і нічого не робить, пограбувала гроші на дорогах. Зробити аудит негайний доріг, які були побудовані в тому році, і подивитися, що зроблено в Сєвєродонецьку, вже викладають у Фейсбуці люди. А ви лізете в повітря, в мову. Навчіться працювати на землі. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Павловський Петро Іванович.
Шановні колеги, я як член профільного комітету хочу звернути вдруге вашу увагу про те, що до другого читання в законопроект будуть внесені відповідні зміни, і всі питання, що стосуються мови, будуть прибрані із законопроекту. Я хотів би ще звернути увагу, що розвиток авіаційної галузі є важливим для нашої країни, і впровадження, імплементація відповідних авіаційних правил є важливим. Вони приймаються або англійською, або російської мовами. Ми поправимо законопроект до другого читання і будемо правила викладати українською мовою, але давайте сьогодні приймемо даний законопроект за основу. Дякую.
Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо удосконалення порядку розроблення, прийняття та впровадження авіаційних правил України (реєстраційний номер 3683). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:41:34]] За-206 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання законопроект реєстраційний номер 3683. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:42:07]] За-245 Рішення прийнято. По фракціях покажіть. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо скасування оподаткування доходів, отриманих нерезидентами у вигляді виплати за виробництво та/або розповсюдження реклами та удосконалення порядку оподаткування податком на додану вартість операцій з постачання нерезидентами електронних послуг фізичним особам (реєстраційний номер 4184). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:43:00]] За-235 Рішення прийнято. До слова запрошується голова Комітету з питань фінансової, податкової та митної політики Гетманцев Данило Олександрович. Дайте 4 хвилини – від авторів і від комітету.
Шановні колеги, до вашої уваги ми пропонуємо закон, який в засобах масової інформації називають "закон про податок на Google". Насправді мова не йде про жодний новий податок. Законопроектом не пропонується ввести жоден новий податок. Однак у нас в країні склалася неприпустима ситуація, при якій податок на додану вартість не сплачується з електронних сервісів тими компаніями, які є нерезидентами нашої держави. І не те що ці компанії не хочуть сплачувати податок, однак механізм в нашому законі щодо сплати ПДВ відсутній. І аби сплачувати ПДВ, вони повинні зареєструватися в Україні як резиденти, тобто змінити свій резидентний статус. І, власне кажучи, це тягне для них додаткові негативні податкові наслідки. Вони цього не роблять, податок не адмініструється. Законопроект пропонує ввести простий механізм для оподаткування податком на додану вартість нерезидентам. Передбачає можливість зареєструватися їх в електронному кабінеті платника віддалено, англійською мовою, сплачувати податок у валюті, фактично не будучи присутніми на території України. Такий податок, такий механізм, вірніше, діяв у 83 юрисдикціях по всьому світі, а в країні, яка воює, не діє. Країна, яка воює, недоотримує гроші в розмірі щонайменше 3 мільярди гривень до державного бюджету внаслідок несплати ПДВ з електронних сервісів. Я наголошую, що мова йде виключно про послуги, виключно про сервіси, за які розраховуються безготівкою наші споживачі, а не про товари. Крім цього, неприпустимою є ситуація, коли резиденти України повинні сплачувати ПДВ, надаючи рекламні послуги, а нерезиденти - величезні транснаціональні компанії - ні. Розробляючи законопроект, ми проводили консультації з експертами ОECD, з представниками великих транснаціональних компаній, які надають послуги в електронній формі. Ми проробили достатньо значну роботу. І власне кажучи, цей механізм, він підтримується всіма, в тому числі і асоціаціями бізнесу в сфері ІТ всередині нашої держави. Ми повинні встановити рівні правила для резидентів та нерезидентів на території України. Що ще пропонує закон, це скасування податку на репатріація з рекламних послуг. Фактично цей податок завів у темряву бізнес, який надає рекламні послуги на сьогодні в Україні. Це архаїзм. Незрозуміло, чому з інших послуг податок на репатріацію не справляється, а з цих послуг повинен справлятися у розмірі 20 відсотків. Ми пропонуємо скасувати цей податок, фактично замінивши його простим механізмом сплати ПДВ з відповідних сервісів. Також до другого читання я пропоную передбачити – ми консультувались з колегами – пільгу щодо оподаткування електронних книг, наприклад, а також пільгу щодо оподаткування освітніх послуг, аби ми не мали будь-яких застережень, ми не мали будь-яких перешкод для того, аби Україна була найосвіченішою державою світу. Прошу підтримати. Дякую.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій та груп. Качура Олександр Анатолійович.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Знаєте, колеги, законопроект цей, він потребує, на мій погляд, більш ґрунтовної дискусії, тому що треба розуміти, до яких наслідків призведе прийняття даної законодавчої ініціативи. Правильні наміри. Давайте дамо більше грошей до державного бюджету для того, як сказав автор законопроекту, щоб під час цієї складної в тому числі і соціальної ситуації в країні в нас були гроші для того, щоб реалізовувати і виплачувати від державного бюджету соціальні гарантії для наших українських громадян. Але це, знаєте, як монета, тобто є в нас з однієї сторони монета і є з іншої. З іншої сторони що буде відбуватися? Буде відбуватися для кінцевого споживача, на мій погляд, збільшення вартості товару. Тобто під час того, коли в нашій країні зараз люди не можуть собі, які народжують маленьких дітей, купити звичайні дитячі такі колясочки, тому що зараз ринок так склався, вони купують беушні, не можуть нові купити, і ще буде здорожчуватися вартість цих товарів і послуг. Тому давайте мудро підходити до цього питання і зробимо все для того, щоб запобігти тому, щоб в результаті збільшення податкового навантаження на ці транснаціональні корпорації, які здійснюють послуги електронні, збільшувалась вартість товарів і послуг. Тому що правильний підхід, дійсно, думати про те, щоб наповнювалася наша казна грошима, але при цьому це не повинно відбуватися за рахунок наших українських громадян. Тому давайте підтримувати законодавчу ініціативу, після цього проводити ґрунтовну дискусію того, в якому стані зараз у нас країна, тому що люди і так не можуть купувати товари, а підприємці ледве виживають. Тому правильний підхід буде, якщо ми дуже зважено будемо підходити до цього питання. Дякую.
Синютка Олег Миколайович.
Прошу передати слово Миколі Княжицькому.
Княжицький Микола Леонідович.
Шановні колеги, загалом ідея цього закону є позитивною, тому що, якщо ви подивитеся, чому таксі, яке зареєстровано в Голландії, не платить податки, коли ви туди сідаєте, це дешевше, або в Естонії (а це реальні фірми, які в нас працюють, ви їх бачите), а українські фірми надають послуги дорожче. Куди йдуть українські споживачі? До тих компаній, які платять податки в інших країнах. Я працював журналістом до того, як став політиком, журналістика живе за рахунок реклами. Чому реклама, яка платиться за кордон, не оподатковується, а реклама, яка платиться в Україні, оподатковується? З цієї точки зору, цей закон абсолютно правильний і позитивний. Маємо міжнародний досвід. В різних країнах, починаючи з січня 15-го року, Італія, Франція, Чехія запровадили оподаткування послуг, які надаються з-за кордону. Швейцарія – 15-й, Норвегія – 11-й, Туреччина – 18-й. Країни Азії, Японія, Південна Корея, країни, такі як Грузія, Молдова, Казахстан, навіть Білорусь, теж беруть такий податок. Тому, очевидно, цей закон є абсолютно позитивним. Інша справа, що цей закон, очевидно, потребує додаткового доопрацювання. В першому читанні "Європейська солідарність" буде підтримувати цей законопроект, бо ми підтримуємо створення в Україні робочих місць для українців, і ми підтримуємо те, щоб українські фірми працювали. Я бачив висновки багатьох міжнародних експертів. Американська торгова палата, наприклад, підтримує цей законопроект, яка, до речі, представляє інтереси цих багатьох продавців і надавців послуг з найбільшої економіки світу. Але теж висловлює певні зауваження, і ці зауваження можна буде врахувати до другого читання. Тому в першому читанні прошу підтримати. Дякую.
Цимбалюк Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Прошу передати слово колезі по фракції пану Кабаченку.
Народний депутат Кабаченко, будь ласка.
Кабаченко Володимир Вікторович.
Кабаченко Володимир, фракція "Батьківщина". Президія, шановні колеги, давайте так: невже ми з вами справді думаємо, що ми можемо примусити такі компанії як Google, Amazon взяти і зареєструватися тут, на території України, платниками податку на додану вартість. Цей законопроект на відміну від того, що написано в пояснювальній записці до цього законопроекту, не має нічого спільного з нормами Європейського Союзу, який ще в 2015 році змінив правила визначення місця постачання електронних послуг з місця реєстрації постачальника, як пропонується саме цим законопроектом, на місце реєстрації рекламодавця. По-друге, цей законопроект він є абсолютно і повністю калькою принципів оподаткування ІТ-компаній, які були запроваджені же у 2017 році в таких країнах, як Російська Федерація та Білорусь. І навіть зараз, ще не прийнявши цей законопроект, давайте з вами пофантазуємо і звернемося до досвіду цих країн, які вже впровадили податок на електронні послуги. На прикладі Російської Федерації. У 2017 році запроваджується схожий податок. І що ми бачимо? Що Amazon ще перед запровадженням цього податку, він збільшив на 18 відсотків вартість своїх електронних послуг для звичайних людей. У 2019 році, коли Російська Федерація збільшила цей податок з 18 до 20 відсотків, Фейсбук вже повідомив про збільшення своїх послуг на 20 відсотків. На прикладі Білорусі. Такий податок діє з 2018 року. І абсолютно всі застосунки, які знаходяться в App Store з моменту введення цього податку, вони також подорожчали на 20 відсотків. І останнє. Давайте звернемося з вами до досвіду Франції. У 2019 році Президент Франції також вводить подібний податок, але відразу ж отримує відповідь від свого колеги зі Сполучених Штатів Америки, що не треба вводити такий податок, тому що ми також будемо вводити відповідний податок на французьку продукцію.
Шаповалов.
Прошу передати слово Лубінцю Дмитру.
Ще раз?
Лубінцю прошу передати слово.
Не чутно, будь ласка. Лубінець Дмитро Валерійович.
Шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України! Шановні народні депутати, ми всі розуміємо, ринок цих послуг існує? Існує. Споживачі сплачують за ці послуги своїми коштами? Сплачують. Чому ці компанії не повинні платити податок в Україні? Нам здається, депутатській групі "За майбутнє", абсолютно логічна, правильна історія. Те, що, безумовно, це призведе до збільшення плати за ці послуги, так. Ми ж всі розуміємо, що транснаціональні корпорації не будуть сплачувати зі своїх прибутків, вони це спробують перекласти на споживача. Але я абсолютно не розумію виступаючого, який сказав, що, згадайте, що зараз молоді сім’ї не можуть купити колясочки. Так, шановні, це електронні послуги. Якщо немає коштів, люди не замовляють електронні послуги. Це не хліб, це не молоко, це те, без чого може прожити молода українська сім’я. І коли вона буде обирати, чи вистачає коштів в сімейному бюджеті, чи не вистачає, то на цьому точно можна економити. Це електронні послуги Google, YouTube будуть не замовляти. А якщо зараз компанії використовують це і сплачують за це свої кошти, то, безумовно, державний бюджет України повинен отримати свою частину у вигляді податків. Тому ми цю ініціативу підтримуємо, і абсолютно теж я хочу заперечити, що транснаціональні корпорації, наприклад Google, він вже зареєстрований в Україні, він отримує в Україні офіційний податок і він повинен за це сплачувати податки. Тому депутатська група "За майбутнє" буде голосувати і підтримувати дану законодавчу ініціативу в першому читанні, безумовно, у нас є зауваження і ми будемо подавати поправки до другого читання. Дякую.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую, вельмишановний пане Голово. Безумовно, є позитивні моменти щодо того, що будуть запроваджені відповідні послуги і вони будуть оподатковуватись. Однак, на мій погляд, дуже важливий момент є той, що коли ми говоримо про сервіси та послуги, все одно ці 20 відсотків вони, повірте, не з повітря виникають. І коли кажуть, що ми будемо там до 3 мільярдів збирати коштів, повірте, це буде на кінцевому споживачі цієї послуги чи сервісу відображатися. Це раз. Друге. Щодо такої пріоритетності там у сплаті обов’язковій ПДВ. Так от в мене запитання, а чому у нас окремі компанії, наприклад, сплачують ПДВ за заниженою ставкою? Або ще є ряд компаній, які взагалі у них немає і не нараховується ПДВ. Це ж сьогодні є, і це відбувалося у цій Верховній Раді, у цьому скликанні. Тому, коли ми говоримо про наповнення бюджету, про подолання дефіциту, про зменшення кількості запозичень і ряд інших моментів, я думаю, що ми маємо збалансувати оподаткування усіх сфер життєдіяльності, а не тільки вибірково. Дякую за увагу.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Безумовно, кожен, хто працює в нашій державі, іноземні наші партнери, повинні сплачувати податки. І також ми повинні давати і пільгові умови, щоб повернути Донбас, Донецьку та Луганські області. Вже давно зареєстрований законопроект 2070 про вільні економічні зони. І коли були вибори місцеві, також ставилося питання монобільшістю на виборах, чи треба це робити, чи ні. Скажу - треба, щоб залучити інвестора, дати треба можливість розвиватися і тим територіям також. Хоч одна копійка трансатлантичних компаній зайде на Донбас – війна закінчиться. Якщо ці величезні монополісти можуть розміщувати свої там мільярдні кошти. Тому треба давати можливість всім розвиватися, і також буде розвиватися Україна. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, Депутатська група "Довіра".
Железняк Ярослав Іванович.
Шановні колеги, якщо ви не визначились, як голосувати за цей закон, я дам декілька аргументів, чому треба голосувати "за". Ми всі обіцяли створити більше робочих місць в Україні, і саме цей закон робить рівні правила оподаткування. І це нормально, щоб українська компанія, як і іноземна, платила однакову кількість податків на території нашої країни. Ми всі обіцяли те, що не будемо впроваджувати новий податок, і цим законом не впроваджується. ПДВ. Це те ж саме, що ми платимо кожен день декілька разів, просто зараз це буде платитись ще і в Інтернеті, як це потрібно було, як і платять українські компанії. Ми всі обіцяли, що будемо консультуватися з бізнесом. Я спілкувався особисто з трьома бізнес-асоціаціями, вони сказали, що вони підтримують цей закон. І, найголовніше, ми всі обіцяли, що будемо підтримувати культуру. І саме цим законом скасовується податок на рекламу 20 відсотків, що допоможе нашому культурному ринку. Тому прошу підтримати цей закон і голосувати "за". Дякую.
Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону реєстраційний номер 4184. Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:00:51]] За-286 Рішення прийнято. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим.