220. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 280/2009 Sb., daňový řád, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony /sněmovní tisk 580/ - třetí čtení Prosím, aby místo u stolku zpravodajů zaujala za navrhovatele místopředsedkyně vlády a ministryně financí Alena Schillerová a zpravodajka garančního výboru, což je rozpočtový výbor, paní poslankyně Miloslava Vostrá. Pozměňovací návrhy jsou uvedeny ve sněmovním tisku 580/3, který byl doručen dne 22. ledna 2020. Usnesení garančního výboru bylo doručeno jako sněmovní tisk 580/4. Nyní se táži navrhovatelky, což je paní ministryně, zda má zájem vystoupit před otevřením rozpravy? Máte zájem vystoupit? [[Ministryně krátce hovoří s předsedajícím mimo mikrofon.]] Tak je třetí čtení, můžete. Je to dotaz jenom, zda máte zájem vystoupit před otevřením rozpravy. Nemusíte mít zájem. Můžete vystoupit třeba i v rozpravě, až budete chtít. Máte přednostní právo. Takže máte zájem vystoupit, paní ministryně, před otevřením rozpravy? Máte, ano. Tak se v klidu připravte... A máte slovo. Prosím.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Dámy a pánové, dovolte mi, abych ve stručnosti uvedla návrh zákona, kterým se mění zákon č. 280/2009 Sb., daňový řád, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. Předložený zákon je zejména realizací projektu Moje daně, neboli moderní a jednoduché daně, a věnuje se především čtyřem základním tématům z oblasti správy daní, a sice podpoře elektronizace, zjednodušení kontrolních postupů, revizi sankčního systému a zavedení institutu zálohy na daňový odpočet. Vzhledem k tomu, že návrh je nyní projednáván ve třetím čtení, myslím si, že jeho podrobné představení není nutné, protože byl představován ve všech čteních předcházejících. V diskuzi, která na plénu i ve výborech k vládnímu návrhu proběhla, poněkud zanikají tyto hlavní pilíře novely, což je způsobeno zejména vytrháváním jednotlivých témat z celkového kontextu. Objevuje se tak například kritika toho, že se snižují úroky hrazené daňovému subjektu, ale už se nedodává, že se snižují veškeré úroky na jednotnou cenu peněz platnou v soukromoprávní oblasti. Snižují se tak především úroky hrazené daňovými subjekty, které představují více než dvacetinásobně vyšší objem finančních prostředků. Jde tedy o nejvýraznější snížení sankcí v daňové oblasti od počátku vytvoření nové daňové soustavy na začátku 90. let a vytvoření férového a přehledného systému, který kvitoval i Nejvyšší správní soud. [[V sále je velmi hlučno.]] [[(14.50 hodin)]] Kritizuje se prodloužení lhůty o 15 dní pro vrácení nadměrného odpočtu u nekontrolovaných daňových subjektů, ale už se nedodává, že je to nezbytný důsledek pro to, aby správce daně mohl ulevit těm kontrolovaným, kterým je celý nadměrný odpočet zadržován leckdy déle než rok.
Tak já vás poprosím o klid, aby se paní ministryně mohla vyjádřit, protože ani já tady nahoře přesně už neslyším, o čem vlastně paní ministryně hovoří. Tak prosím o klid!
Díky zavedení zálohy na daňový odpočet bude možné nespornou část zadržovaných prostředků vyplatit bez nutnosti čekat na ukončení vyměřovacího řízení. Je namítáno, že se ruší toleranční doba pro pozdní platbu daně a pro podání daňového přiznání, ale už se nedodává, že je nahrazena zvýšením limitu pro vznik sankcí a jejich současným snížením, v důsledku čehož bude pro drtivou většinu subjektů tolerance daleko delší. Malí a střední podnikatelé tak budou moci delší dobu meškat se zaplacením daně bez rizika vzniku úroku z prodlení. Použiji-li příměr používaný kolegy z opozičních stran, že si patnáctidenním prodloužením lhůty pro vrácení nadměrného odpočtu veřejné rozpočty meziročně půjčují 24 mld., tak by bylo spravedlivé přiznat, že díky novému pojetí tolerance bude garantována i bezúročná půjčka ze strany státu, a to nejen na dani z přidané hodnoty, ale na všech daních. Například ten, kdo platí 50 tis. korun, bude moci bezúročně meškat 74 dnů, při dani 100 tis. korun to bude 37 dní. Asi nikoho nepřekvapí, že stanovisko Ministerstva financí k většině pozměňovacích návrhů uplatněných ve druhém čtení bude negativní. Důvody našeho postoje byly uvedeny v písemném stanovisku a podrobně diskutovány na garančním rozpočtovém výboru. Dovolím si zde však okomentovat pozměňovací návrh, na jehož přípravě Ministerstvo financí spolupracovalo. Jde o pozměňovací návrh paní předsedkyně rozpočtového výboru Vostré, který reaguje na nedávný nález Ústavního soudu ve věci formulářových podání. Ačkoliv dlouhodobě považuji za žádoucí, aby legislativní změny v daňové oblasti pokud možno procházely komplexním legislativním procesem a diskusí s odbornou veřejností, jako je tomu u vládních návrhů zákonů, v tomto případě bylo nutné operativně zareagovat na situaci, která nastala v době, kdy už vládní návrh byl předložen Poslanecké sněmovně. Ústavní soud zrušil ustanovení daňového řádu u formulářových podání ke konci letošního roku, a tím fakticky určil vládě a zákonodárcům lhůtu pro přijetí úpravy nové, která zrušenou úpravu nahradí v duchu závěrů nálezu Ústavního soudu. S ohledem na skutečnost, že standardní legislativní proces zpravidla trvá v České republice déle než jeden rok, považuji cestu poslaneckého pozměňovacího návrhu k již předloženému sněmovnímu tisku, který navíc novelizuje stejný paragraf, za prakticky jedinou, která garantuje včasné přijetí a současné vytvoření dostatečného prostoru pro následný legislativní proces vyhlášek ve věci daňových formulářů, k jejichž vydání by mělo být Ministerstvo financí nově zmocněno. Z tohoto důvodu tedy pozměňovacímu návrhu paní předsedkyně Vostré vyjadřuji podporu. V tuto chvíli děkuji za vaši pozornost a jsem připravena odpovídat na případné další podněty. Děkuji.
Otevírám rozpravu, do které je s přednostním právem přihlášen pan poslanec Miroslav Kalousek. Připraví se pan poslanec Mikuláš Ferjenčík. Pane poslanče, máte slovo. Prosím.
Děkuji za slovo. Vážené dámy, vážení pánové, vážená paní ministryně, dovolte, abych ještě před hlasováním požádal o podporu...
Já vás poprosím o klid v levé části sálu, na levici.
Dovolte, abych ještě před hlasováním požádal o podporu kteréhokoliv z pozměňujících návrhů, který zamezuje prodloužit lhůtu k zadržení nadměrného odpočtu ze 30 na 45 dní. Těch pozměňujících návrhů je podáno několik. Jeden z nich je můj...
Tak já vás musím znovu požádat o klid. Tak já vás chci opravdu požádat o klid, protože pan poslanec není slyšet a přerušuje své vystoupení, takže pak bych musel já vyhlásit pauzu, aby nemusel pan poslanec přerušovat. Tak prosím.
Těch pozměňujících návrhů je několik, jeden z nich je můj. A mně naprosto nezáleží na tom, zda bude podpořen ten můj, nebo jakýkoliv jiný, ale záleží mi na tom, aby ta lhůta nebyla prodloužena z 30 na 45 dnů. Tuhle žádost chci opřít zejména o skutečnost, že Ministerstvo financí při zdůvodňování této lhůty argumentuje naprosto nepravdivě. I paní ministryně zmínila teď ve svém vystoupení, že ono prodloužení z 30 na 45 dnů je nezbytným důsledkem zavedení takzvané zálohy na nadměrné odpočty, to znamená, že nově se zavádí institut, kdy finanční orgán vrátí tu část nadměrného odpočtu, kterou v rámci kontrolní činnosti nemíní prověřovat, a tvrdí, že to je ten důvod, proč onu lhůtu je potřeba prodloužit ze 30 na 45 dnů. Prosím pěkně, to je lež jako věž. Jestli dovolíte, rád bych to popsal na srovnání současné situace a situace, kterou navodí tento zákon, bude-li schválen. Za současné situace v okamžiku, kdy je podáno daňové přiznání a s ním nárok na nadměrný odpočet, běží správci daně třicetidenní lhůta, během které zváží, zda nároku vyhoví, požadavku vyhoví, anebo zda nadměrný odpočet zadrží a zahájí kontrolní činnost. Ta třicetidenní lhůta je vyhledávací a v 95 % po té třicetidenní vyhledávací lhůtě finanční... Kdyby ten Stanjura tak neřval!
Tak já vás musím znovu požádat o klid. Už žádám potřetí, tak pak asi budu muset přistoupit třeba k minutové pauze, aby si to ti, co řeční mimo řečníka, uvědomili.
Kolegové, nehněvejte se. Já své projevy nečtu. Já se snažím mluvit spatra, abych byl srozumitelnější, ale pak to vyžaduje o něco víc soustředění. Nejsem schopen simultánek, omlouvám se. Ještě jednou. Takže po té třicetidenní vyhledávací lhůtě, statisticky tak zhruba v 5 % případů, se Ministerstvo financí rozhodne, že přeplatek zadrží a zahájí kontrolní nebo vyměřovací činnost, během které si buď ujasní, že je všechno v pořádku, a pak to někdy vrátí, nebo to také někdy nevrátí, doměří, to už je běžný proces. Teď ministerstvo říká: Protože z toho, co kontrolovat nebudeme... [[Odmlka kvůli hluku, řečník vyčkává.]] [[(15.00 hodin)]] Teď ministerstvo říká: Protože z toho, co kontrolovat nebudeme, to vrátíme, tak potřebujeme tu vyhledávací lhůtu o 15 dní delší. - Ale k tomu není sebemenší důvod. Ze zákona, tak jak ho máme předložený, vyplývá, že ono stanovení zálohy začne probíhat až v rámci kontrolní činnosti, nikoliv v rámci té vyhledávací činnosti. A tak zní návrh zákona a tak s ním já v zásadě i souhlasím, pokud neprodlouží onu lhůtu. To znamená, jestliže dnes Ministerstvo financí říká "my potřebujeme prodloužit tu vyhledávací činnost o 15 dní na 45 dní, protože budeme stanovovat zálohy na nadměrné odpočty", tak ministerstvo lže, protože ty zálohy na nadměrné odpočty bude stanovovat až v rámci kontrolní činnosti, která nastane až po té vyhledávací lhůtě. A v rámci vyhledávací činnosti nebude mít ani o jeden úkon, ani o jednu povinnost navíc. Jenom na ni dostane o 15 dní víc. Je to zcela zřejmé a jasné z dikce zákona. Přesto jsme tímto argumentem od prvního čtení zahlcováni. Členové rozpočtového výboru mají ve svých podkladech, že proto, že budou zálohy na nadměrné odpočty, tak je nezbytné tu lhůtu prodloužit. Není to pravda. Znovu opakuji, v rámci vyhledávací činnosti nepřibude finančnímu orgánu ani jedna povinnost, ani jeden úkon navíc. Ten úkon stanovit případnou zálohu na nadměrný odpočet mu připadne až v rámci té kontrolní činnosti, ale to je až po uplynutí oné 45denní nebo 30denní lhůty a tam už žádný termín není. Takže jsou jenom dvě možnosti. Buď paní ministryně Poslaneckou sněmovnu obelhává s tím, že uvádí zástupný důvod, protože tím jediným skutečným důvodem je snaha vylepšit veřejné cash flow o 24 miliard na úkor poplatníků DPH, anebo se paní ministryně nechala obelhat svými úředníky, kteří chtějí mít o 15 dní delší lhůtu na vyhledávací činnost, aniž by jim tam přibyl jediný úkon navíc. Tu lež tady po nich opakuje v dobré víře. A já ji v tomto případě prosím, aby uznala moji argumentaci, protože tak to skutečně je, a podpořila jeden z těchto pozměňovacích návrhů. Jedno, nebo druhé. Buď nás paní ministryně klame vědomě, pak na těch 45 dnech bude trvat. Nebo nás klame nevědomě, a pak ji velmi prosím, aby to zvážila a podpořila nějaký pozměňovací návrh na 30 dnů. Ať už to bude tak, či onak, velmi vás prosím, abyste vzhledem k tomu, že argumentace Ministerstva financí je zcela nepravdivá, abyste ji neakceptovali a podpořili některý z těchto pozměňovacích návrhů. Obracím se zejména na poslance sociální demokracie. Bude-li návrh zákona schválen, bude velmi brzy aplikován. Až bude velmi brzy aplikován a vy budete zase říkat, milí kolegové ze sociální demokracie, jak jste to nedomysleli a jak tyhle zmatky je potřeba napravit, tak bych vám strašně rád připomněl, že ta možnost to domyslet tady byla tři čtvrtě roku a nyní je i teď. Nyní i na základě mé naléhavé argumentace, kterou jsem kdykoliv připraven dokázat na jednotlivých ustanoveních daňového řádu. Prosím tedy ještě jednou o podporu jednoho z pozměňovacích návrhů, který nepřipustí, aby podnikatelé, plátci DPH, bezúročně úvěrovali stát po přechodnou dobu, což samozřejmě úplně jinou tíhou dopadne na malé a střední a úplně jinou tíhou na kapitálově silné skupiny, které se s tím snáze vyrovnají. Pro ty malé to může mít někdy až existenční dopad. Děkuji vám za pozornost.
Nyní vystoupí pan poslanec Mikuláš Ferjenčík a připraví se pan poslanec Jan Hrnčíř. Pane poslanče, máte slovo. Prosím.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážené kolegyně, vážení kolegové, paní ministryně, já samozřejmě uznávám, že tento zákon přináší řadu pozitiv, především tedy umožňuje spuštění toho systému Moje daně, aby se integrovala platba daní z různých systémů, stejně tak snižuje některé úrokové platby, stejně tak zavádí prodloužení lhůty pro podání daňového přiznání o 30 dní, pokud je podáváno elektronicky. To všechno jsou pozitivní změny, které my vítáme. My si myslíme, že ten zákon by měl jít dál, že by bylo potřeba do portálu Moje daně integrovat i sociální a zdravotní pojištění, že to je ve skutečnosti ta nejdůležitější funkcionalita, na kterou by se měl stát prioritně soustředit, což tam bohužel chybí, nebo tak alespoň dostat možnost generovat z toho snadno formulář. Ale je to alespoň malý krok kupředu. Pak je tam řada věcí, kde se s ministerstvem přeme o to, jestli ten zákon není příliš přísný, nebo jestli zbytečně neruší některé úlevy, jsou tam spory ohledně pětidenní lhůty, ohledně míry úroků. Já si třeba myslím, že v případě nezákonných zajišťovacích příkazů by měl stát firmám vyplácet dvojnásobek toho úroku, nebo klidně čtyřnásobek, jak navrhují někteří kolegové, protože skutečně dopady nezákonných zajišťovacích příkazů mohou být zcela likvidační pro firmy. A myslím si, že tvrzení ministerstva, že se přece ta firma může se státem soudit o náhradu škody, podle mě neobstojí. Podle mě mají nějakou relevantní náhradu dostávat automaticky třeba formou toho dvojnásobného úroku, jak navrhuji, a až případně pokud ta škoda přesahuje i tohle, mají jít do soudního sporu. Myslím si, že je i nevhodné říkat podnikatelům, že pokud se chtějí domoci nápravy, tak ta hlavní cesta má být cestou soudní. Takže tohle všechno jsou věci, kde některé jsou pozitivní, někde se přeme, ale asi to není zcela rozhodující pro podporu nebo nepodporu toho zákona. Ten nejproblematičtější bod je to zadržování 24 miliard korun na dobu 15 dnů každý měsíc firmám, které platí DPH. A těchto 24 miliard korun, které budou zadrženy, je zdůvodňováno podílem z 800 milionů korun. To znamená, kvůli 800 milionům - a to jenom části z nich, část tam pořád zůstane zadržena - se má zadržet 24 miliard. 24 miliard korun na 15 dnů každý měsíc, to jsou stamiliony zaplacené na úrocích. To znamená, největším beneficientem tohoto opatření budou banky. Když se podíváme na úroky, které platí soukromé firmy, ve srovnání s úroky, které platí stát, tak to nedává absolutně žádnou logiku. Tady firmy budou platit jednotky procent úrok - neznám tu detailní situaci, ale bude to někde typicky mezi dvěma až šesti procenty ročního úroku - zatímco stát si dneska půjčuje za sazby, které jsou výrazně pod touto hranicí, někdy dokonce za úrok záporný. Takže my zhoršujeme cash flow firem, které si budou draze půjčovat, místo toho, abychom to nechali na státu, který si půjčuje daleko levněji. To nemá absolutně žádnou logiku. A jediný důvod, proč toto opatření je zaváděno, je, aby se virtuálně nafoukl výsledek státního rozpočtu, aby přišlo 16 miliard korun do státního rozpočtu, 8 miliard do rozpočtů krajů a obcí jednorázově. To znamená, tenhle jeden rok se zlepší výsledek, další roky se to vrátí do normálu, tam zase vláda vymyslí nějaký další jednorázový příjem, který bude na úkor třeba rezerv pro budoucnost. Až bude skutečně hospodářská krize a bude to potřeba řešit, tak ty rezervy najednou nebudou. [[(15.10 hodin)]] Kdyby to tak nebylo a kdyby skutečně šlo o zefektivnění toho procesu, tak má vláda jednoduchý nástroj, jak ten dopad na firmy minimalizovat, a to posunout tu splatnost DPH na druhé straně. To znamená, jsme OK, máme 15 dnů navíc, ale dáme vám třeba 5 dnů navíc na to, abyste to DPH odvedli. A ideálně by to měla vláda nastavit tak, aby se to cash flow zhruba vyrovnalo. A potom bych věřil paní ministryni, že skutečně šlo o ty zálohy, že šlo o jistotu daňových subjektů. Ale ve chvíli, kdy žádná takováhle úprava nenastala a jenom se prostě zadržuje 24 miliard cash flow celému jednomu segmentu hospodářství - a už je to i napsané ve státním rozpočtu, že jsou to příjmy pro tento rok, přestože ten zákon ještě dávno nebyl schválen -, tak je poměrně evidentní, že ten hlavní důvod je zlepšení opticky. Je to čistě opticky, protože tam nedochází k nějakému hospodářskému růstu, prostě se jenom zadrží peníze o 15 dnů déle, opticky se vylepší hospodaření státu. S tímhle my nemůžeme souhlasit. Z toho důvodu se u tohoto návrhu zákona zdržíme, přestože víme, že přináší řadu pozitivních věcí, některé jsme sami navrhli, jako bylo těch 30 dnů navíc pro elektronické podání daňového přiznání. Nicméně těch 24 miliard, které vláda krátkodobě, ale periodicky zabavuje firmám, je podle nás hrubá chyba, pro kterou nemůžeme hlasovat. Děkuji za pozornost.
Nyní vystoupí pan poslanec Jan Hrnčíř a připraví se pan poslanec Tomáš Martínek. Aha, s přednostním právem. Tak pardon, s přednostním právem vystoupí předseda poslaneckého klubu ODS Zbyněk Stanjura, prosím, a připraví se pan poslanec Jan Hrnčíř.
Děkuji za slovo. Pane místopředsedo, paní ministryně, kolegyně, kolegové, formálně, abych nezapomněl, navrhuji, abychom opakovali druhé čtení. Hlavní důvod není politický spor o jednotlivé pozměňovací návrhy, k tomu se vrátím ve druhé části, ale to, že podle našeho názoru a např. i podle názoru Komory daňových poradců ten návrh, který nachystalo Ministerstvo financí a podala paní předsedkyně Vostrá, neodpovídá nálezu Ústavního soudu. My jsme to opravdu poměrně podrobně debatovali na rozpočtovém výboru, nicméně paní ministryně mě požádala, abych byl konkrétní, v čem to neodpovídá podle našeho názoru rozhodnutí Ústavního soudu. [[Řečník se odmlčel, v sále je hluk. Předsedající: Tak...]] Já vím, potom přes mikrofon poprosím, děkuji. Paní ministryně to zná, nicméně pro vás pro všechny zopakuji tři klíčové články z rozhodnutí Ústavního soudu, který zrušil část stávajícího platného daňového řádu, který se týkal tzv. daňových formulářů. A byly to body 39, 40, 41. Já vám je nejdřív ocituji a pak vám popíšu, jak se podle mého názoru chybně s tím vypořádalo Ministerstvo financí a jak jednoduše by se s tím mohlo Ministerstvo financí vypořádat, já bych řekl za podpory celé Poslanecké sněmovny, protože to není tak politicky vyhrocené. "Ústavní soud má za to, že vůči institutu předepsaného tiskopisu nelze z hlediska ústavnosti nic namítat. Jestliže však je vyplnění tiskopisu ukládáno jako povinnost, je třeba, aby jeho obsah" - aby jeho obsah, opakuji - "byl stanoven právním předpisem. V případě tiskopisu, jehož forma není dána zákonem ani podzákonným právním předpisem, abstraktní kontrola ústavnosti ukládaných povinností možná není." To znamená, když to přeložím, Ústavní soud říká: pokud má být daňový formulář, musí být formulován zákonným předpisem, aby případně Ústavní soud mohl zkontrolovat jeho ústavnost. Pokud tam není, tak Ústavní soud vlastně není schopen zkontrolovat ústavnost takového postupu Finanční správy. Dále Ústavní soud pokračuje: "V návaznosti na východiska uvedená v nálezech spisové značky pléna Ústavního soudu 2410 a spisové značky pléna Ústavního soudu 3215 pak Ústavní soud dospěl k závěru, že napadené ustanovení § 72 odst. 1 daňového řádu porušuje právo na ochranu před neoprávněným shromažďováním, zveřejňováním nebo jiným zneužíváním osobních údajů podle čl. 10 odst. 3 Listiny." Tady v zásadě v tomto odstavci Ústavní soud ukázal, proč to minulé znění daňového řádu v odstavci 72 - nebo v čem porušovalo ústavnost. A není to triviální věc. Bylo porušeno ústavní právo na ochranu před neoprávněným shromažďováním, zveřejňováním nebo jiným zneužíváním osobních údajů. Tak si představme, kdyby někdo jiný tohle dělal, jaké by to mělo dalekosáhlé důsledky. Proto byl ten paragraf v daňovém řádu zrušen. A bod 41, který doplňuje ty dva předchozí body: "Ústavnímu soudu tudíž nezbylo než konstatovat, že napadené ustanovení nesplňuje podmínky stanovené ústavním pořádkem pro uložení povinnosti daňovému subjektu sdělovat v přihlášce k daňové registraci, resp. v oznámení o změně registračních údajů a v řádném nebo dodatečném daňovém tvrzení údaje nezbytné pro správu daní. To nevylučuje případné zákonné zmocnění Ministerstva financí." Z těchto tří odstavců je zřejmé, že Ústavní soud požaduje, aby na základě zákonného zmocnění stanovilo Ministerstvo financí vyhláškou obsah daňového formuláře. Bohužel, a paní ministryně mi na to neodpověděla na rozpočtovém výboru, kdyby toto jednoduché ustanovení přenesli úředníci Ministerstva financí do toho pozměňovacího návrhu, tak si myslím, že tento pozměňovací návrh získá podporu vlastně všech přítomných poslanců, protože ono by to mohlo být velmi jednoduché. Ministerstvo financí - omlouvám se. Paní předsedkyně Vostrá navrhuje, aby v § 72 odst. 4 - má tuto textaci: "Ministerstvo financí stanoví v potřebném rozsahu pro jednotlivé druhy daní vyhláškou podrobnosti údajů a náležitostí, které lze požadovat ve formulovaném podání, popř. její uspořádání nebo vzor formulářového podání." Já vůbec nechápu, proč se vzpírá Ministerstvo financí rozhodnutí Ústavního soudu, protože ten odstavec mohl být velmi jednoduchý a nekonfliktní a mohl znít např. takto: Ministerstvo financí je zmocněno vyhláškou vydat formulářové podání. Takhle jednoduché to mohlo být, ne pouze podrobností údajů a náležitostí. Ve veřejném prostoru - a bylo to díky panu poslanci Ferjenčíkovi, je třeba vždycky připomenout toho, kdo si toho všiml - se debatuje formulářové podání pro tzv. papírové EET, resp. pro ty, kteří budou používat v EET zvláštní režim, které mělo 540 kolonek pro jeden kvartál. Všiml jsem si, že už je to staženo z webu Finanční správy. Ale kdyby to bylo vyhláškou Ministerstva financí, tak se to za prvé dostane do toho veřejného prostoru dřív a každý by se mohl bránit a mohl by Ústavní soud prozkoumat ústavnost. Kdybych použil slova Andreje Babiše, kterými komentoval ty pravdivé tabulky, které ukazovaly DPH na pivo, tak slovy Andreje Babiše to napsal asi nějaký blb nějakou debilní tabulku, kterou po něm nikdo nechtěl. Myslím, že ta slova Andreje Babiše na ten případ docela sedí a taky ta tabulka byla stažena. Na tomto konkrétním případu vám ukazuji, proč je důležité vyhovět přání Ústavního soudu, aby ti, kteří to tvoří, měli odpovědnost, aby to byl právní předpis, aby se případně ti, kteří tu povinnost mají plnit, mohli bránit u Ústavního soudu. A my jsme přesvědčeni, že formulace - omlouvám se, to musím citovat - "stanoví podrobnosti údajů a náležitostí" neodpovídá tomu, že je to obsah. Můžeme se o to přít, ale podle mě ten spor je úplně zbytečný, malicherný a nevím, proč ho Ministerstvo financí vede. To je důvod, proč navrhuji opakovat druhé čtení, s tím, že by Ministerstvo financí dopracovalo nebo změnilo tento pozměňovací návrh a on by plně odpovídal rozhodnutí Ústavního soudu. Samozřejmě my nevíme, jestli, pokud to bude takhle schváleno tady i v Senátu a bude to podepsáno prezidentem, zda ti, kterých se to týká profesně, nebo jejich podnikání, to opět napadnou u Ústavního soudu. Je to pravděpodobné. A je zbytečné zatěžovat Ústavní soud další agendou, když to můžeme vyřešit poměrně konformně a nekonfliktně tady. To bylo zdůvodnění toho procedurálního návrhu na opakování druhého čtení. A z těch pozměňovacích návrhů - moji kolegové z mého poslaneckého klubu bezesporu představí své pozměňovací návrhy. [[(15.20 hodin)]] Já jsem přemýšlel, co s tím prodloužením lhůty na vrácení DPH. Ani vteřinu jsem neuvěřil tvrzení, že to vlastně ty úředníky nebo paní ministryni překvapilo a že nečekali, že to bude mít 27 - ne 24, 27 miliard saldo do veřejných rozpočtů. Na druhé straně jsem vnímal potřebu Finanční správy prodloužit dobu kontroly. Tak jsem připravil kompromisní návrh - tam jsou i návrhy, které úplně vypouštějí toto ustanovení - to znamená, prodloužit tu lhůtu [[nesroz.]]o 5 dnů, z 30 na 35. To je o 17 %. To přece není málo, o 17 %. Ano, vláda navrhuje o 50 %. A já navrhuji 17 jako kompromis, a za dva roky bychom to mohli vyhodnotit, jestli to stačí, nebo ne a zda dojde k poklesu té zadržované části DPH. Mimochodem je to reakce na rozhodnutí Nejvyššího správního soudu, není to žádná iniciativa a žádné dobro, které by konalo Ministerstvo financí či Finanční správa, pouze se zpožděním, zbytečně velkým zpožděním reagují na judikaturu Nejvyššího správního soudu. Když se podíváte na nesouhlasné stanovisko Ministerstva financí, tak zaprvé přiznám, že to neruším, ale kouzlo těch 5 dnů spočívá v tom, že by to nebylo těch 27 miliard, že by to mělo nulový fiskální dopad pro státní rozpočet. Ano, podnikatelé by to, jak říká paní ministryni opozice, a má pravdu, my to tak říkáme, podnikatelé by těchto 27 miliard nepůjčili na 15 dnů bez úročení, ale na 5, na třetinu toho, co chce vláda. To je kompromis. To není čistá negace. Přitom ta čistá negace je samozřejmě nejsprávnější řešení, ale pochopil jsem, že vládní většina to není, takže jsem se snažil vyjít vstříc, ale ani tento kompromisní návrh Ministerstvo financí a paní ministryně není ochotna... Takže jednoduchá zpráva pro naše drahé daňové poplatníky: paní ministryně se rozhodla, pravděpodobně za podpory vládní většiny ve Sněmovně, to znamená poslanců hnutí ANO, sociálních demokratů a komunistů, půjčit si bezúročně od vás 27 miliard a za to vám slibuje, že z částky 800 milionů, což je přibližně částka, kterou zadržuje DPH, zase to není žádná dobrá vůle Finanční správy, ale reakce na zpackané zadržovací příkazy a prohrané soudní spory, ale dobře, že přichází, pozdě, ale přece, takže je to dobře. A musím říct, že ta největší zvěrstva v oblasti zdržovacích příkazů se děla za bývalého generálního ředitele Finanční správy a za bývalých ministrů financí. To je třeba spravedlivě říct. A je dobře, že tam není. Ale já jsem se ptal řečnicky už paní ministryně na rozpočtovém výboru a tu otázku položím i vám a zkuste si každý odpovědět. Z 800 milionů zlepšenou kontrolou se bude zdražovat méně, slibuje Finanční správa. I kdyby to byla nula, což je nesmysl, nikdy to nebude nula, ale i kdyby to byla nula, tak to je výborný obchod. Já vám ušetřím 800 milionů a vy mi na to dejte 27 miliard. Tak si každý z vás odpovězte, kdo by obchod udělal, kdybyste měli buď dostat 800 milionů, nebo zaplatit 27 miliard. Chtěl bych vidět toho, kdo by... A klidně tam škrtněte nuly. Nemusíme tam mít ty miliardy, to si těžko člověk představuje, že by zaplatil dvacet - někteří si to umí představit, ale někteří ne. Takže tam klidně škrtneme tři nuly, šest nul, ten poměr je pořád stejný. Takhle nevýhodný obchod prostě nikdo z vás neudělá. Pokud ano, tak ne že nematuroval z matematiky, ale neměl prospěch z matematiky ani na základní škole, pokud takový obchod považuje někdo za výhodný. Přesto to lákadlo těch peněz a toho umělého vylepšení hospodářského výsledku státního rozpočtu je natolik silné, že paní ministryně říká, že to je proklientský návrh zákona, 27 miliard za 800 milionů. Nechci slevu zadarmo, jak říká klasik v jednom známém českém filmu. Tak to je přesně tento případ. Obecně i ten nový projekt Moje daně, aspoň z toho, co je v důvodové zprávě, je zatím zklamáním. Tolik se to zase nemění, pro pana poslance Ferjenčíka, prostřednictvím pana místopředsedy pane poslanče Ferjenčíku. Když si to pročtete podrobně a debatujete s těmi, kteří dnes a denně komunikují s Finanční správou, tak to není žádný kvalitativní skok. Je to pořád jednosměrná komunikace. Člověk by očekával obousměrnou komunikaci v moderní době. Ano, zrušit jednotné inkasní místo, které mělo platit x let, bylo jednoduché, a teď máme plán, že za - já nevím, už se to chystá sedm let od toho zrušení, tak já nevím, za 10, 12, 15, já nevím, přijdeme k něčemu, co se nebude jmenovat jednotné inkasní místo, ale budou to nové funkcionality skvělého softwarového řešení Moje daně. Já jako daňový poplatník nikdy neříkám moje daně, já říkám státní daně nebo vaše daně. Protože moje daně by byly, kdybych je inkasoval já, ale já je platím, takže ty daně jsou někoho jiného než toho daňového poplatníka. [[Ministryně mimo mikrofon.]] Já vím, že to je zkratka, a CRAB byl zkratka a znám. Pro paní ministryni - odskočím k Národnímu investičnímu plánu, k tomu know-how Andreje Babiše. Tak vzal stávající strategický dokument z Ministerstva dopravy, kde jsou skutečně stavby za 6 bilionů, to není žádné know-how, který se jmenuje velmi nudně - Sektorová strategie rozvoje dopravní infrastruktury do roku 2050. Paní ministryně, víte, jakou zkratku vymysleli úředníci? SeStra, to se pamatuje dobře. Takže máme Sestru, to je zkratka Sektorová strategie, to není žádná... [[Poznámky ze sálu.]] Ano, je to třetí čtení, já bych poprosil pana poslance, aby na mě nekřičel. Pokud ho to nudí, ať jde do zákulisí, a to je všechno, odůvodňuji své pozměňující návrhy. Vy jste ten zákon evidentně nečetl, tak aspoň poslouchejte, když to nechcete poslouchat, tak jděte jinam prostřednictvím pana předsedajícího. Já na vás také nehalekám, když mluvíte, i když s vámi nesouhlasím. Paní ministryně vysvětlovala, já jsem reagoval. Takže to je zkratka, Moje daně. Moderní a jednoduché, zejména jednoduché, DPH - jednoduché, 10, 15, 21, točené, netočené, s sebou, nesebou, alkoholické, nealkoholické atd., to je jednoduché - to je jak výsměch! Ale budiž. Zkratka je to hezká. Kdyby se to třeba jmenovalo JENI, jednoduché a nízké, to by se mi líbilo, sice by to neznělo jako Moje daně, nebo NIJE, nízké a jednoduché. Jako za nás, paní ministryně mi fakt nabíjí. Paní ministryně má pravdu, my jsme zvedli DPH na tři roky, uzákonili jsme tři roky, na 21 %, a od té doby nás hnutí ANO kritizuje za tento krok. V pořádku, člověk má brát kritiku a unést zodpovědnost za svá politická rozhodnutí. Ale v čem je to pokrytectví? Už sedmým rokem by ten chybný, zločinný, neuvěřitelný krok ODS mohli zrušit. Je to tak? My jsme to dokonce řekli - byla to chyba, přiznali jsme, že to byla chyba, a navrhli jsme to vrátit. Takže my jsme zavedli DPH na 21 % na tři roky, to je pravda, byla to chyba, přiznávám. Paní ministryně financí a její předchůdci, stávající premiér a Ivan Pilný, mají DPH už zavedeno pět let a nechystají se ani příští rok ho změnit. Takže příští rok to bude 6 ku 3, 2 ku 1, už bude dvakrát lepší v tom zvýšení DPH než my. My aspoň říkáme, že to byla chyba. A můžeme říct argumenty, které nás k tomu vedly. Vás to dneska nemusí zajímat, ale měli jsme vydělat na důchodovou reformu. Tu jste zrušili, DPH jste si ale nechali. A ještě máte tu odvahu, a použil bych i silnější slovo, ale nepoužiji, protože paní ministryně je dáma a má hroznou výhodu, tak to nepoužiji, tak má tu odvahu nás za to kritizovat. Co jste s tím udělala, paní ministryně, s tím hrozným zvýšením DPH? Nic! Navrhla jste snížení toho hrozně vysokého DPH, které prosadila ODS? Nenavrhla. Vy už tři roky navrhujete zrušení superhrubé mzdy, jak se to řekne hezky - jenom slovně. Jenom slovně. My jsme vám nabídli, že vám s tím pomůžeme. My se lišíme v tom, o kolik se ty daně mají snížit. My říkáme na 15, vy říkáte na 19, a vy o 1,1 %, my o 5,1 %. Ale my říkáme, my jsme připraveni podpořit i ten váš návrh. Není to, jak to chceme my, ale snížení daní o 1,1 je lepší než snížení o nula. A vy pořád tady s tím nejste. Máte na to hlasy. My říkáme, že až budeme vládnout my, tak to snížíme o těch 5. Vy říkáte, že ne, my to respektujeme. Neříkáme buď bude po našem, nebo nic. Ale vy tak vždycky přijdete, hezky se usmějete, říkáte: já budu prosazovat to zrušení superhrubé mzdy. Máte na to hlasy. Napište to, ono to je napsané, přineste to sem, a máme to ne do roka, ale do šesti měsíců to máme schváleno a od 1. ledna 2021 může být zrušena superhrubá mzda. [[(15.30 hodin)]] Pan vicepremiér, nepřítomný, Jan Hamáček dokonce řekl, že to byl zločin. Já jsem nepochopil, v čem může být zločin. Ano, možná jsme mohli více říkat, v té době já jsem tady nebyl, ale to nevadí, mohli jsme říkat, že to je 15 ze superhrubé mzdy a že to odpovídá 20,1 daně z hrubé mzdy. To je pravda. To je o interpretaci a obě čísla jsou správná, 20,1 z hrubé nebo 15 % ze superhrubé. Ale co je na tom zločinného, jestli máte daň 20, 22, 18? O tom je politický střet, zejména jak vysoké mají být přímé daně. Tak nechápu. Navíc sociální demokraté už za svého posledního premiéra - já bych chtěl říct, historicky posledního premiéra, myslím, že se nepletu - taky to měli ve svém vládním programu za Bohuslava Sobotky. Takže slovy Jana Hamáčka, on byl v té době významný člen sociální demokracie, předseda Poslanecké sněmovny, zločin si vláda Bohuslava Sobotky dala do svého programového prohlášení. Stejně tak jako první vláda Andreje Babiše, stejně jak druhá vláda Andreje Babiše. Tak když nás za to kritizujete, a my tu kritiku přijímáme a uznáváme a nepřeme se s vámi, tak to pojďme společně změnit. Klidně v těch parametrech, které navrhnete vy, paní ministryně. Ta nabídka prostě platí. Možná se to socialistům nebude líbit, ale jedná se zhruba o 20 miliard, ať se držím čísel Ministerstva financí. Dobře, 24. 24 miliard je v letošním rozpočtu necelých 1,5 % výdajů. Každý z vás, který máte na starosti rodinný rozpočet, firemní, rozpočet nějaké organizace neziskové, ziskové, malé, velké firmy, tak musíte potvrdit, že najít úsporu 1,5 % není mimořádně náročný úkol. To ani úspora 10, 20, 30 %. Takže najít úspory na to lze docela jednoduše. Já jsem dneska říkal vašemu kolegovi v nějakém televizním duelu, že vám to najdu do konce týdne, když budete chtít, protože to fakt není 20 % státního rozpočtu. To je jiný problém. Takže abychom to shrnuli. To zlepšení není tak velké, i když je, to jsem přiznal i na plénu, i na rozpočtovém výboru, zejména v té elektronizaci, nechci říct digitalizaci, to je něco jiného, ale v elektronizaci. Bohužel jsou tam minimálně tři faktory, které jsou proti daňovým poplatníkům, a to je snížení úroků a náhrad, které platí stát při nezákonném postupu státní správy - to je třeba zdůraznit, při nezákonném postupu, nevím, proč by stát neměl platit jak mourovatý, když postupuje nezákonně. Za druhé, těch 15 dnů, ta půjčka 27 miliard, a za třetí je zrušení té toleranční doby pro podání přiznání. Jenom si vzpomínám, jak jsme marně podporovali návrh, aby se o měsíc posunulo daňové přiznání u těch, kteří to dělají elektronicky, kolik bylo připomínek a nesouhlasných stanovisek z Ministerstva financí. Čas ukázal, kdo má pravdu. A musím ocenit, že je dobře, že jste to opsali z jiných zdrojů a že jste to dali mnohdy, ale zbytečně ztrácíme čas a můžeme to udělat rovnou. Takže jsem přesvědčený, že - neříkám, že všechny, ale některé z těch dnes zamítnutých pozměňovacích návrhů se bezesporu objeví v některé z příštích vládních novel, ne opozičních. Děkuji za pozornost.
Poznamenal jsem si váš návrh na opakování druhého čtení, takže o něm budeme hlasovat ještě před hlasováním o pozměňovacích návrzích, protože pak by to nemělo pochopitelně smysl. A nyní vaše vystoupení strhlo tedy dvě faktické poznámky, takže vystoupí pan poslanec Mikuláš Ferjenčík a následně se připraví pan poslanec Pavel Juříček. Prosím, pane poslanče, máte slovo, vaše dvě minuty.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Já jsem chtěl jen velmi stručně reagovat na svého předřečníka, vaším prostřednictvím, ohledně těch formulářů. Za prvé, děkuji za kredit ohledně toho formuláře ke zvláštnímu režimu EET, nicméně já jsem to pouze vznesl na rozpočtovém výboru. Kredit si zaslouží kolega Kolářík, který mě na to upozornil, což jste asi nemohl tušit. To je jedna věc. A druhá věc, čímž jsem chtěl podpořit váš argument ohledně pádnosti toho, že ty formuláře a přístup daňové správy a Ministerstva financí k nim jsou problém, že z povinnosti poplatníka, já cituji ze zákona o EET, podat správci daně za každé kalendářní čtvrtletí oznámení o tržbách evidovaných ve zvláštním režimu úředníci Ministerstva financí a Finanční správy vyvozují, že ta evidence nebo ten formulář se má vyplňovat po jednotlivých dnech. A ještě v první verzi tam navrhli, aby se tam psalo za každý den číslo první a poslední účtenky za daný den. To znamená, to vedlo k těm zhruba 540 položkám. Ono jich může být ještě víc. Může [[jich]] být o něco méně, ale bohužel Finanční správa trvá na tom, že hodlá stovky položek zachovat. Já doufám, že se mi podaří ten formulář o něco zredukovat a že skutečně ta nová verze po té dnes již smazané bude o něco příznivější. Ale Finanční správa stále trvá na tom, že to má být po jednotlivých dnech a že těch položek mají být stovky. Já si myslím, že je to naprosto nerozumné. Je to jeden z důvodů, proč jsme to napadli u Ústavního soudu, protože ten zákon, jak jsem z něj citoval, vůbec nepředpokládá, že ta papírová evidence má být po jednotlivých dnech, a přesto to úředníci Finanční správy takhle vykládají.
Nyní s faktickou poznámkou pan poslanec Pavel Juříček. Prosím, vaše dvě minuty.
Děkuji. Dámy a pánové, já někdy tady velmi obtížně snáším, když jsou tady srovnávána nějaká data, která jsou naprosto nelogická. Takže já se teď nechci bavit o konceptu jako celku, ale jestliže 27 nebo 24 miliard zadrží stát na 14 dní, tak když si vezmete časovou hodnotu peněz, takže 24 děleno 12 je 2 miliardy, na 14 dní hodnota miliarda. Jestli by si ty firmy půjčily na pětiprocentní úrok, tak všechny firmy v České republice to bude stát 50 milionů korun. Takže se tady vyměňuje 50 milionů korun za 800 milionů korun, které jsou v podstatě neřešeny rok, rok a půl. A to je vzájemné srovnání. Takže nemůžeme směšovat cash flow zároveň s tím konkrétním nákladem, co to přijde ty firmy v České republice. Ano, firmy v České republice to bude stát zhruba 50 milionů korun, pokud si budou půjčovat na pětiprocentní úrok. Děkuji.
A nyní další faktické poznámky už tady nemám, žádosti, takže vystoupí pan poslanec Jan Hrnčíř a připraví se pan poslanec Tomáš Martínek. Prosím, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Dámy a pánové, dovolte, abych se v krátkosti vyjádřil k daňovému řádu. Já bych chtěl zareagovat na to, co tady bylo tedy řečeno, že daňový řád přirozeně přináší pozitivní věci, například záloha na daňový rozpočet. Tato změna ovšem reaguje na stanovisko Ústavního soudu, kdy jsou nadměrné odpočty zadržovány celé, pokud je sporná jenom část, což je samozřejmě pozitivní. Samozřejmě snížení úroků z prodlení, pokud zaplatíte později daň. Je dobré, že si můžete změnit i DIČ, pokud jste podnikající fyzická osoba, že už to nemusí být rodné číslo, nicméně ta negativa jednoznačně převažují. My jako hnutí SPD jsme vždycky byli, jsme a budeme na straně slušných a poctivých živnostníků, proto se nám nelíbí, že daňový řád zavádí například daňové kontroly korespondenčně, bez součinnosti s daňovým subjektem. To nepovažujeme za úplně správné. Špatné je odstranění takzvané liberační pětidenní lhůty pro pozdní podání daňového přiznání, což si myslím, že je praxe, která tady je už roky, a není třeba ji rušit. Může se stát každému, že dojde pozdě faktura, že účetní tomu živnostníkovi zavolá a musí tam něco měnit a to tvrzení daně prostě se podá později. Já si myslím, že to problém žádný není. My jsme na to reagovali pozměňovacím návrhem, že jsme navrhovali alespoň třídenní lhůtu, to znamená, tři pracovní dny. V době elektronických podání si myslím, že to je dostatečné, nicméně rozpočtový výbor nám tento pozměňovací návrh zamítl. [[(15.40 hodin)]] Stejně tak tady již diskutované prodloužení lhůty pro vrácení odpočtu z DPH z 30 na 45 dnů v neprospěch právě daňových subjektů. Já se skutečně domnívám, že to je opravdu důvod, aby se opticky vylepšily státní finance, aby se vylepšilo hospodaření státního rozpočtu. A jenom tak pro zajímavost, v tuto chvíli státní rozpočet hospodaří s deficitem zhruba 24 mld. korun, takže si myslím, že to má opticky vylepšit cash flow státu, aby to vypadalo lépe. Já tam opravdu v době elektronických podání, kontrolního hlášení, kde ty kontroly skutečně probíhají počítačově a de facto on-line, tak si myslím, že je úplný nesmysl tu lhůtu protahovat. Samozřejmě snížení úroků při neoprávněném jednání správce daně, což jsou třeba zajišťovací příkazy a další chyby Finanční správy, kdy stát tedy musel platit úroky 32 % z té zadržené částky, snižuje se to na deset, to je zase v neprospěch daňových subjektů takto postižených. To znamená, tuto novelu daňového řádu prostě podpořit nemůžeme. Děkuji za pozornost.
Nyní přečtu omluvu. Omlouvá se předseda Poslanecké sněmovny Radek Vondráček z dnešní schůze od 17 hodin a ze zítřejší schůze z celého jednacího dne, a to z pracovních důvodů. Takže nyní vystoupí na faktickou poznámku pan poslanec Mikuláš Ferjenčík a také na faktickou se připraví pan poslanec Václav Votava. Prosím, vaše dvě minuty.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Já bych chtěl jen velmi stručně reagovat na kolegu Juříčka a ten jeho výpočet 50 milionů. Pokud se nemýlím, tak DPH se platí každý měsíc. To znamená, každý měsíc stát zadrží ty peníze, takže to musíte ještě vynásobit 12. Takže to není 50 milionů, ale 600 milionů. Já chápu, že se to posouvá, ale vy si tu částku musíte půjčit.
Nyní vystoupí na faktickou poznámku pan poslanec Václav Votava. Prosím.
Děkuji za slovo. Vážený pane místopředsedo, kolegyně, kolegové, také bych rád zareagoval na pana kolegu Juříčka. Je úplně jedno, jestli je to 50 milionů, nebo 600 milionů. Žijme trošku v realitě. Velká korporace - a to neříkám nic samozřejmě, co by nebyla pravda - si s tím určitě poradí, pokud tedy jí přijdou peníze, vratka DPH, později. Hůře je na tom malý živnostník. A tomu třeba nikdo nepůjčí. Pan kolega Juříček tady říkal, že mu půjčí na úrok, a vypočítával, kolik by ho to stálo, nebo kolik by to ty firmy stálo. Ale ten malý živnostník také úvěr nemusí dostat. A jemu to opravdu nabourává cash flow poměrně výrazně a čeká na každou korunu. Říkám jenom, jaká je realita.
Nyní na faktickou poznámku pan poslanec Miroslav Kalousek, zatím poslední přihláška na faktickou, takže se připraví pan poslanec Tomáš Martínek. Dvě minuty. Prosím.
Děkuji za slovo. V reakci na to, co říkal pan Stanjura i pan Juříček. Nemá smysl se tady přít o budoucí cenu peněz, ale přeme se o to, zda skutečně to prodloužení lhůty je, nebo není nezbytné. A jestliže v rámci vyhledávací činnosti s novým jednacím řádem nepřibude jeden jediný úkon, tak to nezbytné není, protože kdyby byla pravda, pravdivé argumenty paní ministryně, tak by to znamenalo, že ty zálohy na nadměrný odpočet budou vyplaceny nejpozději ten 45. den. Ale to není pravda! Z dikce toho zákona jednoznačně vyplývá, že až 46. den se zahájí kontrolní činnost a v rámci té kontrolní činnosti se teprve ta záloha bude stanovovat. Tak jaká větší práce oproti stávajícímu stavu přibude Finanční správě v rámci vyhledávací činnosti, že na ni potřebuje o 50 % navíc? To je naprosto nepravdivý a lichý argument. A jestliže nám někdo nepravdivě argumentuje, tak bychom mu neměli vyhovět.
Takže nyní požádám o vystoupení v obecné rozpravě pana poslance Vojtěcha Munzara, jelikož tady nemám další přihlášku na faktickou, a připraví se pan poslanec Jan Skopeček. [[Námitky zprava, že k faktické je přihlášen posl. Martínek.]] Hlásil se někdo? Vy se hlásíte rukou, z místa? [[Gestikulace posl. Martínka.]] Aha, omlouvám se, tak to jsem vás posunul omylem. Já jsem chtěl vymazat z faktické pana předřečníka. Tak prosím. Omlouvám se. Máte slovo, pane poslanče Martínku.
Děkuji. Dobrý den, vážené dámy, vážení pánové. Nejdříve bych rád řekl, že jsem rád, že daný návrh obsahuje již mnou dříve podaný návrh na prodloužení lhůty elektronického daňového přiznání o měsíc, aby to za prvé podpořilo digitalizaci, podpořilo pozitivní komunikaci občanů s veřejnou správou formou elektronickou, dále by to mělo přinést větší komfort daňovým poplatníkům a současně ušetřit prostředky státu. Na druhou stranu, jak již bylo řečeno, návrh obsahuje i některé věci, které jsou problematické. Naštěstí zde máme plno pozměňovacích návrhů, které mohou celý výsledný zákon vylepšit a odstranit nedostatky, o kterých tady mluvili předřečníci. Já osobně bych chtěl upozornit na některé pozměňovací návrhy, které jsem podával já, konkrétně se jedná o pozměňovací návrh G1, který by měl zajistit to, že by se z DIČ již automaticky odstranilo rodné číslo při nově vytvářených daňových identifikačních číslech. Také bych chtěl požádat o podporu pozměňovacích návrhů, které podávám s poslankyní Věrou Kovářovou, tedy například pozměňovacích návrhů C1 a C2. Především pozměňovací návrh C2 myslím naplní záměr předkladatelů, a navíc vyjde vstříc i daňovým poplatníkům, takže konkrétně u pozměňovacího návrhu C2 bych vás chtěl požádat o podporu. Děkuji za pozornost.
Ještě jednou se omlouvám, pane poslanče. A nyní tedy vystoupí pan poslanec Vojtěch Munzar a připraví se pan poslanec Jan Skopeček. Pane poslanče, máte slovo. Prosím.
Děkuji, pane předsedající. Dobrý den, dámy a pánové, vážená paní ministryně. Já už jsem k tomuto návrhu novely daňového řádu a souvisejících daňových předpisů vystupoval jak v prvním, tak druhém čtení. A to, co tady dnes budu říkat, berte jako úvod k mým pozměňovacím návrhům a snahu vás přesvědčit o tom, že některé skutečně mají smysl a některé věci, které Ministerstvo financí navrhuje, jsou skutečně velmi negativním zásahem do podnikatelského prostředí. Kromě některých věcí, na kterých se shodla i odborná veřejnost, tak ta novela daňového řádu obsahuje i záležitosti, které jsou zářným příkladem toho, jak si stát řeší své problémy na úkor živnostníků, podnikatelů, daňových subjektů. Když si vezmete, na jednu stranu teprve soud musel dotlačit Ministerstvo financí, aby začalo se zabývat vůbec otázkou vrácení neprávem dlouho zadržovaných peněz z nesporných částí DPH daňových subjektů, a přesto po rozhodnutí Ústavního soudu Finanční správa v rozporu s tímto rozhodnutím nezačala takto zadržované peníze vracet, a to dokonce na přímý pokyn Ministerstva financí. Výsledkem toho rozhodnutí je část této novely, která by měla vést k navrácení těchto prostředků. Takže jakoby se vrátí do jedné kapsy podnikatelům část neoprávněně zadržovaných prostředků z vratek DPH, ale hned s tou samou novelou z druhé kapsy vytáhne Finanční správa, Ministerstvo financí všem daňovým subjektům, všem podnikatelům a firmám další prostředky, protože jim bude o 15 dnů déle zadržovat právě nadměrné odpočty DPH. A už to tady říkali i někteří mí předřečníci, říkal to i pan kolega Votava vaším prostřednictvím, že to je obrovský zásah do cash flow všech těch firem a zejména je to brutální zásah do finančního zdraví těch malých firem a malých živnostníků, kteří nemají dostatečné rezervy, aby ten časový výpadek pokryli. Takže u nich si stát zařídil, nebo chce si zařídit, bezplatný a bezúročný zdroj peněz. A co udělají ty firmy a živnostníci? Budou si muset ty peníze někde sami půjčit. Ať už u finančních ústavů, nebo budou prodlužovat například splatnosti faktur, ale státu finanční prostředky na DPH musí odvést ihned. Takže na toto opatření, které se nedotýká jen cash flow, se budou nabalovat další problémy. Proto jsem dle svého slibu z prvního čtení předložil pozměňovací návrh, který najdete pod označením J3, aby se vrátila lhůta 30 dnů místo navržených 45 dní právě za účelem vrácení nadměrných odpočtů. DPH. Já jsem si vědom, že podobný návrh mají i někteří mí kolegové i z jiných politických stran, a já budu jenom velmi rád, když třeba neprojde můj, ale projde i některý jiný, který vede ke stejnému cíli. [[(15.50 hodin)]] Dlouhodobě vládě vyčítám, že plánovitě, není to jenom tato novela, plánovitě vychyluje jazýčky vah v neprospěch podnikatelů a ve prospěch státní moci. Na jednu stranu vláda plánovitě snižuje toleranci k chybám podnikatelů, zpřísňuje pokuty a sankce, na druhou stranu zvyšuje pravomoci státní moci a mnohdy zavírá oči před chybami Finanční správy a úředníků Finanční správy a Ministerstva financí, a tím také nevytváří přátelské podnikatelské prostředí. Prostředí pro podnikání nenarovnává, ale naopak ho pokřivuje, a odrazuje tím spoustu podnikatelů od toho, aby dále vykonávali svou činnost, a odrazuje i mladé lidi, aby přišli do sektoru podnikání a začali podnikat. Takovým klasickým příkladem je další věc, kterou obsahuje novela daňového řádu, a to je rušení bezúročného období pro pozdní platbu daně a rušení pětidenní tolerance pro podání daňových přiznání daně z příjmu a daně z nemovitosti, a to bez žádného řádného zdůvodnění. Státu totiž tyto toleranční lhůty nijak neubližují dneska. Nenastává žádná škoda státu, pouze těmi tolerančními lhůtami ukazuje trochu vlídnější tvář. A teď přichází Ministerstvo financí a chce tuto toleranci rušit. Jenom tak. Jediné zdůvodnění, které jsem slyšel od zástupců hnutí ANO na rozpočtovém výboru, bylo, že nechápou, proč vlastně ta tolerance je, proč by stát měl být tolerantní. A tím bych řekl, že je shrnuta celá politika hnutí ANO vůči aktivním a nezávislým lidem, vůči podnikatelům a vůči daňovým poplatníkům. Pozastavuji se nad tou nechápavostí k tomu, nechat živnostníky, podnikatele se trochu nadechnout, a ne pořád něčím stresovat, zkracovat jim lhůty, zmenšovat toleranci, zvyšovat kontroly a zvyšovat pokuty. A to je praktický důsledek politiky posledních let. Ale třeba se mohu mýlit. Můžete mi to, kolegyně a kolegové z hnutí ANO dokázat, že se mýlím. A můžete hlasovat pozitivně o mých pozměňovacích návrzích, které se snaží tyto dvě tolerance zachovat. Ty pozměňovací návrhy jsou pod označením J2 a J1. Ač Ministerstvo financí nechce toleranci k podnikatelům, ke svým chybám, resp. k chybám a pochybením Finanční správy je tolerantní a chce být tolerantní někdy až moc a dopředu se chce vyviňovat a zbavovat odpovědnosti za chybný postup při stanovení daní. Velmi vágními formulacemi v § 254 se snaží vytvořit co nejširší množinu případů, kdy nebude muset platit úroky z takzvané nesprávně stanovené daně, a tím tu množinu dopředu vyprazdňuje. To není fér vůči daňovým poplatníkům. A proto jsem předložil i pozměňovací návrh J4, kterým navrhuji některé ty vágní formulace, které vedou k vyprázdnění a vyviňování, vypustit a zrušit. [[V sále je velký hluk.]] Další věc, která není fér vůči podnikatelům, ale nepřináší ji tato novela daňového řádu, tu přinesla novela daňového řádu v roce 2017, je fakt, že stát nechce platit úroky z nesprávně stanovené daně v případech takzvané dělené správy.
Musím vás požádat o klid. Pan poslanec mě požádal, abych zjednal pořádek v sále. Tak vás požádám, aby pana poslance nikdo nerušil.
Ono se moc často s tímto pojmem - dělená a nedělená správa daně - nesetkáte. Ale dělená správa je vlastně to, když vám daň či pokutu či penále vyměří jedna státní instituce, například Celní správa, ale vymáhá ji jiná, například Finanční správa. A mně přijde úplně neuvěřitelné, že stát vytváří skupinu daňových poplatníků, kteří nemají nárok na úrok jenom proto, že si stát nějakým způsobem vnitřně rozdělil kompetence. Toto vyjmutí této skupiny daňových poplatníků se uskutečnilo novelou daňového řádu v roce 2017 navzdory a přímo proti rozhodnutí a judikatuře Nejvyššího správního soudu, který určil, že by i v případech dělené správy daní měl stát úroky hradit. A protože daňový subjekt nemůže nijak ovlivnit vnitřní rozdělení kompetence státu, tak mi skutečně nepřijde fér, že v případě dělené správy se na tyto daňové poplatníky úrok nevztahuje. Proto jsem předložil, a musím říct opětovně, pozměňovací návrh, kterým se škrtá to vyjmutí úroku v případě daňové správy, resp. to, že se úroky nevztahují v případě dělené správy daně. Další pozměňovací návrh [[listuje svými podklady]] - některé přeskočím, protože jich mám deset - se týká přiznání daně z nemovitosti. Nevím, jestli jste si někdy, kolegyně, kolegové, položili otázku, že je velmi zvláštní, že stát má informace z katastru nemovitostí, má informace z daňového přiznání k dani z nabytí nemovitosti, a přitom stále po daňovém poplatníkovi požaduje, aby sám aktivně přišel na finanční úřad a podal daňové přiznání k dani z nemovitosti, přitom na standardní případy všechny informace, které stát potřebuje, již má. Proto jsem připravil pozměňovací návrh, který by vedl k tomu, že by si daňový poplatník mohl vybrat. V případě, že by si chtěl podat daňové přiznání sám, tak by ho podal. V případě, že by ho nechtěl podat, tak by mu byla vyměřena daň státními orgány podle údajů, které má stát k dispozici, a to bez sankce, pouze z moci úřední. Je to pouze možnost volby. Ale přišlo by mi to jako velmi velké zjednodušení pro všechny občany naší země, aby nemuseli pořád s papírem dávat na úřad ty informace, které stát již jednou má. Věřím, že na tento pozměňovací návrh pohlédnete s určitým pochopením, dáte mi za pravdu a podpoříte jej. A poslední pozměňovací návrh, o kterém chci hovořit, je zvýšení limitu pro povinnou registraci k DPH ze stávajícího 1 milionu na 2 miliony korun. My na půdě Poslanecké sněmovny ve výborech neustále řešíme a probíráme administrativní zátěž podnikatelů. Dokonce i včera v rámci rozpravy k některým bodům jsme se o nich bavili. A přitom jedno z řešení máme všichni neustále před nosem. Věřím, že všichni, i ti, kteří nechtějí podpořit můj pozměňovací návrh, souhlasí s tím, že v případě registrace k DPH nastává pro podnikatele čas zvýšených povinností s daňovou administrativou, vedení daňové evidence, příchod kontrolního hlášení a podobně. A je důležité si uvědomit, že stávající limit 1 milion korun se za více než 15 let nijak nezměnil. Co se změnilo, to jsou nové povinnosti, které v souvislosti s DPH na daňové poplatníky přišly. A změnily se také obraty, protože se zvýšily. Díky inflaci mají podnikatelé například při stejné práci a stejné činnosti vyšší příjmy kvůli inflaci, ale soustavně i vyšší náklady. Ale to neznamená, že vydělávají ve finále více. Jen více obratově překračují 1 milion korun. Třeba ve stavebnictví stačí jedna zakázka, a takový řemeslník spadne do limitu DPH a už v něm zůstane a už mu zůstanou všechny ty daňové povinnosti. Takže jestli chceme pomoci skutečně se snížením byrokracie, jestli nechceme, aby se živnostníci po nocích topili v papírech, jestli jim skutečně chceme pomoci, tak prosím zvyšme tento limit. [[(16.00 hodin)]] Ze strany ministerstva tady neustále slyšíme odkazy na evropské právo. Paní ministryně se tento návrh na rozpočtovém výboru snažila z mého pohledu trochu zahrát do autu s tím, že čeká na novelizaci směrnice. Ale kdyby byla skutečná vůle vlády, skutečná vůle Poslanecké sněmovny, tak jsem přesvědčen, že i na evropské úrovni by se nám to podařilo prosadit. Já znovu musím zopakovat příklad Slovinska, který už jsem tady říkal několikrát, které požádalo o zvýšení hranice 30. července 2012 a 22. ledna 2013 bylo vydáno rozhodnutí Rady Evropy o povolení zvýšení této mezní hranice a limitu pro registraci DPH. Pět měsíců. Pět měsíců stačilo Slovinsku. A dokonce v tom rozhodnutí Rady o Slovinsku potvrdilo možnost členských států požádat o zvýšení prahové hranice až na 100 tisíc eur. A ten limit, který navrhuji já, 2 miliony korun, se do těch 100 tisíc hravě vejde. Opravdu závisí jenom na ochotě a vůli pomoci trochu podnikatelům a tento limit konečně po 15 letech zvýšit. Děkuji za pozornost.
Nyní s faktickou poznámkou pan poslanec Pavel Juříček, zatím jediná faktická poznámka. A připraví se tedy pan poslanec Jan Skopeček. Prosím, pane poslanče.
Já se omlouvám, dámy a pánové, nechci nikoho zesměšňovat, ale samozřejmě, když máte čas T1 a ten prodloužíte o 15 dní, tak máte čas T2. A k tomu času T2 pak už vždycky připočítáváte těch 30 dnů. Takže je to skutečně tak, že si to v uvozovkách půjčíte na těch 14 dní. Ale druhou věc musím ještě říct, že velmi obtížně zvládám to, že se tady čtou argumenty z prvního čtení, druhého čtení, třetího čtení, a je to furt dokola. Tak to mně připadá už úplně nesmyslné. A třetí věc, musím říct, že bohužel kolegové jsou trošku mimo mísu, protože to, co trápí podnikatele, je spíš problém ten, že odvedou DPH i z nezaplacených faktur. A to je úplně jiné téma, které jsem tady nechtěl zcela otevírat, ale myslím si, že ne zcela rozumí podnikání. Děkuju.
Já také děkuji a s faktickou poznámkou ještě pan poslanec Munzar. Prosím, máte slovo.
Ve vší úctě k panu kolegovi Juříčkovi vaším prostřednictvím, je vidět, že úplně nenaslouchal ani dnes, ani v těch předchozích čteních. Kdyby mě důrazně poslouchal, tak by zjistil, že jsem tady mluvil i o tom, že dojde tím k prodloužení splatnosti faktur, ale pro podnikatele to znamená, že stejně musí splnit své daňové povinnosti vůči Finanční správě hned. Co se týká napočítání těch lhůt, pane kolego prosím, vaším prostřednictvím, podívejte se na skutečnou podobu toho pozměňovacího návrhu. Já myslím, že jsme se s tím vypořádali velmi dobře. Děkuji.
Děkuji a nyní pan poslanec Skopeček v rozpravě. Než mu dám slovo, seznámím vás s omluvenkou: paní poslankyně Adámková se nám omlouvá mezi 16.15 a 19. hodinou z důvodu nemoci. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo. Ještě než začnu, tak prostřednictvím pana předsedajícího ke kolegovi Juříčkovi. Prosím, nekádrujte nás tady. Pan kolega Munzar, já se ho musím zastat, podnikal rovněž, nejste tady jediným podnikatelem na světě, který má právo říkat, co je a co není správné. Prostě tady probíráme materii a nejste jediný podnikatel v České republice, který tomu rozumí. Tak příště prosím, abyste si tohle odpustil! Skutečně to sem nepatří. K samotnému zákonu. Já budu velmi stručný, abych nerozčiloval kolegu Juříčka, že se opakujeme. Když si vzpomenu, kolikrát jste se vy tady opakovali, když jste schvalovali EET, a ty argumenty byly stále stejné, tak nevím, co si vůbec dovolujete nám vyčítat, že vystupujeme se stejnými argumenty. Ale ten zákon zkrátka není dobrý a nepomáhá podnikatelskému prostředí. Pro mě tam jsou tři zásadní body, které přispějí ke komplikaci podnikání v České republice. Je to samozřejmě prodloužení lhůty pro vrácení nadměrných odpočtů. To je věc, se kterou já se prostě ztotožnit nemůžu, zvláště ve chvíli, kdy ten zákon je paní ministryní popisován jako zákon, který má přispět k digitalizaci, ke zjednodušování, k méně papírování. Koneckonců máme i díky této vládě kontrolní hlášení, které taky mělo přispět k tomu, že s DPH se přestane podvádět. A v logice toho, že tu máme nové dodatečné nástroje proti podvodům s DPH, vůbec nevidím žádnou logiku v tom, že si stát prodlužuje lhůtu, ve které bude zadržovat nadměrné odpočty. Logika by přece měla být úplně opačná. Ve chvíli, kdy získal stát nové nástroje na odhalování daňových podvodů, tak by se lhůta, během které si stát přivlastňuje peníze, které mu nepatří, ale které patří podnikatelům, přeci měla zkracovat. Prodloužení lhůty samozřejmě zasáhne do cash flow firem, nejvíce to pocítí malí a střední podnikatelé. Může se stát i to, že díky tomu, že se jim zhorší cash flow, tak budou proplácet faktury dalším podnikatelům v pozdějších termínech, v pozdější lhůtě a toto opatření se může valit podnikatelským sektorem v tom negativním slova smyslu dál. Když jsme schvalovali daňový balíček, tak jsme paní ministryni vyčítali, a vyčítáme jí to stále, že český daňový systém je jeden z nejsložitějších na světě. Že i mezinárodní srovnání, jako je žebříček Světové banky Doing Business, ukazuje, že i v otázce daní jsme podprůměrní. Že i to pořadí v rámci jednoduchosti daňových systémů, tak jsme tam až na 54. místě, což celkově ten průměr podmínek pro podnikání a umístění České republiky v tom žebříčku spolu zejména s délkou stavebního řízení sráží směrem dolů v tom žebříčku, než bychom mohli být, kdybychom měli daňový systém v pořádku. A jeden z argumentů, proč v tom žebříčku v otázce daní, v otázce daňového systému jsme až na tom 54. místě, tak výtka ze strany Světové banky míří právě i k tomu, že máme příliš dlouhou délku zadržování nadměrných odpočtů. A vláda místo toho, aby se snažila nám to zkracovat, tak přichází se zákonem, který tu lhůtu prodlužuje a dělá si ze strany podnikatelů, nebo využívá podnikatele a jejich peníze pro kontokorentní úvěr, který si u nich bere. Bohužel bez toho, že by to podnikatelé samozřejmě chtěli. Tím druhým argumentem, proč to není zákon, který by pomáhal podnikatelskému prostředí, podnikatelům, že by jim usnadňoval život, je samozřejmě zrušení toleranční lhůty pěti dnů pro beztrestné podání opožděného tvrzení daně, opožděného daňového přiznání - to je opět věc nepřátelská ze strany státu vůči podnikatelům, krok nepřátelský vůči našemu podnikatelskému sektoru, který je podle mne neodůvodnitelný, zvláště ve chvíli, kdy stát samotný selhává ve svých agendách a často jednotlivá rozhodnutí, jednotlivá řízení je schopen realizovat daleko za lhůtou, kterou mu ukládá zákon, nebo dokonce i zdravý rozum. Ve chvíli, kdy by stát byl perfektní a plnil všechno podnikatelům, nejen podnikatelům, ale občanům včas, nebyla tam žádná zpoždění, tak bych tomu rozuměl, ale v tomto smyslu je to věc, kterou opravdu nechápu, proč Ministerstvo financí chce i takto symbolicky tu lhůtu pěti dnů krátit. Jestli opravdu chce vybrat ještě víc na pokutách, aby státní rozpočet bobtnal a bobtnal. A tím třetím bodem, hlavním, kterým chci ilustrovat to, že v žádném případě nejde o zákon, který by pomáhal podnikání, podnikatelskému sektoru, je snížení úroků na straně státu za neoprávněné držení finančních prostředků, které platí podnikatelům. Opět nechápu drzost státu, kdy jsme tady nedávno slyšeli, kolik firem skončilo na základě neoprávněných finančních příkazů, kolik firem, které nijak nepodváděly, jak se později u soudu ukázalo, muselo kvůli zlovůli tohoto státu ukončit podnikání, tak vůbec nerozumím tomu, že stát má po takových negativních zkušenostech, které s ním podnikatelský sektor má, vůbec tu drzost sáhnout na úroky a snižovat jejich výši, když neoprávněně drží peníze, které státu nepatří, ale patří podnikatelům, a měly by ty peníze sloužit k rozvoji podnikání. Já vás na závěr také poprosím o podporu pozměňujících návrhů. Já za velmi dobrý pozměňovací návrh považuji jednak samozřejmě to, aby se nechala ta lhůta na stávajících 30 dnech. Velmi kvituji, co předkládá kolega Munzar, a sice posunutí hranice nutné pro registraci k DPH na 2 miliony. Je to hranice, která je už několik let stejná bez ohledu na to, jak roste v České republice inflace, a myslím si, že by měla být aktualizována. [[(16.10 hodin)]] Já tam poté předkládám pozměňující návrh, jeden z pozměňujících návrhů, který má umožnit odpouštění pokut. Tak jako už dneska dokáže daňový řád, nebo daňový řád počítá s tím, že se dají odpouštět penále, tak já přicházím s tím, aby se to mohlo týkat i pokut. Takže poprosím nejenom o podporu těchto návrhů, ale o podporu návrhů z celého politického spektra, které na rozdíl od toho, co přináší sem paní ministryně, se naopak snaží podnikatelskému prostředí v České republice pomoci, a ten špatný zákon, ten zákon proti podnikatelům, který sem paní ministryně Schillerová přinesla, dostat do takové kondice, že nebude podnikatelům v České republice škodit. Děkuji za pozornost.
Já také děkuji. A jako další je do rozpravy přihlášena paní poslankyně Kovářová. Prosím.
Děkuji. Vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte, abych se krátce vyjádřila k daňovému řádu. Protože zde byla celá řada myšlenek již vyřčena, krátce shrnu. Jak už jsem zmiňovala, tak si zaslouží daňový řád jednu pochvalu, a to že Ministerstvo financí využilo potenciál daňové informační schránky, která existuje už dlouhou dobu, ale zatím poplatníkům sloužila jen okrajově, většinou pouze ke zjišťování stavu na daňových účtech. A toto může být samozřejmě přínosné pro malé podnikatele, kteří nemají zřízenou datovou schránku. Na druhou stranu vnímáme, že je navržena řada změn, které ve srovnání se současným stavem přinesou v mnoha ohledech pro daňové poplatníky výrazně horší podmínky. Zmiňme například několik ustanovení, jako je zrušení toleranční doby pro podání daňového přiznání a placení daně, výjimky, při kterých daňovému subjektu nevzniká nárok na úrok z neoprávněného jednání správce daně, či zrušení úroku z neoprávněného vymáhání správce daně. Jak zde již mnohokrát zaznělo, tak asi nejzávažnější výtkou je prodloužení doby vratky DPH z 30 na 45 dní. Jednorázově to přinese státu, resp. státnímu rozpočtu, 16 miliard korun. A samozřejmě to může způsobit problémy i na straně poplatníka. Dost často zaznívá, že tato úprava je úpravou proklientskou, s čímž se ovšem my nemůžeme ztotožnit, protože si myslíme a jsme přesvědčeni o tom, že změny významně zhorší pozici daňových poplatníků a zároveň nejsou nijak nezbytné. Podpoříme některé pozměňovací návrhy, v podstatě většinu pozměňovacích návrhů kolegů z ostatních klubů. My jsme se rozhodli podat dva pozměňovací návrhy, ke kterým se připojili kolegové Ferjenčík v jednom případě a ve druhém Ferjenčík a pan poslanec Martínek. Obě ty úpravy jsou celkem jednoduché. Týká se to pozměňovacího návrhu, který je pod písmenem C1 a týká se změny úroku z prodlení. A pozměňovací návrh C2, kde se přidává bod - cituji: "V případě, kdy je dosavadní výsledek kontrolního zjištění sdělován při jednání s daňovým subjektem, daňový subjekt se může vzdát práva na stanovení lhůty pro případné vyjádření podle odst. 2 ústně do protokolu". Myslím, že jsou to celkem dobré návrhy, a proto bych vás prosila o jejich podporu. Děkuji.
Já také děkuji. A nyní zde mám již přihlášeného v rozpravě, nebo zaznamenaného v rozpravě pana poslance Martínka, ale mám za to, že ten již hovořil, takže to je v tuto chvíli všechno. Táži se, jestli se ještě někdo další hlásí do obecné rozpravy. Pokud tomu tak není, obecnou rozpravu končím. Zeptám se, jestli je zájem o závěrečná slova ze strany navrhovatelky. Je. Prosím.
Tak děkuji za slovo, pane místopředsedo. Dámy a pánové, dovolte mi, byť jsem se účastnila samozřejmě všech čtení v Poslanecké sněmovně, ale také všech jednání rozpočtového výboru a trpělivě jsem dodávala podklady, dodávala jsem analýzy, na všechny dotazy jsem odpovídala, tak jsem připravena na zejména ty zásadní argumenty, které tady zazněly, znovu tedy zareagovat i z tohoto pléna. Nejdřív bych si dovolila takovou krátkou reakci na pana předsedu Stanjuru. My jsme si to vyjasňovali na rozpočtovém výboru, tak já se pokusím znovu. Prostě není možné, není možné práva a povinnosti stanovit pouze vyhláškou. Prosím, jsem právník, navíc jsem působila sedm let v Legislativní radě vlády v komisi pro finanční právo. To prostě není možné. Já jsem to vysvětlovala stokrát, nevím, jakou analýzu pan předseda má, ale jasně jedná se o pozměňovací návrh paní předsedkyně Vostré. Jedná se o to, že jsme v časové nouzi. Já vždycky budu hájit a upřednostňovat - a řekla jsem to ve svém úvodním dnešním slově, řekla jsem to i na rozpočtovém výboru - klasický celý legislativní proces se vším všudy, ale tady jsme v časové nouzi. Jestliže nám uložil Ústavní soud zjednat nápravu do konce roku 2020, tak jediná možnost, kdy máme otevřený daňový řád, je prostřednictvím tohoto pozměňovacího návrhu. A já bych chtěla zdůraznit, a toto je právní debata, ne politická, že Ústavní soud v nálezu uvedl, že okruh údajů v požadovaných formulářích musí být stanoven zákonem. Popřípadě dále konkretizován pod zákonným právním předpisem. Takže prosím, přečtěte si ten pozměňovací návrh! Tam dáváme zákonný rámec a současně zmocnění pro vydání vyhlášky, která samozřejmě bude následovat. Ale ta vyhláška musí být vydána v souladu se zmocněním, které je v zákoně, a na základě zákonných mantinelů. Takže to jenom opakuji, že prostě je to takhle v pořádku. A toto je jediná možná cesta. Já samozřejmě nemám radost z toho, že to musíme řešit prostřednictvím pozměňovacího návrhu, a jsem ráda, že ho paní poslankyně, paní předsedkyně Vostrá podala. Připravilo ho Ministerstvo financí. To jsme nikdy nezatajovali, a protože jsme v časové nouzi. A to je podstatné. Abychom to, co nám vytýká Ústavní soud, napravili. Takže to je pro mě zásadnější a to tedy v tomto případě stojí nad tím, abychom to zdržovali a nedodrželi lhůtu stanovenou Ústavním soudem. Takže k tomu. Bavili jsme se tady, zaznělo tady několikrát, že se ruší liberační lhůta. Já jsem vysvětlovala na rozpočtovém výboru, máte propočty, máte k tomu tabulky, že sice se ruší pětidenní liberační lhůta pro vznik sankce za pozdní placení daní, buď už úrok, nebo pokuta, ale zato se zvyšuje částka, která je rozhodná pro výpočet této sankce, a to z 200 korun na 1 000 korun, a já jsem podpořila už na rozpočtovém výboru a podpořím to zase dnes - pozměňovací návrh pana poslance Onderky, kde on to zvedá z 200 korun na 1 000 korun. [[V sále je hluk.]] Já vám dám takový příklad úroku. A říkala jsem to na rozpočtovém výboru. Když bude mít někdo daň 10 tisíc, tak mu sankce díky zvednutí rozhodné částky vznikne až po 370 dnech. Přišel opět, získal 370.
Paní ministryně, já si dovolím vás přerušit a požádám sněmovnu o větší klid. Děkuji. Prosím, pokračujte.
Když bude daň 50 tisíc korun, získává 74 dnů, kdy mu nebude úročeno. Když bude mít 100 tisíc, získává 37 dní. Když bude mít 5 milionů, získává nulu. Ale to nás netrápí, ne? To jsme si řekli i na rozpočtovém výboru. Já tady vedu neustále debatu, a vedu ji u rozpočtu a u všech daňových balíčků, o tématu zvyšování, snižování daní. Necháme si to, to se určitě bude opakovat při každé další novele daňových zákonů. Já jenom připomínám, že za šest let se sníží daně o 130 miliard. To je podstatné. A nebudu teď v tuto chvíli tu debatu rozvíjet. Tak. [[(16.20 hodin)]] Na závěr jsem si nechala pana předsedu Kalouska, že to bylo nejméně korektní jeho vystoupení, takže já budu reagovat korektně. Nebudu používat žádné silné výrazy, použiji fakta. Pan předseda Kalousek mě tady osočil ze lži. To už je silný výraz. Chápete, že to už každopádně musím na takové sdělení zareagovat. Lžu, když říkám, že potřebuje Finanční správa o 15 dnů déle na prověřování části, aby mohla vrátit takzvanou nespornou část nadměrného odpočtu. Klasický příklad, dnes máme lhůtu 30 dnů, je to jedna z nejkratších lhůt v Evropské unii, uváděla jsem Německo v rozpočtovém výboru, které mi tu je neustále dáváno za vzor, tam je šest měsíců od vyměření. Pan předseda Kalousek - chápu, že už několik let nedělá ministra financí, takže zůstal u té právní úpravy, která platila v době, kdy ministrem byl, ale on si nepřečetl, a to je podstatné, novou úpravu, která je v tomto daňovém řádu, je to § 174a, konkrétně odst. 3, kde je jasně řečeno, že prostě nemůže být ta záloha, ta nesporná část, vrácena dříve, než je prověřena. Já jsem vám poslala podrobnou úsečku, na které jsem den po dni zdůvodnila, proč je nutných těch 15 dnů navíc. A ukazovala jsem vám tento graf. Ukážu znovu, mám ho dneska jen v malé verzi. A říkala jsem vám, že než jsme zavedli kontrolní hlášení, což byla účinnost od 1. ledna 2016, tak objem zadržovaných odpočtů byl 5 až 7 miliard ročně. To byly peníze, které chyběly plátcům, podnikatelům. Po zavedení, po třech letech od zavedení kontrolního hlášení ta zadržovaná částka byla někdy na podzim roku 2019 800 milionů a my chceme jít ještě níž. Ano, nebude to nula. Nula to nebude nikdy, vždycky budou nějaké podezřelé transakce. Dnes máte uplatněný nadměrný odpočet, o kterém má správce daně pochybnost, a zadrží ho třeba na rok. Zahájí kontrolu nebo vytýkací řízení a prostě je to - postup postavení pochybnosti, omlouvám se - a je to na rok. Tady se chce pouze prověřit tu nespornou část, vrátí mu třeba z 500 tisíc 200 tisíc a zadrží to, o čem má pochybnost. Mě opravdu fascinuje, že mě tady obviňuje ze lži bývalý ministr financí, kterého vůbec netrápilo, že tady kvetly karuselové podvody v miliardách jako houby po dešti. V roce 2013, než hnutí ANO převzalo Ministerstvo financí, tak VAT Gap, to znamená to je díra v DPH, která tam měla být, ale prostě nebyla, protože byla, dovoluji si říci, ukradena, tak ta byla podle čísel Evropské komise, to jsou čísla Evropské komise, 19,3 %. Na konci roku 2017, zase beru čísla Evropské komise, protože ona to dělá s dvouletým zpožděním, tak já nemám čerstvější data, pouhý rok a něco po zavedení kontrolního hlášení to bylo 12,4 a já věřím, až přijdou další čísla, bude to ještě nižší číslo. Vůbec nevadilo tehdejšímu ministrovi, že tady za jeho éry podnikaly firmy, které se chlubily, že obchodují s dépéháčkem, které - většinou to bylo u hranic - prostě prováděly podvodné transakce, které stály státní rozpočet v jeho éře miliardy. To jsme až my, až prostě náš ministr za hnutí ANO, dnešní premiér Babiš, tím, že zavedl kontrolní hlášení, po třech letech zlikvidovali. Konstatoval to nejvyšší státní zástupce ve své závěrečné zprávě, konstatovala to zpráva NCOZ a konstatoval to i NKÚ. Tak mě tady prosím neobviňujte ze lži. Co jste vy pro to udělal? Vůbec nic! Za vás to jenom kvetlo. Děkuji vám.
Děkuji. S přednostním právem se hlásil pan předseda Kalousek, poté pan předseda Stanjura. Pan předseda Kalousek se hlásil už v průběhu projevu. Prosím.
Děkuji za slovo. Kolegové, promiňte, že vystupuji s přednostním právem. Paní ministryně se rozhodla vystoupit až po ukončení rozpravy, takže bohužel jenom ti s přednostním právem mohou reagovat. Já jsem byl osloven. Reagovat samozřejmě chci. Za prvé, karuselové obchody nás trápily všechny. Co pro to kdo dělal, to bychom si mohli povídat někde jinde a také polemizovat o tom, co vybíráme díky nárůstu ekonomiky, co díky aktivním opatřením, ale zpět k daňovému řádu. Paní ministryně, promiňte, ale vy jste svými slovy, co jste tady teď řekla, jenom potvrdila moji argumentaci, že není sebemenší důvod prodlužovat lhůtu pro vyhledávací činnost, neboť tam není o jeden jediný úkon navíc. Vy jste velmi správně řekla - a já s vámi souhlasím - že ta záloha na nadměrný odpočet může být vrácena až tehdy, když je řádně prověřena. V tom s vámi souhlasím také. A to prověřování začne po ukončení vyhledávací lhůty. To začne kontrolní činností, anebo řízením o odstranění pochybnosti. Já jsem ty paragrafy četl velmi podrobně. Nemám právnické vzdělání, ale daňový řád, který tady novelizujeme, je z mé dílny. Takže ještě jednou opakuji. V té první fázi finanční úřad se rozhoduje, zda podrobí, nebo nepodrobí daňové přiznání kontrolní činnosti. Zhruba tak v 95 % případů se rozhodne, že nepodrobí kontrolní činnosti, a ten nadměrný odpočet vyplatí. Souhlasím s vámi, že tomu velmi prospěla kontrolní hlášení. To zcela jistě. Pak nastupuje ta kontrolní část, kde se buď odstraňují pochybnosti, nebo se kontroluje, nebo se doměřuje, popřípadě se i trestá, a v rámci té kontrolní činnosti teprve je prověřováno, kolik se vrátí té zálohy. To znamená, ten argument, který vy uvádíte, že díky tomu se musí prodloužit ta vyhledávací činnost, to probíhá až po té vyhledávací činnosti. Tam je prostě klam, kterým klamete Poslaneckou sněmovnu - nebudu tedy říkat lež, budu říkat klam, ale prostě to není pravda - kterým klamete Poslaneckou sněmovnu, veřejnost a úplně všechny. Já jenom nevím, jestli to děláte vědomě, nebo jste se nechala oklamat vlastní Finanční správou, ale podle tohoto nového návrhu zákona v rámci té vyhledávací činnosti, kterou chcete prodloužit o 50 %, ta Finanční správa neudělá o výkon navíc. Kdybyste měla pravdu vy a ne já - já se odmlčím a vy jí mezitím poradíte, pane Faltýnku... Kdybyste měla pravdu vy a ne já, tak by přece bylo zřejmé, že ta záloha, která nebude prověřena, bude vyplacena 45. den. Pokud by to takhle bylo, že by se to stanovilo v rámci vyhledávací činnosti a 45. den se vyplatila ta záloha a ten zbytek se prověřoval, tak bych se vám omluvil a třikrát udeřil čelem k východu. Ale takhle to není. Ta záloha se začne stanovovat až ten 46. den a dále. Žádná lhůta tam není. To znamená, teď máte 30, chcete 45, nemáte jeden jediný úkon navíc, který v rámci té vyhledávací lhůty budete dělat. Budete dělat to samé. To nové, co ten zákon přináší, ty zálohy, to budete dělat až po té vyhledávací lhůtě, ale vyhledávací lhůtu chcete o 50 % delší. Tam je ta lež! Prokážu na všech ustanoveních, která jsou ve vámi předkládaném návrhu. Nelze o tom pochybovat. Pokud mě chcete přesvědčit, že nemám pravdu, tak tady prohlašte, že zálohy budou vypláceny 45. den po odevzdání daňového přiznání. Pak se vám omluvím a udeřím třikrát čelem o zem. Ale protože to prohlásit nemůžete, takhle to není, tak lžete vy, paní ministryně. Je mi líto.
Děkuji. Pan předseda Stanjura svoji přihlášku stáhl. V tom případě můžeme pokračovat závěrečným slovem paní zpravodajky, jestli má zájem. Zpravodajka nemá zájem o závěrečné slovo. V tom případě zde zazněl návrh na opakování druhého čtení, o kterém bychom nyní měli hlasovat. Já svolám kolegy do sálu. Je zde žádost o odhlášení, takže vás odhlásím a počkáme, až se nám počet přihlášených ustálí. [[Čeká se na příchod poslanců do sálu.]] [[(16.30 hodin)]] Pro ty, co nyní přicházejí do sálu, zopakuji, že budeme nejdříve hlasovat o vrácení návrhu do druhého čtení, respektive opakování druhého čtení.... Vypadá to, že jsou zde již všichni, počet přihlášených se nám ještě stále neustálil... Ještě stále přicházejí kolegové. Jako první budeme hlasovat o opakování druhého čtení.... Počet přihlášených se nám stále neustálil.... Snad. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro opakování druhého čtení. Kdo je proti? Děkuji. V hlasování číslo 263 bylo přihlášeno 176 poslanců a poslankyň, pro 78, proti 92. Návrh nebyl přijat. Nyní prosím paní zpravodajku, aby nás provedla návrhem procedury.
Vážený pane místopředsedo, vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte, abych vás seznámila s návrhem procedury, tak jak ji odsouhlasil rozpočtový výbor. První návrh, který zazněl, jsme prohlasovali. Teď bychom pokračovali po skupinách, tak jak se pozměňovací návrhy řadí. Začali bychom skupinou číslo jedna, což jsou pozměňovací návrhy obsahující změny daňového řádu a to tak, že bychom začali písmenem A, což je z usnesení rozpočtového výboru. Přijetím A se stávají dále nehlasovatelnými I a J1. Pokračovali bychom G2, K2, J11, C2, G1. Přijetím G1 se stává nehlasovatelným J6. V případě, že by G1 nebylo přijato, hlasovali bychom o J6, E1. Přijetím E1 se stávají dále nehlasovatelnými F, H1, J3 a J12. Pokud by E1 nebylo přijato, tak bychom hlasovali o F. Přijetím F se stávají dále nehlasovatelnými H1, J3 a J12. V případě, že by nebylo přijato, hlasovali bychom o H1. Tady lze hlasovat pouze, pokud nebyl přijat E1 nebo F a přijetím H1 se stávají dále nehlasovatelnými J3 a J12. J3 bychom hlasovali, pouze pokud by nebyl přijat některý z návrhů E1, F nebo H1. Přijetím J3 se stává nehlasovatelným J12. J12 bychom hlasovali, pouze pokud by nebyl přijat některý z návrhů E1, F, H1 nebo J3. Pak bychom hlasovali o pozměňovacím návrhu L1. Hlasovací návrh pod písmenem J1 by byl nehlasovatelný jak v případě přijetí A, tak nepřijetí A, protože jsou to návrhy totožné. Dále bychom hlasovali pozměňovací návrh pod písmenem I, který lze hlasovat, pouze pokud by nebyl přijat A. Pozměňovací návrh pod písmenem B, pozměňovací návrh pod písmenem C1. Přijetím C1 se stává nehlasovatelným J2, takže J2 bychom hlasovali, pouze pokud by nebyl přijat C1. Dále bychom hlasovali pod písmenem D1. Přijetím D1 se stává nehlasovatelným D2. D2 bychom hlasovali, pouze pokud by nebyl přijat D1. Dále bychom hlasovali H2, H3. Přijetím H3 se stává nehlasovatelným J5. Dále bychom hlasovali o J4, J7, H4. Přijetím H4 se stává nehlasovatelným E2. A E2 bychom tedy hlasovali, pouze pokud by nebyl přijat H4. J5 bychom hlasovali, pokud by nebyl přijat H3. Pak bychom pokračovali L3. Přešli bychom do druhé skupiny pozměňovacích návrhů, což jsou návrhy obsahující změnu zákona o dani z nemovitostí. Tady máme jeden pozměňovací návrh pod písmenem J9. Přešli bychom do třetí skupiny pozměňovacích návrhů obsahujících změny zákona o dani z přidané hodnoty, kde máme pozměňovací návrh J8 a J10. A nakonec bychom hlasovali o návrhu zákona jako celku.
Děkuji. Takže to byl návrh procedury. Zeptám se, jestli byla procedura všem srozumitelná, případně jestli mají nějaké pozměňovací návrhy k proceduře. Pokud tomu tak není, budeme hlasovat o proceduře. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro navrženou proceduru. Kdo je proti? Děkuji. V hlasování číslo 264 je přihlášeno 178 poslanců a poslankyň, pro 176, proti 1. Návrh byl přijat. Paní poslankyně Šlechtová k hlasování. Prosím.
Dobrý den, vážený pane předsedající. Já bych chtěla nahlásit, že omylem jsem hlasovala u hlasování číslo 263 ano, mělo být ne. Na stenozáznamu je ano, hlasovala jsem ne. Nezpochybňuji hlasování, je to jenom na stenozáznam. Děkuji.
Děkuji. Já myslím, že procedura byla schválena a můžeme podle ní pokračovat. Prosím tedy o uvádění jednotlivých návrhů.
Nyní začneme hlasování o pozměňovacím návrhu pod písmenem A. Je to pozměňovací návrh rozpočtového výboru, pana poslance Ferjenčíka, a týká se znovuzavedení toleranční doby, po kterou nevzniká pokuta za opožděné tvrzení daně. Jenom upozorňuji, že pokud by byl tento pozměňovací návrh přijat, tak se již nebude hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem I a J1.
Děkuji. Prosím o stanovisko výboru. [[Stanovisko výboru doporučuje.]] A stanovisko ministerstva. [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji. V hlasování číslo 265 je přihlášeno 180 poslanců a poslankyň, pro 90, proti 78. Návrh nebyl přijat. Kontrola hlasování - pan poslanec Ferjenčík. Prosím jestli tedy bude něco k hlasování, nebo ne. Pan poslanec Kováčik. Prosím.
Pane předsedající, paní a pánové. Stává se to maximálně jednou dvakrát za dvacet let. Hlasoval jsem pro, na sjetině mám křížek. Zpochybňuji hlasování.
Ano, dobře. Takže to je námitka proti hlasování, o které budeme hlasovat. Zahajuji hlasování o námitce. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji. V hlasování číslo 266 je přihlášeno 179 poslanců a poslankyň, pro 175, proti nikdo. Návrh byl přijat. Hlasování budeme opakovat. Zaznamenal jsem žádost o odhlášení, jestli se nemýlím. Takže vás odhlásím. Prosím, přihlaste se znovu svými kartami a budeme opakovat to hlasování, bylo to to první hlasování o návrhu A... až se nám počet přihlášených ustálí, což se snad již stalo. [[(16.40 hodin)]] Zahajuji opakované hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 267 je přihlášeno 180 poslanců a poslankyň, pro 92, proti 72. Návrh byl přijat. Já počkám, jestli znovu nebude nějaký přezkum. Prosím, pan předseda Chvojka provádí kontrolu hlasování. Tak pan poslanec Foldyna k hlasování. Prosím.
Omlouvám se, stává se mi to poprvé za ty roky. Já jsem se zdržel hlasování a na sjetině mám pro, takže zpochybňuji hlasování. Omlouvám se moc.
Dobře, to je námitka proti hlasování, o které budeme opět hlasovat. Zahajuji hlasování o námitce. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti námitce? V hlasování číslo 268 je přihlášeno 179 poslanců a poslankyň, pro 176, proti nikdo. Námitku jsme tedy opět přijali, budeme opět opakovat hlasování o návrhu A. Žádost o odhlášení je? Znovu je žádost o odhlášení, já vás znovu všechny odhlásím a prosím, abyste se znovu přihlásili. Budeme tedy opakovat hlasování o návrhu A. Počet přihlášených se nám již ustálil. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Já vám děkuji. V hlasování číslo 269 je přihlášeno 180 poslanců a poslankyň, pro 91, proti 73. Návrh byl přijat. [[Potlesk zprava.]] Prosím klid v sále, a pokud se již nikdo další nehlásí ke kontrole hlasování, tak můžeme pokračovat. Prosím paní zpravodajku o další návrh.
Tak nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem G2, pan poslanec Martínek, Michálek, a týká se to prolomení daňové mlčenlivosti vůči všem orgánům činným v trestním řízení v případě informací, které měly být zveřejněny. Stanovisko rozpočtového výboru - nedoporučuje.
Děkuji. Prosím stanovisko ministerstva. [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 270 je přihlášeno 180 poslanců a poslankyň, pro 29, proti 105. Tento návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Další návrh je pozměňovací návrh pod písmenem K, paní poslankyně Vostrá, úprava formulářových podání ve světle nálezu Ústavního soudu. Stanovisko rozpočtového výboru je doporučující.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Souhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji. V hlasování číslo 271 je přihlášeno 180, pro 116, proti 36. Návrh byl přijat. Prosím další návrh.
Další návrh je písmeno L2, pan poslanec Skopeček, neúčinnost podání zahrnuje též změnu zákona o dani z přidané hodnoty. Stanovisko rozpočtového výboru - nedoporučuje.
Děkuji. Prosím stanovisko ministerstva. [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování číslo 272 a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 272 je přihlášeno 180 poslanců a poslankyň, pro 65, proti 98. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Další návrh je písmeno J11, pan poslanec Stanjura, zahájení daňové kontroly. Stanovisko rozpočtového výboru - nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování číslo 273. Ptám se, kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 273 je přihlášeno 180 poslanců a poslankyň, pro 78, proti 96. Návrh nebyl přijat. Prosím další návrh.
Další návrh je písmeno C2, paní poslankyně Kovářová, sdělení výsledků kontrolního zjištění. Stanovisko rozpočtového výboru - nedoporučuje.
Děkuji. Ministerstvo? [[Nesouhlas.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování číslo 274. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 274 přihlášeno 181 poslanců a poslankyň, pro 79, proti 94. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Další návrh je písmeno G1, pan poslanec Martínek. Týká se to přidělování DIČ nezávisle na rodném čísle daňového subjektu. Chci upozornit, že pokud bude přijat tento pozměňovací návrh, tak již nebudeme hlasovat pozměňovací návrh pod písmenem J. Stanovisko rozpočtového výboru - nedoporučuje.
Děkuji. Ministerstvo? [[Nesouhlas.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování číslo 275. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 275 je přihlášeno 181 poslanců a poslankyň, pro 63, proti 96. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Protože byl tento návrh zamítnut, budeme teď hlasovat o pozměňovacím návrhu J6.
Děkuji. Stanovisko výboru, případně o čem návrh je? [[Výbor nedoporučuje.]] Prosím stanovisko ministerstva. [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování číslo 276. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji. V hlasování číslo 276 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 65, proti 98. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Další návrh je písmeno E1, což je pan poslanec Ferjenčík, zrušení prodloužení doby, po jejímž uplynutí dochází ke konkludentnímu stanovení daně. Chci upozornit, že pokud bude přijat tento pozměňovací návrh E1, tak již nebudeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem F a pozměňovacím návrhu pod písmenem H1, J3 a J12. Stanovisko výboru - nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Zahájil jsem hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 277 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 82, proti 96. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Protože byl tento návrh zamítnut, tak budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem F a tady rozpočtový výbor rovněž nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Zahájil jsem hlasování číslo 78. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 278 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 82, proti 95. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Další hlasování bude o pozměňovacím návrhu H1, o kterém budeme hlasovat, protože nebylo přijato E1 nebo F. Tady rozpočtový výbor opět nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Zahájil jsem hlasování číslo 279. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 279 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 80, proti 96. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu J3, jehož přijetím se stává nehlasovatelné J12. Rozpočtový výbor nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 280 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 80, proti 98. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu J12. Rozpočtový výbor nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 281 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 80, proti 95. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu E1, což je pan poslanec Skopeček, a tady se to týká zrušení námitky jako opravného prostředku proti rozhodnutí. Rozpočtový výbor nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování číslo 282. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 282 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 63, proti 97. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Další pozměňovací návrhy J1 a I jsou nehlasovatelné, protože byl přijat pozměňovací návrh pod písmenem A, tudíž budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem B což je pan poslanec Onderka, jedná se o zvýšení minimální hranice vzniku pokuty za opožděné tvrzení daně z 500 na 1 000 Kč. Rozpočtový výbor doporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Souhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování číslo 283. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 83 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 181, proti nikdo. Návrh byl přijat. Prosím další návrh.
Další návrh je písmeno C1 paní poslankyně Kovářové. Jedná se o znovuzavedení toleranční doby, po kterou nevzniká úrok z prodlení. Jenom upozorňuji, že pokud tento návrh bude přijat, tak již nebudeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem J2. Rozpočtový výbor nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování číslo 284. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 284 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 79, proti 91. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Protože tento návrh byl zamítnut, tak nyní budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu J2, což je pan poslanec Munzar, týká se to rovněž znovuzavedení toleranční doby, po kterou nevzniká úrok z prodlení. Rozpočtový výbor nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování číslo 285. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Já vám děkuji. V hlasování číslo 285 je přihlášeno 182 poslanců a poslankyň, pro 80, proti 95. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Teď budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu D1 pana poslance Koláříka. Týká se to zastropování úroku z prodlení. Pokud tento návrh projde, nebudeme hlasovat o D2. Stanovisko rozpočtového výboru - nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování číslo 286. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 286 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 79, proti 93. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Další návrh - v tomto případě budeme hlasovat o D2, což je opět pan poslanec Kolářík. Týká se to opět zastropování úroku z prodlení, tentokrát pro fyzické osoby. Rozpočtový výbor nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 287 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 79, proti 91. Návrh nebyl přijat. Prosím další návrh.
Další pozměňovací návrh je pod písmenem H2 pana poslance Bartoška a Juránka. Týká se to zvýšení úroku z vratitelného přeplatku. Rozpočtový výbor nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování číslo 288. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 288 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 78, proti 97. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Další návrh je písmeno H3, což je pan poslanec Bartošek a Juránek. Je to nově zavedený úrok z neoprávněně vymáhaného nedoplatku. Jenom upozorňuji, že pokud tento pozměňovací návrh bude přijat, potom o pozměňovacím návrhu pod písmenem J5 již nebudeme hlasovat. Stanovisko rozpočtového výboru - nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 289 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 79, proti 97. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Další návrh je pod písmenem J4, pan poslanec Munzar. Jedná se o zrušení důvodů, pro které nevzniká úrok z nesprávného stanovení daně kvůli nezákonnému jednání daňového subjektu. Rozpočtový výbor nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování číslo 290. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 290 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 79, proti 97. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Další návrh je pod písmenem J7 pana poslance Munzara. Jedná se o zavedení vzniku úroku z nesprávně stanovené daně u dělené správy. Rozpočtový výbor nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Zahájil jsem hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 291 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 63, proti 93. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Další návrh je pod písmenem H4 pana poslance Bartoška a Juránka a týká se zvýšení úroku z nesprávně stanovené daně a zvláštní výše úroku u zajišťovacích příkazů. Rozpočtový výbor nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 292 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 79, proti 91. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Protože tento návrh neprošel, budeme hlasovat o pozměňovacím návrhu pod písmenem E2. Rozpočtový výbor nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 293 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 80, proti 95. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Další hlasování bude o pozměňovacím návrhu pod písmenem J5 pana poslance Munzara, zavedení úroku z neoprávněného vymáhání. Rozpočtový výbor nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Zahájil jsem hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 294 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 79, proti 97. Návrh byl zamítnut. A prosím další návrh.
Další pozměňovací návrh je pod písmenem L3, pan poslanec Skopeček, a týká se prominutí pokuty za opožděné tvrzení daně. Rozpočtový výbor nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Zahájil jsem hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 295 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 78, proti 96. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Další návrh je pozměňovací návrh pod písmenem J9 pana poslance Munzara a týká se evidence pro daň z nemovitých věcí. Rozpočtový výbor nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 296 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 80, proti 94. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Další pozměňovací návrh je pod písmenem J8 pana poslance Munzara a týká se plátcovství DPH. Rozpočtový výbor nedoporučuje.
Děkuji. Prosím stanovisko ministerstva. [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování číslo 297. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 297 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 80, proti 94. Návrh byl zamítnut. Prosím další návrh.
Další pozměňovací návrh je pod písmenem J10 pana poslance Munzara a týká se kontrolního hlášení. Rozpočtový výbor nedoporučuje.
Děkuji. Stanovisko ministerstva? [[Nesouhlasné.]] Děkuji. Zahájil jsem hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 298 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 80, proti 94. Návrh byl zamítnut. Děkuji. A to byly podle mých poznámek všechny pozměňovací návrhy.
Ano, jednalo se o poslední pozměňovací návrh. Teď budeme hlasovat pouze o návrhu zákona jako celku.
Pan předseda Kalousek se hlásí s přednostním právem. Prosím.
Děkuji za slovo. Dámy a pánové, velmi stručně se stanoviskem poslaneckého klubu TOP 09. Máme před sebou závěrečné hlasování o právní normě, na které bylo odvedena spousta dobré odborné práce a která by z větší části skutečně prospěla podnikatelskému prostředí a zjednodušila - kdyby. Kdyby tam nebylo vloženo několik zásadní min, jejichž negativní dopad několikanásobně převažuje do minusu ono zlepšení podnikatelského prostředí. Je mi to velmi líto, protože pro osmdesát procent tohoto návrhu bychom strašně rádi hlasovali, ale prostě pro ty návrhy, které tady byly diskutovány, hlasovat nemůžeme. Bylo tady nade vši pochybnost v diskusi prokázáno, že argumenty Ministerstva financí jsou nepravdivé a liché, že ve skutečnosti jde o něco jiného. Přesto jste se rozhodli to podpořit tak, jak to podpoříte, v podobě, která zhorší podnikatelské prostředí, která dál otevře nůžky v kvalitě podnikání pro velké kapitálové skupiny na straně jedné, které si s tím snadno poradí, a malými podnikateli na straně druhé, pro které to bude nesmírně tíživé. Je to vaše volba, je to špatné rozhodnutí a my musíme hlasovat proti.
Děkuji. Takže o všech návrzích bylo hlasováno a přikročíme k hlasování o celém návrhu zákona. Přednesu návrh usnesení: "Poslanecká sněmovna vyslovuje souhlas s vládním návrhem zákona, kterým se mění zákon č. 280/2009 Sb., daňový řád, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, podle sněmovního tisku 580, ve znění schváleném Poslaneckou sněmovnou." Já zahajuji hlasování číslo 299. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování číslo 299 je přihlášeno 183 poslanců a poslankyň, pro 104, proti 56. Návrh byl tedy přijat. Já konstatuji, že s návrhem zákona byl vysloven souhlas. To je všechno, co nás k tomuto tisku nyní čekalo, takže já děkuji navrhovatelce, děkuji zpravodajce a projednávání tohoto bodu v tuto chvíli končím. A jako další je zde bod