Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради. Прошу вас, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:02:14]] Зареєструвалося -219 Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, прошу послухати оголошення. Відповідно до статей 4.2.2 та 4.2.3 Регламенту Верховної Ради України та протоколу засідання депутатської фракції Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]] від 3 липня 2003 року номер 34 інформую, що уповноважений представником цієї фракції обрано народного депутата України Зайця Володимира Володимировича. Сьогодні, шановні колеги, сьогодні день народження народних депутатів, наших колег: Іванчо Івана Васильовича, Терещука Сергія Миколайовича. [[Оплески]] Давайте привітаємо і Івана Васильовича, і Сергія Миколайовича, побажаємо їм здоров’я і успіхів в їх діяльності. Відповідно до Регламенту у п’ятницю ми працюємо відповідно до розкладу засідань. Перелік питань, що пропонується для розгляду у вас є. Шановні колеги, сьогодні не передбачено розгляд депутатських запитів, але у нас нагромаджено дуже багато депутатських запитів. Ви не будете заперечувати, щоб ми розглянули і проголосували депутатські запити? Можна? Дякую. З процедури, будь ласка, Зварич, Роман Зварич.
Шановний Володимире Михайловичу, я привертаю вашу увагу до того, що в залі зареєстровано всього 219 народних депутатів України. У випадку, якщо потрібно прийняти рішення про направлення депутатського запиту до Президента України в залі немає достатньої кількості депутатів, щоб забезпечити таке рішення. Тому я просив би, щоб ви все ж таки дали тлумачення, як ви бачите цю проблему, і щоб все ж таки депутати, які є членами фракції більшості, пояснили, чому вони не зареєструвалися сьогодні в залі. Зокрема фракція СДПУ(о) і таке подібне.
Вони не встигли очевидно цього зробити, зареєструвалися біля столів реєстрації. У нас є всі підстави розпочати засідання. Будь ласка, Адам Мартинюк, фракція комуністів.
Дякую, Володимире Михайловичу. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, і особливо ті, хто входить до більшості! У вас дуже погані консультанти. У вас на превеликий жаль немає жодного юриста, який би вам розповів, що те, що ви зараз зробили, абсолютно нічого не значить, бо ви керуєтеся нормами старої Конституції. А вже ще й нову хочете пропихнути. Так, у тій норма була, якщо немає необхідних 226 народних депутатів, то засідання не відкривається. У Конституції, за якою ми живемо, ця норма відсутня. Тому може бути у залі один тільки головуючий, і він може відкривати і проводити засідання. Тобто ваш демарш і той, хто вас надоумив це зробити, абсолютно не має під собою ніяких підстав, і ви собі на здоров’я можете це продовжувати робити далі. Дякую.
Шановні колеги, ми відкрили засідання. І я не бачу ніяких підстав регламентних і правових, щоб нам обговорювати цю тему. Такої теми для нас не існує. І я дякую за роз’яснення Адаму Івановичу Мартинюку. Я голосую запити. Ставлю на голосування запити. Надійшли запити народних депутатів України. Сергія Кіроянца до Голови Верховної Ради України стосовно перегляду та вдосконалення механізму формування парламентських делегацій. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:06:25]] За-57 Рішення не прийнято. Павла Качура до Прем’єр-міністра України з приводу виконання положень статті 6 Закону України про реструктуризацію заборгованості з квартирної плати, плати за житлово-комунальні послуги і спожиті газ та електроенергію. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:06:56]] За-179 Рішення прийнято. Василя Онопенка до Прем’єр-міністра України щодо недопущення будівництва в охоронній археологічній зоні міста Чернігова підземного торгово-розважального центру. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:07:24]] За-69 Рішення не прийнято. Анатолія Кукоби до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України щодо відповідності чинному законодавству наказу Державного комітету України по земельних ресурсах від 23 травня 2003 року про створення єдиної системи державної реєстрації земельних ділянок, нерухомого майна та прав на них у складі державного земельного кадастру та удосконалення структури державного підприємства "Центр державного земельного кадастру" при Державному комітеті України по земельних ресурсах. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:08:11]] За-4 [[Оплески]] Шановні колеги, шановні колеги, от дивіться, який перелік є депутатських запитів. Може, нема потреби голосувати їх? Юрія Кармазіна до Прем’єр-міністра України щодо скасування окремих пунктів Постанови Кабінету Міністрів України від 20 січня 97-го року номер 44 "Про затвердження такс на деревину лісових порід, що відпускаються на пні і на живицю". Ставлю на голосування про направлення. [[10:08:58]] За-162 Рішення прийнято. Миколи Катеринчука до Прем’єр-міністра України щодо встановлення граничного розміру плати за виготовлення державних актів на право власності на землю та інших аспектів технічного забезпечення приватизації землі на селі. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:09:30]] За-183 Рішення прийнято. Павла Качура до Прем’єр-міністра України стосовно припинення дискримінації вітчизняних виробників та усунення порушень у сфері реєстрації та реалізації дезінфекційних засобів в Україні. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:10:03]] За-184 Рішення прийнято. Групи народних депутатів: Пинзеник, Димінський, Насалик до Прем’єр-міністра України щодо проблем соціально-економічного розвитку села Довге-Гірське, викликаних припиненням будівництва водоймища на річці Стріль Львівської області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:10:34]] За-135 Рішення прийнято. Василя Бартківа до Прем’єр-міністра України з приводу надання селам Новички та Оболоня Долинського району Івано-Франківської області статус гірських населених пунктів. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:11:02]] За-24 Рішення не прийнято. Олега Гуменюка до Прем’єр-міністра України щодо виконання положень Закону України про використання ядерної енергії та радіаційну безпеку. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:11:29]] За-186 Рішення прийнято. Станіслава Ніколаєнка до Прем’єр-міністра України стосовно незадовільної роботи Міністерства аграрної політики України по боротьбі з сараною в Херсонській області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:11:57]] За-191 Рішення прийнято. Сергія Кіроянця до Голови Верховної Ради України щодо посилення контрольної функції Верховної Ради України. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:12:24]] За-12 Рішення не прийнято. Валерія Асадчева до Генерального прокурора України щодо незадоволення відповіддю на запит стосовно розгляду кримінальної справи, порушеної за фактом шахрайства. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:12:55]] За-195 Рішення прийнято. Василя Онопенка до Генерального прокурора України щодо перевірки фактів втручання керівництва Інституту фізики напівпровідників Національної академії наук України в інноваційну діяльність товариства з обмеженою відповідальністю "Напівпровідникові технології і матеріали, оптоелектроніка та сенсорна техніка". Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:13:35]] За-27 Рішення не прийнято. Володимира Єщенко до Генерального прокурора України щодо протиправних дій посадових осіб органів виконавчої влади та правоохоронних органів Черкаської області стосовно відчуження майна спільного ДАКО. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:14:07]] За-192 Рішення прийнято. Віталія Шибка до Генерального прокурора України з приводу порушення Закону України про статус народного депутата України. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:14:32]] За-192 Рішення прийнято. Юрія Кармазіна до голови Координаційного комітету по боротьбі з організованою злочинністю і корупцією при Президентові України, Генерального прокурора України, голови Служби безпеки України, міністра внутрішніх справ України щодо розслідування кримінальної справи за фактом підпалу квартири головного консультанта Комітету Верховної Ради України з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією, яке скоїли з метою залякування та невжиття ним дій, передбачених посадовими інструкціями. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:15:19]] За-192 Рішення прийнято. Григорія Омельченко до Генерального прокурора України стосовно надання інформації про результати розслідування кримінальної справи за звинуваченням Президента акціонерного банку Доміанабанк та інших посадових осіб у викрадені понад 25 мільйонів доларів США. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:15:52]] За-183 Рішення прийнято. Володимира Петренка до Генерального прокурора України з приводу усунення перешкод колективу закритого акціонерного товариства підприємства теплових мереж у користуванні орендованим майном комплексу Сумської ТЕЦ. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:16:22]] За-189 Рішення прийнято. Володимира Оніщука до Генерального прокурора України щодо порушення прав громадянки на отримання спадщини. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:16:47]] За-172 Рішення прийнято. Валерія Асадчева до Генерального прокурора України з приводу незадоволення відповіддю на запит щодо розслідування кримінальної справи стосовно порушень у житлово-будівельному кооперативі "Академічний-22". Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:17:17]] За-190 Рішення прийнято. Валентини Семенюк до Генерального прокурора України щодо незадоволення відповіддю прокуратури Сумської області на звернення Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:17:47]] За-196 Рішення прийнято. Володимира Оніщука до Генерального прокурора стосовно фактів розкрадання майна колективного сільськогосподарського підприємства "Вікторія" Ананівського району Одеської області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:18:17]] За-189 Рішення прийнято. Михайла Павловського до Генерального прокурора України з приводу незадоволення відповіддю на запит щодо перевірки фактів переслідування працівників з боку Генерального директора Державного підприємства "Укрнафтогазкомплект" та розкрадання державного майна. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:18:50]] За-182 Рішення прийнято. Василя Гладких - до Генерального прокурора України - щодо зволікання у розгляді справи з невиплатою заборгованості із заробітної плати працівникам Відкритого акціонерного товариства "Будівельник" Балаклійського району Харківської області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:19:23]] За-8 Рішення не прийнято. Володимира Пузакова - до Міністра аграрної політики України - з приводу порушення Указу Президента України щодо реформування аграрного сектору владними структурами Кіровоградського району Кіровоградської області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:19:55]] За-176 Рішення прийнято. Олександра Стояна - до Міністра Внутрішніх справ України - з приводу розслідування загибелі учениці Мар’яни Рудакевич - мешканки с.Потапинці Тернопільської області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:20:25]] За-3 Рішення не прийнято. Миколи Томенка - до Голови Верховної Ради України, Прем’єр-міністра України - з приводу незадоволення відповіддю на запит щодо оприлюднення додатків до Договору між Україною і Російською Федерацією про українсько-російський державний кордон. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:20:58]] За-188 Рішення прийнято. Анатолія Оржаховського до Прем’єр-міністра України щодо аварійного стану очисних споруд та необхідності фінансування переобладнання хлораторної станції у місті Скадовськ Херсонської області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:21:29]] За-193 Рішення не прийнято. А, перепрошую, рішення прийнято. То я вже далі подивився. Анатолія Кукоби до Прем’єр-міністра України щодо врегулювання питання земельного законодавства України. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:22:07]] За-15 Рішення не прийнято. Петра Олійника до Прем’єр-міністра України стосовно віднесення територій місцевих рад Сокальського району Львівської області до зони Полісся. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:22:33]] За-191 Рішення прийнято. Віктора Терена до Прем’єр-міністра України стосовно заходів щодо вшанування пам’яті видатного українського педагога Василя Сухомлинського. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:23:01]] За-199 Рішення прийнято. Миколи Рудьковського до Прем’єр-міністра України щодо виконання судового рішення державним підприємством "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом". Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:23:28]] За-188 Рішення прийнято. Романа Ткача до Прем’єр-міністра України стосовно передачі приміщення колишнього Акціонерного комерційного промислового банку "Україна" у комунальну власність територіальних громад Тисьменицького району Івано-Франківської області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:24:01]] За-190 Рішення прийнято. Володимира Лещенка до Прем’єр-міністра України стосовно кризової ситуації у Відкритому акціонерному товаристві "Щорський електромеханічний завод" Чернігівської області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:24:32]] За-196 Рішення прийнято. Петра Демінського до Прем’єр-міністра України щодо запобігання виникненню надзвичайної ситуації техногенного характеру в районі міста Борислав Львівської області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:25:04]] За-4 Рішення не прийнято. Анатолія Мороза до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України з приводу тяганини щодо відміни неправомірного урядового рішення про підводний човен "СС-310" переданий Україні урядом Російської Федерації для утворення музею Військово-морських сил у Києві. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:25:40]] За-191 Рішення прийнято. Миколи Томенка до Генерального прокурора України стосовно перевірки факту можливого порушення трудових прав головного редактора газети "Ржищів" за політичні поглядами. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:26:10]] За-190 Рішення прийнято. Івана Бокия до Генерального прокурора України. Івана Бокого, вибачте, до Генерального прокурора України, міністра внутрішніх справ України з приводу незаконного арешту голови Градицької селищної ради Полтавської області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:26:42]] За-194 Групи народних депутатів - Олексіюк, Ширко, Черняк до Генерального прокурора України, міністра внутрішніх справ України, голови Національного банку України з приводу викрадення з державної власності адміністративного будинку в місті Рівне філією комерційного банку "Фінанси і кредит". Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:27:19]] За-193 Рішення прийнято. Віктора Балоги до Генерального прокурора України з приводу наклепницької інформації, переданої на каналі "УТ-1" 28 червня 2003 року щодо народного депутата України. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:27:49]] За-194 Рішення прийнято. Групи народних депутатів - Гринів, Джоджик, Загрева та інші, всього вісім народних депутатів - до Генерального прокурора України, голови Служби безпеки України з приводу грубих порушень громадянських прав працівників органів внутрішніх справ у ході проведення виборів мукачівського міського голови. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:28:26]] За-196 Рішення прийнято. Володимира Яворівського - до Генерального прокурора України з приводу щоденного порушення чинного законодавства пов’язано з прикриттям руху транспорту по ряду вулиць міста Києва для проїзду посадових осіб. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:28:56]] За-196 Рішення прийнято. Євгена Жовтяка - до Генерального прокурора України щодо порушення Ірпінським міським головою та прокуратурою міста, прававласності громадянки на земельну ділянку. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:29:24]] За-189 Рішення прийнято. Миколи Поліщука - до Генерального прокурора України з приводу спалаху вірусного гепатиту в місті Суходольську Луганської області та стану водопостачання в Україні. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:29:53]] За-197 Рішення прийнято. В’ячеслава Анісімова - до Генерального прокурора України з приводу бездіяльності працівників Дзержинської міської прокуратури. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:30:19]] За-189 Рішення прийнято. Марії Марукш до генерального прокурора України стосовно погашення заборгованості по заробітній платі працівникам закритого акціонерного товариства "Тересв’янський деревообробний комбінат" Закарпатської області та перевірки фактів зловживання посадових осіб. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:30:54]] За-197 Рішення прийнято. Володимира Лещенка до міністра оборони України щодо факту перебування на дійсній військовій службі солдата, який має явні фізичні вади. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:31:22]] За-190 За - 190, рішення прийнято. Іштвана Гайдоша до міністра транспорту України, начальника Державної автомобільної інспекції України з приводу транзитного проїзду вантажно-автомобільного транспорту через місто Берегове та розробки комплексної програми розвитку шляхів прикордонного регіону Закарпатської області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:31:59]] За-6 Рішення не прийнято. Михайла Косіва до міністра палива та енергетики України щодо загрози розвали роботи Львівського державного інституту проектування нафтопереробних та нафтохімічних підприємств. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:32:28]] За-197 Рішення прийнято. Євгена Жовтяка до міністра транспорту України, виконуючого обов’язки міністра екології України щодо загрози виникнення екологічної катастрофи у зв’язку з запланованим будівництвом технічної залізничної станції біля міста Вишневого. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:33:02]] За-195 Рішення не прийнято. Я просив би Петро Михайлович не збивати мене з пантелику. Рішення прийнято. За -195. Анатолія Оржаховського до голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, голови Державного комітету зв’язку та інформатизації України щодо фінансування будівництва та придбання технічного обладнання ретрансляційного центру у селі Ольгіно Високопільського району Херсонської області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:33:47]] За-194 Рішення прийнято. Анатолія Писаренка до голови Державного комітету телебачення та радіомовлення України, голови Головного контрольно-ревізійного управління України, голови Фонду державного майна України стосовно діяльності державної акціонерної компанії "Українське видавничо-поліграфічне об’єднання". Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:34:22]] За-7 Рішення не прийнято. Петра Толочко до голови Севастопольської державної адміністрації щодо загрози знищення пам’яток споруди та історії на мисі Фіолен. Ставлю на голосування про направлення запиту. Прошу голосувати. [[10:34:50]] За-21 Рішення не прийнято. Віктора Мироненка до голови державної адміністрації Ленінського району Автономної Республіки Крим з приводу порушення законодавства посадовими особами району. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:35:16]] За-185 Рішення прийнято. Всі запити, які були запропоновані секретаріатом розглянуті. Оголошується до розгляду проект закону про політичну рекламу. Доповідач мішура Валерій Дмитрович, голова підкомітету Комітету з питань свободи слова та інформації. Шановні колеги! Пропонується такий регламент: доповідачу - до 5 хвилин, 7 доповідач просить, відповіді на запитання - 5 хвилин і обговорення протягом 10 хвилин. Немає заперечень? Дякую.
Шановні народні депутати! Шановні колеги! Для того, щоб зрозуміти навіщо Україні потрібен Закон про політичну рекламу, і чому він за змістом саме такий, який вам пропонується, і з саме такими нормами, принципами і обмеженнями, відповідальністю і дефініціями, наведу конкретні приклади висвітлення політичних змагань, зокрема, політичної реклами у різних країнах. Платну політичну рекламу дозволено в електронних засобах масової інформації під час виборних кампаній у Сполучених Штатах Америки, Канаді, Австралії, Польщі, Болгарії, Угорщині, Новій Зеландії, Німеччині. Не дозволено взагалі Об’єднаному королівстві, Іспанії, Ірландії, Швеції, Норвегії, Нідерландах. Не дозволено під час виборів у Австрії, Фракції, Ізраїлі, Японії. У Сполучених Штатах Америки прирівнюють до свободи слова свободу витрачати кошти на виборчу або будь-яку політичну кампанію. Американці вважають, що політична реклама - це оплачувані повідомлення зі сприятливою інформацією про кандидатів або нападками на них. Ми часто звертаємося і посилаємося до законодавства інших країн, тому дозвольте навести кілька прикладів показових з цього. Розділ 315 Закону про телекомунікації Сполучених Штатів Америки називається "Принцип рівних можливостей". Він говорить про те, що якщо телестанція продає час кандидату А., вона зобов’язана надати еквівалентний час за таку саму ціну кандидату Б. Поправка до цього закону, яка називається "квазірівні можливості" визначає, що якщо телеканал надає час групі підтримки одного із кандидатів чи партії, то він зобов’язаний надавати такі самі можливості опоненту. Розділ 314 називається "Найнижчі розцінки". Політична реклама кандидатів має продаватися за найнижчими розцінками, які мають бути однаковими для різних кандидатів за однакову тривалість її і час передачі. Розділ 315А "Доктрина про справедливе висвітлення". Тележурналісти повинні шукати кандидатів з протилежними поглядами. І якщо подають безкоштовний час одній партії, повинні забезпечувати безкоштовний час і іншій партії. Розділ сімдесят три дев’ятнадцять тридцять правил, які затверджені комітетом з радіомовлення, називається "Політичне редагування". Якщо телерадіостанція передає редакційний коментар, сприятливий або несприятливий для кандидата, то вона повинна надати можливість вчасно прореагувати на нього. І, нарешті, розділ 73 19 20, "Про особисті нападки" він називається. Коли нападки стосуються якості певної групи чи партії під час обговорення спірних питань громадської значимості, то телерадіокомпанія повинна повідомити про це групу і надати можливість прореагувати на них. Я перепрошую за таку велику кількість цитат. Але хочу наголосити, що таких норм в нашому законодавстві на сьогодні не існує. І наведені цитати мають показати основні методологічні принципи, покладені у розробку українського закону про політичну рекламу. Запропонований на ваш розгляд закон про політичну рекламу розвиває норми статей 15 та 34 Конституції України щодо політичної і ідеологічної багатоманітності та конституційних гарантій прав громадян на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Реалізація закладених у цьому законі норм дозволить зробити певні кроки щодо демократизації інформаційного простору нашого. Які проблеми вирішує розроблений групою фахівців у галузі права і політології, журналістики і реклами, соціології і виборчих технологій закон про політичну рекламу. Цей закон вперше в Україні, я підкреслюю, визначає основні засади і регулює функціонування у суспільстві політичної реклами та заповнює існуючу нині білу пляму у правовому полі України. Він вперше вводить у правовий обіг такі поняття як політична реклама, антиреклама, контрреклама, прихована, недобросовісна, фальшива реклама. Закон розмежовує засоби масової інформації на державні, партійні та позапартійні, як це на сьогодні реально склалося у суспільстві. Він фіксує сучасну практику використання різноманітних носіїв рекламно-агітаційної інформації не лише засобів масової інформації, а і, скажімо, написи на автобусах, тролейбусах і таке інше. Він звільняє засоби масової інформації від відповідальності за зміст політреклами, яку їм пропонують. Він пропонує механізм відповідальності та санкції за порушення. Він захищає журналістів та засоби масової інформації під час виборних або референдних кампаній від репресивних наїздів, так скажімо. Він застерігає проти будь-якої цензури, надає правові можливості відповіді на недостовірні факти, образи, приниження честі, гідності та ділової чи політичної репутації. Багато уваги приділено в цьому законі розробці і визначенню основних принципів розповсюдження політичної реклами або агітаційно-пропагандистської інформації. Зроблено спробу втілити у правовому документі основний принцип - рівні умови політичної змагальності. Фактичне введення розповсюджувачів політичної реклами до кола суб’єктів політичного чи виборчого процесу з усіма правовими наслідками, що із цього витікають, а також розширення меж свободи слова, яке витікає із закладеного в законі перетворення творчих працівників засобів масової інформації із пропагандистів на журналістів. Крім того, закон підвищує роль виборчих комісій у регулюванні взаємовідносин між суб’єктами виборчого процесу, а також судів. Регулює рекламно-пропагандистську діяльність під час виборів Президента, народних депутатів України, керівників органів державного управління та місцевого самоврядування. Слід наголосити, що політична реклама у цьому законі розглядається як постійно діючий фактор, тому виборчий, референдумний період функціонування політичної реклами тут виділено у окремий спеціальний розділ. Я думаю, що під час підготовки до другого читанні можна врахувати всі пропозиції щодо вдосконалення закону, які прозвучали і на засіданні комітету, і у пресі. Але, на наш погляд, концепція закону позитивна і перспективна, а втілення його норм у суспільну практику зменшить можливість незаконного використання фінансових, адміністративних, інформаційних ресурсів. Упереджуючи деякі питання, хочу сказати, що стаття четверта про мову політичної реклами має, на мій погляд, помилкове формулювання. Треба записати так, що мова політичної реклама встановлюється відповідно статі 10 Конституції України та Закону України "Про мови". А 4 стаття сформульована, на мій погляд, помилково. І я відразу для стенограми кажу, що в другому читанні вона має бути такою. Я дякую за увагу.
Зрозуміло, питання є. Запишіться, шановні колеги, на запитання. На табло, будь ласка, висвітліть. Валерій Дмитрович, а не точніше було б назвати нам цей закон про політичну рекламу під час проведення виборчої кампанії?
Я ще раз хочу підкреслити, що політична реклама є постійно діючий фактор суспільного життя. У нас є окремий розділ, який стосується виборчих кампаній і референдумів. Тому, я думаю, що політична реклама у нас сьогодні йде і завтра буде йти.
Дякую. Володимир Лещенко, фракція комуністів.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Валерію Дмитровичу, чи не вважаєте ви за необхідне обмежити платну політичну рекламу кандидатів у народні депутати України під час виборів? Бо на виборах народного депутата України в Чернігові 8 червня цього року окремі кандидати викупили практично весь телерадіоефір. Причому за гроші, сума яких значно перевищує обсяг дозволеного законодавством виборчого фонду. І причому ніякого контролю з боку відповідних органів. Дякую.
Я хочу сказати, що цей закон про політичну рекламу встановлюємо, скажемо, порядок фінансування саме політичної реклами, посилаючись одночасно на закони про вибори, де встановлюються ці межі. І він встановлює хто має і як контролювати витрати на політичну рекламу. В цьому законі це є.
Микола Томенко, будь ласка.
Микола Томенко, "Наша Україна". Валерію Дмитровичу, ми вели дискусію, комітету, і ось Володимир Михайлович до цієї теми теж звернувся. Все-таки давайте основні аргументи того, чи неможливо вирішити цю проблему у виборчих наших законах, а може окремими блоками, розділами. І у зв’язку з цим, наскільки є потреба окремого закону. І другий блок пов’язаний з тим, наскільки в цьому законі, якщо дійсно ви обгрунтовуєте ідею окремого закону, треба у якийсь спосіб вирішити проблему політичної реклами, зовнішньої політичної реклами. Ви знаєте історію, що я до сих пір от у віце-прем’єр-міністра Дмитра Табачника не можу з’ясувати тих благодійників, які замовили політичну рекламу по всій Україні на підтримку ініціативи Леоніда Кучми. То ніхто не може мені сказать, хто це замовив і хто оплатив. Як тут проблему вирішувати?
Ну що стосується окремого закону, справа у тому, що, звичайно, можна було би, на мій погляд, у законі про вибори поставити розділ, присвячений політичній рекламі. Але я хочу ще раз повторитись, Микола Володимировичу, що політична реклама - це постійно діючий фактор. Ну якщо, скажімо, є напис на автобусі там "демократична партія" чи якась партія, він їздить незалежно від виборів чи ні, то це є політична реклама, бо політична реклама, взагалі реклама в переводі із латині означає "кричати", "розповідати про щось". І якщо, скажімо, реклама комерційна працює на таких принципах, треба пробудити інтерес, треба, скажемо, увагу прикувати, треба показати переваги того чи іншого товару, скажімо, а в даному випадку - це політичний товар і заставити діяти якось, купити цей товар чи проголосувати, скажем, за певну партію, то цей механізм і для політичної реклами такий же самий. Тому я думаю, що якщо. скажемо, у нас є, я взагалі вважаю, якщо коротко дуже, то позитивна інформаційна присутність от в нашому, скажем, суспільному розумінні сьогодні українському, це вже є політична реклама. Ну скажімо, якщо про одного кандидата весь час говорять і він висить весь час на телеекрані, а іншого зовсім не згадують, скажем, чи ту політичну силу, просто замовчують, то це вже, так сказать, порушення рівності умов. Тому я думаю, що потрібен саме окремий закон, який має регулювати не все, скажем, цю діяльність під час виборів, але й під час, скажем, міжвиборний період. Що стосується другого вашого запитання. Значить, в цьому законі закладені механізми, там сказано: коли ця політична реклама і яким, і як вона має замовлятися. Там забороняється замовляти оцю політичну рекламу і не мають право брати в політичній оцій діяльності, скажем, органи державної влади, Президент, скажем, Кабінет Міністрів і таке інше. І сказано, коли вони можуть і яким чином включатися в цю кампанію. Йосип Вінський. Фракція Соціалістичної партії України.
Фракція Соціалістичної партії України. Валерій Дмитрович! Вчора кілька каналів, які належать олігархам, грубо паплюжили і оббріхували ситуацію в Верховній Раді. Ви знаєте, вони сказали, що мовляв рішення Верховної Ради, що стосується цін і ситуації в селі не були прийняті, бо опозиція зірвала роботу, що вона там спеціально розглядала ситуацію політичну і так далі. Тобто йшла груба примітивна брехня на пропрезидентських каналах. Це є реклама політична, певних політичних сил і антиреклама опозиції. Ви скажіть мені, оця брехня, яка вчора була, як от ваш закон регулює. Можна цих проходимців до якоїсь відповідальності привести чи ні. Адже такого навіть близько не було у Верховній Раді. І я побіжно. Володимир Михайлович! Я до вас хочу задати. Ви Голова Верховної Ради, ви повинні були сьогодні ранком дати доручення відповідній прес-службі і юридичній службі, щоб цих проходимців притягнути до кримінального відповідальності. Вчора просто нахабно кілька каналів об брехало Верховну Раду в тому числі і вашу позицію у Верховній Раді.
Шановний колега! Я з вами згодний в тому, що це скажімо, якраз і діє реклама і антиреклама, чи контрреклама. Ці визначення дуже добре, на мій погляд, в законі у нас виписані. Я вважаю, що першим кроком до цього є розмежування засобів масової інформації на партійні, позапартійні, державні і комунальні, і там чітко записано хто і що може робити, наприклад державні і комунальні засоби інформації не мають права займатися політичною рекламою в міжвиборчий період, вони мають право займатися рекламою, але на підставі, скажімо спеціальних угод, письмових угод, де всі речі оплачуються, що стосується другого запитання, так другого запитання значить , справа в тому, що ми виступаємо за те, щоб монополісти оці інформаційні не годували своєю інформацією, іноді дуже шкідливою, все наше населення. Сів на загальнонаціональний канал - і те, що йому хочеться, він те і говорить, справді, дезінформуючи населення. На жаль, в цьому законі ці речі не передбачені у тій мірі, в якій би ви хотіли, скажімо. Але мова йде про те, що, скажем, у нас в комітеті розробляються якраз отакі от норми, які б обмежили, перш за все, монополізацію національних каналів. Нам треба у Концепції розвитку нашого інформаційного простору чітко визначити, які мають бути національні канали загальнодержавні, хто має право сидіти, який має бути продукт інформаційний на цих каналах і як він має заповнюватись. На жаль, цього в нас ще немає. Але можна, я думаю, за брехню можна, звичайно, скажімо, за недостовірні факти є у нас в Кримінальному кодексі, такі речі можна обов’язково подати позов.
Так, дякую, Валерій Дмитрович. Час вичерпаний. Я просто не дивився вчора, довго працював. Я попрошу, щоб тут. Микола Володимирович, проаналізуйте, будь ласка, і пропозиції з приводу тої інформації, яку висловив наш колега Йосип Вікентійович Вінський. Але тут можна пораду тільки одну зробити. Колись порадили. Один чоловік скаржився президенту Путіну про те, що неправильно висвітлюють події, які відбуваються. Він каже: "Не смотри - здоровее будешь". Шановні колеги, переходимо до обговорення. Прошу на табло висвітити. Ми домовились: 10 хвилин будемо обговорювати цю тему. На табло народних депутатів, які записалися, прізвища. Записались на виступ. Юрій Анатолійович Кармазін, будь ласка. Фракція "Наша Україна". Підготуватися Пузакову.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати. Той законопроект, який ми розглядаємо, безумовно, не можна добавляти, так, як сьогодні пропонувалось вами, Володимире Михайловичу, під час виборчої кампанії. Політична реклама, Володимире Михайловичу, ведеться кожен день. І кожен день за державні гроші. Ми сьогодні показуємо, який поганий парламент, які погані тут сили, ми показуємо деяких зрадників, які сьогодні у цивілізованому суспільстві взагалі б не мали з’явитися на телебаченні. І весь час цю люди ставлять питання і весь час розкручують політичні партії. Тому Закон про політичні партії, які вніс і доповідав народний депутат Мішура, дуже правильний закон. Я дякую йому, що він наполегливо добивається його внесення. Перший раз вніс, дали пропозиції, доопрацювали, зараз пропозиції знову будуть. Безумовно, те, що у законі передбачений загальний порядок використання засобів масової інформації і передбачено, що вони зобов’язані не допускати у програмах новин будь-якої політичної реклами, забезпечити реалізацію принципів політичної рекламної діяльності всім суб’єктам політичного процесу рівні умови для розміщення політичної реклами, то я розумію, що сьогодні володарі "Інтера", володарі "1+1", "ICTV", "Ери" не зацікавлені у цьому, тому що вони просовують тільки свої політичні і бізнес-інтереси і просовують кожен день, і отруюють людей українських. Тому цей закон треба приймати і як можна швидше приймати. На жаль, сьогодні більшості немає, немає тих людей, які сьогодні смикають за найманих журналістів за веревочки, вони тут відсутні, на жаль. У мене є, безумовно, і зауваження до цього закону. Зокрема, я вважаю, що такі терміни як "політична реклама", "політична контрреклама" чи "антиреклама", "фальшива політична реклама", "недобросовістна політична реклама", "прихована політична реклама" треба уніфікувати такі терміни. Я звертаюсь до колеги Мішури, я звертаюсь до комітету, ці терміни треба уніфікувати кругом по тексту. Зрозуміло, що є реклама, а ніхто не скаже, що вона фальшива, це треба доводити у суді, це дуже важко доводити. Але порядок спростування в законі цієї політичної реклами ми маємо передбачити саме в цьому законі і ніде іншу. Тому, шановні друзі, я про вас прийняти цей закон і як швидше зробити його законом держави. Це буде морально, це буде порядно. Дякую.
Володимир Пузаков. Наступний - Яворівський.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Проект Закону базується на нормах статей 15-ї, 34-ї Конституції України. Візьмемо статтю 15-у Конституції, де говориться, що держава гарантує свободу політичної діяльності. Як проявляється ця "свобода" під час проведення виборів чи референдумів, ми вже добре пересвідчилися. Наприклад, для того, щоб понизити рейтинг Компартії України, цілодобово рекламували програми псевдокомуністичних парті, КПТ, КПУО і КПРС. І всі люди добре розуміють, що ці кишенькові партії не за свої кошти робили собі рекламу. А де ж сьогодні їх лідери Кущ, Яковенко, Савенко, що, сидять в окопах, чекають президентської виборчої кампанії, щоб знову рекламувати "біль" своєї душі за українців? Якщо у нас заборонена цензура, стаття 15-та, то чому я як комуніст не можу прийти, наприклад, на радіо і виступити зі словами вітання своїх співвітчизників з будь-яким святом? А якщо це робиться у письмовій формі, то, не дай Боже, щоб сказати про радянський час або сказати слово "комуніст", та ніколи не допустять цей текст в ефір. Запропонований Закон про політичну рекламу повинен вирішити ряд важливих питань. Але я не можу змиритися зі словами Дмитра Табачника, що цензура слова є в європейських країнах, і вона являється, як еталон свободи слова. Скажіть мені, пане Табачнику, де є ще така свобода політичної реклами, як на Україні? Ось, наприклад, поїздка пана Президента Рівненщиною відбулася, як піарівська, тобто пропагандиськоіміджотворча акція пересиченого турботою про блага нації її батечка. Це ж реклама і агітація вже ведеться на підтримку Кучми для обрання на третій строк. Рекламують його, як добродія народу. Як же він турбується і про добудову атомної станції, про ветеранів і особливо про село. А не бачать, що його там і немає. Але ж в цій поїздці він був не один. З ним разом подорожував і Голова Верховної Ради України Володимир Литвин. Але скрізь рекламувалась поїздка тільки Президента. Навіть прізвище Литвина не було названо. Чому? Це що, теж свобода? Виходить так, що керівник найвищого законодавчого органу держави знаходився серед челяді Президента? Голова Верховної Ради - це ж не хлопчик на побегеньках у Президента, а перша посадова особа найвищого законодавчого органу тієї ж країни. Хоча Президент і не подумав, що своїми діями він принизив роль Верховної Ради і показав свою безтактність ради того, щоб підняти свій імідж, якого на сьогодні він не має. Хотілося б вірити, що реалізація закладених в даному законі правових норм дозволить розвивати демократичні засади політичного життя суспільства. Дякую.
Слово надається Володимиру Яворівському. Наступний Шкіль.
Володимир Яворівський, блок Віктора Ющенка, "Наша Україна", мажоритарний округ Яворівщина і Жовківщина на Львівщині. Шановні колеги, шановні залишки більшості, а також наші виборці! Я працюю в комітеті з питань свободи слова. Ми педантично і чіпко обговорювали кожну позицію цього законопроекту і прийшли до висновку, що законопроект Мішури конче потрібен сьогодні. Він вписується в нашу сьогоднішню українську ситуацію. Потреба в такому законі назріла, ми будемо над ним працювати. І до другого читання вичистимо там ще деякі дрібниці, які є. Я хотів би сказати, маючи таку нагоду, дещо про інше. Мені здається, що та ситуація, яка є сьогодні і в політичній рекламі і в політичній антирекламі, очевидно, і про таке явище потрібно нам сьогодні говорити, практично створила якісно нову ситуацію. В чому. Мені здається, що вже сьогодні в Україні появився особливий радіослухач і особливий телеглядач, який навчився все сприймати навпаки те, що йому показують, розумна людина починає думати, що це все навпаки. Звичайно ми не можемо обійти вчорашньої вакханалії, яка, я переконаний, у вечірніх цих кілька годин відкинули Україну у проблемі із свободи слова, я переконаний, на кілька десятиліть назад. Тому що те, що вчора показувалося, та справді лукава брехня, ті герої, які були, адже показали одного з героїв, який нібито захищав прекрасну нашу Раю Богатирьову, а газети пишуть про те, що він зламав щелепу своїй рідній дружині. Ну звідки от така якась багатогранність, я не можу просто зрозуміти, що ж сталося: така любов до однієї і така дивна любов до рідної людини. Замість того, щоби вчора показати, освітити національну драму, яка практично сьогодні насувається, одна з найбагатших країн, аграрних, я маю на увазі, яка могла б годувати половину Європи, сьогодні кожен українець повинен думати як він прозимує, чи вистачить йому тих круп чи ні. А натомість нам показують, що, ви подивіться, опозиція, от вона якась сяка-така, вона зірвала. Нічого ми вчора не зірвали, а якщо і зірвали, то це, може, наймудріше, що ми могли зробити, щоб зупинити те безумство, з яким ми сьогодні зустрічаємося. Я думаю, що замість того, щоби нашому Президенту попросити вибачення у свого народу і піти в монастир, він хоче просидіти на цьому малоросійському престолі ще. Через те, Валерію, я звертаюся до автора цього закону, я дякую за цей законопроект. І хочу сказати, мені здається, навіть якщо цей закон не буде виконуватися, то вони своїм маразмом політичним для розумних людей тільки сприяють для того, щоби всі розуміли, яку ми маємо сьогодні владу і які у неї канали. Дякую.
Слово надається Андрію Шкілю.
Шкіль Андрій, фракція Блоку Юлії Тимошенко, Українська національна асамблея. Я хотів би звичайно наголосити на тому, що цей законопроект, солідаризуючись зі своїми колеги, є необхідним і потрібним Україні. Але хотів би також застановити, щоб ми його дуже уважно, ретельно вичитали на друге читання і позбавили деяких елементів, які можна використати і проти опозиції також. Тобто він має бути чітким і однозначним, який захищає право кожної політичної сили на рівну рекламу. Ось і все. Я думаю, що на перше читання він готовий абсолютно, а на друге читання, на те ми і є Верховна Рада, щоб підправити, уважно відстежити, поспілкуватися, поконтактувати з юристами і підготувати ретельний, якісний, регламентуючий закон, який конче необхідний, тобто обговорювати необхідність цього закону просто не потрібно, бо його необхідність назріла. А змішувати його з законом про вибори не вартує, тому що зараз ми бачимо на кожному кроці рекламу, яка не пов’язана з виборами і навіть не пов’язана з певними політичними партіями, вона пов’язана з певними політичними тенденціями. Тобто обери двохпалатний парламент - і ти будеш в Європі, читаємо на бігбордах, їдучи українськими дорогами. Обери, розумієте, депутатів в меншій кількості, і ми отримаємо, це ми читаємо вже в газетах, і ми отримаємо більшу вигоду і можливість заплатити пенсії. Тобто іде спекуляція звичайна і нічим не підроблена. Але я би хотів, щоб було зрозуміло, що цим законопроектом обмежується в першу чергу той пресловутий і у всіх на язиках адміністративний ресурс. І ми мусимо обмежити його максимально, як тільки зможемо, урізати, тому що це відіб’ється на якісному покращанні виборчого процесу загалом. І хотів би додати, звичайно, також звертаючи увагу на те, що сказали колеги, - про висвітлення сесії парламенту вчорашньої. Я хотів би просто, щоб всі радіослухачі і всі виборці, які нас слухають, зрозуміли, що вчора було зупинено, принаймні призупинено. Вчора була призупинена проста і прямолінійна, як все у пропозиціях Президента, схема - голосування про направлення проекту, висновок Конституційного суду, референдум із запрограмованим результатом, довічне президентство Кучми. Оце ми зупинили. Я не знаю, чи в контексті цього прем’єра, всеукраїнська прем’єра художнього фільму американського "Термінатор-3", чи не буде це елементом політичної реклами, тому що у мене це перегукується, назва цього фільму з проектом, який пропонували на Банковій і його антикризисний менеджер, тому що тоді би, дійсно, в Україні до влади прийшов "Термінатор-3", який дотермінував, дознищував все, що ще не було знищено, продано і реалізовано в Україні. Тому я наголошую: потрібно приймати цей законопроект в першому читанні, підготувати, причесати його до другого. І пізніше одразу, я думаю, можна було б прийняти його як закон на осінній сесії. І ще одне. Я переконаний, що не вдасться провести через стіни принаймні цього парламенту той антидержавний проект, проект конституційного заколоту, який учора був запропонований. Дякую.
Дякую. Час обговорення закінчено. Від уряду слово надається першому заступнику голови Комітету телебачення і радіомовлення Онуфрійчуку Михайлу Яковичу. Будь ласка.
Шановний Геннадію Андрійовичу, шановні народні депутати! Підтримуємо запропонований законопроект і вважаємо, що він може бути взятий за основу і в подальшому прийнятий як закон. Водночас вважаємо, що слід чіткіше виписати такі поняття, як "фальшива політична реклама", "політична контрреклама", "антиреклама", "прихована політична реклама", "недобровісна політична реклама", які за своїм змістом дублюють одна одну. Є ряд інших зауважень і побажань, які будуть в письмовій формі передані авторові законопроекту Валерію Дмитровичу Мішурі. Дякую за увагу.
Дякую вам також, Михайло Яковичу. Шановні колеги, розгляд проекту Закону "Про політичну рекламу" завершено. Рішення будемо приймати в установлений час. Оголошується до розгляду проект Закону про обов’язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів масової інформації. Ми тут зараз будемо розглядати цей і наступний законопроекти за скороченою процедурою. Доповідач - народний депутат України Михайло Маркович Добкін. Морозу Олександру прошу підготуватися як співдоповідачу. Давайте таким чином визначимо щодо процедури розгляду. Доповідь - до 5 хвилин, співдоповідачу - до 5 хвилин. Потім обговорення - протягом 10 хвилин.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, присутні! На ваш розгляд виноситься проект закону про обов’язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників транспортних засобів. Відповідно до Закону України "Про страхування" страхування цивільної відповідальності власників транспортних засобів віднесено до обов’язкових видів страхування. Незважаючи на це, на даний момент чинне законодавство України не передбачає жодних механізмів контролю за наявністю власників транспортних засобів чинних договорів такого страхування. Як результат, під час розгляду справ про відшкодування шкоди, заподіяної власниками джерела підвищеної небезпеки, здебільше використовуються норми Цивільного кодексу України, згідно з яким власник транспортного засобу, який спричинив ДТП, повинен відшкодувати збитки потерпілим. Як правило це здійснюється за рахунок власних коштів водія і процедури відшкодування затягується на значний період. При цьому суттєво погіршується матеріальний стан не лише потерпілих, але і винуватого та його сім’ї. Досвід багатьох країн щодо обов’язкового страхування цивільної правової відповідальності власників транспортних засобів доводять, що введення обов’язкового страхування цивільної відповідальності власників транспортних засобів вирішує проблеми щодо відшкодування збитків спричинених ДТП. В економічно розвинутих країнах соціальний захист потерпілих в дорожньо-транспортних пригодах здійснюється через механізм обов’язкового страхування цивільної відповідальності. Так, наприклад таке страхування в обов’язковому порядку здійснюється практично в усіх європейських країнах США, Канада, Японії, Австралії , а зараз в Росії, Білорусії. При розробці даного законопроекту бралося за основу європейське законодавство щодо страхування. Шановні колеги! Варто також відзначити, що це вже доопрацьована редакція законопроекту, під час розгляду його профільних комітетах було отримано багато зауважень та пропозицій щодо тексту, як від народних депутатів, так і до Кабінету Міністрів України та страхових кампаній. В результаті було створено робочу групу за участю народних депутатів працівників Міністерства фінансів та страхових компаній, а також новостворені комісії за контролем по страховому ринку. В результаті було створено робочу, плід нашої спільної праці зараз виноситься на ваш розгляд. Висновок робочої групи був єдиний: прийняття законопроекту у першому читанні. Такої думки дотримуються як народні депутати - члени робочої групи, так і представники Кабінету Міністрів. Прийняття даного законопроекту дасть змогу вже найближчим часом вжити додаткових заходів, щоб захистити наших громадян та довкілля від можливих негативних наслідків аварії. І я хочу зауважити, зосередити вашу увагу на тому, що даний законопроект дозволить нашим громадянам, які були учасниками ДТП, не оказываться в той ситуации, в которой они оказываются сейчас, когда случилась авария. И если у человека есть деньги, он платит и возмещает ущерб, нанесенный третьему лицу, или оплачивает лечение его здоровья. А если нет денег, то потерпевшему приходится оставаться один на один со своей проблемой. Данный закон при принятии позволит убрать эту несправедливость и всю ответственность за причиненный вред берут на себя страховые компании. Стоимость данной страховки равняется [[мы просчитывали]] в год для тех владельцев транспортных средств, которых в нашей стране подавляющее большинство [[я имею ввиду владельцев машин советского производства, где двигатель не превышает полторы тысячи кубических сантиметров]], сумма такой страховки не будет превышать примерно 100 гривен в год. Это абсолютно доступная сумма. А суммы, которые будут выплачиваться в случае аварии, чтобы возместить убытки, которые понес человек, они несоизмеримо больше. В некоторых случаях, когда речь будет идти о жизни и здоровье человека, такие выплаты будут достигать более 50 тысяч гривен, что оговорено данным законопроектом. И еще хочу сказать, что для того, чтобы в данном виде страхования не было злоупотреблений, предлагается создать очень серьезный вид контроля за всеми участниками данного рынка страхования, куда будут входить представители Кабинета Министров, народные депутаты. Там сложная система контроля. Чтобы тот фонд, куда будут перечисляться деньги в случае, если страховая компания отказалась возместить. И этот фонд берет на себя функции возмещения данных потерь, чтобы там всегда были средства на возмещение ущербов во всяких непредвиденных ситуациях. Спасибо.
Дякую вам. Сідайте Михайло Маркович. Ми ж домовились і тут узгоджено, що скорочена процедура. У порядку введення, будь ласка. Так я все прекрасно розумію, ми узгодили на Погоджувальній раді, шановні колеги. Я прошу вас, будь ласка, по процедурі. Якщо буде, я дам. Зараз, одну хвилинку, Беспалий. Вибачте, будь ласка.
Борис Беспалий, "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу, я, дійсно, буквально з процедури. У нам Погоджувальна рада це є виключно дорадчий орган. Останнім часом у нас взагалі дуже скомкано проводиться обговорення. І я не знаю, на яких підставах тут комітети подають якісь пропозиції, що закон обговорюється 3 хвилин чи 5 хвилин. Хоча у нас є дуже чітка регламентна вимога. Закон обговорюється або за повною процедурою, або за скороченою процедурою, де є 4 обов’язково виступаючих. Ніякі інші варіанти за поданням комітету, за поданням Погоджувальної ради, вони просто не відповідають Регламенту і є незаконними. Наприклад, по минулому закону, який обговорювався за повною процедурою, не дали слово навіть чотирьом виступаючим. Тому я звертаюсь до вас з великим проханням організувати таким чином, щоб у депутатів була можливість, дійсно, обговорити закон по суті до регламенту у відповідності, а не до подань комітету чи ще якихось інших подань.
Дякую. Микола Кравченко, будь ласка, потім Чорновіл.
Кравченко, фракция коммунистов, председатель Всеукраинского союза защиты прав водителей. Владимир Михайлович, я полностью с народным депутатом Беспалым солидарен. Не может сегодня Узгоджувальна рада быть выше Верховной Рады и лишать меня права принять участие в обсуждении по полной программе, тем более такого серьезного документа. Вы знаете, в прошлом созыве я доказывал о том, что, да, есть необходимость в принятии такого документа. Но нужно было выписать определенные нормы, они в этом законе не учтены. В этом законе из доклада вообще ничего не понятно, какова роль будет контрольного органа, кто будет выступать головною страховою компанією і так далі. За скороченою процедурою ми рассматриваем фонд, который составлять будут миллиарды. Мы уже с вами имеем законный государственный фонд социального страхования и тот, уже пришли к выводу о том, что там разворовали и разбежались люди.
Дякую. Тарас Чорновіл.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! У мене є три дуже жорстких процедурних зауваження. Перше. Цей закон подавався в перший раз як закон з однієї стрічки. На сьогоднішній день цей закон вже на заміну розданого два рази, вже понад кілька десятків статей. Чи можна робити цей варіант, взагалі допускати? Коли депутати, дехто ознайомившись з першим варіантом, просто не побачать кінцевого варіанту і не знатимуть про що йдеться. Друге. Саме для першого варіанту він міг іти як законопроект по скороченій процедурі, варіант закону, який містить дійсно кілька десятків статей, не може йти за скороченою процедурою. Це велетенській об’єм. І третє. У всіх супровідних документах і Науково-експертне управління, і в документі, який, пояснювальна записка і висновки комітету, не згадується основного моменту. Тобто нам фактично підсунули фальсифікати. Не згадується про те, що там існує фонд, який створюється не відомо як, не відомо ким, який фінансується, який розпоряджається. Оцей момент, як на мене, те, що нам це приховали, дає підставу знімати цей закон з розгляду, повторно переглядати і займатися з ним по повній процедурі.
Дякую. Шановні народні депутати! Там були зауваження щодо мене. Я з вашого дозволу відповім. І я повністю згоден з Борисом Беспалим. Ми, чотири у нас, навіть більше, у нас виступають, коли ми навіть розглядаємо за скороченою процедурою, всі, хто записався, ніяких тут застережень немає з цього приводу. Але, шановні колеги, я хочу звернути увагу. Давайте, порахуйте, о десятій годині ми починаємо засідання в п’ятницю. 40 хвилин ми розглядаємо, хоч це не передбачено процедурою, а ви весь час погоджуєтесь, розглядаємо депутатські запити. Тоді ви не згадуєте про процедуру. Згадуєте про процедуру, коли вам щось пече особисто. Другий момент, про який я хочу сказати. Сьогодні на розгляд винесено 12 законопроектів. Я хотів би шановних народних депутатів запитати: як їх можна розглянути? Я просив і пропонував, якщо таке вболівання, щоб обговорювати глибоко і достеменно, і всебічно всі законопроекти, давайте будемо продовжувати роботу. Не шукайте зачіпок там, де їх немає. Будь ласка, доповідайте.
Дякую. Шановний Голово, шановні народні депутати! Сьогодні те, що ми маємо на наших дорогах, дуже схоже на бойові дії. І цей висновок підтверджують цифри поранених та загиблих. За останні 5 років загинуло 30 тисяч 621 громадянин України, поранено 191 тисяч 199 чоловік, постраждало від ДТП більше, як 200 тисяч автомобілів. З тих, хто постраждав, тільки 2 відсотка мали страховий поліс. Часткову компенсацію від держави та страхових компаній отримали тільки 3 відсотка постраждалих. Хочу нагадати, що на сьогодні законодавством залишається не врегульованим яким чином повинно здійснюватися обов’язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів. Але це не значить, що цей вид страхування не здійснюється. Законом про страхування визначено, що регулювання цього виду здійснює Кабінет Міністрів України. Цей законопроект тричі обговорювався на комітеті. Було дуже багато зауважень, вони всі враховані. Комітет прийняв рішення підтримати у першому читанні цей дуже важливий для страхової галузі законопроект. Та сподіваємося, що за допомогою депутатів до другого читання він буде ще досконалішим. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Переходимо до обговорення. Як нагадав нам Борис Якович Беспалий, його немає вже, нам потрібно два за, два проти, чотири тобто виступи. На табло покажіть, будь ласка, прізвища народних депутатів, що записалися. Юрій Анатолійович Кармазін, фракція "Наша Україна". Підготуватися Немировському.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Я подумки подумав, що нам зробити? Зараз говорю вам вголос. Якщо Закон про страхування передбачає 34 види обов’язкового страхування, 34 депутата внесуть 34 закони про обов’язковий вид страхування. Що будемо робити? Будемо приймати, якщо будемо йти по такий логіці? Будемо приймати. І комітет схвалить, все добре. Я нічого не можу сказати моєму колезі Морозову. Комітет вважає за потрібне. А я хочу, щоб у нас колись підійшли до комплексного розгляду питань просто до комплексно. Дійшли, піднялися у своїй свідомості до систематизації, до кодифікації законодавства і зрозуміли, що 34 види обов’язкового страхування 34-ма законами врегулювати - це називається безглуздя. І коли ми їх врегулюємо, і для чого це робити, якщо це можна зробити зовсім-зовсім по-іншому. Яким чином це можна зробити? Це можна зробити через внесення змін до закону про дорожній рух, про міліцію, Кодексу України про адміністративні правопорушення, до Кримінального кодексу. Чому? Тому що у законі про страхування порядок і умови його проведення затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 99-го року номер 1175. Але уряд і один, і другий, і третій нічого не зробив для того, щоб відповідальність була встановлена для того, щоб ця постанова виконувалися. Давайте просто встановимо відповідальність, по-перше. По-друге, зараз дуже хороші пропозиції, з якими виступив автор законопроекту, внесемо до інших законів, подякуємо їм і зробимо цивілізоване законодавство. А тепер давайте замислимося, 191 тисяча поранених. Тільки кількість загиблих більше, ніж в Афганістані весь Радянський Союз втратив за 10 років за рік на війні. За рахунок чого це? За рахунок відсутності страхування? Чи за рахунок поганих доріг? За рахунок того, що ви в минулому році дозволили безмитно ввезти 65 тисяч російських автомобілів, не обладнаних подушками безпеки, ніяк не готових для того, щоб вони зіткнулися. Так за рахунок чого ж тоді ще відбуваються аварії? То давайте, мабуть, якщо ми печемся про людей зробимо так, щоб, зобов’яжемо, щоб ці всі були з подушками безпеки, нормальні автомобілі щоб випускалися, щоб вони відповідали світовим стандартам, а не тільки кишеням олігархів, які хочуть сюди їх завозити, бо воно йде безмитно. Тому, шановні друзі. цей закон треба, тільки треба в розрізі законів про страхування і туди треба добавити окремий розділ по транспортних засобам. Дякую.
Народний депутат Немировський. Немає. Андрій Шкіль, будь ласка.
Шкіль Андрій, фракція Блоку Юлії Тимошенко, 121 виборчий округ, Львівщина. Я хотів би у першу чергу наголосити на тому, що, звичайно, закон сам по собі є необхідним. Немає значення в якій він формі буде. Чи доданий до закону про страхування, чи він буде окремим законом. Регламентація потрібно. Але я скажу відверто, не в такій спосіб. Той, хто просовував цей законопроект з-під поли і так посилено, він прислужив погану послугу і власникам транспортних засобів, і тим, хто хотів використати цей законопроект, а пізніше вже і закон для якоїсь там своєї, можливо, власної вигоди. Тому що в такій спосіб цей законопроект не може бути запропонований парламенту. Я вам ще раз кажу, мало бути широке обговорення, мало бути розуміння. Тому що. вийшло б 100 гривень в рік. Навіть якщо і 50. Ходить про те, що створюється ще один фонд. І ми маємо знати природу його, ми маємо знати регуляцію внутрішніх стосунків в цьому фонді і можливості контролю. Це все виписано там слабо. І саме головне - не обговорено широко. То дійсно правильно було підмічено, що спочатку законопроект був вузький і також не був прийнятним. Я розумію і комітет, який хотів поправити. Поправляючи постійно, це переросло в широкий десятистатейний законопроект, який необхідно просто ширше обговорити. І моя пропозиція до авторів закону відкликати його, опрацювати і подати в нормальний період обговорення, тобто на повну процедуру. Тому що зараз таким просування ви викличите, дія викликає протидію. І зараз уже до мене зверталися і власники транспортних засобів, знаючи, що відбувається зараз в Росії. Людина, яка є власником транспортних засобів особливо недорогого, це не завжди богата і заможна людина, ми це чудово знаємо. Тому що позалишалися від батьків і дідів ці нещасні автомобілі, які ледве їздять. У Росії зараз страйк, тому що там також обов’язкове соціальне страхування. Правда це співпало з підвищенням митного тарифу на ввезення іноземних автомобілів, але і у нас це також не виключення. Тому я просто, моя пропозиція щира, відкликати , переопрацювати або погодитись одразу, що повторне перше читання з тим, щоб пустити його на нормальне коло обговорення, тому що не можна використовувати якісно і необхідно. Тут немає противників ні в моїй особі, ні в особі депутатів Верховної Ради, противників обов’язково соціального страхування автомобільних засобів. Я пам’ятаю, що навіть в першому варіанті закону, коли депутатам було незрозумілість в самому реченні назви, це все підправили. І підправили багато ще інших деталей. Але я наголошу, вже вкотре, що треба подати в нормальний спосіб, не збурювати громадськість, не викликати, як кажуть, вогонь на себе і не викликати вогонь на проти цього законопроекту. Це - моя пропозиція. Я хочу, щоб вона була прахована авторами законопроекту. Дякую.
Так, шановні колеги, хто за цей законопроект? Проти ми вже вислухали точки зору. Хто за? Будь ласка. Євген Червоненко.
Шановні панове депутати! Я повністю згоден в частині із моїм колегою Кармазіним. з Андрієм Шкілем. Безумовно, нам не вистачає системності, але давайте говорити інакше. Якщо ми крок за кроком, декларації, талони на повидло - це не повидло на столі. Коли ми крок за кроком, приймаючи один за одним закони, ми не почнемо рухатись вперед, ми нічого не доб’ємося. Сьогодні обов’язкове страхування - це просто галас, це те, що необхідно сьогодні на дорозі. Я розумію бідні верстви населення. Але справа сьогодні навіть не в бідних верствах. На дорогах присутні автомобілі різної вартості. Дорожній рух дуже напружений. Зараз в Києві стануть на ремонт деякі мости. Ви бачите, що робиться в столиці вранці, в вечорі. Машин закуповується, хочемо ми цього чи ні, все більше. Ринок зріс на сто відсотків. Сідають за кермо різні люди, і різний стан. Ви знаєте, ми часто не в дуже правових відносинах, і коли, наприклад, шестисотий мерседес зіб’є бідного "Запорожця", то вступають в справу інші механізми, незаконні часто. І тиск на суддів. Давайте вирішимо: чому ми знову вирішуємо український велосипед. Весь світ, багата чи бідна людина, не перетне кордону Угорщини чи Польщі не маючи "зеленої картки", не може. Автомобіль - це засіб повишеної небезпеки. Не можемо їїхати. Що стосовно фонду? Ви знаєте, коли це Моторне бюро, я вам кажу, як людина не чужа до автомобілів. І його дія регламентується міжнародними договорами. Чому ви не питаєте, що є така організація СМАП, яка має з кожного учасника міжнародних перевезень внесок 5 тисяч доларів або 8. Депозит. Це відповідальність. Друге. Це Моторне бюро воно делегує свої функції страховим кампаніям, повірте мені. Сьогодні серед страхових компаній є велика конкуренція і вони вже борються за свій імідж. Я вважаю, що порівняно з іншими поборами із іншою шкодою, слідуючий закон я вважаю, це відповідальність доріг, як секретар профільного комітету, відповідальність управління будування доріг за шкоду, надіяну авто, бо ці ями пошкоджують авто. Але, якщо ми не підемо і не зробимо цей перший саме важливий крок і чим швидше ми нікуди не підемо. Все знову потоне в деклараціях та в інших наших галузях. Дякую за увагу.
Так, хто ще за цей законопроект. Ви тримаєте руку, людина також тримає руку, шановний колега, людина також тримає руку. Я весь час тільки дивлюся зліва, з права, а потім ображаються інші. Ратушняк, будь ласка. Потім Яворівський, тоді Кравченко. Яворівський записаний, з місця мікрофон Ратушняка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Я просто вважаю, що якщо є мета - вбити муху на голові, то це не треба робити кувалдою. Обов’язково страхування транспортних засобів, нерухомості, здоров’я, це обов’язково, це цивілізована норма. Але, Володимире Михайловичу, я вважаю, що якби ми це зробили через монопольну державну страхову компанію, я би повірив їй і там би застрахувався. А що стосується сьогоднішніх комерційних, то це практично іде акумуляція коштів, які відмиваються через кишеню тих самих олігархів, які тут колотять і Верховною Радою, і всією державою Україна. Дякую.
Володимир Яворівський, будь ласка.
Володимир Яворівський, "Наша Україна", Яворівщина, Жовківщина, мажоритарний округ. Шановні колеги, я можу себе вважати професійним водієм, бо вже понад два десятиліття за кермом і щороку наїжджаю десь кілометрів 35 тисяч, навіть 40. І одне чисто житейське питання. Я дуже іронічно ставився до всіх цих страхових компаній, там, і таке інше. Минулого року поїхав до Криму, сам за кермом. На другий день виїхав, пройшов дощик такий на кримських дорогах. Виявляється, там є такий ефект мила: коли довго немає дощу, а потім пройшов цей дощик, дорога дуже небезпечна. Із-за повороту вилітає автомобіль, б’є мене в правий бік. Паніка, розтрощив мені двері, крило заднє. І раптом я згадую, що перед тим, як їхати до Криму, я сам би до цього не додумався, але моя доця, тележурналістка, буквально змусила мене застрахувати машину. Я загадав про це, зафіксував цей весь момент. І повірте мені: я приїхав із Криму, компанія, яка мене застрахувала, блискавично проплатила гроші на станцію, і десь за 2 тижні машина була відремонтована так, що і не скажеш, чим вона була. Але я прекрасно розумію, що я - народний депутат, вони пізнали, там, мою пику, там, забігали, там, і таке інше. Я не знаю, як би це було з кимось іншим, скільки б йому довелося ходити. Отож, я стою на тому, що, звичайно, і тут Ратушняк уже казав, що, дійсно, ми повинні йти цією цивілізацією, цією дорогою, безперечно, світ на цьому живе і немає ніяких жодних проблем, машина застрахована. Але ми повинні все-таки пам’ятати про те, що цей закон буде стосуватися не тільки нас, а мільйонів водіїв, які живуть в Україні. І з них добрих 80-90 відсотків людей - це люди бідні. І сьогодні вкинути їх в обов’язкове страхування, ми з вами будемо ходити і чухати потилиці, нас будуть називати поіменно і таке інше. Так само я абсолютно переконаний, хай Добкін на мене не ображається, я переконаний, що цей закон все одно лобіюється, лобіюється певними якимись структурами там і таке інше. Я нікого не хочу звинувачувати, не ловіть мене на слові. Через те я вважаю і підтримую у цьому Шкіля, що цей закон відхиляти не потрібно, це було б нерозумно, але давайте ми його все-таки пошлемо на повторне перше читання. І восени треба подивитися з цими фондами, як воно, що воно, треба щоб це все було прозоро, зрозуміло, тільки тоді ми за нього проголосуємо. Я ще раз кажу, закон цей потрібен, але треба, щоб його взяти на абсолютний рентген і перекрити в ньому всі можливі зловживання, які там можуть бути. Дякую.
Будь ласка, Микола Кравченко. Що, що? Одну хвилинку, ви ж будете в кінці, коли будемо завершувати.
Спасибо Владимир Михайлович. Уважаемые коллеги. Кравченко, фракция коммунистов, председатель Всеукраинского союза в защиту прав водителей. В прошлом созыве, я немножко расширю историческую справку, в прошлом созыве я был один из инициаторов принятия такого закона, именно обязательного государственного страхования. В прошлом созыве мы также работали над ним, мы выписали его и ставка налога, вернее, там обязательного платежа была от 30 до 70 гривен для конкретного человека. Учитывалась и та льготная категория людей, которые участники войны и так далее. И тем не менее, закон не прошел в том виде. Почему он не прошел? Только лишь потому, что мы с вами живем в конкретной стране и в конкретное историческое время, где деньги не бывают свободными. И сегодня я умом понимаю, и те десятки тысяч, миллионы водителей понимают о том, что сегодня цивилизованная форма взаимоотношений между водителями и в том, и в другом случае - это страховка. Но мы сегодня через зал пытаемся протянуть законопроект, который в десятки раз хуже, чем тот, который быв в прошлом созыве, который не согласован с фракциями, который келейно пытаются протащить в пятницу без обговорення и так далее. Я обращаюсь в авторам. Я не знаю, кто за вами стоит, каким образом это может быть в силу того, что вы первый год работаете в парламенте, давайте вернемся на процедуру первого чтения, давайте посмотрим все, выпишем для разных категорий. Есть механизмы. Более того, осенью мы спокойно этот законопроект отработаем. Если вы его оставите в этом виде, мы похороним это, в принципе, нормальное начинание. Спасибо.
Будь ласка, Суслов Віктор Іванович, голова Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг. Позиція уряду з приводу.
Шановные народные депутаты! Уряд України підтримує схвалення Верховною Радою проекту Закону України про обов’язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників транспортних засобів в першому читанні. Це офіційна позиція. Но как народный депутат двух предыдущих созывов, я зочу добавить, что впервые подобный проект я сам докладывал здесь еще в 1996 году. С тех пор два наших созыва провели время в дискуссиях вокруг этого проекта, так сказать, в поисках совершенства. И я сейчас слышу, что видвигаются вновь те же самые аргументы, примерно. Я не вижу другого выхода, потрачено уже семь лет, как принять в первом чтении и обшими усилиями с учетом всех высказанных замечаний, с участием нашей комиссии и правительства его доработать. Надо, наконец, сделать шаг вперед. Спасибо большое.
Заключне слово автору законопроекту. Тільки швидко давайте, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Я хочу сказать таку вещь, что никто закон килейно в пятницу не тащит. Данный законопроект представлялся на рассмотрение уже 4 раза. Просто до него не доходила очередь. Это был и вторник, и среда. Поэтому никто не пытается здесь келейно, подковерно протащить. Что касается моего коллеги, не хочу называть фамилию, вот справа от меня, я хочу сказать, да, я действительно лоббирую интересы. Я действительно лоббирую интересы, я этого не стесняюсь. Две недели назад один мой близкий человек попал в аварию. И я находился, у нас есть, в Харькове, такая - 4 больница скорой неотложной помощи. При мне туда привезли человек 15 с ДТП. Пять из них не могли позволить себе за деньги купить те лекарства, которых не было у врачей в данную минуту. Я не говорю хорошо это или плохо. Но я лоббирую интересы тех людей, которым страховые компании смогут выплатить деньги, и в таких ситуациях в том числе. Спасибо.
Шановні колеги, розгляд проекту закону про обов’язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів завершено. Рішення будемо приймати з урахуванням обговорення. У мене тільки одне прохання і одне застереження, шановні колеги. Давайте ми власними устами, власними зусиллями не будемо ганьбити парламент. Відносно протягування. Все це питання, які погоджені парламентом, Погоджувальною радою, передбачені розкладом засідань. Давайте будемо виходити з того. І давати свої оцінки власне проекту, а не постановці питання. Оголошується до розгляду. І тут я хотів би порадитись з вами, шановні колеги. У нас три проекти, які пов’язані з політичними партіями. Будемо кожен окремо тоді розглядати, так? Щоб не вносити сум’ятицю? Чи одночасно всі будемо розглядати? Нарізно? Добре. Давайте тільки швидко. Оголошується до розгляду проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про політичні партії". Доповідач - Міністр юстиції Лавринович Олександр Володимирович. Сергій Слабенко, прошу підготуватися.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів у зв’язку з прийняттям Закону України "Про політичні партії" передбачає доповнення Цивільно-процесуального Кодексу України і внесення змін до Закону "Про об’єднання громадян". Ця норма була передбачена в Законі про політичні партії, яка стосується процедури розгляду у Верховному суді України питання про заборону політичної партії і про анулювання реєстраційного свідоцтва. Сьогодні таких норм процесуальних немає і суди, сьогодні Верховний суд застосовує аналогію з іншими адміністративними справами. Тому є потреба в тому, щоб законом була врегульована процедура розгляду цих питань - це перша складова. Друга складова стосується Закону про об’єднання громадян, який був прийнятий на 5 років раніше від закону про політичні партії, і на підставі його створювалися і функціонували політичні партії до моменту набуття чинності відповідного закону. Сьогодні потрібно усунути розбіжність між нормами, які є в Законі про об’єднання громадян і в Законі про політичні партії. Це є мета цього проекту закону. Він носить переважно, скажімо, юридико-технічний характер і забезпечує виконання тих норм, які були схвалені при прийнятті Закону про політичні партії в Україні. Дякую. Прошу підтримати.
Сідайте, будь ласка. Сергій Слабенко є? Хто від комітету? Від Комітету з правової політики є хтось присутній? Давайте перейдемо до обговорення тоді цього питання. Будь ласка, на табло прізвища народних депутатів, що записалися. Пропозиція комітету така - повернути на опрацювання, так я розумію, цей проект. Будь ласка, Юрій Анатолійович Кармазін, підготуватися - Пузакову.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати, законопроект 2015, безумовно, дуже важливий. Дуже важливий і з цього і якраз саме тому я хотів би сказати про ті небезпеки, які може нести саме цей законопроект. В принципі правильно є, щоби доповнити кодекс новою статтею, Я в цьому підтримаю Міністерство юстиції. І підтримую міністра. Єдине, що можливо міністр не розібрався, чи не зовсім розібрався, в деяких нюансах. Ці нюанси можуть повністю звести нанівець демократію в Україні. Закон про політичні партії в Україні зазначає, що надати подання про заборону політичної партії, може виключно Міністерство юстиції України і Генеральний прокурор України в одній особі, Олександре Володимировичу. Однак, положення вашого законопроекту, який зараз ви доповідали, ставлять так питання, що нібито і підлеглі прокурори можуть ставити це питання і можуть направляти подання про анулювання реєстрації політичної партії, що взагалі Законом про політичні партії не передбачається. Тому, я думаю, що такі речі треба визначити. Безумовно ми розширювати повноваження не можемо і ударяти по політичним партіям не можемо. І так сьогодні ми знаємо про вимоги Адміністрації Президента до Міністерства юстиції, які висловлюються ним, скоротити чисельність партій і навіть відоме нам число, Олександре Володимировичу, до якого треба скоротити. Я хотів би, користуючись тим, що Олександр Володимирович є законослухняною людиною, звернутися до нього і до тих працівників, які працюють, з тим, щоб це було дуже-дуже уважно. Процесуальне ж врегулювання і 248-ма зі значком 27 і доповнення главою 31-Д я вважаю, що можливо, якщо тільки ми не пропустимо цих порушень, про які я сказав, якщо ми не порушимо, не виправимо ситуацію в 248-28, де дається тільки 10 днів на розгляд справи суду. Але з якого моменту? З того моменту, коли Мінюст подав чи Генеральна прокуратура подала і чи можливо зараз розписувати і покладатися повністю на те, що як буде діяти Генеральна прокуратура. Тому в принципі такий закон потрібен. Я за його прийняття, але вичищати його треба в другому читанні теж добряче. Дякую.
Володимир Пузаков, будь ласка.
Спасибо. Владимир Пузаков, фракция Коммунистической партии Украины, Кировоградщина. Как известно, на Украине зарегистрировано свыше 130 политических партий. Такое количество партий, безусловно, взывает удивление людей во всем мире. Это явно ненормальное явление, которое говорит о том, что Закон Украины "О политических партиях", действовавший до 2002 года, был несовершенен, и этим воспользовались, как правило, личности, преследующие корыстные цели - получить статус депутата и не более. Да и властные структуры не остались в стороне и усиленно способствовали созданию буквально на кануне выборов партий-однодневок и партий-кланов, оказывая им финансовую поддержку. Цель при этом видна невооруженным глазом - запутать народ, распылить голоса избирателей, отвлечь людей от оппозиционных партий. Все предыдущие выборы показали, что большинство партий не получили поддержки избирателей. За них проголосовало ничтожно малое число людей. Участие таких партий в избирательном процессе только усложняет работу региональных и центральных избирательных комиссий. Закон о политических партиях 2003 года в основному будет способствовать сокращению числа партий, но как мы видим недостаточно. Для того, чтобы радикально изменить ситуацию, следует изменить норму, необходимую для регистрации партии, заложенную в разделе ІІІ, статья 10. Целесообразно норму "10 тысяч граждан", которые должны поддержать подписями решение учредительного съезда или конференции о создании партии, заменить на норму "30-50 тыс. граждан". Кроме того, необходимо разработать механизм контроля со стороны Министерства юстиции при создании городских, районных и областных организаций, которые зачастую создавались только на бумаге. Спасибо.
Беспалий. Борис Беспалий, будь ласка. За чи проти, Борисе Яковичу?
Я зараз скажу. Борис Беспалий, "Наша Україна", Українська народна партія. Шановні колеги! Дійсно є проблема фіктивних партій про, яку тут говорили, і це дискредитує багатопартійність і тому скорочення реєстру партій, яке зараз проводиться Міністерством юстиції, загалом має позитивну також тенденцію, до речі, ніяких протестів масових в зв’язку зі зняттям з реєстрації реально не існуючих партій щось не відбувається. Тому це говорить про те, що дійсно є фіктивні партії. Але в конкретному законі в мене викликають серйозні сумніви деякі конкретні його положення. По-перше. Право на звернення з поданням до суду про виключення партії, зняття її з реєстрації має Генеральна прокуратура України згідно цього закону. Але повноваження прокуратури чітко визначені Конституцією і там таких або подібних позицій по нагляду прокуратури за діяльністю партій і інших положень, які б дозволяли інтерпретувати роль прокуратури в такій іпостасі просто немаає. І немає цього, і в перехідних положеннях Конституції є ще правда подібна норма в Законі "Про політичні партії" , але я тоді думаю доречно ставити питання про виключення цього положення із Закону "Про партії", я не думаю, що Генеральна прокуратура, яка на моє переконання має найбільш кваліфікований слідчий апарат в Україні повинна займатися ще й такими справами і не займається тоді вона немає ресурсу займатися основними своїми справами. Друге питання. Мене надзвичайно турбує, що партію можна зняти з реєстрації аж протягом трьох років, якщо за 3 роки будуть знайдені недостовірні відомості у поданих на реєстрацію документах. Там йдуть великі списки виборців і от наприклад у когось з нього з людей, які підтримують партію неправильно вказаний наприклад рік народження і це можна буде або подібні якісь моменти, які можна свідомо одразу закласти, можуть бути використані для зняття партії з реєстрації в самий непідходящий для того момент, наприклад, напередодні виборів, а потім навздогін буряків можете протестувати скільки вам завгодно. Я просто нагадаю усім нам, що закладаються інколи на виборах такі "брудні" технології, коли робиться, підставний кандидат реєструється у депутати, у якого недостовірні якісь відомості: місце роботи, рік народження, там, по-батькові. Потім, якщо перемагає небажаний кандидат, то йде позов до суду і скасовуються результати виборів. І ми мали такі прецеденти, зокрема і в місті Києві. Тому, я думаю, такі норми є дуже небезпечними. Тепер стосовно "за" чи "проти". Звичайно, подібні речі можна приймати в другому читанні, і не буде трагедії, якщо прийняти цей закон. Але практика показує, що у нас процедура розгляду і прийняття законів у другому читанні стала дуже формальною. Тому мені здається, що цей законопроект треба спочатку вилучити з нього такі дуже небезпечні для демократії норми, і вже тільки потім приймати його в другому читанні. Тому, можливо, повторне перше читання було б кращим рішенням.
Тобто ви за те, щоб "проти". Будь ласка, Юрій Петрович Соломатін. Соломатін, будь ласка. Можна з трибуни. Будь ласка.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. У цьому законі є певні небезпечні дири, через котрі може пройти все те, що заважає нам в нашому політичному бутті і здійснювати право кожної політичної партії на її діяльність і на пропаганду своїх поглядів, на відстоювання програмних положень своєї політичної організації. Тому вкрай потрібно, щоб саме цей закон з урахуванням тих зауважень, які були проголошені, був уважно доопрацьований. І лише в цьому разі він міг би виконувати ту функцію, яка проголошена в преамбулі в поданні до цього закону. Дякую за увагу.
Ясно, ви проти того, щоб за. Розгляд цього питання закінчено, переходимо до наступного, 1288, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про політичні партії в Україні". Так ми два за, два проти. Ми два за, два проти вже виступили. Левко Григорович, ну, будь ласка, якщо є щось суттєве, будь ласка.
Дякую. Лук’яненко, Українська республіканська партія "Собор", фракція Юлії Тимошенко. Те, що на Україні існувало 124 політичних партії чи ще більше, це явище такого перехідного характеру: після суцільної тоталітарної диктатури відкрутили гайку, і ось утворилося так багато партій. Ясна річ, що це перехідний період, і його неможна назвати якимось неприродним, бо природним є сам перехідний період від тоталітаризму до демократії. Але так само абсолютно зрозуміло, що необхідно сприяти створенню на Україні, ну, десятьох, сімох, п’ятьох чи скількох партій, які би справді представляли великі сегменти нашого суспільства. І тоді вони б реально впливали на формування влади і на всі справи, які відбуваються у нас у державі. Закон про політичні партії почав цю еволюцію політичної системи. І як такий він є дуже позитивний. Теперішні зміни, про які доповідав нам міністр юстиції, без сумніву, є такі, що їх треба буде підтримати. Але деякі речі я хотів би висловити. По-перше, що все ж таки після того, коли Генеральний прокурор подає, то розглядає Верховний суд справу про, значить, позбавлення партії загальнонаціонального статусу, Верховний суд України розглядає це по першій інстанції. І вже право на апеляцію не залишається. Отже, проблема ця, неможна вважати її за нормальну. Я думаю, що необхідно все ж таки залишити якось право на апеляцію, тобто справу розгляду партії про зняття її із обліку або перенести на нижчий рівень, або передбачити, що апеляцію можна буде подавати до пленуму Верховного суду України. Тоді це була б додаткова така гарантія, що партію не знімуть через якісь такі випадкові ніби речі. Я абсолютно згідний із Безпалим, який виступав тут і зауважив, що якась формальна неточність, яку подала політична партія може бути зачіпкою для зняття її із обліку. Це необхідно буде уточнити, щоб такі дрібниці, як, справді, наприклад, рік народження не точний або у прізвище якесь саме не точно вказати або ще щось, щоб такі дрібниці не були причиною зняття політичної партії із обліку. Тепер ще один момент. В принципі, я дуже позитивно ставлюся до такого обмеження, до такої еволюції нашої політичної системи, і тому, думаю, що, можливо, ті 10 тисяч це не достатня кількість. Можна було б сказати, що статусом загальноукраїнської політичної партії може користуватися партія, яка має 15 чи 20 тисяч, скажемо, членів. Це був би також один із тих юридичних батогів, які сприяли би творенню крупних політичних партій і швидкій трансформації, швидкому зникненню тих 24 політичних партій, переходу української політичної системи до, скажемо, спочатку там десятої, потім сім, потім хай би було п’ять чи що. Тобто той ідеал, який ми маємо на увазі, і до якого Україна має рухатися. Дякую за увагу.
Спасибі. Розгляд питання завершено. Переходимо до наступного. Будь ласка, мікрофон Ратушняка.
Дякую за слово. Мене не цікавлять підпункти. Я би хотів звернути увагу всіх депутатів тут присутніх на концептуальні моменти цього законопроекту. Тут проглядається чітка лінія "власть имущих" мати можливість закрити партію. Я би хотів, щоб у неї закладалася можливість сьогоднішньої більшості, яка завтра буде в опозиції, зберігати партії. Таким чином, щоб від жодної конфігурації в парламенті не можна було впливати на закриття. Чи можна сьогодні сумніватись, що Лавринович, вчорашній руховець, сьогодні підлеглий під Януковичем, Медведчуком і Кучмою, буде відстоювати інтереси опозиції? Я не вірю цьому. І Лавриновичу в такому разі.
Ну, не треба, переходимо на особистості. Давайте по темі. Переходимо до розгляду питання 1288 проект Закону "Про внесення змін до Закону України "Про політичні партії в Україні". Доповідає народний депутат України Вінський Йосип Вікентійович. Будь ласка. Нагадую, за скороченою процедурою без запитань.
Шановні народні депутати! Якщо попередній закон має на меті обмежити діяльність політичних партій, або поставити там якісь бюрократичні, я абсолютно згодний з виступом попереднім з цього приводу, бо це, ми вже з цим сталкувалися, і я скажу відверто. Соціалістична партія України, яку я представляю у Верховній Раді, абсолютно категорично виступає проти будь-яких можливостей бюрократично обмежувати чи розпускати партії. Не чиновники мають визначати потрібна партія чи не потрібна партія, люди мають визначати чи ця партія їм потрібна, чи не потрібна. І всі закони з цього приводу необхідно в цьому напрямку реформувати. Україна має два варіанти політичного розвитку. До демократії. А це означає єдиний шлях через розвиток політичних партій. І до диктатури. Це інший шлях, розвиток кланових партій. Це те, що є у нас сьогодні в реальному житті, на жаль. Ми маємо на меті, автори цього законопроекту, щоб в Україні реалізовувалась стаття друга Закону про політичні партії. Що таке політична партія. Я хочу ще раз вас з цим ознайомити. Політична партія - це зареєстроване згідно з законом добровільне об’єднання громадян, прихильників певної загальнонаціональної програми суспільного розвитку, що має своєю метою сприяння формуванню і вираженню політичної полі громадян, бере участь у виборах та інших політичних заходах. Ось що таке визначення партії. На жаль, сьогодні та велика кількість партій, які ми маємо в Україні, цьому визначенню не відповідає. І нам потрібно подумати як все-таки привести реальну діяльність політичних партій у відповідність з цим визначенням. Тому перша пропозиція, яку ми вносимо в цей законопроект, полягає в наступному. Ми повинні обмежити вплив адміністративних структур на формування і діяльність політичних партій. Ми маємо сьогодні прецеденти, згадайте, рік назад яким чином створювалася одна політична партія із повним застосування можливості податкової адміністрації. Коли по командні керівництва Державної податкової адміністрації у всіх регіонах одним махом, силою загнали всіх працівників цих адміністрацій до однієї партії або більшість працівників, я маю такі випадки. Дійшло до того, що у мене, у нас, у Соціалістичній партії є один перший секретар, який працю у податковій адміністрації, його поставили перед вибором: або ти виходиш із Соцпартії і йдеш у відповідну партію, або ми тебе виганяємо з роботи. Перед цим було. І інші партії, ви правильно це все кажете. Тому ми пропонуємо, щоб не було можливості використовувати силові структури і адміністративні органи для формування і управління партіями, добавити до статті 6 Закону про політичні партії пункт: працівники державної податкової адміністрації. Тобто ми маємо на увазі, що членами політичних партій не можуть бути судді, працівники прокуратури, працівники органів внутрішніх справ, працівники Служби Безпеки України, військовослужбовці, а також працівники Державної податкової адміністрації. Це перша новація. Я вважаю, вона абсолютно аргументована, тому що сьогодні у нашій податковій адміністрації є силовий блок, він надзвичайно великий і вплив цього блоку на ситуацію в державі і на людей набагато вище, чим, наприклад, вплив працівників прокуратури чи СБУ на сьогоднішній день. Тобто ця абсолютно логічна пропозиція з тим, щоб виключити адміністративний вплив на формування політичних партій, тому що це не відповідає суті визначення, що таке політичні партії. Це перша позиція. Наступна позиція. Наша робота по Закону про політичні партії показала, що, на жаль, на місцях органи юстиції - я тут використаю присутність міністра юстиції Олександра Володимировича Лавриновича, щоб він це почув - вони абсолютно зловживають своїм положенням і чиновники намагаються не сприяти політичній діяльності людей і політичних партій, а заважати їм. Я розумію, що по відношенню, наприклад, до Соціалістичної партії то здійснюється елемент зрозумілий: Президент нас розглядає як основну. опозицію, тому дають чіткі вказівки, соціалістам - заважати. Але така сам ситуація і по відношенню до інших. Ми сьогодні бачимо абсолютну проблему в тому, що основна маса членів партій, де вона об’єднується? В осередках чи в партійних організаціях, до прикладу у нашому. це передбачено, чи в інших партіях. Тобто, якщо є системні партії, то вони складаються переш за все із партійних осередків, в які входять там три, чотири, п’ять, десять людей. І сьогодні ці осередки не можуть себе зареєструвати. Тому що процедура їхньої реєстрації сьогодні їх примушує проходити таку ж саму процедуру, як проходить реєстрацію районні міські організації цих партій. Ви представляєте, для того, щоб зареєструвати у селі Зачепилівка Харківської області первинну організацію, необхідно подання центрального партійного органу. Тобто Вінський має підписати за Соцпартію подання, щоб три чи чотири тисячі первинних організацій створити в якомусь там селі віддаленому. Це абсолютно нелогічно. Це абсолютно стримує розвиток політичної ініціативи громадян. Тому друге, що ми пропонуємо. Ми вважаємо це абсолютном правильним і виваженим рішенням. Для осередків політичних партій, які не мають юридичної особи, передбачити можливість простої легалізації. Коли достатньо подати заяву до відповідного органу юстиції і повідомити до прикладу місцеву раду чи голову цієї ради, що в такому-то селі створена первинна партійна організація до прикладу Соціалістичної партії України. Я скажу, ми сьогодні проводимо цю роботу, приблизно десь біля тисячі подань ми робимо по первинних організаціях десь за три місяці, і ми зіштовхнулися з тим. Ви розумієте, Олександре Володимировичу, є вже випадки, коли наші люди повинні нести в районні відділення юстиції пачку шоколаду і пляшку шампанського, щоб їх зареєстрували. Я до вас звертався з трьома поданнями від імені партії Соціалістичної, трьома поданнями. Ноль на виході. Ви дали листа, і цей лист знову ж таки не використовується. Тому треба законодавчо врегулювати цю проблему. Не повинен чиновник впливати і не заважати людям самостійно об’єднуватися в політичні об’єднання і здійснювати політичну діяльність. Якщо ми маємо на меті розвиток демократичних процесів держави, якщо ми маємо на меті, що партії мають стати ключовими політичними гравцями в Україні, і що вони мають визначати те, що передбачено Конституцією до політичних партій. Дві цих пропозиції цим законопроектом запропоновані. Він уже з бородою, дуже повільно він проходив комітет. Я вважаю, що цей законопроект має право на життя, його необхідно максимально швидко прийняти. Дякую за увагу.
Дякую. Олександр Олександрович Мороз від Комітету з питань правової політики, будь ласка.
Шановні колеги, шановні виборці! Наш комітет підтримує проект змін до цього закону про політичні партії, який доповів Йосиф Вікентійович Вінський. Але я перед цим хотів би сказати, чому нам потрібно мати партії за означенням, а не політичне оформлення фінансових мішків або політичне оформлення мафії. Ось донедавна директор Інституту соціології Микола Олександрович Шульга дав мені тільки-но аналітичну довідку "Соціологічні заміри. Українське суспільство [[моніторинг 94-2003 року]]. Це - академічний інститут, який зробив чіткий зріз нашого суспільства, де переважно це представники населення, які їздять автобусом, громадським транспортом, шукають собі роботу, половина з них безробітні, хочу підкреслити, - 45 відсотків і так далі, бо це є реальна картина нашого життя. Як вони ставлять до цих питань, що певною мірою або значною мірою стосуються нашого питання - про політичні партії? Сьогодні вони є членами політичних партій - два відсотки, що в принципі нормально для будь-якої країни, тобто це політично активні люди. Вони вважають, більше половини людей, що повинна бути в Україні багатопартійна система. Далі. Вони оцінюють, ну, я не буду казати, як вони оцінюють Президента та інших, щоб в сум не наводити в залі. Відносно соціальної ситуації. Якби сьогодні були мітинги, демонстрації, чи ви б протестували? Надзвичайно високий рівень: майже половина - 46,8 процента готові до активних акцій протесту. Я вважаю, що це, до речі, заслуга, перш за все, опозиційних партій, діяльність за останні роки. Як ви вважаєте, чого люди зараз бояться найбільше? Зверніть увагу, - зростання злочинності - 60 відсотків, безробіття - 76 відсотків, голоду - 53 відсотки. Наступне. Відносно інформаційного простору. Яким газетам довіряють? Що характерно, довіряють найбільше газеті "Сільські вісті" - 7,5 відсотків. Але читають найбільше "Аргументи і факти". Тому що вона безплатно роздається. Ви розумієте в чому причина. Телепередач - 80 чи це має відношення до нашого питання, безпосередньо, ви знаєте в чиїх руках сьогодні знаходиться телебачення, в руках яких партій, а вони власне привласнювали не ефірний простір, вони привласнили право людей, Конституційне право на одержання об’єктивної інформації. Йдемо далі. Оцініть матеріальний рівень життя вашої сім’ї? Більше 50 відсотків людей назвали злиденна, бідна і бідна це до середнього рівня. Відносно зайнятості я говорив, половина цих людей не мають постійної роботи. Ще кілька штрихів надзвичайно характерних, якби ви могли охарактеризувати ваше теперішнє життя. 84 відсотки опитаних, а це я ще раз повторюю загальна картина нашого суспільства живуть або досить складно, поки що долають труднощі це 44 відсотки і навряд чи живуть вони скоріше виживають. Більше 40 відсотків. Якби ви могли охарактеризувати наш час. Це час пропонує Інститут соціології відповідають громадяни. Це час політиканів - 33 відсотка, жебраків 35 відсотків і злодіїв - 52 відсотки, що ще треба нам для того, щоб змінювати це життя. Як повинні працювати партії, які вони повинні бути за означенням, якщо сьогодні що найбільше змінилося в сучасному українському суспільстві. Це ставлення держави до людини - 41 відсоток громадян відзначає. І скажіть, з наведеного переліку слів ті, які для вас найтісніше пов’язані з образом сучасного українського суспільства. Відповідь: злидні - 62 відсотки, безлад - 43 відсотки, розруха - 44 відсотки. А ми чуємо, що не все погано в нашому домі і що ефективно пішли реформи. Це ще раз підкреслює те, що та поправка, яка вноситься до проекту Закону про зміни Закону про політичні партії, цілком слушна. Ми повинні обмежити будь-яким, перш за все, законодавчим способом, і всією нашою системою політичного життя доступ до створення партій не за означенням, а партії, які представляють олігархічні структури, мафію і все те, що сьогодні найбільше турбує наше суспільство. Я хотів би, щоб ми, зваживши на ці обставини теж, підтримали проект, котрий доповідав Йосип Вінський, і дальше турбувалися про партії як державотворчі структури у суспільстві. Дякую.
Міністр юстиції Олександр Володимирович Лавринович, ваше ставлення до запропонованого законопроекту?
Шановний пане Голово, шановні народні депутати. Я уповноважений сказати точку зору Міністерства юстиції щодо цього законопроект. Хочу сказати, що два напрямки, які пропонуються до модернізації закону, підтримуються Міністерством юстиції. І ми розуміємо, що ці напрямки стосуються сьогодні тільки 27-ми партій в Україні, які мають свою мережу в областях України. А решта, які в цілому складають 99 партій, які на сьогодні зареєстровані в Україні, цієї норми не стосуються. А те, що сказав доповідач про факти, які йому відомі, що в якомусь районному управлінні юстиції потрібно було брати цукерки для реєстрації, я хотів би, щоб була названа назва цього району, бо інакше це буде поширення неправдивих відомостей або наклеп на людей. Якщо ви знаєте назву району, скажіть, будь ласка, щоб можна було вчинити необхідні дії. А прийняття закону в першому читанні ми підтримуємо. Там є необхідність виправлення кількох позицій, які необхідно привести у відповідність до термінології Конституції.проектуальної техніки.
Таким чином, виходить, Олександре Володимировичу, що у вас є широке поле для діяльності, для ліквідації тих політичних партій, які не мають своїх осередків в областях. Вони повинні мати у більшості областей згідно закону. Правильно?
Відповідно до закону сьогодні достатньо 42 особи, 42 громадянина України для того, щоб була політична партія в Україні. Це те, що сьогодні виписано у Законі про політичні партії так, як воно тлумачиться сьогодні у Верховному суді України.
Шановні колеги, оскільки підтримується пропозиція щодо цього закону і Кабінетом Міністрів, урядом в особі Міністерства юстиції, а також переконливо були наведені аргументи щодо доцільності цього закону, так ми погодимося і перейдемо до розгляду інших законопроектів. Хорошо, так. Я розумію. Прошу висвітити на табло прізвища народних депутатів, що записалися на виступ. Слово має Кармазін. А перед тим, як Кармазін буде виступати, так, можливо, пропозиція Йосип Вікентійович зразу написати: про своє утворення первинна партійна організація повинна у вказаний строк повідомити також органи місцевої влади, написати письмово, бо він може прийти і сказати, що я повідомляв. Той скаже: він не повідомляв. Дякую.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати, я дуже вдячний і Вінському, і Морозу, і Семенюк за те, що вони запропонували таку пропозицію. Я нагадаю вам, що у нас у лавах державної податкової адміністрації сьогодні 62 тисячі чоловік, включаючи озброєний загін, податкову міліцію. Це майже половина тої чисельності Збройних сил, які планує наш Президент залишити у державі. Він планує 150 тисяч залишити, 62 із них, я кажу 62 - це податківці, не з них, я просто порівнюю, щоб ви зрозуміли. І тому можливості цих людей під час виборчої кампанії, під час проведення якихось акцій щодо опозиції надзвичайно широкі. Там багато порядних людей, і ми повинні їх сьогодні убезпечити, а саме тим, що ми говоримо, що не можуть вони входити до політичних партій, тим більше, не можуть входити озброєні люди, які в міліції податковій. Тим більше, що стосується вашого зауваження, Володимире Михайловичу, до авторів щодо письмового повідомлення про утворення місцевого управління юстиції, то воно саме так і викладе в законі. Таким чином, Володимире Михайловичу, автори врахували вашу думку, мабуть, по Інтернету чи якось ще. Я хотів би звернути увагу на захищеності членів партії, які піднімають важливі серйозні питання. Так голова обласної організації Партії захисників Вітчизни Олекса Близьнюк, який працює головою фермерського господарства, має біля 30 гектарів землі, свиноферму, вирощує хліб, був заарештований при цікавих обставинах, коли він отримував кошти на будівництво церкви в інтересах релігійної громади міста. І тій людині, яка потім сказала, що ніби-то він з нього вимагав хабара, депутат районної ради, фермер, вимагає хабара. Можете собі уявити? Цій людині він пише, даруючи книгу: " Дякую за благодійність." і так далі. От так колись дякували і Сталіну. І от сьогодні ця людина, яка викривала вивезення лісу за межи Черкаської області, знищення і продаж за кордон цього лісу, яка викривала побиття громадян, яка заважала в області, просто взята під варту. Розуміючи, що це робиться з метою знищити те фермерське господарство , а це 30 гектарів землі. Тому, шановні, нам треба приймати цей закон, нам треба вдосконалювати, нам треба передбачати якісь гарантії для керівників партійних організацій, які роблять все в інтересах народу. Я думаю, що по цьому випадку історія свій висновок дасть, який я навів. Я думаю, що владі буде соромно. Ми поміняємо місцями тих, хто його заарештовував, з ним. Я це обіцяю.
Дякую. Георгій Пономаренко, будь ласка, фракція комуністів. Борис Беспалий, підготуватися.
Я виступаю в підтримку тих двох позицій, які викладі в проекті закону про зміни про політичні партії. Тут уже називали цифру 62 тисячі податківців. У нас перед виборами ставлять всіх "под ружье". І перед виборами з’являються партії, які майже чисельністю половина Компартії України. Ми щойно провели наш XXXVII з’їзд Компартії України, внесли зміни до свого статуту, пов’язані зі змінами з прийняттям закону про політичні партії. І вимушені були записати: "Первинні партійні організації реєструються в установленому Законом "Про політичні партії" порядку". А установленого такого закону про партії, в законі такого немає. І я вважаю, що слушна пропозиція авторів Вінського, Мороза і Семенюк. Але, мені здається, Йосип Вікентійович, ви називаєте тільки сільські і селищні. А як бути в містах районного значення? А як бути в містах обласного підпорядкування? Тобто мова йде про фіксацію, про реєстрацію первинних партійних організацій. Я думаю, що це треба зміни такі приймати. Але виписати більш чітко норму. І щоб не повертатися, наступний у нас закон Ігоря Гриніва. Я хотів би сказати, що у мене також є так зауваження, окремі норми взагалі не норми цього закону про фінансування політичних партій. Я думаю, що виступати з цього питання я не буду. Але своє згоден з тим, що нам треба приймати зміни в закони про політичні партії відносно фінансування політичних партій, які пройшли, перейшли відповідний бар’єр на виборах, але там дуже багато зауважень. І я їх дам до другого читання. Дякую.
Борис Беспалий, фракція "Наша Україна". Володимир Черняк.
Борис Беспалий, Українська народна партія, місто Київ. Проблема, яка спонукала авторів до внесення цього законопроекту, вона є, її ми всі розуміємо. Це брутальне зловживання владою, яке набуло масового поширення. Але я хочу всіх нас запитати. Чи проблема зводиться тільки до формальної належності тих або інших службовців до партії? На мій погляд, зловживання іде без розбору партійності, і це є масоване і тотальне явище. Тому я не зводив проблему до таких формальних речей. Колись раніше ми всі так знали років двадцять тому, що КПРС є натхненником і організатором усього, що відбувається. А хтось сьогодні відповідає, наприклад, за ту продовольчу кризу, яка політична сила, яка є в державі? Я думаю, що бідою в Україні є якраз політична анонімність влади, позапартійність Президента, наприклад, це швидше шкода, а ніж радість. І в тому числі це стосується, до речі, і державних службовців. Тому тут ставлення, я думаю, не є таким однозначним. Стосовно конкретних пропозицій. Я думаю, поза сумнівом, треба підтримати норму в тій частині про податкову адміністрацію, яка стосується податкової міліції. Тут вона нічим принципово не відрізняється від Міністерства внутрішніх справ. І це має бути враховано в повній мірі. Що стосується цивільних працівників Державної податкової адміністрації, у мене є великі сумніви. Певна непослідовність є. Тоді давайте вже стосовно всіх державних службовців, службовців місцевого самоврядування також позбавляти цього права. До речі, це не повністю узгоджується із Конституцією, про що говорить і висновок Науково-експертного управління. Тобто це питання, я думаю, залишається відкритим. Наступна проблема. Легалізація місцевих осередків. Я думаю, надзвичайно слушна ініціатива авторів законопроекту, але можливо вона не до кінця послідовна. Чи в сучасних умовах її не можна довести до кінця послідовно. Я взагалі переконаний, що як і в демократичних країнах, так і в Україні, взагалі не повинно бути такого інституту, як реєстрація політичної партії. Взагалі партії існують не з дозволу і милостині влади, а партії існують, це є право громадян. А дозвіл на право в цьому є щось алогічне. Тому я думаю що партії, так само як і громадські організації, як і профспілки, в принципі вони повинні просто повідомляти про своє утворення. Якщо вони утворені і там є якісь порушення в їхній діяльності, то тоді органи влади мають звертатися до суду, а не навпаки партії превентивно звертатися до влади, тобто є якась презумпція винуватості у політично активних людей. Але оскільки не можна, скажемо, досягти всього одразу, рухатись крок за кроком, то я думаю, логічно приймати цей закон в першому читанні, тому що є підставі для його вдосконалення до другого читання. Дякую за увагу.
Володимир Черняк, фракція "Наша Україна".
Шановні колеги, я також поділяю думку, що цей законопроект треба приймати, треба законодавчо врегулювати питання про партії і щоб воно було поставлено у відповідний контекст правового поля, і щоб партії діяли в цьому правовому полі, і відповідним чином вели себе відповідно, і щоб вони були захищені законом. Тому я за прийняття в першому читанні законопроекту. Тепер стосовно деяких больових точок, можливо, не стільки законопроекту, скільки самої проблеми про діяльність політичних партій. Перш за все - це питання про реєстрацію. Я хочу підтримати депутата Безпалого, що є певний нонсенс взагалі в дозволі на реєстрацію. Якщо кожен має право бути членом партії, партії можуть утворюватися, заявляти про своє утворення, але при цьому вони реєструються, Іване Олександровичу, при цьому реєструються вони на основі своєї заяви про те, що вони утворені. Якщо є якісь порушення закону, то тоді вже вживаються якісь санкції. Тобто все-таки ми не можемо в кінцевому рахунку ставити в залежність від сваволі чиновника формування політичної партії, а раптом, хтось буде вести себе не так, як треба, тобто треба продумати цей механізм, яким чином партія засвідчує про своє існування. Друге питання. Це стосовно того, хто може бути членом партії. Я якраз поділяю ті новели, які є в цьому законопроекті, - відносно належності службовців і, зокрема, відносно службовців Міністерства внутрішніх справ, Податкової адміністрації, що не можуть бути організації, де є озброєні загони. Оце питання також потребує вирішення, і тут є спроба його вирішити. Третій момент. Яким чином легалізуються осередки? Тобто взагалі йде питання про легалізацію самої партії і легалізацію осередків. Так, так. І тут якраз я також підтримую новелу стосовно того, яким чином це повинно відбуватися. Але все-таки виникає питання: якщо навіть іти тим шляхом, який пропонується, то реєстрація яким чином? Заява до голови ради чи до ради? Я все-таки думаю, що до ради. Не голова ради повинен вирішувати, я розмовляв з міністром юстиції з цього приводу, він якраз про це мені казав, він поділяє цю думку, що повинно бути звернення не до голови ради, а до ради. Потрібно привести у відповідність до термінології конституційної, наприклад, не "набуває чинності", а "набирає чинності".
Дякую.
І останнє. Моя мрія, моя мрія про те, щоб в Україні були партії парламентського типу, які тільки формуються практично під вибори, під патронатом яких не відбуваються якісь акції протягом всього часу, - парламентські партії.
Дякую.
Коли одного чинного діяча партії запитали: ви є членом партії? Він сказав - ні, я її мозок. Дякую.
Шановні колеги, розгляд проекту закону про внесення змін до Закону України "Про політичні партії України" завершуємо. Рішення будемо приймати з урахуванням обговорення. Оголошується до розгляду проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з запровадженням державного фінансування політичних партій. Доповідач Ігор Гринів. Будь ласка.
Гринів Ігор "Наша Україна, "Партія Реформи і порядок". Шановний Головуючий! Шановні депутати! Законопроект, який ми сьогодні розглядаємо є законопроектом, який пропонує внести зміни до декількох законів України. Перш за все про політичні партії в Україні "Про вибори народних депутатів", "Про Центральну виборчу комісію", "Про державну контрольну ревізійну службу в Україні". Законопроектом передбачається запровадити дві форми державної підтримки політичних партій. Це постійне фінансування тих політичних партій, які відіграють суттєву роль в суспільстві та компенсації партіям або виборчим блокам коштів витрачених на проведення виборчої компанії. Останнім часом ми всі бачимо в яку дискусію втягнуто українське суспільство з нагоди так званої Конституційної реформи. Чим більше цією реформою займаються фахівці, а не зводиться до так званого всенародного обговорення тим більше суть реформи зводиться до реальної політичної реформи. Яка має багато суб’єктивних і об’єктивних причин для її подальшої реалізації в Україні. Попереднє обговорення яке вже проходило сьогодні в цьому залі дуже багато поверталося до ролі політичних партій в цій реформі, я особисто переконаний, що саме через політичну реформу, через посилення ролі політичних партій, через введення чисто пропорційного законодавства можливий, реальна, якісна зміна в реформуванні політичної системи України. Для того, щоб провести цю реформу в першу чергу посилюючи роль політичних партій потрібно зробити декілька кроків. Перший. Це звичайно новий виборчий закон. Друге. Це зосередити увагу на відповідальності і праві політичної партії, що знайшла підтримку у виборців, на формування уряду, на формування ефективної більшості та на формування державної політики. І третє - це внормування, підкреслюю, не регулювання, а внормування системи політичних фінансів. Це стосується як фінансування політичних партій, так і фінансування виборчих компаній. Цей третій, але не останній, і надзвичайно важливий стовп демократичної, ефективної та відповідальної партійно-політичної системи має, на наше переконання, включати також бюджетне фінансування політичних партій. Для цього є багато пояснень та підстав. По-перше, державне фінансування політичних партій допоможе звільнити політичні партії від тиску фінансів олігархічного походження. Партії не можуть бути виразниками вузьких інтересів фінансово-промислових груп та окремих регіонів. Партії як виразники інтересів широких соціальних верств суспільства мають передбачати внутрішню демократію і неможливість тіньового фінансування ні статутної, а вже не кажучи про парламентську діяльність. Про це йдеться в рекомендаціях Парламентської асамблеї Ради Європи від 22 травня 2001 року, зокрема політичні партії мають отримувати фінансування з Державного бюджету для запобігання встановленню залежності від приватних донорів та гарантування рівності можливостей для усіх політичних партій. Державне фінансування повинно, з одного боку, визначатись пропорційно до політичної підтримки, яку має партія, з урахуванням таких об’єктивних критеріїв, як кількість поданих голосів або здобутих місць у парламенті, а, з іншого боку, надавати новим партіям можливість з’являтися на політичній арені, на чесних умовах конкурувати з більш стійкими партіями. По-друге, це прозорість фінансування політики. Ми дуже багато про це говорили і будемо ще багато говорити. Я думаю, що це один з таких каменів спотикання, на який наша молода демократія може спіткнутися. І, забравши владу насправді у бюрократії, ми перейдемо до влади нової олігархічної бізнесової номенклатури. І тому, щоб хоча б зробити цей процес прозорим, необхідно, найпростіше це робити через, якщо це буде здійснюватись з Державного бюджету і проходити під контролем держави. У нашому законі це повинно робити Міністерство юстиції України на підставі даних Центральної виборчої комісії. Нами пропонується встановити суму коштів, яка щорічно виділятиметься на фінансування статутної діяльності політичних партій на рівні однієї сотої розміру мінімальної заробітної плати помноженої на загальну кількість громадян України, включених до списку виборців на останніх виборах народних депутатів. Як крок до більш прозорого фінансування виборчих кампаній, ми розглядаємо і пропозицію відшкодування політичним партіям та блокам партій, що потрапили до парламенту, витрат на проведення компаній в межах встановленого максимального розміру виборчого фонду і за наявності звітності про витрати виборчого фонду. Щодо цього аспекту державного фінансування політичних партій, то у правилах щодо фінансування політичних партій, прийнятих у березні 2001 року Венеціанською комісією зокрема визначається: державне фінансування повинно передбачатися для усіх партій, представлених у парламенті; держава повинна сприяти політиці прозорості політичних партій, які отримують державне фінансування. Власне цитовані ці документи Ради Європи свідчать про правильний напрямок, якщо ми підемо на державне фінансування політичних партій, яким пішли сьогодні майже всі країни Європи. Останніми до них приєдналися навіть такі консервативні щодо змін у своєму регулюванні, як Британія та Російська Федерація. У цих країнах вже так само запроваджено державне фінансування. Ми продовжуємо роботу над законопроектом. Щиро вдячні народним депутатам за пропозиції та зауваження, ми вдячні Комітету з питань правової політики, Міністерству юстиції та Міністерству фінансів. Їх зауваження стали вже основою для подальшого удосконалення законопроекту. Щиро дякую і сподіваюся на підтримку сесійної зали, народних депутатів, фракцій, політичних партій та блоків у день голосування. Щиро дякую так само лабораторії законодавчих ініціатив, яка допомагала у розробці цього законопроекту. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка, Юрій Олексійович. Олександр Олександрович Мороз від Комітету з питань правової політики має слово для співдоповіді.
Олександр Мороз, Комітет з питань правової політики, Соціалістична партія України. На нашому засіданні у комітеті з цього приводу велася дуже гостра дискусія, але врешті-решт ми прийняли одностайне практично рішення про підтримку цього проекту змін до Закону "Про політичні партії", зважаючи на згоду і намір фінансово підтримати з боку держави політичної партії. І скажу чому така дискусія була гострою. Тому що у нас є традиція з прийняття у суспільстві партій, як щось такого, яке живе ніби-то саме по собі і не має зв’язку з державотворчим процесом, із будівництвом держави. Як правило, таке сприйняття формувалося за радянських часів. І, справді, тоді Комуністична партія була однім із інструментів управління держави, по суті, найважливішим її органом управління, і вона пропагувала таку лінію, і це природно сприймалося і зафіксувалося у свідомості людей. Проте, давайте пригадаємо. В останні роки або під час, так званої, перебудови, коли замість "апрельского ветра" потягнуло протягами в Україні, Михайло Сергійович Горбачов завів деякі новації, проти яких виступали активісти партій, зокрема, я звертався до центрального комітету з приводу несприйняття різкого підвищення заробітної плати працівникам апарату. А це робилося одночасно з тим, щоб заблокувати можливість функціонування партійних комітетів. І тоді пішла команда така: "Вчиться заробляти гроші на місцях. Здавайте в оренду там транспорт на весілля і все інше, забезпечуйте самі себе фінансами". Яким чином правляча партія на той час, ще у Конституції це було визначено, могла забезпечувати себе фінансами, будучи державним інститутом? Я вважаю, що це абсолютно було неправильно, що, в принципі, проявилося потім в наслідках і роботи самої партії, і сприйнятті її суспільством. Так от тепер ми все керуємося тими ж стереотипами. А тим часом світ пішов далі і діє інакше, інше він діє таким чином, орієнтуючись на те, що державотворчий суб’єкт з політична партія. І якщо вона діє самостійно, не залежно, а в інтересах членів своїх і в інтересах програми, в якій задекларований захист інтересів суспільства, то суспільство повинно подумати, щоб ця партія, ця політична сила була самостійна, незалежна і один до одного виражала інтереси цього суспільства. Якщо це так не відбувається, то ми бачимо те, що є сьогодні в Україні. Я кілька прикладів приведу. Пригадайте вибори 1999 року президентські. Це політична кампанія чи ні? Так, політична. Фонд, так званий, соціального захисту був створений податківцями і іншими зусиллями Адміністрації Президента, накопичив мільярд чотириста мільйонів гривень на своєму рахунку для того, щоб проводити нинішнього Президента на високу посаду. Це ті люди, що ходили по хатах, попереджали, що якщо не будеш голосувати - втратиш роботу, які збирали вчителів, лікарів і так дальше, і проводили відповідну агітаційну роботу за ті гроші, які були видерті в суспільства бандитським шляхом. І ми хочемо, щоб на такій основі працювала політична партія? То це, доповнюючи попередній проект закону, який ми розглядали, ми повинні поставити межу: цього не повинно бути. Партії повинні виражати інтереси суспільства і реалізовувати свої політичні програми з допомогою суспільства, на користь суспільства. Тоді це все буде у відповідності і зрозуміло. Ви подивіться, як у нас сьогодні, навіть у нашому парламенті, діють депутати, які представлені від тих партій, що залежні, члени яких залежні від свого фінансового керівництва, безпосередньо від влади. Бо у нас сьогодні бізнес, влада і кримінал - це одне і те ж, ви прекрасно розумієте. Так от, по вчорашньому нашому голосуванню щодо змін до Конституції, висновок, який робимо ми у Соціалістичній партії, я хотів би на цьому акцентувати увагу наших радіослухачів, бо залежні від цих залежних партій засоби масової інформації роблять зовсім інші повідомлення. Так от, основним мотивом позицій пропрезидентської більшості в Верховній Раді щодо голосування процедури направлення проектів законів про зміни до Конституції, на висновок Конституційного Суду, була установка Президента на обов’язкове голосування з приводу направлення тільки його проекту, а не разом з депутатським. Навіть голосування обох проектів використовувалось би ініціаторами змін від Президента як підтримка чи схвалення тільки його проекту. Щоб будь-яким способом забезпечити проведення нового референдуму і затвердження вигідних особисто Президенту перемін. Схема проста і прямолінійна. Як все, що пропонує Президент. Голосування про направлення проекту. Друге. Висновок Конституційного Суду про те, що він не суперечить Конституції. Референдум з запрограмованим результатом і довічне президентство Леоніда Даниловича, всіма нами, нашим суспільством любимого Президента. Вчора парламент не пропустив чергову авантюру з боку Президента. До яких кроків він вдасться тепер, я звертаюся до представників політичних партій, які сидять тут і які повинні підтримати крок до незалежності, повної незалежності від мафії політичних партій. Дякую.
Переходимо до обговорення. На табло, будь ласка, прізвища народних депутатів, що записалися на обговорення. Юрій Кармазін. Я просив шановних колег скорочуватись, у нас ще є деякі законопроекти, на розгляді яких наполягають народні депутати. Просив би лаконічно.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати, я буду дуже коротким. Сутність політичних партій якраз в тому, щоб сприяти вираженню політичної волі народу. І коли я дивлюся по засобам масової інформації: та для чого ті політичні партії, та кому вони щось роблять? То якраз тим роблять, хто не може висловитися по телебаченню; то якраз тим роблять, хто сьогодні все робить для того, щоб Україна не перетворилася остаточно у кланово-олігархічну країну. І тому діяльність політичної партії для держави є надзвичайно важливою. Особливо важливо і вона, і підтримка цієї партії, фінансова підтримка. Ця підтримка має бути абсолютно прозора, має бути залежна від кількості голосів виборців, які отримала ця партія під час останні виборів, і це абсолютно правильно. Я не можу сказати, що цей закон не позбавлений недоліків. На жаль, є в ньому недоліки, але в цілому я дякую, що Гринів підійшов комплексно до вирішення цих питань, навіть передбачивши контролювання за витратами, які будуть надані за коштами Головним контрольно-ревізійним управлінням, і передбачивши зміни до цього закону, передбачив, що один раз на рік може контролювати. Разом з тим, я вважаю, що коли реорганізуються партії, то тут треба робити висновки і також вони не мають права на позбавлення фінансування. Цей же законопроект передбачає позбавлення права на фінансування. Тому я думаю, що цей закон наблизить нас до Європи і до цивілізацію. Дякую за увагу.
Борис Беспалий, фракція "Наша Україна". Будь ласка.Черняк.
Борис Беспалий, Українська народна партія, місто Київ. Шановні колеги, я думаю, не треба нікому нікого дурити, людей все одно не обдуриш. І грошова каса існує усюди, де є структури. Там, де немає білої легальної законної каси, є і чорна каса, а точніше зелена каса. Фінансувати з бюджету треба, але кого? На мій погляд, дійсно, цілком логічно фінансувати з Державного бюджету України ті і тільки ті політичні партії, представники яких пройшли до парламенту. Чому? У цьому випадку ці політичні партії вже стають частиною владою, вони в цій іпостасі уже є частиною влади, а не просто добровільне об’єднання громадян. Логічно є і фінансувати їх пропорційно до отриманої в суспільстві підтримки. І з цієї метою, до речі, доцільно переходити до пропорційної виборчої системи за виборчими списками, яка на багато менше піддається владному тиску. Кого не треба фінансувати? Звичайно, не треба фінансувати і не можна фінансувати тих, хто не отримав підтримки виборців, не отримав народу, скільки б людей у них формально не числилося у списках. Я думаю, аналогічним має бути фінансування і партійних осередків на місцевих виборах лише за рахунок місцевого бюджету. Тому та партійна організація, яка має своїх представників у місцевих радах, це є також частиною влади і, звичайно, її треба фінансувати. Про це говорить і світовий досвід. З рештою, шановні колеги, ми чудово розуміємо, що там, де немає світлих партій, там вакуум заповнюють темні клани. І як наслідок, там, де є відкрита легальна світла багатопартійність, там є відкрита прозора публічна влада. Там, де є кланова структура, яка на превеликий жаль сьогодні є в Україні, там є і мафіозно-кланова влада. Оскільки даний закон в цілому сприяє легалізації влади, легалізації фінансування, сприяє, дійсно, прозорій демократичній владі. Тому цей закон обов’язково треба підтримати у першому читанні, подякувавши його авторам і розробникам, зокрема і за сміливість, тому що вони наважились винести на суспільне обговорення таку важливу, але досить болючу таку тему. Спасибі за увагу.
Володимир Кирилович Черняк, фракція "Наша Україна".
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Питання про політичні фінанси є надзвичайно гострим, пікантним питанням, і воно потребує вирішення. В цілому, на мій погляд, законопроект заслуговує на підтримку, його можна приймати в першому читанні. Не тільки можна, але й треба. Декілька слів по суті проблеми. Потрібна державна підтримка тим політичним партіям, яких підтримав виборець. Це перш за все тих політичних партій, які мають свої фракції у парламенті. Це - по-переш. По-друге, не виключена можливість спонсорської підтримки для нарощування м’язів партії перед виборами. Є світовий досвід: все це робиться прозоро. Можно допомагати партіям, які йдуть на вибори, прихильники партії це можуть робити тобто. І державна підтримка для забезпечення функціонування партії, і спонсорська підтримка для того, щоб партія нарощувала м’язи і перемагала на виборах. В Україні всі, практично всі впливові партії - це фінансово-політичні угрупування. Ось що є ненормальним. Вони фінансуються не державою, вони фінансуються спонсорами, але непрозоро, тримаються на фінансах певних осіб, які практично маніпулюють партіями, і партії втрачають незалежність. Партії у нас заробляють гроші, давайте це визнаємо, в тому числі парламентські наші партії, і голосуваннями своїми, і лобіюванням законопроектів. От таким чином вони заробляють гроші. Це не нормально, ми повинні поставити це питання в нормальне законодавче поле, забезпечити державну підтримку, спонсорську прозору підтримку. І, нарешті, я ще раз наголошую, що в кінцевому рахунку вихід полягає в переході до партій парламентського типу, як у багатьох країнах розвинутої демократії. Практично після виборів різко скорочуються партії, мінімальні витрати на апарат йдуть і тільки перед виборами вони знову зростають, збільшуються йдуть на вибори, обирають депутатів і знову цей процес скорочення. Тому там витрати набагато менші і підтримка ще раз кажу повинна бути прозорою. Дякую за увагу.
Тарас Чорновіл. Фракція "Наша Україна"
Шановний Володимир Миколайович! Шановні колеги! Звичайно, шкода, що немає в залі так, як вимагалося від скороченої процедури тих, хто виступають проти цього законопроекту. Було б цікаво послухати їхні аргументи, але я той сам факт, що ніхто з них не взяв слова, не записався навіть на це питання, а як записався то не присутній, говорить досить красномовно. Є люди, які зацікавлені в непрозорому фінансуванні партій. Введення партій в тіньову структуру і фактично в систему тіньового бізнесу. Я переконаний, що цей закон ми повинні прийняти і ми повинні переступити один досить важкий і очевидно неприємний соціальний момент. Важко буде звичайно пояснювати виборцям, чому якісь суми грошей, які могли б піти на соціальні проблеми підуть на проблеми партійного розвитку, партійного будівництва. Але основний аргумент залишається. Внаслідок цього якраз і знімається дві дуже важливі соціальні проблеми. Перше, якщо вдасться цей закон довести до абсолюту його виконання знімається колосальне розкрадання і бюджетних коштів, і зменшується тіньова сфера, в якій прокручуються великі гроші, які йдуть на утримання цілого ряду партій, які через те і дістали таку красномовну назву: олігархічні партії. Це вже приводить до великої економії коштів. І другий момент. Зростає рівень структурування суспільства і зростає внаслідок цього ефективність роботи всіх виборних органів влади, всієї представницької влади. Не тільки мова йде про владу вищу, у Верховній Раді, а і до сільської влади безпосередньо. Ми бачимо достатньо добре, що саме люди, які представляють реально існуючі, а не віртуальні або так звані політичні олігархічні партії, нормально можуть працювати у місцевих органах влади. Я аналізую це, скажімо, по Львову. Мої колеги от, скажімо, із Комуністичної партії аналізують це по ряду інших областей, де вони чітко відзначають: саме ті люди, які прийшли від реальних партій, дійсно, нормально, добре працюють. Працюють у комісіях, а не тільки на сесіях, там, виступають з якимись певними питаннями, і доводять речі до реальних результатів. Позитив у цьому буде відчутний, і фінансовий позитив також. Є два нюанси, по яких я би хотів наостанок дуже коротко застерегтися. Основне завдання цього закону, як ми розуміємо, - це припинити оце тіньове, не мотивоване законами фінансування політичних партій. Це передбачає дуже велику кількість достатньо жорстких додаткових моментів, які ще треба буде вводити в законодавство в подальшому. Автоматично це зменшує рівень лібералізації суспільних процесів, які при невиконанні законів або при однобічному виконанні законі можуть бути повернуті проти тих же самих реальних політичних партій. Тому в продовженні процесу формування законодавства по цьому питанню, а це тільки стартовий закон, треба буде, дійсно, відпрацьовувати цілий ряд моментів, які, збільшивши регламентування, не призведуть до ліквідації лібералізації, щоб ми не вивернули все навпаки. Але однозначно: цей закон як стартовий для цього питання треба приймати. Дякую.
Дякую, шановні колеги. Ну, будь ласка, хвилину.
Дуже коротко. Шкіль Андрій, фракція блоку Юлії Тимошенко. Я буквально два слова по цьому законопроекту. Його треба підтримати однозначно. Але я для стенограми хочу зробити два зауваження. Зауваження перше: я погоджуюся, що треба підтримати ті політичні партії, які не подолали чотирьохвідсоткового бар’єру, а набрали 3 відсотки. Але тим не менше, треба зробити застереження, що ці партії продовжують фінансуватися, це зрозуміло, але, про що говорив Кармазін, то він мав на увазі трошки не те. Коли фракція у парламенті політичної партії зникає, припиняється фінансування цієї політичної партії. Це невірно. І я думаю, це треба обов’язково поправити, тому що політична партія продовжує існування. А те, що припинила існування фракція, може бути об’єднанням, тривіальним утворенням блоку і таке інше. Я хочу, щоб це було у стенограмі, і щоб це було занотовано. Дякую.
Дякую. Я попрошу міністра юстиції висловити точку зору уряду з приводу законопроекту, який ми розглядаємо.
Кабінет Міністрів України не розглядав цей проект закону. А я можу висловити точку зору міністра юстиції, яка полягає у тому, що я підтримую концепцію цього проекту закону і принагідно хочу сказати, що коли її треба втілювати у конкретні норми закону, то потрібно не забути, що в Україні є Бюджетний кодекс, що існують інші закони України. І нормопроектуальна техніка є обов’язковим елементом для того, щоб закон потім можна було використовувати для повсякденного вжитку, а концептуальний підхід підтримується.
Шановні колеги, будемо завершувати розгляд проекту цього закону. Я хотів би лише додати, що, очевидно, нам треба приймати. І я тут виходжу не стільки з політичних мотивів, не лише з необхідності структурування і посилення ролі політичних партій, а і з тої позиції, що тоді, очевидно, треба нам буде відрегулювати питання щодо того, щоб Верховній Раді відшкодовували кошти, які вона витрачає по суті справи сьогодні на приховане фінансування політичних партій. Я маю на увазі насамперед - це фінансування апарату, який обслуговує фракції і депутатські групи, це 90 співробітників, це фінансування помічників, і будемо відверті, у ряді випадків фінансування працівників секретаріату у комітетах. Це також має місце. Тоді ми будемо більше працювати у професійному, а не у партійному вимірі, я маю на увазі парламент. Розгляд проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку із запровадженням державного фінансування політичних партій завершено. Рішення будемо приймати у день голосування. У нас ще є час певний, можливо, давайте попробуємо встигнути розглянути проект Закону про внесення змін до Закону України про податок на додану вартість щодо кабельно-провіднокових товарів. Я прошу для доповіді народного депутата України Козаченка Олексія Олексійовича. А потім Федора Олексійовича Ярошенко. Просив би дуже коротко.
Дякую. Я буду дуже коротко. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Необхідність прийняття змін щодо Закону "Про податок на додану вартість" продиктована ситуацією, яка склалася в України на ринку кабельно-проводникової продукції. На сьогоднішній день всі без виключення вітчизняні кабельні заводи, а це 27 підприємств галузі з 12 тисячами робочих місць, відчувають дискримінацію з боку аналогічних товаровиробників з країн СНД. Дискримінація, крім різниці внутрішній цін в цих країнах на енергоносії та сировину, заключається ще в тому, що кабельно-провідникова продукція виробників з СНД завозиться в Україну без сплати ПДВ живими коштами при розмитнені, тобто векселями. В той же час, як продукція українських заводів не може бути імпортована, наприклад, в Росію без попередньої ще до фактичного перетинання кордону живими коштами податку на додану вартість. Ще більше приводить до здешевлення на ринку Україну імпортної кабельно-проводникової продукції ситуація з тиском на ринок неповерненого ПДВ, внаслідок якої при використанні відповідних схем імпортером фактично сплачується лише половина ПДВ, коштами я маю на увазі. Тому, виходячи з політики підтримки і захисту вітчизняного товаровиробника, з ціллю усунення дискримінації по відношенню до підприємств.галузі України з боку імпортної продукції, пропонується прийняти Закон України про внесення змін до Закону України "Про податок на додану вартість". Проектом пропонується доповнити перелік товарів, на які не поширюється дія пункту 1.5 статті 11 Закону "Про податок на додану вартість" щодо випуску, обігу та погашення векселів , які видаються на суму податку при ввезенні товарів на митну територію України, товарами згідно коду групи 74, 76 [[це саме група провідникової продукції]]. Доповню, що реалізація норм цього законопроекту, крім захисту вітчизняного товаровиробника, приведе ще до забезпечення додаткових надходжень до бюджету. Дякую за увагу.
Дякую, Олексію Олексійовичу. Я прошу мікрофон державного секретаря Міністерства фінансів Ярошенка Федора Олексійовича. У нас по суті справи виходить два проекти. Яка різниця між цими проектами?
Я скажу, різниці ніякої. Комітет профільний підтримав проект в цілому мій і пропонував, оскільки фактично він технічними ремарками відрізняється від того, який подав Уряд, прийняти депутатський закон, урядовий тоді всякий сенс губиться, тому що він фактично один в один, ідентичний.
Тоді у мене виникає цілком логічне питання. Ваш законопроект був внесений і зареєстрований 9.04.?
Так.
Уряд 12 травня вносить по суті такий самий законопроект?
То це не до мене.
Я це до Державного секретаря, а не до вас. Будь ласка, сідайте. _____________. Шановний Володимире Михайловичу, шановні виборці! Дійсно, закони розроблялись незалежно. І суть закону полягає в тому, яка була висловлена. Вони ідентичні. Але ми технічно опрацьовували цей законопроект. І прохання, позиція уряду абсолютно співпадає із законопроектом, який запропонований Козаченко. Тому прохання, наша позиція - його схвалити в першому читанні.
Дякую. Шановні колеги! Я думав, що Василя Петровича довго немає. Будь ласка, Василь Петрович.
Комитет по вопросам финансовой и банковской деятельности поддержал законопроект. Этот законопроект работает на бюджет, работает на нашего производителя. Поэтому есть предложение принять его в первом и во втором чтении. Потому что он фактически, если мы согласны с концепцией и автор, и правительство поддержали, то есть совпало, значит остается его принять в первом и во втором чтении. Потому что добавить к нему во втором чтении нечего. Он технически убирается и все. Поэтому комитет предлагает, когда будем голосовть, принять его в первом, во втором чтении, в целом и направить на подпись Президенту. Спасибо.
Дякую. Переходимо до обговорення. Записались Кармазін і Шкіль. Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати! Я цілком поділяю стурбованість Володимира Михайловича Литвина, коли він каже, що два однакових законопроекти - 9 квітня вносить Козаченко, 12 травня вносить уряд. Для чого це? Скільки паперу витрачати. І для чого державні мужі сидять?! Абсолютно однакові законопроекти. Я не хочу сказати, що це плагіат, чи це співпадіння, але таких співпадінь не має бути. Я, наприклад, цим обурений, як і обурений висновком Науково-експертного управління конкретно там виконавці, Чечетова і Ануфрієва я хочу назвати, що вони проти того, щоби вітчизняний товаровиробник розвивався. А суть же дуже проста - ми скасовуємо можливість використовувати при імпорті товарів, які приходять сюди, саме цей кабель, відстрочку сплати податку на додану вартість за допомогою векселів. І всього-на-всього, оце і вся перевага, яку ми будемо надавати своїм вітчизняним виробникам. Тому що імпортерам треба зразу платити, ну будь-яка країна захищає свого. Де таке видано, щоб ми своїх не захистили? Тому я за прийняття цього закону в першому і в другому читанні. Вважаю, що це дуже правильна пропозиція була комітету, яку висловив народний депутат Цушко. Дякую за увагу.
Андрій Шкіль, будь ласка.
Шкіль Андрій, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Я хотів би наголосити, в першу чергу на тому, що законопроекти, які підтримують вітчизняного товаровиробника, у Верховній Раді мають прийматися одностайно і одноголосно. Тому що український товаровиробник захищається слабо, кволо і неякісно. І якщо вже і йдуть якісь лобістські закони, то. і вони проводяться через парламент, то дуже часто під прикриттям захисту вітчизняного товаровиробника іде просте лобіювання окремих підприємств. То в даній ситуації це є чистий, якісний короткий законопроект, який дуже добре, властиве, підтверджує моє постійне зауваження з приводу того, що депутати готують якісніше закони, ніж Кабінет Міністрів. Якісніші, швидше підготували, вчасно. І тут через деякий час Кабінет Міністрів, прочитавши законопроект депутата, вирішує запропонувати ще й свій. Я розумію, що можна сказати, що там механізм, машина працювала, запустили і цей, то треба регулювати цю машину, постійно її змащувати і доглядати, щоб вона не давала збою, як це сталося цього разу. Тому я закликаю в першому і другому читанні підтримати, тому що він короткий , якісний і дає можливість вітчизняним виробникам кабельної провідникової продукції нормально працювати на внутрішньому українському ринку. Дякую.
Дякую. Качур, будь ласка, мікрофон. Фракція "Наша Україна". Ні, мікрофон народного депутата Качура. Я думаю, що ви швидше до трибуни добіжите і тут зможете висловити свої застереження.
Враховуючи дуже обмежений час, шановні депутати, у мене до вас прохання. Є ще декілька законопроектів, але є один, який стосується конкретних людей. Тобто неврегульована норма зачіпає інтереси конкретних людей. Тому якщо, Володимире Михайловичу, якщо немає заперечень у депутатів, щоб ми розглянули законопроект, який називається про внесення змін до Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" і щоб це розглянути ще сьогодні, враховуючи дуже короткий час. Я би дуже просив народних депутатів підтримати це. Це стосується долі конкретних людей.
Шановні народні депутати! Одну хвилинку, шановні колеги. Одну хвилинку, я ж не давав вас слова. Одну хвилинку. Шановні колеги, якщо таким чином можна домовитися. Якщо немає заперечень, одну хвилинку, з боку депутатів, яких законопроекти мають зараз розглядатися, якщо немає заперечень з боку депутатів, які записалися на виступ у "різне", а у нас записалося сорок народних депутатів, тоді можемо розглядати цей проект. У нас з цим проектом треба раз, два, три, чотири, п’ять, це треба п’ять доповідачів, а потім обговорення. Ми його просто фізично не встигнемо. Це треба нам півгодини часу мінімум.
Давайте зробимо так.
Я прошу згоди Верховної Ради. Якщо Верховна Рада. Будь ласка.
Включіть, будь ласка. Блок Юлії Тимошенко. Володимире Михайловичу, справді закон важливий. Давайте чесно абсолютно, тут ми з вами домовимося. Давайте чесно, ми з вами домовимося. Володимире Михайловичу, давайте ми чесно з вами домовимося, щоб вибрати день у наступний вівторок, і всі виступлять. Але абсолютно чесно, щоб воно на, щоб воно було на координаційній раді і залишити на вівторок.
Шановні народні депутати! Ми ж тут знаходимся з вами не на ринку, де ми домовляємося. На погоджувальній раді я доведу до вашого відома, що є пропозиція розглянути цей проект. І рішення погоджувальної ради, ми тоді будемо його розглядати. Ну, ви ж не ставте мене в незручне становище. Ну якщо б зараз була воля, є заперечення. Я не заперечую, но є заперечення.
Ну дайте мені одну хвилину.
Так, 13 година. Переходимо до розгляду "Різного". Юрій Кармазін. На табло, будь ласка, хто записався в "Різному". Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна", підготуватися Пузакову.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати! Я неодноразово піднімав питання щодо розбазарення лісових ресурсів нашої держави. Звертаюся і зараз до посадових осіб, Служби безпеки України, Генерального прокурора України, Ради національної безпеки і оборони України, де ніяк не можуть нікого призначити, звертаюся до Прем’єр-міністра України Януковича і безпосередньо до Леоніда Даниловича Кучми! Леоніде Даниловичу! На ГУАМ із кількох президентів приїхали ви двоє, як в тій пісні - я і моя Маша. Тому, мабуть, треба повернутися до наших проблем, до наших проблем, тому що в умовах економічного спаду, тотального безробіття населення, його збідніння, лісогосподарські об’єднання Карпатського регіону розробляють кабальний для України українсько-австрійський проект, так званий "Карпати-ленд". Згідно з цим проектом австрійській фірмі надається в довготермінову оренду - на 25 років 200 тис. га карпатського лісу разом з усією інфраструктурою - робочою силою та правом вирубати стиглі ліси. Проект передбачає цілковиту закритість території австрійського лісокористувача і стовідсоткове абсолютне керування всім господарським процесом протягом 25 років. При цьому австрійська фірма має цитую: ".право відбору необхідної техніки на розсуд фірми, право на безперешкодне пересування всіма лісовими дорогами, право вільного розпорядження всією виробленою продукцією". І це в той час, коли наші співвітчизники, виборці позбавлені роботи, потерпають від злиднів і негараздів, вимушені їхати за кордон у пошуках кращої долі. Хіба може наша держава допустити, щоб основний лісовий ресурс - деревина - за копійки йшов за кордон? Чому австріяки не хочуть і не здійснюють вирубку лісу у себе вдома? До речі, відсоток лісів у Австрії набагато вищий, ніж в Україні, однак вони бережуть свої природні багатства! За лісом ідуть до українців, користуючись при цьому безпринципністю, продажністю, хабарництвом, яке панує в цій сфері. Австрійський уряд не зацікавився херсонськими пустелями і нижньодніпровськими пісками. У своєму проекті австрійці планують проводити діяльність виключно на території реліктових лісів Карпат, практично єдиному у Європі місці, де збереглася незаймана природа. Чим ще приваблюють Карпати? Дешевою робочою силою, можливістю пристосувати застарілу техніку, повністю розпоряджатися українським лісом і бути при цьому абсолютно вільним у своїх діях. Адже проект виключає контроль за використанням лісових ресурсів українською стороною. Питання неприпустимості реалізації даного проекту неодноразово піднімалося в українських засобах масової інформації. Але Державний комітет лісового господарства, і голова Колісніченко, і місцеві керівники лісогосподарських об’єднань обома руками за цей проект. Ну, звісно, хіба може генеральний директор "Львівлісу" Дейнеко відмовитись від такої легкої здобичі?! У своїх інтерв’ю він заявляє: проект принесе значні прибутки. А я заявляю, що такі люди шкодять майбутньому держави і не бояться навіть Господа. Проект "Карпати-ленд" - безпрецедентне порушення законодавства України, її Конституції, права наших громадян на природні ресурси держави, в якій вони живуть. Реалізація спричинить безробіття наших працівників. Давайте подумаємо про майбутнє наших дітей, адже їм ще після такого господарювання жити. І я прошу направити те, що я виголосив, до Генеральної прокуратури, до Служби безпеки, до уряду і до Президента для вжиття негайних заходів по припиненню знищення лісів.
Мельник Микола Євтихійович буде виступати наступним.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Шановний Володимире Михайловичу, як вам відомо, у Кіровограді склалася гостра соціально-політична криза, яка паралізувала життєдіяльність міста. Усі негаразди виникли внаслідок протистояння між міським головою Миколою Чигиріним і фракцією "Трудова Україна" , яка не змогла забезпечити перемогу на виборах свого кандидата. З того часу вона поставила перед собою мету: домогтися зміщення легітимно обраного Чигрина з посади голови міста, щоб то не було не гребуючи ніякими методами. Головною зброєю вони зробили зрив сесійних засідань міської ради. Було зірвано 12 засідань. В результаті бюджет міста, який треба було прийняти ще в січні, не затверджений до сьогодні. Неприйняття бюджету привело до тотального зубожіння всієї інфраструктури міста, не ремонтуються об’єкти життєдіяльності, дороги, школи, місто не готується до зими. Такими діями нанесено місту збитки більше, як на 10 мільйонів гривень. Вчителі не отримують зарплату, відпускні, в такому стані медичні працівники, культура, гинуть відомі по всій Україні творчі колективи. Міськвиконкомом позбавлені можливостей надавати допомогу в ліках ветеранам та всім гостронужденним. Населення терпеливо чекало і надіялося на кращі 6 місяців. Але терпінню прийшов край. Доведені до відчаю представники бюджетних організацій, пенсіонери і ветерани почали масові протести і пікетування сесій з вимогою прийняття бюджету. Апогей цієї боротьби мав місце 9 червня. Учасники пікету, дізнавшись, що трудовики знову відмовилися навіть включити до порядку денного питання бюджету, увійшли до зали засідань, закрили всі виходи і вимагали прийняття бюджету. Люди пішли на крайні заходи. Масовий пікет знову повторився 25 червня. Викликає серйозну тривогу той факт, що протистояння і протидія трудовиків практично всі громадськості міста добре відомі чинам Тігіпку - голові партії Трудова Україна, Януковичу - Прем’єр-міністру України, котрий не так давно відвідували місто. Знає, що твориться в Кіровограді і Президент, до якого неодноразово зверталися жителі міста. Кіровоградці добре розуміють компанію, розв’язану під керівництвом "Трудової України", та інших олігархічних угрупувань як таку, що веде до штучного геноциду населення окремого взятого міста як руйнування соціально-політичної основи держави. Все це діється на очах голови облдержадміністрації та Президента України. Невже вам байдуже, як гине місто і люди в ньому. Кризове становище міста є результатом протистояння партії олігархів вам підвладних. Чому ж ви не реагуєте на руйнівну безмежність. Невже ви зацікавлені у деструктивній діяльності тих партій, які підривають фундамент вашої влади. Пане Президенте, якщо у вас є ще почуття відповідальності перед народом, кіровоградці просять негайного вашого втручання у стан справ у місці, допомогти голові міста виконувати свої обов’язки, бо терпінню людей прийшов кінець. І як наслідок можливі соціальні і політичні потрясіння. Дякую.
Юрій Соломатін, підготуватися Миколі Мельнику.
Юрій Соломатін, фракція комуністів, місто Київ і Київська область. Шановні колеги, шановні радіослухачі, за дорученням київських міського і обласного комітету партії Комуністичної партії України я маю вас проінформувати за те, що зазначені політичні організації прийняли рішення провести 9 липня у середу у місті Києві пікетування Верховної Ради України і Кабінету Міністрів України в зв’язку з підвищенням цін на предмети першої необхідності, насамперед на харчові продукти. О 9-й годині 45 хвилин всі, хто не байдужий і хто повстане на захист своїх конституційних прав як громадянина України має приїхати на метро станція Арсенальна, до метро станція Арсенальна і далі пройти разом у колонах до 10 години до Верховної Ради України. Саме тут перед стінами Верховної Ради викласти свої вимоги і пропозиції до головного законодавчого органу нашої держави і об 11 годині так само виступити перед будинком Кабінету Міністрів України на вулиці Грушевського. Тому я закликаю всіх мешканців міста Києва і Київської області, насамперед, районів, які знаходяться у найближчому розташуванні від міста Києва, і з котрих можна електричками, автобусами нормально доїхати до міста Києва відгукнутися на ці пропозиції і о 9 годині 45 хвилин на станції метро "Арсенальна" зібратися. Це буде тим, що є, виконанням громадського обов’язку і виконанням конституційних прав громадянина України. Кожен має право на те, щоб використати те. що записано у Конституції. Я дякую вам за увагу.
Слово надається Мельнику. Наступний Костинюк. Будь ласка, Миколо Євтихійовичу.
Микола Мельник, Соціалістична партія України, Вінниччина. Шановний Головуючий! Шановні депутати! У цій залі і зі її межами із пам’ятної лютневої зустрічі Президента держави Кучми, Прем’єр-міністра України Януковича, аграріями України ведемо пусту балаканину з невеликими перервами про катастрофічну ситуацію в агропромисловому комплексі України. То виступають на перед ній край несприятливі погодні умови, то невдалі реформи на селі, які призвели до розвалу цього провідного сектора економіки держави. Хто не виступає або критикує, або обіцяє селу підтримку. Село тим часом поступово чахне, угасає. За цю довгу безплідну говорильню село не отримало на компенсацію свої втрат від стихії і невдалих реформ ні гривні. 500 мільйонів гривень, які пообіцяв Янукович, десь по шляху до агропромислових підприємств зачепились за гнилий пень і пішли корчем під землю. 500 мільйонів обіцяних, це мізер для такого великого агропромислового комплексу нашої України. Тим благодійникам, які думають поки що рятувати село від самих, я схематично наведу цифри. Україна засіяла в межах 8 мільйонів гектарів озимих. Із них 5 мільйонів загинули. На кожний гектар селянин поніс затрат в межах тисячу гривень. П’ять мільйонів загиблої озимини множимо на тисячу гривень - рівняється п’яти мільярдам гривень! 500 мільйонів - це лише крихти, 100 гривень на один гектар, яких село не побачило і, напевно, ніколи не побачить по простій причині. Ядро корупції в державі - Президент і його найближче оточення. Обіцяне пониження процентної ставки на кредит заморожено. Або отримувати будуть ті лише клієнти, які чудом зуміють взяти нові кредити. Усі, від Президента до Голови Національного банку, знають, що банки всі, без винятку, при видачі 18 відсотків нового кредиту укладають з клієнтом додаткову угоду на 5-7 відсотків на розвиток своїх банків. Звідси село отримує не під 18 відсотків, а всіх 25 відсотків. Разом з тим, застерігають урядовці, кредит на компенсацію буде надаватися лише тим господарствам, які якимось чудом уговорять десь якогось пришелепуватого банкіра на 18 відсотків. Цинізм вищої гільдії! Село завідома ніякої компенсації не отримає. Сьогодні раптом депутати, навіть з більшості, які ворожо ставляться до селянина, забили в набат: загроза продовольчій безпеці держави! Називаю цифри. А це від двох до п’яти мільйонів тонн зерна, які вони готові завезти на Україну! Чи це не продовження торішньої згубної політики, яка привела село до економічної катастрофи. Аграрію уже пора не вірити брехунам, які займають державні посади. Корумпований посадовець - злочинець, оточення Кучми і всі посадовці - мільйонери. Дякую за увагу.
Слово надається Богдану Костинюку. Наступний Хмара.
Народний Рух України, "Наша Україна", Богдан Костинюк. Шановні народні депутати, шановний головуючий! Оновлення і поступальний, прогресивний розвиток будь-якого суспільства, особливо того, що формується, багато в чому залежить від того, як суспільство і державні інституції ставляться до молоді, сприяють її повноцінному вступу у самостійне життя. Отже, проблема молоді сьогодні має розглядатися з позиції не лише сьогодення, а й майбутнього, тому що суспільство продовжує себе саме через молодь. Чи може сьогодні людина стверджувати, молода людина, що вона щоденно відчуває турботу про себе всіх інституцій держави? Безумовно, ні. Теперішнє молоде покоління формувалося, на жаль, в умовах не багатої демократичної держави, а в умовах занепаду норм моралі, в умовах корупції і хабарництва, політичних вбивств найкращих представників української еліти. Суспільно-економічна ситуація і масове безробіття змусили понад 7 мільйонів наших громадян, а це в основному молодь, їхати за кордон у пошуках засобів для прожиття. діти заробітчан виховують без батьків, розпадаються сім’ї. Крім того, значна частина громадян України з волі роботодаців є. нелегала у своїй рідній державі. І хоч це виглядає, все це дико, ніхто вже не робить з цього особливої таємниці. Дуже малою частка є державного замовлення у вищих навчальних закладах держави, а плата за навчання є занадто висока. Таким чином у вузах фактично вчаться лише діти матеріально забезпечених батьків. Сільська молодь складає найменшу частку серед зайнятого населення, умови життя у селі стали настільки непривабливими, що молодь використовує першу-ліпшу нагоду аби затриматися в містах, промислових центрах чи виїхати за кордон. Дуже надзвичайно поганим є матеріально-технічне забезпечення сільських шкіл, що має негативний вплив на рівень знань учнів. Традиційна - я підкреслюю - традиційна українська сім’я завжди виховувала у молодого покоління працелюбність, чесність, порядність, негативне ставлення до надмірних витрат і так дальше. Сучасна, я би сказав міська сім’я, оперує зовсім іншими цінностями - вмінням встановлювати потрібні ділові зв’язку, близькість до розподілу ресурсів, поїздки за кордон і так далі. На нашому кримінагенно-мафіозному ринку, по суті, не можливо знайти місце без протекції. 29 червня в Україні відзначали День молоді. Були проведені масові шоу під гаслами "Молодь - це наше майбутнє" і святковими салютами. А наступного дня залишається все так, як сказано вище. Молодіжна політика нині перебуває під опікою теперішнього голови Адміністрації Президента Віктора Медведчука перебуває на межі зникнення. Вважаю, що проблеми молодого покоління є питанням національної безпеки України. І в контексті саме національної безпеки пропоную розглянути, заслухати Кабінет Міністрів України стосовно проблем молоді, щоб провести парламентські слухання, саме, підкреслюю, у контексті національної безпеки України. Дякую.
Степан Хмара. Наступний - Шурма.
Хмара, фракція Блоку Юлії Тимошенко, партія "Батьківщина". Шановні співвітчизники! Сьогодні проблема продовольча затьмарила всі проблеми в Україні, якось відсунула їх на сторону. І саме ця проблема показала всю гнилість і бандитизм нинішнього режиму на чолі з Кучмою, і це саме є наслідок його діяльності. Замість того, щоб вирішувати ці нагальні проблеми, які не зменшується, а збільшується. Режим Кучми затіяв велику політичну авантюру і під акомпанемент так званої політичної реформи намагається узаконити і поглибити кримінально-мафіозний режим України на чолі з Кучмою через ревізію нині діючої Конституції. Це відбувається на кожному кроці. І проблеми, які сьогодні є в Україні, це не є наслідок недосконалості Конституції, а навпаки - недотримання Конституції, законів України і насамперед Президентом Кучмою. Для прикладу хочу назвати вам один момент, як руйнується судова гілка влади, яка ще поки-що не зовсім розтоптана і не поставлена цілковито на службу режиму на відміну від інших силових структур, які замість охорони прав і інтересів громадян фактично працюють на обслуговування і захист нинішнього режиму. Для прикладу ситуація, яка склалася в Вищій раді юстиції, яка має особливе значення в формуванні судової гілки влади. а також вплив на клімат саме в цій гілці влади. Внаслідок того, що Вища рада юстиції працює поза правовим полем, оскільки її очолює колишній кінолог, нині народний депутат Ківалов, який незаконно займає місце голови Вищої ради юстиції, і всі рішення її є незаконними. І що вона робить? Ми бачили, як розправляються з суддями, так же поступили з заступником голови Апеляційного суду Харківської області паном Бородіним, який незаконно звільнений внаслідок не тільки того, що незаконно очолює Вищу раду юстиції Ківалов, а й тому, що Вища рада юстиції перевищила свої повноваження. Так само хочу розправитись з суддею Василенко, який посмів порушити кримінальну справу проти Кучми, і Вища рада юстиції теж зробила подання, незаконне подання про його звільнення з посади судді Київського апеляційного суду. Тому закликаю всіх вас, шановні співгромадяни, взяти участь в акції 9 липня під гаслом "Ні підвищенню цін на продовольство! Геть руки від Конституції!".
Так, Шурми немає, не бачу. Наступний Юрій Ширко. Підготуватися Шкілю.
Юрій Ширко, "Наша Україна", Українська народна партія, місто Рівне. На 11 липня 2003 року президенти Польщі і України запланували спільний захід з нагоди шестидесятиріччя трагічних подій на Волині та з метою вшанування пам’яті жертв польсько-українського конфлікту часів Другої світової війни. В процесі підготовки до шестидесятиріччя трагічних подій на Волині українські науковці вперше серйозно підняли історичні пласти українсько-польського протистояння 20 століття. Розглядаючи конфлікт між українцями і поляками не лише на частині території Волині, а й Волинського., Холмщини, Підлящщя,. Наукові конференції, проведені за участю українських і польських істориків, вивчення архівних матеріалів, опитування свідків показали, що міжнаціональне протистояння українців і поляків має глибше коріння, вагоміші причини, інше співвідношення людських втрат, ніж їх прийняла офіційна українська влада з подачі польської сторони, зокрема, героїзованої польської АК, що діяла, як армія окупаційна на етнічних українських землях. І на рахунку якої 10 тисяч безвинно замордованих українців. В цьому контексті роль Української повстанської армії й досі не визнаної в незалежній українській державі воюючою стороною у Другій світовій війні, потрібно класифікувати, як законну і справедливу національно-визвольну боротьбу на своїй землі проти всіх окупантів. Таку вимогу поставлено і в затвердженому рішенням Волинської обласної ради та підтриманою Рівненською і Тернопільською обласними радами звернення до Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України. В цьому документі говориться про неприпустимість запланованих на 11 липня 2003 року мастштабних заходів на території Волинської області щодо вшанування жертв серед польського населення за участю офіційних делегацій України і Польщі. Залишається таємницею, які саме формування у спільній заяві зафіксують Леонід Кучма і Олександр Квасневський. Чи справді рівнозначного двохстороннього прагнення взаємопрощення і примирення двох сусідніх народів, що пройшли нелегкий історичний шлях в своїх стосунках чи це буде одностороннє вибачення перед Польщею. Останнє було б ганебним приниженням українського народу. Кожен, хто пролив свою кров за волю і незалежність, гідний слави героя України. Виголошені президентами України і Польщі заяви під зустрічі в Павлівці на Волині, якщо така все ж таки відбудеться, повинні б стати початком справді дружніх, добросусідських, як рівного з рівним стосунків двох європейських народів і держав. Усвідомлюючи важливість для України і українського народу покритою таємничістю зустрічі у Павлівці Іваничівського району на Волині президентів України і Польщі, запрошуємо взяти участь у заходах 11 липня 2003 року і стати свідком важливої історичної події - взаємопрощення і примирення двох сусідніх народів - або захисником гідності українського народу, а також на мітинг у місті Луцьку, який відбудеться цього ж дня о 18 годині. Дякую.
Андрій Шкіль. Наступний Лещенко.
Дякую. Шкіль Андрій, фракція блоку Юлії Тимошенко, Українська національна асамблея. Ну, я хотів би скористатися цим часом, для того щоб привітати. Багато присвятили тем, виступів наших багато присвятили роботі, утворена ціла депутатська слідча комісія по вбивству журналіста Гонгадзе. І хотів би привітати його маму, пані Лесю Гонгадзе, з днем народження і, сподіваюсь, від тої кращої частини Верховної Ради. Їй виповнилося 2 липня цього року 60 років. Це людина, яка мужньо витерпіла знущання над собою, вбивство сина. І, я думаю, вона варта того, щоб її привітати з цим днем. А зараз я хотів би перейти вже до теми виступу. В першу чергу, я хотів би наголосити на тому, що ми все менше і менше уваги приділяємо ситуації, яка складається в регіонах. Зараз був виступ Прем’єр-міністра з цієї трибуни, який розповідав нам про те, що якісь там кримінальні справи порушуються проти тих, хто притаює зерно, якісь там вчинив злочини, і в зв’язку з тим, що зараз утворилася складна проблема із постачанням зерна і постачанням борошна відповідно на хлібопекарній промисловості. Так ми і не знаємо, хто, як, я так відчуваю, що скоро будуть розвернуті продзагони, як це було у 1917 році, поїдуть туди, до області представники податкової інспекції вибивати хліб, витрушувати з закормів останню зернину, тому що я так і не почув, хто ж це був винен. Так мені ніхто не сказав і ніхто не поінформував, бо Генерального прокурора з цієї трибуни ми не бачили. Сподіваюся, що наступного тижня він зволить завітати сюди, позаяк його звинуватили у всьому, в чому тільки можна звинуватити посадову особу такого рівня. До того ж я хотів, щоб він дав мені відповідь, куди поділилися 3 мільйони гривень, які виділила Верховна Рада, проголосувавши, підтримавши постанову свою власну про виділення 3 мільйонів гривень на постраждалих від стихійного лиха у Львівській області. Зокрема цим цікавляться виборці мого округу, тому що в три райони мого округу, в один з районів виділили 70 тисяч, в другий - 7-, 140 тисяч виділили гривень. А де ділася решта, фактично більша частина суму, 3 мільйони гривень? куди вони поступили, з якої кишені у котру перекладаються? Я хотів би, щоб, до речі, ця частина мого виступу була оформлена як депутатський запит, куди поділися 3 мільйони гривень, скерованих Верховною Радою на подолання стихійного лиха, яке відбулося на Львівщині в середині весни цього року. До того ж я хотів наголосити ще на іншому. Тут якось вже звучало з цієї трибуни проблема відсутності очисних споруд у найбільшому місці України без очисних споруд, місці Самборі. Тут говорилося про волинську трагедію з поляками, я повністю, до речі, солідаризуюся із цією темою. Але не забуваємо, що є місце Самбір, яке скидає усі свої відходи у басейн річки Вісла. І це все лишається на совісті нашої держави і на відсутності елементарного фінансування Самбура. Я сподіваюся, що це також буде оформлено як депутатський запит. Це вже буде мій п’ятий запит з приводу відсутності фінансування будівництва очисних споруд у місті Сумбір. Дякую.
Володимир Лещенко, наступний Яворівський.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина, депутатське об’єднання "За союз України, Білорусії та Росії". Шановний Геннадію Андрійовичу, шановні народні депутати, шановні виборці. Із куцих повідомлень засобів масової інформації, які знаходяться у руках буржуазної влади або самої буржуазії, ви дізналися про те, що 29 червня цього року у День молоді на перетині кордонів трьох слов’янських держав України, Білорусії та Росії біля монументу дружби народів, що поблизу села Синьківка Городнянського району Чернігівської області відбувся Міжнародний молодіжний фестиваль. Хочу, як його учасник, більш детально поінформувати про цей грандіозний захід братерства наших народів, який має для них доленосне значення. Спочатку зазначу, що традиція проведення молодіжних фестивалів на цьому священному місці започаткована рівно 30 років назад. Завжди, незалежно від політичної ситуації, настрою вищого керівництва республік, фестивалі проводяться на офіційному рівні. Сюди приїздять керівники Чернігівської, Гомельської та Брянської областей, представники парламентів і урядів трьох держав. Молодь облаштовує наметові містечка, тут ведуться переговори, укладаються контракти, проводяться спортивні змагання, концерти, політичні дискусії і народні гуляння тощо. У ці дні не існує кордонів, без перепон зустрічаються один з одним українці, білоруси, росіяни, представники інших національностей. Стають привітними і жваво спілкуються між собою прикордонники, митники, правоохоронці. Ніхто силоміць не зганяє сюди людей, але йдуть пішки, ідуть на велосипедах, возах, автомобілях та автобусах і малі, і старі, зблизька і здалеку десятки тисяч. Ось і цього року за підрахунками компетентних органів присутніх на святі слов’янських народів було біля 30 тисяч чоловік, а фактично значно більше. Хоча офіційні делегації від трьох держав налічували лише по 20 чоловік. Перебуваючи у вирі цього надзвичайно важливого людського дійства, забуваєш про сьогоднішні негаразди, про політичні амбіції вождів націй, про їхні одновекторні погляди кудись на Захід чи за океан, глибоко віриш, що братньому союзу трьох незалежних держав обов’язково бути, бо союз створюють не президенти, а народи. І наш союз розпочинається з Синьківки. Принагідно зазначу, що парламенти Білорусії та Росії приділяють міжнародним молодіжним фестивалям значної уваги. Депутати обов’язково є членами офіційних делегацій. Лише наша Верховна Рада їх поки що не ставить на належний державний рівень. Тому шість народних депутатів України, членів депутатського об’єднання " За союз України, Білорусії та Росії" брали участь в цьогорічному фестивалі неофіційно, хоча і провели зустрічі з членами білоруських та російських об’єднань "Зубр". У минулому році господарем фестивалю була Росія, в цьому Росія, у наступному Україна. То ж давайте, Геннадію Андрійовичу і шановні колеги народні депутати, включимося в його підготовку і обов’язково візьмемо участь. Цим ми сприятимемо створенню єдиного економічного простору і в подальшому братнього союзу трьох рівноправних незалежних слов’янських держав. Дякую за увагу.
Володимир Яворівський. Наступний Бокий.
Володимир Яворівський, Блок Віктора Ющенка, "Наша Україна". Я хочу приєднатися до слів Андрія Шкіля і, справді, привітати цю стражденну українку - маму Георгія Гонгадзе, яка вже стільки років не може виконати, бодай, свого християнського обов’язку поховати свою дитину. І заодно звертаюся до львівської міської влади, до пана Буняка з великим проханням, я думаю, від всіх совісних депутатів, у нас їх дуже багато, виділіть, врешті-решт, житло для цієї жінки. Заслужила воно цього. Я переконаний, що пан Буняк це зробить. Я піднявся на цю трибуну, щоб виконати доручення Блоку Віктора Ющенка, "Наша Україна", і донести до наших виборців позицію Блоку "Наша Україна" з приводу тих подій, які зараз відбуваються. Чесно кажучи, мені здається, що якщо в нашій владі і там, на Банківській, і поза Банківською є мислячі люди, а вони, мабуть, є, то, мабуть, сьогодні вони повинні вже визнати, що вони є, про їхнє правління Україною історія напише як про сірий, бездарний абсолютно період, який привів до занепаду нашої нації. Якщо на те пішло, давайте скажемо і нехай люди це почують. Практично наша влада сьогодні втратила не лишень совість, а втратила практично всі важелі управління над економікою, над народним господарством, над армією, над усім. Вона сьогодні зайнята одним-єдиним - самозбереженням. Мабуть, більш аморальнішої влади немає ніде в Європі! Подивіться, наші сусіди в цей період як рухаються вперед! Як нарощує потенцію економічну, політичну, авторитет свій поляки, чехи, словаки! На наші ж голови падає тільки: "Ганьба, ганьба, ганьба і ще раз ганьба". Нас втягнули в страшну, в дику авантюру з нестачею хліба в Україні. Це могло бути тільки в 33 році, коли Йосип Джугашвілі втягнув нашу націю, та ще в 47-му році, де були якісь певні і повоєнні ситуації. Які підстави сьогодні є!? І це афера - яку здійснила влада! І представниці цієї влади сидять тут, у цьому залі! За безцінь вивезено хліб за кордон, за безцінь. Тепер вони цей хліб продали, будуть продавати за світовими цінами і продавати нам же таки! Тобто двічі, двічі, власне кажучи, наш народ опустили від цього. І в той момент замість того, щоби думати про це вчора, замість того, щоби приймати ці законопроекти, вони все відклали. Найголовніше - зберегти Леоніда Даниловича! Найголовніше, щоби вони ще посиділи, ще нами покерували. Та ким уже керувати, люди добрі? Ви ж подивіться, що відбувається з цією країною. Ми не маємо лідера нації сьогодні! Сьогодні затівати реформи може тільки влада, яка має довіру нації. А сьогодні мізерна довіра до Президента і затівають цю конституційну так звану реформу! Я ще раз кажу: це все затіяно заради одного - щоби Леонід Данилович ще 3-4 роки правив Україною. Якщо це станеться, повірте мені, через 2 роки уже ніким буде правити. Через те ми стояли, стоїмо разом з опозицією за те, щоби не дати можливості провести ці псевдореформи на збереження авторитарного режиму Леоніда Кучми. Дякую.
Іван Бокий, наступний - Оробець.
Шановні колеги, шановні українці! Учора в цьому залі була в кінці засідання розіграна комедія і потім вона була оприлюднена на першому каналі українського телебачення, де опозицію поставили начебто до стінки, що начебто це опозиція зірвала роботу Верховної Ради. Навпаки - це вчора більшість зірвала, бо вона хотіла, щоб Леоніда Даниловича Кучму шляхом передачі проекту його конституційної реформу у Конституційний Суд хотіла продовжити йому повноваження і благословити його на третій строк. Це все виглядає дуже кумедно. Це більшість показала себе, вибачте, отим дурником із приказки, якому вручили товкача, щоб він сам собі побив вікна. Ну а взагалі-то, взагалі-то, ну якби була тут більшість більш представлена, тут я бачу тільки двох представників більшості, взагалі-то я думаю, що вам уже пора перестати.митися із такою постаттю як Кучма. Ви ж всі прекрасно розумієте, що Кучма - це національна ганьба українського народу, причому ганьба на віки. А ви за нього хватаєтеся. як за порятунок. Це смішно! Це огидно! І це, вибачте, просто непристойно. А ви ж вважаєте себе ще й політиками, вибачте. І про те, що Леонід Данилович Кучма хоче правити далі ще свідчить один такий факт. У виставці спецтехніки, яку організувало Міністерство внутрішніх справ України, виставлено дуже цікаві зразки дуже цікавої техніки. Це машини, які прилуцькі конструктори сконструювали на основі КРАЗу для того, щоб установлені водні гармати там. Це для того, щоб під час мирних демонстрацій людей штабелювати з допомогою води. З цих водних гармат вода буде збивати людей за 50 метрів. І ви розумієте, коли Президент дає команду на такі речі, це означає, що він боїться народу, що він боїться вже сам себе. Штабелювати людей, як штабелювала колись сталінщина в концтаборах, штабелювати їх на мирних демонстраціях. До цього можна додуматися тільки в агонії. І ця агонія, як ми бачимо, триває в наших очах. І я хочу нагадати так, як і попередні промовці від опозиції, що 9 числа ми закликаємо всіх киян, представників регіонів, зібратися біля Верховної Ради для того, щоб висловити свій протест і проти того геноциду хлібного, який зараз почався в Україні, а його благословила влада для того, щоб зібрати гроші на наступні вибори Президента. Вони планують, а може ж і будуть вибори. Або для того, щоб зберегти себе при владі. Тому о 9 годині ранку ми всі вас чекаємо біля стін Верховної Ради. І давайте в кінці кінців скажемо і оцій більшості, яка приймає від Президента, оті товкачі, якими б’є свої вікна, і давайте скажемо і владі самій, що час її минув, нехай вона не ганьбиться, хай вона іде від цього народу, бо вона не гідна цього народу, великого народу, народу Тараса Шевченка. І вона повинна неминуче піти. Вона піти. І її не злякають ні водні гармати, ні взагалі гармати, ні оці зміни, які відбуваються так катастрофічно. І ви розумієте, що це все схоже вже просто, ну, на таке дійство театральне, якому вже немає і назви, Я думаю, що вже в кінці-кінців пора сказати цій владі те, на що вона заслуговує. Спасибі.
Юрій Оробець, наступний Тарас Чорновіл.
Шановні депутати, шановні виборці! Я брав участь і спостерігав багато виборів, але те, що робила влада і СДПУ в Мукачево, це переходить будь-які рамки. Свідчу про те, що кандидат від СДПУ розгорнув фінансову піраміду. ГОЛОС З МІСЦЯ. "О", "о".
СДПУ(о) і намагався всім вручити по 20 гривень. Однак це не допомогло. Саме тому організували в суді, через суд зняти кандидатуру від "Нашої України", але і це не вдалося. Коли суддя зачитував рішення суду, депутат від СДПУ(о) Шуфрич почав зривати засідання суду і зірвав, після того півтори години тиснув на суддю, щоб суддя поміняв рішення. Тільки коли прибули народні депутати України з Києва, кінчилася ця ганьба, і депутат Шуфрич тікав через задній прохід. [[Сміх, оплески]] Саме тому СДПУ(о) усвідомило, що вони програють вибори, бо вони не мали шансів виграти, любий соціолог підказав, що їхній кандидат не прохідний. Саме тому о 15 годині було прийнято рішення зривати вибори. Було викликано із Києва літак із представниками Міністерства надзвичайних ситуацій. По анонімному дзвінку було заявлено ці виборчі дільниці заміновані. Ми, народні депутати, приїхали в відділення міліції і заставили все-таки не піддаватися на ці провокації. Безпосередньо цими провокаціями займався глава Держадміністрації, голова СДПУ(о) Різак. Прибула Ніна Карпачова, і все-таки вибори були проведені до кінця. Коли ясно було, що по бюлетенях СДПУ(о) програло. Було скликано СДПУ(о), триста братків, обритих наголо, з цепами, бандитів, які вибивали двері виборчих дільниць, били вікна і депутати змушені були контролювати виборчі бюлетені, щоб їх не було забрано, не було пошкоджено. І ми виграли. Саме СДПУ(о) хоче зараз через суд зробити вибори не дійсні, вказуючи на те, що вони робили, як вони робили і щоб вибори були визнані не дійсні. Але СДПУ(о) і олігархи програли. Наші виборці вже не купуються на їхні обкрадені 20 гривень, і ми заявляємо, що Мукачево - це Сталінград СДПУ (О) олігархів і їхнього Президента, вони не пройдуть. Геть Кучму!
Тарас Чорновіл, наступний Михайло Косів.
Шановний Геннадій Андрійовичу! Шановні колеги депутати! Дорогі радіослухачі українці! Вчора і сьогодні засоби масової інформації посилено мусують пропагандистську качку про те, як вчора опозиція зробила мовляв все можливе і неможливе для того, щоб не дати можливості прийняти цілий ряд потрібних необхідних для України законів, прийняти і затвердити цілий ряд суддів і основне ніби опозиція вчора заблокувала процес порятунку України від голоду. Я хочу сказати, що більшої брехні , більшого перекручення всього навпаки просто важко собі уявити. Вчора ми зуміли зупинити хай на якийсь час, але все ж таки зупинити наругу над Конституцією, введення в Україні диктатури і ще одним кроком перешкодили тим хто цього дуже хотів зайвий раз нажитися на українцях, зайвий раз нажитися на нашому народі, на тих же самих селянах і зайвий раз в них красти ще гігантські суми коштів. Ті постанови, які пропонувалися, і ота вся істерія, яка робиться навколо нинішнього неврожаю і тих подій, які пов’язані з харчовою кризою, просто вражає. Основний хід цих подій можна викласти в кількох пунктах, в кількох сходинках розкрадань. Спочатку в минулому році надактивно робили приписки, для того щоб підвищити нібито до рекордних розмірів урожай, внаслідок чого дістали можливість вивезти велетенську кількість зерна за кордон і за великі гроші там продати і перший раз заробити. Після того, коли виявилося, що зерна, дійсно, в Україні майже на критичній межі, почали роздувати продуктову паніку. Ви бачите, на яких телеканалах ідуть ці матеріали, йде, безперервно розкручується ця тема. Саме ті люди, які є власниками цих каналів, цих ЗМІ, сьогодні хочуть заробити на колосальному скачку на ціни на харчі. Це абсолютно штучно створений ними процес. Після того протягуються через Верховну Раду спочатку зміни до бюджету, де закладається півмільярда гривень нібито на аграрну галузь. Ні одна гривня з цих мільярдів до села не дійде. Після того вносяться постанови, якими плануються ще гігантські вливання теж нібито в аграрну галузь. Ті гроші не доходять до села. Це є третій пограбунок. Четвертий напрямок: ще дозволити ввезти в Україну без мита, без податків, без нічого імпортне зерно, чим, крім усього іншого, заробивши для себе, заробивши на наступні президентські вибори Кучмі, заробивши на отой свій фальшований, як завжди, референдум, на його фальшування щодо підтримки ініціатив Президента, а, коротше кажучи, по-простому і чесніше: задля продовження терміну перебування Президента на своїй посаді ще на 2 чи 3 роки, - ще й паралельно вгробити українське село і почати оце розграбовування на наступний рік. Будьмо свідомі, усвідомлюймо ті вчинки і ті дії, не піддаваймося тій агітації, яка пробує не тільки нас обдурити, а обідрати до копійки. Не дамо себе обманути і не дамо себе ограбувати. Дякую.
Михайло Косів. Наступна Валентина Семенюк.
Валентина Семенюк дуже симпатична жінка, і я зовсім не маю нічого. Шановні колеги і шановні радіослухачі, а особливо телеглядачі. Я після вчорашнього дня мав від своїх симпатиків дуже багато дзвінків, бо виявляється, що камера вчора також зафіксувала мене тут, біля цієї трибуни. Отже, я хочу пояснити тим, хто цим чи то стривожений, чи зацікавлений свою позицію. Отже, що відбувалося вчора. Вчора ми мали прийняти, подумайте тільки, Закон про внесення змін до Конституції України. Доповідачів було двоє - це міністр юстиції Лавринович і голова Комітету з питань державного будівництва Матвієнко. Ми доповідь Матвієнка вислухали. Голова поставив його пропозицію, проект на голосування. У залі цей проект набрав 202 голоси. Це було наперед обумовлено, бо у всіх коментарях президентських структур і коориднаторів так званої парламентської більшості говорилося про те, що дев’ять десятих, уявіть собі ще до голосування вони знали, що дев’ять десятих, тобто 90 відсотків є за те, що пройде президентський проект. Що у президентському проекті? З одного боку, це хабарі. Тобто хабар Конституційного Суду, членам Конституційного Суду, у яких знімається термін перебування і віковий ценз їхнього перебування на своїй посаді. Хабар депутатам, при чому всім, починаючи від депутатів сільської ради і закінчуючи Верховною Радою, бо їм продовжується термін ще на один рік, тобто на 5 років. Таким чином, вибори депутатів відбуватимуться не у 2006, а у 2007 році. Але разом з тим вибори і депутатів, і Президента в один рік. Отже, якщо нас із вами будуть вибирати за цим проектом в останню неділю березня 2007 року, то нинішнього Президента щойно в першу неділю грудня також 2007 року. Цей Президент і ця влада хочуть продовжити своє існування рівно на три роки і один місяць. Це може витримати Україна? Це може витримати обікрадений український народ? Адже те, що сталося на зерновому ринку України, це не помилка чиясь, це злочин, це злочин, за який влада мусить відповідати. Вони село обдурили, а потім обікрали. От чому вони хочуть продовжити своє існування ще на три роки і один місяць. Ось чому, шановні мої виборці і симпатики я був вчора тут біля цієї трибуни.
Будь ласка, Валентина Семенюк. Наступна Григорович.
Дякую. Я хочу продовжити. Семенюк, фракція Соціалістичної партії. Я хочу тут підтримати шанованого мною Михайла Васильовича Косіва стосовно того, що хотіли продовжити і хочуть продовжити нинішня влада свої повноваження через дачу хабарів записані, я маю на увазі, умовно у Конституції. Разом з тим я хочу сказати, що подібними подачками, які були подані у вигляді проектів законів щодо аграрного сектору, саме на такі вибори закладалися ще і гроші. І сьогодні хлібна афера - це афера грабунку українського народу на наступні вибори. Саме це треба пояснити нашим громадянами України. І те, що вчора відбувалося в залі стосовно того, що не була підтримана пропозиція про направлення президентського варіанту Конституцій до Конституційного Суду, це результат тої боротьби або буде Україна, або її не буде, або буде криміналітет управляти державою. Разом з тим я хочу звернутися до громадян України. Сьогодні від громадян залежить дуже і дуже багато. Згадайте 1999 рік. Після президентської кампанії. По п’ять-вісім місяців не було заробітної плати. Як тільки ми вийшли на асфальт той, на Хрещатик, і люди пішим ходом почали йти із Житомира, Чернігова виборювати своє конституційне право - зразу в державі появились гроші, почали видавати заробітну плату, пенсії. Вийшовши на вулицю ми показали владі, що ми будемо захищати свої конституційні права. Саме в такий спосіб сьогодні нам треба захищати свої права. В 1999 році за ініціативи Соціалістичної, Комуністичної, Блоку партій "Батьківщина" і представників інших політичних сил у Києві був створений Громадянський комітет "За конституційні права". Ми вийшли на вулицю, стали перед Кабінетом Міністрів, коли стало питання приватизації "Київенерго". Не відбулась приватизація. Тому що громадськість вийшла на вулицю. Це був наш конституційний обов’язок. І ми спасли енергогенеруючу компанію. Сьогодні нам треба уже ставити питання: "Ні підвищенню цін на хліб! Народу потрібен хліб, а не Кучма!" Саме з таким лозунгом нам потрібно виходити сьогодні на вулицю. І я звертаюся до представників різних політичних партій. Учора відбулось засідання Громадянського комітету. Вийдіть 9 липня на дев’яту годину ранку до Верховної Ради і скажемо своє: "Ні!" - цій бандитській владі. Дякую.
Лілія Григорович. Наступний Слабенко.
Лілія Григорович, "Наша Україна". Шановні народні депутати! Шановні громадяни України! Я уповноважена виголосити заяву від фракції "Наша Україна". 29 червня відбулися безпрецедентні за своєю жорстокістю вибори у м.Мукачеве, які продемонстрували потурання правоохоронними органами незаконним діям та реальне їх зрощування із злочинним елементом під час виборів міського голови. Звертаємо вашу увагу на те, що напередодні голосування у м.Мукачеве на судовому засіданні не були взяті до уваги злочинні дії довіреної особи кандидата на посаду міського голови пана Ернеста Нусера, який, використовуючи своє службове становище, під час виборчої кампанії роздавав медсестрам набори лікарських препаратів та кошти. Було проігноровано заяви свідків та речові докази. При появі злочинного елемента на виборчих дільницях міліція в події не втручалася. Так, на дільниці номер 12 був скоєний напад на журналіста СТБ пані Доброту, а закріплений за дільницею міліціонер, заступник начальника УВС міста Мукачева просто зник, хоча мав чітке завдання щодо охорони об’єкту і народного депутата, відповідального за цю дільницю. Така ситуація увійшла уже у звичну схему. При транспортуванні виборчих бюлетенів невідомі на автомобілях блокували дільниці та не дозволяли їх вивезти територіальну комісію після завершення голосування. Лише втручання народних депутатів змусило міліцію відреагувати, що дозволило благополучно завершити хід голосування. У день голосування несподівано на голому місці виникла так звана справа міліції щодо замінування виборчих дільниць. 29 червня о 15 годині електронні засоби масової інформації повідомили про недостовірну інформацію про нібито факт замінування всіх - вдумайтеся! - 36 дільниць у місті Мукачево. Депутати Верховної Ради України та омбуцмен пані Ніна Карпачова в той час знаходилися на дільницях. Реальна інформація щодо цього факту по службовій лінії надійшла лише через 45 хвилин, а державні діячі, якими згідно з законодавства є народні депутати, взагалі не були попереджені. Хронологія подій свідчить, що засоби масової інформації не могли дізнатися про цю інформацію за годину до офіційного попередження міліції невідомими. У приватних розмовах десятки чесних міліціонерів, які у важких умовах добросовісно виконують свої обов’язки, свідчили про те, що до них находили неадекватні команди. Вибори в Мукачеві показали, що проходили вони у дні Конституції, що діюча влада працює у неправовому полі, використовує правоохоронні органи та виконання політичних замовлень, стимулює зрощення злочинного світу з владою. Від цієї системи не застраховані, як показали вибори в Мукачеві, жоден громадянин незалежно від свого статусу. Сьогодні це загрозлива тенденція для опозиції та простих людей. Завтра це може чекати на інших. На прикладі позачергових виборів, які відбулися протягом останнього часу в Черкасах, Сумах, Чернігові та Запоріжжі, стало зрозуміло, що влада спішно випробовує нові технології, скеровані на знищення самого поняття "альтернативний кандидат". Вибори в Мукачево рішуче перекреслили цю загрозу для української тенденції. Поза тим фракція блоку Віктора Ющенка "Наша Україна" закликає створити слідчу комісію за фактами, які мали місце під час виборів міського голови в місті Мукачево. Прошу наше звернення вважати за офіційне та скерувати до Генеральної прокуратури України.
Будь ласка, дотримуйтеся Регламенту, дуже прошу кожного. Сергій Слабенко.
Сергій Слабенко, Волинська область. Шановний головуючий, шановні народні депутати, шановні виборці! Не будемо гаяти часу. Вже кілька днів в стінах парламенту розглядається питання кризової ситуації в агпропромисловому комплексі України. Крім питань, які були затронуті у виступах найвищих посадових осіб, залишилося невирішеним питанням реальної допомоги, а саме узгодженого підходу зі сторони державних органів в особі податкових органів до сплати фіксованості сільгоспподатку та інших податкових платежів сільгосптоваровиробників. А саме: приведу один приклад. До мене звернулися виборці і пояснюють, що в сьогоднішній час робить влада на місцях. Вони кажуть, є Закон України від 21.12.2000 року "Про порядок погашення зобов’язання платників податків перед бюджетами та державними цільовими фондами", де передбачається списання безнадійного податкового боргу, в тому числі штрафів, пені в разі , якщо виникли обставини. сили, а саме форс-мажорні обставини. На виконання цього пункту закону статті 18 розроблено порядок списання безнадійного податкового боргу, який затверджено наказом номер 103 від 14.03.2001 року. ДПА України листом від 18.02.2002 року додатково роз’яснила, що у випадках виникнення форс-мажорних обставин платник податків звертається до податкових органів і просить списати податкову заборгованість, підтверджуючи цей факт довідкою встановленого зразку. Що є на місцях? На місцях є одна річ. Платник податків, який сьогодні не може вже триматися далі в селі, він одержав збитки реальні, має довідки. Приходить в податкові органи, а вони кажуть: "Оце якщо у вас є зараз податкова заборгованість, ми вас спишемо. А далі ви будете платити всі податки". Він каже: у мене збитки ідуть! Я повинен восени здавати хліб, продавати, і ви мене ще раз заставляєте платити податки? - Да, така є команда негласна, бо треба наповнювати бюджет. Бюджет наповнюється і другим шляхом. Сьогодні звертаються голови селищних рад і кажуть: вони стали платниками податку на додану вартість. Вдумайтесь! Орган місцевого самоврядування за те, що він видає в оренду землю, став платником податку на додану вартість, тим самим поповнюється бюджет нашої держави. А потім? Потім ми задаємо питання: де ті гроші, які повинні розподілитися назад же в аграрний сектор у вигляді дотацій? Ми двічі, виникає ситуація, грабуємо село і грабується воно на державному рівні. Я вважаю, що на сьогоднішній день ми повинні в першу чергу звернути увагу органів державної влади на безумовному додержанні тих законів, які ми написали, на виконанні тих положень Кабінету Міністрів, які вже затверджені. Тому пропоную, щоб податкові органи звернули увагу на мій виступ і дали належну оцінку діям податкових адміністрацій на місцях та зобов’язали, що в разі одержання збитків, які понесли зараз товаровиробники в таких нелегких умовах, вони мали право на зменшення своєї податкової заборгованості перед Державним бюджетом. Прошу мій виступ вважати зверненням до ДПА України та Кабінету Міністрів України.
Будь ласка, Георгій Манчуленко.
Георгій Манчуленко, 203 виборчий округ, Чернівецька область, фракція "Наша Україна", Українська народна партія. Шановний Головуючий, шановні колеги! Ми всі пам’ятаємо, скільки списів було поламано при прийнятті закону про Державний бюджет України на 2003 рік. Тільки завдяки конструктивній виваженій позиції бюджетного комітету парламентського вдалося прийняти досить збалансований документ. Ви знаєте, що також була підтримана пропозиція про те, щоб виділявся 1 млн. гривень на капвкладення, чи як зараз вони називаються, субвенції на інвестиційні проекти по кожному мажоритарному округу. Ця норма закладена в закон про Держбюджет на поточний рік. На жаль, до цього часу ці кошти в регіони не поступають. 4 червня Кабінет Міністрів прийняв відповідну постанову, де було затверджено 16 адміністративно-територіальних одиниць, в тому числі і Чернівецька область, по узгоджених вкладеннях, по кожному із 4 виборчих округів, які є в Чернівецькій області. Сьогодні вже 4 липня, на жаль, не прийнятий механізм, яким чином ці кошти повинні акумулюватися і направлятися в регіон. Люди на місцях цих коштів надзвичайно чекають, тому що треба добудувати школу, треба газифікувати село, треба можливо відремонтувати дорогу і особливо 203 виборчий округ, який я представляю, де половина складає мого округу гірські райони, які надзвичайно потерпають і від стихії, і на жаль, до цього часу ці кошти в Чернівецьку область, в тому числі 203 округ, а це є фактично 4 райони Кисменський, Вижнинський,. і Сторожинецький ці кошти не поступили. Тому я звертаюся з настійливим проханням із вимогою до Прем’єр-міністра України Віктора Януковича, щоб він взяв під особистий контроль розробки механізму, акумулювання і відправлення коштів в регіони. Тобто фінансування субвенцій на інвестиційні проекти, бо так закінчується липень місяць, серпень коли ці кошти будуть направлятися на місця і коли вони будуть освоюватися. Для того, щоб цього не відбулося я просто вимагаю від Кабінету Міністрів і від Прем’єр-міністра, щоб це було під персональним його особистим контролем і щоб уже найближчим часом був відпрацьований механізм відправки коштів в регіони. Тобто, щоб нарешті почала виконуватися вже почав виконуватися Закон "Про державний бюджет України" на поточний рік і постанова від 4 червня цього, постанова Кабінету Міністрів України. Тому що наші люди ці гроші на місцях чекають, дякую за увагу.
Леонід Костянтинович Каденюк.
Каденюк, 205-й округ, Чернівецька область. Шановні народні депутати, періодично буваючи в окрузі, зустрічаюсь з людьми, серед існуючих негараздів не можна не звернути увагу на стан здоров’я нашого населення. В середньому з 10-ти, хто буває на прийомі, 6 - 7 - це хворі, які потребують лікування. Причому хвороби багатьох в такому запущеному стані, що потребують негайного хірургічного втручання. Дорогі ліки та нестача коштів на їх придбання - це одна із основних скарг людей. Не хотілося б глибоко аналізувати причини майже катастрофічного стану здоров’я нашого населення, які є в основному об’єктивними, тобто тими, які залежать як від нашої депутатської діяльності, так і від держави, так і від кожної людини окремо, яку потрібно, якщо вона не знає, то навчити, як берегти своє здоров’я. З економічними негараздами ми боремося більш-менш активно, приймаючи відповідні закони. Але, на жаль, такому важливому фактору національної безпеки держави, як стан здоров’я людей, мені здається, ми приділяємо уваги недостатньо. Звичайно, що покращання здоров’я нації в цілому потребує тривалого проміжку часу. Саме тому потрібно терміново робити якийсь прорив у вирішенні цього питання, приймаючи кардинальні міри. Це не лише прийняття відповідних законів, але й необхідне фінансування для їх реалізації. Особливу увагу приділити здоров’ю дітей, основною діяльністю яких є навчання в школах і в вузах. А тому я пропоную Національній академії наук України разом з Міністерством освіти та Міністерством охорони здоров’я переглянути програми навчання в школах і в вузах з урахуванням міжнародних вимог, тобто упростити їх. Вони у нас складніші, ніж у тих же Сполучених Штатах Америки. У підручниках повинно бути написано значно простішою, доступною для швидшого розуміння, а не вичурною професорською мовою. На мій погляд, у школах дітям потрібно давати елементарні медичні знання, особливо про правильний образ життя, про корисну і шкідливу їжу, від якої у високій мірі залежить стан здоров’я людини, про ризики, які приводять до сердечно-судинних і онкологічних захворювань. З білю у душі спостерігає за тим, як багато наших дітей з 10-12 років уже палять сигарки. І як наслідок придбання хвороб, які інколи списуються за наслідок Чорнобильської катастрофи. У школах і вузах необхідно знизити психологічне навантаження на дітей. Тому я вважаю, що потрібно переглянути необхідність і доцільність екзаменаційних сесій, бо екзамен - це стрес. А тому потрібно визначити іншу форму перевірки якості знань. Як я вже наголошував, стан здоров’я у великій мірі залежить від їжі, яку ми вживаємо. Саме тому Міністерство охорони здоров’я разом із спеціалістами харчової промисловості відпрацювати відповідні вимоги, стандарти до продуктів харчування. Забезпечення здоров’я нації - це цілий комплекс проблем, які потрібно розпочати вирішувати негайно. За 3 хвилин виступу сказати всього неможливо. Через це я пропоную організувати парламентські слухання по питанню здоров’я нації з виробленням термінових заходів щодо його покращання. Дякую за увагу.
Спасибі. Шановні колеги, виступи з "Різного" закінчено. Одну хвилину, голова комітету, заспокойтеся, будь ласка, Микола Єфремович Поліщук попросив слово проінформувати по Суходольську. Якщо немає заперечень, будь ласка. Якщо є заперечення, ми закінчуємо і все. Добре, дуже стисло.
По Суходольську я. Шановний. Микола Поліщук, Блок Віктора Ющенка, "Наша Україна". Шановний Геннадію Васильович, шановні народні депутати, народи України. Демократія - це не розмови про рівність, це створення рівних умов для життя і перш за все забезпечення прав на охорону здоров’я. Надзвичайна подія у місті Суходольську Луганської області, де зареєстровано найбільший за всю історію України спалах вірусного гепатиту А з числом хворих близько 600 осіб, є яскравою демонстрацією безвідповідального, байдужого ставлення владних структур до задоволення елементарних побутових потреб наших співвітчизників декларованих статтями 49 і 50 Конституції України.
Ви скажіть, що комітет робить з цього приводу. Ви не про те говорите. Ви ж до мене підходили з іншого приводу. Якщо у вас немає що сказати за комітет, ми закінчуємо і пішли.
Геннадію Васильовичу, от я якраз зараз і скажу, що робить комітет.
Це вже не "різне".
Скажу. Перш за все, подія, яка сталася у Суходольську, це порушення санітарних норм екологічних норм, норм містобудування. І це, перш за все , виникло тому, що народ не забезпечений питною водою. Проблема забезпечення населення України доброякісною питною водою все більш загострюється в Україні. Понад 80 відсотків населення України користується для задоволення питних і побутових потреб водою з відкритих водойм. А близько 30 мільйонів жителів.
Шановний Миколо Єфремовичу, все, закінчуйте. Виключіть мікрофон. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Чергове пленарне засідання розпочинається о 10 годині 8 липня. Все, до побачення.