Шановні народні депутати, прошу повертатися до зали для продовження нашої роботи. Шановні народні депутати, ми будемо розпочинати нашу роботу. Прошу провести реєстрацію народних депутатів. [[16:06:16]] У залі зареєстровано 346 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради оголошую відкритим. Ми переходимо до розгляду законопроектів. Зараз ми розглядаємо законопроекти у першому читанні. І на ваш розгляд пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення рівня корпоративного управління в акціонерних товариствах (реєстраційний номер 2302а-д). Доповідачем є народний депутат України Пташник Вікторія. Прошу, пане Вікторія. Пане Вікторія, ви пропонуєте розгляд за скороченою? За пропозицією народного депутата, прошу підтвердити розгляд законопроекту за скороченою процедурою, прошу підтримати. [[16:07:29]] За-74 На жаль, немає підтримки в залі для розгляду за скороченою процедурою. Прошу, пані Вікторія, розглядаємо законопроект за повною процедурою.
Дякую. Добрий день, шановні колеги! Спершу я хочу розпочати з того, що мені надзвичайно жаль, що коли ми переходимо до питань корпоративного управління і коли ми переходимо до питань створення сприятливих умов для ведення бізнесу, в залі у нас, на превеликий жаль, я не впевнена, що є навіть 226 народних депутатів, що депутати не повернулися з перерви чи то вони ще десь в дорозі, але факт лишається фактом. Починаючи щодо законопроекту 2302а-д, по-перше, я хочу сказати, що цей законопроект є складовою реформи корпоративного права. Він надає можливість цивілізовано управляти компанією, використовуючи ті механізми, які вже дивним-давно використовуються в Європі. Ви знаєте, що в процесі приватизації після розпаду Радянського союзу, коли нашим громадянам видавалося безліч приватизаційних сертифікатів, вони хаосно обмінювалися на певні акції. У нас сталася така ситуація, що в багатьох підприємствах наразі є багато міноритарних акціонерів. Але їхня частка є настільки низькою і настільки незначною, що вони не можуть належним чином скористатися своїми корпоративними правами. Вони не здійснюють ніякого управління, вони навіть не отримують дивіденди. І, власне, та ситуація, яка сталася, очевидно, вона не сприяє розвитку таких акціонерних товариств. Важливість цього законопроекту, який ми пропонуємо, полягає і в надзвичайному значенні для фондового ринку. Тому що переважна більшість українських публічних акціонерних товариств насправді за своєю природою не є публічними компаніями. Такі українські публічні акціонерні товариства, вони не виконують всіх тих вимог, які застосовуються до таких товариств в нормальних розвинених країнах. В першу чергу вони порушують, дійсно, права міноритаріїв, не виплачуючи їм дивіденди та не залучаючи їх до управління. Після низки законодавчих змін почався процес врегулювання їхньої діяльності, однак повноцінно підпорядкувати свої справи, власне, публічні товариства не можуть через надмірну кількість дрібних акціонерів і відсутність чітких процедур викупу їх часток. А в свою чергу міноритарні акціонери не можуть скористатися належним своїм правом продажу цих акцій для того, щоб якраз вимагати їхнього обов’язкового викупу за ринковою, за реальною ціною. Тому цей законопроект вирішує якраз ці питання. Крім того, проект позитивно вплине на діяльність самих товариств, адже дозволить зменшити об’єм звітності, яка надається регулятору, послабити регуляцію, а також ефективно захистить від рейдерства та корпоративного шантажу. Я хочу зауважити, що Україна свого часу, ви знаєте, підписала Угоду про асоціацію і взяла на себе зобов’язання привести своє законодавство у відповідність до вимог Європейського Союзу, зокрема і в частині корпоративного законодавства. Зокрема, ми говоримо про відповідність нашого корпоративного законодавства Директиві Європейського Союзу та Ради Європи про пропозиції щодо поглинання. Даний законопроект спрямований якраз на виконання цих завдань та наближення українського корпоративного законодавства до міжнародних стандартів. Я хочу сказати, що цей законопроект було доопрацьовано, його першочергова версія, Комітетом з економічної політики. Пропозиції доопрацювання були розроблені робочою групою, що складалася з народних депутатів, представників органів виконавчої влади, зокрема Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, куди входили професійні експерти та визнані корпоративні юристи. Але, на жаль, у процесі доопрацювання робоча група пропустила окреме положення, яке ми будемо пропонувати змінити, готуючи законопроект до другого читання. Зокрема, законопроектом передбачається, що вимога про обов’язковість викупу та обов’язковий продаж акцій не буде застосовуватися до приватних акціонерних товариств, якщо інше не встановлено його статутом. Я впевнена в тому, що дана норма має читатися навпаки, і ця норма має бути обов’язковою якраз для всіх акціонерних товариств, якщо ж інше не буде передбачатися статутом. Тому ми будемо пропонувати це поправити до другого читання, як і ті незначні недоліки, які може вмістити цей законопроект, та інші технічні неточності. Але важливо розуміти, що даний законопроект є вкрай важливим, його потрібно зараз приймати у першому читанні, доопрацьовувати до другого читання і, нарешті, врегулювати наше корпоративне законодавство таким чином, як це діє у Європейському Союзі. І, очевидно, що ми не маємо допускати наші. невиконання нами зобов’язань, взятих на себе Угодою про асоціацію. Ми не маємо ігнорувати з вами вимоги наших компаній, які працюють на українському ринку. І, зокрема, ми маємо дослухатися в тому числі до бізнес-спільноти, яка об’єдналася, і у вигляді бізнес-асоціацій надає нам підтримку цього законопроекту і неодноразово закликала і Голову Верховної Ради, і членів нашого профільного комітету з економічної політики щодо того, щоб його приймати. Зокрема, свою підтримку в даному законопроекті висловлювали і Американська торгівельна палата, і, власне, яка налічує більше тисячі компаній, які працюють на українському ринку і сплачують саме податки до українського бюджету. Крім того, свою позицію висловлював корпоративний комітет Асоціації правників України і вся юридична спільнота. Тому я дуже сподіваюсь, що не зважаючи на те, що, на превеликий жаль, небагато сьогодні народних депутатів зібралося на вечірнє засідання Верховної Ради чомусь, все-таки цей зал буде спроможний розпочати таку важливу, таку необхідну реформу корпоративного законодавства, підтримає наші українські підприємства, підтримає акціонерні товариства і дозволить ввести європейські механізми, які діють вже майже в усьому світі і в Україні. І саме належний механізм, який ми пропонуємо. запровадити якраз директиви ЄС, дозволить нам захистити як права міноритарних акціонерів і вимагати з їхнього боку обов’язкового викупу їхніх акцій, якщо вони будуть хотіти цього, так і права мажоритарних акціонерів від спроб певного корпоративного шантажу, який, на превеликий жаль, на сьогоднішній день дуже відомий нашому українському ринку. Тому, колеги, я закликаю вас підтримати даний законопроект в першому читанні, а всі інші технічні недоліки, я сподіваюсь, ми з вами разом доопрацюємо до другого. Дякую.
Дякую, пані Вікторія. І, колеги, хочу до всіх вас звернутися. Давайте працювати більш інтенсивно, в нас є законопроекти, які фактично підтримуються усіма фракціями. Просто важливо, щоб ви працювали більш інтенсивно. Я можу відразу у співдоповідача? Аж потім буде купа часу виступати: від фракцій, від іншого. Добре, 3 хвилини на запитання до доповідача. Прошу включити запис. Різаненко, будь ласка.
Доброго дня, колеги! Народний депутат Різаненко, фракція "Блок Петра Порошенка", 97 виборчий округ, Київська область. Звертаю вашу увагу, що цей законопроект дуже важливий з точки зору утворення умов при переході компаній з приватних до публічних. Взагалі, в бізнесі є дві концепції щодо акціонерних товариств – це публічні компанії і приватні. Приватні, де зазвичай є один власник або дуже маленька група власників, які одноосібно приймають рішення. І є інша форма, я кажу зараз не про юридичну форму, а про суть, – публічна, де ці компанії залучають акціонерний капітал через розміщення на фондових ринках. У нас таких розміщень майже не було, але більшість таких компаній утворилась через приватизацію. В багатьох з них тепер є одноосібні власники, які мають, володіють 90, 80 відсотків і так далі. І у нас законодавством не врегульоване питання щодо переходу компаній з публічної до приватної. У всіх розвинутих країнах ринках така можливість передбачена. Цей законопроект дає таку можливість. Пропозиція: підтримати даний законопроект, унормувати життя акціонерних товариств.
Дякую. Я хочу тільки зазначити, це запитання, в нас потім буде величезна кількість часу на виступи і від фракцій, і від депутатів, ці три хвилини даються лише для запитання. І я надаю слово для запитання. Будете відповідати, пані Вікторія? Ну, будь ласка, тоді відреагуйте.
Коротко, колеги, я не можу не підтримати, звісно, мого колегу Павла Різаненка. Крім того, я у своєму виступі не зазначила, але хочу зауважити, що ідея і концепція цього законопроекту в парламенті вже обговорюється більше року. Крім того, цей законопроект вже 6 разів потрапляв в порядок денний нашого з вами пленарного засідання і сьогодні це всьоме, коли ми дійшли нарешті до його розгляду. А тим часом акціонерні товариства дійсно роблять запити і дійсно запитують: а чому цей законопроект стільки часу знаходиться у вас на розгляді і парламент ніяким чином на нього не реагує? Тому я можу тільки закликати вас підтримувати його сьогодні і голосувати в першому читанні.
Дякую. Семенуха Роман Сергійович.
Хочу подякувати колективу співавторів за дану ініціативу, оскільки вона, справді, потрібна і треба розв’язувати ці питання у корпоративному праві. Але в мене таке запитання. Чому сьогодні ви справедливо посилаєтесь у виступі дуже часто на директиву ЄС, але директива ЄС саме говорить про поріг в 90 відсотків, проте в тілі законопроекту, запропонованому вами, пропонується поріг в 95 відсотків, коли застосовується право на вимогу продажу чи купівлі акцій. Чому саме обраний 95 відсотків, а не 90? Дякую.
Відповідайте, пані Вікторія.
Дякую за запитання. Насправді, наскільки мені відомо, директива якраз носить рекомендаційний характер, і щодо, власне, кількості відсотків вона встановлює там, з одного боку, що це може бути 90, а, з іншого боку, може бути навіть там інше число. Але дана пропозиція надходила від, власне, колег і членів Комітету з економічної політики, і вона була врахована при, власне, доопрацюванні даного законопроекту на робочій групі разом з експертами. Я думаю, що якщо ви вважаєте, що даний поріг має бути зменшеним, то подавайте, будь ласка, свою позицію. Ми її обговоримо, я думаю, що вона доцільно буде звучати до другого читання. Дякую.
Дякую. Отже, час для запитань завершений. І я запрошую до співдоповіді заступника голови Комітету з питань економічної політики Солов’я Юрія Ігоровича. Пане Вікторія, дякую. Пане Юрій, будь ласка.
Шановні колеги, даний законопроект, як і наступний законопроект, 4470, є важливими економічними законопроектами, які врегульовують ряд питань, пов’язаних з фондовим ринком та галуззю корпоративного права. Ми сьогодні часто шукаємо зовнішні інвестиції, часто звертаємося до міжнародних інституцій, але при цьому ми абсолютно не розраховуємо на колосальний власний ресурс, який є накопичений в українських громадян і який, на жаль, у зв’язку з тією ситуацією, яка склалася в банківській сфері, сьогодні не працює в українській економіці. Якщо ми подивимося на розвинуті країни, то сьогодні рівень капіталу в фондовому ринку є нічим не менший, ніж рівень капіталу, який обертається в банківській сфері. І, звичайно, це той сегмент, який сьогодні потрібно вдосконалювати в нашій державі, і це той сегмент, який може дати можливість залучити в першу чергу серйозний вітчизняний капітал в українську економіку. Цей законопроект якраз і направлений на те, щоб вирішити ряд неузгоджених питань, зокрема у сфері корпоративного управління, зважаючи на ті передумови, в тому числі і приватизаційні, які склались в нас, в нашій державі і, зокрема, в частині фондового ринку. Зокрема, даним законопроектом удосконалюється механізм придбання акцій приватного акціонерного товариства за наслідками придбання контрольного пакету акцій. Запроваджується механізм придбання акцій публічного акціонерного товариства за наслідками контрольного та значного контрольного пакету акцій. Запроваджується механізм обов’язкового продажу акцій акціонерами на вимогу акціонера власника 95 відсотків акцій товариства. Запроваджується механізм обов’язкового придбання власником, який володіє пакетом у розмірі більш ніж 95 відсотків простих акцій товариства на вимогу акціонерів товариства належних їм акцій. Якщо ж говорити в цифрах, то крім економічних передумов і економічних наслідків, цей законопроект буде стосуватися багатьох десятків тисяч дрібних акціонерів, які роками не отримують жодних дивідендів за належні їм акції, не отримують жодної користі від цих акцій. Цей документ, цей законопроект, в разі прийняття, дозволяє вирішити це питання і дозволяє надати можливість як акціонеру, так і тому, хто володіє дрібним міноритарним пакетом, викупити або продати свій пакет акцій. Комітет з питань економічної політики рекомендує українському парламенту прийняти даний законопроект за основу. Дякую.
Дякую. Будь ласка, лишайтесь на трибуні. 3 хвилини запитання до співдоповідача, прошу записатись на запитання. Дякую вам. І ми переходимо, колеги, зараз ми переходимо до двох розділів від фракцій і від депутатів. Колеги, ми не змогли увійти в скорочену процедуру, але в мене є просто прохання, щоб ми змогли розглянути більше законопроектів, максимально лаконічно пройти етап обговорення. Отже, зараз я прошу провести записи від фракцій. В кого є важливе повідомлення для українського народу, прошу записатись, будь ласка. Ляшко Олег Валерійович, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні громадяни України, у мене є важливе повідомлення, про яке я хочу, щоб кожен з вас почув. Хто сидить, стоїть біля радіоприймачів, сядьте і візьміться, запасіться корвалолом, якщо є гроші, щоб купити ті дорогущі ліки. Як ви знаєте, нещодавно преса оприлюднила проект меморандуму нового між урядом і Міжнародним валютним фондом, де пропонується продавати землю, підвищувати пенсійний вік, обмежувати знову цілий ряд соціальних пільг. Зокрема, одна із умов меморандуму – це чергове підвищення тарифів під так званою лібералізацією, і цілий ряд інших "драконівських" засобів. Все це розказують нам, що це реформи. Я питаю, що це за реформи, в результаті яких українці зубожіють, в результаті яких в українців хочуть забрати останнє? Єврокомісія вимагає необроблений ліс-кругляк вивозити, Міжнародний валютний фонд вимагає землю продавати, пенсійний вік піднімати. Із чим залишаться українці? Без лісу, без землі, без візу і без пенсій, тому що середня тривалість життя в Україні 63 роки, а нам хочуть до 70 років піднімати пенсійний вік. Тому я хочу сказати, що політика, яку проводить нинішня влада укупі із компрадорською парламентською більшістю, яка освячується, і антиукраїнські закони, – це політика антиукраїнська, це політика, яка веде нашу країну до дефолту, а українців – до зубожіння! І тому Радикальна партія пропонує альтернативу цій нелюдській політиці. Альтернатива одна – економічне зростання, створення робочих місць для українців, подолання бідності. Що для цього треба? У першу чергу радикальна зміна економічної політики уряду і радикальна зміна монетарної політики Національного банку. Замість того, щоб продавати землю і підвищувати пенсійний вік, українським виробничникам треба дати дешеві кредити, українським селянам дати державну підтримку і дотації замість продажу земель, соціальна сфера на селі, в місті, увага і повага до людей пенсійного віку, а головне – збільшення доходів українців. Лише радикальне підвищення заробітних плат, пенсій, інших видів заробітку дасть можливість зробити могутньою нашу країну. Усі, хто мені розказує про те, що не треба піднімати зарплати українцям, я хочу вам сказати, що ви нічого не соображаєте. Тому що не можна зробити сильну, могутню, розвинуту країну, коли 90 процентів жителів – жебраки, які живуть на субсидії. Тому лише радикальна зміна нинішньої політики врятує нашу країну!
Від фракції "Самопоміч" Семенуха Роман Сергійович, будь ласка.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги! Справді, важлива законодавча ініціатива, яка покликана врегулювати і гармонізувати сьогодні частину корпоративного управління. І я хочу зупинитися на важливому моменті, який пропонується розв’язувати законно. А саме баланс стосунків між великими акціонерами, які володіють часткою акцій у 95 відсотків і більше, і маленькими власниками акцій, які володіють менше 5 відсотками. Бо сьогодні законодавство не врегульовує багато питань у взаємостосунках, які виникають між цими власниками. І законопроект пропонує дати право на вимогу, процедура називається "сквіз-аут", коли на вимогу великого власника такого мажоритарія міноритарій зобов’язаний продати свої акції. І також симетрично. На вимогу міноритарія, який дуже часто утисканий в своїх правах, якому не виплачуються дивіденди, який фактично відлучений від впливу на прийняття управлінських рішень в такій компанії, дати можливість процедури "селл-аут", коли фактично така людина може продати свої акції. Причому, звертаю вашу увагу, що вартість акцій, за яку будуть продаватися такі акції, купляти мажоритарний акціонер, мають відбуватися за ціною не нижче ніж за ту, за яку придбав акції мажоритарний власник, добираючи до домінуючого пакету. Також звертаю увагу, також я говорив це у своєму запитанні до співдоповідача про те, що варто напевно понизити поріг з 95 відсотків до 90 відсотків, що буде повністю відповідати відповідній директиві Європейського Союзу. Дякую. Прошу підтримати.
Дякуємо, шановний колего. Будь ласка, від "Батьківщини" народний депутат Одарченко. До трибуни він підходить, увімкніть мікрофон на трибуні.
Шановні колеги, партія "Батьківщина" завжди виступала за те, щоб міноритарні акціонери були залучені до управління акціонерними товариствами, мали можливість впливати на їх роботу і отримувати свою частку. Даним законопроектом пропонується взагалі право міноритарних акціонерів помножити на нуль і взагалі їх виключити як клас з процесу управління акціонерним товариством. Є декілька позитивних моментів у цьому законі, я зупинюсь на них, але є негативні, які змушують відправляти цей закон на доопрацювання. Перше за все, закон, який нам запропоновано, вносить зміни до великого масиву нормативних актів за кількома напрямами, не всі з яких пов’язані між собою. Так проектом передбачається більш детальне врегулювання порядку накладення арешту на банківські рахунки, у тому числі закривається дірка, яка дозволяла боржникам закривати арештований рахунок і знімати кошти, що в ньому залишилися. Разом з тим, забороняючи закриття рахунків без згоди кредитора, не враховано, що таке можливо у випадку проведення процедури ліквідації під час банкрутства. А незакритий рахунок буде перешкоджати завершенню процедури ліквідації. Також законопроект нібито передбачає вдосконалення регулювання перетворення акціонерних товариств між публічними і приватними. Законопроект зазначає, що така зміна організаційної форми взагалі не впливає на відносини з органами державної влади та місцевого самоврядування. Всі видані документи зберігають чинність без необхідності проводити перереєстрацію. Але є досить спірні норми, про які я казав на початку виступу. Так пропонується, щоб особа, яка набула в будь-який момент часу більше 50 відсотків акцій, зобов’язана була викупити у будь-якого акціонера його акції, а акціонер, який купив 95 відсотків акцій, має право примусити тих акціонерів, що залишилися, продати свої акції. Якщо з першою нормою можна ще так, сяк якось погоджувати, хоча надавати право вимагати такого викупу протягом двох років є недоцільним, то остання норма порушує право власності особи. Людина має право володіти хоч мільйонною долею відсотка акцій, оскільки такі акції можуть приносити дивіденди, чи особа просто має право хотіти бути співвласником підприємства. В цьому сама суть акціонерного товариства, кожна акція є рівноцінною, а кожний акціонер має рівні права. Партія "Батьківщина" не буде підтримувати цей законопроект, бо, ми вважаємо, що право міноритарного акціонера є непорушними. І замість того, щоб принижувати ці права, взагалі нівелювали їх, треба розширювати і надавати людям можливості бути реальним співвласником засобів виробництва, підприємств у формі різних акціонерних товариств. Дякую.
Дякуємо, шановні колеги. Зараз до слова запрошується народний депутат Долженков від "Опозиційного блоку".
Шановні колеги, зазначений законопроект, без перебільшення, можна назвати дійсно якісною ініціативою, яка виведе на якісно новий рівень корпоративне законодавство нашої країни. Дуже небезпечно розглядати і приймати рішення стосовно вказаних законопроектів в умовах популістських висловлювань деяких фракцій, зокрема, попереднього доповідача стосовно нібито порушення прав міноритарних акціонерів в структурі корпоративного управління господарськими товариствами. Шановні колеги, наше законодавство, якщо ми є частиною міжнародної спільноти, необхідно доводити до рівня загально визнаних міжнародних норм, європейських норм розвинутих країн. В практиці корпоративного управління, в корпоративному законодавстві розвинутих країн, до яких нам потрібно наближатись, до яких нам потрібно для того, щоб наближати це законодавство, вдосконалювати своє законодавство, практика "сквіз-аут" і "селл-аут" передбачена. Більше того, в більшості країн "сквіз-аут" і "селл-аут", вони знаходяться на рівні 90 відсотків та 10 відсотків, тут пропонується 95 відсотків і 5 відсотків. Це лише перше читання, по-перше. По-друге. Зміна типу акціонерного товариства і незобов’язання його готувати яку-небудь дозвільну документацію – це і полегшення життя господарському товариству, це і полегшення життя бізнесу. Ми зараз говоримо про те, що ми зараз попираємо права міноритарних акціонерів, а чому ж ми не говоримо про те, що основні рейдерські захоплення підприємств якраз відбувались через міноритарних акціонерів? Міноритарний акціонер не приймає участі в управлінні, але він має всі важелі впливу для того, щоб нашкодити мажоритарному акціонеру, для того, щоб паралізувати діяльність господарську, поточну діяльність товариств. Чому ми про це не говоримо? Ми говоримо лише про надводну частину айсбергу, а про саму суть цієї проблеми не говоримо. Говорити про те, що зазначений законопроект направляти на доопрацювання неправильно. Тому що оскільки інституту сквіз-аут і селл-аут запроваджується інститут договору умовного зберігання, ескроу-агента з’являється інститут. Тобто це незалежна особа, яка виступає гарантом, в якості цієї установи виступає банківська установа, яка бере на себе зобов’язання щодо моніторингу, верифікації документації, яка є необхідною при виконанні умов правочину, фактично вона є гарантом виконання умов того чи іншого правочину. Чи він має товарний характер, чи предметом правочину є послуги, це також усталена загальнодержавна практика, загальносвітова практика, і нам конче необхідно її запроваджувати. Більше того хочу сказати, що ці норми ми на пострадянському просторі запроваджуємо останніми. Це, дійсно, необхідний аргумент для того, щоб тут в залі підтримати зазначену законодавчу ініціативу за основу. А в кого є які не будь зауваження з приводу висловлюваних пропозицій попередніх доповідачів, можна внести пропозиції.
Дякую. Шановні колеги, чи всі бажаючі від фракцій виступили в обговоренні законопроекту? Немає більше бажаючих обговорити цей законопроект, вичерпаний час для обговорення. Шановні колеги, дозвольте запросити до сесійної зали колег депутатів, будь ласка. Шановні колеги, у нас за хвилину відбудеться голосування з проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення рівня корпоративного управління в акціонерних товариствах. У нас зараз, я перепрошую, це повне обговорення, і я прошу записатися на виступи від народних депутатів України. Я оголошую запис на виступи від народних депутатів на обговорення. Будь ласка, народний депутат Шверк від "Блоку Петра Порошенка", надаємо вам слово. Колеги, я прошу сходитися до сесійної зали, тому що за кілька хвилин голосування за важливий законопроект. Прошу, пане Шверк.
Шановні колеги, хочу подякувати авторам цього законопроекту, бо, з моєї точки зору , вони взялися за дуже важку і дуже важливу справу. Коли в цьому залі багато говорять про деофшоризацію, треба розуміти, що деофшоризація не може бути зроблена шляхом будь-яких заборон. Деофшоризація може буде зроблена шляхом того, що українське корпоративне законодавство стане на рівень того законодавства, яке є в цьому світі і, зокрема, в Європі. Тому я підтримую цей законопроект і прошу всіх за нього проголосувати, бо цей законопроект вперше в українській історії вводить до українського законодавства, наприклад, поняття "ескроу-рахунку" та "ескроу-договору". Це те, що дуже часто використовується в тому рахунку й українськими підприємцями, коли вони структурують свій бізнес за кордонами України. Дуже прошу всіх сконцентруватися і підтримати цей законопроект. Дякую дуже.
Дякуємо вам, шановний колего. Будь ласка, Різаненко, народний депутат.
Хочу ще раз підкреслити важливість цього законопроекту, адже він впроваджує певні механізми, які за нашу історію незалежності і за історію нашого корпоративного законодавства не існували, але мають місце в цивілізованих країнах, де акціонерні товариства, їх історія нараховує сотні років. Нагадаю, що більшість акціонерних товариств у нас, вони були створені не за рішенням приватних власників тих чи інших компаній, а вони утворилися в процесі приватизації. І, звичайно, всі хотіли тоді скористатися. звичайно, всі люди були. хто за бажанням, усвідомлено, не усвідомлено, стали акціонерами тих підприємств, в яких вони працювали. Є акціонерні товариства, де десятки тисяч акціонерів знаходиться. Але це, можливо, для когось не було їхнім рішенням. З часом ці акції цих підприємств були скуплені або стратегічними інвесторами, або менеджментом, або ще деким: спочатку контрольні пакети, потім суперконтрольні пакети. І сьогодні в багатьох акціонерних товариствах ми бачимо ситуацію, коли є один акціонер, він володіє 90-95, а подекуди і 98-99 відсотків акціонерного товариства, але там той один відсоток, який залишається, це може бути і тисяча, і дві тисячі акціонерів. В таких випадках в більшості, в дійсності, скажемо так, міноритарні акціонери, вони не мають можливості впливу на прийняття рішення. Та й сам мажоритарний акціонер, він хотів би і те, що називається, зробити компанію приватною, але законодавством саме не передбачено механізму. Ще раз нагадаю, що колишні країні, колишні країни Радянського Союзу мали схожу історію з нашою, і майже всі вони прийняли таке законодавство, яке дозволяє публічну компанію, публічне акціонерне товариство перетворити на приватну компанію, тобто викупити інших акціонерів. Саме головне в цьому процесі, це, в дійсності, механізм, який би дозволив забезпечити права міноритаріїв, тобто забезпечити їм можливість продати свої акції за справедливою ціною або як мінімум не меншою ціною, за якою акумулював свій контрольний пакет або суперконтрольний пакет мажоритарний акціонер. Даним законопроектом такий механізм запроваджується і така можливість міноритарним акціонерам надається. В цілому повністю підтримуючи даний законопроект, і фракція БПП буде підтримувати цей законопроект, закликаю депутатів і інших фракцій проголосувати за цей прогресивний законопроект, який впроваджує і практику, і теорію, скажімо так, цивілізованих ринків. Хочу тільки зазначити, що є одне зауваження, яке потрібно врахувати до другого читання. Воно стосується саме не викупу акцій, а голосування щодо угод із зацікавленістю, там робляться виключення для приватних акціонерних товариств. Дане виключення варто усунути. В цілому підтримуємо законопроект.
Дякую. Колеги, майже всі виступаючі підтримують законопроект. В нас ще два виступи, я дуже прошу максимально лаконічно. Ми вже можемо переходити до прийняття рішення. Будь ласка, Лозовий Андрій, Радикальна партія. Будь ласка, пане Андрій.
Андрій Лозовий, Радикальна партія Ляшка. Три трупа за два дні, 15 поранених щонайменше, декілька людей поранені важко за останні два дні на мирній Рівненщині і на мирній Житомирщині, не, прости Господи, ЛНР і не в ДНР, не в прифронтовій зоні навіть, а в мирних областях на кордоні з Європейським Союзом. За минулі дві доби було три перестрілки в селі Старе село Ракитницького району на Рівненщині, в Олевську – на Житомирщині і в Дубровицькому районі на Рівненщині. Фактично повна бездіяльність місцевої поліції на місцях. Фактично повне ігнорування владою цієї катастрофічної проблеми, яка є в державі. Ви вдумайтесь, шановні колеги і шановні люди, які нас чують, що відбувається і на кому лежить відповідальність. В нас зараз ми маємо найбільший експортний оборот на рік з зерна, з кукурудзи, а по бурштину може бути ще більше, якщо нарешті це буде врегульовано законодавчим шляхом. Нам Бог дав таке багатство - сонячний камінь бурштин, найбільше в світі його на нашій українській землі, на Волині, на Житомирщині, на моїй Рівненщині. І що ми бачимо? Мільярди доларів щороку ідуть не в бюджет і відповідно не на пенсії, не на зарплати бюджетників, не на нові школи, не на нові лікарні не на нові дороги. Мільярди доларів осідають в кишенях бандитів і контрабандистів. Вирубуються безбожно український ліс, просто марсіанські пейзажі. Усі присутні тут - та послухайте! – ви всі ці пейзажі бачили марсіанські, коли тисячі гектарів лісу вирубається, і вам абсолютно усім байдуже, тому що ніяк не реагує парламент. Саме на нас, шановні колеги, лежить відповідальність. Якщо законодавчо врегулювати проблеми бурштину, то це мільярди доларів в бюджет, які мають застосовуватися і на рекультивацію лісів. Це припинення цих бандитських розборок, цих бурштинових воєн, як уже рівненські, волинські журналісти пишуть. Але що відбувається? У квітні місяці буде два роки, відколи парламент проголосував у першому читанні закон, де я маю честь бути співавтором разом з колегою з фракції Радикальної партії Андрієм Артеменком: Закон про видобуток та реалізацію бурштину. Два роки скоро буде, відколи закон прийнятий в першому читанні. У другому читанні цей, надзвичайно важливий закон не прийнятий досі. Я хотів би звернутися до керівника робочої групи цього закону – першого віце-спікера Ірини Геращенко. Ірина Володимирівна, скажіть, будь ласка, коли останній раз засідала робоча група по закону по бурштину? Якщо мені не зраджує пам’ять, в липні місяці, більше ніж півроку назад. А в цей час гинуть люди, в цей час держава втрачає мільярди і вирубується ліс.
Дякую. Я тільки хочу повідомити, що керівник робочої групи дала всі результати робочої групи мені як керівнику, оскільки я хочу вам сказати, що цей законопроект на сьогодні не має в залі голосів. Але якщо є таке наполягання, ми наступний пленарний тиждень поставимо цілий блок тих законопроектів, які стосуються бурштину. Єдине, що більшість з них не має на сьогодні голосів. Але я в повній є готовності. Прошу нагадати на. Ні, репліки не буде, не буде репліки. Ми обговорюємо інший законопроект. Наступного пленарного тижня ми ці законопроекти поставимо в порядок денний сесії. І зараз, колеги, хочу надати. [[Шум у залі]] Я хочу зробити зауваження, я хочу зробити зауваження: під час розгляду законопроекту я як головуючий в цілому маю зупиняти виступи, які йдуть не по темі. Тим не менше, я не зупиняв виступ, тим не менше, я його прокоментував і сказав, що наступний тиждень будуть ці закони поставлені пленарні, тому прошу зняти емоції і зайняти своє робоче місце. Я надаю заключне слово представнику "Самопомочі" Сидоровичу Руслану Михайловичу, після чого ми перейдемо до прийняття рішення. Тому я прошу секретаріат Верховної Ради запросити усіх депутатів в зал, голів фракцій прошу запросити депутатів в зал, після виступу Руслана Михайловича ми перейдемо до прийняття рішення. Будь ласка, пане Руслан, включіть мікрофон Сидоровичу.
Шановні колеги, я хочу звернути увагу, що на сьогоднішній день в Україні по суті є два фронти. Один фронт є на сході, де ми боремося проти зовнішнього ворога, другий – а ні на йоту не менш важливий фронт, це є фронт підняття української економіки. Це є фронт забезпечення тих умов розвитку бізнесу, серед яких корпоративний сектор займає дуже важливе місце. І неприйняття відповідних законопроектів є гальмом в плані подальшого розвитку України і забезпечення тих умов, коли прийдуть реальні кошти в реальну економіку. Я хочу лише зосередитися на трьох таких важливих нюансах, які дають серйозні плюси для в тому числі пересічних громадян. Коли ми говоримо про викуп акцій, я хочу звернути увагу на те, що, дійсно, є багато постприватизованих підприємств, де на сьогоднішній день акції належать фактично людям, які або померли, або виїхали з України, і акціонери, які володіють значним, 90 відсотків, обсягом статутного капіталу, позбавлені можливості подальшого розвитку цього підприємства. Даний законопроект дає можливість викупити ці акції, внести кошти в депозит нотаріальні контори і в подальшому рухатися, розвивати ці підприємства. Зворотна ситуація, коли міноритарні акціонери, звичайні пересічні громадяни, які не займаються бізнесом, а внаслідок приватизаційної програми стали власниками певних акцій і не бажають далі брати участі у цій фікції під назвою "управління акціонерним товариством", де вони не мають по суті справжнього права голосу, повинні мати можливість отримати реальні кошти по справедливій ринковій вартості за ті акції, які їм належать. Наступний момент, який є надзвичайно важливий так само для угод у сфері корпоративної власності, так званих угод злиття і поглинання, це так звані угоди escrow, які забезпечують гарантію для інвестора, який вкладатиме кошти по придбанню серйозних бізнес-активів. Що він не боятиметься, що виявиться якийсь прихований кіт у мішку і потім в черговий раз якийсь український актив стане чемоданом без ручки. Тому в даному випадку цей законопроект, його необхідно приймати у першому читанні, доопрацьовувати ті деталі, про які говорилося вже в цій залі сьогодні, до другого читання подавати правки і давати нормальний інвестиційний клімат в Україні, що дасть можливість залучити кошти не тільки за рахунок Міжнародного валютного фонду. Дякую.
Дякую вам. Отже, колеги, прошу зайняти всіх робочі місця. Переходимо до прийняття рішення. Ми провели обговорення по повній процедурі. Фактично майже усі виступаючі підтримували ідею прийняття в першому читанні, і хочу нагадати, пропозиція комітету лишень за основу. І тому ми можемо переходити до прийняття рішення. Я прошу всіх зайняти робочі місця. Будь ласка, колеги, заходимо в зал, готуємося до прийняття рішення. Отже, колеги, є прохання від автора спочатку поставити на рейтингове голосування. Я з повагою до автора, хоч це нічого не змінює. Ми потім все одно перейдемо до голосування. Але, якщо для автора дуже важливо, ми проведемо рейтингове. Я прошу приготуватись до голосування, прошу зайняти робочі місця. Отже, колеги, я ставлю рейтингове голосування по проекту Закону 2302а, який мав узгоджену підтримку в залі. Я прошу взяти участь в рейтинговому голосуванні і прошу підтримати. Отже, рейтингове голосування 2302а (депутатський). Прошу проголосувати і прошу підтримати, колеги. Будь ласка, голосуємо. [[16:52:06]] За-256 Зробили ми ритуальну дію. Тепер приходимо до прийняття рішення. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення рівня корпоративного управління в акціонерних товариствах 2302а (депутатський) за основу за пропозицією комітету. Прошу проголосувати. Прошу підтримати 2302а за основу. Будь ласка, колеги, голосуємо. Підтримуємо, колеги, будь ласка. [[16:52:52]] За-256 Рішення прийняте, колеги. І переходимо до наступного законопроекту. І я ще раз звертаюсь до колег, щоб ми працювали більш інтенсивно. У нас потім йде блок питань по екології. І у нас ще є пропозиція сімох законопроектів включення в порядок денний сесії. Тому я прошу, наступний проект Закону 4470, підтримати пропозицію розгляду за скороченою процедурою, колеги. Прошу підтримати 4470 за скороченою процедурою, колеги. Голосуємо, будь ласка. [[16:53:37]] За-166 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді народного депутата України Пташник Вікторію Юріївну. Будь ласка.
Спершу я, колеги, хочу подякувати вам за підтримку законопроекту, який ми щойно проголосували, і переходимо до законопроекту 4470, це також законопроект, який стосується реформи сфери корпоративного управління і також є законопроектом, який чітко сприяє створенню важливих і кращих умов для ведення бізнесу в Україні, ніж є зараз. Ви знаєте, що на сьогоднішній день наше корпоративне законодавство, яке залишилося нам ще з радянської спадщини, вони є достатньо імперативним. Воно зарегульоване, воно чітко встановлює, що потрібно діяти, яким чином потрібно діяти акціонерам і учасникам господарських товариств у своїх приватних компаніях. Воно встановлює імперативні відносини між ними, через що, на превеликий жаль, такі учасники і владельцы бізнесу змушені структурувати свої бізнеси десь за кордоном і застосовувати норми прогресивного англійського права, наприклад, які дозволяють диспозитивність, які дозволяють їм домовлятися між собою і дозволяють на майбутнє домовлятися, як вони будуть вирішувати так звані дедлокові ситуації, коли вони, не дай Бог, посваряться і не зможуть здійснювати разом господарську діяльність. Саме тому ми пропонуємо запровадити інститут корпоративних договорів, тобто договорів між учасниками, між акціонерами в господарських товариствах, і дозволити їм врегульовувати свої внутрішні власні відносини на рівні корпоративного договору. Ці договори не є обов’язковими, це суто виключна ініціатива і можливість, яку держава має надати учасникам приватного бізнесу. Ви знаєте, що цей законопроект є надзвичайно важливим, у тому числі в контексті того проекту, який ми вже прийняли в першому читанні про товариства з обмеженою відповідальністю, адже він логічно доповнює той проект, який ми ще будемо доопрацьовувати.
30 секунд, будь ласка.
На підтримку цього законопроекту також висловилися профільні бізнес-асоціації, зокрема, і американська торгівельна палата, Асоціація правників України. Але, в той же час, я хочу зауважити, я знаю, що окремі депутати хвилюються щодо того рівня корпоративної культури в компаніях з державною часткою власності, що цей рівень корпоративної культури на сьогоднішній день є надзвичайно низьким і механізм корпоративного договору може бути в таких компаніях не ефективним. Тому я звертаюся до наших колег народних депутатів, які.
Дякую вам, депутати почули ваше звернення. До співдоповіді запрошується голова Комітету з питань економічної політики. Ви озвучите свою пропозицію в обговоренні. Погоджену позицію озвучить Сидорович під час обговорення. Шановні колеги, до співдоповіді запрошується Соловей Юрій Ігорович.
Шановні колеги, дуже приємно, що сьогодні це вже другий законопроект, який стосується економіки, який стосується, власне, упорядкування корпоративних відносин. За оцінками Європейського банку реконструкцій і розвитку, і Світового банку сьогодні на руках у людей або, як кажуть у народі, під подушкою, знаходиться понад 200 мільярдів доларів. Це в той час, коли Україна з простягнутою рукою ходить по всіх державах світу і просить, позичте нам хоча б один чи п’ять мільярдів. Це говорить про те, що сьогодні кошти, які є в українських сім’ях, в українських громадян, на жаль, не працюють в українській економіці. Сьогодні та ситуація, яка є в банківській сфері, практично не дозволяє рухатися капіталу, який є у громадян України. Єдиним джерелом інвестування, станом на цю хвилину, є нерухомість. В цивілізованих країнах світу іншими інструментами, набагато більшими ніж навіть банківська система, є галузь фондового ринку, є галузь інвестування в акціонерні товариства та господарські товариства. На жаль, скажемо відверто, що сьогодні рівень довіри між учасниками будь-яких товариств, починаючи від приватних, товариств з обмеженою відповідальністю і, закінчуючи акціонерними товариствами, є на низькому рівні. Саме впровадження інституту корпоративних договорів дає можливість впорядкувати відносини власності у підприємствах різної форми власності. Цей законопроект дає можливість залучити в економіку України мільярди тих доларів, які сьогодні зберігають українські громадяни. Саме впровадження інституту корпоративних договорів дає можливість учасникам товариств погодити ті чи інші умови щодо голосування.
Будь ласка, 30 секунд.
Ті чи інші умови щодо голосування, навіть не зважаючи на те, що, можливо, у них особистісні речі в майбутньому будуть заходити в зону конфлікту. Надзвичайно важливий, я б навіть сказав, історичний закон, який повністю дозволяє реформувати галузь корпоративного права та фондового ринку. І сьогодні є велика необхідність прийняття його в першому читанні. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка: два – "за", два – "проти", проведіть запис. Голуб Владислав Володимирович, будь ласка.
Дякую щиро, Владислав Голуб, 197 виборчий округ, Черкащина. Шановні колеги, це, дійсно, надзвичайно прогресивний законопроект, який регулює корпоративне право України, який наближує його до європейських стандартів ведення бізнесу. Безумовно, що так звана культура shareholders agreement або корпоративних договорів, які регулюють правовідносини між акціонерами товариства, це дійсно важливий крок для наближення нас до європейських норм ведення бізнесу. Але я хотів би, дійсно, зазначити на тій пересторозі, про яку шановна колега Пташник намагалася сказати. На жаль, в Україні буде виникати ситуація, коли держава прямо чи опосередковано буде володіти долями в різних підприємствах, з іншої сторони, мати приватного партнера. Саме для таких моментів ми маємо захистити, перепрошую, інтереси держави і передбачити, що, умовно кажучи, там, якщо у підприємстві 25 відсотків і більше належить державі прямо або через юридичних осіб публічного права, то для зазначених правовідносин між акціонерами такого товариства має бути прийнятий окремий закон або це може бути розділ цього законопроекту. І, завершуючи, я хотів би попросити колег, дійсно, підтримати зазначений законопроект, бо це мегакрок для ведення українського бізнесу в Європі. Дякую.
Дякую. Від "Самопомочі" Подоляк Ірина, передає слово Олені Сотник. Будь ласка, пані Олено.
Дякую. Олена Сотник, фракція "Самопоміч". Колеги, так, дійсно, цей законопроект є з точки зору корпоративного управління кроком вперед. Неправда, що він вирішить всі корпоративні проблема, неправда, що він є панацеєю залучення сюди мільярдів доларів. Але це, дійсно, є крок і поступ для господарських товариств вирішення певних внутрішніх принаймні корпоративних відносин. Проте, коли приймався, точніше, писався цей закон, він писався в першу чергу з точки зору більше комерційних підприємств, тобто підприємств приватного права. Натомість в даному законопроекті, на превеликий жаль, не враховано особливості, в тому числі правові особливості, які на сьогоднішній день є у нашій державі. Це особливості державних підприємств, підприємств, у яких є державна частка, або підприємств, у яких є державна частка і які заснували відповідні юридичні особи, а це означає, що опосередковано держава впливає або володіє цими юридичними особами. Тому ми вважаємо, що ключовим ризиком даного законопроекту за цією редакцією, яку нам запропонували до першого читання, є те, що якщо ми приймаємо його в такому вигляді без жодної оговорки відносно державних підприємств або юридичних осіб, в яких є частка держави чи опосередковане володіння, в такому випадку ми отримуємо ризик фактично неефективного управління державною часткою або взагалі розкрадання державного майна, яке на сьогоднішній день і так не занадто ефективно або взагалі неефективно управляється державою. Тому фракція "Самопоміч" пропонує у першому читанні до Постанови про прийняття у першому читанні внести відповідну правку в текст даного Закону, я її зачитаю: "У випадку, коли державі належить більше 25 відсотків статутного капіталу юридичної особи, а також коли таким юридичним особам прямо чи опосередковано належить не менше 25 відсотків статутного капіталу інших юридичних."
Будь ласка, 30 секунд.
". інших юридичних осіб, порядок та умови укладання корпоративних договорів визначаються окремим Законом". Це означає, що буде відповідно розроблено окремий Закон, в якому буде визначено порядок, як укладаються корпоративні договори, і жодні олігархічні представники в таких компаніях не зможуть зловживати цим інструментом задля отримання контролю над державною власністю. За інших обставин фракція не готова ризикувати державною власністю і голосувати в такій редакції цей законопроект. Дякую.
Дякую вам. Колеги, зараз заключний виступ від "Опозиційного блоку". Тому я прошу усіх народних депутатів зайти в зал, секретаріат Верховної Ради я прошу повідомити депутатів, що зараз відбудеться прийняття рішення. І я надаю слово для виступу Долженкову Олександру Валерійовичу. Будь ласка.
Шановні колеги, вказаний законопроект, безперечно, також, як і попередній законопроект, покликаний покращити рівень корпоративного управління в нашій країні та наблизити наше корпоративне законодавство до загальновизнаних міжнародних норм корпоративного правління. Тезис про те, що підприємства державної форми власності неефективно управляються, відповідно. у випадку прийняття зазначеного Закону в тій редакції, а він приймається не в цілому, а лише в першому читанні, і відповідно вказаним зауваженням ми можемо подати до другого читання, ті тези відносно того, що існують дуже серйозні ризики щодо неефективного користування державним майном, так ми і зараз бачимо, як користується і управляється державне майно. Ми бачимо це і з вимог Міжнародного валютного фонду, ми бачимо це і з показників фінансової звітності, які періодично надаються національними акціонерними компаніями, природними монополістами. Тому теза про те, що зазначені корпоративні договори будуть ще більше ускладнювати і погіршувати ситуацію структури корпоративного управління державним сектором економіки, трохи є, м’яко кажучи, не дуже переконливими. Що стосується інститутів акціонерних угод, угод щодо взаємо. регулювання взаємовідносин учасників товариств з обмеженою відповідальністю, то зазначені інститути необхідно інтегрувати в національне законодавство, оскільки тут в даному статусі ми маємо роль наздоганяючого. Тому що ще раз повторюю, це загально визнані норми, вони і снують на майже всіх країнах і СНД, і Європи, не кажучи вже про Європи і світу. І тому, звичайно, нам необхідно доводити рівень нашого корпоративного законодавства і передбачити саме корпоративне управління, адже ця сфера сприяє дерегуляції. І ця сфера сприяє зменшенню судових спорів та можливого рейдерства з боку бізнес-партнерів. Тому, безперечно, навіть в тій редакцій, в якій запропоновано, просимо підтримати зазначений законопроект.
Дякую. Шановні колеги, є ще. Так, є ще бажаючі виступити? Я прошу заходити в зал. Я по хвилині надам слово. Розенко – хвилина. Сергій Мельничук – хвилина. [[Шум в залі]] Різаненко. Я перепрошую, Різаненко. Різаненко – хвилина, Мельничук – хвилина і Стойко.
Народний депутата Різаненко, 97 округ, Київщина. Хочу звернути увагу своїх колег на важливість цього законопроекту. Як ви знаєте, є декілька систем прав, є англосаксонське право або так зване прецедентне і континентальне право. Ми живемо в системі координат континентального права. В системі координат англосаксонського права все, що, про що ти домовився з кимось іншим, це і є правом. Ми в певній іншій системі координат знаходимось, де у нас чітко структуровано Конституцію із законодавством, що можна, що не можна. І в нашій системі координат, наприклад, не можна від мовитися від права, якщо таке передбачено Конституцією. На Заході досить поширений інститут саме корпоративних договорів або так званих shareholders agreement, коли акціонери між собою в індивідуальному порядку можуть виробити специфічні правила або стосунки, взаємовідносин, які не прописані в законодавстві, що дає їм можливість дуже такої гнучкості і особливих умов, які можуть між собою прописувати. Тому цей інститут дуже.
Дякую вам. Колеги. Будь ласка, 10 секунд завершити.
Дуже важливо запровадити цей інститут. І ще звертаю увагу на те, що він є деофшоризуючим. Дуже часто виносять акціонери свої стосунки в офшори саме для того, щоб заключати договори. Запровадження інституту корпоративних договорів.
Дякую. Одна хвилина, Сергій Мельничук.
Шановні колеги, цей закон треба, як і попередній, обов’язково проголосувати. Він, дійсно, необхідний. Але прошу звернути увагу: ми зараз голосуємо і пропонуємо дуже дієві речі, але скільки б ми не приймали законопроектів і різних поправок, треба звертати увагу, як діє виконавча влада, як діють суди, як діють "чорні" нотаріуси, як діє поліція, як діє прокуратури. Все те, що ми робимо, всі ці напрацювання для українського народу, для українських підприємців, для іноземних інвесторів, все це буде спаплюжено тими органами, яких я назвав попередньо. Тому прошу бути послідовними, і в усіх послідуючих рішеннях, які ми будемо надалі напрацьовувати, бути також послідовними і приймати правильні рішення, щоб, дійсно, кожен наш законопроект був на благо народу. А так, народ робить нас винуватими в цьому. Дякую.
Отже, колеги, заключний виступ Івана Крулька. Прошу всіх зайти в зал, приготуватись до прийняття рішення. Будь ласка, Іван Крулько, одна хвилина.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Фракція "Батьківщина" готова в першому читанні підтримати цей законопроект за умови врахування принципових пропозицій нашої фракції до згаданого законопроекту. Зокрема, нелогічною є запропонована норма щодо включення до Цивільного кодексу нової статті 246 зі значком 1, оскільки положення Цивільного кодексу містять загальні положення щодо врегулювання питання представництва за довіреністю. Крім того, Цивільний кодекс надає право закону встановлювати право особи видавати безвідкличні довіреності, а положення зазначеної статті регулюють саме питання видачі особою безвідкличної довіреності з корпоративних прав. Тому доречно, щоб запропоновані в законопроекті норми були передбачені у спеціальних законодавчих актах про акціонерні та господарські товариства. І друге зауваження стосується визначення опціонних договорів. Ми пропонуємо, щоб їх було врегульовано за змістом відповідних термінів у Податковому кодексі для того, щоб уникнути різного змісту відповідних положень у двох різних законодавчих актах. Ми проговорили це з авторами цього законопроекту і у випадку, якщо ці питання.
30 секунд, будь ласка.
Автори підтверджують, що зазначені мною зауваження будуть врегульовані при підготовці до другого читання, за такої умови "Батьківщина" готова підтримати зазначений законопроект. Дякую.
Отже, колеги, обговорення завершене. Я хочу наголосити перш за все, що ми приймаємо лишень за основу. Але, тим не менше, на скільки мені відомо, є узгоджена позиція, щоб було включено під час голосування поправку, яку озвучила Олена Сотник від трибуни. І я хочу спитатись в автора, чи так само озвучувати Івана Крулька поправку? Ви ставите, так? Добре. Тоді значить я ставлю на голосування з поправкою, яку озвучила до стенограми Олена Сотник, і, власне, в такій редакції я ставлю на голосування. Колеги, прошу зайняти робочі місця, переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, готові? Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо корпоративних договорів (номер 4470) за основу з поправкою, яку озвучила під стенограму, під час виступу, Олена Сотник. Отже, 4470 за основу з поправкою Олени Сотник. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Голосуємо. [[17:13:12]] За-264 Рішення прийняте,колеги. Колеги, перед тим як перейти до питання екології, я хочу вам нагадати, що перед обідом ми не ввійшли в питання включення в порядок денний сесії. Ряд комітетів подали законопроекти, які вони просять лишень включити в порядок денний сесії. Це 7 законопроектів, це 5 хвилин. Я прошу всіх сконцентруватись, не виходити з залу. Я один по одному буду їх ставити. Тут є питання безпеки і оборони, колеги, щоб потім вам не було соромно, чому вас не було в залі під час їхнього голосування. Отже, перший з них, це проект Закону про схвалення рішення Президента України про допуск підрозділів збройних сил інших держав на територію України у 2017 році для участі у багатонаціональних навчаннях. Кожного року ми приймаємо таке рішення, щоб проводити міжнародні навчання, в тому числі і з країнами НАТО. І в даному випадку йдеться лишень про те, щоб включити його в порядок денний сесії, шановні колеги. Я прошу проголосувати і прошу підтримати. 5636, включення в порядок денний сесії. Прошу голосувати, колеги. Голосуємо. Включення в порядок денний сесії. [[17:14:36]] За-222 Колеги, 222. Я ще раз поставлю на голосування. Колеги, я ще раз поставлю на голосування. Я прошу зайняти робочі місця. Це важливий законопроект для безпеки і співпраці з нашими союзниками. Отже, 5636, я прошу проголосувати за включення в порядок денний сесії і прошу підтримати, колеги. Будь ласка, голосуємо. Це схвалене рішення Президента України, прошу підтримати. [[17:15:17]] За-232 Рішення прийняте. Наступний 5520: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо особливостей добровільного об’єднання територіальних громад, розташованих на територіях суміжних районів. Довговистражданий законопроект. І знову ж таки, пропонується його лишень включення в порядок денний сесії. 5520 включення в порядок денний сесії. Прошу проголосувати. Прошу підтримати, колеги. Місцеве самоврядування, комітет Власенка. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги. [[17:16:13]] За-208 Немає підтримки. Наступний проект Закону про внесення змін до Закону України "Про органи і служби у справах дітей та спеціальні установи для дітей" (щодо удосконалення правового статусу служб у справах дітей). Це Комітет молоді і спорту, 5526 включення в порядок денний сесії. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Будь ласка, голосуємо. [[17:16:52]] За-240 Рішення прийнято. Наступний. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо механізму стягнення необґрунтованих активів на користь держави у порядку цивільного судочинства 5577. Урядовий законопроект, комітет Князевича. Прошу проголосувати, прошу підтримати 5577. Прошу підтримати включення в порядок денний сесії. Колеги, будь ласка, голосуємо. Прошу підтримати. Прошу проголосувати. Узгоджений законопроект. [[17:17:34]] За-164 Рішення не прийнято. Наступний проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державне бюро розслідувань" щодо уточнення окремих положень 5395. Він був на сайті вивішений, всі знають цей законопроект. Отже, включення в порядок денний сесії 5395. Прошу проголосувати, прошу підтримати, будь ласка. [[17:18:09]] За-210 Рішення не прийнято. [[Шум у залі]] Я ще раз поставлю, добре, на вимогу. Я ще раз ставлю 5395, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державне бюро розслідувань", включення в порядок денний сесії. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Голосуємо, будь ласка. [[17:18:41]] За-226 Рішення прийняте. Наступний. Проект Закону про спрощення процедур капіталізації та реорганізації банків (5539). Включення в порядок денний сесії. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Включення в порядок денний сесії 5539. Голосуємо. [[17:19:13]] За-166 Рішення не прийняте. Наступний. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вищу освіту" (щодо освітньо-кваліфікаційного рівня "молодший спеціаліст") (5240). Комітет з питань науки і освіти. Включення в порядок денний сесії 5240. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Прошу підтримати, колеги. Будь ласка, голосуємо. [[17:19:51]] За-221 Колеги, 221. Я ще раз поставлю. Це питання освіти, це не питання політичне. Я прошу ще раз зібратись і проголосувати. Я ставлю ще раз на голосування пропозицію: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вищу освіту" (5240). Колеги, прошу зайти в зал і прошу підтримати наш Комітет з питань освіти і науки. Будь ласка, прошу проголосувати 5240. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги, будь ласка, включення в порядок денний сесії. Голосуємо. [[17:20:34]] За-229 І, колеги, останнє, проект Постанови 4261. До мене звернулися бійці батальйону Національної гвардії Кульчицького, які в складі першого батальйону пішли на схід у Слов’янськ, внесли спільну постанову, проект Постанови про встановлення Дня українського добровольця в день, коли було офіційно сформований батальйон Національної гвардії імені Героя України Кульчицького. Вони просять це включити, оскільки, якщо ми пізніше включимо, ми до того дня, а це було 14 березня, не встигнемо затвердити цей день – День українського добровольця. Я прошу підтримати включення до порядку денного для прийняття рішення 4261: проект Постанови про встановлення Дня українського добровольця. Включення в порядок денний і прийняття рішення, можливо, навіть сьогодні. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги, будь ласка. Прошу голосувати включення в порядок денний для прийняття рішення. Голосуємо, колеги, будь ласка. [[17:21:52]] За-234 Рішення прийняте. Колеги, а може б і ніхто не заперечував, щоб ми віддали п’ять хвилин і зараз цю постанову проголосували? Ні. Прочитати треба, так? Добре, узгодили. Просять мене ще раз поставити 5520, я поставлю його. Але, якщо нема голосів, у мене нема чарівної палочки, якою я голоси зроблю. Отже, колеги, я ще раз поставлю пропозицію включити в порядок денний сесії 5520 проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо особливостей добровільного об’єднання територіальних громад, розташованих на територіях суміжних районів. Узгоджений загальний законопроект, який дозволяє нам посприяти створенню великої кількості нових об’єднаних громад, лишень включення в порядок денний сесії. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Будь ласка, колеги, прошу проголосувати, прошу підтримати, голосуємо, прошу підтримати. [[17:23:08]] За-211 Немає сьогодні голосів. Колеги, одна хвилина з мотивів, Максим Бурбак, і переходимо до питань екології. Будь ласка, Максим Бурбак, одна хвилина.
Шановні колеги! Це голосування вже вкотре показало всю низість і підкилимність політики, які проводить "Батьківщина" по процесу децентралізації добровільного об’єднання громад. Як вони на цій трибуні рвуть сорочку за те, що треба надати можливість об’єднатися, натомість проваливши попереднє голосування, узгодивши з нами, з їх керівником профільного комітету паном Власенком законопроект від всіх голів фракцій стосовно того, щоб дозволити громадам об’єднатися, які входять в межі різних районів, знову ж таки не дають жодного голосу. Це чисто ганьба. І всі громадяни, всі об’єднані територіальні громади будуть знати вашу публічну позицію, що ви брешете людям! Ганьба вам!
Колеги, шановні колеги, колеги, я не чув виступу і не знаю чи була назване прізвище фракція. Я надаю слово одну хвилину Сергію Соболєву і після того переходимо до питань екології. Будь ласка, одна хвилина, Соболєв.
Шановні колеги! Я думаю вся низість тих хто називає себе коаліцією чітко проявилась і в цьому голосуванні. Де ваші 226 голосів? А громадяни в об’єднаних громадах показали під час виборів, де було три мільйони виборців, що саме партія "Батьківщина" взяла абсолютну першість по партійних списках і саме партія "Батьківщина" отримала найкращий результат. Працюйте і можливо люди вам повірять, але навряд чи повірять, коли ви себе називаєте коаліцією, а не маєте навіть 200 голосів, для проведення будь-якого рішення в парламенті. Фракція "Батьківщина" після доопрацювання цього законопроекту розгляне можливість підтримати його, зараз ми за нього голосувати не будемо. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, тільки я хотів би зробити це зауваження, яке робив неодноразово. Я переконаний, що є ряд питань, такі, як питання безпеки, як питання євроінтеграції, як питання підтримки наших громад, по яких недопустимо ділитись за будь-якими ознаками, треба всім гуртом підтримувати українських громадян, і це буде правильно, це буде відповідальна позиція, а не політиканство. Я в тому глибоко переконаний, я вірю, що ми в четвер після доопрацювання зможемо поставити і включити його в порядок денний сесії. Колеги, отже, переходимо до питань екологічної політики. Я прошу приготуватись доповідачів. Перше питання це є Закон України "Про стратегічну екологічну оцінку" з пропозиціями Президента України (3259). Хочу нагадати, що розгляд цих законопроектів відбувається за спеціальною процедурою, коли є доповідач, співдоповідач, а потім відразу голосування. Тому запрошую зараз до доповіді представника Президента України у Верховній Раді Герасимова Артура Володимировича. Будь ласка, пане Артур.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Прийнятий Верховною Радою України 4 жовтня 2016 року Закону України "Про стратегічну і екологічну оцінку" (номер 3259) не може бути підписаний Президентом України з таких підстав. Законом, що надійшов на підпис, передбачається врегулювання відносин у сфері стратегічної екологічної оцінки проектів документів державного планування. Передбачається, що така оцінка запроваджується як обов’язкова стадія при розробленні, затвердженні та виконанні документів державного планування, крім фінансових та бюджетних документів, а також документів, єдиною метою яких є обслуговування потреб, пов’язаних з обороною або надзвичайними ситуаціями. При цьому законом визначаються об’єкти такої оцінки, якими є проекти документів державного планування в окремих сферах діяльності, виконання яких передбачатиме реалізацію видів діяльності, щодо яких законодавством передбачено проведення оцінки впливу на довкілля. А також проекти документів державного планування, які вимагають оцінки з огляду на ймовірні наслідки для територій, об’єктів природно-заповідного фонду та екологічної мережі. Враховуючи вищевикладене, слід зазначити, що пропоновані законом різні підходи до визначення сфери та об’єкта регулювання ускладнять процес державного планування, що негативно позначиться на формуванні цілісної системи прогнозних і програмних документів соціально-економічного розвитку України, окремих галузей економіки та адміністративно-територіальних одиниць. Також законом передбачена можливість віднесення проектів документів до таких, що не потребують проведення стратегічно-екологічної оцінки, однак, не визначено чітких критеріїв віднесення до таких документів. Зазначене може призвести до довільного застосування положень закону, коли оцінці підлягатимуть документи, які не належать до фінансових та бюджетних документів, але безпосередньо пов’язані з бюджетним процесом, проте не підлягатимуть документи, які суттєво впливають на стан довкілля та лише опосередковано пов’язані з обслуговуванням потреб оборони та цивільного захисту. Слід зазначити, що закон не містить дієвих механізмів врахування у документах державного планування зауважень і пропозицій громадськості та органів виконавчої влади, висловлених у процесі громадського обговорення та консультацій з органами виконавчої влади, що не відповідає міжнародним зобов’язанням України згідно Протоколу про стратегічно-екологічну оцінку до Конвенції про оцінку впливу на навколишнє середовище у транскордонному контексті. Окрім того, більшість положень закону є декларативними та не повною мірою узгоджуються з іншими законодавчими актами. А пропонований підхід до врегулювання відносин у зазначеній сфері не відповідає принципу юридичної визначеності як складової конституційного принципу верховенства права. З огляду на зазначене, передбачена законом процедура стратегічно-екологічної оцінки у процесі розроблення, затвердження і виконання документів державного планування потребує уточнення з урахуванням зазначених зауважень та міжнародних зобов’язань України у сфері оцінки впливу на довкілля. Прошу підтримати пропозиції Президента України. Дякую за увагу.
Дякую. Колеги, запрошую до співдоповіді секретаря Комітету з питань екологічної політики Єднака Остапа Володимировича. Прошу лаконічно доповісти, і переходимо до голосування. Колеги, прошу заходити в зал.
Шановні колеги народні депутати! Шановний пане Голово! Комітет Верховної Ради з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи розглянув пропозиції Президента до Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку", прийняті Верховною Радою України 4 жовтня 2016 року. Вказані пропозиції Президента сформульовані у вигляді зауважень, які обґрунтовують неможливість підписання закону, а також зроблено узагальнюючий висновок, що закон не може бути підписаний і підлягає доопрацюванню із врахуванням висловлених зауважень. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає за доцільне погодитися із висловленими зауваженнями при повторному розгляді Закону України про стратегічну екологічну оцінку. Разом із тим, Головне науково-експертне управління звертає увагу на те, що, згідно з вимогами статті 94 Конституції України, пропозиції Президента для повторного розгляду закону мають бути не лише вмотивовані, а й сформульовані належним чином для їх голосування у Верховній Раді. Від комітетів Верховної Ради України висновки щодо вказаних пропозицій Президента України не надходили. Зважаючи на те, що надані президентом України зауваження не сформульовані належним чином, відповідно до статті 132 Регламенту Верховної Ради України, комітет не має можливості ухвалити висновок щодо доцільності прийняття чи відхилення пропозицій у вигляді порівняльної таблиці. В той же час комітет відзначив, що враховуючи висновки Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України, а також пропозиції народних депутатів членів комітету, висловлені під час обговорення, пропозиції Президента України до Закону про стратегічну екологічну оцінку мають бути розглянуті та сформульовані комітетом при доопрацюванні закону. В зв’язку з цим комітет не підтримує повторне прийняття закону в цілому – подолання вето без його доопрацювання. Зважаючи на актуальність соціальну та міжнародну значимість Закону України про стратегічну екологічну оцінку, а також пропозицію Президента України про його доопрацювання, керуючись положеннями глави 23 Закону України про Регламент Верховної Ради України, комітет пропонує Верховній Раді України наступне. Закону про стратегічну екологічну оцінку, повернутий з пропозиціями Президента України, за результатами розгляду, направити на доопрацювання до Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи – наш головний комітет. Іншими словами, шановні колеги, я прошу фактично провести технічне голосування, яким би ми зараз направили даний проект закону, який надзвичайно важливий для України, в наш комітет на доопрацювання, де ми вислухаємо і уважно розглянемо і пропозиції Президента, і пропозиції Головного науково-експертного управління, і пропозиції інших народних депутатів, міністерств та відомств і вийдемо на консенсусне рішення, консенсусний варіант, який проголосуємо, я сподіваюсь, уже в лютому під час наступних пленарних засідань. В принципі, у нас уже є деякі узгоджені позиції. Ми готові в комітеті швидко та якісно напрацювати консенсусний проект закону. Тому, шановні народні депутати, я прошу вашої уваги і зараз проголосувати за повернення даного проекту закону в комітет. Дякую.
Отже, шановні колеги, я прошу зайти в зал, зайняти робочі місця. Хочу вам наголосити: є узгоджена позиція і представника Президента, і комітету, щоб ми проголосували направити в комітет на доопрацювання. Без цього ми не зможемо вийти на прийняття цього закону. Нагадаю: Закон України "Про стратегічну екологічну оцінку" мав повну підтримку в залі, всі фракції його підтримували. Зараз нашим рішення ми дозволимо комітету чим швидше його доопрацювати і винести на наш розгляд. Тому я дуже, колеги, всіх прошу об’єднатися, зайти в зал, зайняти робочі місця – і підтримати позицію комітету, колеги. Будь ласка, займаємо робочі місця. Колеги, я прошу народних депутатів. Це питання екології, яке, очевидно, всіх об’єднує, колеги. Я звертаюся до усіх депутатів зайти в зал, приготуватись до голосування. Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. І я ставлю на голосування Закон України "Про стратегічну екологічну оцінку" з пропозиціями Президента від 28.10.2016 року (номер 3259) направити в комітет на доопрацювання. Колеги, прошу проголосувати. Прошу підтримати дану пропозицію комітету. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[17:35:37]] За-201 Колеги, я поставлю зараз повернутись до розгляду. Я прошу всіх сконцентруватись максимально. Це питання, яке підтримували всі фракції, які брали участь в обговоренні, колеги. Колеги, да при чому тут мотивація? Для того, щоб цей законопроект ми могли винести на розгляд, нам необхідно його направити в комітет. Ви проголосуєте "за"? Проголосують "за". Бракує 10 голосів. Будь ласка, Рябчин, одна хвилина, по мотивах, будь ласка. І прошу усіх заходити в зал, запросіть усіх депутатів в зал. Будь ласка, Рябчин, одна хвилина.
Шановні колеги з коаліції, я хочу звернутися до вас. Питання цих законів, воно є дуже важливим для України не тільки тому, що це екологія і престиж країни, а тому, що проти нас як проти країни Енергетичного співтовариства, яким ми є учасником, відкрило процедуру non-compliance, яке буде нам погрожувати процедурою infringement, тобто не відповідності нашого законодавства європейському, там чітко прописані терміни коли ми повинні це впровадити. Тобто за 2 місяці, якщо ми не проголосуємо не просто повернення до комітету, а не заберемо з комітету і не приймемо в цілому ці закони, у нас будуть дуже серйозні проблеми з європейським співтовариством вплоть до того, що будуть штрафи, санкції і інші речі, як то заберуть у нас голос. Тому нам треба це повернути до комітетів, напрацювати на комітеті єдину версію, яка буде враховувати всіх, і потім проголосувати це в залі Верховної Ради. Це дуже серйозно, прошу вас, колеги з коаліції, підтримати цей законопроект, тому що я бачу як ви витаскували карточки при тому, коли ви голосували за цей законопроект, намагаючись завалити. Голосуємо, колеги.
Отже, колеги, я зараз ставлю на голосування пропозицію повернутись до пропозиції комітету. Отже, колеги, прошу зайняти робочі місця і приготуватись до голосування. Пан міністр, ви підтримуєте цю пропозицію? Будь ласка, 30 секунд, 30 секунд, міністр.
Шановний голово Верховна Ради, шановні народні депутати, насправді ми підтримуємо позицію від імені уряду, яка висловлена комітетом. Просимо скерувати цей законопроект на доопрацювання. Принагідно хотів би сказати, що міністерство природи відпрацювало з іншими міністерствами зауваження. І в нас є готовий текст, який ми разом з комітетом можемо дуже швидко підготувати і винести в зал, бо голосування вже по суті. Хотів би наголосити, що сьогоднішнє голосування дає можливість зберегти можливість прийняти цього закону. І також, народні депутати, врахуйте, будь ласка, що проти України почався кейс розслідування Енергетичним співтовариством про невиконання своїх зобов’язань. Ми ратифікували минулого року міжнародну угоду по ратифікації Протоколу стратегічної екологічної оцінки. Це і наші зобов’язання, ми повинні виглядати як достойний партнер. І тому прошу вас повернути в комітет для того, щоби був підготовлений якісний новий документ. Дякую.
Отже, колеги, я ставлю перше голосування, повернутись до пропозиції комітету, 3259, Закон України "Про стратегічну екологічну оцінку". Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Будь ласка, голосуємо, прошу всіх підтримати. Голосуємо, колеги. [[17:39:34]] За-204 Нема голосів. Колеги, якщо зараз не буде підтримки, законопроект буде відхилений просто. Якщо зараз ми не повернемося до розгляду, законопроект буде відхилений. Це буде серйозний і міжнародний ризик для нашої держави. Я ще раз поставлю пропозицію повернутись. Якщо не буде голосів, законопроект буде відхилений. Отже, колеги, я прошу приготуватись до голосування. Я ще раз ставлю пропозицію повернутись до розгляду Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку" з пропозиціями Президента (вiд 28.10.2016 року, номер 3259). Прошу підтримати, колеги. І прошу проголосувати. Жодного не було виступаючого проти. Всі виступали – "за". Прошу об’єднатись і прошу проголосувати. Отже, повернення до 3259 прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо, колеги. [[17:41:18]] За-211 Колеги, будь ласка, я прошу запросити депутатів в зал. 30 секунд ми чекаємо. Прошу запросити депутатів в зал. Колеги, я хочу повідомити: зараз, якщо не буде голосів, законопроект 3259 буде відхилений. Я ще раз поставлю на повернення, якщо не буде голосів, він буде відхилений. Тому я прошу приготуватись до голосування. Я ще раз ставлю на голосування пропозицію повернутись до Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку" з пропозиціями Президента України (3259). Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[17:43:47]] За-214 Рішення не прийняте. Закон України "Про стратегічну екологічну оцінку" з пропозиціями Президента України (3259) відхилений. Отже, колеги, на прохання Представника Президента і голови комітету наступний Закон України 2009а просять перенести розгляд. І тому ми переходимо до наступного питання порядку денного, це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони пралісів згідно Рамкової конвенції про охорону та сталий розвиток Карпат (№4480). Прошу підтримати розгляд за скороченою процедури, колеги. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Будь ласка. [[17:44:49]] За-160 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді народного депутата України Луценка Ігоря Вікторовича. Будь ласка, пан Ігор.
Шановні колеги, до вашої уваги пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони пралісів згідно Рамкової конвенції про охорону та сталий розвиток Карпат. Зараз в українських Карпатах нараховується близько 50 тисяч гектарів пралісів, з них 30 тисяч гектарів в природо-заповідному фонді і близько 20 тисяч в господарських лісах. Повна відсутність законодавства з охорони пралісів в українському законодавстві привела до того, що вони швидко і варварські знищуються не тільки у господарських лісах, але і в об’єктах ПЗФ, в заповідниках, в національних природних парках, в регіональних ландшафтних парках, заказники, заповідних урочищах і навіть у буферній зоні міжнародної спадщини ЮНЕСКО. Положення цього законопроекту спрямовані на виконання численних міжнародних зобов’язань України, зокрема, Рамкової конвенції про охорону та сталий розвиток Карпат, та Протоколу про стале управління лісами до Рамкової конвенції про охорону та сталий розвиток Карпат, частини охорони пралісів. Законопроектом пропонується внести зміни до Лісового кодексу України, Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України, Закону України про природо-заповідний фонд. Закон підтримано комітетом профільним і Головне науково-експертне управління рекомендує його розглянути, і прийняти у першому читанні. Прошу підтримати даний законопроект.
Дякую. Запрошую до співдоповіді Дзюблика Павла Володимировича, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! На ваш розгляд виноситься законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони пралісів згідно Рамкової конвенції про охорону та сталий розвиток Карпат (реєстраційний номер 4480, від 24.06.2016 року), доопрацьований, поданий народними депутатами України Луценко, Єднаком та іншими. Даний законопроект, зазначено в Пояснювальній записці до нього, спрямований на виконання Рамкової конвенції про охорону та сталий розвиток Карпат та Протоколу про стале управління лісами та Рамкової конвенції про охорону та сталий розвиток Карпат в частині охорони пралісів. Законопроектом пропонується внести зміни до Лісового кодексу України, Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України, Закону України "Про природний заповідний фонд". Підтримуючи ідею запровадження механізму охорони пралісів, Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи висловлює застереження що. прийняття пралісів, оскільки воно є новим для чинного законодавства. Важливим є формування його визначення через встановлення переліку критеріїв, особливостей тощо. Дотримання встановленої нормотворчої техніки повинно забезпечити виокремлення терміну "пралісів" та введення в правове поле його чіткого визначення. Відповідно до правил оформлення проектів законів та основних вимог законодавчої техніки визначення термінів повинно відповідати їх змісту, що міститься в офіційній діловій мові, спеціальних науках та чинному законодавстві. Отже, Головне науково-експертне управління висловлює ряд зауважень та пропонує прийняти за основу з подальшим врахуванням зауважень. Комітет з запобігання корупції зазначає, що в проекті акту не виявлено корупціогенних факторів. Комітет з питань бюджету прийняв рішення, що значений законопроект має вплив на показники бюджету і також потребує уточнень та дату введення в дію його в залежності від підтримання. Комітет.
Будь ласка, 30 секунд.
Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи на засіданні прийняв рішення, що за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу. То ж пропоную підтримати даний законопроект. Дякую за увагу.
Дякую, колеги. Будь ласка, прошу провести запис: два – "за", два – "проти", будь ласка. Будь ласка, Маркевич.
Фракція "Самопоміч" підтримує прийняття даного законопроекту та пропонує голосувати за нього як можна скоріше, поки що є в залі голоси. Дякую.
Дякую. Скуратовський.
Галасюку.
Передає Галасюку. Будь ласка.
Шановний Андрій Володимирович! Шановні колеги народні депутати! Чи ми з вами живемо в парламентсько-президентській республіці? Нещодавно вийшла стаття-інтерв’ю віце-прем’єра України з питань європейської, євроатлантичної інтеграції Іванни Климпуш-Цинцадзе. Ті позиції, які вона висвітлює у своєму інтерв’ю, вони стосовно лісу-кругляка. Вони не відповідають реаліям і вони не відповідають інтересам України. Перше, віце-прем’єр стверджує, що мораторій на експорт лісу-кругляка, який ми з вами підтримали в цьому залі і який діє як український закон, що він протирічить Угоді Світової організації торгівлі. Але це не так, мораторій відповідає угоді, бо там передбачена низка можливих виключень він є тимчасово недискримінаційним. Більш того, протиріччя закону Угоді СОТ може бути встановлено тільки в рамках спеціальної процедури СОТ, а не віце-прем’єром країни, тим більше, в такому ганебному порядку. Друге, віце-прем’єр стверджує, що мораторій не працює, не приносить користі крані. Це неправда, мораторій працює. Навіть за той час, що він працює, це сотні мільйонів додаткових інвестицій, це надходження додаткові до бюджету, це нові робочі місця для українців, це гідне життя по всіх регіонах України тим, хто працює в цій галузі. І третє, віце-прем’єр стверджує, що 600 мільйонів євро, які пропонує Євросоюз, що це є не кредит, а це є некредитна макрофінансова допомога. Це неправда, адже я можу показати вам і ті кредитні договори, які підписані між Україною і Євросоюзом, це є кредит, який потрібно буде повертати у валюті максимум через 15 років. Тому давайте домагатися не тільки прийняття правильних законів, а їх виконання в інтересах громадян України, в інтересах народу України. Дякую вам.
Дякую. Ще від БПП зараз. Так, від "Народного фронту" піднімав Бондар Михайло, одна хвилина, і потім.
Шановний Андрій Володимирович, однозначно, цей законопроект "Народний фронт" буде підтримувати. Але в той же час, я буду вас просити від імені "Народного фронту" поставити пізніше проект Постанови 4261, який ми внесли у порядок денний сесії про встановлення Дня українського добровольця, провівши перемовини з усіма, і ви бачили під час голосування, всі "за", всі підтримують якраз цю постанову. Тому, будь ласка, поставте її потім на голосування. Дякую.
Дякую. Якщо буде воля залу, я поставлю. Одна хвилина Пацкан, і переходимо до голосування. Будь ласка, ще від "Батьківщини", так? Прошу всіх заходити в зал, приготуватися до голосування. Будь ласка.
Добрий день, пане Голово, шановні колеги!. Друзі, я вам наведу лише одну статистику щодо вирубки наших пралісів. В десяти карпатських заказниках і заповідниках, урочищах за останні 10 років було вирубано близько тисячу 800 гектарів пралісів. Ужанський національний парк: за останні 10 років було вирубано 121 гектар. 2016 рік. Заплановано ще вирубати 160 гектарів. В Національному парку "Сколівські Бескиди": за останні 10 років було вирубано 10 гектарів пралісів. У заказниках "Грофа", "Брадульський" було вирубано за 10 років 10-12 відсотків пралісів і ще багатьох можна назвати цифри. Лише санкціями економічними, якщо ми поставимо, ми можемо зупинити цю вирубку цих пралісів. Я прошу підтримати цей законопроект, тому що він є основним. Давайте зупинимо масову вирубку лісів і повернемося обличчям до природи і повернемося обличчям до того, що нас створило. Дякую всім за увагу. Фракція БПП буде підтримувати і закликає усіх народних депутатів припинити свавілля з виробки пралісів і проголосувати цей законопроект за основу. Дякую.
Дякую вам. Ще від "Батьківщини" виступ, Рябчин, будь ласка.
Олексій Рябчин, фракція "Батьківщини", Донеччина. Дійсно треба підтримати цей законопроект, як і всі законопроекти, пов’язані із екологією. Україна в рейтингу країн на першому місці по загибелі людей від забруднення повітря і треба підтримувати ці законопроекти. По-друге, це ганьба, що коаліція провалила законопроект і не передали до комітету законопроект про стратегічну екологічну оцінку. І я закликаю всіх екологічно свідомих активістів проаналізувати, як голосувалися законопроекти до цього і з цим, яка фракція не додала голосів. І, по-третє, від МФО "Єврооптимісти" для однієї фракції, яка дуже переживає за безліс. Так, дуже багато людей і в МФО "Єврооптимісти" також не підтримують мораторій. Однак ми завжди за діалог, ми завжди за конструктивний діалог і не використовуємо мову ворожнечі. Саме про це йдеться в нашій заяві, а не про те, як ми любимо країну, чи не любимо країну. Не використовуйте мову ворожнечі, давайте мати дискусію, давайте зробимо політику іншою. Ми проти "трампізації", ми проти "трампізації" політики і окремих політиків. Саме про це йде річ. І називати людей будь-яких даунами – це несправедливо і це неправильно. Дауни – це нормальні люди, це генетична аномалія. І не використовуйте ці слова будь до кого. У фракції "Батьківщина" дуже багато претензій до уряду, однак ми завжди маємо.
Колеги, ми можемо переходити до прийняття рішення, обговорення завершене. Я дуже прошу усіх депутатів зайти в зал і зайняти робочі місця. Під час обговорення усі виступаючі висловили підтримку даному законопроекту. Є загальна підтримка, треба лишень, щоб запросили усі голови фракцій депутатів в зал. І прошу усіх приготуватись до голосування. Будь ласка, колеги, заходимо в зал. Я прошу максимально змобілізувати особовий склад. Отже, можемо переходити до прийняття рішення, колеги? Переходимо. Колеги, прошу приготуватись. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони пралісів згідно з Рамковою конвенцією про охорону та сталий розвиток Карпат (№ 4480) за пропозицією комітету за основу, колеги. Прошу проголосувати, прошу підтримати 4480 за основу. Голосуємо, колеги, прошу підтримати, голосуємо. [[17:57:31]] За-235 Рішення прийняте. Колеги, увага. Було прохання від наших добровольців, щоб ми зараз проголосували проект Постанови про встановлення Дня українського добровольця. У нас залишилось ще 5 хвилин. Ми зможемо проголосувати? Колеги, я прошу тоді усіх лишатись на своїх місцях, колеги. Я справді. Колеги, я хочу наголосити, це проект Постанови про встановлення Дня українського добровольця, приурочений всім тим героям. Я тут доповідач і я прошу проголосувати за розгляд за скороченою процедурою, колеги. Прошу проголосувати, прошу підтримати, прошу проголосувати за скорочену процедуру. [[17:58:23]] За-197 Колеги, 197, рішення прийняте. Я доповім як головний доповідач.
Це встановлюється день без будь-яких втрат для бюджету, але передбачає вшанування дня добровольця, усіх тих добровольців, які пішли на фронт і стали ідеологічною основою української армії, які дали дух нам для перемоги, це і батальйон Кульчицького, це і "Азов", це і "Айдар", це і десятки інших батальйонів, які були сформовані на добровольчій основі, це встановлення Дня добровольця символічна дата, вона буде незадовго, незадовго буде третя річниця від цієї події. Я прошу усіх проголосувати і підтримати, колеги. Прошу зайняти робочі місця. І я ставлю на голосування проект Постанови про встановлення Дня українського добровольця (номер 4261) в цілому, колеги. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Колеги, я прошу зайняти робочі місця всіх депутатів і прошу підтримати 42. "Донбас", "Миротворець", тут "Дніпро", один з перших батальйонів. Колеги, усіх добровольців, усіх, які формували ідеологічну основу армії. Прошу підтримати, прошу проголосувати, День добровольця в Україні, символічна важлива дата. Голосуємо, колеги, прошу підтримати, прошу проголосувати. В цілому 4261. [[18:00:01]] За-222 Три голоси. Я прошу запросити в зал, колеги. Я бачу, не встигли. Я прошу запросити усіх депутатів в зал, колеги. Це важливе символічне голосування. Я прошу зайти всіх в зал і приготуватись до голосування. Отже, колеги, я прошу всіх дисципліновано зайняти робочі місця. Колеги, це шана нашим героям і честь нашим героям. Я прошу всіх зайти в зал, приготуватись до голосування. Пане міністр, я прошу не відволікати депутатів під час голосування. Я прошу зайняти робочі місця і взяти участь у голосуванні. Отже, я ставлю пропозицію повернутись до розгляду, до голосування за 4261. Я прошу всіх проголосувати за повернення до голосування. Прошу підтримати, прошу проголосувати, колеги, будь ласка. Прошу підтримати. Прошу проголосувати, колеги, усіх дисципліновано. [[18:01:08]] За-231 Отже, повернулись: 231 – "за". І я ставлю ще раз проект Постанови про встановлення Дня українського добровольця 4261 в цілому. Прошу проголосувати. Прошу підтримати, колеги! Голосуємо, Надя. Голосуємо, прошу підтримати. Голосуємо, колеги! [[18:01:35]] За-231 Постанова прийнята. Слава Україні! Вітання нашим героям, ми сьогодні дали їм необхідну шану. Дякую, колеги, за важкий, але дуже плідний день. Ми сьогодні змогли провести величезну кількість важливих законопроектів. Час роботи вичерпаний. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра о 10 годині прошу всіх зібратися в залі для продовження нашої роботи. Дякую, колеги. До завтра.