Я прошу всіх заходити в зал і приготуватись до реєстрації. Колеги, прошу приготуватись до реєстрації. Прошу народних депутатів зареєструватися. Прошу провести реєстрацію. [[16:02:32]] Зареєструвалося 357 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Нагадую, що ми до обіду розпочали розгляд проект Кодексу України з процедур банкрутства (8060). Ми пройшли етап: виступ доповідача, виступи від фракцій. Зараз будуть виступи від народних депутатів і після того заключне слово і прийняття рішення. Наступний закон у нас по порядку денному – це Закон про дипломатичну службу, надзвичайно важливий. Він має 140 правок, але я думаю, що ми зможемо його пройти продуктивно. І, колеги, хочу вас повідомити щодо проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про державну охорону органів державної влади України та посадових осіб" (8155). Є рішення комітету, він вам розданий. І я дуже прошу, щоб народні депутати змогли ознайомитися з ним. Цей проект закону підписали усі голови фракцій і груп в парламенті. І після дипломатичної служби я запропоную його на розгляд. Ми його до обіду включили в порядок денний, відповідно можемо перейти до розгляду. Отже, зараз проект Кодексу з процедур банкрутства, потім – дипломатична служба, потім – проект Закону про державну охорону органів державної влади (8125). Він розданий по залу, я прошу усіх детально його вивчити перед голосуванням. [[Шум в залі]] Зрозуміло. Коли хтось із залу кричить і сподівається на те, що я почую, мушу розчарувати – не чути. А зараз я прошу провести запис на виступи від народних депутатів. І прошу народних депутатів взяти участь в записі, хто має бажання взяти участь в обговоренні. Будь ласка, прошу записатися. Будь ласка, Кужель Олександра Володимирівна.
Олександра Кужель, фракція "Батьківщина". Чи важливо прийняття законів по банкрутству і внесення змін? Дуже важливо, бо це питання є негайним. Але, на жаль, редакція, яка підготовлена, не є досконалою і не знімає найбільшу кількість проблем і питань, які виникають в часи розгляду питань банкрутства. По-перше, цей кодекс є ревізією чинного законодавства про банкрутству і не усуває окремі притаманні йому недоліки. Проект не встановлює розміру заборгованості юридичних осіб перед кредиторами, яка є підставою для відкриття провадження у справі про банкрутство, хоча для фізичних осіб такий розмір є, треба це відзначити. Надмірно посилюється впливовість арбітражного керуючого у справі про банкрутство. Тут я хочу поставити наголос: якщо ви в законі, якщо ви його проголосуєте в першому читанні, не випишете чітко, скільки років, не більше, може бути питання банкрутства, то буде залишатися та ситуація, що ще з перехідного періоду, з радянських часів, з початку незалежності України у нас ще є підприємства, які знаходяться під питаннями банкрутства, і там керує арбітражний управляючий. Це є один із питань банкрутства, я декілька разів ставила на тому наголос, це ще є інструментарій влади, якщо це торкається державних підприємств, а також, якщо мені треба рейдернуть якесь підприємство, я допомагаю йому стати банкрутом, і через банкрутство проводиться і скрита приватизація, і рейдерство. Крім того, рейдерство, забирають бізнес. Крім того, в законі визначено, що суд зможе за клопотанням виключати зі складу ліквідаційної маси майно боржника, яке за законом хоч і підлягає стягненню, але є необхідним для задоволення нагальних потреб боржника і його сім’ї. Читайте: квартира, там, де живуть ще діти. Ця норма зумовить корупційні зловживання і дозволятиме збереження та. за впливом боржником цінних паперів. І так багато дуже зауважень, і тому фракція прийняла рішення не голосувати за цей закон в першому читанні і направити його на доопрацювання. Дякую.
Дякую вам. Від фракції. Семенуха Роман Сергійович, будь ласка.
Передайте, будь ласка, слово Олександру Опанасенку. Опанасенко.
Шановні колеги! В принципі, інструменти, інститут банкрутства фізичної особи існує в більшості розвинутих країн: в Сполучених Штатах, в Німеччині, навіть в Російській Федерації він був прийнятий два роки тому. Якщо б подібний інститут у нас існував і був прийнятий парламентом років 12-13 назад, то, я думаю, ми б не мали такої проблеми з валютними кредитами та з іншими заборгованостями фізичних осіб, які безпосередньо ми маємо зараз, і воно є не вирішено, на жаль, з-за того, що не завжди є конструктивна диспозиція і позиція в переговорах у банківських установ. Дійсно, є декілька питань так само до цього законопроекту, але рішення фракції: ми підтримуємо в першому читанні, щоб між першим та другим його довести до розуму і прийняти в цілому. Цей інструмент і цей інститут нам потрібен вже давно.
Дякую вам. Голуб Владислав Володимирович, будь ласка.
Дякую, шановний пане Голово Верховної Ради. Владислав Голуб, 197 виборчий округ, Черкащина. Ви знаєте, отут от достатньо вже багато моїх колег виступало як щодо за і проти прийняття зазначеного проекту Кодексу. Але хочу зазначити, що діюча редакція Закону "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" – це є один із рудиментів, який в нашому законодавстві, який у нас залишився ще з початку 90 років. Діюча редакція закону прийнята ще в далекому 92 році, власне, там, безумовно, до неї вносилися певні правки та зміни, але її концепція, її основа все одно залишається, ті новельні позиції, які були в юридичній науці банкрутства саме на момент, на початку 90 років. Так, безумовно, якщо ви запитаєте, чи є цей законопроект досконалим – ні, він не є досконалий. Чи потребує він певних правок? Так, безумовно, але це те, що ми точно можемо виправити під час другого читання. Нам просто крайнє необхідно і питання процедури, і призначення арбітражних керуючих, їх повноважень. Але архіважлива інша річ: ми маємо накінець ввести в нашу доктрину законодавства інститут відновлення платоспроможності боржника фізичної особи. Не можемо ми робити з людини заручника тих ситуацій, коли бралися і валютні кредити і, на жаль, в силу певних як і об’єктивних, так і суб’єктивних чинників, людина просто не могла виконувати свої зобов’язання. Людина має право дійсно за свої якісь дії, ну, не те, що понести відповідальність, але зрозуміти, що було неправильно, але вона точно має право, умовно кажучи, на нове життя. Ви знаєте, також дуже багато колег кажуть, що все ж таки назва законопроекту є неправильна. Але я, наприклад, погоджуюсь з головою Комітету з питань економічної політики з паном Іванчуком. І це була, до речі, моя пропозиція, знову ж таки при напрацюванні зазначеного проекту закону, щоб закон, а саме Кодекс має називатись з процедур банкрутства. Бо відновлення платоспроможності боржника, і неважливо, чи це юридична особа, чи фізична особа, це є тільки один з елементів самого інституту банкрутства. Якщо ми подивимося світову та європейську практику, в усьому світі зазначена процедура називається саме інститут банкрутства. Шановні колеги, саме тому я дуже прошу вас всіх підтримати зазначений проект кодексу в першій редакції, прийняти його за основу. І давайте всі разом долучимося до напрацювання пропозицій для того, щоб, дійсно, його зробити, ну, якщо не досконалим, то близьким до досконалого і запровадити в Україні дійсно чесний інститут банкротства, чесно дозволяти боржникам як фізичним особам, так і юридичним право на нове життя і на вести бізнес.
Дякую вам. Немировський Андрій Валентинович, будь ласка.
Фракція партії "Блок Петра Порошенка" погоджується з ідеєю вдосконалення процедури банкрутства, зокрема завдяки ухваленню відповідного кодексу. Діюче законодавство суттєво застаріло, тож маємо безліч прогалин. Зокрема, боржники мають шпарини для ухилення від своїх фінансових зобов’язань перед кредиторами. Процедура банкрутства розтягується в часі і має низьку ефективність. Також неефективна процедура продажу майна, за якою кредитор не завжди може за нього отримати найвищу ціну. все це призводить до ускладнення підприємницької діяльності, підвищує ризики банків при кредитуванні та відлякує іноземних інвесторів. Редакція запропонованого закону передбачає дві книги: банкрутство юридичних осіб та банкрутство фізичних осіб. Вони встановлюють більш чітку та прозору процедуру банкрутства і з значно вищим рівнем захисту як кредиторів, так і боржників. Також держава зможе допомагати особам, які опинились в скрутній фінансовій ситуації і втратили платоспроможність. Така практика повинна заспокоїти людей і зробити їх сміливішими у трудовій діяльності, що зможе позитивно позначитись на економічному розвитку країни. Тож фракція "Блок Петра Порошенка" буде підтримувати проект закону. Дякую.
Дякую. І заключний виступ від народних депутатів – Євтушок Сергій Миколайович. Будь ласка, пане Сергій.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Дякую, пане Голово. Насправді скажу від імені фракції, в принципі Олександра Кужель вже про це говорила, що законопроект, на нашу думку, потребує доопрацювання. Ми хотіли би голосувати за направлення його до автора на доопрацювання. Фактично це є ревізія законодавства про банкрутство. І ми бачимо, що в тексті законопроекту абсолютно не усуваються окремі положення, притаманні цим недолікам. Насправді ми бачимо, що проект не встановлює розміру заборгованості юридичних осіб перед кредиторами, про що говорила вже Олександра Кужель. Надмірно посилюється впливовість арбітражного керуючого у справі про банкрутство. Також хочу сказати, що суд зможе за клопотанням виключати зі складу ліквідації маси майно боржника, яке за законом хоч і підлягає стягненню, але є необхідним для задоволення нагальних потреб боржника та його сім’ї. От якраз ця норма зумовить, напевно, певні корупційні ризики, корупційні зловживання і дозволятиме збереження за впливовим боржником цінних активів. Проект покладає на фізичних осіб обов’язок виконання низки вимог кредиторів навіть по завершенні процедури банкрутства. Крім того, передбачена можливість визнання судом недійсними правочинів фізичної особи щодо відчуження майна на підставі заяви арбітражного керуючого або кредитора. Що в сучасних умовах може стати інструментом рейдерства. Обмежуються конституційні права на працю фізичних осіб, визнаних банкрутом, через заборону їм протягом 5 років займатися незалежною професійною діяльністю в якості адвокатів, приватних нотаріусів, виконавців, арбітражних керуючих. На нашу думку, насправді даний законопроект. наші експерти фракції "Батьківщина" дуже ретельно опрацювали, написали ці всі недоліки. І ми вважаємо, шановний пане Голово і шановні колеги народні депутати, що потрібно повернути. І враховуючи оці всі недоліки, які я щойно озвучив, повернути до сесійної зали, тоді ми зможемо спільно ухвалити цей кодекс, який буде слугувати насправді українським людям, як фізичним особам, так і юридичним особам. Дякую за увагу.
Дякую вам. Таким чином, колеги, ми завершили обговорення від народних депутатів і завершили все обговорення. По Регламенту зараз тільки є заключне слово від комітету і від авторського колективу, він у нас поєднується в одній особі. Це означає, що через 3-5 хвилин ми перейдемо до прийняття рішення. І я прошу, колеги, запросити всіх народних депутатів у зал і голів фракцій максимально змобілізувати зал. І запрошую до виступу голову Комітету з питань економічної політики Іванчука Андрія Володимировича. Андрію Володимировичу, Іванчук, ви маєте змогу сказати заключне слово і від комітету, і як автор законопроекту. І я прошу всіх, запрошую депутатів у зал, через 3-5 хвилин ми перейдемо до прийняття рішення. Андрію Володимировичу, вам 3 хвилини чи 6? П’ять – компромісно. Ми знайшли компроміс з головою комітету, 5 хвилин включіть. І я прошу всіх запрошувати у зал. Будь ласка. Будь ласка, Андрій Володимирович.
Шановний пане Голово, я звертаюсь, Максим Бурбак. Максим Бурбак, я звертаюся до вас і до всіх керівників фракцій і група. Ваші колеги, представники всіх депутатських фракцій і груп є співавторами даного законопроекту. Я буду виступати на цій трибуні до тих пір, поки в цьому залі не буде та кількість народних депутатів, яка дасть нам можливість прийняти цей законопроект. З мікрофоном чи без мікрофону, я звідси не піду, поки ми не приймемо у першому читанні законопроект 8060 Кодекс України з питань процедур банкрутства. Шановні колеги, у нас в парламенті зараз находиться 7 законопроектів на дану тематику від різних авторів. Всі ці 7 законопроектів у тій чи іншій мірі регулюють і удосконалюють українське законодавство. Але прийняття замість тих семи законопроектів, якими ми потратимо в сім раз більше часу, чим на Кодекс України з процедури банкрутства за номером 8060, все рівно не дасть того ефекту, як те, що ми приймемо цей законопроект. Ще раз повторюю, шановні депутати, цей законопроект відповідає на всі питання, що стосується процедури санації, банкрутства, ліквідації юридичних осіб, які на сьогоднішній день знають всі. Ми його дуже сильно збалансували і виділили в окрему книгу номер 1 даного кодексу. Друга книга – це зовсім інший інститут, новий інститут для українського законодавства, в нас цього ніколи не було. Це книга, яка регулює питання банкрутства фізичних осіб. Шановні друзі, я дуже прошу керівників депутатських фракцій і груп, забезпечте, будь ласка, участь у голосуванні ваших колег, давайте приймемо в першому читанні даний законопроект для того, щоб ми могли за два тижні поправками розглянути в комітеті, збалансувати, покращити якісно даний законопроект і зробити такий великий крок вперед в міжнародному рейтингу Doing Business. Ще раз повторюю, прийняття даного законопроекту забезпечить Україні просування на 9 місць, за три роки незалежності нашого реформування і нашої роботи ми отримали тільки 7 позицій плюс в рейтингу Doing Business (ведення бізнесу в нашій країні). Один цей законопроект дасть 9 позицій. Будь ласка, шановні народні депутати, давайте всі разом сконцентруємось, я знаю, що підтримують, без виключення, всі депутатські фракції, всі депутатські групи і позафракційні депутати, давайте приймемо його в першому читанні за основу і будемо готуватися до другого читання. Дякую.
Дякую. Дякую за полум’яну доповідь. Я прошу усіх зайняти робочі місця, ми переходимо до прийняття рішення. Я прошу подивитись, кого немає справа, зліва, запросити в зал, передзвонити. Прошу і секретаріат Верховної Ради повідомити тих депутатів, які знаходяться в кулуарах, що ми завершили обговорення і переходимо до прийняття рішення. І я прошу всіх припинити тимчасово політичні дискусії, максимально наблизитись до своїх карточок до голосування і приготуватись до прийняття рішення. Отже, колеги, я теж прошу ложу переміститись в зал, і переходимо до голосування. І я ставлю на голосування проект Кодексу України з процедур банкрутства (№ 8060) за основу. Колеги, за основу, ми зможемо доопрацювати між першим і другим читанням. І я прошу всіх проголосувати і прошу підтримати 8060 за основу. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Голосуємо. Підтримуємо. [[16:22:17]] За-233 Рішення прийнято. Колеги, я прошу залишатися на місцях. До мене звернулися представники фракцій і комітету, щоб я наступний закон, надважливий Закон про дипломатичну службу, поставив на рейтингове голосування, бо його ми не маємо права поставити під ризик. І я прошу взяти участь в рейтинговому голосуванні, колеги, Я ставлю на рейтингове голосування проект Закону про дипломатичну службу (друге читання, 7322). Хто підтримує даний законопроект, прошу проголосувати. Рейтингове голосування. Щоб ми бачили, входити чи не входити в нього. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Це рейтингове голосування. [[16:23:07]] За-155 Комітет звернувся, що у випадку негативного голосування він просить перенести даний законопроект на інший період. І таким чином, колеги, ми переходимо до наступного питання порядку денного – це є проект Постанови про комплекс невідкладних заходів щодо практичної реалізації міжнародно-правової відповідальності Російської Федерації за збройну агресію проти України (5463). І я прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо. Скорочена процедура. [[16:23:54]] За-163 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді народного депутата України Вовка Віктора Івановича. Будь ласка, Віктор Іванович. І, колеги, після цього закону я запропоную наступний Закон про безпеку. І, будь ласка, Вовк Віктор Іванович.
Шановні колеги, проект постанови містить комплекс невідкладних заходів щодо практичної реалізації міжнародно-правової відповідальності Росії за збройну агресію проти України. Очікуючи підтримки від міжнародної спільноти, зокрема санкцій проти Росії, Україна має виконати власне домашнє завдання та відповідно до прийнятого Закону про реінтеграцію Донбасу сформувати консолідовану претензію до держави-агресора. Нагадаю, що Радянський Союз почав готувати таку претензію до Німеччини ще у 1942 році, задовго до перемоги. Постанова передбачає невідкладне створення міжвідомчого координаційного органу з метою підготовки консолідованої претензії України до Росії. Самотужки реалізувати це надзавдання не зможе жоден існуючий орган влади. Тож зволікати зі створенням такого міжвідомчого органу неприпустимо. Постанова також передбачає розробку методики визначення шкоди та обсягу збитків, завданих Україні російською агресією. Адже без встановлення розміру шкоди неможливо пред’явити претензію агресору та задіяти механізми міжнародно-правової відповідальності. На п’ятому році війни українська держава і досі не розпочала системної роботи з обрахунку загального обсягу нанесених збитків. Реалізація цих заходів відповідає світовій практиці та суттєво посилить позицію України на міжнародній арені, зокрема у переговорах з міжнародними партнерами і фінансовими інститутами. Крім того, Генпрокуратура, Служба безпеки та Міноборони мають всіляко сприяти уряду у створенні єдиної бази даних доказів російської агресії, скоєних воєнних злочинів та злочинів проти людяності. Цим органам також рекомендується посилити співпрацю щодо надання Міжнародному кримінальному суду у Гаазі усіх документів, необхідних для проведення злочинів, скоєних вищим керівництвом Росії та окупаційної адміністрації на Донбасі і в Криму. Закликаємо одностайно підтримати цю постанову.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова Комітету у закордонних справах Гопко Ганна Миколаївна, будь ласка.
Доброго дня, шановні українці! Хотіла б сказати, що Комітет Верховної Ради у закордонних справах підтримав цю постанову і пропонує цю постанову відповідно до змін, які вам роздані матеріали, викласти в тій редакції, зокрема, зважаючи на те, що ми прийняли, ухвалили Закон про особливості державної політики і забезпечення державного суверенітету України над тимчасово окупованими територіями в Донецькій та Луганській областях. Відповідно ми просимо, Верховна Рада постановляє Кабінету Міністрів України вжити необхідних заходів для утворення міжвідомчого координаційного органу з метою узагальнення правової позиції держави у питанні відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та підготовки консолідованої претензії України до Російської Федерації щодо реалізації її міжнародно-правової відповідальності за збройну агресію проти України. Також ми хочемо, щоб Кабінет Міністрів розробив методику визначення шкоди та обсягу збитків, завданих Україні збройною агресією Російської Федерації, також щоб Кабмін розробив та вніс у Верховну Раду законопроект про реєстр фізичних та юридичних осіб, які постраждали від збройної агресії Російської Федерації, а також продовжити розширити використання механізму Європейського Суду з прав людини з метою реалізації міжнародно-правової відповідальності Російської Федерації. Також є рекомендації Генеральній прокуратурі України, Служби безпеки та Міністерству оборони, в межах своїх повноважень сприяти Кабміну у створенні єдиної бази даних, доказів вчинення акту російської агресії. Тому, колеги, я прошу вас зараз ухвалити цю постанову відповідно до тих рекомендацій і викладеній в редакції, запропонованій комітетом, яка була доопрацьована спільно з МЗС. І також дуже сподіваюсь, колеги, що ми зможемо з вами ухвалити історичний в цьому скликанні і взагалі в роки незалежності законопроект про дипломатичну службу. І я сподіваюсь, що в четвер чи найближчим часом, якщо є питання, МЗС готовий на фракціях доповідати по дипслужбі. Дякую.
Дякую вам. Прошу провести запис: два – за, два – проти, будь ласка. Від "Народного фронту", Сергій Висоцький, будь ласка.
Колеги, дякую, ми всі, співавтори цього законопроекту, вважаємо, що треба припинити практику, яку ми спостерігаємо в питанні претензій та консолідованої претензії до Російської Федерації, коли кожний державний орган влади робить у своєму секторі якісь кроки, які можуть не відповідати реальній ситуації та реальному уровню загроз, який ми несемо. Питання в тому, що хтось це робить краще, хтось робить гірше, ми бачимо, що "Нафтогаз" у своєму секторі робить, що може, щодо Стокгольмського арбітражу. Ми бачимо, що МІД висуває претензії, ми бачимо, що військова прокуратура намагається зібрати докази. Але ми не бачимо всієї картини. Без того, щоб назвати Російську Федерацію відповідальною за увесь комплекс злочинів, які вона допустила на нашій території, за незаконну анексію, за незаконну агресію, за окупацію України, для того, щоб урівняти і перевірити всі відомства, чи не саботують вони притягнення до відповідальності Російської Федерації у своєму секторі, для того, щоб ми могли обчислити, скільки шкоди, в фінансовому в тому числі ключі нанесла нам Російська Федерація, і все ж таки виставити їй консолідований рахунок, нам потрібна координація. Тому ця постанова передбачає, що Кабмін візьме на себе функцію координації та формування консолідованої претензії за всі злочини, які Росія вчинила проти України. Я прошу голосувати "за", і фракція "Народного фронту" підтримує. Дякую.
Дякую вам. Від "Блоку Петра Порошенка" Барна Олег Степанович.
Доброго дня! Цілком потрібний законопроект. А гібридна війна породжує і відповідно гібридні засоби, які ми повинні прийняти і до агресора російської, так би мовити, азіатської імперії. А тому, очевидно, дійсно, даний законопроект є необхідний для того, щоб на рівні законодавчого, виконавчого органу, інституту Президентства та оборони розробити комплексні заходи щодо гібридного тиску на російського агресора. Дякую.
Дякую вам. Соболєв Сергій від фракції "Батьківщина" передає Ігореві Луценку. Будь ласка, пане Ігор.
Шановні колеги! Фракція "Батьківщина" однозначно підтримує цю постанову. Лише можна висловити сум, що ця постанова з’явилася тільки зараз, коли лише зараз постало питання про обчислення оцих всіх цифр, жахливих цифр наших збитків, наших втрат. І, безумовно, це потрібно робити, навіть пізно. Бо інколи складається враження, що це не буде зроблено взагалі ніколи, що ніколи не буде подано достатньої кількості і сили позовів у міжнародні інституції щодо тих збитків, котрі завдала нам агресії Російської Федерації. Поруч з тим необхідно нагадати про ці ініціативи, котрі, на жаль, потонули в цьому парламенті, в тому числі ініціативи щодо розірвання дипломатичних стосунків з Російською Федерацією. Це робить будь-яка країна жертва агресії, показуючи, що ось він – агресор, з ним розриваємо ми дипломатичні стосунки. Натомість це буде серйозним аргументом – факт відсутності розриву дипломатичних стосунків в судах – і нам буде важко доводити цей факт, що у нас не громадянська війна, а саме російська агресія. Друге. Також нам необхідно, й чудова ініціатива, до речі, "Народний фронт" її підтримає, це розрив цього нинішнього візового режиму, точніше безвізового режиму з Російською Федерацією. Треба запровадити візи, так само, як зробили це Грузія свого часу. І кожен другий раз, коли ми чуємо про якісь теракти в Україні, ліквідацію наших, значить, офіцерів у тилу і замахи на політиків, ми чуємо, що це вояжі російських зірок тероризму. Що ж це відбувається? Давайте хоча б візами від них відгородимося, щоб нашим спецслужбам було простіше попереджувати подібні речі. Так само ми повинні розпочати дискусію щодо модифікації, розриву Договору про дружбу і співробітництво з Росією, про вихід із СНД і так далі. Тобто ми мусимо проводити набагато більшу правову роботу, ніж ми проводимо зараз як найбільш. парламент як найбільш така смілива міжнародна інституція. Тому фракція "Батьківщина" підтримує ці ініціативи і закликає підтримати всі інші ініціативи в цьому руслі. Дякую за увагу.
Від "Самопомочі" Тарас Пастух, будь ласка, з трибуни.
Шановні народні депутати, шановні українці! Очевидно, що фракція "Об’єднання "Самопоміч" буде підтримувати цю постанову як і кожну ініціативу, яка є в цьому парламенті для того, щоб зміцнити нашу обороноздатність, для того, щоб забезпечити відсіч збройній агресії. Але в мене є запитання і тут один з колег говорив про те, що сьогодні Путін веде проти України гібридну війну, і ми повинні забезпечити гібридні заходи. На жаль, я не готовий із цим погодитися. Буквально кілька днів, можливо, тижнів тому ми всі були свідками тих подій, які мали місце у Великобританії, де Росія фактично вбила двох громадян цієї країни. І ми з подивом і захопленням спостерігали це, яким чином реагує влада цієї країни по відношенню до агресора, яким чином швидко і різко приймалися рішення, які були, очевидно, підтримані всім народом Великої Британії і тим же самим парламентом, це було питання лише двох громадян цієї країни. На сьогоднішній день в нас є тисячі вбитих наших військовослужбовців. На сьогоднішній день в нас тисячі вбитих наших громадян України – мирних жителів. Чотири роки йде війна, а ми і далі несемо гібридну відсіч цій збройній агресії. Ми чотири роки не могли назвати війну війною, а окуповану територію окупованою, шукаючи гібридні відповіді на цю агресію. На сьогоднішній день ми знову ставимо ще одну з таких подібних відповідей, ми будемо створювати реєстри скільки Росія вбила наших українців і скільки кримінальних справ потрібно порушувати, скільки в нас вона майна забрала. Коли нарешті ми почнемо давати гідну відсіч Російській Федерації - агресору за ту війну, за ті знедолені житті, які сьогодні є в Україні? Коли нарешті уряд проявить той самий характер, який проявляють сьогодні уряди інших держав, даючи гідну відповідь? Якщо, вертаючись до цієї постанови, напевно, неправильно буде тільки засуджувати агресора за те, що він вдерся на нашу територію. В цій постанові потрібно, напевне, включити і тих, хто допомагає цьому агресору, сидячи в цьому залі, тих, які допомагали цьому агресору.
30 секунд. Будь ласка.
30 секунд.
30 секунд, я дав вже.
В цю постанову а також, напевно, і варто включити тих, хто є власниками бізнесу на території Росії і, сьогодні своїми податками сплачуючи там на території, фінансує окупанта проти нас. Тут сьогодні також потрібно включити і тих, де є російський бізнес на території України і витягує звідси золотовалютний запас, повертаючи назад в Росію. Тоді це буде не гібридна відповідь, а реальна відповідь, яка допоможе сьогодні Україні. Слава Україні!
Дякую. Отже, колеги, зараз буде заключний виступ. Через дві хвилини ми переходимо до прийняття рішення. Тому я прошу усіх голів фракцій запросити депутатів в зал, через дві хвилини завершити обговорення, і ми будемо голосувати. А зараз запрошується до слова Ігор Мосійчук, дві хвилини, і через дві хвилини голосування. Будь ласка, заходіть в зал.
Ігор Мосійчук, Радикальна партія Олега Ляшка. Звичайно, наша фракція буде підтримувати цю постанову, адже саме ми її і ініціювали. Ми твердо переконані, що ця постанова дасть інструментарій, який потім буде використаний при проведенні міжнародного трибуналу над країною-агресором. Ми віримо в те, що рано чи пізно країна-агресор буде відповідати за вбивство український, сірійських дітей, за ту кров, яка проливається по цілому світу. В той же час звертаємося до колег по парламенту якнайшвидше розглянути Постанову про невизнання виборів Президента Російської Федерації взагалі про невизнання виборів не тільки на території українського окупованого Криму, а взагалі. І зараз хотів би закцентувати увагу ще на деяких речах. Нещодавно міністр закордонних справ Клімкін сказав, що потрібно переглянути Угоду про дружбу і співробітництво з Російською Федерацією. Ми два роки про це говоримо, два роки і відповідні ініціативи. Нещодавно представник Президента в парламенті заявив, що на черзі має стояти розірвання дипломатичних стосунків з Російською Федерацією. Я пам’ятаю, як ці самі люди три роки тому ламали комітет у міжнародних справах, щоб не дати провести даний законопроект. Ну, і звичайно, безвізовий режим з Російською Федерацією треба скасовувати, якщо ми хочемо припинити потік терористів в Україну.
30 секунд, будь ласка. Закінчили. Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. Я прошу всіх зайти в зал, прошу зайняти робочі місця. Колеги, я не знаю, чи ви встигнете з ложі, але краще зайти в зал. Прошу всіх приготуватись до голосування, обговорення завершене. І я хочу нагадати, після цього я запропоную проект Закону про державну охорони органів державної влади України, і тому після голосування прошу не розходитись. А зараз ми переходимо до голосування за постанову. І я ставлю на голосування проект Постанови про комплекс невідкладних заходів щодо практичної реалізації міжнародно-правової відповідальності Російської Федерації за збройну агресію проти України (№ 5463), за основу і в цілому з урахуванням пропозицій комітету. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[16:40:16]] За-229 Постанова прийнята. Тепер, колеги, як і обіцяв, ми зранку включили в порядок денний (увага, лишайтесь на місцях) проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну охорону органів державної влади", який передбачає, що у приміщення Верховної Ради України і інші державні установи, в яких здійснює охорону, в яких є державна охорона, заборона внесення холодної зброї, вогнепальної зброї, а також вибухових засобів. Цей законопроект, який має унікальну властивість: його підписали усі голови фракцій парламенту. Усі голови фракцій. Ми його прийняли в порядок денний і таким чином ми можемо перейти до його розгляду, якщо буде підтримка залу. Всім зрозуміло про який закон йдеться? Всі підтримують? Є загальна підтримка, колеги? Так? Всі автори є? Я ставлю на рейтингове голосування. Хто за те, щоб ми зараз перейшли до розгляду проекту Закону 8155, прошу підтримати, прошу проголосувати. Прошу підтримати, колеги. Прошу голосувати. Прошу підтримати рейтингове голосування. І прошу усіх підтримати, весь зал. [[16:41:39]] За-213 Можемо заходити. Отже, колеги, я прошу зараз підтримати пропозицію, щоб проект Закону 8155 ми розглянули за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Прошу підтримати. [[16:42:08]] За-172 Рішення прийнято. Отже, шановні колеги, я хочу ще раз вас проінформувати, що цей закон є дуже короткий, тим законом ми вносимо правки до Закону України "Про державну охорону органів державної влади України та посадових осіб". Тими правками передбачається, що в органи державної влади України: Верховну Раду, Кабінет Міністрів, а також будинків, де працюють інші органи державної влади України, щодо яких здійснюється державна охорона, не допускаються особи з холодною чи вогнепальною зброєю, а також особи з вибуховими речовинами, засобами підриву, боєприпасами всіх видів і зразків. І це питання є особливо актуальне сьогодні в Україні і в Верховній Раді України, яка є парламентом воюючої країни. І ми знаємо, наскільки багато коштів вкладається Путіним для дестабілізації ситуації всередині нашої країни. Ми знаємо, така норма діє у всіх європейських парламентах. Така норма діє в Конгресі Сполучених Штатів Америки. Більше того, кожного дня, їдучи в аеропорт, ми так само здаємо вогнепальну зброю. Ми маємо обладнані приміщення, де буде можливість залишити вогнепальну зброю, коли хтось хоче зайти в приміщення з нею. Ми обладнаємо всі необхідні технічні умови для того, щоб кожен, хто хоче зайти зі зброєю, міг лишити її, а після робочого дня її забрати. Я переконаний: це питання є великої ваги і має знайти загальну підтримку в залі, незалежно від політичних фракцій і незалежно від політичних вподобань. Комітет під час свого розгляду, він вніс деякі поправки під час розгляду цього законопроекту. Зараз я прошу дуже уважно послухати представника комітету Івана Вінника. І після того ми зможемо обговорити, враховуючи правки, які вніс комітет. Ми сьогодні, я переконаний, маємо прийняти цей законопроект в цілому. Будь ласка, Іван Вінник – представник Комітету з питань національної безпеки і оборони.
Доброго дня, шановні колеги! Насправді, багато дискусій сьогодні в кулуарах з приводу цього законопроекту, вони дещо викривлені щодо його змісту. Багато хто запитує, що буде зі статусом народного депутата, журналістів, інших осіб, які перебувають, як будуть оглядати, обшукувати тощо. Насправді цей законопроект не про осіб, яких я щойно згадав в своєму виступі. Законопроект про об’єкт, про будівлю органу державної влади. Мова йде про будівлю Верховної Ради, про будівлю Адміністрації Президента, про будівлю Кабінету Міністрів, до яких особи, в незалежності від їх статусу публічно-політичного, державного тощо, якщо вони мають при собі заборонені предмети, визначені цим законом, в даному випадку мова йде про внесення змін в Закон України "Про державну охорону органів державної влади України та посадових осіб", якщо такі особи будуть мати такі предмети, їм буде заборонено входити в ці будівлі. Ніхто нікого не буде не обшукувати, не оглядати. Просто, якщо ти хочеш зайти, ти мусиш виконувати вимоги закону. Це повністю кореспондується, власне, зі статусом народного депутата, якого ніхто оглядати не буде. Водночас Конституційний Суд у 2003 році це розтлумачив, що порядок перебування в окремих режимних об’єктах може визначатися законодавством. У даному випадку Верховна Рада працює в окремому режимному періоді, який буде визначений цим законопроектом, де окремі предмети – саме зброя, саме холодна зброя, саме вибухові речовини, боєприпаси всіх видів і зразків, навчальні чи імітаційні боєприпаси, легкозаймисті рідини чи займисті тверді речовини, піротехнічні засоби – будуть заборонені. У цьому проекті ще згадані отруйні і сильнодіючі речовини. За згодою комітету пропонується у тексті законопроекту слова "отруйні і сильнодіючі речовини" виключити. Прошу проголосувати за основу.
Дякую вам. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Від Радикальної партії Олег Ляшко. З трибуни, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги, ну, я точно знаю, що українці в цьому залі хочуть бачити не мавп з гранатами, а законотворців, людей, які дбають про їхній добробут і про достаток їхніх сімей, не власних сімей, а мільйонів українців. Хтось мені каже, що, мовляв, народний депутат має право проходити із зброєю. А коли у нього вилучають, то це обмежує його права. А коли ви у літак проходите, ви ж не понтуєте, у вас же зброю забирають? І всі ви як зайчики спокійно здали зброю. Вам у літаку не тільки зброю не дають пронести, вам і курить не дають. А на МАУ ще стакан води за 2 долара. І ви платите ці 2 долара, щоб вам дали стакан води. То чого ви у літаку не випендрюєтесь, а тут випендрюєтесь? Прийшли – здали зброю. Змагайтесь інтелектом, а не гранатами чи автоматами. Кожен дурак може кинути тут гранату. І коли мені розказують, що суспільство підтримує, щоб це так і зробили, на цьому грає одна відома діячка, чого ж вона не кинула гранату там десь, у логові, коли вона із Захарченком в Донецьку зустрічалась, разом із своїм Рубаном, підірвала б себе разом з гранатою і з тими терористами. Тому, дорогі колеги, цей закон, який ми приймемо, обмежить можливості "мавп з гранатами" тут ходити. А на наступних виборах зробимо, щоб якомога менше взагалі "мавп" було у Верховній Раді. Більше людей – порядних, чесних, відповідальних, патріотичних, державних і українців.
Дякую. Від "Блоку Петра Порошенка" Найєм Мустафа.
Шановні колеги, ми дуже підтримуємо цей законопроект. Єдине, я хотів би, що, щоб ми додали до цього законопроекту, можливо, після першого читання. Я в цій будівлі вже 15 років, як розглядається весь цей процес, спочатку з балкону преси, і завжди мене дивувала одна річ. В цю будівлю чомусь депутати дозволяють заходити собі не тільки зі зброю, а й з охоронцями. Скажіть мені, будь ласка, якщо ми забороняємо депутатам проносити з собою зброю, якщо ми забороняємо помічникам в кризові дні заходити в парламент, якщо ми забороняємо будь-кому заносити спецзасоби, чому в будівлі Верховної Ради люди заходять з охоронцями? Кого ми боїмось? Тому я хочу, щоб ми в цей законопроект додали, щоб в Верховній Раді і деякі люди, які тут тільки що стояли на цій трибуні, не боялись корів, не боялись людей, а приходили сюди без охоронців, без приватних людей, які ходять за ними. І це істерика, яка починалась ще, я нагадаю, я тільки прийшов в парламент в 2005 році, тоді охоронці пана Ахметова, а зараз партія пана Ахметова, її лідер, партія пана Ахметов, ходять з охоронцями. Тоді ходили адвокати, коханки і всі ходили з охоронцями. Я хочу, щоб наступне покоління в цій будівлі ходило без охоронців, без зброї і без спецзасобів. Дякую.
Від фракції "Самопоміч" Пастух Тарас Тимофійович. З місця, будь ласка.
Тарас Пастух, "Об’єднання "Самопоміч". Наша фракція підтримує цю ініціативу Голови Верховної Ради. Тому що, дійсно, тут, напевно, в залі потрібно вирішувати державні питання і голосувати за закон, а не оглядатися, хто тут зі зброєю, хто не зі зброєю. Але єдине питання і єдине прохання для того, щоб у нас в парламенті це не перетворилася хороша ідея з поганим виконанням на спотворення цієї ідеї. Тому ми відповідно і звертаємося до Голови Верховної Ради забезпечити належними технічними засобами цю процедуру для того, щоб це не перетворювалося на обшуки сумок, а дійсно, як це працює в парламентах Європи, через сканери. І це дійсно дасть можливість перевіряти не лише депутатів, а і дипломатичних представників і будь-яких відвідувачів стін Верховної Ради. Взагалі це питання ходіння зі зброєю, використання зброї, воно потрібно врегульовувати не лише в стінах Верховної Ради, Кабінету Міністрів чи Адміністрації Президента. Чому ми боїмося, по великому рахунку, що в стіни парламенту зайде народний депутат зі зброєю, а для нас не є проблем, що той самий депутат піде в навчальний заклад чи піде в якийсь дитячий садок і буде там ходити зі зброєю. Я просто хочу дати можливість народним депутатам зрозуміти, нікому ще персональна зброя, напевно, в цьому житті не допомогла, вона скоріше, напевно, нашкодить. І це, напевно, ношення зі зброєю в стінах парламенту – це як певний комплекс неповноцінності. Цього потрібно в принципі позбавлятися в голові, а не через охорону чи через сканери, які ми тут будемо надалі встановлювати. Дякую.
Дякую. Пане Тарас, хочу повідомити, мені вже дали відповідь після нашої наради, що вже до завтра в кількох входах буде встановлено необхідне обладнання. Отже, Ємець Леонід Олександрович від "Народного фронту". І прошу заходити в зал, через кілька хвилин відбудеться голосування.
Леонід Ємець, фракція "Народний фронт". Шановні друзі, всі люди народжуються рівними. І незалежно від того, якою роботою вони потім займаються – чи є на посаді Президента, судді Верховного Суду, вчителя чи народного депутата – ці люди мають рівні права. І саме тому ми свого часу обіцяли скасувати депутатську недоторканність і зробити народних депутатів такими ж доторканними, як і всіх інших людей в нашій країні, для того щоб закони, які нами приймаються, працювали на всіх людей, а не відзначали людей першого сорту – народних депутатів і усіх інших, для яких писані абсолютні інші закони. Тому те, що ми робимо, це необхідно, але це свого роду певна фікція того зобов’язання, яке ми брали на себе, обіцяючи скасувати депутатську недоторканність. Тому що зброя, тому що наркотики, тому що всі інші незаконні засоби, які можуть вноситись до парламенту, вже давно заборонені для всіх інших громадян нашої країни. І те, що ми робимо зараз, це лише виправляє ситуацію в глобальному питанні депутатської недоторканності. Завтра у нас буде питання зняття недоторканності ще з одного народного депутата. Давайте згадаємо, ми обіцяли прибрати недоторканність як клас. Ми обіцяли, що депутати будуть такі ж рівні, як і всі інші громадяни нашої країни. Ми обіцяли це, йдучи на вибори. Обіцянки треба виконувати. Цей закон наша фракція підтримає. Але нагадаю, на черзі зняття депутатської недоторканності. Дякую.
Дякую вам. Колеги, зараз заключний виступ від "Опозиційного блоку" Долженков. І ми через 2 хвилини переходимо до голосування. І я прошу усіх запросити в зал, і приготуватись до прийняття рішення.
Шановні українські громадяни! Шановні колеги! Вказана законодавча ініціатива, звичайно, буде підтримуватися "Опозиційним блоком". Але не потрібно тут цинічно прикриватися палкими гаслами щодо дотримання рівноправності, щодо необхідності зняття депутатської недоторканності. Коли ви голосуєте за арешт і затримання на "Опозиційний блок", у вас голосів вистачає, а коли ви голосуєте за своїх депутатів, ви лише знімаєте недоторканність. Це стосовно рівного підходу щодо зняття недоторканності. Якщо хочете зняти недоторканність, будь ласка, приймайте зміни, вносьте законопроект про зміни до Конституції, і тим самим вносьте зміни до статті 80-ї, а не просто тут язиком ляпайте з трибуни про те, що ви проти недоторканності. Що стосується цього законопроекту. Фракція "Опозиційний блок" жодного разу не практикувала занесення холодної, вогнепальної зброї. А чому ця проблема виникла? В мене дуже такі певні сумніви є, що ця проблема вникла через певного депутата – Савченко. Я не думаю, що цей депутат саме є причиною цього законопроекту. А хто ж є причиною цього явища? Цього ганебного явища є якраз більшість депутатів, які входять до коаліції, які створювали коаліцію "Європейська Україна", які зайшли після Майдану, багато з них мали зброю. Я сам бачив зброю у багатьох депутатів. Звичайно, зброї не місце в цій залі. А мені незрозуміло, а чому комітет виключає словосполучення "окрім сильнодіючих та отруйних речовин". Сильнодіючі отруйні речовини можна заносити до залу Верховної Ради? І цій речовині не потрібно мати місця в цій залі. Тому потрібно бути послідовними і не потрібно бути цинічними у своїх висловлюваннях. Законопроект підтримуємо.
Дякую. Ми переходимо до прийняття рішення, колеги. І я прошу переконливо всіх підтримати, це найвищий законодавчий орган держави, це є приміщення, де приймаються ключові рішення в нашій державі. Зброя на фронті, багато з нас там були, там де війна, тут дискусія має бути в слові, в позиції, в переконанні і в голосуванні. І я переконаний, що весь зал, одноголосно ми підтримаємо цей закон. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України про державну охорону органів державної влади України та посадових осіб з поправками, які озвучив під стенограму від комітету Іван Вінник (№ 8155), за пропозицією комітету за основу і в цілому з правками комітету. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги, прошу підтримати, голосуємо одностайно. [[16:57:27]] За-263 Закон прийнятий. Дякую за підтримку усім колегам народним депутатам. Я думаю, це було одне з наших відповідальних і правильних рішень. Я зараз отримав заяву про перерву від двох фракцій – Радикальної і "Народного фронту", але вони готові замінити її на виступ від трибуни. І я надаю слово для виступу голові фракції "Народного фронту" Максиму Бурбаку. Фракція "Народного фронту", Максиму Бурбаку, будь ласка.
Шановні колеги, звертаюсь до вас з дуже важливого питання. Сьогодні під час виступів я наголосив, що "Народний фронт" вчора зареєстрував постанову щодо визнання так званих виборів Президента Росії нелегітимними. Прикро, що профільний комітет не розглянув, ми сьогодні, зараз не прийняли цю дуже важливу постанову, адже реакції нашого парламенту чекає весь світ. А саме головне, його чекають наші українці, які зараз є заручниками режиму Путіна, які зараз незаконно в анексованому Криму не йшли на вибори і не голосували за так зване призначення, перепризначення Путіна. То ми повинні їх підтримати, ми якнайшвидше повинні відреагувати і визнати ці вибори нелегітимними не в Криму, а всій Росії, тому що вони відбулися з численними порушеннями чинної Конституції України, законів України, всіх міжнародних договорів і Будапештського меморандуму. Тому я вважаю, що ми не можемо зволікати. Пане Голово, звертаюсь до вас дати доручення профільному комітету невідкладно розглянути постанову, зареєстровану "Народним фронтом". І годі грати в політиканство і в політкоректність. Може ви хочете ще йому листівку надіслати? Тому ще раз звертаюсь до зали, підтримати ініціативу "Народного фронту" і визнати вибори в Росії нелегітимними, нелегітимного президента і всі правові наслідки. Тому що це сконсолідує правову позицію. Я переконаний, ми переможемо у війні з Росією, а далі Росія як країна-агресор, за що ми всі з вами проголосували, буде відповідати матеріально за всі збитки, нанесені Україні під час незаконної анексії як Криму, так і Донбасу. Тому, шановні колеги, не грайтеся, це є час істини. І давайте не зволікати, і дамо нашим громадянам, які зараз тимчасово на тимчасово окупованих територіях підтримують Україну. Слава Україні!
Дякую вам. Я думаю комітет, сповнений відповідальності, щоб ця постанова була підготовлена. І я прошу комітет підготувати, щоб ми в четвер змогли її розглянути. Отже, колеги, наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення корпоративного управління юридичних осіб, акціонером яких є держава. Я прошу, колеги, підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати. У нас кілька законів, які мають загальну підтримку, важливо, щоб ми лишень активно і швидко пропрацювали. [[17:00:52]] За-153 Рішення прийнято. Я запрошую до доповіді першого заступника міністра економічного розвитку Нефьодова Максима Євгеновича. І я попрошу лаконічно, бо в нас попереду ще кілька важливих законопроектів. Будь ласка.
Шановні колеги! Кабінет Міністрів України вносить на розгляд Верховної Ради проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення корпоративного управління юридичного осіб, акціонером (засновником та учасником) яких є держава. Даний законопроект продовжує реформу корпоративного управління державного сектору економіки і містить низку змін, які дозволять зробити управління державними підприємствами більш ефективними. Цих змін є чотири групи. Перша. Це чітке розмежування повноважень між наглядовою радою та загальними зборами. Друге. Запровадження на законодавчому рівні основних засад здійснення державної власності ключових державних компаній, так званої політики власності, яка розроблена Кабінетом Міністрів України. Яка визначає основні цілі діяльності державних підприємств і, власне, відповідає на питання, чому взагалі держава володіє тим чи іншим підприємством, і яка мета його діяльності в майбутньому. Третє. Удосконалення механізму подання та затвердження фінансових планів. Наразі фінансові плани затверджуються традиційно з величезною затримкою, і їх розгляд державними службовцями в міністерствах часто перетворюються на фікцію. На жаль, співробітники багатьох органів управління не мають ні можливостей, ні знань для того, аби реально працювати над фінансовим планом, який має нагадувати бізнес-план приватного підприємства, а не просто формальний документ. І, нарешті, четверте – можливість сконсолідованої сплати дивідендів, те, що відповідає загальній політиці бухгалтерського обліку, за яку проголосувала Верховна Рада України. Даний проект закону є результатом плідної роботи уряду, міжнародних партнерів, багатьох народних депутатів України, отримав підтримку в Комітеті з питань економічної політики та Головного науково-експертного управління. Шановні колеги, прохання підтримати в першому читанні. Дякую.
Дякуємо. Будь ласка, можете проходити на робоче місце. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань економічної політики Іванчуку Андрію. Андрій Іванчук, запрошуємо, слово для співдоповіді. Законопроект. Зараз шановний голова комітету приготується до виступу, законопроект 6428. То у вас сьогодні багато доповідей, шановний пане Андрію?
Шановна пані головуюча, вибачте, я щось розгубився, так багато наших ініціатив. На ваш розгляд виноситься законопроект 6428 – про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення корпоративного управління юридичних осіб, акціонером яких є держава. Даний законопроект внесений Кабінетом Міністрів України. І я хотів би нагадати, що ми з вами зробили уже великий крок по вдосконаленню українського законодавства в корпоративному управлінні, особливо підприємств, які належать державі. Але, на жаль, імплементація даного законопроекту найшла своє відображення за більше одного року, про що я звертався і до Кабінету Міністрів, і до уряду, тільки на основі такого нашого державного підприємства як "Нафтогаз". І на сьогоднішній день Кабінет Міністрів побачив ті неузгодженості і ті прогалини, які є на сьогоднішній день в корпоративному законодавстві, і даний законопроект їх всіх знімає. Я хотів би сказати тільки одне, що на комітеті ми до першого читання підготували редакційні правки і хотіли би просити український парламент прийняти даний законопроект в першому читанні з пропозиціями комітету, які ми прийняли 20.09.17 року. Вони включають наступній пункти. Можна я під стенограму, пані головуюча, зачитаю?
Будь ласка, додайте одну хвилину голові комітету, щоби він під стенограму зачитав позиції, які комітет пропонує врахувати під час розгляду цього законопроекту.
До тіла закону на етапі першого читання пропонується внести наступні зміни: В абзаці третьому підпункту 1 пункту 2 Розділу І проекту закону, що доповнюються частиною 3 до статті 4 Закону України слова "суб’єктами господарювання державного сектору економіки" замінити словами та цифрами "державними підприємствами, господарськими товариствами, частка держави в яких становить 100 відсотків". Після слів "корпоративного управління" доповнити словами та цифрами "а також основні цілі володіння, принципі та механізми корпоративного управління пакетами акцій, часток, якими держава володіє у тих господарських товариствах, частка держави в яких становить менше 100 відсотків". У підпункті 2 пункту 2 Розділу І проекту закону зміни, що стосуються доповнення частини 2 статті 5 Закону України "Про управління об’єктами державної власності" новими пунктами 17/3 і 17/4 щодо повноважень уряду у сфері управління об’єктами державної власності. В абзаці 4 слова "щодо суб’єктів господарювання державного сектору економіки" виключити. В абзаці 5 слова "суб’єкти господарювання державного сектору економіки" замінити словами та цифрами "державними підприємствами, господарськими товариствами, частка держави в яких становить 100 відсотків". Та доповнити цей абзац словами та цифрами "а також схвалює основні засади здійснення державної власності щодо державної частики у тих господарських товариствах, частка держави в яких становить менше 100 відсотків". В абзаці 8 підпункту 3 пункту 2 Розділу І проекту закону зміни, що стосуються доповнення частини першої статті 6 Закону України "Про управління об’єктами державної власності" новим пунктом 37/1 щодо повноважень уповноважених органів управління, слова "пов’язаних з діяльністю" виключити. В абзаці 3 підпункту 5 пункту 2 розділу І проекту закону зміни, що стосуються доповнення частини першої статті 11 Закону України "Про управління об’єктами державної власності" новим абзацом щодо виконання членами наглядової ради своїх обов’язків, після слів "діє самостійно" доповнити словами "відповідно до наданих йому повноважень". В абзаці 3 підпункту 6 пункту 2 розділу І проекту Закону зміни, що вносяться до частини першої статті 11.2 Закону України "Про управління об’єктами державної власності", що стосуються особливостей управління державними унітарними підприємствами та господарськими товариствами, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків.
Шановний колего, я перепрошую, пане Андрій, дивіться, ми зараз дезорієнтуємо. Ні, дивіться, ми зараз дезорієнтуємо залу, ми ж в першому читанні зараз приймаємо законопроект. Так а чому ми не можемо до другого читання? Хорошо, чого ми до другого читання. Я просто, до мене підходять народні депутати, які протестують проти того, що зараз ми. Шановні колеги, я потім запропоную залу голосувати з врахуванням того, що під стенограму зачитав пан Андрій. І якщо будуть протести проти цього, ми визначимося по голосуванню просто проекту закону в першому читанні, як його було подано. Будь ласка, дайте ще 30 секунд завершити поправки і потім.
Погоджуюся, але вже зала проголосувала, в тому числі і ваша фракція, за неповну процедуру. Будь ласка, 30 секунд.
Можна говорити? Абзаци 2 і 3 підпункту 1 пункту 3 проекту закону стосуються частини першої 33-ї про акціонерні товариства виключити. Абзаци 4 і 5 підпункту 3.3 розділу І статті 52 виключити. Шановні друзі, а тепер по суті, чому я зачитував і вашу увагу відволік. Особливо звертаю увагу пана Олександра Абдулліна. Ми на комітеті прийняли рішення одноголосно, всі представники фракцій, що ми звужуємо дію цього закону тільки до підприємств, де держава володіє 100 відсотків акцій. Тому по тексту закону я хочу, щоб воно попало в тіло на етапі першого.
Дякуємо за роз’яснення дуже ґрунтовне. Шановні колеги! Шановні колеги! Шановний пане Абдуллін! Я зараз запрошую бажаючих виступити в обговоренні цього законопроекту записатися. І прошу висловити під час обговорення і позицію все-таки, як фракції бачать голосування за законопроект з тими поправками, які під стенограму зачитав голова комітету, пропонуючи більш ємко викласти норми закону чи в першочерговій редакції. Будь ласка, від "Народного фронту" народний депутат Хміль. Народний депутат Хміль.
Шановна пані Головуюча! Шановні народні депутати! Я насамперед хочу подякувати голові Комітету економічної політики за таку ґрунтовну доповідь і представлення законопроекту. А від себе хочу сказати наступне. Що тільки лінивий, по-моєму, не критикував роботу державних підприємств і не розказував, що це є джерело корупції, неефективного управління державною власністю і так далі. Я хочу наголосити, що недавно ми проголосували за Закон про велику приватизацію, Президент підписав Закон про велику приватизацію і дав старт приватизації. Залишається певна кількість підприємств, в яких треба ефективно налагодити управління і організувати менеджмент на тих підприємствах. Даний законопроект якраз покликаний розділити повноваження загальних зборів наглядових рад на тих підприємствах. Більше того, з уточненням, яке озвучив голова комітету Андрій Іванчук, говорить, що це ідеться про стратегічно важливі підприємства, там, де власником держава є на 100 відсотків. Тому, шановні колеги, я закликаю вас всіх відкласти свої якісь політичні переконання, а керуватися виключно економічним прагматизмом і проголосувати за цей законопроект. Дякую.
Дякую вам. Від "Блоку Петра Порошенко" Ольга Бєлькова, будь ласка. З місця, так? Включіть мікрофон. Я перепрошую.
Шановні колеги! Я би хотіла доєднатися до тих аргументів, які вже прозвучали від доповідача і від колеги з "Народного фронту". Дуже важливо, щоб Верховна Рада була послідовна у всіх своїх реформах. Ми вже прийняли перший законопроект, який фактично створив наглядові ради для найбільших підприємств. Пілотним проектом став НАК "Нафтогаз". На черзі сьогодні ми очікуємо створення дуже важливих наглядових рад у "Енергоатомі", "Центренерго" і так далі, "Укренерго". Ті компанії. Які певний час будуть залишатись у державній власності і можливо, навіть і назавжди. Дуже важливо, щоб політики стояли осторонь, а цими дуже важливими стратегічними компаніями управляли саме професійні наглядові ради. Разом з тим недостатньо просто найняти і поставити там якихось людей з гарними резюме. Треба, щоб у них були реальні повноваження затверджувати фінансові плани, нести повну відповідальність за стратегії всіх цих компаній. І цей закон якраз і вирішує цю задачу. Ми розділяємо повноваження між власником у особі Кабміну, також загальними зборами і наглядовими радами. Фактично ми закріпляємо всі принципи, які є в міжнародних стандартах. І я закликаю всіх колег в цьому залі підтримати це. Тому що це призведе, цей законопроект і його норми, впроваджені в дію, призведуть до оновлення принципів управління державними активами. Дуже дякую за увагу.
Дякую. Від "Батьківщини" Сергій Соболєв, будь ласка.
Шановні колеги! Про що цей закон? А то послухати представників більшості, так ніби треба голосувати за нього. А давайте тепер по суті. Цим законом Кабінет Міністрів не має права взагалі контролювати діяльність державних підприємств, таких як "Енергоатом", НАК "Нафтогаз", "Зоря"-"Машпроект" і далі по списку, який є. Більше того, тепер не можна затверджувати фінплани. Ці державні підприємства, які на 100 відсотків є державними, тепер не будуть мати права контролю з боку держави. Третє. Цим законопроектом передбачається, що будь-які речі будуть відбуватися так званими наглядовими радами. Чому? Тому що держава не може управляти цими об’єктами. Тобто держава не може поставити одного керівника і затверджувати фінплани, зате може ставити наглядові ради, підбираючи по 8-10 чоловік, які призначаються невідомо ким. Назвіть мені хоч одного ідіота інвестора, який вкладе хоч копійку після цього, розуміючи, хто буде стояти за цими наглядовими радами. Це законопроект, який свідчить, що в Україні немає влади. Це законопроект, який свідчить, що після його прийняття вся державна власність буде поділена між: а) фінансовими монополіями, б) кримінальними кланами. А держава умиває руки, вона не затверджує фінансових планів. Держава не має права контролювати, що відбувається на ключових галузях. Я вважаю, що цей законопроект не мав права бути пройденим через антикорупційний комітет. Тут всі корупційні ризики, тут всі ризики того, що держава втратить абсолютно будь-який контроль над державними підприємствами вугільної, енергетичної галузі, атомної галузі, нафтогазового комплексу. Це законопроект про розбазарювання державної власності. Так його і називайте. Фракція "Батьківщина" не буде голосувати за цей законопроект.
Дякую. Колеги, заключний виступ. Тому я прошу всіх народних депутатів зайти у зал і голів фракцій запросити депутатів у зал. Отже, від Радикальної партії Віктор Галасюк. Будь ласка. І прошу всіх заходити в зал.
Віктор Галасюк, Радикальна партія Олега Ляшка. Шановні колеги, у цього Міністерства економіки, у цієї влади немає промислової політики, немає бачення економічної стратегії. Все, з чим вони постійно приходять до цього залу, це або приватизація, або якась дрібна дерегуляція, або набирання нових кредитів Міжнародного валютного фонду. Жодних серйозних питань. У команди Радикальної партії протилежне бачення: прийняття таких законів, які створюють робочі місця, підвищують доходи громадян, залучають інвестиції, нові виробництва в Україну. Ви подивіться, за останні три роки які ініціативи були запропоновані Міністерством економіки. Тільки ті, щоб набрати закордонні кредити. Що ми з вами провели в цьому залі? Десятирічний мораторій на експорт лісу-кругляка; підвищення втричі вивізного мита на металобрухт; податкові стимули для українського газовидобутку; енергосервісні контракти для позбавлення залежності енергетичної від Росії і іншого імпорту; зняття імпортного мита, ПДВ і акцизу на електромобілі; замороження індексації земельного податку; дворічну розстрочку імпортного ПДВ на все виробниче обладнання для всіх галузей промисловості. Це ті закони, які вже прийняли, які вступили в дію. Що робить Міністерство економіки? Да вони саботують їх втілення в життя. Експортно-кредитне агентство створили лише на папері, хоча реальне його створення здешевить кредити в рази. Ми пропонуємо прийняти стратегічні, промислові, економічні ініціативи: "Купуй українське, плати українцям", індустріальні парки, безкоштовне приєднання до інженерних мереж. Це дозволить Україні вийти на європейський рівень добробуту, а не займатись от цією імітацією, як знову і знову тягнуть в цю залу. Ганьба!
Дякую. Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. Прошу займати робочі місця. Зараз ще одна. Ну, колеги. Добре. Попереджали. Сидорович, одна хвилина, будь ласка, коротко. І Голуб – одна хвилина. Сидорович – одна хвилина і Голуб – одна хвилина. За той час заходіть в зал. Будь ласка.
Шановні колеги, коли ми говоримо про реформу у секторі державного управління, безумовно, ми завжди стояли на тій позиції, що міністри не повинні займатися управлінням безпосередньо підприємств. Міністр повинен займатися визначенням політики роботи відповідного підприємства, а не займатися ручним управлінням в тій чи іншій галузі. Проте, коли ми говоримо про формування наглядових рад, в даному законопроекті ми не бачимо конкретних кваліфікаційних вимог щодо членів такої наглядової ради. Хто ці будуть люди, якими якостями вони будуть володіти? Яким повинен буде виглядати статут підприємства? В який спосіб і по яких критеріях будуть затверджуватися фінансові звіти і фінансові плани, абсолютно незрозуміло. Мало того, в даному випадку потрібно говорити про комплексну стратегію вирішення питання управління державним сектором включно з зміною самої філософії процедури приватизації.
30 секунд.
а не тих точкових змін, які ми отримали, голосуючи новий Закон про приватизацію державного і комунального майна. Тому в даному випадку "Самопоміч" вимагає більш комплексного, більш глибшого підходу для того, щоб ми забезпечили якісне управління, таке, яке є, наприклад, у тій самій Швеції, де державними підприємствами керують наглядові ради і де бути членом наглядової ради це є велика честь для недержавного бізнесмена.
Дякую. Голуб – одна хвилина.
Дякую. Андрій Володимирович, ну ви ж завжди виступаєте за тотальне виконання вимог Закону про Регламент Верховної Ради України. Якщо я не помиляюся, скорочена процедура є процедурою, яка застосовується у виключних випадках. От щоб не було такого, що зараз сталося, коли формально під стенограму зачитується абсолютно нова редакція законопроекту, жодна людина в залі не має зазначеного законопроекту на руках, як можна голосувати, вибачте, за "кота в мішку"? Саме тому, шановні колеги, попри той факт, що я вважаю, що суто з фахової частини зазначений законопроект потрібно приймати, але, враховуючи те, що ми формально приймаємо "кота в мішку", я пропоную всім утриматись під час голосування і відправити на повторне перше читання. Дякую.
Дякую. Колеги, я поставлю просто два варіанти: один – просто за основу, а другий – за основу з правками комітету. Так буде справедливо? Голова комітету, справедливо буде? Давайте я перше проведу рейтингове по тих двох пропозиціях. Перша, це пропозиція комітету. Увага! Зараз рейтингове голосування. Хто за те, щоб даний законопроект 6428 підтримати за основу, з урахуванням пропозиції комітету. Хто підтримує таку пропозицію, яку висловив комітет, прошу проголосувати, хто підтримує таку позицію. Будь ласка. З правками комітету зараз голосуємо, рейтингове. [[17:22:47]] За-167 Наступна – за основу. Хто за те, щоб просто за основу підтримати. Рейтингове голосування. Або, ні, вже не рейтингове, вже так голосуємо. Так же ж? Або, давайте рейтингове. За основу. Хто за те, щоб за основу? [[17:23:15]] За-187 Отже, позиція проголосувати просто за основу, показала більшу підтримку. І тому, колеги, я прошу змобілізуватись. По фракціям покажіть. Покажіть по фракціям, будь ласка. І тому я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення корпоративного управління юридичних осіб, акціонером (засновником, учасником) яких є держава (№ 6428). За основу, колеги. Тільки за основу. Прошу проголосувати. Прошу підтримати за основу. Голосуємо. Прошу підтримати. [[17:24:09]] За-201 В комітет на доопрацювання, буде підтримано? Я даю наступну пропозицію, по регламенту, направити в комітет на повторне перше читання проект Закону 6428. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Прошу голосувати. На повторне перше читання в комітет. Прошу підтримати. Голосуємо. Щоб він не був взагалі знятий. Прошу підтримати. [[17:24:42]] За-241 Рішення прийнято. Переходимо до наступного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання проведення деяких фітосанітарних процедур (6673). І прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати, голосуємо. [[17:25:15]] За-162 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді народного депутата України Кулініча Олега Івановича. Будь ласка, пане Олег.
Шановні колеги, сьогодні у сфері фітосанітарного контролю існують суттєві проблеми. Критична ситуація склалася з нотифікаціями. Основна причина це низька якість фітосанітарної експертизи. Фітосанітарній службі просто не вистачає необхідної кількості інспекторів та матеріально-технічного забезпечення. Законопроект пропонує вирішити цю проблему шляхом уповноваження додаткового і приватних лабораторій для проведення окремих фітосанітарних процедур. Мова йде лише про відбір зразків та фітосанітарну експертизу. Уповноваження – це звичайна європейська практика, коли приватні лабораторії на рівні з державними відбирає зразки і проводять експертизу. Видача фітосанітарного сертифікату залишається за державою, тобто рішення про те, чи відповідає вантаж фітосанітарним вимогам, прийматиме саме державний інспектор. Законопроект не руйнує існуючу систему фітосанітарної експертизи, але лише доповнює її. Державні лабораторії, які працюють сьогодні, так і будуть працювати. Більше того, на три роки до них не будуть висуватися додаткові умови по акредитації, вони автоматично вважатимуться уповноваженими. Запропоновані зміни сприятимуть підвищенню якості фітосанітарної експертизи, а Держпродспоживслужба отримає можливість більше часу приділяти інспекції полів. Законопроект підтриманий Міністерством АПК, профільними асоціаціями, всі погоджуються, що проблему треба вирішувати. Тому прошу, шановні колеги, підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Запрошую до співдоповіді заступника голови Комітету з питань аграрної політики Бакуменка Олександра Борисовича. Будь ласка, пан Олександр.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин розглянув на своєму засіданні 11 липня проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання проведення деяких фітосанітарних процедур (реєстраційний номер 6673). Розуміючи, що аграрії очікують термінового прийняття змін до фітосанітарних процедур в державі, члени комітету під час розгляду законопроекту підтримати пропозицію голови Держпродслужби щодо внесення до тексту проекту наступних технічних правок, які я озвучу під стенограму. У тексті законопроекту слова "вибірковий" та "серйозний" в усіх відмінках та числах виключити. В абзацах 2 підпункту 2, 9 підпункту 3, абзаці 2 підпункту 7 пункту 2 розділу І законопроекту після слів "огляду та" доповнити словом "вибірковий" у відповідних відмінках. Абзац 5 підпункту 4, 2 розділу законопроекту після слів "лабораторії та" доповнити словом "вибірковий". В абзаці 31 підпункту 6 пункту 2 розділу І законопроекту після слова "отримання" доповнити словами "протягом одного року". Підпункт 11 пункту 2 розділу І законопроекту доповнити новим абзацом такого змісту: "Фітосанітарні заходи, які застосовуються до імпортних вантажів, повинні бути еквівалентними фітосанітарним заходам країни-експортера при регулюванні імпорту рослин і рослинних продуктів, країною походження яких є Україна." Абзац 3 підпункту 17 пункту 2 розділу І законопроекту доповнити словами: а слова "які затверджує Кабінет Міністрів" виключити. Прошу підтримати проект Закону реєстраційний номер 6673 за основу та в цілому як закон з врахуванням, оголошених під стенограму поправок. Дякую за увагу.
Дякую. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Від "Блоку Петра Порошенка" Сугуняко передає слово для виступу Капліну. Будь ласка.
Ми будемо підтримувати цей законопроект, але я хотів би, користуючись нагодою, висловитися по мотивам попереднього голосування. Насправді, дуже серйозна дискусія, дуже важливий законопроект, законопроект, який мав регулювати взаємовідносини між наглядовими радами, загальними зборами і урядом, фактично почати новітню еру в управлінні державним сектором економіки, зробити його ефективним, продуктивним. Але через недоліки у чинному Регламенті і унеможливлення голосувати, і розглядати цей законопроект повною процедурою ми, на жаль, його провалили. А сьогодні ми могли задати питання в рамках повної процедури: коли будуть дивіденди "Нафтогазу", коли, врешті-решт, буде зменшено рівень заробітної платні керівництву "Нафтогазу". Коли ми, користуючись нагодою, знову ж таки хочу актуалізувати питання про стягнення єдиного соціального внеску з зарплат керівництва "Нафтогазу"? Бо у нас сьогодні виходить парадоксальна ситуація. Звичайний роботяга в селі, на фабриці, на заводі, який ледве животіє із тих 3-5 тисяч гривень сплачує 22 відсотки єдиного соціального внеску до Пенсійного фонду, а керівництво "Укрзалізниці", заступники міністрів, міністри, керівники державних, зокрема державних підприємств, такий єдиний соціальний внесок сплачують до Пенсійного фонду нашим дорогим пенсіонерам, які, на жаль, сьогодні жебракують, лише із 40 тисяч гривень, а з різниці у мільйон, два, три ніяких поступлень до Пенсійного фонду немає. Ми могли сьогодні розглянути ці важливі питання, відкрити ці важливі дискусії, якщо б наше законодавство, Регламент, чинний Регламент Верховної Ради надав нам таку можливість. Тому я звертаюся до вас, пане Голово, подібні законопроекти важливі, історичні для національної економіки розглядати по повній процедурі і висловлювати різні позиції, різні думки, і відкрийте такий діалог. Дякую дуже.
Дякую вам. Колеги, зараз буде заключний виступ. Ні, ще два буде виступи. Але це все одно означає, що це через 5 хвилин ми переходимо до голосування, і я прошу голів фракцій змобілізувати народних депутатів. Зараз від фракції "Батьківщина" Кириленко передає Івченку. Вадиму Івченку, будь ласка.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, цей закон можна підтримати лише за основу, оскільки зміни, які вносяться в цей закон пропонують деякі узгодження, наприклад, з Міжнародною конвенцією захисту рослин, а також Комітетом СОТ. Ми маємо отримати від всіх членів СОТ відповідні зауваження і зробити певну нотифікацію. Що є плюсом у цьому законопроекті? Плюсом у цьому законопроекті є те, що ми будемо залучати приватні лабораторії для проведення певних експертиз, але акредитовані державою. І другий плюс – це ми значно спрощуємо, вдумайтеся, ввезення малої кількості об’єктів регулювання у поштових відправленнях чи ручних покладах. Колеги, хочу сказати, що повторно фіто-санітарна експертиза, згідно цього закону, буде проводитися виключно в державних лабораторіях. Ще плюс – те, що будуть значно зменшені строки проведення цієї експертизи. Тому, враховуючи всі ці зауваження ми просимо підтримати за основу з подальшим доопрацюванням, в тому числі із зауваженнями, які нам нададуть наші міжнародні партнери, згідно конвенції СОТ. Дякую.
Дякую вам. І заключний виступ від Радикальної партії Олег Ляшко. І переходимо до прийняття рішення. Колеги, я бачу частина депутатів вийшла із залу. Я прошу запросити депутатів в зал, зараз буде голосування, запросіть своїх колег і членів фракцій в зал. Будь ласка, Олег Валерійович.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Від імені мільйонів українських селян я звертаюсь до вас, шановні народні депутати, невідкладно прийняти закон і заборонити використання пальмової олії в молочних продуктах. Пальмова олія – це знищення здоров’я українців, це величезні збитки для українських селян, тому що виробники так званої молочної продукції бадяжать туди замість українського найкращого молока, бадяжать туди пальмову олію, потім труять наших дітей, наших громадян, заробляють на цьому надприбутки і немає внаслідок цього ціни на молоко. Тому що замість молока продають продукти з пальмовою олією. Три роки відповідний законопроект, зареєстрований у Верховній Раді, лобі, яке сидить тут у парламенті, блокує його прийняття. Тому що на здоров’я українців заробляють надприбутки, замість того, щоб дати реальну справжню ринкову ціну на українське молоко, щоб українські селяни могли себе годувати, влада приймає закони, щоб заборонити купляти у селян молоко, натомість травлять нас так званою молочною продукцією із вмістом пальмової олії. Тому якщо ви дбаєте про майбутнє української нації, про здоров’я українців, у першу чергу дітей. Ми вимагаємо від вас, від аграрного комітету негайно розглянути наш законопроект про заборону пальмової олії, винести його наступного тижня до зали парламенту, заборонити використання пальмової олії в молочних продуктах, це дасть можливість більшої реалізації молока українським селянам, дасть реальну ціну на молоко, а головне – це збереження життя і здоров’я українців. Той, хто дозволяє продавать пальмову олію, я вам скажу, два тижні ви поїсте пальмову олію і винесуть вперед ногами на кладбище. Так себе ви не травите, а українців травите. Геть пальмову олію з україн.
Отже, переходимо до прийняття рішення. Прошу зайняти робочі місця, ми переходимо до прийняття рішення. Колеги, правки, які зачитав комітет, носять більше технічний характер, як мені, власне, пояснив голова комітету. І тому я поставлю з правками, які озвучив під стенограму голова комітету. Так, отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання проведення деяких фітосанітарних процедур (№ 6673) за пропозицією комітету за основу і в цілому. [[Шум у залі]] Давайте я поставлю комітету. Воно не пройде, потім за основу поставлю. Добре? Навпаки, спочатку за основу. Добре. За основу. Отже, прошу підтримати за основу 6673. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуєм, колеги. Прошу підтримати. [[17:36:54]] За-246 Рішення прийнято. Я навіть не ставлю в цілому. Я рішення комітету навіть не ставлю. [[Шум у залі]] Колеги, рейтингове. Рейтингове голосування – це не голосування. Рейтингове. Хто підтримує пропозицію комітету, а вона звучить так: в цілому з правками комітету. Хто підтримує рейтингове це голосування. [[Шум у залі]] Я провожу рейтингове голосування. Отже, прошу взяти участь в рейтинговому голосуванні, хто підтримує дану пропозицію. Я проводжу рейтингове голосування, я маю право на будь-якому етапі провести рейтингове голосування. [[17:37:36]] За-170 Колеги, я ставлю на рейтингове голосування будь-яке питання. Отже, колеги, ми переходимо до наступного питання порядку денного. Цей закон прийнятий за основу. Це є проект Закону 6693, про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розвитку виробництва терруарних вин та натуральних медових напоїв (6693). Прошу підтримати розгляд його за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[17:38:20]] За-160 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді народного депутата Вадатурського Андрія Олексійовича. Вадим, Вадим Івченко!
Так, 3 хвилини. Три хвилини ж, да?
Так-так, 3 хвилини. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги. Ми пропонуємо на розгляд законопроект 6693, який підтримає малий бізнес, задовольнить споживача. Ми пропонуємо законопроект, який відродить виноробну галузь в Україні. Наведу декілька цифр. У Франції кількість землі, відведена під виноградниками, становить 850 тисяч гектар, у Німеччині – 100 тисяч гектар, в Україні – 45 тисяч гектар, і це в 4 рази менше ніж було в 91 році. Кількість виробників: у Франції становить 65 тисяч, у Німеччині – 40 тисяч, а в Україні – 61. Вдумайтесь, це в тисячу разів менше. Тобто на одного виробника у Франції становить майже 13 гектар землі, у Німеччині – два з половиною, а в Україні – 737. Тобто ми з вами нашою законотворчою діяльністю просто знищили маленького і середнього виробника. Але цей парламент вже виправив помилку. У жовтні 2017 року ми прибрали економічний бар’єр, ми відмінили ліцензію, яка діяла з 2007 року і яка становила майже 500 тисяч гривень на рік. Що це означає? Для великого виробника це 10 копійок на одну пляшку, а для маленького виробника – майже 70 гривень на пляшку. Як можна було конкурувати? Тому ми це відмінили. Сьогодні виробники чекають, коли ми приберемо ще бюрократичний бар’єр. Що саме? Для того, щоб отримати дозвіл на виготовлення вина, потрібно отримати 140 дозвільних документів і мати свою власну дорогу лабораторію якості. Ми пропонуємо замінити 140 дозвільних документів на декларацію. Реєстрацію цієї декларації.
Одну хвилину дайте.
Ми пропонуємо реєстрацію декларації за 5 днів. Також замість обов’язку мати власну дорогу лабораторію ми дозволяємо користуватись акредитованою. Також ми. Це дерегуляція для малого виробника, який виробляє до 10 тисяч декалітрів на рік. По-друге, працює з власним вирощеним виноградом. І без додавання спирту, це важливо, щоб не було зловживань. Ми також спрощуємо процедуру затвердження нових марок вин. Ми пропонуємо цей законопроект, який дерегулює цей ринок, легалізує цей ринок, створить робочі місця на селі, тобто будуть кошти надходити в місцеві бюджети, в державні бюджети і в Пенсійний фонд. Ми також піднімемо якість нашого вина, зменшимо імпорт і збільшимо в майбутньому експорт. Я хотів би подякувати.
Дякую вам. Колеги, час вичерпаний. І я прошу зараз до співдоповіді голову комітету Южаніну Ніну Петрівну. І, колеги, я прошу бути більш лаконічними, щоб ми могли прийняти ще один закон. Цей закон, мені показує Апарат, підтримують всі фракції. Давайте швидко проведемо обговорення і підтримаємо його. Будь ласка, Ніна Петрівна.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Дозвольте доповісти позицію комітету щодо даної законодавчої ініціативи. Не буду повторюватися тезами, які назвав автор і авторський колектив відобразив в своєму проекті. Хочу наголосити щодо загальної тенденції цього законопроекту. Це заохочення виноградарства та лібералізація виробництва вина. При цьому цей законопроект в більшій частині запропонованих новел направлений на підтримку лише малих виробництв виноробної продукції з річним обсягом не більше 10 тисяч декалітрів на рік, тобто 100 тисяч літрів у рік з виноматеріалів виключно власного виробництва та без права використання спирту. Загалом цифри вже назвали, наскільки ми відстали у виробництві. Комітет, враховуючи позитивний висновок уряду, підтримав законопроект та пропонує прийняти його у цілому з подальшим техніко-юридичним опрацюванням та з деякими правками до розділу І законопроекту, який я озвучу для стенограми. Перше. В абзаці другому підпункту 1 пункту 1 та в абзаці третьому підпункту 2 пункту 2 слова "громадської організації" замінити словами "громадської спілки". У пункті 2 абзац другий підпункту 1 викласти у такій редакції: "В абзаці 20 слова "акредитованих органами виконавчої влади уповноваженими" замінити словами "власних або залучених на договірних засадах у випадках, передбачених цим законом, акредитованих". В підпункті 3 в абзаці шостому слова "акредитована лабораторія, уповноважена компетентним органом згідно з вимогами законодавства" замінити словами "кредитована відповідно до законодавства лабораторія". В абзаці 17 слова "дозволених центральним органом виконавчої влади у сфері охорони здоров’я України для виноробної продукції" замінити словами "відповідно до вимог Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів". Доповнити новим абзацом такого змісту: форма декларації, порядок її подання та реєстрації визначається Кабінетом Міністрів України.
30 секунд, будь ласка.
У підпункті 6 перше речення частини першої доповнити словами "і зернового дистиляту". Прошу підтримати пропозицію комітету та підтримати наших виноградарів та виноробів. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, два – за, два – проти. Петьовка Василь Васильович.
Шановні колеги, абсолютно зрозумілий законопроект. Тому прошу всіх не втрачати багато часу, а підтримати його дружньо всім залом. Дякую.
Дуже вам дякую за лаконічність. Від "Батьківщини" Вадим Івченко. Будь ласка, з трибуни.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, багато з вас їздить по світу. Але що ми робимо задля того, щоб наше виноробство розвивалося? У 16-му році ми прийняли зміни, де ми скасували оплату за ліцензію. Фактично ми прирівняли цих маленьких виноробів до великих горілчаних заводів, які платять за ліцензію. Ми крок зробили? Зробили. Який наступний крок? А наступний крок, що ці маленькі винороби мають отримувати відповідну ліцензію, робити відповідні дозволи і збирати більше 140 документів. Колеги, ми на комітеті розглядали законопроект і визначились, що саме ці маленькі виноробні підприємства, які, власне, мають свою виноробну продукцію, вони мають мати дозвільний характер подання документів за умови відповідності матеріально-технічної бази і за умови простежуваності їхньої продукції. Ми пропонуємо, щоб даний законопроект ми прийняли за основу, в цілому, і, повірте, дасть значний поштовх певним нашим регіонам розвивати цю галузь. Я скажу більше, ми ще пропонуємо і подалі задля того, щоб вони мали більш таку стратегічну перспективу і запропонувати мінімальний строк оренди землі під багаторічними насадженнями, він має бути збільшений саме задля того, щоб вони розвивали цю галузь, саме задля того, щоб створювалися робочі місця. Давайте підтримаємо за основу і в цілому і підемо далі. Дякую.
Від "Блоку Петра Порошенка" Арешонков Володимир Юрійович. Будь ласка.
Шановні депутати, мої колеги з представників всіх політичних фракцій, я закликаю всіх об’єднатись, проголосувати і підтримати цей законопроект, тому що ми доводимо, що ми не тільки потужна аграрна країна, яка здатна виробляти продукцію, але здатна бути тим, хто робить її на високому і якісному рівні, виноградарі наші це довели. Тому давайте підтримаємо і малих товаровиробників, і доведемо ще раз, що ми країна з могутнім, потужним потенціалом. Тому пропоную всім підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Колеги, зараз буде заключний виступ. Я тому прошу усіх зайти в зал, прошу запросити в зал народних депутатів, максимально змобілізуватись. Зараз Маркевич Ярослав від "Самопомочі", будь ласка. І через 2 хвилини відбудеться голосування. Прошу усіх заходити в зал.
Прийняття даного законопроекту дозволить створити прості умови для діяльності підприємств з невеликим обсягом власного виробництва, оскільки на сьогоднішній день процедура ліцензування передбачає отримання майже 140 дозвільних документів. Нашим законопроектом передбачається спрощені процедури ліцензування виробництва на основі декларативного принципу. Позитивним наслідком прийняття цього законопроекту стануть відновлення роботи малого бізнесу в галузі виноробства, розвиток винного туризму в Україні, робочі місця в сільській місцевості, а також надходження до державного бюджету. Підтримуємо за основу і в цілому. Дякую.
Дуже вам дякую, пане Ярослав. Дякую за виступ. І ми переходимо до прийняття рішення. Отже, всіх прошу зайняти робочі місця. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розвитку виробництва терруарних вин та натуральних медових напоїв (№ 6693) за основу і в цілому з урахуванням, які озвучив комітет під стенограму голова комітету Южаніна Ніна Петрівна. Колеги, підтримуємо українського виробника, підтримуємо українське виноробство. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо, колеги, кожен голос. Прошу підтримати, прошу проголосувати. Голосуємо. [[17:49:46]] За-247 Рішення прийнято. Тепер, увага, колеги! Закон прийнятий, в цілому прийнятий. Колеги, до мене звернулись ще ряд депутатів. Увага! Увага! Колеги, я прошу послухати. Ми не встигаємо дійти через два законопроекти. Є проект Закону про внесення змін до Закону України про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" (щодо оформлення документів релігійних організацій). Звернулися всі релігійні організації України, щоб ми спростили оподаткування для усіх релігійних організацій. Мене повідомили, що його підтримують усі фракції. Це короткий закон, ми спрощуємо релігійним установам реєстрацію для оподаткування. Він через два закони стоїть. Зараз я попрошу, його перенести на розгляд. Я прошу проголосувати. Прошу підтримати. Павло! Радикальна партія, переговори. Отже, Я ставлю на голосування пропозицію, щоб проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб (щодо оформлення документів релігійних організацій). Це прохання і Філарета і усіх релігійних достойників, щоб ми зараз могли його розглянути. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Колеги, давайте, всі разом підтримаємо. До мене прийшов лист від релігійних організацій і прошу підтримати, бо це прохання багатьох депутатів. Прошу проголосувати. Голосуємо. Ми встигнемо це зробити. [[17:51:30]] За-161 А чому 161? То він стоїть через два, наступний він стоїть. Колеги, я. Дайте лист, будь ласка. Павло! Колеги! У нас є шанс. Дайте лист від релігійних організацій. Я думаю, що люди просто не зорієнтувалися. Колеги! Прохання від Всеукраїнської ради церков, усіх релігійних організацій. Прохання від Патріарха Філарета, від Шевчука, колеги. Це просто спрощення оподаткування для релігійних організацій. Колеги, усі релігійні організації. Підходить? Павло, ви замість мене агітувати, краще б по залу пройшлися і пояснили, поясніть народним депутатам. Одна хвилина Павло Унгурян, будь ласка. Одна хвилина Павло Унгурян.
Шановні колеги, вітаю вас! Мова йде про законопроект 6642, який напрацьований на прохання Всеукраїнської ради церков та Патріарха Філарета і Блажейнішого Архієпископа Української Греко-Католицької Церкви Святослава Шевчука. Мова йде про технічну правку, щоб для перереєстрації церков статутів не потребувалося нотаріального посвідчення і все. Тобто це не ті релігійні законопроекти, які йдуть в іншому релігійному блоці. Це технічний законопроект, і колега Галасюк на комітеті підприємництва підтримав цей законопроект і за основу, і в цілому. Тому тут прохання підтримати, це технічний законопроект, який вже майже рік чекає своєї черги, нарешті сьогодні дійшла черга. Це підтримується всіма церквами і зокрема Патріарх Філарет і Архієпископ УГКЦ звернулися з прохання його сьогодні розглянути. Дякую за увагу.
Колеги, мені видається. Отже, я дам зараз листи від. Я не розумію навколо цього інтриги, бо йдеться просто про спрощення реєстрації, колеги. Отже, колеги, я ще раз ставлю на рейтингове голосування, прошу уважно взяти участь в голосуванні, пропозицію. Я можу продовжити засідання. Щоб ми змогли розглянути зараз проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань" (щодо оформлення документів релігійних організацій) (№ 6642). Це голосування на предмет того, чи можемо ми зараз перейти до його розгляду, ми можемо встигнути. Якщо не встигнемо, я закрию сесію. Якщо буде воля залу, ми його розглянемо. Зрозуміла позиція? Унгурян пояснив її. Прошу проголосувати, прошу підтримати перехід до цього проекту закону зараз. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Прошу голосувати, голосуємо. [[17:55:25]] За-191 Немає волі залу, треба було пропрацювати авторам відповідно з залом. Ми, колеги, провели важкий день, насичений день, ми прийняли важливі фундаментальні рішення. І я дуже прошу завтра всіх о 10 годині ранку бути в залі. Зараз слово для повідомлення надається Першому заступнику Голови Верховної Ради України Ірині Геращенко, будь ласка.
Дякую, шановний пане Голово. Шановні колеги, дозвольте нагадати вам, що традиційно 21 березня вшановується Всесвітній день підтримки людей з синдромом Дауна. Закликаємо всіх завтра одягти різнокольорові шкарпетки і пам’ятати про те, що всі ми різні, але всі ми рівні, і підтримати таким чином завтра сонячних дітей і сонячних людей. Дякую.
Дякую дуже вам. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра о 10 годині очікую всіх у залі для продовження нашої не легкої, але такої потрібної для країни роботи. Дякую і до побачення.