Tere hommikust, lugupeetud kolleegid! Mul on tohutu rõõm avada Riigikogu täiskogu IV istungjärgu 1. töönädala neljapäevane istung. Kõigepealt eelnõude ja arupärimiste üleandmise võimalus. Heidy Purga, palun!
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Eesti Reformierakonna fraktsiooni nimel annan üle arupärimise haridus- ja teadusminister Mailis Repsile. Arupärimine on eestikeelsele õppele ülemineku kohta. Riigikogu võttis 22. oktoobril 2019 vastu otsuse "Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele eesti keele elujõu, arengu ja õppe tugevdamiseks", millega pandi valitsusele ülesanne töötada välja eestikeelse hariduse arendamise plaan, alustades alusharidusest, mis annab piisava keeleoskuse, et jätkata õpinguid eesti keeles järgmistel haridustasemetel ja elukestvas õppes. Vahepeal on Haridus- ja Teadusministeerium koostanud mitmeid arengukavasid, mille kohta meil on tekkinud mitmeid küsimusi. Näiteks muu hulgas palume põhjendust, miks on Haridus- ja Teadusministeerium kahe arengukava koostamisel loobunud plaanist alustada eestikeelse hariduse arendamist alusharidusest, et lapsed saaksid jätkata õpinguid eesti keeles. Küsime ajakava, eelarvevahendite ja selle kohta, millised tegevused eestikeelse hariduse arendamisel alates alusharidusest ja millises mahus on rahastatud 2021. aasta riigieelarves. Aitäh!
Aitäh! Riina Sikkut, palun!
Hea juhataja! Head kolleegid! Annan Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni nimel üle eelnõu, mis võimaldab inimesel alates esimesest haiguspäevast hüvitisega koju jääda. Kui me esmaspäeval Riigikogu esimeest kuulasime, siis oma avaistungi kõnes ütles ta väga ilusti, et Riigikogu peaks olema paindlikum ja aktiivsem. Tsiteerin: "Me peame Riigikogus rääkima samadel teemadel, mille üle arutab rahvas. Nendest teemadest tuleb rääkida õigel ajal, mitte suure hilinemisega. Vastasel juhul elame omaette mullis ning kapseldume valesti seatud prioriteetide täitmisesse. Riigikogu peaks võtma endale senisest suurema rolli seaduseelnõude algatamisel." Ma olen sellega täiesti nõus. Minu jaoks oli üllatav, et suve jooksul väga erinevad inimesed – on nad siis teadlased või palgatöölised – muretsesid selle pärast, et kui tuleb teine laine, siis kuidas on kojujäämine rahastatud. Tõesti, nüüd olemegi olukorras, kus valitsus on andnud juhised jääda esimeste haigusnähtudega koju. Aga ta ei ole suutnud otsustada haiguspäevade hüvitamist. ERR sedastas üleeile ilusti: "Valitsuse liikmed on juba mitu nädalat arutanud haiguslehe hüvitamise alguse varasemaks toomist, ent seni edutult." Sellises olukorras, kus inimestel on mure sügisese haiguslaine ees ja valitsus ei jõua selle teema arutamiseni, on minu meelest rahvasaadikute kohus see töö enda peale võtta. Esitan väga hea ettepaneku. Kevadel rahastas esimesi päevi ajutiselt valitsus või riik, siis tuleb tööandja roll, üheksandast päevast hakkab maksma haigekassa – teeme selle süsteemi nüüd lihtsamaks. Esimesest päevast hüvitavad haiguspäevi võrdsetes osades tööandja ja riik, kokku 80% ulatuses: 40% riik, 40% tööandja. Üheksandast päevast, pikemate haiguste puhul, võtab haigekassa hüvitamise enda peale. Ei ole mingisugust motivatsiooni, et tööandja on huvitatud tööletulekust või kojujäämisest alates teatud päevast. Kõigi jaoks on süsteem ühesugune. Kuna Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon usub väga teadmistepõhisesse poliitikakujundamisse, siis on eelnõus sees, et 1. juuliks 2022 ehk pärast kahte nakkushaiguste leviku hooaega tuleb süsteemi hinnata ja vaadata, kas see töötab – kas inimesed on võtnud mingil põhjusel või põhjendamatult liiga palju haiguslehti esimesest päevast. Või on süsteem töötanud ja tuleb sellega jätkata. Nii et ootan toetust ja võimaldame inimestel nakkusohu korral esimesest päevast koju jääda.
Jevgeni Ossinovski, palun!
Austatud istungi juhataja! Lugupeetud kolleegid! Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liikmetest Riigikogu liikmete nimel annan üle arupärimise keskkonnaministrile arengute kohta metsanduse valdkonnas. Teema on ajendatud üsna üllatavast pöördest, mida on võtmas protsess nimega metsanduse arengukava koostamine. Nimelt, ega Keskkonnaministeeriumil viimase paari aasta jooksul olulisemat ülesannet olnud ei ole. Härra Kiisler juba ka nukralt vaatab siiapoole, sest tema ajal asutati see töörühm, kes pidi laiapõhjaliselt kõik need aspektid läbi arutama ja jõudma selleni, et sellel aastal jõuaks Riigikokku osapoolte vahel läbi arutatud, tõenduspõhine, ilus, kokkulepitud plaan. Kevadel algas jutt sellest, et plaani ei jõuta valmis saada, kuna kaasamine on küll hea, aga tulemusteni ei jõuta. Siis pidi see juhtuma sügisel. Aga nüüd, selle nädala algul teavitas keskkonnaminister keskkonnakomisjoni, et nüüd on uus idee. Kuna ministeerium oma seadusliku ülesandega toime ei tule, siis on plaan teha ettepanek Riigikogule pikendada olemasolevat arengukava kuni uue vastuvõtmiseni. See on väga omapärane viis lahendada ühiskonnas üles kerkinud konflikti, kus pikalt arutatakse teadlastega ja avalikkusega, kas raiemaht peaks olema 8, 10 või 6 miljonit tihumeetrit. Aga palju lihtsam on pikendada lihtsalt olemasolevat [arengukava], mis ütleb, et võib raiuda kuni 15. Meil on selles kontekstis päris mitu küsimust keskkonnaministrile, kes võiks selgitada, millisel viisil see protsess tema nägemuses on läinud, missuguse hinde ta Keskkonnaministeeriumile ja iseendale selles paneb ja kuidas me sellest olukorrast välja võiksime tulla. Ma tänan!
Aitäh! Rohkem soovi arupärimisi või seaduseelnõusid üle anda ei ole. Olen Riigikogu juhatuse nimel need arupärimised ja seaduseelnõud vastu võtnud ja me menetleme neid seaduses ettenähtud korras. Nüüd kohaloleku kontroll, palun!
Kohalolijaks registreeris ennast 74 Riigikogu liiget, puudub 27 Riigikogu liiget. Nüüd võiks minna päevakorra juurde, aga kuna päevakorras mitte midagi ei ole, siis on istung lõppenud. Aitäh!