[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 25. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Szávay István jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Teleki László képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport: „A kormányhivatalok falaztak Farkas Flóriánnak!” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Meddig tart a törvénytelenség határa? Nincs olyan állampolgár ebben az országban és talán európai politikus sem, aki ne hallott volna az Országos Roma Önkormányzat és Farkas Flórián miniszteri biztos milliárdokat elherdáló, semmibe vezető hídjáról. Két és fél éve folytat nyomozást az adóhatóság, de eddig még egyetlenegy gyanúsítotti kihallgatásra sem került sor, pedig égbekiáltó az a törvénytelenség, az a szabálytalanság, amelyet az Emberi Erőforrások Minisztériuma is elismert saját vizsgálatában. Ha nem lett volna szabálytalan a projekt végrehajtása, az adófizetők megkárosítása nem történt volna meg, akkor miért követelt volna vissza a kormány az Országos Roma Önkormányzattól 1,6 milliárd forintot? Ha nem a bűnösöket és nem a kormány kegyeltjét, személyesen Farkas Flóriánt akarnák védeni, akkor miért vállalt át a kormány ebből az adósságból 1,3 milliárd forintot, még tovább károsítva a magyar adófizetőket?Sajtóértesülésekből kiderül, hogy az Országos Roma Önkormányzatban zajló törvénytelenségeket nemcsak a kormány, hanem a szervezet törvényességét felügyelő budapesti kormányhivatal is fedezte. Hivatali visszaélés gyanújával nyomozást rendelt el Budapest Főváros Kormányhivatala ellen a Budapesti Rendőr-főkapitányság Korrupciós és Gazdasági Bűnözés Elleni Főosztálya - értesült a RomNet. Az eljárás azért indult, mert az Országos Roma Önkormányzat törvényességi felügyeletét ellátó kormányzati szerv részrehajló volt, és nem szankcionálta a roma érdekképviseleti szervezet törvényességi rend helyreállítására vonatkozó utasítások elmaradását. A RomNet információi szerint a kormányhivatal csak abban az esetben adott ki gyors állásfoglalást, amikor az Farkas Flórián miniszteri biztos, volt országos roma önkormányzati elnök érdekeit szolgálta. Más esetben azonban, például a törvényességi ellenőrzésre vonatkozó észrevételezéssel, vizsgálatok lefolytatásával kapcsolatban húzták az időt. A leírt vádak alapján eltűrt és elhallgatott súlyos hiányosságokat, a törvények be nem tartását nem szankcionálták, mert az sértené a kormányzat kegyeltjét, kegyeltje érdekeit és a nemzeti együtt nem működés rendszerét. Vajon hogyan végzi munkáját egy olyan felügyeleti szerv, amely saját maga sem tartja be a törvényeket? Bízunk abban, hogy a budapesti kormányhivatal ellen zajló nyomozás majd rávilágít az önök kormányzásának is a kudarcára. De a vélhetően hosszú időn át tartó eljárás előtt kérdezem: miért engedi a magyar kormány és annak hivatalai, hogy egyes személyek, Orbán Viktor barátai és üzlettársai a törvények fölött álljanak? Miért az igazságot feltárni kívánó magyar sajtó a bűnbak az önök korrupt ügyeinek nyilvánosságra hozatala miatt, miért nem a bűnt elkövető személyek? Miért nem a közpénzlovagok, az országot és az adófizetőket megkárosító, az önök soraiból és páholyaiból kikerült személyek és szervezetek ellen indítanak lejárató hadjáratot? Miért nem Farkas Flórián ámokfutását akarják megállítani? A magyarországi cigányság soha nem látott szegénységben, kiszolgáltatottságban él. Nemrégiben két európai uniós figyelmeztetést is kapott az ország. Az egyik egy kutatás, amelyik rámutat, hogy Magyarországon intézményesített a cigányellenesség. A másik pedig a brüsszeli Bizottság jelentése, amely szerint az oktatásban továbbra is tetten érhető az etnikai megkülönböztetés. Kérdezem a kormány jeles képviselőjét, államtitkár urat, hogy egy személy gátlástalan megmentése vagy a 800 ezer fős magyarországi cigányság integrációja a fontosabb. Mert a jelekből ítélve csakis Farkas Flórián személye számít a kormánynak. Nem számít önöknek az oktatási szegregáció, nem számít önöknek az aluliskolázottság, nem számít önöknek az oktatási rendszert korán elhagyó fiatalok sorsa, a mélyszegénységben élők helyzete, és nem számít önöknek az sem, hogy a roma muzsikusok hogy élnek meg Magyarországon, és nem számít önöknek az sem, hogy diplomás roma fiatalok munkahelyek hiányában sorra hagyják el az országot vagy maradnak itthon éhen halni. Tisztelt Államtitkár Úr! Sokadszorra kérdezem a kormány tagjaitól - így öntől is - egy 800 ezer fős kisebbség jövője és az MSZP nevében, hogy meddig tart a törvénytelenség határa, meddig lehetnek még a kormányzati kegyeltek és maga Farkas Flórián elrejtve az igazságszolgáltatás elől. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Várom megtisztelő válaszát, államtitkár úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Csepreghy Nándor államtitkár úrnak, aki a kormány nevében kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy azt ön is nagyon jól tudja, az Országos Roma Önkormányzat lényegében megalakulása óta egy igen sok problémával terhelt szervezet, és ebben rendszeresen kerülnek elő olyan viták a közvéleményben, amit a felek belül, belső vitaként nem tudnak lerendezni, ezért mindig szembenálló felekként külső szervektől kérik, hogy ezeket a vitákat rendezzék. Így került többek között a kormányhivatalok elé is az Országos Roma Önkormányzat különböző vitás ügye vagy ügyei. De akik a kormányhivatal döntéseit kérik számon, nagyon sok kérdésben nincsenek tisztában a hatóság jogköreivel, hiszen a kormányhivatal nem nyomozó hatóság, és nem a pénzügyi gazdálkodást, valamint a számviteli fegyelmet vizsgáló szerv, hanem törvényességi ellenőrzési jogkörökben jár el, és alapvetően dokumentumok, illetve jegyzőkönyvek alapján vizsgálja azt, hogy a meghozott döntések törvényesek-e vagy sem. Ahogy azt képviselő úrnak is tudnia kell, úgy azoknak is, akik különböző beadványokkal élnek a kormányhivatal irányába, hogy a kormányhivatal nem alkalmazhat szankciókat sem egyetlenegy esetben. Tehát azok az elvárások, amelyeket megfogalmaznak a kormányhivatallal szemben, törvényi okokból kifolyólag kivitelezhetetlenek. Közvetlenül Farkas Flórián elnöki működését Budapest Főváros Kormányhivatala nem vizsgálta. Makai István egy beadvánnyal élt a kormányhivatal felé, ami az Országos Roma Önkormányzat 2010-2014 közötti időszakára kiterjedő törvényességi ellenőrzést kezdeményezte, amely valóban részben egybeesik a Farkas Flórián által vezetett időszakkal is. Ebben a tekintetben engedje meg, képviselő úr, hogy tájékoztassam arról, hogy 196 határozatot hozott az Országos Roma Önkormányzat, amelyet a beadványtevő Makai István 132 határozat vizsgálata esetében érintett. Ennek eredményeként 16 határozattal szemben emelt törvényességi kifogást az ön által is említett kormányhivatal, Budapest Főváros Kormányhivatala Farkas Flórián tekintetében az elnöki működést az Országos Roma Önkormányzat által meghozott döntésekre vonatkozóan vizsgálta. Ebből fakadóan sem akadályozhatott meg semmilyen felelősségre vonást a kormányhivatal. Az Állami Számvevőszék a továbbiakban vizsgálta az Országos Roma Önkormányzat gazdálkodását, és ahogy azt egyes portálok, ahogy azt ön is idézte, a RomNet is megállapítja, Makai István két évvel ezelőtt több évre kiterjedő törvényességi ellenőrzését a beadvány szerint nem méltatta válaszra. Ezzel szemben a tényszerű igazság az, hogy 2016. december 27-én a beadványtevő Makai István egy 17 oldalas hivatalos választ kapott a kormányhivataltól, amely a törvényességi kifogással kapcsolatos összes általa meghatározott pontra érdemi választ adott. Ugyancsak a beadványtevő kifogásolta azt, hogy Pálinkás Máriát, a Budapest Főváros Kormányhivatala törvényességi felügyeleti osztályán az Országos Roma Önkormányzat ügyeivel foglalkozó kormánymegbízottat elmozdították erről a feladatról, mert nem végezte volna megfelelően a munkáját. [[9.10]] A valódi oka az elmozdításnak az volt, hogy pont a beadványtevő fogalmazott meg kritikát a vizsgálatot lefolytató kormányzati tisztségviselővel szemben, akit azért mozdított el a kormányhivatal vezetője erről a feladatról, hogy ezek a kifogások a továbbiakban ne álljanak meg, ne állhassanak meg vele szemben, és valóban, a beadványtevő megfelelő garanciákat kapjon arra vonatkozóan, hogy a vizsgálatot egy olyan személy, illetve egy olyan intézményrendszer végzi, ahol az általa megfogalmazott kritikák nem állják meg a helyüket. A feljelentésben a kormányhivatal eljárásával szemben megfogalmazott kifogások légből kapottak, és ahogy látható, köszönőviszonyban sincsenek a valósággal. 2014 és 2017 áprilisa között, függetlenül attól, hogy éppen ki vezette a roma önkormányzatot, az önkormányzat működésének törvényességével kapcsolatban 35 esetben tett a kormányhivatal intézkedéseket: 17 esetben törvényességi felhívással élt, 8 szakmai segítségnyújtást adott, 3 alkalommal felügyeleti bírság kiszabása történt, 2 javaslattétel, 2 alkalommal társhatóságok megkeresése, 2 esetben az elnöknek címzett, méltatlanságra okot adó körülmények kivizsgálására és intézkedések megtételére irányuló megkeresés, és egy darab fegyelmi eljárás. Ezekből is látszik, hogy a képviselő úr által megfogalmazott állítások légből kapottak és rosszindulatú vádaskodások, amelyek a cigány közösség problémáira semmiképpen sem adhatnak választ, azonban a képviselő úr kitért a munkanélküliség kérdésére is, és szeretném felhívni a figyelmet, hogy 2014 óta nem a munkanélküliség Magyarország legfőbb problémája, hanem az, hogy a betöltetlen álláshelyekre hogyan találunk megfelelő munkaerőt, és azt gondolom, az a 700 ezer új munkahely, amely piaci körülmények között létrejött [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a magyar cigánytársadalom felemelkedését is támogatja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Közbeszólások az MSZP padsoraiból: Nem így van, nem jött létre!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Vejkey Imre képviselő úr, KDNP-képviselőcsoport: „Hamis antiszemita vád - avagy mesterkélten keltett indulatok Magyarországgal és miniszterelnökével, Orbán Viktorral szemben” Megadom a szót ötperces időkeretben.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Felháborítónak tartjuk és visszautasítjuk az Európai Bizottság első alelnökének, Frans Timmermansnak mesterkélt és hamis antiszemita vádjait, amelyeket Magyarországgal és miniszterelnökével, Orbán Viktorral szemben fogalmazott meg. Kikérjük magunknak az alaptalan démonizálásunkat! Visszautasítjuk, hogy antiszemiták lennénk, mert ki mertük mondani, hogy Soros pénzügyi spekuláns, aki kétszer is megtámadta Magyarország, saját szülőföldjének pénzügyi rendszerét, mert ki mertük mondani, hogy Soros és NGO-i támadás alá helyzeték hazánkat, hazánk migránsszabályozását; ugyanis azt akarják, hogy bontsuk le a bennünket védő fizikai és jogi határzárat, továbbá milliós számban engedjük be területünkre az illegális migránsokat. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ne kerülgessük a forró kását, ki kell mondanunk, hogy vannak olyanok, akik nyíltan ártani akarnak, és ki akarják irtani az őshonos, európai zsidó-keresztény értékeket. [[Gőgös Zoltán: Akkor ártottak, amikor Orbánt tanították.]] A fenti tények ismeretében felmerül a kérdés, hogy Brüsszel és a Soros and Co. miért ösztönzik a Nyugat-Európába tartó muzulmán áradatot, mikor az egyértelműen az antiszemitizmus növekedésével jár együtt. Miért akarják elűzni az évszázadok alatt velünk emancipálódott zsidóságot, és miért akarják helyükre a sariát valló muzulmánokat betelepíteni? Miért nem veszik észre, hogy izraelita testvéreink a második világháború óta nem éreztek hasonló fenyegetést Nyugat-Európában? Vagyis több mint adekvát a kérdés, hogy Brüsszel és a Soros and Co. miért szolgálják a Nyugat-Európában újjáéledő zsidóellenességet? Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az európai országok között szinte egy sincs, ahol olyan fizikai biztonságban, olyan jogbiztonságban vagy akár olyan szellemi és lelki jólétben, továbbá olyan méltósággal tudnák megélni a zsidó közösségek identitásukat, mint nálunk, Magyarországon. De mégis Timmermans - a tények ellenére hamis színben feltüntetve a magyar kormányt és ezáltal Magyarországot - hazánkat valótlanul antiszemita váddal illette. [[Gőgös Zoltán: Náci propaganda van, azért!]] Ki kell mondani, hogy ez nem más, mint egy kommunista trükk. Sztálin is ezt alkalmazta. Úgy hamisította meg a tényeket, mint az Európai Bizottság alelnöke [[Gőgös Zoltán: Mint a Ripost!]] , vagyis ők azonos platformon vannak abban, hogy amennyiben a tények mások, mint amit ők valótlanul állítanak, akkor annyi a tényeknek. A valóság azonban az, hogy Nyugat-Európában, de különösen Franciaországban drámaian nőtt a zsidó közösség elleni brutális támadások száma, rabbikat támadnak meg, zsidó boltokat és zsinagógákat gyújtogatnak. Tisztelt Európai Bizottság! Miért nem lépnek fel a valódi antiszemitizmussal szemben? Miért titkolják el ezeket a tragikus állapotokat az európai közvélemény előtt? Talán csak nem azért, mert a valós antiszemita támadások jó részét már nem külföldi terroristák, hanem saját nyugat-európai állampolgáraik követik el? Tudják, amíg önök heherésznek, addig mi, magyarok aggódunk a Nyugat-Európában fejét felütő aljas antiszemita megnyilvánulások miatt, és kiállunk idősebb testvéreinkért. Ezért felszólítjuk önt, Timmermans úr és magát az Európai Bizottságot is, hogy végre lépjen fel az Európai Unió nyugat-európai részében egyre inkább eluralkodó antiszemitizmussal szemben, és az antiszemita kártyát a jövőben ne politikai bunkósbotként használják, vagyis ne ott kiáltsanak farkast, ahol azt politikai érdekek alapján vizionálni akarják, hanem ott, ahol ténylegesen van. De ehhez végre tükörbe kellene nézniük és észrevenni azt, hogy maguk a farkasok a bárányok között. S jó, ha tudatosítják magukban azt is, hogy erre a bárányok már rájöttek. Mit képzelnek maguk, liberális tébolyukban?! Azt hiszik, hogy az Ó- és Újszövetség népei fel fogják adni hitüket és értéküket? Soha! Végül ne feledjék azt sem, ha esetleg majd látszólagosan ki is irtanak minden zsidó-keresztény értéket Európából, nos, önök akkor is csak pürrhoszi győzelmet aratnak, mert a mi hitünk az üldöztetéssel nem vész el, a mártírokon keresztül pedig csak egyre nő. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Soltész Miklós államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Frans Timmermans, aki az Európai Bizottság első alelnöke, nem egy ötödrangú titkár, nem egy negyedrangú képviselő az Európai Unióban, hanem még egyszer hangsúlyozom, az Európai Bizottság első alelnöke, valóban antiszemita vádat fogalmazott meg Magyarországgal szemben és Magyarország miniszterelnökével szemben egy olyan mondattal kapcsolatban, amelyet érdemes utána elemezni: Soros György pénzügyi spekuláns. Azt hiszem, ezt kevesen vitatják szerte a világban. Ezt összekötni az antiszemitizmussal, egyébként vád és bűn a zsidósággal szemben is. De hozzáteszem azt, hogy a tényeket érdemes megnézni, és megnézni azt, hogy mit tett Soros György mint pénzügyi spekuláns, és azt is érdemes megnézni, hogy a magyar kormány, a magyar emberek mit tettek a zsidó közösségekért, zsidó felekezetekért. Így az első rész, tehát pénzügyi spekulánsként hogyan működött eddig Soros György? Mit jelent maga a szó? Nehéz gazdasági helyzetet, mások megszorultságát kihasználó nyerészkedő. Azt hiszem, egyértelmű a kifejezés. 1992: fekete szeptember vagy fekete szerda, a brit font összeomlása. Saját bevallása szerint is 1,1 milliárd forintot nyert ezen a spekuláción. ’97-ben a délkelet-ázsiai válságban is részes volt. Magyarországon a szoclib kormány alatt, 2008-ban az OTP ellen intézett támadást, és az OTP részvényei teljesen összezuhantak. És 2008-ban, amikor a világgazdasági válság a csúcsán volt, sorra dőltek össze a pénzügyi alapok, ő akkor is nyert. De hát nézzük a másik oldalt, amit ön is említett, a migránsválság részét! [[9.20]] Először is azt hangoztatja most már egyre többször, és az EU egyes vezetőivel tárgyalva a következőt követeli: vegyen föl hitelt, illetve bocsásson ki az Európai Unió részvényeket azért, hogy minél több migránst fogadjon be, és minél több migránst telepítsen le Európa-szerte. Civilnek álcázott szervezetei generálják mindezt, generálják a népvándorlást. Láthatjuk ezt az olasz partoknál, illetve az észak-afrikai partoknál; láthattuk ezt Magyarországon, amikor ők maguk osztogatták azokat a brosúrákat, amelyek úgymond segítséget adtak a migránsoknak; és azt is látjuk, hogy különböző perekben milyen hasznot húznak, így például annak a két bangladesi migránsnak, akik valamilyen módon Magyarországra tévedtek - mondjuk, azért azt is érdemes lenne nyomon követni, hogy ilyen távolságból hogy érkezik ide Magyarországra két ember, akiket azóta persze nem talál senki -, mégis Soros György egyik civilnek álcázott szervezete, a Helsinki Bizottság ebből is hasznot húz. S ha engedünk a támadásnak, akkor sok-sok milliárd forintot venne ki a magyar adófizetők pénzéből. Tény, hogy a kormány a hitéleti beruházásokat 19 milliárd forinttal támogatta az elmúlt hat-hét év során. Zsinagógák, közösségi terek, illetve temetők újultak meg, így többek között Budapesten kívül Kaposvárott, Debrecenben, Győrben, Székesfehérváron, Szegeden, Szombathelyen, Pécsett, Vácott, Mádon, Keszthelyen, Kiskunhalason, valamint a határon túl is, így például Szabadkán és Beregszászon is. A holokauszt áldozatainak emléknapját ez a kormány vezette be. A holokauszttagadás Btk.-beli büntető tényállását ez a kormány vezette be. A zsidó felekezetek oktatási, szociális, egészségügyi intézményeit ugyanolyan mértékben támogatja a kormány, mint a másik 32 bevett felekezet hasonló intézményeit. Kulturális területen ha megnézzük az utóbbi évek filmterméseit: például a Sorstalanság című könyvből sikeres film készült, az Oscar-díjat kapott Saul fia című film is magyar támogatással, a kormány támogatásával készült el. A leégett zuglói zsinagóga felújítását azonnal segítettük. Amikor az UNESCO nemzetközi bizottsága azt mondta, hogy a zsidóságnak nincs köze a jeruzsálemi zsidó Templom-hegyhez, csak mi álltunk ki mellettük, csak mi emeltük fel a szavunkat. Éppen ezért a kormány teljes egészében visszautasítja azokat a vádakat, amelyeket az alelnök úr tett. Szijjártó Péter és jómagam is lemondásra szólítottuk fel Timmermans urat. S azt is mindenképpen fontos tudatosítani, hogy amikor a baloldalon elfogynak az érvek, amikor a baloldalon csúsznak lefele politikailag, akkor előveszik az antiszemita-kártyát. Így tett néhány perccel ezelőtt Gőgös Zoltán is, egyből beszólt önnek, amikor elmondta a beszédét, egyből mondta a magáét. Azt hiszi, hogy ezzel eredményt ér el, de ez veszélyes, hazug és a célját nem éri el. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban. Gőgös Zoltán: Idézd vissza, hogy mit mondtam! Azt mondtam, hogy Orbán volt Soros legnagyobb bűne.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hegedűs Lorántné képviselő asszony, Jobbik-képviselőcsoport: „Fideszes capitaly.” címmel. Megadom a szót, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A barátság mindennél fontosabb, a barátság több, mint a tehetség - Don Corleone így összegezte a maffiózók üzleti életének aranyszabályát. Ezt az örökérvényű igazságot látjuk visszaköszönni a hazai kormányzati elit vagyonszerzése kapcsán is. Vitán felül áll, hogy ezek alapján a legjobb barát Don Vito Orbán környezetében az egy év alatt százmilliárddal gyarapodó kisiparos, Mészáros Lőrinc. De természetesen számtalan további barát is várja, hogy tehetségét kipótolhassa egy kis keresztapai segítséggel. Persze nem mindenkinek juthatnak médiabirodalmak, kaszinók vagy akár sok ezer hektáros uradalmak, ezért aztán a Fidesz egy jól bevált, a korrupció automatizált gyártósorán rendszeresített sablon alapján osztogat lakásokat és üzlethelyiségeket. A leggátlástalanabb ingatlanspekulánsokat is megszégyenítő módszerrel lehet a Fidesz-minta alapján egy önkormányzati lakás kvázi szociális alapú bérlésétől annak közpénzből történő felújításán át a töredékáron való megvételéig eljutni, majd sokszoros áron továbbadni azt, és mindezt persze röpke néhány hónap alatt. De ne legyünk igazságtalanok, kétségtelen tény, hogy a modell kidolgozásában elévülhetetlen érdemei vannak a Fidesz mindenkori szellemi elődjének, az SZDSZ-nek. A főváros VI. és VII. kerülete MSZP-SZDSZ-es politikusainak szellemi terméke ugyanis az a döntési mechanizmus, amivel gyorsan és mélyen áron alul lehet barátoknak és rokoni cégeknek átjátszani belvárosi bérpalotákat. Ugyanakkor az is igaz, hogy az SZDSZ-es Fürst György-féle eljárásnak elengedhetetlen kelléke volt még annak idején, hogy az ingatlanértékesítésekről szóló végső határozatot az önkormányzat képviselő-testülete hozza meg. De ezt a - mondjuk ki - kicsinyességet a modellt a Fidesz berkein belül meghonosító Rogán Antal már nem követte. Neki, csakúgy, mint további számtalan fideszes kollégájának nem volt szüksége arra a csalóka látszatra, hogy a vagyongazdálkodásba bevonja a választott képviselőket is. Így juthatott egyes sajtóhírek szerint kedvezményes lakhatáshoz Habony Árpád és kiterjedt rokonsága. De rajta kívül még jó pár Fidesz-közeli üzletember is gyarapodhatott, ki lakással, ki üzlethelyiséggel. Portik Tamás is itt érezhette át „a barátság több, mint a tehetség” mondás igazságának nagyszerűségét. Mostanában azonban, különösen mióta Rogán miniszter lett, inkább a budai Vár polgármesterének lakásügyleteiről értesülhetünk. Ő a rokonai, barátai mellett saját magáról sem feledkezett el, így juthatott kedvezményes lakhatáshoz önnönmaga segítségével. De meg kell említenünk a ferencvárosi eseteket is, hiszen sorra-rendre kapnak ingatlanokat a városvezetők családtagjai, munkatársai potom áron. Így aztán a kontrollvesztett fideszes önkormányzatok mára már sokmilliárdos vagyoni hátránynál tartanak, amivel a közvagyont, mindannyiunk vagyonát megcsorbították. Tisztelt Képviselőtársaim! A helyi önkormányzatok tulajdona nemzeti vagyon, és ennek megfelelő kezelése, védelme a közérdek szolgálatát jelenti, valamint közös erőforrásaink megóvását. Meggyőződésünk, hogy az Alaptörvényben is megfogalmazott átlátható gazdálkodás csak úgy valósulhat meg, ha az önkormányzatok tulajdonában lévő nemzeti vagyon elidegenítéséről az értékarányosság betartása mellett a képviselő-testületek dönthetnek, és ezt a feladatot nem lehet kiszervezni a településvezetők egy szűk körére. Itt szeretném megjegyezni, hogy pár hónappal ezelőtt beadtunk egy ilyen értelmű módosító indítványt éppen ezen sajtóhírek és rendkívül káros folyamatok kapcsán, és ezt a fideszes képviselők mind félkéz kontra lesöpörték, gyakorlatilag érdemi indoklás nélkül. De ugyanakkor még azt is hozzá kell tennem, hogy a társadalom igazságérzete emellett még azt is megköveteli, hogy mindenki, aki megkárosította a közvagyont, feleljen a tetteiért. Aki meglopta a hazát, annak börtönben a helye. Készüljenek, mert egy év múlva kezdődik az elszámoltatás, és ígérem, hogy nem lesz semmilyen részrehajlás! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Pogácsás Tibor államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Egyértelműen egyetértünk abban, hogy az a vagyon, amely a nemzet vagyonát képezi, az önkormányzati vagyon is nemzeti vagyon, és mint ilyen, szükségszerű, hogy a legmagasabb védelemben részesüljön. Ezt egyébként az Alaptörvény is biztosítja. Az Alaptörvény változtatásánál figyeltünk arra, hogy az önkormányzati vagyon is a nemzeti vagyon körébe kerüljön. Az önkormányzatiság a magyar demokrácia egyik legnagyobb érdeme. Az önkormányzati rendszer 1990 óta folyamatosan jól működik, és én úgy gondolom, hogy a magyar önkormányzatok nagyon sokat tettek azért, hogy a polgárok mindabból a gyarapodásból, amelyet az ország teljesítőképessége, a közös munkánk lehetővé tett, abból olyan közvetlen módon is részesüljön, amely a közvetlen lakóhelyét, a közvetlen szükségleteit, a közvetlen igényeit szolgálja ki. Ehhez szükség volt arra, hogy megőrizzük és tovább alakítsuk az önkormányzatok függetlenségét, visszaadjuk az önkormányzatoknak a gazdasági szabadságukat, hiszen az önkormányzatok 2004 és 2009 között gyakorlatilag teljes egészében elveszítették a szabadságukat azáltal, hogy a finanszírozás romlása miatt egyfelől az önkormányzati vagyon felélésére, másfelől pedig hitelfelvételre kényszerültek. [[9.30]] És ezen hitelfelvételek nem elsődlegesen a fejlesztésekben, nem csak az önkormányzati vagyon gyarapításában és fejlesztésében jelentek meg, hanem sok esetben az önkormányzatok működését kellett kipótolni. Itt alátámasztja ezt a véleményt egyébként az Állami Számvevőszéknek az e korból, ezen időszakból származó vizsgálatsorozata, ahol az Állami Számvevőszék szerint 2004 és 2009 között mintegy 1600 milliárd forintnyi vagyon-, illetve pénzkivonás történt meg az állam részéről az önkormányzati szektorból azáltal, hogy a feladatok átkerültek.Az önkormányzatok működésének szabályszerűségével rendszeresen felmerülnek kérdések és kétségek. Miközben egyfelől, azt gondolom, teljesen természetszerű, hogy mindenki azt szeretné, ha az önkormányzatok az önkormányzatiságnak megfelelő, önálló döntéseket hozhassanak mindazon hatáskörökben, amelyek az Alaptörvény, illetve az önkormányzati törvény alapján az önkormányzatoknál telepítésre kerültek, ugyanakkor sokszor ennek ellentmondó érdekekkel vagy véleménnyel egy sokkal szigorúbb központi vagy valamilyen felső ellenőrzési rendszer bevezetésének igénye is felmerül a politikusok részéről.Az gondolom, hogy az az ellenőrzési rendszer, amely ma az önkormányzati rendszer gazdálkodásának biztonságát szolgálja, megfelelő. Az Alaptörvény biztosítja az önkormányzatok jogait, működik a kormányhivatalok által végzett ellenőrzés. El kell mondani, hogy a 2000-es években, az MSZP kormányzása alatt volt olyan időszak, amikor az önkormányzatoknak semmiféle törvényességi felügyelete nem volt. Ma működik a törvényességi felügyelet, és az Állami Számvevőszék az önkormányzatok célvizsgálataival vagy általános vizsgálataival kapcsolatban is folytat ilyen típusú vizsgálatokat, folytatja az önkormányzatok ellenőrzését.Azt természetesnek gondolom én, hogy politikai irányultságú, pártpolitikai érdekű támadások érik időnként az önkormányzatokat, nyilván az önök részéről alapvetően a kormánypárti önkormányzatokat, és azok a pártpolitikai viták, amelyeket egyébként más gazdasági vagy társadalompolitikai kérdésekben folytatunk akár a parlamentben, akár a parlamenten kívül, az önkormányzatok bevonásával is folytatódhatnak. Úgy gondolom, és biztos is vagyok abban, hogy minden olyan önkormányzati döntés, amely megszületik, a választópolgárok által vizsgált; a választópolgárok a következő választáson minden egyes döntést minősítenek, és minden egyes döntésnek megfelelően választanak. Hiszen az önkormányzati vezetők, az önkormányzati képviselők közvetlen választás útján kerülhetnek az önkormányzati testületekbe, illetve a polgármestereket is közvetlenül választják, tehát mindaz, amit ön felsorolt, vagy az elszámoltatás, ha így tetszik, minden négy évben, illetve most már minden öt évben az önkormányzatoknál természetszerűen megtörténik, hiszen a polgárok ezt elvégzik. Ugyanez meg fog történni nyilvánvalóan Ózdon is, ugyanúgy dönteni fognak a polgárok arról, hogy az ottani önkormányzat törvényesen, szabályosan működik-e. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Gulyás Gergely képviselő úr, Fidesz, a Ház alelnöke: „A héten az Európai Parlament a soros!” címmel. Megadom a szót, alelnök úr, 5 perces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Valószínűleg képviselőtársaim előtt is ismert, hogy a holnapi napon az Európai Parlament ismételten Magyarországgal fog foglalkozni, és ennek keretében ismételten immár a sokadik határozatot fogja Magyarországról elfogadni. Mielőtt ennek túlzott jelentőséget tulajdonítana bárki is, nyugtassuk meg egymást azzal, mármint aki emiatt bármilyen aggodalmat érez, hogy ez már a sokadik határozata az Európai Parlamentnek, és a jelentősége éppen annyi, mint amennyi az eddigieknek volt. Ha belegondolunk a Tavares-jelentés teljesen valótlan, légből kapott, tényekkel szemben álló állításaiba, ha belegondolunk abba, hogy már 2010-ben a médiatörvény után milyen kampány kerekedett Magyarországgal szemben, 2011-ben az alkotmány elfogadását követően ezt ismételten volt lehetőségünk átélni, majd 2013-ban a negyedik alkotmánymódosítás után szintén azzal találkozhattunk, hogy nem voltunk biztosak abban, hogy csak az Európai Parlament ül össze, vagy esetleg az ENSZ Biztonsági Tanácsa is. Most is csak az Európai Parlament ül össze. Két határozattervezet van az Európai Parlament asztalán. Ezek közül ugyan sok tekintetben nem értünk egyet az Európai Néppárt határozatával, de annyiban az mégis a földön marad, hogy elsősorban a magyar kormányt az Európai Bizottsággal való konstruktív tárgyalásokra kéri, szólítja fel. Miután a magyar kormány 2010 óta többszörösen bizonyította, hogy még a legkényesebb kérdésekben is igyekszik és a legtöbb esetben képes is megállapodást találni az Európai Bizottsággal, ezért úgy gondolom, önmagában ennek a felszólításnak különösebb plusztartalma nincsen. Mi is úgy gondoljuk, hogy a szerződések őre a Bizottság és nem a Parlament, ezért a vitatott kérdésekben a magyar kormány készen áll az Európai Bizottsággal a tárgyalások folytatására, illetve, ahol ez szükséges, ott a tárgyalások megkezdésére. Azonban azt látni kell, hogy az Európai Parlament sokadszor lépi túl durván és felhatalmazás nélkül a hatáskörét, magyar belpolitikai ügyekben foglal állást anélkül, hogy erre bármilyen joga, alapja lenne, hogy ilyen hatáskört bárki az Európai Parlamentre átruházott volna. Függetlenül attól, hogy egy kormányzati vagy parlamenti döntés, törvénymódosítás jó vagy rossz, helyes vagy helytelen, nem jelenti azt, hogy automatikusan az Európai Parlament feladata ennek minősítése, kommentálása, ehhez bármilyen vélemény fűzése. Ehhez képest azt látjuk, hogy az Európai Parlament belpolitikai szereplőként lép föl a magyar politikai vitákban. Hozzáteszem, lehet, hogy az ellenzék formálisan örül ennek, vagy legalábbis az ellenzék balliberális része formálisan örül ennek, de azt is tegyük hozzá, hogy az elmúlt években ez sokkal inkább a kormánynak használt, semmint a balliberális ellenzéknek. Éppen ezért érdemes lenne megfontolni, különösen a magyar parlamenti képviselőknek, hogy miként viszonyulnak a kommunisták, szocialisták, zöldpártiak és liberálisok által szavakban támogatott indítványhoz, amely a 7. cikkely Magyarországgal szembeni megvizsgálását kéri a Bizottságtól, sőt ennek megindításával fenyeget. Hozzáteszem, mindannyian tudjuk, hogy miután a 7. cikkely szerinti eljárás megindításához valamennyi tagállam állam- és kormányfőjének támogatására van szükség, ezért semmi esély nincs arra, hogy valaha is egy ilyen eljárás Magyarországgal szemben elinduljon. Annak az üres fenyegetőzésnek a kapcsán viszont, ami hazug állítások hangoztatása mellett Magyarországgal szemben sokadszor történik, arra kérjük a magyar politikai elit egészét, valamennyi magyar európai parlamenti képviselőt, tegye egyértelművé, hogy lehet, hogy a magyar belpolitikában köztünk viták vannak, de ettől még semmi oka nincs az Európai Parlamentnek, hogy ilyen durván próbáljon meg a magyar belpolitikába beavatkozni. Azt is láttuk az elmúlt hetekben, és komoly kára származik szerintem ebből a hitelesség tekintetében a Bizottságnak, hogy ha és amennyiben egy magyar kormányzati vagy parlamenti döntés Soros György érdekeltségét érinti, akkor néhány napon belül az Európai Bizottság teljes vezetése vigyázban áll, hogy Soros Györggyel találkozzon. Nem tudjuk, hogy ezeken a találkozókon milyen minőségben volt jelen Soros György, és miért fogadta őt az Európai Bizottság legmagasabb szintű vezetése, beleértve az Európai Bizottság elnökét is. Azt is tudjuk, hogy a Parlamentben is sokan vannak, akik készséggel tesznek szívességeket az amerikai milliárdosnak, de ez sem változtat azon a tényen, hogy a magyar belpolitikai vitákat itt, az Országgyűlésben és Magyarországon kell megvívni, nem pedig az Európai Parlamentben. Ezért arra szólítunk föl valamennyi magyar európai parlamenti képviselőt, hogy Magyarország érdekében minden, Magyarországot elítélő európai parlamenti határozatot utasítson el. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban sok dolog történik ezekben a napokban, amelyek alapjaiban érintik egyrészt Magyarország mozgásterét, másrészt pedig a nemzeti konzultációban foglalt kérdéseket. Például múlt szerdán tartották az első tárgyalást az úgynevezett kvótaperben, az volt úgymond az első fordulója egy elhúzódó politikai küzdelemnek. Ez a per azért kulcsfontosságú, mert tudjuk, hogy az Európai Bizottság első körben 1300 bevándorlót akar Magyarországra telepíteni, hogy aztán majd életbe léptessen egy felső létszámküszöb nélküli eljárást. A tét tehát az, hogy a jövőben is mi dönthetünk-e majd arról, hogy kivel élünk együtt. A kvótaperben még idén döntés születhet, de a kormány nevében elmondhatom, hogy a kabinet minden eszközzel fellép majd az ellen, hogy a betelepítési programokat elindítsák. [[9.40]] Ez sajnos egyébként nem áll az ellenzékre, mivel pár hete megszavaztak egy olyan állásfoglalást az Európai Parlamentben, amely egyrészt támogatja a betelepítéseket, másrészt megkönnyítené a családegyesítéseket, és még a jogi határzárat is hatályon kívül helyezné. A Magyar Szocialista Párt képviselői és más baloldali EP-képviselők ezt megszavazták. Jó lenne, ha a baloldal végre nyilatkozna arról, hogy miért szavazták meg a kvótákat erősítő állásfoglalást. Én, csupán én magam negyedjére kérdezem ezt az Országgyűlésben, és azt gondolom, nagyon nem oké, hogy a Magyar Szocialista Párt elvitatja a konzultáció létjogosultságát, aztán Brüsszelben meg megtámogatja a kvótákat. Mindeközben a kormány írásban is reagált az Európai Bizottság konzultációval kapcsolatos állásfoglalására. Erre azért volt szükség, mert a Bizottság korábban közzétett egy állásfoglalást, amely erősen félrevezető és alapvető tényeket hallgat el. Például az Európai Bizottság erősen hallgat arról, hogy az 1300 fő betelepítése mellett egy felső létszámküszöb nélküli betelepítési programot is elindítana, ha csak rajta múlna. Hallgat arról, hogy az energiapiaci liberalizáció az Európai Unió egészében 20 százalékos áramár-emelkedést hozott, és 25 százalékos gázáremelkedést. Vagy például azt is elhallgatja, hogy csak 2015-ben háromszor avatkoztak be a magyar adózással kapcsolatos döntésekbe. Tisztelt Ház! Ezen a héten valóban az Európai Parlament lesz a Brüsszel és a magyar kormány közötti viták legfőbb színtere, és a baloldali frakciók kezdeményezésére újra felpörög a szokásos ideológiai boszorkányüldözés. Lesz itt aztán minden, ami egy boszorkányüldözéshez kell: lesznek kemény szavak, minősítések, durva jelzők és sok-sok valótlan állítás. Én annyiban vitatkoznék a képviselő úrral, hogy azért ezeknek a dolgoknak van súlya az Európai Parlamentben, mégpedig azért, mert egy közös céljuk van, az, hogy Magyarországot stratégiai kulcsfontosságú területeken meghátrálásra kényszerítsék, így például a bevándorlás ügyében. A kormány, mint minden alkalommal, áll most is a viták elébe, de azt azért elvárja, hogy mindenki adja meg a tiszteletet Magyarországnak, és azt is elvárja, hogy egyetlen uniós intézmény se lépje át a korábban megszabott jogköreit a tagállamok rovására. Tisztelt Ház! A nemzeti konzultációnak is ez a lényege. Azt szeretnénk, ha egyetlen uniós intézmény se vehetne el jogköröket Magyarországtól, főleg nem a magyarok beleegyezése nélkül, és pláne nem stratégiai területeken. Azt hiszem, jól tudják ezt a magyarok is. Nem véletlen, hogy a tegnapi összesítések szerint a nemzeti konzultáció a múlt héten rekordot döntött. A tegnapi napig 1 millió 390 ezer ember mondta el a véleményét, és most már biztos, hogy így ez lesz az eddigi legsikeresebb nemzeti konzultáció. [[Dr. Szél Bernadett közbeszól.]] A kormány nevében szeretnék köszönetet mondani azoknak, akik már részt vettek a konzultációban, és azoknak is, akik a jövőben mondják majd el a véleményüket. Ez a kiállás azért fontos, mert ha a Magyarország jogköreit érintő kérdésekben most nem vagyunk résen, akkor később már nagyon-nagyon nehéz lesz korrigálni. Sajnáljuk egyébként, hogy ebben a küzdelemben az ellenzéki pártokra egyáltalán nem számíthatunk. Úgy látjuk, hogy a belső hatalmi harcok és a kormány „csak azért is” alapú támadása most is fontosabb, mint az, hogy kiálljanak Magyarországért. Ezt azért nehéz megszokni, de a kormány a maga részéről ettől még tenni fogja a dolgát. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szél Bernadett képviselő asszony, LMP-képviselőcsoport: „Már saját hazugságaiba is belezavarodott a kormány” címmel. Öné a szó, képviselő asszony, ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Miniszter Úr! Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalásom alapján kettő kérdésre szeretnék választ kapni. Az egyik az, hogy még mindig nem kaptam megfelelő választ arra, hogy a Kocsis István, a szocialisták körében megismert üzletember egész pontosan hogyan került a vádlottak padjáról a Fidesz páholyába. Nem érem be addig, amíg önök nem válaszolnak korrektül ere a kérdésre. A másik pedig, szeretném egy kicsit firtatni itt a paksi pénzekkel való bűvészkedést. Ugyanis azt látom, hogy a finanszírozással kapcsolatban a kormány teljesen egymásnak ellentmondó nyilatkozatokat adott az elmúlt időszakban. Gyakorlatilag egy olyan helyzetben vagyunk, hogy nem lehet tudni, hogy ennek a minimum 4000 milliárdos projektnek az árát pontosan hogyan fogja kifizetni ez az ország. Itt van a körünkben is Süli János tárca nélküli miniszter úr, aki azt közölte az egyik sajtótájékoztatóján, hogy az orosz hitelt szerinte mindenképpen le fogjuk hívni, de úgy tűnik, majd előtörlesztik egy másik hitel felvételével. Ha jól értjük, akkor az Orbán-kormány arra készül, mint azok a családok szoktak, amelyek nagyon megszorulnak, vészhelyzetben vannak, és az egyik hitelből finanszírozzák a másikat, hogy valahogy a víz felett maradjanak. Akkor most ezen gyorskölcsön felvételére készül a magyar kormány, vagy valami másban gondolkodik? Ugyanis ott volt Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter úr, aki körülbelül fél nappal később, mint ahogy Süli miniszter úr megszólalt, közölte, hogy szerinte nem fog sor kerülni a hitelkiváltó hitel felvételére, mert szerinte nem éri meg. Azt mondta, egyszerűen nincs olyan kölcsön, amelyik 20 éves futamidőre az orosz hitelhez hasonlóan jó feltételeket tudna kínálni. Ő nem talált ilyen hitelt, de ezt a minisztertársa, Szijjártó Péter viszont megtalálta. Elment Kínába, és ott várta őt a hitel, ugyanis azt látjuk, hogy a Budapest–Belgrád-vasútvonalra a kínai Eximbank finanszírozásában egy 20 éves lejáratú, 2,5 százalékos hitelkamatot előirányozó, dolláralapú hitelkonstrukciót vesz fel Magyarország. A jelek szerint ősszel írják alá ezt a grandiózus szerződést. És azt is tudjuk, hogy ez a hitel körülbelül feleannyiba kerülne a magyaroknak, mint az orosz hitel, tehát megdőlt az a tézis, amely szerint ez az orosz hitel a világ legjobb üzlete lenne. [[Folyamatos zaj.]] Egyébként Orbán Viktornak és barátainak a kínai kiruccanása megérne egy külön misét. Orbán Viktor ott tárgyalt, ott vett részt fórumon, ott énekelgetett Kínában, ment a buli, ment a tárgyalás, és azt látjuk, hogy Magyarország miniszterelnöke - és azért azt gondolom, hogy itt az Országgyűlésben erről meg kell emlékeznünk - korábban gyakorlatilag elítélte a ’89-es, Tienanmen téri vérengzést, most pedig fejet hajtott a kínai kommunizmus előtt. Tehát 2017-ben megélhettük, hogy megtörtént az, hogy Orbán Viktor a kínai kommunizmus emléke előtt tisztelgett. E szimbolikus gesztuson túlmenően pénzekkel is gurigáztak az ott lévő üzletemberek és a különböző vezetők. Azt is látjuk, hogy ez a Budapest–Belgrád-vasútvonal úgy alakult, ahogy Orbán Viktor elképzelései szerint volt. Azt viszont önök nem tudják megmagyarázni nekem, miért jó az Magyarországnak, hogy kínai dömpingárut segítünk szárazföldi korridorhoz, ahelyett, hogy a helyi gazdaságot fejlesztenénk Magyarországon, és visszaadnánk azokat a termelőkapacitásokat a magyar embereknek, akik azért kerültek szorult helyzetbe - lettek először munkanélküliek, utána hagyták el a saját országukat -, mert Magyarországon bedőlt az ipar. [[Folyamatos zaj.]] Ezt én nehezen tudom megérteni, főleg egy olyan konstrukcióban, mint amit ott tető alá hoztak, hogy kínai hitelből fizetik, magyarok törlesztik, a kínaiak építik, és a kínaiaknak jó. Tehát nem egészen értem, hogy a paksi tragédia után most egy ilyen kínai beruházásra miért van szükség, hacsak azért nem, mert a kettő beruházás között van egy kísérteties hasonlóság, amit négy pontban tudnék megfogalmazni. Elnök Úr! Nagyon megköszönöm, ha egy kicsit megfegyelmezi a Fidesz-frakciót, mert a saját hangomat nem hallom, annyira kiabálnak…
Folytassa, képviselő asszony!
A tévénézők esetleg azt gondolják, hogy azért emelem fel a hangomat, mert éppen ilyenem van, közben pedig azért, mert a képviselőtársaim nem tudnak viselkedni…
Képviselő asszony, folytassa!
…pedig országgyűlési képviselők. Köszönöm. Köszönöm, folytatom, elnök úr. A kettő beruházás között tehát négy alapvető hasonlóság van. [[Folyamatos zaj.]] Az egyik az, hogy Magyarországnak egyikre sincsen szüksége. A másik az, hogy a magyar gazdaság érdekeit egyik sem szolgálja. A harmadik az, hogy a Fidesz-KDNP piszkosul sokat tud belőle lenyúlni. [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] És a negyedik pedig az, hogy az unokáink is fizetni fogják ezeket a beruházásokat. Egy viszont biztos, hogy a miniszterelnök úr már akkor hazudott, amikor a Vlagyimir Putyinnal közös sajtótájékoztatóját befejezte. Ő ugyanis azt mondta februárban, hogy szerinte nem került sor arra, hogy a hitelkonstrukció kiváltásáról beszéljenek. Vlagyimir Putyin viszont egyértelműen megmondta, hogy a hitelből nincsen kijárat. Tisztelt Miniszter Úr! Államtitkár Urak! A kérdésem az, hogy Magyarország és a magyar kormány pontosan milyen hitelkonstrukciót kíván használni. Tudni szeretném azt, hogy Kocsis István úr egészen pontosan hogy került abba a páholyba. És szeretném, ha a most kiosztandó szavazási magatartás szerint [[Felmutat egy iratot.]] az LMP alaptörvény-módosítására igent nyomnának, mert ez szolgálja a nemzeti szuverenitást [[Az elnök jelzi az időkeret lejártát.]] minden más az orosz érdeknek meg a kínai érdeknek a kiszolgálása ebben a Házban. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Süli János miniszter úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Megadom a szót, miniszter úr. És kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek a helyüket elfoglalni. [[Dr. Szél Bernadett a kormánypárti képviselők padsorai között állva, az elnök felé fordulva: Figyelek! Soltész Miklós: Nem is érdekli a válasz!]]
Köszönöm a figyelmet. Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Asszony! Tisztelt Ház! [[Zaj. Dr. Szél Bernadett felé.]] A háttal állónak általában nem tudok válaszolni. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Képviselő asszony, szíveskedjen helyet foglalni! Köszönöm. Miniszter úr, egy pillanatra kérem a megértését. [[9.50]] A miniszter úr óráját kérem visszaállítani, és nyugodtan kezdje, miniszter úr, most már nyugodt körülmények között.
Tisztelt Frakcióvezető Asszony! Tisztelt Ház! Először is szögezzük le, hogy a Paks II.-projekt Magyarországnak, minden magyar állampolgárnak nagyon jó üzlet, mert olcsón, megbízhatóan, klímabarát módon [[Dr. Szél Bernadett: Ezt hallgassam?!]] káros anyag kibocsátása nélkül fog nagy mennyiségben, magas rendelkezésre állás mellett alaperőművi villamos energiát biztosítani [[Dr. Szél Bernadett: Ezt Kocsis István mondta?]] , legalább 60 éven keresztül. Majd erre a végén kitérek, ha lehetőségem lesz rá. Tehát a finanszírozás kérdését az Európai Bizottság közel másfél éven keresztül vizsgálta, és megfelelőnek találta, így ön is megnyugodhat a kérdésben. Ha kételkedett a felhasználásával kapcsolatban, szeretném egyértelművé tenni, hogy nincs ellentmondás az ön által idézett nyilatkozatok között, még akkor sem, ha bizonyos sajtótermékek ezt próbálják elhitetni, és próbálnak ügyet csinálni annak ellenére, hogy rendben vannak a dolgok. Vegyük sorra, mi is a helyzet a kérdésben! Magyarország 2014-ben kötött egy államközi finanszírozási szerződést Oroszországgal. Ennek értelmében az orosz fél maximum 10 milliárd euró összegű államhitelt nyújt a magyar fél részére a Paksi Atomerőmű 5-ös, 6-os erőműblokkjai tervezéséhez, megépítéséhez és üzembe helyezéséhez szükséges munkálatok, szolgáltatások, eszközbeszerzések finanszírozására. A hitel költségének 80 százalékát fedezi majd az orosz hitel, a költségek fennmaradó 20 százalékát a magyar fél fizeti meg. A hitel rögzített kamatozású. A hitel feltételét, a felhasználás szabályait a 2014. évi XXIV. törvény hirdette ki a magyar-orosz államközi finanszírozási szerződésben, ami nyilvános mindenki számára, így önnek is hozzáférhető. Ha érdekli a téma, javaslom, olvassa el a 2014. évi XXIV. törvényt. A magyar-orosz hitelszerződés speciális, kedvező kondíciókat nyújt, mert az atomerőmű blokkjainak megépítésére áll rendelkezésre. A teljes futamidő 30 év, és fix, kedvező kamatozást, kiszámítható finanszírozási környezetet biztosít a projekt gazdaságos megvalósításához. Egyértelmű, hogy hazánk ezt a hitelszerződést a maitól teljesen eltérő nemzetközi pénzügyi finanszírozási környezetben kötötte meg, ugyanakkor már akkor is gondolt a kormány a pénzügyi környezet esetleges változására. A hitel fontos jellemzője ugyanis, hogy a magyar félnek jogában áll a hitel keretében felvett bármely összeg előtörlesztésére névértéken, további díjak nélkül. Tehát bármikor, ha úgy gondoljuk, hogy a költségvetésből vagy más forrásból még alacsonyabb költségen áll rendelkezésre finanszírozás, az előtörlesztés eszközével szabadon élhetünk. Még egyszer hangsúlyozom: az előtörlesztés névértéken lehetséges, további díjak nélkül. Erről beszéltek korábban Lázár János és Varga Mihály minisztertársaim, és én magam is. A nemzetgazdasági miniszter újságírói kérdésre válaszolva arról beszélt, hogy az orosz hitelhez mérhető futamidővel és összegben az orosz hitel helyett nem kerül sor egy másik hitel felvételére. Az interpellációval ellentétben Varga miniszter úr külön kiemelte az ön által idézett interjúban, hogy az előtörlesztés lehetőségével élve Magyarország alapvetően nem a hitelkeret terhére kívánja finanszírozni a paksi kapacitásfenntartást. Az Államadósság Kezelő Központ minden egyes hitelfelvétel lehívása előtt vizsgálja, melyek a legoptimálisabb finanszírozási kondíciók, és ennek függvényében fogja közvetlenül a magyar költségvetésből vagy kedvező külső forrásból, a rendelkezésre állás esetén annak bevonásával finanszírozni a projektet. A magyar kormány világos stratégiát követ: minden esetben a legtakarékosabb megoldást fogja választani; a magyar-orosz államközi hitel ehhez stabil hátteret biztosít, javítva a kormány pozícióját a pénzpiacokon. Az előbbiekben elmondottak alapján kérem önt, hogy a jövőben az eredeti kommentároktól mentes szakmai tartalom alapján tájékozódjon, így elkerülheti a hasonló félreértéseket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk a munkánkat. Mielőtt a határozathozatalokat megkezdjük, ülésvezetési kérdésben kell döntenünk. Tisztelt Országgyűlés! A tegnapi napon a Törvényalkotási bizottság előadójaként felszólaltam a T/14461. számú törvényjavaslat vitája során. Az alelnök képviselői felszólalása esetén az önálló indítvány további tárgyalása során csak akkor vezetheti az ülést, ha ehhez az Országgyűlés hozzájárul. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hozzájárul-e ahhoz, hogy az előterjesztés szavazása során vezethessem az ülést. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége az indítványomat elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt folytatjuk munkánkat, engedjék meg, hogy tisztelettel köszöntsem a karzaton helyet foglaló, az erdészszakmai szervezetek képviselőit, vezetőit és szakértő munkatársait, akik az erdőtörvény szavazása kapcsán tisztelték meg jelenlétükkel a Magyar Országgyűlést. Köszöntjük őket. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend szerinti határozatokkal folytatjuk a munkánkat. Kérem, foglalják el a helyüket, és ellenőrizzék, hogy a kártyájukat elhelyezték-e a szavazógépben. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bank létrehozásáról és működéséről szóló, Pekingben, 2015. június 29-én kelt Alapokmány és az AIIB Kormányzótanácsának a tagfelvétel feltételeit rögzítő határozata kihirdetéséről” szóló T/15360. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15360. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 142 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 28 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes külügyi igazgatási tárgyú törvények, valamint a tartós külszolgálat ellátásához kapcsolódó egyéb törvények módosításáról szóló T/15069. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15069/6. számon, összegző jelentését pedig T/15069/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom Önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Bana Tibor indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 114 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15069/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 116 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 57 tartózkodás mellett elfogadta. [[10.00]] Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15069/9. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 116 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 57 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes törvényeknek a hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény végrehajtásával összefüggő módosításáról szóló T/15070. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15070/7. számon, összegző jelentését pedig T/15070/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15070/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 115 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 55 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15070/9. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 116 igen szavazattal, 29 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló T/15063. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15063/4. számon, összegző jelentését pedig T/15063/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15063/4. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 139 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 35 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15063/6. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 145 igen szavazattal, 25 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló T/15064. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15064/5. számon, összegző jelentését pedig T/15064/6. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Szakács László és Mesterházy Attila indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 60 igen szavazattal, 115 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15064/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 144 igen szavazattal, nem szavazat nélkül, 29 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15064/8. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 147 igen szavazattal, 24 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a reklámadóról szóló 2014. évi XXII. törvény módosításáról szóló T/14684. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/14684/6. számon, összegző jelentését pedig T/14684/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/14684/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 117 igen szavazattal, 58 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/14684/8. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 117 igen szavazattal, 58 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény módosításáról szóló T/15057. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15057/6. számon, összegző jelentését pedig T/15057/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Sallai R. Benedek és Ikotity István indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Sallai R. Benedek és Ikotity István indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! (Szavazás.) Az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 117 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15057/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 123 igen szavazattal, 28 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy az előterjesztő írásban kezdeményezte a zárószavazás elhalasztását. Megkérdezem az előterjesztőt, kívánja-e ismertetni kezdeményezése indokait. [[Szabó Zsolt nemet int.]] Az előterjesztő jelzi, hogy nem kívánja indokolni a döntést. Tisztelt Országgyűlés! A házszabály 51. § (2) bekezdése alapján a zárószavazás elhalasztásáról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Kérdezem önöket, hogy az előterjesztő kezdeményezése alapján elhalasztják-e a T/15057. számú törvényjavaslat zárószavazását. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján a zárószavazás elhalasztásáról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Kérdezem önöket, hogy az előterjesztő kezdeményezése alapján elhalasztják-e a T/15057. számú törvényjavaslat zárószavazását. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Az Országgyűlés a zárószavazást 170 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elhalasztotta. Soron következik a megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a közlekedésben felhasznált energia üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvény módosításáról szóló T/15067. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15067/5. számon, összegző jelentését pedig T/15067/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15067/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 117 igen szavazattal, 25 nem ellenében, 33 tartózkodás mellett elfogadta. [[10.10]] Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15067/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 116 igen szavazattal, 25 nem ellenében, 33 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény módosításáról szóló T/15068. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15068/5. számon, összegző jelentését pedig T/15068/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15068/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 145 igen szavazattal, 30 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15068/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 146 igen szavazattal, 28 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvénynek és a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló 2007. évi CXL. törvénynek az európai cégnyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszerrel összefüggő módosításárólszóló T/15052. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15052/5. számon, összegző jelentését pedig T/15052/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15052/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 146 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 28 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15052/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 146 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 28 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény, valamint az azzal összefüggő egyes törvények módosításárólszóló T/15066. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15066/7. számon, összegző jelentését pedig T/15066/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Tóth Bertalan indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 60 igen szavazattal, 114 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15066/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 122 igen szavazattal, 26 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15066/10. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 121 igen szavazattal, 24 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításárólszóló T/15065. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15065/7. számon, összegző jelentését pedig T/15065/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15065/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 117 igen szavazattal, 29 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15065/9. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 117 igen szavazattal, 28 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásárólszóló T/15358. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15358. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 146 igen szavazattal, 3 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény és egyéb kapcsolódó törvények módosításárólszóló T/14461. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/14461/32. számon, összegző jelentését pedig T/14461/33. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 12., 13. és 15. számú, a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 18., 20. és 21. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 12. számú módosító javaslat Sallai R. Benedek indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 35 igen szavazattal, 115 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 13. számú módosító javaslat Sallai R. Benedek indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 34 igen szavazattal, 115 nem ellenében, 25 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 15. számú módosító javaslat Sallai R. Benedek indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 34 igen szavazattal, 115 nem ellenében, 25 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 18. számú módosító javaslat Magyar Zoltán indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 60 igen szavazattal, 114 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. [[10.20]] A 20. számú módosító javaslat Magyar Zoltán indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 115 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 21. számú módosító javaslat Magyar Zoltán indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 116 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/14461/32. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 145 igen szavazattal, 29 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés elfogadta az összegző módosító javaslatot, elhagyásra kerültek a benyújtott törvényjavaslat minősített többséget igénylő részei, ezért a zárószavazás során az egyszerű többség szabályai szerint döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/14461/35. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Soron következik az egyes törvények honvédelmi kérdésekkel összefüggő módosításáról szóló T/15344. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15344/5. számon, összegző jelentését pedig T/15344/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15344/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 138 igen szavazattal, 27 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15344/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Tisztelt Országgyűlés! Most előterjesztés tárgysorozatba-vételéről döntünk. Emlékeztetem önöket, hogy tegnap ennek tárgyalását már lefolytatta az Országgyűlés. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Szél Bernadett és Hadházy Ákos LMP-képviselők által Magyarország Alaptörvényének hetedik módosítása címmel a T/14990. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 55 igen szavazattal, 114 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Tisztelt Országgyűlés! Most fegyelmi ügy döntéshozatalával folytatjuk munkánkat. Soron következik a Szabó Szabolcs országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről szóló H/15643. számú határozati javaslatról történő döntés. Tájékoztatom önöket, hogy házelnök úr az Országgyűlésről szóló törvény 51/A. § (1) bekezdése alapján, a 13. § (6) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva Szabó Szabolcs független képviselő esedékes tiszteletdíjának csökkentését rendelte el. A képviselő kérte a Mentelmi bizottságtól a döntés hatályon kívül helyezését, de a bizottság ennek nem adott helyt. Ezt követően az Országgyűlésről szóló törvény 51/A. § (9) bekezdése alapján a képviselő kérte, hogy az Országgyűlés helyezze hatályon kívül a házelnök döntését. Erre figyelemmel a házszabály 148. § (2) bekezdése alapján házelnök úr határozati javaslatot terjesztett elő H/15643. számon, a képviselő esedékes tiszteletdíjának csökkentését elrendelő korábbi döntésével azonos tartalommal. Felhívom figyelmüket, hogy a határozati javaslatot, az ahhoz kapcsolódó házelnöki döntést, az erre vonatkozó képviselői kérelmet és a Mentelmi bizottság döntését a honlapon megismerhették. Tisztelt Országgyűlés! A házszabály rendelkezései szerint a határozati javaslathoz sem módosító javaslatot, sem bizottsági jelentést nem lehet benyújtani. Felhívom figyelmüket, ha a házelnök úr döntését az Országgyűlés hatályon kívül helyezi, a képviselő esedékes tiszteletdíja nem csökken, az Országgyűlésről szóló törvény 51/A. § (1) bekezdése alapján vele szemben indított eljárás megszűnik. A tiszteletdíj csökkentéséről szóló házelnöki döntésről az Országgyűlés vita nélkül határoz. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartja-e a Szabó Szabolcs képviselő esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/15643. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a házelnök úr döntését 115 igen szavazattal, 56 nem ellenében, tartózkodás nélkül hatályban tartotta.Felkérem Tiba István jegyző urat, hogy ismertesse az elfogadott határozat szövegét.
Az Országgyűlés az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény - a továbbiakban: Ogytv. - 51/A. § (13) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva Szabó Szabolcs országgyűlési képviselőnek az Ogytv. 51/A. § (9) bekezdése szerinti kérelme alapján az Országgyűlés elnökének OE-40/374-1/2017. számú [[Zaj. Az elnök csenget.]] bekezdésében foglalt jogkörében eljárva Szabó Szabolcs országgyűlési képviselőnek az Ogytv. 51/A. § (9) bekezdése szerinti kérelme alapján az Országgyűlés elnökének OE-40/374-1/2017. számú (Zaj. - Az elnök csenget.), Szabó Szabolcs országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott döntését hatályában fenntartja, és ezzel Szabó Szabolcs országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja 249 290 forinttal csökken.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet rendelek el. [[Rövid szünet.]] [[10.30]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni. [[Zaj.]] Ismételten tisztelettel kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15428. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy az Országgyűlés az előterjesztés általános vitájának 5 órás időkeretben történő tárgyalásáról döntött. Felkérem Tiba István jegyző urat, hogy ismertesse az időkeret felosztását.
Tisztelt Országgyűlés! Az időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 103 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 56 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 47 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 51 perc, az LMP képviselőcsoportjának 31 perc, a független képviselőknek pedig 12 perc áll rendelkezésre.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Tállai András úrnak, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárának, miniszterhelyettesnek, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány május 2-án nyújtotta be az Országgyűléshez az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot. A törvényjavaslat a magánszemélyeket és a gazdálkodókat érintően több, az adóterheiket csökkentő, a gazdaság fehérítését célzó, a versenyképességet javító, illetve a jogalkalmazást segítő, bürokráciát és adminisztrációt csökkentő és egyszerűsítő intézkedést tartalmaz.Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a törvényjavaslat néhány konkrét tartalmát ismertessem. Kedvezően változnak az ingatlanok hasznosításával kapcsolatos közteherviselési szabályok. 2018. január 1-jétől megszűnik az ingatlan bérbeadásából származó, 1 millió forintot meghaladó jövedelmet terhelő 14 százalékos egészségügyihozzájárulás-fizetési kötelezettség. Ez az intézkedés nemcsak a magánszemélyek fizetési kötelezettségét csökkenti, de egyben a bérbeadási piac fehéredését is jelenti, hiszen egyre kevésbé éri meg a bérbeadásból származó jövedelmeket eltitkolni. Az ingatlanjukat szálláshelyként hasznosítók is kedvezőbb szabályok szerint adózhatnak majd. Az érintettek 2018-tól a jelenlegi egy helyett legfeljebb három, tulajdonukban álló lakás vagy üdülő szálláshely-szolgáltatás keretében történő hasznosítása esetén választhatják a tételes átalányadózás szabályai szerinti adózást, vagyis szobánként évi 38 400 forint adó megfizetésével teljesíthetik a teljes közteherfizetési kötelezettségüket. Ezek az intézkedések várhatóan kedvezően hatnak majd az albérleti díjak alakulására és a bérbeadók, szálláshely-szolgáltatók adózási moráljára. Továbbá a betöltetlen orvosi praxisok újbóli betöltését segítheti az az új szabály, hogy nem kell személyi jövedelemadót fizetni, ha a praxisát eredeti jogosultként megszerző magánszemély adja azt el. Ha pedig az eladó a praxishoz később ellenérték fejében jutott, az értékesítésből származó jövedelmét az ingatlanértékesítésből származó jövedelem megállapításához hasonlóan az idő múlásával csökkentheti, a szerzést követő ötödik évben történő értékesítés esetén pedig már nem kell adót fizetnie.A versenyképesség növelése érdekében változnak az áruszállításban dolgozók napidíj-elszámolási szabályai. A törvényjavaslat elfogadását követően nemcsak a bérfuvarozást végző vállalkozások gépkocsivezetői, árukísérői, hanem a saját árut szállító cégek említett munkavállalói is igazolás nélkül levonhatják majd napidíjukból az adómentesnek minősülő napidíjátalányt. Ez belföldi kiküldetés esetén napi 3000 forintot, illetve külföldi kiküldetés esetén a napi 60 eurónak megfelelő forintösszeget jelenti.Szintén a versenyképesség javítását célzó intézkedésként módosulnak a munkáltató által adómentesen adható mobilitási, lakhatási célú támogatás feltételei. 2018-tól a támogatás mértéke a minimálbér százalékában kifejezve a foglalkoztatás első két évében 40 százalék helyett most már 60 százalék lesz, a következő 24 hónapban, ami 25 százalék volt, az most 40 százalék lesz, és az azt követő 12 hónapban a 15 százalékos kedvezmény most 20 százalékra fog növekedni.A mentesség határozott időtartamú munkaviszony és munkaerő-kölcsönzés keretében történő foglalkoztatás esetén is alkalmazható lesz. Nem lesz kizáró ok az sem, ha a munkavállalónak a támogatás nyújtásakor vagy az azt megelőző tizenkét hónapban van vagy volt lakástulajdona a munkavégzés helyén, illetve annak meghatározott közelségében, de a lakás haszonélvezettel terhelt vagy a tulajdoni hányad nem haladja meg az 50 százalékot.Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat pontosításokat kezdeményez a kisadózók tételes adóját szabályozó törvényben is. A jövőben nem minősül majd főállású kisadózónak a nappali tagozatos hallgatóként tanulmányokat folytató és tanulmányai mellett vállalkozói tevékenységet folytató magánszemély, így közteherfizetési kötelezettségét az alacsonyabb, 25 ezer forintos adótétel megfizetésével teljesítheti. Nem fog továbbá automatikusan megszűnni az adóalanyisága annak a kisadózó vállalkozásnak, amelynek adótartozása van. Abban az esetben, ha tartozását az adóalanyiság megszűnéséről rendelkező határozat véglegessé válásáig megfizeti, változatlan feltételekkel továbbfolytathatja majd kisadózói tevékenységét. Tisztelt Országgyűlés! A társaságiadó-törvény javasolt módosítása több új kedvezmény bevezetéséről és olyan egyszerűsítésekről gondoskodik, amelyek a 9 százalékos egységes társaságiadó-kulcs mellett várakozásaink szerint hozzá fognak járulni a versenyképesség jelentős további növekedéséhez. [[10.40]] Ilyenek: adóalap-kedvezmény lesz elérhető a munkavállalók részére épített bérlakások után; a Jedlik Ányos-tervvel összhangban a vállalkozások csökkenthetik az adóalapjukat az elektromos töltőállomások bekerülési értékével is; a 2018-tól szerzett részesedésekre megszűnik az adómentes 10 százalékos minimum-értékhatár; a szabályozott ingatlanbefektetési társaságok számára is lehetővé válik az IFRS-ek adózási célú alkalmazása. Adminisztrációs egyszerűsítésként megszűnik a startup adóalap-kedvezményének kutató-fejlesztő foglalkoztatására vonatkozó feltétele. A javaslat rendezi az IFRS-ek szerinti adózóknál gyakorlatban jelentkező jogalkalmazási kérdéseket is. Az elektromos töltőállomások bekerülési értékével az energiaellátók jövedelemadó-alapját is csökkenteni lehet, ha az adózó nem a társasági adó terhére érvényesíti ezt a kedvezményt. A látvány-csapatsportok támogatásának további ösztönzése érdekében a társaságiadó-kedvezményt kizárólag amatőr szervezetek és utánpótlás-nevelés támogatása érdekében a bankadóból is le lehet hívni a jövőben, az elkövetkezendő időszakban.Az egyszerűsített vállalkozói adóban a számviteli törvény jóváhagyott osztalék elszámolására vonatkozó szabályainak változása miatt szükséges módosításra kerül sor az osztalékelőleg kétszeres adózásának elkerülése érdekében. A kisvállalati adót érintően a javaslat egyértelműsíti, hogy mely időszakra kell beszámolót készíteni, letétbe helyezni és azt közzétenni. Tisztelt Képviselőtársaim! A helyiadó-törvény módosításának célja a befektetői bizalom növelése, az adóadminisztráció csökkentése és a helyiiparűzésiadóalap-szabályoknak a változó IFRS-ekhez való igazítása. A befektetői bizalom és a jogbiztonság elősegítése érdekében a helyiadó-törvény akként változik, hogy ha az önkormányzat határozott időszakra vezet be a törvényi adómaximumhoz képest alacsonyabb adómértéket, ami persze nem lesz kötelessége, akkor azt a határozott időszak első két naptári évében semmiképpen sem emelheti vissza, a határozott időszak első két évének letelte és a határozott időszak vége közötti időszakban pedig csak kivételes esetben lenne lehetőség az ilyen módon megállapított adómérték növelésére. A törvényjavaslat a helyiadó-törvény módosításával megteremti az úgynevezett előrehozott adó jogintézményét. Ennek keretében egyes adóalanyok választásuk szerint korábban teljesíthetik helyiadó-fizetési kötelezettségüket azzal, hogy az nem minősülne túlfizetésnek, azaz azt az adózó nem kérhetné vissza, csak a jövőbeni adófizetési kötelezettségébe lenne beszámítható. Az adózói adóadminisztráció csökkentése érdekében a törvényjavaslat szerint cégalapítás esetén nem kell a székhely szerinti önkormányzati adóhatósághoz bejelenteni a cégbíróságnál bejelentett adatokat, mert ezeket az állami adóhatóság közvetlenül megküldi ezen önkormányzatok számára. További adminisztrációs egyszerűsítés, hogy 2017. november 1-jétől az iparűzésiadó-előleg kiegészítéséről szóló bevallás is benyújtható lesz az állami adóhatóságon keresztül elektronikus úton az önkormányzati adóhatóság számára. A helyiadó-törvény a könyveiket az IFRS-ek szerint vezetőkre vonatkozó helyiiparűzésiadó-alap meghatározása során elsősorban a nemzetközi számviteli sztenderd ’18-as bevételek sztenderdjéből indul majd ki. Tisztelt Országgyűlés! Az illetéktörvény módosításával a jövőben az a magánszemély is érvényesítheti az illetékkedvezményt, amely szerint az illetékalapja nem a cserével szerzett lakás forgalmi értéke, hanem két lakás forgalmi értékének különbözete, aki nem magánszemély-tulajdonossal, hanem például az önkormányzattal cserél lakást. Az adózói és adóhatósági adminisztráció csökkentése érdekében a törvényjavaslat bővíti azoknak az illetékmentes vagyonszerzéseknek a körét, amelyeket az adózóknak be sem kell jelenteni az állami adóhatóság felé, illetve amely illetékmentes vagyonszerzésekről az állami adóhatóságnak nem kell fizetési meghagyást kiadni, ilyen például a földforgalmi törvény szerinti földhasználat illetékmentes megszerzése. Elsősorban az állami adóhatóság adminisztrációs terheinek csökkentését szolgálja az a változtatás, miszerint a termőföldszerzéshez kapcsolódó visszterhes vagyonátruházási illetékmentesség érvényesítésekor nem kell minden esetben előzetesen ellenőrizni, hogy a vagyonszerző földművesnek minősül-e. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat, figyelembe véve a költségvetési mozgástér adta lehetőségeket, tovább bővíti azon élelmiszerek körét, amelyekre kedvezményes áfakulcs vonatkozik, így a javaslat értelmében jövőre 27 százalékról 5 százalékra mérséklődik a halat terhelő adómérték. Továbbá: a digitális gazdaság növelése, a fogyasztóknak az internethez történő szélesebb körű hozzáférésének biztosítása érdekében folytatódik az internet-hozzáférés áfakulcsának csökkentése, aminek eredményeképpen jövőre ez a szolgáltatás már csak 5 százalékos áfakulccsal adózik. Ezen áfaintézkedések végeredményeképpen a kormány mintegy 24-27 milliárd forintot hagy a gazdaságban, illetve a fogyasztóknál. A hazai kisüzemi sörfőzés fejlődésének elősegítése és a kisüzemi sörfőzdék közötti verseny élénkítése céljából a kisüzemi sörfőzdék kedvezményes jövedékiadó-mértékkel társuló, ezáltal pedig 50 százalékos jövedékiadó-kedvezményt biztosító éves termelési korlátja a jelenlegi 8 ezer hektoliterről 200 ezer hektoliterre emelkedik 2017. július 1-jétől, ami az érintett sörfőzdék számára nagyobb mértékű, hosszú távra tervezhető termelésbővítést tesz lehetővé. Tisztelt Ház! Az adózás rendje az adóeljárásra vonatkozó szabályokat határozza meg. Az utóbbi években folyamatosan arra törekedtünk, hogy az adózók adminisztrációs terheit csökkentsük, ami a gazdaság fejlődésére is ösztönző hatással volt. Ezen túlmenően a mostani törvényjavaslatban szereplő eljárásrendet érintő módosítások további célja a gazdaság fehérítését elősegítő szabályok bevezetése, valamint a meglévő szabályok egyértelműsítése, pontosítása a könnyebb jogalkalmazás elősegítése érdekében. Az adóregisztrációs eljáráshoz kapcsolódó kimentési kérelem előterjesztésére az adózókat segítve 8 nap helyett a jövőben 15 nap áll majd rendelkezésre. Jogalkalmazást segítő intézkedésként ismét meghatározásra kerül a 2015. december 31-ig hatályos szabályozással egyezően az is, hogy az adóhatóság az ellenőrzési eljárását felfüggeszti, ha a közigazgatási ügyben eljáró bíróság a hatóságot új eljárásra kötelezi, és ezzel a bírósági döntéssel szemben perújítási vagy felülvizsgálati kérelmet terjesztettek elő. Tisztelt Országgyűlés! Gazdaságfehérítő intézkedésként a székhelyszolgáltatást 2017. január 1-jét megelőzően és azóta folyamatosan igénybe vevők tekintetében is bejelentési kötelezettség kerül előírásra. Bővül továbbá a Nemzeti Adó- és Vámhivatal honlapján megjelenő közzétételi lista, aminek eredményeként a jövőben az áfabevallási kötelezettségüket több mint két bevallási időszakon keresztül nem teljesítőkre vonatkozó adatok is megtalálhatók lesznek a honlapon, ezzel segítve az adózók tájékozódását a gazdasági kapcsolatok kialakítása során. A jövőben a Magyar Államkincstár is jogosult lesz az állami adóhatóságtól bevallási adatokra vonatkozóan adatszolgáltatást kérni, amennyiben arra az egészségbiztosítási pénzbeli ellátás megállapítására, valamint folyósítása érdekében szükség lesz. Az adóelkerülő magatartások visszaszorítása érdekében bevezetésre kerül az adófizetési biztosíték jogintézménye, amelynek lényege, hogy az adóregisztrációs eljárásban meghatározott feltételek alapján a kockázatosnak ítélt adózót az adóhatóság határozatával arra kötelezi, hogy választása szerint az állami adó- és vámhatóság letéti számlájára meghatározott összegű befizetést teljesítsen vagy bankgaranciát szolgáltasson. [[10.50]] Mértéke az adófizetési biztosíték megfizetésére okot adó adótartozásnak megfelelő összeg. Az adóbiztosíték 12 hónapra szól, amelynek lejáratakor az adózó visszakapja a letett összeget, feltéve, hogy az állami adó- és vámhatóság nem döntött határozattal annak teljes vagy részleges felhasználásáról. A határozat jogerőre emelkedésétől számított egy éven túl a súlyosítás tilalmának módosítása szintén az adóelkerülő magatartásokkal szemben hatékonyabb fellépést segítő intézkedés, azonban garanciális okból meghatározásra kerül egy 18 hónapos objektív határidő, amelyen túl az adózó terhére nem lesz módosítható a határozat. Tisztelt Ház! A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló jogállási törvény módosítása a jogalkalmazás során felmerült egyes problémák kezelését, illetve a jogszabályi változás alapján szükséges módosításokat is tartalmazza. A törvény továbbá olyan rendelkezésekkel is kiegészül, amely alapján a NAV személyi állományába tartozó pénzügyőrök által őrzött létesítményeknél az őrzés-védelmi feladatokat e személyek hatékonyabban tudják ellátni. Tisztelt Képviselők! A nemzetközi vámjogi szabályozást érintően olyan módosítások átvezetésére kerül sor, amelynek az adminisztratív terhek csökkentése a célja. Ennek fényében kerül meghatározásra, hogy az utólagos ellenőrzés során hogyan alakulnak az érintett ügyfelek jogai és kötelezettségei, mely személy milyen minőségben vesz részt az ellenőrzésben. Uniós jogszabály előírása alapján a vámhatóságnak ellenőriznie kell az Európai Unió területére belépő és e területet elhagyó, 10 ezer eurót meghaladó készpénzforgalmat. E feladat végrehajtása tekintetében a vonatkozó hazai törvényben a jogalkalmazói tapasztalatok alapján szükség volt rögzíteni a vámhatóság által alkalmazandó eljárási cselekmények jogalapját, ezért meghatározásra került, hogy ilyen esetekben a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény rendelkezései az irányadók. Ezenkívül az ellenőrzéshez szükséges további rendelkezések kerültek előírásra, mint az érintett részéről a készpénz tervezett felhasználására vonatkozó nyilatkozat benyújtásának kötelezettsége, illetve a vámellenőrzés keretében végezhető egyes hatósági cselekmények, mint például a személyi poggyász vagy szállítóeszköz ellenőrzése. Tisztelt Országgyűlés! A számviteli törvény javasolt módosítását a szövetkezeti hitelintézetek és a szövetkezeti hitelintézetek integrációjában részt vevő egyéb hitelintézetek számára további egy évvel elhalasztja a nemzetközi pénzügyi beszámolási sztenderdek, az IFRS-ek kötelező alkalmazását. A 2018-ról ’19-re történő halasztást a szektorban folyó jelentős szervezeti átalakítások indokolják. Emellett a törvényjavaslat a gyakorlati igények alapján pontosítja a származékos beszállítási ügyletek elszámolására vonatkozó rendelkezéseket is. Tisztelt Ház! Magyarországon 2011 óta lehet szabályozott ingatlanbefektetési társaságot létrehozni, ennek ellenére ténylegesen működő szabályozott ingatlanbefektetési társaság eddig nem jött létre. Megtartva az eredeti szabályozás lényegi elemeit, a törvényjavaslat pontosítja a szabályozott ingatlanbefektetési társaságok alapítása és szélesebb körű elterjedése előtt akadályt jelentő rendelkezéseket, továbbá a jelenleg hatályos rendelkezéseket kiegészíti, az IFRS-ek szerinti beszámolót, illetve konszolidált éves beszámolót készítő szabályozott ingatlanbefektetési társaságokra vonatkozó speciális rendelkezésekkel. A törvényjavaslat ezen túlmenően uniós versenyjogi aggályok megszüntetése céljából is tesz javaslatot. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek, ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor, képviselőcsoportonként 20-20 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Bánki Erik képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A költségvetéssel egy időben tárgyalásra kerülő adócsomag minden évben a költségvetés mellett a legfontosabb gazdasági tárgyú törvényjavaslat, ezért azt gondolom, kiemelt figyelem kell hogy övezze ennek a vitáját. Az önök előtt fekvő indítvány közel harminc törvény módosításával számos olyan változtatást tartalmaz, amelyek csökkentik a magyar adózók terheit, könnyítenek az adminisztratív kötelezettségeken, és hatékonyabbá teszik a magyar adórendszer működését. Tisztelt Ház! A második Orbán-kormány 2010-től számos tekintetben gyökeresen alakította át az adózás rendszerét, új irányt szabva a magyar adópolitikának. Csökkentek a munkát terhelő adók, a családokat segítő, gyermekvállalást ösztönző adókedvezmény-rendszert vezettünk be, amely mára Európa legnagyvonalúbb adótámogatási rendszerévé vált. A személyi jövedelemadó rendszerét egykulcsossá tettük, amely csökkentette a munkára rakódó terheket. A személyi jövedelemadó mértéke 2016-ban 15 százalékra csökkent, amellyel európai szinten is versenyképessé vált. Ennek az intézkedésnek köszönhetően egy átlagos család éves jövedelme több mint 56 ezer forinttal, két minimálbért kereső szülő esetén pedig 25 ezer forinttal nőtt. A családi adókedvezményeknek köszönhetően az elmúlt egy évben mintegy 1 millió 100 ezer embernek csökkent az adója, ezen belül pedig több mint 300 ezer embernek egyáltalán nem kellett adót fizetnie. Én magam is, aki négy gyermeket nevelek, olyan kedvezményrendszerben részesülök, amelynek következtében nem kell személyi jövedelemadót fizetni. [[Gőgös Zoltán: Ezért csináltátok az egészet. Én erre nem lennék olyan büszke!]] Ezeket a támogatásokat nyilvánvalóan a gyermeknevelésre fordíthatjuk. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A Fidesz elsődleges feladatának tekintette és tekinti a munkát terhelő adók csökkentését. A gazdaság folyamatosan javuló teljesítményének köszönhetően lehetőség nyílt az áfa mértékének célzott csökkentésére az alapvető szükségleti cikkek, élelmiszeráruk területén. Az 5 százalékos áfakulcs bevezetésre került 2014-től elsőként az élő és hasított félsertés esetében, majd 2015. január 1-jétől 5 százalékra csökkent a szarvasmarha, a juh, a kecske értékesítésének esetén is. Itt nemcsak az az előny származott az áfacsökkentésből, hogy a lakosság olcsóbban jutott hozzá ezekhez a termékekhez, hanem megszűnt az illegális feketepiac, megszűnt az az import, amely korábban a magyar áruk versenyképességét ellehetetlenítette. A tavalyi évben továbbléptünk ezen az úton, és a baromfihús, a tojás, valamint a friss tej áfáját csökkentettük 5 százalékra. A tavalyi év eredménye az is, hogy 18 százalékra mérséklődött az internetszolgáltatás, valamint az éttermi étkezés áfája, aminek következtében legalább 55 milliárd forinttal több pénzt maradt a magyar embereknél. A lakásértékesítés áfáját a kormány 27 százalékról 5 százalékra mérsékelte 2016. január 1-jétől, ezzel segítve a magyar családokat ahhoz, hogy saját otthont szerezzenek maguknak. Ebben a közös vállalkozásban, az állami adócsökkentéssel és a lakossági vállalással együtt az egész lakáspiacot oly szinten lendítette fel, hogy abból az építőiparnak látható többletbevételei és többletnyeresége van, valamint a foglalkoztatás terén is jelentős előrelépés történhetett. Ezek az intézkedések önmagukban is óriási előrelépést jelentenek a szocialista kormányok adópolitikájához képest, amely a „húzd meg, ereszd meg” elvén alapult, de valahogy mindig úgy alakult a végén, hogy bár azt ígérték, az embereknek jobb lesz, az embereknek a végén egyre rosszabb lett, de egyre több adót kellett fizetniük, egyre nehezebb megélhetési körülmények között kellett élniük. Azt gondoljuk, hogy az adócsökkentés politikája az egyetlen, amely a magyar emberek életkörülményeinek a javításaiban látható és rövid távon érzékelhető eredményeket okoz, ezért szeretnénk továbblépni ezen az úton. 2018-ban is tovább fogjuk vinni az adócsökkentések és a járulékcsökkentések rendszerét. Jövőre 27 százalékról 5 százalékra csökken a halakra vonatkozó áfa kulcsa, illetve 18 százalékról 5 százalékra csökken az internet-hozzáférési szolgáltatások díja. Ezzel a két intézkedéssel újabb elemekkel bővítjük a kedvezményes kulcs alá tartozó alapvető élelmiszerek körét, illetve még szélesebb fogyasztói kör számára válik elérhetőbbé az olcsó internetezés lehetősége. Tesszük mindezt úgy, hogy az internet áfájának csökkentésével kapcsolatban például Brüsszel már jelezte, hogy aggályai vannak. Ennek ellenére a kormány, valamint a Fidesz és a KDNP frakciója eltökélt abban, hogy Brüsszellel szemben is megvédi ezeket az intézkedéseket; nem engedjük meg azt, hogy a magyar emberek számára hozott kedvező parlamenti döntéseket Brüsszel egyszerűen felülírja. Tisztelt Képviselőtársaim! Az adócsökkentés politikájának folytatásaként a személyi jövedelemadó területét érintően ismét adómentessé válik az alanyi jogon szerzett orvosi praxisjog átruházásából származó jövedelem. [[11.00]] A díj ellenében bérfuvarozást végző vállalkozások alkalmazásában álló gépjárművezetők és áruértékesítők részére adható napidíjátalányra vonatkozó szabály kiterjesztésre kerül a saját számlás áruszállítási tevékenységet végzőkre is. A munkáltató által adómentesen adható, mobilitáscélú lakhatási támogatás feltételei is kedvezőbbé válnak, minden időszakban nő a támogatás mértéke.A fiatalok tanulmányainak támogatása érdekében számos jogcímmel bővül az adómentes ösztöndíjak köre, köztük az ápolótanulók részére pályaválasztást támogató ösztöndíjprogram keretében folyósítandó ösztöndíjjal és a gyakorlati képzésen lévő szakképző iskolai tanulóknak a gyakorlati képzést végző szervezet által biztosított egyéb juttatásokkal.Tisztelt Ház! A lakásbérletből származó jövedelmek kifehérítésének céljából 2018. január 1-jétől megszűnik az évi 1 millió forintot meghaladó bérbeadásból származó jövedelmet terhelő 14 százalékos mértékű egészségügyihozzájárulás-fizetési kötelezettség. Az otthonuktól távol munkát vállalók életkörülményeinek javítása érdekében a jövő évben adóalap-kedvezmény válik elérhetővé a munkavállalók részére épített bérlakások után. Bízunk ezzel abban, hogy a mobilitás, a munkaerő mobilitása fel tud gyorsulni, és azokban a térségekben, ahol még problémát okoz a munkahely telepítése és ahol a munkanélküliség intézménye még fennáll, szemben az ország sokkal több területével, egészséges vándorlás indulhat be az országon belül, ami lehetővé teszi azt, hogy a fejlettebb régiókban több munkavállaló tudjon munkához jutni.Tisztelt Ház! Bővül az 50 százalékos kisüzemi sörfőzdei jövedékiadó-kedvezményre jogosultak köre is. Már az idei évben kedvezményben részesülhetnek az évi 200 ezer hektolitert meg nem haladó mennyiségű sört előállító, független sörfőzdék is. A sportegyesületek anyagi lehetőségeinek további javítása érdekében a látvány-csapatsportok támogatásának adókedvezményét a következő évben az amatőr sportszervezetek és az utánpótlás-nevelés támogatása terén már a bankadóból is lehet majd lehívni. A bankadócsökkentés igénybevétele esetén az adózót plusz adóelőny természetesen nem illeti meg.Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat-csomag számos előremutató változást tartalmaz az önkormányzati adórendszer területén, amelyek egyaránt szolgálják az adózók és az önkormányzatok érdekeit. Ezek közül elsőként az előrehozott adó jogintézményének bevezetését emelném ki. Az új szabályozás bevezetése lehetővé teszi, hogy egyes adóalanyok választásuk szerint korábban teljesíthessék adófizetési kötelezettségüket úgy, hogy az abból befolyt összeget az önkormányzat már a megfizetést követően jogszerűen felhasználhassa. Az előrehozott adó fizetéséről az adózó szabadon dönthet, és senki számára sem jelent majd kifejezett kötelezettséget. Ez egy olyan választható lehetőség, amivel az adózók saját önkormányzatuk működését tudják majd segíteni. A másik pozitív változás a vállalkozásoknak ad biztosítékot arra, hogy az egyes önkormányzatok által alkalmazott kedvező adózási környezet hosszú távon fennmaradjon. Az előterjesztésben foglalt módosítások szerint abban az esetben, ha az önkormányzat határozott időszakra vezetett be valamilyen adót, akkor a határozott időszak első két naptári évében semmiképpen sem változtathatja meg annak mértékét az adózó hátrányára. Tehát nem történhet az, hogy egy önkormányzat csak azért, hogy odacsábítson nagyobb adózókat, közép- vagy hosszú távra felvázolt adókedvezmény-rendszerét egy éven belül például megváltoztassa. Harmadik elemként pedig a módosítás lehetőséget teremt arra, hogy az adózók helyiiparűzésiadó-bevallási kötelezettségüket az állami adóhatóság közreműködésével teljesítsék. Tisztelt Képviselőtársaim! A javaslat nemcsak az adók, hanem az illetékfizetés területén is tartalmaz egyszerűsítéseket, és ahogy ígértük, könnyítéseket is. A következő év első napjától az a magánszemély is érvényesítheti a lakáscserékhez kapcsolódó illetékkedvezményt, aki nem magánszemély tulajdonossal cserélt lakást. Valamennyi elsőfokú közigazgatási hatósági eljárás illetékmentes lesz, amit jogszabálysértő, hibás vagy elmulasztott hatósági döntés miatt kezdeményez az ügyfél. Nemcsak a papíralapú, hanem az elektronikus úton benyújtott adóbevallások másolata is illetékmentes lesz.Tovább bővül azoknak az illetékmentes vagyonszerzéseknek a köre is, amelyeket az adózóknak nem kell az állami adóhatósághoz bejelenteni, illetve amelyekkel összefüggésben az állami adóhatóságnak nem kell fizetési meghagyást kiadni.A vámeljárások területén az indítvány bevezeti az elektronikus benyújtás lehetőségét a vámjogi képviseletre vonatkozó meghatalmazás esetében is, ezzel segítve a már nagymértékben elektronizált eljárás további egyszerűsítését és az adminisztratív terhek csökkentését.A javaslat számos kisebb fajsúlyú, de fontos rendelkezést is tartalmaz, amelyek segítenek az adózási fegyelem javításában, a fekete- és a szürkegazdaság további visszaszorításában. A nyilvánosan működő részvénytársaság esetében is feltétele lesz a megbízható adózó minősítésnek a tárgyévre vonatkozó pozitív adóteljesítmény. Az indítvány a belföldi gazdasági társaságok terhére bejelentési kötelezettséget ír elő a külföldi bankszámlanyitásokra vonatkozóan, illetve bankszámlahasználatra vonatkozóan. A bejelentési kötelezettség késedelmesen, hibásan vagy valótlan adattartalommal történő teljesítése vagy elmulasztása mulasztási bírság kiszabását vonja majd maga után.A NAV honlapján a jövőben nemcsak az adójukat hiányosan megfizetők, a hátralékba került vagy a végrehajtás alatt állók listája lesz elérhető, hanem közzétételre kerülnek az áfabevallási kötelezettségüket több mint két, egymást követő bevallási időszakon keresztül nem teljesítőkre vonatkozó adatok is.Tisztelt Képviselőtársaim! Végezetül engedjék meg, hogy mindenkit emlékeztessek arra, hogy az eddig elmondottak mennyire szöges ellentétben állnak a 2010 előtti szocialista kormányok adópolitikájával. Amikor Magyarországon a baloldal kormányzott, minden lehetőséget megragadott arra, hogy a multinacionális cégek érdekeit képviselje, az ő kegyeiket keresse, növelje a magyar emberek és a hazai vállalkozások terheit, az ő javukra. Már kormányzásuk második évében fölemelték a társasági adó mértékét, 2005-ben pedig eltörölték vagy csökkentették a többgyermekes családok adókedvezményét. Ha az ember elolvassa a baloldal frissen nyilvánosságra hozott programját, abból egyértelműen látszik, hogy ha újra visszaszereznék az ország vezetését, éppen ott folytatnák, ahol korábban abbahagyták. Ebből a programból ugyanis három dolgot lehet kiolvasni: adóemelést, adóemelést és adóemelést. És ez nemcsak a nyilvános programból derül ki, de jól tudjuk, hogy a baloldal bármikor kész becsapni választóit. A magyar emberek jól megtanulhatták ezt. Amikor a szocialisták 2006-ban először csökkentették az áfát, emlékezzünk vissza, ugye, választási fogásként az év elején csökkentették az áfát, majd, amire még nem volt példa az újkori magyar történelemben, szeptemberben már vissza is emelték annak mértékét a választások után. [[Gőgös Zoltán: Ti meg tovább emeltétek.]] Látom, hogy MSZP-s képviselőtársaimnak nem tetszik a dolog, de kérem, engedjék meg, hogy szembesítsem önöket azzal a politikával, amit itt, ebben a parlamentben végeztek 2002 és 2010 között. Nekünk, magyar állampolgároknak kellett végigszenvedni ezt az időszakot. A szocialista képviselők, köztük Botka László is támogattak minden egyes adóemelést itt, ebben a magyar parlamentben, a családi adókedvezmény és az otthonteremtési kedvezmények eltörlését, a személyi jövedelemadó emelését, az élelmiszer áfájának felemelését, és a magyar vállalkozásokat sújtó adóemeléseket egyaránt. A szocialistáknál tehát, tisztelt képviselőtársaim, az adóemelések célpontjai mindig a bérből és fizetésből élő, gyermekes családok és a hazai vállalkozások voltak. Tisztelt Ház! A Fidesz képviselőcsoportja ezzel szöges ellentétben továbbra is az adócsökkentés és a járulékcsökkentés politikáját támogatja, kifejezetten jónak tartjuk azt az adócsomagot, amit a kormány a magyar parlament elé terjesztett. Ezért kérjük minden képviselőtársunkat, hogy támogassa ezt a javaslatot, mert ennek az adócsomagnak köszönhetően minden magyar polgár újra előreléphet egyet, és minden magyar család jobban fog élni a következő évben is. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Burány Sándor képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy elöljáróban megköszönjem Bánki Erik képviselő úrnak, hogy ha torz formában is, de ismertette részben Botka László miniszterelnök-jelöltünk programját. Ugyanakkor azt is engedjék meg nekem, hogy a hozzászólásában előforduló, a hozzászólásában hemzsegő hazugságokról lerántsam a leplet. Kezdjük az egyszerűbb dolgokkal, a multinacionális cégek támogatásával. Tisztelt Képviselőtársaim! Hát, hogy van bőr a képén azt mondani, hogy önök vannak a multinacionális cégek ellen, és mi támogattuk őket, amikor éppen néhány hónappal ezelőtt önök hozták be azt az adómódosítást, ami a legnagyobb multinacionális cégek társasági adóját csökkentette mintegy 10 százalékponttal, miközben a kisvállalkozások ugyanilyen adóterhét mindössze egyetlen százalékponttal csökkentették?! Mi ez, ha nem a multinacionális cégek támogatása? Az önök minisztere ismerte be, hogy ez mintegy 140 milliárd forintot hagyott a legnagyobb magyarországi cégeknél, miközben érdemben a kisvállalkozások adóterheit nem csökkentette. Ez az első dolog. [[11.10]] A másik hazugság az ön hozzászólásában az volt, hogy amikor a szocialista kormányok jöttek, akkor megemelték a jövedelemadót, szemben önökkel, akik meg csökkentették. Azt mondta, hogy a jövedelemadót 16 százalékra mérsékelték. Szeretném képviselőtársamnak elmondani, hogy a minimálbér esetében ez egyszerűen hazugság. A minimálbér adóját nem 16 százalékra csökkentették, hanem 16 százalékkal növelték, mert képviselőtársamnak rövid a memóriája, ezért segítek: a szocialista kormányzások alatt soha nem terhelte személyi jövedelemadó a minimálbért, a Fidesz kormányzása alatt pedig mindig terhelte a minimálbért. [[Gőgös Zoltán: Így van.]] Ennyit arról, hogy önök az adóterheket mérséklik. Az adóterheket valóban mérséklik - a leggazdagabbaknál. Az alacsony keresetűek adóterheit pedig növelik. Rendszeresen ezt csinálták. Orbán Viktor egyik első programcsomagjának keretében tett javaslatot, önök pedig bólogatva követték ezen az úton, hogy azokra az extratárgyakra kivetett adókat, mint helikopterek, jachtok - talán emlékszik képviselőtársam -, amelyekre a szocialista kormány adót vetett ki, önök azonnal megszüntették, nehogy a gazdagok sírjanak már, hogy a jacht után ne kelljen adót fizetni, a helikopter után ne kelljen adót fizetni. Igaz, az utóbbi kérdést okosan megoldották, mint tudjuk, a képviselő urak feleségei ezt barterben intézik az utóbbi időben. Képviselőtársam, erre én az ön helyében nem lennék büszke. Ugyancsak hazugság, amikor önök azt állítják, hogy a költségvetés és a hozzá szervesen kapcsolódó adótörvénycsomag a munkából élők költségvetése. Hát, pont az ellenkezője az igaz! Ha megnézik a változásokat, akkor miközben a munkához kötődő jövedelmek adóját nem csökkentik, a munkához nem kötődő jövedelmekét mérséklik: például a lakáskiadók egészségügyi hozzájárulását; és ugyanez történt néhány hónapja, amikor a kamatjövedelmek esetében a kamatjövedelmet terhelő adót 21 százalékról 15 százalékra mérsékelték. Mielőtt félremagyarázzák a szavaimat, nem probléma, hogy a passzív jövedelmek esetében csökkentik az adókat, az viszont probléma, hogy az aktívan dolgozók bérét és járulékterheit nem mérséklik. Az meg kifejezetten hazugság, hogy ezek után van képük azt mondani, hogy ez a munkából élők költségvetése. Mióta tartozik ezekhez a jövedelmekhez a kamatjövedelem? Vagy a bérbe adott lakások után fizetendő egészségügyi hozzájárulás? Ha a munkából élők költségeit, adóját akarnák csökkenteni, akkor azokat támogatnák, akik bérelik a lakást, tudja?, és nem azokat, akik kiadják a lakásokat! Semmi bajunk azokkal, akiknek már van annyi pénzük, hogy ki tudják adni a lakásukat, mert van nekik belőle fölösleg; azzal van baj, hogy akiknek nincs lakásuk, azoknak nincs elég jövedelmük ahhoz, hogy béreljenek lakást, képviselő úr, és ezt önök nemhogy nem támogatják, hanem ezeknek az embereknek, a minimálbérből élő embereknek az adóját nulláról 16 százalékra emelték, és ebből nagy kegyesen elengedtek most 1 százalékot. Hát, szóval, ez minden, csak nem a munkából élő emberek támogatása! Szeretném elmondani, képviselőtársam, hogy mindazt, amit mondok, a nemzetközi adatok is alátámasztják. Önök azt hiszik, hogy olyan elképesztően nagy adócsökkentést hajtottak végre a személyi jövedelemadóban. Szeretném elmondani, hogy a személyi jövedelemadó és a bért terhelő adó- és járulékterhek tekintetében Magyarország a legjobban adózó országok közé tartozik egész Európában, egészen pontosan az OECD-országok között. Az úgynevezett adóék, tehát amikor az átlagbér után fizetendő jövedelemadót és a bérek járulékait összeadjuk, e tekintetben Magyarország dobogós. Magyarországnál több adót e tekintetben csak Németországban és Belgiumban kell fizetni. Tehát Magyarország nem az alacsonyan adózók országa, hanem a bérek tekintetében a legmagasabban adózó országok közé tartozik. Még egyszer mondom, ebben dobogósak vagyunk. Mi azt szeretnénk látni, ha ebben egyébként sereghajtók lennénk. Ebben jó lenne sereghajtónak lenni, és nem éllovasnak, képviselő úr. Egyébként meg hogy tovább fokozzam mindezt, előbb beszéltem már a minimálbér pofátlan és példátlan megadóztatásáról. Ez egész Európában példátlan! A minimálbért terhelő adó- és járulékterhek az Unióban a legmagasabbak, képviselő úr. Nem a legalacsonyabbak, nem a második legalacsonyabbak, hanem a legmagasabbak, képviselő úr. Így támogatják önök a bérből és fizetésből élőket! Szeretném elmondani, hogy természetesen ezek az adatok a gyermektelenekre vonatkoznak. Képviselő úr említette, hogy neki van négy gyereke, és milyen jól jár, hogy adókedvezményekben részesül. Megértem képviselő urat, hogy maga felé hajlik a keze, és szívesen támogatja azt az adópolitikát, ami az ön terheit mérsékli, de az ön korosztályának a terheit mérsékli. [[Bánki Erik közbeszól.]] De mi van a 40-es korosztállyal, az 50-es korosztállyal [[Zaj. Az elnök csenget.]] , akinek adott esetben ugyanúgy van négy gyereke, csak már kirepültek? Azoknak a terheit miért nem akarják mérsékelni? És egyébként az is hazugság, hogy mi a családokat nem támogattuk. Elfelejti képviselő úr, hogy amikor a családi adókedvezményt egyébként valóban megszüntettük, akkor azzal párhuzamosan a családi pótlékot a duplájára emeltük, ezzel azt értük el, hogy sem a dolgozó, jövedelemmel rendelkező családok terheit nem növeltük, sőt mérsékeltük, de azok helyzetét is segítettük, akik nem rendelkeznek munkajövedelemmel; ellentétben önökkel, akik egyébként a családi pótlék összegét évek óta változatlanul hagyják, és azokat a családokat, ahol nincs munkajövedelem, ennek következtében az út szélén hagyják. [[Bánki Erik: Mi munkát adunk az embereknek! Gőgös Zoltán: Közmunkát!]] Még egyszer, képviselő úr: tehát elsősorban az alacsony keresetűek adóját kellene csökkenteni úgy, ahogy egyébként ezt az MSZP javaslatai folyamatosan, évről évre szorgalmazták, és úgy egyébként, ahogy ezt Botka László programja is tartalmazza. Mert igenis meg kell fordítani ezt az egész tendenciát, amit önök 2010 után bevezettek. A legmagasabban keresők, sőt a luxuskiadásokra is képesek adóját csökkenteni kell , igenis meg kell adóztatni az 1 millió forint fölötti jövedelmeket, igenis meg kell adóztatni a 100 millió forint fölötti vagyonokat, akkor is, ha ez önöket kellemetlenül érinti, és igenis meg kell adóztatni a 100 hektárnál nagyobb földdel rendelkezőket, bármennyire is kellemetlenül érinti ez az önök oligarcháit a földek elmúlt évekbeli összeharácsolását követően. Tisztelt Ház! Szeretném azt elmondani továbbá, hogy azon kívül, amit elmondtam, ez a törvénycsomag, ez az adócsomag valójában ugyanúgy a gazdagoknak kedvez, mint a korábbi javaslataik. Agyonadóztatott munkabérek kontra feleannyit adózó kamat- és lakbérjövedelem, éttermi áfacsökkentés kontra 27 százalékos élelmiszeráfa, miközben a Fidesz-kormány újabb és újabb kiskapukat nyit az úgymond közpénzjellegét elvesztő adókedvezmények Felcsútra vándorlásához, mert Bánki Erik képviselőtársam úttörő volt ennek a fogalomnak a megalkotásában, úgyhogy személy szerint is köszöntöm ebből az alkalomból. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Igazságot kell tenni, olyan adócsomagot kell a tisztelt Ház asztalára letenni, ami szakít az eddigi gyakorlattal. Nem azoknak adja a legtöbbet, akiknek a legtöbb van, nem azokat hozza még kedvezőbb helyzetbe, akik az országban a legkedvezőbb helyzetben vannak, hanem ellenkezőleg. Azok terheit mérséklik, akik a legrosszabb helyzetben vannak, és a munkából élő alacsony keresetűeket támogatja elsősorban, annak érdekében, hogy Magyarországon végre el lehessen azt érni, mint a legjobb nyugat-európai országokban, hogy a minimálbérből meg lehessen élni. A nettó minimálbérből ugyanis jelenleg Magyarországon nem lehet megélni, és ezen a téren önök hiába emelték drasztikusan az elmúlt években a bruttó minimálbért, a nettó minimálbér, amit hazavisznek a dolgozók, még ma is alacsonyabb, mint a hivatalos létminimum összege. Szeretném emlékeztetni a tisztelt Házat és kedves képviselőtársaimat arra, hogy a KSH, igaz, nem fő helyen, de mégiscsak kénytelen volt beszámolni arról, hogy az elmúlt időszakban mintegy 5 ezer kisbolt szűnt meg. Itt is azt ígérték, amikor a vasárnapi boltbezárást elrendelték, és aztán az MSZP javaslatára, kezdeményezésére ezt visszavonták, hogy ez majd a multinacionálisokat bünteti, a kisboltokat pedig támogatni fogja. Valójában pont fordítva történt, mert arról elfelejtettek beszélni, hogy a kisboltokat több intézkedéssel hátrányos helyzetbe hozták. Két ilyen intézkedés volt: az egyik az, hogy a pénztárgépek bevezetésének terhét a kisboltokra terhelték, a másik ilyen a minimálbér bruttó összegének megemelése. Hiába mondtuk el önöknek folyamatosan, hogy a nettó minimálbért kell növelni, és ezt nemcsak a bruttó bér emelésével, hanem adócsökkentéssel is el lehetne érni, ezek a javaslataink önöknél rendre süket fülekre találtak. Ezért ma Magyarországon előállt egy olyan helyzet, aminek az a lényege, hogy az, amit a dolgozó a minimálbérből hazavisz, a megélhetéshez kevés, a bruttó bér és a járulékai pedig egy kisvállalkozónak elviselhetetlenül magasak. Ennek következtében csukta be sok kisvállalkozás a boltot, ennek egyik látható jele, hogy a főleg iparcikkeket és élelmiszereket forgalmazó kisboltok közül mintegy 5 ezer szűnt meg az elmúlt időszakban. Ez az önök politikájának az egyenes következménye. Tisztelt Ház! Fordítva kell ülni a lovon. Nem oda kell adni a legtöbbet, ahol a legtöbb van, hanem azoknak a terheit kell enyhíteni, akik amúgy is nehéz helyzetben vannak. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[11.20]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Hargitai János képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Amikor ennek a választási ciklusnak az utolsó adótörvénycsomagját tárgyaljuk, akkor természetes módon adódik számunkra az a lehetőség, hogy két parlamenti ciklus adópolitikájára visszatekintsünk. Ezt megtette a két előttem megszólaló vezérszónok is, Bánki Erik és Burány Sándor képviselő úr is, érdekes módon egész más következtetésekre jutottak, illetve ez nem érdekes, ez természetes, az üléspontjuk határozza meg a gondolkodásukat. Nekem az a szerencsés helyzetem van, hogy Burány képviselő úr után beszélhetek mindig. Őt hallgatva lehet, hogy át kéne gondolnom mindazt, amit eltervezni gondoltam, mert az ő meghallgatása után egyszerűen adódik számomra a kérdés, hogy szabad volt-e hozzányúlni ahhoz az adópolitikához, amit az a sikeres szocialista kormány két ciklussal ezelőtt folytatott, mert ha őt hallgatom, akkor ez eleve egy tévút volt számunkra. Egy olyan képviselő védi azt az adópolitikát, amit ők akkor folytattak, amely kormány tökéletesen csődbe juttatta ezt az országot, nagyon sikeresen, soha nem látott sikereket elérve, nyilvánvalóan azzal az adópolitikával, azzal a gazdaságpolitikával is, ami azt a kormányzatot szolgálta. 2008-ban letérdelt ez az ország, mert ez a kormány letérdeltette. A gazdasági világválság minket olyan helyzetben ért, hogy a csőd közelébe került a kormány, és rendkívüli hitelek felvételével tudtuk csak elkerülni a csődhelyzetet. Ez a csődhelyzet azt jelentette volna, hogy mondjuk, az állami rendszerben élők, vagy mondjuk, a nyugdíjasok nem kaptak volna havonta nyugdíjat, vagy az állami alkalmazottak fizetést, ha hirtelen a kormány az utolsó pillanatban fel nem veszi azt az irdatlan hitelt, amiről, szögezzük le, hogy az Orbán-kormány már visszafizette ezeket a hiteleket. Nyilvánvalóan azért tudta ezt az Orbán-kormány megtenni, mert olyan gazdaságpolitikát folytatott, aminek eredményeként erre lehetőség volt. Tehát azt gondolom, hogy akkor teszem helyesen, ha bírálom azt az adópolitikát, amivel a szocialista kormány akkor rendelkezett, és amit Burány képviselő úr valamilyen módon most szeretne visszahozni. Mi az, amit mi tettünk ez alatt a két parlamenti ciklus alatt? Az kétségtelen, hogy azt az adópolitikát, amivel önök rendelkeztek, alapjaiban változtattuk meg. Lehet kritizálni azt, amit mi tettünk, de ezt abból a nézőpontból kell tenni, Burány képviselő úr, hogy azt viszont el kell ismerni, hogy ma nincs csődhelyzetben a gazdaság, nincs csődhelyzetben a költségvetés. Ez azt jelzi [[Burány Sándor: 2010-ben sem volt.]] , ez azt jelzi, hogy az a gazdaságpolitika és azt a gazdaságpolitikát szolgáló adópolitika, amit mi folytattunk két parlamenti cikluson keresztül, az mégiscsak eredményt hozott. Ha ezt elismerjük, vagy ha ezt önök elismerik - ezt megkérdőjelezni nyilvánvalóan nem tudják, mert a tények azért makacs dolgok -, akkor ez mégiscsak azt sejteti, hogy van igazság abban, amit mi tettünk. Mik azok az alapvető változások, amiket mi végrehajtottunk az önök adórendszeréhez képest? Kezdjük mindjárt azzal, hogy minden módon megpróbáltuk bővíteni azoknak a körét, akik egyszerűen adóznak. Mi egy olyan országot örököltünk önöktől, hogy munkahelyek sincsenek ebben az országban, a fél ország nem dolgozik, és akik dolgoznak, se fizetnek adót. Erre a rendszerre ön annyira büszke! Akik minimálbéren éltek, meg akiket minimálbérre jelentettek be csak azért, hogy ne kelljen adót fizetniük utánuk - mert ez volt az önök nagy politikája, hogy a minimálbéren lévők ne fizessenek adót -, és ezt a rendszert most is védi, a csalásokra, az adókikerülésre épülő politikát védi most is, ami csődbe juttatta az országot. Én azt gondolom, és nyíltan kimondom, hogy helyes az, hogy minden bér után adózni kell. Nem az a megoldás, hogy a minimálbéreseket megint kivesszük az adórendszerből [[Bánki Erik: Emeljük a minimálbért!]] hanem emeljük drasztikusan a minimálbéreket, a bérnövekedés politikáján keresztül juttatjuk ezeket az embereket olyan jövedelemhez, amin keresztül munkát végeznek, és ezért a közterhek viselésében is részt vesznek. Ez ad gerincet ezeknek az embereknek, és nem az a gondolkodás, amit önök tettek, hogy szerény minimálbér, ne is halljak rólad, akár be se járj, a többiek be se járjanak munkahelyekre, majd a többiek megoldják ezeket a kérdéseket. Ez volt az önök politikája, ezt nem lehet visszahozni [[Gőgös Zoltán: Ezt most nem mondod komolyan? És mi van a közvetett adókkal?]] , ezt nem lehet visszahozni. A másik, amit mi tettünk, igen, a közvetlen adókat mi csökkentettük, önök azt mondják, hogy nem elégséges mértékben. Mi jó iránynak gondoljuk azt, hogy a közvetlen adókat, azaz a béreket terhelő adókat csökkentettük - ezt önök se vitatják -, egykulcsossá tettük, ez itt a vitában elhangzott, és ezzel párhuzamosan, beszéljünk erről is nyíltan, igen, a közvetett adókat növeltük. 27 százalékra felemeltük akkor az adót, amikor csökkentettük a személyi jövedelemadót, Európában példátlan módon családi adókedvezményeket vezettünk be. Azért az emberek jó része családban él, ebben mindenki érintett, hogy a családi adóterheit csökkentjük. A demográfiai helyzeten is változtatni kellene, meg kellene tudni változtatni azt a tragikus európai helyzetet, hogy nem születnek gyermekek, Magyarországon se, ezért minden módon meg kell becsülni azokat, akik gyermekeket nevelnek, és őket támogatni kell, ez mindannyiunk érdeke. Tehát ez a váltás, hogy személyi jövedelemadót csökkenteni és ezzel együtt családokat soha nem látott módon támogatni, én azt gondolom, hogy ez egy helyeselhető törekvés. Nyilvánvalóan valahol bevételeket is kell találni egy állami költségvetésnek, ezt átmenetileg ott találtuk meg, hogy igen, növeltük az áfát. De tegyük hozzá, hogy azóta az áfát sok helyen nem 27 százalékon hagytuk, hanem az alapvető termékek esetében ezt 5 százalékra csökkentettük [[Z. Kárpát Dániel: Nem igaz!]] ez az előttünk lévő áfatörvény is tartalmaz ilyen intézkedéseket. A másik, ami jellemző az Orbán-kormány adópolitikájára, tudjuk jól, hogy egy költségvetés és az adópolitika is a jövedelemtulajdonosok között átcsoportosításokra ad lehetőséget. A szocialisták esetében, ha baj volt, ha pénzt kellett előteremteni, mindig a családoknál és a kisembereknél találta meg azt a tulajdonosi kört, akiket adóztatni lehetett. [[Gőgös Zoltán: Ezt nem mondod komolyan!? Tele voltak helikopterekkel meg hajókkal.]] Mekkora felzúdulást jelentett Európa-szerte, tisztelt Gőgös képviselő úr, amikor mi szakítottunk ezzel a gyakorlatokkal, és nem a családokat és a magánszemélyeket kezdtük el vegzálni, amikor adóbevételeket kellett produkálni, hanem a multikhoz nyúltunk [[Z. Kárpát Dániel: Miért hazudsz?]] , a kereskedelmi láncokhoz nyúltunk, és különadókat vezettünk be. A különadók rendszerét Brüsszel magasságából is bírálták, önök bíráltak minket, hogy bevezettük, de ez az a filozófiai váltás, amit mi megteremtettünk, ami lehetőséget adott arra, hogy a jövedelemtulajdonosoknak végre egyszer a másik körét terheljük meg nagyobb adóbevételekkel akkor, amikor egy válsághelyzetet kellett kezelnünk. Ezt ma már a világ elismeri. Önök itt a parlamentben üvöltöttek, amikor ezeket a lépéseket megtettük, és a nemzetközi pénzügyi világ is sikított, amikor ez bekövetkezett. Ezeket az intézkedéseinket meg tudtuk védeni, átmenetinek szántuk ezeket az adóterheket, a különadók rendszerét. Azóta a különadók szintén csökkentek, ahogy nő a magyar gazdaság teljesítménye, az adókat itt is csökkentettük. Kétségtelen, hogy ma még mindig bent vannak valamilyen mértékben a rendszerben, de én azt gondolom, hogy ez a váltás, amit mi ilyen szempontból megtettünk, hogy más jövedelemtulajdonosokat terheltünk meg többletadókkal akkor, amikor adókra szükség volt, mert még egyszer mondom, a világgazdasági válságot és a szocialisták által okozott csődhelyzetet kellett kezelnünk, akkor ezt a váltást, én azt gondolom, hogy helyeselni lehetett. Ez az a gondolkodási módosulás, amit az Orbán-kormány képviselt az adórendszerében, és amit a szocialista kormány képviselt, és csak újra megjegyzem, hogy az eredmények talán minket igazolnak, mert hála istennek, azt a csődhelyzetet [[Gőgös Zoltán: 4 millió szegény van! Az elnök csenget.]] magunk mögött hagytuk, amit önök előidéztek. Ezért tudunk ennek a törvénynek a preambulumában, vagy amikor miniszterhelyettes úr megszólal, és bevezető mondatokat mond erről az adótörvénycsomagról, ilyeneket mondani, hogy itt most a versenyképesség további növelése a cél, adóadminisztráció-csökkentő, -egyszerűsítő lépéseket teszünk, jogtechnikai pontosításokat teszünk, jogharmonizációs kötelezettségeinknek teszünk eleget. Ezekkel az árnyalt mondatokkal gyakorlatilag az előterjesztő azt mondja, hogy azt a kialakult adóstruktúrát, amit mi folytattunk két cikluson keresztül, nem változtatjuk meg, egyszerűen pontosításokat teszünk a rendszeren belül. [[11.30]] Néhányat, amit talán fontos megemlíteni - nyilvánvalóan az már értékítélet kérdése, hogy mit tekintünk fontosnak -, megemlítek én is. A személyi jövedelemadó rendszerén belül változások vannak akkor, hogyha ingatlant értékesítek, abból jövedelmem származik, de egy idős ember idősotthoni férőhelyet szerez meg, kedvezőbben adózik ilyen esetben. Fontos a praxisjog, az orvosokat érintően a praxisjog átruházásából következő változások. Ez gyakorlatilag azt jelenti, hogy ha a praxisjogot eredetileg megszerző orvos értékesíti a praxisjogát, nem adózik, és öt év után az is, aki nem eredeti praxisjogszerző, már adómentesen adhatja tovább a praxisjogát. Fontos változás az, aminek Burány képviselő úr itt más megközelítésből szintén kritikáját adta, az ingatlan-bérbeadásról van szó. Az ingatlan-bérbeadás, tudjuk jól, a feketepiac tipikus területe, megfoghatatlan jövedelmek keringenek. Az Orbán-kormány egyébként is mindent megtett - hadd nyúljak vissza még itt a korábbi okfejtésemhez -, azért is volt sikeresebb a mi adópolitikánk, mert megtaláltuk azokat az adóeljárási technikai részleteket, aminek az eredményeként elértük, hogy amit be akartunk szedni, arra mi képesek voltunk, és be is szedtük ezeket az adókat az áfa tekintetében és minden más adó tekintetében, és ezért is tudtuk csökkenteni máshol az adókat. Ez megint egy olyan terület, ahol célszerű beszedni azokat az adókat, amiket be lehet szedni, igen, azoktól, akik ingatlant tudnak bérbe adni, de ezeknek a bérbeadóknak a többsége eddig elkerülte az adót. Most azzal, hogy majd nem kell egészségügyi hozzájárulást fizetniük, csak 14 százalék személyi jövedelemadót a bérbeadás után, ha 1 millió fölött van a bevételük, nyilvánvalóan azt lehet remélni, hogy ez a piac is fehéredni fog ilyen szempontból. A társasági adónál fontos változásokat ösztönöz majd, hogy a munkaadók, ha bérlakásokat építenek, akkor az adóalapjukat csökkenthetik. Ugyanilyen tétel, hogy amikor elektromos töltőállomásokat létesít egy cég, akkor adóalapot csökkenthet. Az általános forgalmi adóról viszonylag hosszan beszéltem a koncepciónk változása kapcsán, mármint a szocialista kormányhoz való viszonyunk kapcsán. Itt, ebben az adócsomagban az internet áfakulcsa a tavalyi évhez képest tovább csökken, most már 5 százalékot fogunk fizetni az internethasználat után a valamikori 27 százalék helyett, és az alapvető élelmiszerek körébe ilyen szempontból bejön már a hal, és 27 helyett 5 százalékos áfakulccsal forgalmazható a hal mint termék. A jövedéki adóknál - szintén mindenki kiemelte - korábban 20 ezer helyett most már 200 ezer hektoliter mennyiséget produkáló kis sörfőzdék esetén járnak azok a kedvezmények, amelyek nekik járnak. Sok borász van hála istennek az országban, az ő kérésükre a 2017. augusztus 15-ével teljesítendő jövedéki adatszolgáltatás még a régi szabályok szerint történik. Az adóigazgatás rendjében bekövetkező változások közül egy dolgot emelek ki: ha a közigazgatási ügyben eljáró bíróság a hatóságot új eljárásra kötelezi, és ezzel a bírósági döntéssel szemben perújítást vagy felülvizsgálati kérelmet terjesztenek elő, akkor a hatóságnak lehetősége lesz az eljárás felfüggesztésére. És még jó néhány tételt ki lehet emelni, az idő rövidsége miatt, az időm le is telt, ezért nem teszem, hanem utolsó gondolatként azt fogalmazom meg, hogy az az adópolitika, amit két cikluson keresztül következetesen folytattunk, az mindig jól szolgálta a költségvetés bevételi oldalát, mert a megtervezett adókat hozni tudtuk. Az a filozófiai váltás, amit mi hoztunk, és hogy elsősorban a családoknak akartunk az adórendszerben kedvezni, és másokat terheltünk adóval - multinacionális cégeket vagy kereskedelmi láncokat -, én azt gondolom, az is igazolható volt. Az adópolitikánk eredményességét objektív számok igazolják. Csődhelyzetben vettük át az ország kormányzását, és egy növekvő gazdaság költségvetését fogjuk holnap tárgyalni, ezt pedig adópolitikai eszközökkel tudtuk elérni alapvetően. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mindig egy nagy levegőt kell venni a költségvetést megelőző adóvita során, hiszen a Fidesz és az MSZP, a jelenlegi és a korábbi kormányzó erők játéka, miszerint kinek nagyobb a homokozóban a sárga lapátja, és hogyan tudják egymás fejét csépelni azzal, egész egyszerűen szánalmas és nevetséges. [[Pócs János közbeszól.]] Ne haragudjanak, az, hogy kormánypárti képviselők egy hét évvel ezelőtt lezárult ciklusra mutogatnak vissza, egészen gyermeteg! Hét év telt el azóta! Amit önök most letettek az asztalra, az egy jövő évre vonatkozó és egyébként könnyítéseket, értelmes tételeket is tartalmazó csomag, bőven lett volna mit kifejteni belőle; na, nem a Hargitai úrra jellemző hazugságokkal és ferdítésekkel, de ahogy látom, egészen fundamentalista, már-már elvakult módon vallja azokat a tételeket, amelyek piaci alapon, gazdasági alapon, számok és tények alapján többször megdőltek. Képviselő úr, ne haragudjon, de szégyellje magát! [[Dr. Hargitai János nevet.]] Tehát amikor olyanokat mond, hogy önök a multikat terhelik adókkal, meg a kereskedelmi láncokat, hát kit akar átverni ezzel?! [[Dr. Hargitai János: Különadók!]] A társasági adók csökkentése tekintetében 150-180 milliárd közötti kedvezményt, könnyítést biztosítottak ezeknek a multicégeknek most, az utolsó időszakban, akkor, amikor a magyar kisvállalkozókat csak 1 százaléknyi csökkentés érte nagyjából 30 milliárd forintnyi nagyságrendben. Ezek tények, számok; próbáljon meg vele vitatkozni, ha tud, akkor majd nyomjon egy gombot! [[Dr. Hargitai János: Fogok!]] A különadókat kiabálta be az előbb. Szánalmas az indoklása. A banki különadót szinte egészében áthárították a bankok a magyar fogyasztókra, a tranzakciós illetéket mértékét meghaladó módon hárították át nemcsak a magyar polgárokra, a magyar vállalkozásokra is. Kapott magyar vállalkozás olyan levelet a bankjától, hogy a tranzakciós illeték kivetését megelőző öt hónapra visszamenőleg behajtották rajta azt a tételt, amit önök mindenféle monitoringrendszer nélkül vezetettek be! Arra képtelenek voltak, hogy egy tisztességes fogyasztóvédelmi rendszerrel ellenőrizzék, hogy a különadó kivetését követő időszakban a banki áremelések mögött állnak-e valós piaci folyamatok vagy sem. Tehát értem én, képviselő úr, tök jól hangzik az, hogy önök a multikat terhelik, a bankokat elszámoltatják vagy adott esetben kereskedelmi láncokat terhelnek, csak ez nem találkozik a valósággal. Tényekről, számokról beszélünk, még egyszer mondom, pénzintézetek önbeismeréseiről azt illetően, hogy áthárították ezt az illetékformát, és önök ez ellen nem tettek semmit. A harmadik érve az volt, hogy kereskedelmi láncokat terheltek, mondjuk, az élelmiszerlánc-felügyeleti és egyéb díjakkal. A helyzet az, hogy a nagyobb és jellemzően külföldi érdekeltségek a portfóliójuk okos átrendezésével, tehát a cégcsoport feldarabolásával szinte tökéletesen el tudták kerülni ezen adófajta befizetését. Ezután bekövetkezett néminemű kozmetikázás egy fideszes módosítással, de a közteherviseléstől mindez nagyon-nagyon messze áll. Helyes az az elhangzott észrevétel, hogy az utóbbi időkben több ezer megszűnt magyar kisbolt egy fájó és intő jele annak, hogy adott esetben idegen hátterű multinacionális láncokat önök indokolatlan mértékben kedvezményeznek, a magyar egységeket pedig indokolatlan hátrányokban részesítik; és akkor még nem is beszéltünk azon stratégiai megállapodásaikról, amelyek szintén multicégeket simogatnak. Magyarázzák meg nekem, hogy a Globopolis tanulmánya szerinti 11-12 legnagyobb multicég, amely a térségben működik, miért fizet Csehországban 50-60-szor több adót, mint Magyarországon! Miért van az, hogy ott ezeknél a cégeknél egy átlagos 20 százalékos adóterhelés kivethető és kimutatható, Magyarországon ezen legnagyobb cégek esetében pedig 0,35 százalék a befizetett adó? Szánalmas, katasztrofális! Sok esetben az adózás előtti eredményük ugyanolyan, mint az adózás utáni. Tehát ebben a környezetben nem tudom Hargitai úr érvelését elfogadni. Szeretném, mert nem vagyok ellendrukker, szeretném, hogy a multik a közteherviselés hatálya alá tartozzanak, de nem tudok önnek igazat adni, mert a tények és a számok ezt mutatják. Nem az én ellenszenvem, mert nincsen bennem ellenszenv, csak az a helyzet, hogy a valóság szembejön, és nem azt bizonyítja, amiről önök beszélnek; azt bizonyítja viszont, hogy 2010 óta egy egzotikus adófajtákkal teletömött adórendszer alakult ki, ahol a könyvelői szakma több mint hatvanféle adótípust, adóemelési típust ismer - ezek közül számos a Fidesz-KDNP-kormányokhoz köthető -, filozófiai váltás tehát nem érhető tetten. Új néven újfajta és - még egyszer mondom - számos egzotikus adótípust felismerünk, de ezek áthárítása sajnos rendre megtörtént. Ami viszont fájó, és amiről a jövőre vonatkozóan érdemi szakmai vitát kell folytatnunk, az az alapvető élelmiszerek áfájának csökkentése. [[11.40]] Most, amikor a benyújtott költségvetési tervezetről sajtótájékoztatót tartottunk, elmondtuk, hogy nagyságrendileg a jobbikos szakértők olyan 600 milliárd forintnyi vagy teljesen fölösleges, vagy homályos tételt találtak ebben a tervezetben, vagy olyan költekezést, aminek nem látjuk különösebb értelmét, és itt nemcsak működési, dologi kiadásokra gondolok, hanem olyan piramisépítésekre, presztízsberuházásokra, amelyeket adott esetben mi nem így vagy nem ebben a formában valósítanánk meg. Azt látjuk, hogy ebben a költségvetésben is - mert nincsen 2010-es csődközeli helyzet - lenne tartalék három dologra. Az alapvető élelmiszerek áfájának teljes körű csökkentésére, 5 százalékos szintre, minden terméket érintően, ami egy átlagos magyar polgár fogyasztói kosarába tartozik. Önök ettől még nagyon messze vannak, hiszen tavalyig egy átlagos fogyasztói kosár 6-7 százalékát érintő módon csökkentettek áfát 5 százalékra, most még egy-két terméket hozzátettek, de mi ezt 100 százalékra szeretnénk kiterjeszteni. Lenne tér a gyermeknevelési cikkek áfájának csökkentésére egy demográfiai tél, katasztrófahelyzet közepén. Fenntarthatatlan, hogy Magyarországon legyen az áfatartalma a legnagyobb egész Európában a gyermeknevelési cikkeknek. Harmadsorban pedig egy valódi otthonteremtési programra lenne szükség, ami nemcsak CSOK-kal, nemcsak 10 milliós kedvezményekkel szerencsés társadalmi osztályoknak kedvez, hanem bizony bérlakások tömegét építi. Ez is elindítható lenne, bőven megvan hozzá a költségvetési tartalék. Az internet és az internetes szolgáltatások áfacsökkentését abszolút támogatom, évek óta követeljük, nagyon örülök, hogy ez végre keresztülvezethető a rendszeren. Ami viszont egy kicsit elbaltázottnak tűnik, bár helyes irányúnak tűnt, ez az éttermi szolgáltatások áfájának rendezése. Hiszen jellemző módon az valósult meg, hogy az ott fogyasztott élelmiszerre és az „elvitelesre” különféle áfakulcsok kerültek meghatározásra, tehát 18 és 27 százalék, de a kereskedők egy jó része - tisztelet a kivételnek - úgy reagált erre, hogy az alapárhoz nem nyúlt, viszont az elvitelre kért élelmiszer árát az áfakulcs különbözetének tekintetében megemelte, tehát egyfajta burkolt áremelés következett be, és igen riasztó gyakorlati példákkal találkozunk. Egy teljesen egyszerű internetes portálon jön szembe az a gyakorlati példa, amelyet szerintem minden képviselőtársam látott. Itt eszerint, ha valaki egy kávézóban reggel megiszik egy presszókávét, egy pohár narancslét, eszik hozzá egy melegszendvicset, majd elvitelre kér egy pohár friss tejet és egy fánkot, 18 százalékos kulcs alá esik a kávé, mint alkoholmentes és helyben készült ital. A melegszendvics, mint helyben fogyasztott étel, 27 százalékos áfakulcs alá kerül, viszont az üvegből csak kitöltött narancslén és az elviteles fánkon jeleníthető meg ez az áfa, mivel az már termékértékesítésnek minősül. Végül pedig az elviteles tej, amit kértünk, az 5 százalékos áfakulcsra került levitelre, tehát függetlenül attól, hogy az elviteles áfa 27 százalék lenne, ezt 5 százalékkal kell figyelembe venni. Tehát legalább háromféle áfakulcs érvényesül egy egyszerű reggeli kávézós vásárlásnál, aminek az adminisztratív terheit egyrészt a kereskedőre terhelték, másrészt nem ellenőrzi senki, hogy a kereskedő adott esetben egy szimpla áremeléssel oldja meg ezt a kérdést, vagy pedig valóban becsületes módon megpróbálja az áfacsökkentést árcsökkentés formájában is érvényesíteni. A tapasztalatok afelé mutatnak, hogy a legtöbben az egyszerűbb megoldást választják. El kell mondanom azt is, hogy volt itt egy-két bekiabálás Fidesz-KDNP-s részről, még az egyik ellenzéki vezérszónok alatt, példának okáért „munkát adunk az embereknek” címmel. Jellemző fideszes beszólás ez, értelmezzük egy kicsit! Jellemző módon 500-600 ezer új munkahelyről szoktak beszélni az eltelt hétéves terminus alatt a fideszes képviselők. A valóság viszont ezzel szemben egy kicsit más. Ugyanis háromféle tétel torzítja a munkavállalókat illető képet. Az egyik a közmunkások, ahol azért egy szezonális, különböző módozatoktól függően, de azért jellemző módon egy 200 ezres átlaggal talán számolhatunk. Idetartoznak a diákmunkások, akik korábban még a szocialista, álláspontom szerint nem éppen helyes gazdaságpolitika idején sem tartoztak a munkavállalók körébe, legalábbis nem voltak odasorolva; és a külföldön dolgozó magyarok egy része is idekerül beszámításra. Alapvetően szerintem a statisztikai alap is elhibázott, és annyiban azért védeném önöket, hogy nemcsak itt, hanem egész Európában tehát egy nagyon hibás statisztikai bázisból indul ki a munkavállalók számítása. De a Fidesz-KDNP előszeretettel használja ezt a bázist, és pofátlan módon hazudja az emberek arcába azt, hogy itt több százezerrel több új munkahely jött létre és valósult meg, mint korábban. De a helyzet az, hogy a statisztika szerint, ha valaki csak hetente egyetlenegy órát is dolgozik, azt már teljes értékű munkavállalóként könyvelik el a munkavállalók közé. Ez olyan mértékben torzítja a kijött számokat, hogy egész egyszerűen a parlamentben hivatkozni rá szakmailag védhetetlen, és ezt államtitkár úrnak is mondanám vagy bármely más fideszes képviselőnek: mindenki beleszámít a munkavállalók közé papíron, aki heti akár egy órát dolgozik. Nem értelmezhető. Egyébként az önök minisztériumának az osztályvezetője is elismerte mindezt bizottsági ülésen. [[Tállai András közbeszólására:]] Nem értem, amit mond, de nyilvánvaló módon majd nyom egy gombot. Ha jól értettem, azt mondja, hogy hogy van akkor mégis munkaerőhiány. Elmondom államtitkár úrnak. Példának okáért önök kiírták plakátra, hogy elszámoltatják a bankokat, ezzel szemben egy undorító piaci forintosítással hozzájárultak az emberek kifosztásához, jóváírták az érintett bankok számláin ezeket a szó szerinti százmilliárdokat, és nagyon sokan külföldre kényszerülnek dolgozni, jellemzően három okból. Az egyik nagyon jellemző ok az, hogy a külföldi fizetésből tudják csak kifizetni, mondjuk, az itteni hitelterheiket. Tudom, hogy önök nem ismerik el, hogy létezik ilyen jelenség, de százezres nagyságrendben létezik. A másik ilyen ok az otthonteremtési problémák mivolta. Tehát egy átlagos magyar fiatal végiggondolja azt, hogy hogyan tud lakást, ingatlant szerezni, és belátja, hogy a magyarországi átlagbérekből, fizetésekből sehogy. A harmadik ok pedig jellemzően az egymást követő magyarországi kormányok által keltett bizonytalanság, bizalmatlanság és kiszámíthatatlanság, tehát az a negatív aura, amely sajnálatos módon ezt az országot áthatja. Ha ennek értelmében, és nemcsak az önök kormányzása alatt, de főleg az önök kormányzása alatt felpörgő módon több százezer ember távozott kulcs- és stratégiai ágazatokból Magyarországon, akkor bizony a munkaerőhiány felüti a fejét, most már sajnálatos módon és majdnem minden ágazatban. Tehát ez a válasz a kérdésére. De a helyzet az, visszatérve arra, hogy hány embernek adnak önök munkát, hozzátéve: nem Magyarország Kormánya adja azt a munkát, esetleg a közmunka esetében hivatkozhatnak arra, hogy önök munkát adnak embereknek, de a diákmunkásokat idesorolni és a külföldön dolgozó magyarokat idesorolni, hát egészen durva, miközben a külföldön dolgozó magyarok több mint 900 milliárd forintot utalnak haza jellemző módon egy évben. Tessék elképzelni, államtitkár úr, hogy ha ezek a magyar emberek itthon teremthetnének értéket, itthon fizethetnének sokkal több adót, mint amennyi a maradványpénzükből hazaküldhető, hát egészen máshogy nézne ki ennek az országnak a képe. Olyan klímát kell tehát teremteni, hogy ez lehetővé váljon. Azt el kell hogy mondjuk, hogy itt az önök által megfogalmazott kedvezményeket én nem fogom egytől egyig kritizálni. Tehát szó sincs arról, hogy egy adókönnyítéseket tartalmazó csomagban páros lábbal beleszállnék mindenbe, de azt látjuk, hogy azon szabály, amely bizonyos étteremtípusokat, mondjuk, kizár az áfacsökkentést érintő és egyéb kedvezményekből, az megint csak a legkisebb haszonkulccsal dolgozókat fogja káros helyzetbe hozni és terhelni. Ugyanis ennek a szabálynak a vesztesei pont a magyar tulajdonban álló menzák, a munkahelyi étkezdék és azok az ételkiszállító cégek, amelyek jelesül hazai vállalkozók, magyar embereknek adnak munkahelyeket, itt vállalják a közteherviselést az önök multicégeivel és stratégiai partnereivel ellentétben. Azt látjuk, hogy még a különadók tekintetében is hagyták, hogy áthárítsák a multicégek ezeket. A magyar polgárok, tökéletesen látszik a költségvetési tervezetből, hogy mennyi, főleg fogyasztási típusú adót kell hogy befizessenek. Itt az a több ezer milliárdos tétel egy nagyon komoly pillére az önök költségvetésének, hasonlítsa össze, államtitkár úr, a főösszeg számával azt, hogy a magyar emberek, az egyszerű emberek - tehát nem a vállalkozások - mennyi adót kell hogy fizessenek, és rájön, hogy az egyik leginkább brutálisan adóztatott környezet mind abszolút, mind relatív hatály tekintetében Magyarország és a magyar gazdaság. Tehát egészen elképesztő az, hogy ezek után önök filozófiai fordulatra hivatkoznak. Őszintébb lett volna azt mondani, hogy önök szerint ennyi a mozgástér, önök eddig kívántak elmozdulni. És voltak itt azért őszinte kiszólások is, például az, hogy korábban a szocialisták által galád módon megemelt áfát miért emelte a Fidesz-KDNP tovább, 27 százalékra. Erre azt mondták, hogy bevételt is kell generálni valamiből a költségvetés számára. A probléma az, hogy ez a 27 százalékra továbbemelt áfa, ami uniós rekorder és a Fidesz-KDNP-nek „köszönhető”, az csak egy átlagos termékkosár elenyésző mértékében lett csökkentve vagy visszacsökkentve legalább az eredeti mértékre. Éppen ezért mondjuk azt, hogy az adókönnyítések egy része érthető és jó, nagyjából 35 milliárd forintot mozgat meg az a csomag, amely egyébként ennek a tízszeresét is megmozgathatná, hogyha a költségvetésben benne hagyott körülbelül 600 milliárdnyi értelmetlen mozgástérnek egy kicsit több mint a felét átcsoportosítanák értelmes célokra, jutna az alapvető élelmiszerek teljes körű áfacsökkentésére, a gyermeknevelési cikkek áfacsökkentésére, és ami a legfontosabb: egy tisztességes otthonteremtési programra, amely lassíthatná a kivándorlást, és demográfiai elmozdulást is eredményezhetne. Köszönöm a figyelmet. [[11.50]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka Schmuck Erzsébet képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az adótörvények minden évben megmutatják, milyen keretek között működhet a gazdaság, hogyan adóznak az emberek, milyenek a kilátásaik a munka és a jövedelem terén, milyen elvek mentén alakul a közszolgáltatások működtetéséhez elengedhetetlen adózás rendszere. A kormány elvei, ha így lehet nevezni, az elmúlt hét év alapján nyilvánvalóak. Az első, hogy a mi kutyánk és kölykei jól járjanak. A magyar társadalom 5-8 százaléka tartozik abba a rétegbe, akiket a Fidesz többszörösen kedvezményez és túltámogat. Erre szolgált az egykulcsos adó bevezetése, amivel a legfelső tized nyert évi 500 milliárd forintot. És erre szolgált számos más intézkedés is, ami a magas jövedelműek terheit könnyítette, még a rezsicsökkentés is idetartozik. Ennek haszna is, mivel az is egykulcsos módon került bevezetésre, jórészt a gazdagoknál és a medencéseknél csapódott le. A szűk 5-8 százalékos rétegen belül is extrém kedvezményeket kap az a néhány család, néhány oligarcha, akik más módon, például a közbeszerzésekből is százmilliárdokhoz jutnak hozzá. Az adórendszerben őket szolgálják az ismétlődő adóamnesztiák, a társasági adó kedvezményei, a kastély- és műemlék-felújítás kedvezményei, a bankadó csökkentése, és még sorolhatnám. Általában az a rendszer, hogy amint egy szektorban - legyen az bank-, ingatlan- vagy turizmus - a fideszes slepp meghatározó tulajdonra tesz szert, azonnal megjelenik egy törvénymódosítás, ami közforintok tízmilliárdjait pumpálja az adott szektor vállalkozóihoz. A szűk uralkodóosztály családjai, az Orbán, Mészáros, Rogán, Tiborcz, Garancsi, Matolcsy, korábban Simicska családok ezen kedvezmények segítségével évente sok száz milliárd forintot talicskáznak haza a mi pénzünkből. Ezen túl még jelentős kedvezményezettjei a Fidesz adórendszerének a multinacionális vállalatok. Ezen cégek jelentős része az olcsó bérmunka miatt van itt Magyarországon. Ennek a szerkezetnek a fenntartása hosszabb távon nem érdeke hazánknak, a kormány mégis beruházási támogatásokban, adókedvezményekben részesíti őket. Legutóbbi ajándékuk a társasági adó gyalázatos 10 százalékos csökkentése volt. Ez 170 milliárd forintos ajándék a számukra. Tehát azzal szemben, amit a Fidesz hamis módon hangoztat, hogy ők megadóztatták a multikat, a kivetett bank-, energia-, és telekomadók túlnyomó része valójában csak a cégek által beszedett, de a lakosság által fizetett adók, hiszen nagy részüket, 70-80 százalékukat áthárították. A multik valódi adóztatását nem lépték meg, és nem véletlenül. Ha ez így lett volna, akkor legelőször az offshore adóelkerülési csatornákat kellett volna lezárni, ami viszont a fideszes slepp érdekeit alapvetően sértette volna. Ezen kívül egy nagy kedvezményezetti köre van a Fidesz adórendszerének, amivel az LMP is egyetért, ez a családok támogatása és a gyermek utáni kedvezmények. Azzal együtt, hogy jelentősen javítani kell a feltételeket, az egész rendszer nagyon sokáig csak egy lufi, egy politikai termék volt, ugyanis csak három gyermek után járt értelmezhető kedvezmény. A kétgyerekes családok sokáig, az egygyerekesek még mindig nem számítanak a Fidesznek, pedig a gyerekek nagy többsége ilyen családban él. És azzal is számot kellene vetni, hogy bár ez a kedvezmény jogosan elismeri a gyermeknevelés többletköltségét, arra nem alkalmas, hogy a gyermekvállalási kedvet emelje. Arra más eszközök kellenének, például a gyerekes anyukák munkájának segítése, amit a Fidesz eddig elutasított. Most, hét év kormányzás után kezdenek próbálkozni vele. Kicsit késő, most már minden hatodik magyar gyermek külföldön születik. Burjánzanak a kisadók, amiket dilettáns módon vagy egyenesen gonosz szándékkal vezettek be, chipsadó, reklámadó, vonalas infrastruktúra megadóztatása, amelyeknek szabályozási hatása vagy nem jön be, például a chipsadó, vagy épp az ország érdekeivel ellentétes, például a vidéki infrastruktúra működésének megdrágítása. A Fidesz adórendszere tehát a jómódúakat, azon belül is néhány kivételezett helyzetű családot támogat. Az újfeudális berendezkedés árát pedig megfizetteti a dolgozókkal, a bérből küszködőkkel, a munkát terhelő magas és a magas fogyasztási adókon keresztül. Ezt hívják úgy, perverz újraelosztás. Látjuk tehát, hogy kiknek kedvez a Fidesz adórendszere, de kik azok, akiknek fokozatosan ígérgetnek, de nem adják meg a lehetőséget, hogy legyen életkilátásuk? Kik az Orbán-rendszer áldozatai az adózás szempontjából? Először is ki kell emelni az átlagbéren vagy az alatt keresőket. Ebbe a rétegbe tartozik a dolgozó magyar emberek 70 százaléka. Ők az egykulcsos adó károsultjai, ők azok, akiket a világbajnok áfa sújt. Ők azok, akik nem tudnak megélni havi jövedelmükből, pedig éjjel-nappal dolgoznak. Ők és az ő gyerekeik menekülnek külföldre, ők az ápolók, a tanárok, a szociális dolgozók, a zenetanárok, a csirkefeldolgozóban dolgozók, a hulladékfeldolgozók, a kisvállalkozásnál dolgozók, a civil szervezeteknél állami feladatokat ellátók, és lehetne sorolni a végtelenségig. A minimálbér nettója 2010 óta nem éri el a létminimum összegét, jövőre talán. Az alsóbb jövedelmi rétegektől vontak el több mint 100 milliárdot a gazdagok javára. És folytatom a sort: a hazai kisvállalkozások. Ez azért is különösen durva, mert szavakban korábban a Fidesz mindig a magyar családi vállalkozásokért kardoskodott. Ma már tudjuk, ez csak néhány konkrét családra: a Simicska, Orbán, Mészáros, Rogán, Tiborcz, Garancsi, Matolcsy és még néhány családra vonatkozik. A hazai kisvállalkozások szenvednek, ugyanis az adóhivatal könyörtelenül megtorol minden kis hibát vagy késést, de élni nem hagyja a vállalkozásokat. Beszámolók, jelentéstételek, adatszolgáltatások és százféle adó bevallása sújtja őket. Többet kell foglalkozniuk az adminisztrációval, mint hogy minőségi terméket és szolgáltatást állíthassanak elő. A legutóbbi tőrdöfés a minimálbér-emelés volt. Két év alatt 25 százalékkal emelkedik a minimálbér, ez szükséges és jó dolog. Az viszont nem, hogy ennek teljes terhét egészében a hazai kis- és középvállalkozások fizetik, ők mehetnek ebben tönkre. Ellentételezésként úgymond járulékcsökkentést kapnak, ám ez mindössze 7 százalék. A nagyok, a multik és a magyar nagyvállalkozók persze még 10 százalékot kaptak társasági adó csökkentéseként. És most kíváncsiak leszünk arra, hogy vajon, amikor a számok napvilágot látnak, akkor a kormány hajlandó-e változtatni. Megjelent az az adat, hogy múlt évben közel 5 ezer kisvállalkozás ment tönkre az 5,5 százalék béremelés miatt, amit nem tudtak kitermelni. Ebben az évben 15 és 25 százalékot kell kitermelni, és jövőre is folytatódik a sor. A kormányt egyáltalán nem érdekli, hogy a kis- és közepes vállalkozások majd tömegesen fognak beomlani. Szólni kell arról is, hogy az Orbán-rendszer áldozata az egész természet, a környezetünk, a fenntartható erőforrás-gazdálkodás. A napelemekre adót vetnek ki, amíg az akkumulátorokat alig terhelik. Meg kell említeni a termőföld-koncentrációt is, ami már felülmúlja a Horthy-korszakot is, teret adva ezzel a kizsákmányoló ipari mezőgazdaság egyeduralmának. Sem az alacsony termékdíjak, sem a bányajáradék, sem a nem létező szén-dioxid-adó, semmi nem késztet az erőforrások megőrzésére, az energiahasználat és a szennyezés csökkentésére. Sőt, pazarlásra késztet, miközben az erőforrások drámaian szűkülnek a világban, de Magyarországon is. Ez öngyilkos stratégia. Mindezek fényében milyen adórendszerre lenne szükség? Röviden összefoglalva: egyszerűbb, igazságosabb, fenntarthatóbb adórendszerre. És konkrétan: progresszív személyijövedelemadó-csökkentésre, ami a minimálbért adómentessé tenné, 30 százalékkal emelve értékét; az átlagbért is azonnal 20 százalékkal, 38 ezer forinttal növelné a Fidesz 2018-as adótáblájához képest. A havonta egymillió forint felett keresők viszont többet adóznának, ez szükséges a társadalmi kohézió megteremtéséhez, a társadalom nagyon szakad szét. Szükség lenne az alapvető élelmiszerek áfájának csökkentésére. A létfenntartáshoz szükséges élelmiszereket szinte sehol sem adóztatják ilyen magasan. A kormány részleges csökkentést csinálgat évek óta; átfogó kell, amiben a kenyér, a zöldség és a gyümölcs is benne van. [[12.00]] A tömegközlekedés áfájának csökkentése. Az elmaradottabb régiókban is különösen fontos, hogy egy kicsivel messzebb találhassanak munkát, ne kelljen elvándorolniuk. De általánosságban is sokkal jobb befektetés, mint milliárdokért új és új autópályákat építeni. Az épületfelújítások áfájának csökkentése is fontos lenne. Ezzel lehetne leghatékonyabban támogatni az olcsóbb, energiahatékony lakások létrejöttét, fenntartható rezsicsökkentést. Ráadásul, csakúgy, mint az alapvető élelmiszerek áfájánál, ez a piac fehéredését is eredményezné. A kisvállalkozások adóztatásában a bevételarányos adók felé kellene lépni, ez segíti elő túlélésüket, nyugodt működésüket, ha nem kell egy rossz hónap után csődöt jelenteni a büntető, fix tételek miatt, aztán a halmozódó és görgetett tartozások miatt. Emelni kell az erőforrások használatáért fizetendő adókat, például bányajáradék, termékdíjak, földadó. És mindenekelőtt be kell zárni az offshore csatornákat, a legalizált adócsalás lehetőségét. Fizessenek a gazdagok is, ne lehessen megcsinálni, hogy amíg egy magyar kisvállalkozás bevételének 60-70 százalékát, egy magyar dolgozó bérének 50 százalékát leadózza, egy trükkös nagyvállalkozó vagy vállalkozás jó, ha 5-10 százalékot fizet. Nincs, ne legyen több adóamnesztia! Mindezek fényében a mostani adótörvényekről mit lehet mondani? Azt, hogy különösebben nem alakítják át a rendszert, reszelgetik, tehát akiket eddig is sújtott, ezután is fog. Tovább folytatják a közpénzek pazarlását a látványsportokra. Most a bankadót folyatják át a korrupt és túlburjánzott rendszerbe. A látvány-csapatsportok helyett a környezetvédelmet vagy a vidékfejlesztést lehetne ilyen módon esetleg támogatni. Annak sokkal több értelme volna, azok tényleg közcélok, a profi sportklubok támogatása - mert a taopénzek nagy része ott végzi, tévedés ne essék - nem. Deregulálják az ingatlanbefektetési piacot. Nyilván jó sok ingatlant felvásároltak a haverok, most aztán lehet majd velük spekulálni, nem kell a sok hülye szabály, amik amúgy azért voltak, hogy ne keletkezhessen ingatlanbuborék, a magánérdek ne előzhesse meg a közérdeket. De hát ha a kis család gazdagításáról van szó, akkor ezek nem számítanak. A legérdekesebb érdemi lépés az ingatlankiadás ehójának eltörlése. Bár a korábbi rendszer buta és kontraproduktív volt, a változtatás hűen tükrözi a Fidesz elveit: mindig a gazdagok járjanak jól. És az is beszédes, hogy hét év kellett hozzá, amíg ezen a területen lépni tudtak. Biztos nem volt ötletük, vagy a képesség hiányzott a határozott lépésre. Az LMP javaslatai szerint az ehofizetés határát 3 millió forintra kellett volna felemelni, és az csak az afeletti jövedelmeket terhelte volna. Ez meghozta volna a kifehérítési hatást, miközben azért csak egy átlagjövedelem szintjéig adta volna meg a munkabérhez képest nagyon kedvező adózást. A Fidesz lépése most megint a gazdagokat, a sok lakást üzletszerűen kiadókat támogatja. A járadékos osztály, a Fidesz 5-8 százaléknyi kegyeltje megint százezreket kap, miközben a 92 százalék küszködik. Az ország fele kiürül, mert éhbért kapnának csak otthon vagy még azt sem. Máshol meg már nincs fogorvos és burkoló sem, szintén alacsony bérek miatt. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most lenne lehetőség független képviselői felszólalásra, de független képviselő pillanatnyilag nem tartózkodik az ülésteremben. Viszont most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószólónak, aki anyanyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd azokat magyarra fordítja, és úgy folytatja a felszólalását. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име. Mint felkért szószóló, szeretném kifejteni bizottságunk véleményét. A T/15428-as, egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvény részletes vitáját bizottságunk a házszabályi rendelkezések 32. § (2) bekezdése és a 36. § (5) bekezdése alapján vitához kapcsolódó bizottságként folytatta le és alakította ki véleményét. Bizottságunk üdvözli a törvényjavaslat előterjesztőjét, hogy indokoltnak tartotta, hogy a törvényjavaslatot nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A nemzetiségeket érintően az alábbi észrevételeket tennénk. Az adótörvények változása a Magyarországon élő nemzetiségekhez tartozó magyar állampolgárokat is érdemben befolyásolja. A minimálbér és a garantált minimumbér megemelésével, a szociális hozzájárulás csökkentésével a nemzetiségi intézmény és a nemzetiségek által átvett intézmények helyzetétől és nagyságától függően eltérő módon érinti. A nemzetiségi önkormányzatok költségvetési támogatások révén folytatják működésüket, ami azt jelenti, hogy nem rendelkeznek saját bevétellel. Így a minimálbérek törvény által kötelező erejű megemelésével a költségvetési kiadások is nőnek a bérek tekintetében, ami negatívan érintheti azokat az önkormányzatokat, ahol ezeket az emeléseket szükséges végrehajtani. Ezekben az intézményekben a költségvetési kompenzáció lenne a megfelelő megoldás, hiszen a megnövekedett kiadásokat a nemzetiségi önkormányzatok mint intézményfenntartók működési bevételeikből szükséges kigazdálkodniuk. Az 1 százalékos adófelajánlás is érinti a nemzetiségeket Magyarországon, hiszen sok nemzetiségi civil szervezet, egyház vagy alapítvány jogosult az 1 százalék adófelajánlás elfogadására. Ez sok tekintetben nem képez nagy összeget, de jelentősen hozzásegíti a szervezeteket működésük stabilizálására, ami esetenként a túlélést jelenti számukra. A taotörvény módosítása, az intézmények, színházak részére adható támogatás feltételeinek változása is érinti a nemzetiségeket, hiszen ezen támogatások biztos működést teremtenek számukra. Az adótörvények változásának hatásai az elfogadást követően a gyakorlatban jelennek meg, ami esetenként kihívás elé állítja a nemzetiségi önkormányzatainkat, szervezeteinket. Természetesen mi, nemzetiségek is üdvözöljük és örülünk azoknak az adókedvezményeknek, amik biztosítják számunkra, hogy több költségvetési forrásból tudunk majd gazdálkodni. Tisztelt Országgyűlés! A T/15428. számú, egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvényjavaslattal kapcsolatban a Magyarországi nemzetiségi bizottsága nem fogalmazott meg módosító javaslatot. Благодаря за вашето внимание! Köszönöm a figyelmüket. [[Szórványos taps.]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Most van lehetőség kettőperces felszólalásokra. Kettőperces felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A vezérkörben még szóba került az, hogy a Fidesz-KDNP ugyebár megadóztatta a minimálbért, még a szocialista pusztító gazdaságpolitikával szemben is elkövette ezt a talán még nagyobb baklövést, akkor is, ha természetesen nem tudunk annyi bűntettet a Fidesz-KDNP nyakára vagy szemére olvasni, mint a szocialistákkal szemben tudtunk. Gondoljunk csak a devizahitelezés elengedésére! De hát önök aztán nem rendezték ugyanezt a folyamatot. Tehát valahol azért csak össze tetszenek érni. De a tárgykörnél maradva, a minimálbér adótartama tekintetében azt mondták, hogy önök emelik a béreket, a minimálbért is, és ily módon majd azt az elvett kedvezményt talán kigazdálkodhatóvá teszik vagy látszólag visszaadják. Államtitkár urat kérdezem, hogy végeztek-e bármilyen összehasonlítást azt illetően, hogy a regionális országokhoz és az úgynevezett uniós átlaghoz képest a magyar bérek közelítenek-e valamilyen szinten, hiszen azt látjuk, hogy ha euróban mérjük a magyar bérek növekményét, akkor az az elenyésző 15-25 százalék közötti emelés, amit az utóbbi két időszakban foganatosítani terveznek, bizony a régió országainál is alacsonyabb emelést eredményez. Éppen ezért azt látjuk, hogy ha támogatnák a Jobbik béruniós koncepcióját, amely kormányzati hazugságokkal szemben egyáltalán nem jelenti Brüsszel kezébe bármilyen adózási jogkör adását is, hanem egész egyszerűen azt a nyugat-keleti kifosztó mechanizmust lassítaná vagy szüntetné meg, amelynek értelmében Magyarországot gyakorlatilag gyarmatosították gazdasági értelemben, akkor előre tudnánk lépni; még egyszer mondom, akkor, hogyha a kormány támogatná a Jobbik ez irányú koncepcióját. De ha nem támogatja, adódik a kérdés, milyen elvek mentén, hogyan kíván küzdeni a magyar bérek felzárkózásáért legalább a nyugati szint közelébe, mert hát sajnálatos módon a statisztikai adatok azt bizonyítják, hogy jelen pillanatban folyamatos távolodás figyelhető meg. Bármennyire nem tetszik ez nekünk, nekem sem tetszik, mégis beszélni kell róla, mégis meg kell oldani. Köszönöm a figyelmet. [[12.10]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most a további képviselői felszólalások következnek. Elsőnek megadom a szót a Fidesz képviselőcsoportjából Szatmáry Kristóf képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2018. évre vonatkozó adótörvények kapcsán a vezérszónoki felszólalásokban, mind pedig az ellenzéki felszólalásokban jó néhány olyan észrevétel volt, amiről azt gondolom, a felszólalásom elején érdemes kitérni. A Fidesz-frakció nevében azt tudnám leginkább összefoglalóan a most benyújtott adótörvényekkel kapcsolatban elmondani, hogy alapvetően egy kiszámítható, tervezhető, a fejlesztésre lehetőséget adó, a fejlődésre lehetőséget adó adócsomag került most az Országgyűlés elé benyújtásra. Az ellenzéki képviselők elmondása vagy hozzászólása arra késztet, hogy némileg reagáljak, főleg a szocialista képviselőtársaimnak. Nem mi kezdtük el alapvetően azt, hogy melyik adópolitika volt a jobb, a 2010 előtti vagy az utáni, de óhatatlanul felmerül a kérdés, hogy ha össze kell hasonlítani a két adópolitikát, akkor mit is látunk ma, 2017-ben, és mit láttunk 2010 előtt. Nem is konkrétan a számokról szeretnék beszélni, hanem egy eltérő hozzáállásról. Valóban, egy normálisan működő országban, amely - azt gondolom - egyre inkább jellemző Magyarországra is, egy adótörvény vitája egy elosztási vita. Arról tudnak vitatkozni a képviselők egymás között, hogy az ország által, az állampolgárok által megtermelt jövedelemből hova és mennyit költsünk. De azt gondolom, ez egy jó vita lenne, hiszen akkor arról tudunk beszélni, hogy van mit elkölteni, vannak prioritásaink arra, hogy mit hova érdemes ebben az országban az ország jobbítása szempontjából költeni.Szocialista képviselőtársaim pedig látható módon leragadtak egy olyan vitánál, ami 2010 előtt volt jellemző, amely inkább arról szól, hogy mit hogyan érdemes megsarcolni. Valóban, magam is 2006 és 2010 között néhány adótörvény vitájánál jelen voltam, akkor az volt a fő kérdés alapvetően, hogy a következő évi elhibázott gazdaságpolitika eredményeképpen hogyan és kitől vegyünk el minél többet, illetve az volt a vita, hogy honnan vegyünk el kevesebbet. Ehhez képest azt gondolom, egy minőségi kategória az, amikor arról tudunk vitatkozni, és erre lehetnek világnézeti, meggyőződésbeli különbségeink, hogy valóban egy jó gazdasági háttérrel rendelkező országban mire is érdemes költeni. Azt kifejezetten sajnálom, hogy Burány képviselőtársam nincs itt, mert itt felhánytorgatott egy vitát arról, hogy a multinacionális cégeket hogyan és miképpen adóztatták korábban, és hogyan viszonyul ehhez a mostani kormányzat. Itt egy területet kiemelt, a kereskedelem területét. Én nagyon szerényen tisztelt képviselő úr figyelmébe ajánlanám, hogy az eredendő bűn, ami a magyar kereskedelmet érinti, valamikor 2004 után keletkezett a szocialista kormányok idejében, amikor [[Bangóné Borbély Ildikó: A legfrissebb statisztikát olvasta, képviselő úr?]] - én is végighallgattam, tisztelt képviselő asszony, a másik felszólalását -, azt gondolom, érdemes arról beszélni, hogy 2004 után kellett volna az akkori szocialista kormányoknak olyan uniós tárgyalásokat folytatni, hogy valamilyen módon megpróbálja megvédeni a hazai kereskedőket azoktól a multinacionális vállalatoktól, amelyek a hazai piac ma már több mint 50 százalékát lényegében letarolták. 2010 után értelemszerűen az akkori kormányzat megpróbált ezen különböző eszközökkel segíteni. Elég komoly küzdelmeket is folytatunk egyébként az Európai Unióval azzal kapcsolatban, hogy hogyan lehet a hazai kereskedőket minél jobban vagy ezt az eltolódott egyensúlyt minél jobban kiegyensúlyozni. Nem könnyű a helyzet, de mindenképpen azt gondolom, azt elvitatni, hogy az a kormányzat mindent megtett azért, hogy azokat a negatív folyamatokat a magyar kereskedelemben, amelyeket 2004 hibás politikája okozott, kiegyenlítse, azt gondolom, nem méltányos. Ellenzéki képviselőtársaim feltették azt a kérdést, hogy kinek is jó ez a költségvetés, főleg LMP-s oldalról hangzott el. Nem akarnék túlságosan visszamenni azon igaztalan vádakra, hogy ez a mostani költségvetés egy szűk kör számára lenne csak pozitív. Azt gondolom, egyébként minden társadalmi réteg számára van ebben a költségvetésben pozitív elem. Van adócsökkentés, adóegyszerűsítés, minden olyan lehetőség, amelyet a gazdasági növekedés adta mozgástér nyújt számunkra. Alapvetően azt gondolom, ha nevesíteni kell, hogy ez kinek a költségvetése, akkor az a konzisztens álláspont van itt 2010 óta, ami a 2018-as költségvetésben is reményeink szerint megjelenik, hogy a dolgozó vagy a dolgozni akaró, a gyermeket nevelő vagy gyermeket nevelni akaró, az egyről a kettőre lépni akaró, családi házat, otthont teremteni vágyó fiatalok számára, a vállalkozni akaró fiatalok számára nyújt lehetőséget ez a költségvetés. Bízom benne, hogy ez az ország akkor lesz valóban egy történelmi fordulat előtt, ha ebben az országban többségben lesznek azok az emberek, és bízom benne, többségben is vannak azok az emberek, akik dolgozni akarnak, gyermeket akarnak, családot akarnak, és egyről a kettőre akarnak lépni. Tehát azt tudom mondani, ez a költségvetés a többség költségvetése, de egyébként mindenki számára pozitív változásokat hordoz. Egy értelmezési keretet engedjenek meg csak röviden, mert azt gondolom, az adótörvények részleteit mind államtitkár úr, mind a vezérszónoki felszólalások tartalmazták. Talán érdemes a vállalkozások oldaláról egy picit megközelíteni a költségvetést, már csak azért is, mert meggyőződésem, ha a magyar vállalkozóknak jól megy, akkor nőnek az adóbevételek, ha a magyar vállalkozásoknak jól megy, akkor növekednek a munkalehetőségek, és összességében, ha a magyar vállalkozásoknak jól megy, akkor az ország állampolgárainak is jobban megy. Három olyan terület van talán értelmezési keretben, ahol érdemes a vállalkozások szempontjából nemcsak ezt, hanem a mindenkori adótörvényeket értelmezni. Az egyik egy általános keret, az az általános keret, amely az adókörnyezetet jelenti a vállalkozások számára, azt a keretet, amiben tervezni tudnak, amiben az elképzeléseiket meg tudják a vállalkozók valósítani, amiben lényegében a fejlesztési lehetőségeiket ki tudják használni. A másik ilyen fontos tényező a források és a fejlesztési elképzelések, hiszen egy vállalkozónak nem az a fő feladata, hogy egy rendszert csak fenntartson. Egy vállalkozó habitusából adódóan mindig előre tervez, mindig többet akar, mindig a lehetőségekből a legtöbbet akarja kihozni. A harmadik ilyen területről engedjenek meg majd néhány szót! Az egy dolog, hogy egy vállalkozó tud tervezni, az egy dolog, hogy vannak forrásai, a legfontosabb kérdés az, hogy el tudja-e adni a termékeit és a szolgáltatásait, hiszen hiába a jó terv, hiába a forrás, ha nincs, aki megvegye a terméket és a szolgáltatást, akkor az első kettő nem sokat ér.Hogyan is állunk ezzel a három területtel a vállalkozások területén? Azt gondolom, az adókörnyezet 2010 után folyamatosan a stabilizálódás jeleit mutatja, ami igazából valamikor 2012-13-tól állt be a legkisebb vállalkozásoktól a legnagyobbakig egy olyan mederbe, ahol ma már egy vállalkozó, ellentétben a korábbi időszakkal nyugodtan tud előre tervezni akár két-három évre, jól látható módon a stabil gazdaságpolitika nem rángatja a vállalkozásokat, nincsenek évközbeni adóemelések, sőt év végi adóemelések sincsenek. [[12.20]] Igazából eljutottunk oda, hogy egy vállalkozás, amely tisztességesen működik - ma már egyébként tisztességesen is tud működni, ez is egy óriási dolog 2017-ben, hiszen az adórendszer, pontosan az adók csökkentése révén, nem kényszeríti bele feltétlenül a vállalkozásokat abba, hogy trükközzenek; higgyék el, a vállalkozások vezetői szívesen alszanak nyugodtan éjszaka, ha nem azzal kell foglalkozniuk, hogy az adóhatóság hogyan zaklatja őket -, nos eljutottunk oda, hogy a vállalkozók nagy része számára az adókörnyezet kiszámítható és tiszta. Azt gondolom, ez az alap a vállalkozások szempontjából. A másik fontos kérdés, hogy milyen forrásokat ad a vállalkozások számára a fejlesztéshez az adókörnyezet. Ennek alapvetően két területe van. Az adótörvényeket talán nem érinti, csak áttételesen az, hogy hogyan jutnak hitelhez azok a vállalkozások, amelyek fejleszteni akarnak. Alapvetően vagy uniós forrásból, vagy hitelből tudnak fejleszteni. Nem akarnám idehozni, mert valószínűleg nagyon leegyszerűsítené a vitát az, hogy milyen feltételekkel juthatott hozzá egy vállalkozás hitelhez, mondjuk, 2010 előtt, 10 százalék fölötti kamatokkal, amik egyszerűen mindenféle fejlesztési elképzelést alapból kizártak, nincs olyan ágazat, vagy csak nagyon kevés, amelyik ekkora megtérülési rátával rendelkezne. Mára oda jutottunk, hogy a bankok elkezdtek hitelezni, ha még nem is olyan mértékben, mint szeretnénk, de normál módon lehet hitelhez jutni. Nem hangzott itt el ma, de lényeges és csak áttételesen tartozik az adótörvényekhez, hogy az uniós források adta lehetőségek is óriási lökést adhatnak a vállalkozásoknak 2017-18-ban. Tehát azt lehet mondani, hogy forrásoldalról is jelentősen javult és kiszámíthatóvá vált a vállalkozások helyzete. S talán a legfontosabb, mint említettem, hogy ha van mire, van milyen keretben tervezni és van forrás arra, hogy az elképzeléseket megvalósítsuk, akkor az a kérdés, hogy van-e, aki megveszi. A legjobb hír a vállalkozásoknak az, hogy azzal, hogy ez a költségvetés több pénzt hagy az embereknél, most már több mint negyven hónap körüli időtartamra visszatekintve nő a hazai fogyasztás. S jól tudjuk, hogy a hazai kis- és középvállalkozások döntő része a belföldi piacon működik, tehát az ő számukra a leglényegesebb kérdés, hogy a magyar emberek, a magyar családok meg tudják-e venni a termékeiket és a szolgáltatásukat. A jó hír ebben az adótörvényben az, hogy lesz forrás az embereknél, lesz miből vásároljanak, lesz miből ezt a fogyasztást a vállalkozásoknál elkölteniük. Tehát összességében azt merem mondani, hogy a vállalkozások számára egy kiegyensúlyozott, egy tervezhető és egy fejlődő költségvetés, illetve az azt megalapozó törvények vannak itt előttünk. S még egy témát engedjenek meg, amire Z. Kárpát Dániel képviselőtársam tért ki, hogy miben is értünk egyet. Ezt szeretném kiemelni, mert a vállalkozásokat, illetve a gazdasági folyamatokat sokszor leegyszerűsítjük gazdasági mutatók szempontjából. Viszont nagyon egyetértek abban, hogy a gazdasági növekedés hosszú távú korlátja mindenképpen a demográfiai folyamatokban keresendő. Azt kevesen emelték itt ki, de el kell mondani, hogy ez az adótörvény, ami most hatályba lép, Európában egyedülálló módon GDP-arányosan a legmagasabb ráfordítást adja oda a családoknak. Ha jól idézem a számot, körülbelül a teljes GDP 4 százaléka körül van az, amit családtámogatásra költünk. Azt gondolom, hogy ebben jó elsőnek lenni, jó éppen itt a migrációs vitákban arról beszélni, hogy van ország, amely gazdaságpolitikájával próbál meg választ adni a demográfiai és a migrációs kihívásokra. És eredmények is vannak, még akkor is, ha ezek szerények. Az adótörvényekhez talán nem annyira passzol, de érdemes elmondani, hogy ez nem egy ablakon kidobott pénz, hiszen ha 2010-hez képest nézzük, akkor valamikor 2010-ben értük el Magyarországon az egy anyára, egy nőre eső gyermekvállalás számának a mélypontját úgy 1,22 körül, ma ez a szám közelít az 1,5-höz, ami még messze van a kívánatos 1,9-2-től, de azt gondolom, hogy azt a folyamatot, ami elindult 2010-től, jól mutatja, hogy van értelme és kell is folytatni ezt a politikát. Bízunk benne, hogy a családok támogatása akár a költségvetésen és az adótörvényeken keresztül meghozza az eredményét. Tehát még egyszer, tisztelt képviselőház, tisztelt elnök úr, államtitkár úr, ezeket az adótörvényeket, amelyeket ide az Országgyűlés elé a költségvetés megalapozásaként benyújtottak, pontosan azért, mert a dolgozni akarók, a gyermeket nevelők és a vállalkozások szempontjából pedig a fejleszteni akaró vállalkozások számára egy pozitív költségvetés, a Fidesz-frakció részéről támogatni tudjuk, és mindenkit erre kérünk. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Gúr Nándor képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor adótörvényekről és azok változtatásáról beszélünk, akkor ez nyilván elválaszthatatlan a költségvetési dolgoktól is. Amikor a költségvetésről beszélünk, akkor önök mostanában mindig azt hozzák szóba, hogy ez a munkából élők költségvetése. Szeretném jelezni, hogy a változások és a változtatások nem erről szólnak. A változások, változtatások nagy része gyakorlatilag a munkához nem kötődő jövedelmekhez igazodó, annak a kedvezményrendszerét piszkálgató, nyilván alapvetően az önös érdekek és az önök pereputtyához vagy éppen holdudvarához tartozók érdekei szerint. Volt egy nagy álom. Arról szólt a történet, hogy egy számjegyű egykulcsos személyi jövedelemadó lesz majd Magyarországon 2018-ra. Már látjuk, hogy ez nem áll össze, a 9 helyett - mert az a legmagasabb egy számjegyű érték - 15-tel nézünk szembe; csak azért, hogy az ígéretek meg a valóság hogy áll egymással párhuzamban. [[Font Sándor: Ha ezt meglépnénk, azt is kifogásolnátok!]] Nézze, képviselőtársam, ott a gomb, lehet nyomni, és utána lehet beszélni is. De nem ez a lényeg. A lényeg sokkal inkább az, hogy a személyi jövedelemadó 15 százalékáról való nem csökkentés mellett a munkavállalói járulékok, amelyek a munkát terhelő költségként jelennek meg, szintén nem csökkentek. Nézzék csak okosan végig azt, hogy 2010-ben hogy nézett ki, mondjuk, a minimálbérre rakódó, munkavállaló és munkaadó által együttesen megfizetett járulék összege: ez 32 ezer forint volt a 60 200 forintos nettó minimálbérhez illesztetten. Most pedig ott tartunk 2017-ben, hogy ez a járulékösszeg 73 ezer forintot meghaladó; nem a duplája, hanem a duplájánál is nagyobb mértékű. Tehát a történet arról szól, hogy önök akkor, amikor például minimálbért, garantált bérminimumot emelnek, annak a bruttóját emelik az égig, a járulékterheit emelik az égig, s ezeket szedik be a munkaadóktól. Gyakorlatilag a beszedett összegek nagyobb mértéket képviselnek, mint amit az emberek kezébe nettó forintnövekedésként odaadnak. S hát ki itt a nyertes? Igazából nem is a munkavállaló, nem is a munkaadó, mert a munkaadó fizethet, a munkavállaló nagyjából olyan reálértékű pénzzel a zsebében, a kezében mehet a boltokba vásárolni. Az aktuális kormány, önök azok, akik a haszonélvezők, mert önök ezeket a beszedett pénzeket kényük-kedvük szerint szórhatják szét a haverok között. De nézzük példaként, hogy a gyermektelen - mert ilyen családok és dolgozók is vannak - dolgozók vagy családok esetében hogy néz ki az adóztatás ma Magyarországon! A magyar adóék 48 százalék feletti értéket képvisel, ez egyébként az OECD-államok viszonyrendszerében a harmadik legmagasabb. De ha az előbbi témához visszatérek, a minimálbér adóztatásához, akkor azt kell mondjam önöknek, hogy ebben a körben, tehát az OECD-tagállamok között az első, a legmagasabb. Nem véletlen, mint mondtam, hogy a járulékteher összességében 32 ezerről 73 ezerre nőtt. 2010-ben a GDP-arányos közteher 37,5 százalékos volt, a 2016-ra zárt esztendővel a hátunk mögött ez 39,2 százalékra emelkedett. Az adórendszer pedig, amit működtetnek, a gazdagok érdekeit szolgálja. Több mint 400 milliárd forint az a pénz, amivel a tehetősek tovább gyarapodhattak, miközben az alacsony jövedelműek, az alacsony jövedelmű családok keretei között élők adója pedig folyamatosan nőtt. Megszűnt, ma már esett róla szó, de azért megerősítem, hogy megszűnt a minimálbér adómentessége. Ami 2010 előtt adómentes volt, azt először 16 százalékos, a jelen időszakban pedig 15 százalékos adóteherrel párosítják. [[12.30]] Tehát nem lehet mást mondani, az alacsony jövedelmek a legmagasabb adóterhekkel vannak párosítva. Nem beszélek az áfa kérdéséről, mert Gőgös Zoltán képviselőtársam ezt ki fogja bontani, csak egy mondatot mondanék: 27 százalékos mérték; 27 százalékos európai, világbajnoki csúcs, amit önök ebben a vonatkozásban tettek. 2018-ban a nem munkából származó jövedelmeknél a felét adózzák annak, mint amit a munkabérként megszerzett jövedelmeknél. Értik?! Ez az önök szerinti munkából élők költségvetése, ahol a nem munkából származó jövedelmek a felét adózzák annak, mint a munkabérből szerzett jövedelmek. A haverok támogatása rendben van, látszik. Újabb kiskapukat nyitnak, most itt a tao tekintetében is a kedvezmények lenyúlásának érdekében. A központi költségvetésben, mert összefügg a kérdés, 942 milliárd forinttal több bevételre tesznek szert 2018-ban, ez 8,1 százalékos mértéket ölel fel. És azt is hozzá kell tenni, hogy a fogyasztáshoz kapcsolódó adóbevételek plusz 363 milliárd forintot tesznek ki. Az áfanövekmény nagyjából 300 milliárd forintos nagyságrendet ölel fel. A lakossági befizetések növekedése is számonkérhető, hiszen a költségvetésben megjelenik, ugyancsak nagyjából 300 milliárd forintos nagyságrendű növekedést igazol vissza. Vagy nézzük a személyi jövedelemadót! A személyi jövedelemadó tekintetében 2090 milliárd forint az a nagyságrend, amivel számolnak. Ez 17 százalékkal magasabb, mint a 2017-es. És persze mindezek mellett az illetékbefizetések mértéke is nagyjából egyötödével növekszik, úgy 190 milliárd forintra tehető. És mint mondtam közben, az szja maradt 15 százalékon, miközben 17 százalékkal magasabb mértékű bevételre tesznek szert, mint a tavalyi esztendőben. A minimálbérről és annak adóztatásáról azért még néhány dolgot. A minimálbér tekintetében sajnos az a helyzet, hogy ma is a V4-ek vonatkozásában kullogunk a nettó minimálbérek vonatkozásában. Mert a bér az, amit az emberek kézbe vesznek. A minimálbérek vásárlóereje hat éven keresztül kevesebb volt, mint 2010-ben, a kormányváltáskor, és most a kormányváltás előtt hoztak olyan változtatást, amivel egyáltalán a reálbérek tekintetében el tudták érni a 2010-es szintet. Hat éven keresztül a legkisebb jövedelmi pozícióban lévő embereket meglopták e tekintetben. Kevesebb vásárlóerő-értékkel bíró pénz volt a kezükben az önök szabályozása, a járulékterhek növekedése okán. Az adóterhek mérséklését a leggazdagabbaknál tették meg, nem ott, ahol kellett volna, pont, ahol szükség lett volna rá, a legszegényebbek vagy a nem annyira tehetősek körében. A magyarok jövedelmi helyzete úgy néz ki ma Magyarországon, hogy megint csak az OECD-tagállamok viszonylatában, 31 országot vizsgálva a 28. helyen állunk. Ha belenézünk, mondjuk, 2010 és 2017, 2018 várható dolgaiba, akkor azt látjuk, hogy az állam működési funkcióira költött források rohamosan nőnek, emelkedő tendenciát mutatnak, miközben a jóléti funkciókra fordított pénzek a költségvetés függvényében folyamatosan csökkennek. Azt gondolom tehát, hogy ha önök a munkából élők költségvetéséről és ehhez kapcsolódó adótörvények bevezetéséről beszélnek, akkor nem helyesen mondják a szót. Ez igazából nem más, mint a korrupció és az igazságtalanság költségvetése, amelyhez párosul még néhány olyan adótörvény, ami tovább nehezíti a nem túlságosan jó viszonyok között élő és keveset kereső emberek dolgát. Egyetlenegy záró példával fejezem be a gondolatokat. Akkor, amikor valakinek bármilyen okból kifolyólag nincs biztosítási jogviszonya, még a társadalombiztosításért fizetendő összeget is megemelik 7320 forintra a korábbi összegről. Hát ez az, ami alapvetően probléma, az önök filozófiája, adó- és költségvetési törvényeken keresztül nem ott segítenek, ahol szükség van, hanem ott, ahol az önök érdekei ezt szolgálják. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Gőgös Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Bánki Erik képviselőtársam, úgy látom, már nincs itt. Gondolom, sietett haza jogász végzettségű földműves feleségének segíteni a 300 hektár művelésében. Egyébként jól teszi, mert intenzív növényvédelmi időszak van, tehát ilyenkor szerintem is jobb helyen van otthon, mint itt a parlamentben. Ezt csak azért mondom, mert tudjuk, hogy nagyjából 300 hektárnyi terület után vettek fel támogatást, ami akkor jár, ha ők maguk művelik a földet. Ami egyébként tiszteletre méltó, négy gyerek mellett, meg még két főállás mellett. Úgyhogy én csak gratulálni tudok ehhez. Azt is tudjuk, hogy nagyon jól járt a négy gyermeke után, még egyszer mondom, nagyon tiszteletre méltó, az adókedvezményekkel. De hát nem mindenki járt ilyen jól, ezt azért két képviselőtársam itt már, illetve többi ellenzéki képviselőtársam is elmondta.Én csak az áfatörvény-módosítás kapcsán gondoltam, hogy megpróbálok még egy kísérletet tenni, hogy a kormányt jobb belátásra bírjam, hogy ne ezzel a csöpögtetős módszerrel csinálja az áfacsökkentést, amit csinál; amire mondhatnám azt is, hogy nagyjából azt hajtják végre, amit én 14-szer benyújtottam, csak 14-szer leszavaztak, igaz, csak elemenként. Hozzáteszem, hogy minden intézkedésnek akkor van igazán értelme, ha nem hagyunk kiskaput különböző, erre szakosodott bűnözői csoportoknak, hogy terelgethessék át a tevékenységüket más-más termékkörre. Ugyanis azt világosan látni kell, hogy az áfacsökkentésnek, nyilvánvalóan az alapvető élelmiszerekről beszélek elsősorban, kettős hatása van. Az egyik árcsökkentést okoz. És most mindjárt szeretnék is egy félreértést tisztázni, ugyanis itt elég komoly polémia van, hogy hogy van az, hogy viszonylag hamar eltűnik az áfacsökkentés. Ugye, az áfa egy eleme az árnak, és nyilvánvalóan, ha magas, akkor az nagyon magas árat is generál. De azért szeretném jelezni, és konkrétan a sertésáfa csökkentésére utalnék, hogy amikor az bekövetkezett, nagyon helyesen, akkor éppen 280 forintos, rettentő alacsony felvásárlási ár volt, ami miatt nyilván a termelők vagy legalábbis a kistermelők abbahagyták az ilyen típusú tevékenységet. Sajnos, rossz hírem van, messze 3 millió alatti állományról beszélünk, amikor a hiány bekövetkezik, akkor nyilván mennek föl az árak. Még a jelenlegi 420-450 forint körüli termelői ár mellett nem lehet ugyanannyi, mint amikor 280 forintos volt a termelői ár, hiába csökkent az áfa. Egyet viszont tudni kell, hogy most nem 1200 forint lenne egy kiló karaj, hanem, mondjuk, 1500 forint lenne. Ezt azok ellen a szerintem hibás szakmai vélemények ellen kell mondjam, amelyek szerint a kereskedelem benyeli. Nyilván benyel néhány százalékot, de 18 százalékpontos, 17,9 százalékpontos áfacsökkentés már nem lenyelhető. Ugyanez igaz a baromfira. Pont abban az időszakban jött be a madárinfluenza, amikor volt az áfacsökkentés, és a madárinfluenza miatti hiány okozott egy termelőiár-növekedést. De mondhatnék egyéb rezsinövekedést is, amit nyilván a termelők nem tudnak mindig magukra vállalni. Ezt kifejezetten a termelők védelmében mondom, hogy sajnos tudomásul kell venni, hogy vesztességgel nem működhet egy ágazat, és ezért nagyon fontos az, hogy ezzel mindenki tisztában legyen. Ez az egyik része az áfacsökkentésnek, az árcsökkenés, amivel valóban jobban jártak a kiskeresetűek. Nem a semmiért akartuk mi is ezt az elemet egy csomagban végrehajtani. Viszont mindenképpen szükséges lenne, ahogy mondtam, a csöpögtetés mellett az idei haláfacsökkentés mellé még két elemet, inkább három elemet még berakni, és akkor tényleg teljessé válna az a csomag, amit annak idején, hat évvel ezelőtt a szakma állított össze, és kifejezetten olyan szempontból, hogy mi jó a magyar mezőgazdaságnak és mi jó nyilván a kisebb keresetűeknek. [[12.40]] Ezen kiegészítendő dolgok - amikre mi nyilván be is fogjuk adni a módosító indítványt - szerintem egyik legfontosabb eleme a zöldség-gyümölcs. Ha valaki megnézi a zöldség-gyümölcs forgalmat, a szakma szerint 60-70 százalék között van a feketeforgalom aránya. Nem tévedés, 60-70 százalék között. Ez pontosan azért van, mert olyan iszonyatos áfacsalási nyomás van a rendszeren, hogy a saját termelőink se nagyon tudják hivatalos számlázással együtt értékesíteni az árujukat, ugyanis versenyképtelenek az elsősorban Lengyelországból érkező, de most már európai uniós termelők által, de Marokkóban megtermelt, főleg zöldségfélékkel szemben. Innentől kezdve az az egy megoldás van, ha ezt is besoroljuk az 5 százalékos körbe. Nagyjából 20 milliárd körüli áfakiesést jelent a zöldség-gyümölcs együtt a forgalom után, ami azt jelentené, hogy onnantól ez a fajta csalás nincsen. Szeretném mindenkinek mondani, nincsen 70 forintos krumpli, emberek, meg 150 forintos újkrumpli! Ez mind csalással megy! S hiába vezettetek be - államtitkár úrnak mondom - akármilyen EKÁER-t, úgy kijátsszák, mint a pinty, tehát egyszerűen nem megfogható. Sőt, én azt látom, hogy olyan szabadon árusítják az áfamentes lengyel importkrumplit az utak mellett, mintha nem is lenne hatóságunk. Amerre én járok szerte az országban, folyamatosan ki van téve a tábla, hogy burgonya eladó, és ott van zsákszámra. És ezek nem a magyar kistermelők - hogy értse mindenki -, mert a magyar kistermelő az, aki a falu közepén, esetleg a házában a megtermelt árut kirakja; hozzáteszem, ő sem fog számlát adni, pontosan azért, mert ha számlát kellene neki adni, akkor nem állna ott meg senki, hanem elmenne két kilométert, aztán megvenné az egyébként vírusfertőzött, forgalomból kivont, lengyel vetőkrumplit, mert ez anélkül nem mehet. Ez az egyik része, ami miatt ezt meg kell csinálni. A másik: folyamatosan probléma van a gyümölcsnél is. Én úgy gondolom, hogy nem fog tudni a magyar gyümölcságazat sem versenyezni azzal az importtal, ami szerintem döntő többségében áfacsalással kerül be. Ez a legklasszikusabb trükk. A forgalom nagy része átment oda. Nem beszélve arról, hogy valaki szerencsétlen betette a miniszterelnök agyába, meg a Lázár miniszter úr agyába, hogy az UHT-tejben tartósítószer van. Újra elmondom, elmondtam már egymilliószor, hogy az UHT csak attól más, mint a normál friss tej, mert speciális dobozban van, hogy ne kapjon fényt, hatrétegű dobozban, és nem 70 fokon pasztörizálják öt percig, hanem 170 fokon azért, hogy tovább elálljon. Az a szegények itala, szeretném mondani, mert nem kell hűteni, otthon is akármikor eláll. A falusi néni beballag - mert ingyen utazik hál’ istennek Horn Gyula óta, ha 65 éves elmúlt -, megvesz egy karton tejet, hazaviszi, nem kell hűtőbe tenni, és nincs semmi baja. Úgyhogy innen is kérem államtitkár urat és képviselőtársaimat, hogy ha találkoznak ezzel a két félrevezetett főnökkel, magyarázzák meg, vagy vegyenek már nekik elő egy újságot, vagy kérdezzék már meg, ne nekem higgyenek, hanem olvassák el, menjenek fel az internetre, és olvassák el, hogy UHT. Ennyi! UHT, ezt kell bírni, és akkor ott lesz körülbelül 60 leírása, hogy mekkora ökörség az, hogy abban tartósítószer van. Semmilyen tartósítószer nincs. Ráadásul a forgalom 80 százaléka abból van. Nem mondok mást, most újra megjelent a boltban a 130 forintos cseh meg szlovák import UHT-tej. Államtitkár úr, nem lehet áfacsalás nélkül megcsinálni! Nem lehet! Csak én attól tartok, hogy nagy fejesek is benne vannak ebben a bizniszben, és nem hajlandók megfogni. De nagyon könnyen megfoghatnák, mint annak idején az olajszőkítést. Be kellene rakni az 5 százalékos kulcsba, és nem lenne ilyen probléma. Tehát ez a másik olyan ügy, ami egyszerűen nem fér bele normális ember agyába, hogy hogy lehetnek ennyire ostobák meg ennyire félrevezetett vezetők. Vagy ha nincs rá pénz, akkor meg kell mondani; de nem igaz, hogy nincs rá pénz, mert az aztán tényleg nem akkora tétel, hogy még az UHT is kerüljön be a friss tej mellé. Nem fogja átállítani az 5 százalékos áfa a fogyasztási szokásokat, továbbra is az UHT-tejet veszik, csak nem a magyart, hanem az áfamentes szlovák importot. A harmadik ilyen ügy pedig a kenyérfélék bizonyos része. A mi javaslatunkban a fehér, félbarna és barna kenyér van, illetve a vizeszsömle, vizeskifli. Nem kell mást 5 százalékba tenni, mert aki a 600 forint/félkilós Graham-kenyeret akarja megvenni, az fizesse meg a 27 százalékos áfát. Ezek tételesen csökkenthető termékek, minden gond nélkül a mai informatikai rendszerrel kezelhetők, és nem is szólhat érte senki. Viszont ezt is bele kellene most ebbe a csomagba tenni - azt nem mondom, hogy itt is akkora az áfacsalás, mint mondjuk, a zöldség-gyümölcs esetében, de nyilván itt is tetten érhető -, és akkor teljes lesz az a csomag, ami a magyar rendszernek legalábbis azt az elemét, ami az ágazatos segíti, pontosan rendezi. Úgyhogy én azt gondolom, ne várjanak vele, fölösleges még egy évet ezzel várni, be kell hozni ebbe a csomagba még azt a 2-3 terméket, amiről én beszéltem, és akkor nagyjából teljes lesz az a kör. Aztán persze beszélhetünk utána majd a gyerekneveléssel kapcsolatos kellékek áfacsökkentéséről, ami a Jobbik javaslata, és teljesen jó javaslat, nyilván, ha már gyerekkedvezményekről meg egyébről beszélünk, de én azt gondolom, most ez lenne a legfontosabb, hogy ezzel a három termékkel egészítsék ki a hal mellett; egyébként a hal is elég érdekes, mert mi az édesvízi halakra gondoltunk, nagyjából itt is, úgy látom, hogy ez van, de majd ezt pontosítani kell, mert a lazacot meg ilyeneket nem biztos, hogy bele kellene tenni az 5 százalékos áfakörbe. Köszönöm szépen a figyelmet. S államtitkár úr, még egyszer kérem, az UHT-ban semmilyen tartósítószer nincsen, semmilyen, ezt mondja már meg a Lázárnak meg az Orbánnak, ha kérhetem! Én már elmondtam nekik ötször, de valamiért nem jut el hozzájuk az információ. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kettőperces felszólalásra a Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr következik. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Miután egy nagyon fontos fogyasztóvédelmi kisokoson is túl vagyunk, és igen fontos tisztázni ezeket az alapfogalmakat, hogy érdemi viták bontakozhassanak ki, Szatmáry államtitkár úr szavaira vonatkozóan - amelyek szerint az átlagbérek, fizetések növekménye mellett egyfajta demográfiai fordulatot is megcélozna a kormány - azt kell mondjam, a mi támogatásunkat mindebben maximálisan megkapja, és a Jobbik frakcióét is, természetesen. Ugyanakkor nem lehet nem látni azt a bántó aránytalanságot, miszerint családtámogatási rendszerbe valóban nagy összegeket csorgat ez a kormány, viszont ezek jelesül a felső középosztálytól fölfelé hasznosulnak a legnagyobb mértékben, tehát pontosan a legkevésbé ínséget szenvedő csoportokat segíti a legnagyobb mértékben a kormányzat, ugyanakkor látható módon elhanyagol olyan kulcsterületeket, amelyek a középosztály, alsó középosztály és az elszegényedő rétegek számára nyújtanának nagy segítséget. Ilyen pontosan az az otthonteremtési program, amit rendre számonkérünk önökön, hiszen államtitkár úrnak is látnia kell, megfizethetetlenek az albérleti díjak, 130-150 ezer forintot kell Budapesten fizetni egy átlagos méretű lakásért, plusz rezsi, ez horrorisztikus, tehát bármiféle családi adókedvezmény sem tudja ezt ellensúlyozni. Önöknek bérlakások tömegét kellene építeniük, hogy a kínálati oldalon megteremtsék azt a mennyiséget, amely egyensúlyhoz vezet. Önöknek be kéne ide avatkozni, és egyáltalán nem a Nemzeti Eszközkezelőre, a devizások elvett lakásaira kellene hivatkozni bérlakásprogramként, hanem igenis lakhatási szegénységet kellene csillapítani, ezáltal a kivándorlási kedvet is csökkenteni tudnák, a magyar gyermekvállalási trendek pozitív alakulásához is hozzájárulnának. De amíg ezt a problémát egyáltalán felismerni, beismerni sem hajlandók, addig nagyon nehéz dolgunk van, addig csak pusztába kiáltott szónak tűnik az is, amit most mondok, hiszen a megoldásért kiáltunk, de válasz rendre nem érkezik minderre. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Rendes felszólalásra az MSZP képviselőcsoportjából Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony következik. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Úr! Én azt gondoltam, hogy ma azért jön be a parlamentbe, hogy beadja a lemondását, és utána el is megy ebből az épületből. Mai hír, államtitkár úr, hogy a Nemzeti Adó- és Vámhivatal több mint 637 milliárd forint követelésről mondott le tavaly, ez több mint négyszerese a 2015-ös lemondásnak, amikor még 157 milliárd forintot engedett el az adóhivatal. Jelezném államtitkár úrnak, hogy 2012-ben ez az elengedés még csak 70 milliárd forint volt - ha lehet ilyet mondani -, most, 2016-ban 637 milliárd forintról beszélünk. Ezek olyan lemondások, ahol becsődölnek a cégek, és az adóhatóság nem tudja kin behajtani az elmaradásokat. Államtitkár úr, jó lenne, ha valamit mondana majd erről. A következő, hogy a héten az is kiderült, hogy nemhogy nem kell a kaszinókat a NAV-hoz bekötni, hanem a kaszinók felügyeleti joga át fog kerülni az adóhatóságtól a fejlesztési tárcához. [[12.50]] Államtitkár úr, nem elég, hogy 2012 után 70 milliárd forint adóbevételről mondott le az állam, mert körülbelül ennyi folyt be a szerencsejáték adózásából, hanem még a felügyelet alól is kikerül. Önök akkor arra hivatkoztak, hogy ezt a káros szenvedélyt meg akarják szüntetni, és innentől fogva a beavatkozás után csökkenni fog a szerencsejátékban részt vevők száma, kezelni fogják a piacot. Én jól emlékszem arra a vitára, ahol Bánki Erik képviselőtársam úgy vezette fel az egyik módosítást, hogy azt mondta, letisztították a piacot. Amúgy ez tényleg megtörtént, mert kétszereplőssé tették, a legnagyobb részét Andy Vajna vitte el. Most pedig olvassuk, hogy nemhogy még az adóhatósághoz bekötésre kerülne a kaszinóbiznisz és végre láthatóvá válna az a több tíz milliárd forintos lopás, amit most művelnek, hanem még a felügyelet alól is kikerül. Államtitkár úr, azt gondolom, csak ez a két téma indokolná, hogy ön távozzon az államtitkári székéből. Nagyon sajnálom, hogy Szatmáry Kristóf képviselőtársam elment. Ódákat zengett arról, hogy hogyan történik a családok adózása Magyarországon, hogy mennyire jól jártak a magyar családok, és ez már lassan a születésszámban is jelentkezni fog kismértékben, de azért most már jobb adatokat közölhetnek. Nagyon sajnálom, hogy bár vagy két évig nem használták nagyon sűrűn a családbarát kormányzás fogalmát, megint előtérbe került most, az utóbbi hónapokban. Azért felhívnám a figyelmet, hogy a válság kitörése előtt és a válság ideje alatt is körülbelül 96-97 ezer gyermek született Magyarországon; 2008-ban meghaladta a 96 ezret. 2011 volt az az év, nagyon sokat elmondtam már a parlamentben, amikor alig több mint 88 ezer gyermek született. Ehhez képest 2016-ban az év végéig 93 ezer gyermek látta meg a napvilágot. Hozzáteszem, a mai napig nem kaptunk még arra hivatalos választ, hogy a KSH megváltozott módszertana alapján ebbe beleszámolják-e a külföldön született gyermekeket. Igaz, hogy a Magyar Tudományos Akadémiától kezdve a szakemberekig mindenki azt állítja, hogy igen, államtitkár úr, beleszámolják, de hivatalosan hiába teszünk fel írásbeli vagy szóbeli kérdést, erre sem miniszteri szinten, sem államtitkári szinten nem kapunk választ. Bár kiderült az is, most már hivatalosan tudjuk, hogy az elmúlt hat évben 78 ezer olyan anyakönyvezett gyermek van, aki külföldön látta meg a napvilágot és magyar állampolgársággal rendelkezik; bele van számítva a hivatalos adatokba, államtitkár úr. Akkor ne beszéljünk sikerekről és ne kezdjük azt elmondani, hogy mennyire jó most már, már látszik, hogy beért a magyar családpolitika sikere! Nem ért be, sokkal rosszabbul állunk most, mint bármikor. Államtitkár úr, a szülőképes nőknek több mint 10 százaléka külföldön van. Márpedig ha külföldön van, nem Magyarországra fog gyermeket vállalni. Azért mert el Magyarországról, mert a megélhetése nincs biztosítva. Nem tudom, államtitkár úr, ismeri-e azokat a felméréseket, amelyekből az tűnik ki, hogy egész régiók ürülnek ki a hátrányos helyzetű térségekben. Itt beszélek Nógrád, Szabolcs, Borsod megyéről, Hajdú-Bihar megyéről, ahol olyan nehéz körülmények között élnek az emberek, hogy az első, ami megtörténik, hogy előbb Budapest és környékére megy el, de előfordul nagyon sok esetben, hogy már a Nyugat-Dunántúlt, Győr és Sopron környékét választja, vagy egyáltalán meg sem próbálja, és azonnal külföldre megy el. Először általában a családfő, majd utána viszi magával a családját, és nálunk már nagyon sok esetben megfigyelhető, hogy már a nagyszülők is külföldre távoznak. Csak a saját településemet mondom, Kabán élek, egy 5800 fős településen, ahol, ha most hivatalosan megnéznénk, hogy hány lakás van eladó, körülbelül 200-300 ingatlant találnánk, és körülbelül ennyi van még olyan, ami tök üresen áll, államtitkár úr. Vidéki településeket látunk úgy, hogy utcák vannak elnéptelenedve, utcák ürültek ki és hagyták el a házaikat. Hátrahagyják, most már eladni sem akarják, hátrahagyják az egész vagyonukat. Amúgy általában ezeknek az embereknek a vagyona, az egyetlen értéktárgya maga a lakás. De inkább azt választják, hogy otthagyják, és a biztos megélhetés reményében, annyira jó munkalehetőségek, megélhetési lehetőségek vannak Magyarországon, annyira jó az adózási rendszer, hogy azonnal külföldre menekülnek. Meg kell nézni a felméréseket, hogy ma a 14 év fölötti gyermekek, vagy a 18 év körül lévő gyerekek hogyan vélekednek, hányan akarnak külföldre menni és hányan választják végül ezt. Már most az is megfigyelhető, hogy hányan estek ki a felsőoktatásból, hány tízezerre tehető azoknak a diákoknak a száma, akik már be sem adják Magyarországon felsőoktatási intézménybe a felvételi papírjukat, hanem egyből külföldön próbálják meg. Ezek a fiatalok, ha már 18 évesen elkerülnek ebből az országból, meg sem próbálják itthon, ott fogják a tanulmányaikat befejezni, ott fognak munkát vállalni, és külföldön fognak családot alapítani. Többször elhangzott már a parlamentben, hogy Magyarországnak - idézőjelben - nem Debrecen a második legnagyobb városa. Mondhatjuk úgy, hogy Angliában, Londonban már többen élnek magyarok, mint Debrecenben. Erről, államtitkár úr, önök nem beszélnek, hogy hányan mentek el Angliába, hányan mentek el Németországba, hányan mentek el Ausztriába, és sorolhatnánk a környező országokat. Államtitkár úr, nem kalandvágyból mennek el ezek a fiatalok, hanem megélhetési problémák miatt. Mert meg akarnak élni, ki akarják fizetni az adósságaikat, és el akarják tartani a családjukat. Államtitkár úr, jó lenne, ha arról is beszélnénk még, amiről képviselőtársam előttem beszélt, az áfáról, a helyi mezőgazdasági termelőkről. Államtitkár úr, hogyan fordulhat elő az, hogy úgy mennek tönkre helyi termelők a vidéki településeken, hogy maga az önkormányzat teszi őket tönkre? Tudja, miért, államtitkár úr? Mert a közmunka által megtermelt zöldségeket, gyümölcsöket, száraz tésztát, helyi termékeket tiltás ellenére helyi piacokon árulja az önkormányzat. Államtitkár úr, olyan áron, hogy egyetlenegy termelő nem tud vele versenyképes lenni. Nyilván a közmunkás bérét az állam kifizeti, az önkormányzatnak az eszközöket az állam kifizeti, a nyersanyagot az állam kifizeti. Lényegében annyiért ad egy terméket, amennyiért akar. Ezért fordul elő, hogy a helyi piacokon - csak a burgonyát hozom példaként, amit képviselőtársam mondott - elárasztotta az országot a külföldi meg az önkormányzatok által megtermelt burgonya. Míg mondjuk, a boltban 120-150 forint egy kiló burgonya, addig az önkormányzat által feketén árult, feketén árult burgonya 50-60 forintért megvehető. Államtitkár úr, hogy fordulhat ez elő? Néha jó lenne, ha vidéken járva nemcsak a pörköltöt ennék meg és a sátorban jópofiznának egy-egy rendezvényen, hanem mondjuk, azt is észrevennék, ami zajlik a hétköznapokban. Államtitkár úr, ez az adócsomag, amely most előttünk fekszik, mindenről szól, csak éppen nem arról, hogy aki tisztességben akar dolgozni, annak a terhei csökkennének. Erről ebben a csomagban szó nincs. Ahhoz, amit a lakáspiacon most bevezetnek, az ekho csökkentéséhez még két mondatot hadd tegyek hozzá! A Nemzeti Bank meg a kormány tevékenysége által tudatosan alacsonyra van szorítva az infláció. Ezért a banki betétek nagyon alacsonyak. Sőt, sokszor már azt szoktuk mondani, hogy az ember fizet, amikor beteszi a pénzt, akinek pénze van, berakja a bankba, de nem a bank ad kamatot, hanem még az az ember finanszírozza a bank működését. Innentől fogva egy bizonyos kör, a felső tízezer befektetett. Mibe lehet befektetni? A lakáspiacba, az ingatlanpiacba. Most önök mit csinálnak? Ezeknek az embereknek most egy jó nagy kedvezményt adnak. Mert higgye el, nem az átlagembernek, vagy az átlag alatt lévő embernek van több lakása, amit majd bérbe tud adni. Sőt, mondhatnám, ott is tegyünk különbséget, mert én például Kabán hiába akarnék ingatlant kiadni, a kutya nem akar Kabára jönni élni, de sorolhatnék nagyon sok más települést. [[13.00]] [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Itt, Budapesten, meg Budapest környékén vagy a nagyvárosok környékén figyelhető meg, hogy elszabadultak az ingatlanárak és a lakásbérleti árak. Na már most, önök kedveznek megint egy körnek. Mondja már meg, államtitkár úr, miért? Felvásároltak lakásokat, majd most kedvezményeket adunk? És minden egyes lépésben ezt vesszük észre, minden egyes módosításban ezt látjuk, hogy egy nagyon-nagyon szűk rétegnek akarnak kedvezni, amíg a tömegeket érintő problémákról nem hajlandóak a Ház falain belül beszélni. Mikor lesz megint a minimálbér adómentes, államtitkár úr? Mikor fognak megfelelő fizetést adni az embereknek, amiből meg lehet élni? És mikor fogunk olyan statisztikai adatokat látni, ahol ha az Európai Unió régióit vizsgáljuk meg, Magyarország nem lefelé csúszik, és lassan a legutolsó helyekre pályázunk, államtitkár úr, hanem mondjuk, egy olyan statisztikai adatot láthatunk végre a következő évben, hogy ugrunk előbbre, mondjuk, nem lépéseket teszünk, hanem ugrunk egy nagyot, hogy jobb helyzetbe kerülhessünk? Államtitkár úr, én ezt várnám, és nagyon szeretném, hogyha az első két kérdésemre, az Andy Vajna-sztorira meg erre a 637 milliárd forintra válaszolna, és nem azt kapnánk, hogy megint elmismásoljuk, hogy kérdésekre kapjunk itt választ. Államtitkár úr, várom a válaszát, és remélem, hogy megnyugtató választ tud adni [[Tállai András: Neked?]] ha nem, akkor meg várom az államtitkár úrnak a lemondását, mert épp ideje lenne. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Két percre megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, jegyző úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Mindössze azt szeretném megkérdezni, és arra szeretnék választ keresni, hogy ha már adótörvényeket tárgyalunk, akkor számolták-e azt, hogy mondjuk, a minimálbér, a legkisebb kereset után milyen mértékű jövedelem, nettó forint marad az emberek kezében a minimálbér bruttójához illesztetten. Ha nem számolták, akkor szeretnék segíteni ebben: nagyjából a kétharmada, a 66 százaléka az, ami kézben marad, és ezt az arányt azért mondom, mert ha összehasonlítást végzünk, mondjuk, a visegrádi négyek tekintetében, akkor az ottani bérek vonatkozásában ez úgy néz ki, hogy Lengyelországban a 82 százaléka az, amit a dolgozó emberek kézbe vesznek, Szlovákiában ez 85 százaléka, a cseheknél pedig 89 százaléka marad az emberek zsebében vagy kezében a minimálbérnek. Ez a lényege a dolognak, hogy önök elvesznek. Az adótörvényeken keresztül leginkább onnan vesznek el, ahol a legnagyobb szükség lenne az adott forintokra a tisztes megélhetés érdekében. Önök a gazdagok pártján állnak, a gazdagokat tovább gazdagítják, a szegényeket, az elesettebbeket pedig megtapossák. Nem véletlen, hogy ma Magyarországon azt a helyzetet éljük, amikor a megadóztatás eredményeképpen is a családoknak több mint az egyharmada, 35-36 százaléka gyakorlatilag a létminimum összegét meg nem haladó, azt el nem érő pénzből kell hogy élje az életét, és az is egy óriási probléma, hogy a minimálbér emelése, a garantált bérminimum emelése kapcsán a felette lévő jövedelmi pozíciók nem nőttek olyan mértékben, mint ahogy kellett volna, azok gyakorlatilag betorlódtak a garantált bérek viszonylatában annak a nagyságrendjére. Ezen kellene változtatni ahhoz, hogy normális lét legyen az ország keretei között. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, jegyző úr, képviselő úr. Két percre megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, LMP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenképpen hangsúlyozni kell az adótörvények mostani módosításánál, hogy a módosítások és a magyar adótörvény semmiképpen sem a fenntartható társadalom és a fenntartható gazdaság adótörvénye. Azt gondolom, hogy önök is jól látják és érzékelik, hogy a magyar társadalom szakad szét: egyre kevesebbeknek egyre több jut, Mészáros Lőrincnek egyik évről a másikra 100 milliárd forinttal gyarapszik a vagyona, miközben vannak olyan régiók, vannak olyan megyék Magyarországon, amelyek jelentősen elmaradnak az átlagtól, például Szabolcs-Szatmár megyében az átlagbér 100 ezer forinttal kevesebb, mint a budapesti átlag. A kormánynak olyan változtatásokat kellett volna, kellene bemutatnia és bevezetnie, amelyek a társadalom szétszakadását összébb húzza, és ezt a gyorsuló folyamatot jelentősen lelassítja. Azok a lépések, amelyeket önök itt most megtettek a minimálbér-emeléssel, csak nagyon keveseknek segítenek, és ez általában az átlagbért nem fogja felhúzni. Igenis, önöknek végig kellene és újra kellene gondolnia az egykulcsos személyi jövedelemadót, és szükség lenne a többkulcsos személyi jövedelemadó bevezetésére. Ma már egyre több szakértő, sőt a szakértők zöme és a pártoknak is a döntő többsége azt állítja, és amellé teszi le a voksot, hogy vissza kell állítani a többkulcsos személyijövedelemadó-rendszert. A másik probléma a gazdaságnak a szétszakadása, az is szakad szét. Mint ahogy most jelezték, a múlt évi béremelés kapcsán 5 ezer kisvállalat és kisvállalkozó ment tönkre. Hogyha idén meg fogják valósítani a minimálbér-emelést, akkor biztos, hogy ez óriási méreteket fog ölteni. Nem tudom, hogy önök akkor mit fognak mondani, mit fognak mondani, és hogyan fogják magukat mentegetni, hogy tönkreteszik a magyar kis- és középvállalkozók zömét, ahol a munkavállalók 80 százalékát foglalkoztatják Magyarországon.
Köszönöm szépen. Két percre megadom a szót Hargitai János képviselő úrnak, Kereszténydemokrata Néppárt.
Köszönöm a szót, elnök úr. Két szocialista képviselő két érvelésére szeretnék reagálni. A képviselő asszony az előbb arról beszélt, hogy akkor, amikor az ingatlanukat bérbe adók adóztatásával kapcsolatban itt szabályokat hozunk, akkor mi nekik valójában kedvezünk, magyarán a gazdagokat támogatjuk. Nem erről van szó. Ingatlant bérbe adni nyilvánvalóan csak az tud, akinek ingatlana van, ezt nem vitatom [[Gőgös Zoltán: Felesleges!]] , de ez a kör ezt a jövedelmét eddig alapvetően adózatlanul szerezte, mert megfoghatatlan mindenki számára, hogy ki él ezzel a tevékenységgel. Akkor tehát, amikor kisebb adótételekkel kínáljuk meg őket, akkor azt reméljük, hogy a költségvetésnek ezzel adóbevétele lesz, és ő végre adózni fog. Szó nincs arról, hogy ő adózott volna, és holnaptól kezdve meg kevesebbet kellene adóznia, hanem éppen azt reméljük, hogy végre adózni fognak, tehát a nullához képest ez tehernövekedés. A másik, hogy Gúr képviselő úr a visegrádi országokkal tett egy összevetést. Ezt én helyeslem, én is általában élek vele, mert a visegrádi országokkal összemérni magunkat egy kicsit reálisabb perspektíva, mint a fejlett nyugati világgal összemérni magunkat. Csak amikor bármilyen összevetést teszünk, mondjuk, a visegrádi országokhoz képest, akkor azt is tudjuk - vagy jó, ha tudjuk -, hogy ezek a visegrádi országok a szocialista világból nem örököltek egy olyan hatalmas adóterhet, mint amit mi örököltünk, tisztelt képviselő úr, és ezt azóta is nyögjük kamatterhekben. A magyar költségvetést ez is terheli. A másik érvelés, ami még itt megemlíthető emellett, hogy ezek az országok 2008-ban nem egy csődközeli helyzetből kellett hogy kiemelkedjenek, nekünk ezzel is meg kell birkóznunk. Tehát minden összevetésnél az önök teljesítményéhez lyukadunk vissza, és ez befolyásolja a mi mozgáslehetőségünket.
Köszönöm szépen. Két percre megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, jegyző úrnak, MSZP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Hargitai képviselőtársam, tudja, hogy mit örököltek önök, az ön szóhasználatával? Hát, megmondom önnek: 3000 milliárd forint magánnyugdíjpénztári megtakarítást, amit elkoboztak, azt, aminek a nagy részét elégették. Meg kell nézni, hogy mondjuk, az aranytartalékok tekintetében hol állunk, hogy állunk, mennyit csökkent az aranytartalék, ami az ország biztonságát adja meg. Meg kell nézni, hogy nominálszinten, mondjuk, hogyan nőtt az adósságállomány, a 2010-es 20 ezer milliárdról most már 28 ezer milliárd forintos nagyságrendre. És akkor, hogyha ezeket a számokat úgy egymás mellé pakolgatja, akkor kijön az, hogy tizenezer-milliárd forintos nagyságrendű pénz az, amit önök úgymond elkaszáltak. És akkor ezt vetítse le 10 millió emberre! Vetítse le 10 millió emberre, kezdjen el számolni, és akkor ki fog derülni az ön számára is, hogy milyen mennyiségű pénzt herdáltak el, és hogy ennek az eredményessége pedig hol van mindezzel szemben. Hogy hol van mindezzel szemben? Mondom önnek, hogy ez is tiszta és világos legyen. Csak mondjuk, az Európai Unió, ha jól emlékszem, 263 vagy 273 - nem emlékszem a pontos számra - régiója közül Magyarországon négy régió a hétből az utolsó húszban van. [[13.10]] Mondom: Magyarországon ebből a 263 vagy 273 régióból a hét régiónk közül négy ebben az utolsó húszban helyezkedik el. Ha önök valami normálisat, hasznosat tettek volna az ország számára és az emberek javára, akkor nem ez lenne a tükörkép, nem ez lenne a helyzet 2017-ről 2018-ra fordulva. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, jegyző úr. [[Heringes Anita jelzésére:]] Jelzem Heringes Anita képviselő asszonynak, hogy a kétperces körnek vége van [[Gőgös Zoltán: Normált mondhat!]] , de normál szót nyilván tudok adni. Köszönöm szépen. Öné a szó, Heringes Anita képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Azért nyomtam kétpercest, mert reagálni szerettem volna, de akkor normálban és hasonló időkeretben fogom ezt megtenni.Hargitai képviselőtársamra szerettem volna reagálni, aki hét év után visszamutogat. Hogyha nem az önök hobbijait kellene finanszíroznia a magyar államnak a stadiontól a kisvasútig, akkor valószínűleg ma nem itt állnánk, hanem akkor az emberek is azt éreznék, hogy őnekik egy kicsivel jobb az életük az elmúlt időszakban. De önök semmi mást nem tudnak csinálni, csak visszafelé mutogatni hét év után is. Itt volt a lehetőségük, hét éven keresztül csinálni valamit, nemcsak a hobbijukat és a barátaikat finanszírozni.Lassan már nincs olyan szektor Magyarországon, ahol nem teremtettek lehetőséget a haveri körüknek, hogy ők jól meggazdagodjanak, hogy ők jobban éljenek, csakhogy az átlag állampolgár nem él jól, hanem tényleg azért van most már lassan munkaerőhiány, mert elhagyják az országot, merthogy jövőkép itt most már nincsen. A fiatalok nagy részének nincsen arra jövőképe, hogy legyen lakása, hogy legyen autója, fel tudjon nevelni normálisan egy gyereket. Hogy egyetemre járassa, mert ugye az egyetemi létszámokat is csökkentették. A 3000 milliárdot önök eltapsolták a magánnyugdíjpénztárból. Egyszer eljön az elszámoltatás, és az emberek szemébe kell majd nézni, hogy hogyan lehet az, hogy akik megtartották a magánnyugdíjpénztárukat, azok ma jobban jártak, merthogy több a kamatjuk, több a pénzük. Önök azt mondták, hogy ezek a nyugdíjpénztárak elherdálják a nyugdíjat. Bebizonyosodott, hogy nem igaz. Önök tönkretettek egy szektort, és elvették - ahogy szokás mostanában mondani - a közpénzjellegét. Valamire eltapsolták, stadionra, kisvasútra vagy a haverokra. El lesznek számoltatva ezzel! Nagyon sok fiatal fel fog állni és azt fogja mondani, hogy hol van a nyugdíjpénztári vagyonom. Maguk nem tudják felmutatni, mert nincsenek külön számlák, nincs semmi. Úgyhogy ne visszafelé mutogasson, hanem nézzen magába: hol van a pénz? Köszönöm.
Köszönöm szépen. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát lezárom. Amennyiben kéri, megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak, az előterjesztőnek, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Természetesen szeretnék reagálni néhány elhangzott kérdésre. Az első, amit itt Bangóné képviselő asszony mondott, akkor kezdjük azzal, ezzel a bizonyos NAV 637 milliárd forintos követeléselengedésével. Ez valóban így van, azonban a következőre hívom fel a figyelmét. A NAV szemléletváltozása a követelések kezelését is érinti. A NAV eddigi filozófiája az előző vezetésig bezárólag a következő volt. A NAV akkor dolgozik jól, ha sok ellenőrzési megállapítást tesz, nagyon sok adóhiányt tár fel, azt megállapítja, arra nagyon sok bírságot és szankciót szab ki, majd azt lekönyveli, és az aztán később soha nem folyik be. Ezt azzal tudom alátámasztani, hogy a magyarországi adóhatóságnak az ellenőrzési megállapításokból befolyt bevétele 5 százalékos volt mindösszesen, Európában a legalacsonyabb. Tehát egyrészt egy filozófiai váltást kellett végrehajtani, ez most még folyamatban van az adóhatóságnál, ami nem arról szól, hogy minél több ellenőrzési megállapítást tegyünk, minél több ellenőrzést végezzünk, megállapítást tegyünk, aztán aki ezt végigcsinálta, annak nem az volt a dolga, hogy az be is folyjon az állami költségvetésbe, ő elvégezte a munkáját, őt egyébként nagyon jól megdicsérték érte. Csak ezzel sem az állam, sem az adóhatóság nem ment semmire. Aztán az is tény, hogy az előző adóhatóság előző vezetői nem mertek, nem tudtak vagy nem akartak szembenézni azzal a kérdéssel, hogy a behajthatatlan követelésekkel egyszer valamit kezdeni kell. Évről évre elmulasztották ezt rendezni, leírni. Én ennek az okát pontosan nem tudom, de ezzel a jelenlegi adóhatósági vezetésnek kellett szembenézni. Ezek a követelések teljesen behajthatatlanok, hosszú évekkel ezelőttiek. Öt, tíz évvel ezelőtt lekönyvelt követelések, már cég sincs, régen felszámolták, mégis az adóhatóság nyilvántartásában van, nem is volt kitől ezeket a követeléseket behajtani. Tehát egy új élet, egy új szemlélet kezdődik, és ennek része ez, hogy a 2016. évben szembe kellett néznünk ezzel a leírással. Egyébként pedig a kritikája akkor lenne jogos, hogyha azt mondaná, hogy a jelenlegi adóhatóságnál az adóbevételek nem a tervezettek szerint alakulnak, nem növekednek, ennek pedig éppen az ellenkezője az igaz. Évről évre növekszik az adóhatóság által beszedett adóbevétel, és azt gondolom, hogy ez az alapvető mérce, hogy mennyi az adóbevétel, nem pedig az, hogy mennyi kötelezettséget írok elő, aminek aztán majd 5 százalékát fogom tudni behajtani. Ami a kaszinóknak az adózását illeti: a kaszinók adózása nem kerül át sehová, ugyanúgy az adóhatóság fogja adóbeszedési szempontból felügyelni és az adót beszedni, a játékadót és nyilvánvalóan az egyéb fizetendő adókat. A szerencsejáték-felügyeletnek a szervezése, tehát a hatósági vizsgálata és ellenőrzése kerül ki az adóhatóságtól. Ez egyébként nem is volt mindig az adóhatóságnál, volt a nemzetgazdasági tárcánál, de korábban, úgy tudom, más minisztériumnál is. Ez most megváltozik, egy önálló szervezet fogja ezt végezni. Még egyszer mondom: a szerencsejáték-szervezés hatósági felülvizsgálatát kizárólag, és nem pedig az adózási felügyeletét és számonkérését. Az pedig, hogy ez most mikor kerül online-osításra, ez szintén ezzel a kérdéssel nem függ össze. Egyébként pedig a szerencsejáték-szolgáltatás áfamentes szolgáltatás, és alapvetően az online pénztárgépek szervezése az áfakörre vonatkozott. Én azt gondolom, hogy ezt a kérdést is el lehet dönteni, hogy a jövőben a kaszinók online-osításra kerüljenek, magyarul: bekötésre kerüljenek az adóhatósághoz. Ez a kérdés ugyanúgy napirenden van, és erről a kérdésről ezután születik döntés. Ami pedig a felszólalásokat illeti, nyilván minden felszólalásra nem fogok tudni reagálni, azonban szeretnék néhány fontos kérdést elmondani, ami talán azt igazolja, hogy igenis, a kormány jó úton halad, amikor ezt az adópolitikáját folytatja. Először is a központi elosztásnak a mértéke, tehát a GDP-hez mért központi elosztás mértéke tekintetében, azt gondolom, nincs szégyenkeznivalója a kormányzatnak, hiszen csökkenést ért el és fog tudni elérni ebben a kérdésben is, tehát összességében az adóbeszedésnek a mértéke a GDP-hez mérten csökkenő mértéket mutat. Mi sem bizonyítja ezt jobban, mint az adóék kérdése. Itt az egyik képviselő ezt feszegette is. Ez a mostani döntés, a járulékok, illetve a szociális hozzájárulási adó mértékének a csökkentése, a személyi jövedelemadó kulcsának 16 százalékról 15 százalékra való mérséklése hozzájárult ahhoz, hogy csökkenjen az adóék, de az is igaz, hogy van mit ledolgozni, hiszen a szocialista kormányok olyan magas adóterheket hagytak 2010-ben a Fidesz-kormányra, hogy azt nagyon nehéz, különösen a gazdaság akkori állapotát figyelembe véve elkezdeni ledolgozni. De végre az adóék csökken Magyarországon, és azt gondolom, kitűzhetjük, hogy néhány éven belül a V4-országok átlagát el fogjuk tudni érni. [[13.20]] Ugyanez igaz az adórésre is. Míg az adóék esetében állami bevételről mondunk le, az adórés csökkenése esetén, ami alapvetően az áfa, a be nem szedett áfa mértékéről szól, ez pedig növeli az államháztartás bevételét. Itt nagyon komoly eredményt tudunk felmutatni, tehát a gazdaság fehérítése terén igenis komoly eredményei vannak a kormányzatnak. A 2013-2014. évre vonatkozóan az OECD kimutatása alapján 4 százalékkal csökkent, 17,95 százalékra az adórés mértéke. És itt cáfolom meg Gőgös Zoltánt is, hiszen ez a 2015-16. évben tovább fog csökkenni, remélhetőleg 15 százalék alá, a 10 százalékot fogja közelíteni, és ebben már az EKÁER rendszer eredményei is benne vannak, még akkor is, ha azt el kell ismerni, hogy természetesen az sem működik még teljesen tökéletesen, azért az elvárt eredményeket a gazdaság fehérítése terén be fogja tudni mutatni. Gőgös képviselő úrnak azt tudom mondani, persze, ha benyújtok az áfakulcs csökkentésére módosító javaslatokat, az nagyon nagy dolog és nagyon fontos dolog, csak nem mindegy, hogy ezt ellenzékben teszem vagy kormánypártiként teszem, mert ellenzékben lehet tízesével benyújtani ezeket a javaslatokat, csak ön is, amikor kormánypárti volt, akkor egyetlenegy ilyet se nyújtott be. [[Gőgös Zoltán: Ez nem igaz!]] Nem az a baj, hogy ön nem nyújtott be, hanem az egész kormány nem foglalkozott akkor az áfacsökkentés mértékével [[Gőgös Zoltán: A tej meg a kenyér, csak mondom.]] , leginkább az emeléssel, legalábbis azt a nyolc évet illetően. Azt gondolom, hogy az adórendszer igazságosságát mutatja, hogy a munkavállalók száma jelentősen nőtt Magyarországon, 2010-től ’16-ig mintegy 600 ezerrel több embernek van jelenleg munkahelye; nyilván, ha itt sújtaná az élőmunkateher a munkavállalókat, akkor ez a szám nem alakulhatott volna ki. Fontos dolog az is, hogy az adóbevételek, ahogy már elmondtam, évről évre növekednek, és ebben például ma már az egykulcsos, 15 százalékos személyijövedelemadó-kulccsal annyi személyijövedelemadó-bevételt lehet behozni, mint amikor még progresszív volt a mértéke. Az áfa tekintetében pedig a gazdaság fehérítésének következtében mintegy másfélszer annyi áfabevétel folyik be, mint 2011-ben. Fontos azt is kijelenteni, hogy a jövedelmek, a reáljövedelmek három-négy éve fokozatosan növekednek, és ehhez az adórendszernek az egyszerűsítése, az adókulcsok csökkentése, a családi adókedvezmény jelentős növelése is hozzájárul. Ezt egyébként igazolja a kiskereskedelmi forgalom és a fogyasztás jelentős növekedése is. Azt gondolom, azt gondoljuk kormányzati szinten, hogy a jelenlegi adórendszer, bár van mit javítani benne, hiszen abban egyetértünk, hogy még mindig sok az adónemek száma, abban egyetértünk, hogy változtatni kell még mindig az adóellenőrzéseken, hiszen az adóellenőrzésnek az kell a célja legyen, hogy kiszűrje a csalárd vállalkozókat és a piacról eltávolítsa, és azoknak a tisztességes magyar vállalkozóknak adjon terepet és szerepet, akik megfizetik rendesen, rendben az adókat. Úgy gondolom, hogy a jelenlegi adórendszer inkább erősíti a versenyképességet, növeli a vállalkozások esélyeit, gyarapítja a munkahelyeket, és ezzel erősíti a gazdaságot, erősíti Magyarországot. Ez az előttünk lévő törvényjavaslat is, ha nem is akkora mértékben, de ezeket a célokat szolgálja, ezért kérem, hogy a parlament támogassa a törvényjavaslatot továbbra is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2018. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15429. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy az Országgyűlés az előterjesztés általános vitájának ötórás időkeretben történő tárgyalásáról döntött. Felkérem Tiba István jegyző urat, hogy ismertesse az időkeret felosztását.
Tisztelt Országgyűlés! Az időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 103 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 56 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 47 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 51 perc, az LMP képviselőcsoportjának 31 perc, a független képviselőknek pedig 12 perc áll rendelkezésre.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Banai Péter Benő úrnak, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Magyarország 2018. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat célja, hogy megteremtse azon jogszabályi és szabályozási kereteket, amelyek a költségvetési törvény végrehajtásához közvetlenül, illetve közvetve kapcsolódnak. Az egyes módosítások egyértelműen azt tükrözik, hogy a kormány szakpolitikai célkitűzései továbbra is változatlanok, fókuszában a gazdasági növekedés fenntartása, a családok helyzetének megerősítése, a munkából élők helyzetének javítása, valamint a vállalkozások versenyképességének elősegítése áll. A törvényjavaslatban ezen célok elérésre érdekében 29 törvény módosítására teszünk javaslatot. Kérem, engedjék meg, hogy a módosítási javaslatok közül kiemeljek néhányat. A törvényjavaslat több ponton érinti az államháztartásról szóló törvény rendelkezéseit. Az államháztartás központi és önkormányzati alrendszerének előirányzataival gazdálkodó szervezetek munkáját megkönnyíti az a javaslat, miszerint a kötelezettségvállalás, ezen belül is elsősorban a több éven vagy költségvetési éven túli év kiadási előirányzatait terhelő kötelezettségvállalások, valamint az ahhoz, azokhoz kapcsolódó pénzügyi ellenjegyzés szabályai egyértelműbbé, közérthetőbbé válnak. A szabályozás egységesítését célozza a központosított illetményszámfejtés rendszerének kiterjesztése a térségi fejlesztési tanácsokra és a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra. További változást jelent még, hogy a költségvetési törvénnyel összhangban az államháztartásról szóló törvény is kimondja, hogy a 2018. évtől kezdve az uniós programok bevételei a költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet bevételei között jelennek meg. Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a továbbiakban az államháztartást szabályozó joganyagon túlmenően a további igen fontos törvénymódosításokról is ejtsek néhány szót. A jövő évi költségvetést megalapozó törvényben a kormány a szociálisan rászoruló személyek ellátásainak kiszélesítésére tesz javaslatot. Ennek keretében a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvényben az időskorúak járadékának megállapításához szükséges minimális jövedelemhatár emelése történik, ezáltal több, szociálisan rászoruló időskorú személy válhat jogosulttá az ellátásra. Szintén javaslatot teszünk a közgyógyellátás igénybevételéhez szükséges jövedelemküszöb 5 százalékos megemelésére, ezzel támogatva a szociálisan rászoruló személyek egészségi állapotának megőrzéséhez és helyreállításához kapcsolódó kiadásait. Végül a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény módosítása a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultak körét is bővíti, összhangban a kormánynak a családok megerősítését célzó intézkedéseivel. Javaslatot teszünk továbbá az egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti támogatás összegének emelésére is. A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló törvény módosítása lehetővé teszi, hogy a hatóság a rehabilitációs ellátást ismételten megállapíthassa arra az esetre is, ha a megváltozott munkaképességű személyek munkaerőpiaci integrációjának elősegítése érdekében az érintett további rehabilitációja szükséges. [[13.30]] Ezen túlmenően a javaslat egységes alapokon nyugvó, kivételes rokkantságiellátás-megállapítási rendszert teremt meg, ami az olyan súlyosan egészségkárosodott emberek részére biztosít ellátást, akik hosszú ideje tartó betegségük miatt vagy más méltányolható okból nem tudták megszerezni az ellátáshoz szükséges biztosítási időt, de rendelkeznek ennek legalább felével. A vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentését szolgálja a találmányok szabadalmi oltalmáról szóló törvény módosítása, amely a korai fázisú vállalkozásoknak és a korai fázisú vállalkozásokat támogató vállalkozásoknak az adóalap-kedvezmény érvényesítéséhez kapcsolódó nyilvántartásba-vételi és törlési eljárásában eltörli az igazgatási szolgáltatási díj fizetésének kötelezettségét. A módosítás ezen kívül a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának vezetési struktúráját érintő rendelkezéseket is tartalmaz, amelyek célja, hogy a bekövetkezett változásokkal összhangban hatékonyabb szervezeti struktúra valósuljon meg. A gazdaság, ezen belül is elsősorban a külkereskedelem élénkítését szolgálja a haditechnikai termékek gyártásának és a haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló törvény módosítása, amelynek célja az Irinyi-tervben foglalt célkitűzésekkel összhangban a hadiipari és a haditechnikai külkereskedelmi tevékenységgel összefüggő engedélyezési eljárások szabályozásának egyszerűsítése és átláthatóbbá tétele. Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény módosítása a Nemzeti Együttműködési Alap szervezetét, működését, a civiljelölt-állítási rendszerben a tanács és a kollégium tagjai választásának szabályozását érinti, továbbá a közhasznú jogállás feltételeinek megszerzését pontosítja a gyakorlati tapasztalatok alapján, illetve törvényi szintre emeli a civil információs centrumokkal kapcsolatos rendelkezéseket. A kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény módosítása az Európai Unió jogával való maradéktalan összhangot kívánja megteremteni. A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló törvény módosítása pedig technikailag lehetővé teszi, hogy a kormányhivatalok által szervezett állásbörzék költségeit a Nemzeti Foglalkoztatási Alap foglalkoztatási alaprészében lehessen elszámolni.A törvényjavaslat módosítja a településkép védelméről szóló törvényt is. Ennek keretében az engedély nélküli plakátkihelyezésért kiszabható közigazgatási bírság és helyszíni bírság összegében történik változás. Pontosítja a reklámhordozó fogalmát, valamint meghatározza a meglévő, de a javaslatban foglaltaknak nem megfelelő reklámhordozókra vonatkozó rendszergazdai szerződések további sorsát kezelő átmeneti szabályokat.A bírósági végrehajtásról szóló törvény módosításának célja, hogy a végrehajtói szervezetrendszer reformja keretében létrehozandó új, egységes, integrált informatikai rendszer működtetésének, illetve az egyes végrehajtói irodáknak az ehhez szükséges technikai feltételek támogatásához kellő forrást biztosítson a költségvetés. Ezen túlmenően megteremti az anyagi fedezetet a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar számára az önálló bírósági végrehajtók ellenőrzésével és szakmai felügyeletével kapcsolatos feladatok ellátásához, amelyeket korábban az Igazságügyi Minisztérium látott el. Végül a törvényjavaslatban helyet kapnak a vendégoktatói ösztöndíjprogrammal kapcsolatos rendelkezések is. A szabályozás azért vált szükségessé, mert az európai integráció és a bolognai folyamat eredményeként a külföldi oktatási intézmények forrásai jelentősen csökkentek. Az ilyen intézményekben hungarológiai és magyar nyelvi képzéseket folytató vendégoktatók munkájának finanszírozása a jelenlegi formában fenntarthatatlan. Az oktatás szabadságának jegyében viszont a kormány a vendégoktatói ösztöndíjprogrammal ezt a helyzetet kívánja kezelni, biztosítva a vendégoktatói hálózat fenntartásához szükséges többletigényt. A törvényjavaslat a programhoz kapcsolódóan csupán az általános keretet határozza meg, az egyes részletszabályokat pedig kormányrendelet rögzíti majd. Tisztelt Országgyűlés! Összegzésként elmondható, hogy az Országgyűlés előtt lévő törvényjavaslat számos rendelkezése a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslattal szoros egységet alkot. Az egyes módosítások és szabályozási pontosítások a jövő évi büdzsé felelős és hatékony végrehajtását kívánják érdemben támogatni. Ezért kérem önöket, hogy a törvényjavaslatot megvitatni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, Banai államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor, képviselőcsoportonként 20-20 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Witzmann Mihály képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy az elmúlt években megszokhattuk, a kormány az idén is már tavasszal benyújtotta a következő évi, 2018-as költségvetés tervezetét, amelynek általános vitája ugyancsak a holnapi nap folyamán kezdődik, de minden bizonnyal a legtöbb képviselőtársam előtt már ismert az ezzel kapcsolatos törvény tartalma is. Az is tudvalévő, hogy az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 22. § (5) bekezdése alapján a kormánynak a központi költségvetésről szóló törvényjavaslatban foglaltak megalapozásához szükséges törvénymódosításokat tartalmazó törvényjavaslatot kell elkészítenie, amelyet úgy kell benyújtani az Országgyűlésnek, hogy az a központi költségvetésről szóló törvénnyel legalább egyidejűleg hatályba léphessen. A költségvetést megalapozó törvénycsomag fontosságát és jelentőségét az támasztja alá leginkább, hogy ez a javaslat teremti meg az összhangot a jövő évi költségvetés és az adótörvények között, valamint teszi végrehajthatóvá azokat. Az előttünk fekvő indítvány ennek megfelelően számos, összességében, ha jól számoltam, mintegy 29 jogszabályt kíván módosítani annak érdekében, hogy a fent említett jogharmonizációs célok megvalósulhassanak. Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy a teljesség igénye nélkül konkrétan is említést tegyek a Magyarország 2018. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat általam fontosnak vélt néhány pontjáról. Ennek értelmében, azt gondolom, mindenképpen szólni kell a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló törvény módosításáról, amely azt célozza, hogy a devizában kibocsátott állampapírok belföldi elszámolási folyamata egyszerűsödhessen, és egyúttal hatékonyabbá válhasson az elszámolás menete, az itt alkalmazott eljárás mechanizmusa is. Az államháztartásról szóló törvény és az állami vagyonról szóló törvény módosítása lehetővé kívánja tenni az Államkincstár számára a központosított illetményszámfejtési rendszer kiterjesztését a térségi fejlesztési tanácsokra és a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra egyaránt. A módosítás egyúttal arról is rendelkezik, hogy az úgynevezett nagyvállalati beruházási támogatások - egyébként a költségvetési törvénnyel összhangban - a felülről nyitott előirányzatok között kerüljenek a jövőben feltüntetésre. Új elemként szerepel az is, miszerint a javaslat felhatalmazást kíván adni a Kincstár részére, hogy ha például a kormány tagjai kérik, akkor a központosított illetményszámfejtésbe bevont szervek és az állam többségi tulajdonában lévő gazdasági társaságok foglalkoztatottjai vonatkozásában adatszolgáltatási kötelezettség kerülhessen előírásra. Itt azonban egyébként meghatározásra kerülnek természetesen kivételek is, ugyanis ez a szabályozás az alkotmányos jogállású államigazgatási, illetőleg önálló szabályozó szervek és az ezek felügyelete alatt álló szervek, valamint a nemzetbiztonsági szolgálatok munkatársai esetében természetesen nem alkalmazható. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény módosítása tulajdonképpen, azt hiszem, egy újabb lépés a kormány által a korábbi években a családok anyagi biztonságának megerősítése, megőrzése érdekében tett intézkedések sorozatában. Ennek értelmében a javaslat szerinti módosítással a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultság a hozzá kapcsolódó kedvezményekkel az anyagi okok miatt rászoruló családokat hivatott segíteni. További változtatásként került megfogalmazásra az előterjesztésben a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló törvény módosítása is, amely azt kívánja lehetővé tenni, hogy a jövőben a kormányhivatalok által szervezett állásbörzék is elszámolhatóak legyenek a Nemzeti Foglalkoztatási Alap foglalkoztatási alaprészéből. Ahogy előbb az államtitkár úr említette, tulajdonképpen itt egy technikai, de azt gondolom, hogy annál hasznosabb módosításról van szó ebben az esetben. A szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló törvény módosítása esetében az előterjesztés az egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti támogatási összeg emelését tartalmazza, illetve kibővíti a szociálisan rászoruló, közgyógyellátáshoz hozzáférő személyek körét is. [[13.40]] Ugyanitt kell kiemelni azt is, hogy az előterjesztésben szereplő törvényjavaslat az időskorúak járadékának megállapítása esetében is javasol módosítást. Ugyanis az időskorúak járadékára jogosító jövedelemküszöb és az ellátás mértéke egyaránt az öregségi nyugdíjminimumhoz kapcsolódik, és mivel az öregségi nyugdíjminimum az elmúlt időszakban nem emelkedett, ezért a szociálisan rászoruló időskorú személyeknek egyre kisebb hányada válhatott jogosulttá erre a fajta ellátásra. Annak érdekében, hogy az ellátás a rászorulók minél nagyobb körét elérje, javasolt ennek a jövedelemhatárnak a megemelése; azt gondolom, hogy ez is mindenféleképpen jó célt szolgáló módosítási javaslat. A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló törvény módosítása lehetővé teszi a rehabilitációs ellátás ismételt megállapíthatóságát is abban az esetben, ha a szakértő bizottság megállapítja, hogy a rehabilitációs szolgáltatások további nyújtása szükséges az érintett személy tartós munkaerőpiaci integrációja érdekében. Az előttünk fekvő javaslatban szerepel a találmányok szabadalmi oltalmáról szóló törvény módosítása is, amely a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának vezetési struktúráját igazítja a szervezeti változásokhoz egyfelől, másfelől pedig megteremti annak a lehetőségét is, hogy a korai fázisú vállalkozások támogatása esetén az adóalap-kedvezményt lehessen számukra igénybe venni; ezzel tulajdonképpen, azt gondolom, a vállalkozások adminisztrációs terheit kívánja tovább csökkenteni ez a jogszabály-módosítás. Végezetül, a szerencsejáték szervezéséről szóló törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításának a célja, hogy megossza a jelenleg az államháztartásért felelős miniszter szerencsejáték-szervezéssel kapcsolatos feladat- és hatásköreit az adópolitikáért felelős miniszter és a szerencsejáték-szervezés állami felügyeletéért felelős miniszter között. A hatáskörmegosztás értelmében a jövőben az adópolitikáért felelős miniszter jár el a koncepciós rendszer működtetésével kapcsolatban - így a különféle pályázatok kiírásával, a pályázati kiírások megjelentetésével, a pályázat nélküli ajánlattételi eljárások lefolytatásával, a koncessziós szerződések megkötésével, illetőleg ezeknek a szerződéseknek a végrehajtásával kapcsolatban -, amíg a szerencsejáték-szervezés állami felügyeletéért felelős miniszter látja el a szerencsejáték-szervezés felügyeletével és az önálló szerencsejáték-felügyeleti hatóság irányításával kapcsolatos feladatokat. Ennek értelmében a játékkaszinót, kártyatermet működtető vagy épp a távszerencsejátékot, illetőleg online kaszinójátékot szervező jogalanyok tekintetében a felügyeletet ellátó szerv az úgynevezett szerencsejáték-felügyeleti hatóság lesz. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy a fentebb felsorolt intézkedéscsomag garantálja a 2018. évi költségvetés szabályszerűségét, törvényességét, és több ponton is - nyugodtan mondhatjuk - kedvező, célszerűségi változtatásokat, könnyítéseket kíván életbe léptetni. Ezért is kérem tisztelettel a képviselőtársaimat, hogy a módosítással érintett egyes cikkelyeket vizsgálják meg, és egy konstruktív vita lefolytatását követően szavazataikkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Witzmann képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Magyar Szocialista Párt képviselőcsoportja részéről két vezérszónok lesz. Elsőként megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Már egypár éve találkozgatunk itt az államtitkár úrral, és elég heves viták szoktak kialakulni az ellenzék és a kormánypárt részéről, amikor adótörvényekről, megalapozóról beszélünk, vagy akár a költségvetésről. Én három területtel szeretnék foglalkozni: a szociális szakterülettel, a rendvédelemmel, honvédelemmel és a gazdasági-pénzügyi szakterülettel, és majd Heringes képviselőtársam a többi részéről fogja elmondani a véleményét. A szociális területet érintően a főbb változások: négy támogatás esetében minimális mértékben emelik a jövedelemhatár mértékét, amivel az adott ellátásokra többen válhatnak jogosulttá; egy esetben emelkedik az adható ellátás mértéke; illetve bevezetik a kivételes rokkantsági ellátás intézményét, amivel olyanok is kaphatnak ellátást, akik eddig nem rendelkeztek kellő biztosítási idővel. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi törvény módosítása: az időskorúak járadéka nevű ellátás azoknak a nyugdíjkorhatárt betöltött személyeknek jár, akiknek nincs jövedelmük, vagy az nem éri el a meghatározott jövedelemhatárt. A tervezet alapján ezt jövőre 5 százalékkal emelik. Így a jövőben alapesetben a nyugdíjminimum 80 százaléka helyett 85 százalék, egyedülálló 75 év alattiak esetén a nyugdíjminimum 95 százaléka helyett 100 százalék, egyedülálló 75 év felettiek esetén a nyugdíjminimum 130 százaléka helyett 135 százalék lesz a jövedelemhatár, valamint 2018-tól az éves nyugdíjemelés mértékével emelkedik az a küszöb, amelynek pontos összegét kormányrendeletben fogják meghatározni. Mindez összhangban van azzal a korábban elfogadott módosítással, miszerint 2018-tól a támogatás összege is a nyugdíjemelés mértéke szerint emelkedik majd. Az egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti támogatás összegének meghatározásánál megmarad a 2006-os, családi segélynél alkalmazott, úgynevezett fogyasztási egység alapján számolt jövedelemszámítás. Jelenleg az ellátás összege a fogyasztási egység alapján számolt családi jövedelemhatár és a család összjövedelmének különbözete, de maximum a nettó közmunkabér 90 százaléka. Ugyanakkor a családi jövedelemhatár képlete a család fogyasztási egységeihez tartozó arányszám és a nyugdíjminimum 92 százalékának szorzata. Ez utóbbi szorzó 95 százalékra emelkedik - konkrétan ez azt jelenti, hogy a szorzó 26 220 forint helyett 27 075 forint lesz. Az ellátás nagyjából 14 ezer embert érintett 2015-ben. A jogosultak 98 százaléka egészségkárosodás alapján jogosult az ellátásra. A normatív közgyógyellátás esetén használt jövedelemhatár is 5 százalékkal emelkedik. Mindez azt jelenti, hogy ha a családban az egy főre jutó havi jövedelem nem éri el az eddigi 28 500 forintot, ehelyett a 29 925 forintot, illetve egyedül élő esetén a 42 750 forint helyett 44 175 forintot, akkor kaphat valaki közgyógyellátást. Ez mindössze nagyjából azt tudja kompenzálni, amennyivel évente emelkedik egy kisnyugdíjas járadéka. A normatív közgyógyellátás nagyjából 60 ezer embert érintett 2015-ben, emellett van 230 ezer alanyi jogú ellátott, és akkor még körülbelül 10 ezer fő méltányossági alapon volt jogosult, amit azóta már megszüntettek. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény módosítása. A rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény egyes eseteinél is 5 százalékkal emelkedik a jövedelemhatár. Valami oknál fogva az államtitkár úréknál itt most a költségvetés megalapozásánál ez az 5 százalék bekattant, majd biztos el fogja magyarázni az államtitkár úr, hogy miért. Alapesetben a nyugdíjminimum 130 százalékáról nő 135 százalékára, speciális esetekben - egyedülálló szülő neveli, fogyatékos a gyermek, vagy tanuló gyermek van a családban - ez az eddigi 140 százalék helyett 145 százalékra nő. Minderről az indoklásban volt képük azt odaírni, hogy ez egy további lépés a kormány által a korábbi években a családok anyagi biztonságának megerősítése érdekében tett intézkedésekhez. A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról. Lehetővé teszik, hogy a rehabilitációs ellátás a feltételek fennállása esetén ismételten is megállapítható legyen - eddig erre csak akkor volt lehetőség, ha korábbi vizsgálatnál figyelembe nem vett, később keletkezett egészségkárosodás történt -, továbbá bevezetik a kivételes rokkantsági ellátás intézményét. Ezzel lehetővé válik annak a személynek is rokkantsági ellátást megállapítani, aki az egyébként elvárt biztosítási idő csupán felével rendelkezik, és rehabilitációja nem javasolt, keresőtevékenységet nem végez, és rendszeres pénzellátásban nem részesül. Előnyben kell részesíteni azt a kérelmezőt, aki az egyébként szükséges biztosítási idő 90 százalékával rendelkezik. A kérelem a biztosítási idő meglétének hiányában hozott döntés véglegessé válása után adható be, de csak hat hónapig. Az ellátás összege az egyébként megállapítható ellátás összegének 65 százaléka. A módosítás leszögezi, hogy a kivételes rokkantsági ellátásnál a felülvizsgálat során megállapított ellátási összeg állapotjavulás esetén sem lehet kevesebb a felülvizsgálatot megelőző hat hónapra járó ellátás összegénél. [[13.50]] A kivételes ellátás azonban csak egy adott keretösszegig igényelhető; ha ez kimerül, akkor a következő években kell próbálkozni. A keret mértékéről egyelőre nincs információnk, államtitkár úr. Néhány észrevétel a módosításokkal kapcsolatban. Mivel a támogatások összegét egy kivétellel nem emelik, így felvetődhet azok módosító javaslatokkal történő emelése, bár ezek mind úgynevezett túlterjeszkedő javaslatok lennének szerintünk. Érdekes hangsúlyozni, hogy a kormány ezen lépésekkel csupán felszíni kezelést hajt végre. Amikor a nyugdíjminimumról beszélünk és 5 százalékos emelésekről: ma Magyarországon a nyugdíjminimum 28 500 forint, ha jól tudom, államtitkár úr, és egy 5 százalékos emelés tudjuk, hogy 28 500 forintnál mit jelent egy család részére. Néhány száz forintról beszélünk. A kivételes rokkantsági ellátás bevezetésével végképp elismerik, államtitkár úr, a rokkantrendszer átalakításának a kudarcát, még akkor is, ha esetleg csak néhányuknak adják vissza ezt az ellátási módot. És mivel keret van megszabva ennél a módosításnál, verseny alakulhat ki. Államtitkár úr, mennyi lesz éves szinten ennek a rokkantsági ellátásnak a kerete, tudjuk már meg, és miért kell egy felső határt szabni? Én úgy gondolom, hogy ha valaki rokkanttá válik, akkor nem kell felső határokat szabni, hanem aki rokkant, annak az ellátását biztosítani kell. A gazdasági és pénzügyi szakterületnél néhány észrevétel. A legsúlyosabb változás a szerencsejáték-felügyeleti hatáskör NAV-tól történő megvonását jelenti. Az adótörvényeknél már elmondtam államtitkár úrnak, hogy 2012 után tették kétszereplőssé, majd most háromszereplőssé a kaszinóbizniszt. Bánki Erikre hivatkozom folyamatosan, aki egy vitában elmondta, hogy letisztították a piacot - hát, ezt sikerült tökéletesítenie a kormánynak -, és 2012 előtt körülbelül 70 milliárd forint adóbevétele volt a kaszinóiparból, a szerencsejáték ezen részlegéből az államnak, most pedig azt látjuk, igaz, hogy államtitkár úr megmagyarázta, hogy miért nem kell az Andy Vajna tulajdonában lévő kaszinókat a NAV-hoz bekötni, most már még a felügyeleti jog is ki fog onnan kerülni. Szeretném megkérdezni államtitkár urat, hogy erre miért van szükség, miért kell ezt a törvényt így módosítani. S ugyebár folyamatosan a korrupcióról beszélünk, itt megint csak azt látjuk, hogy nem átláthatóbbá teszik a rendszert, hanem egy következő mutyit készítenek elő. Köszönöm szépen, elnök úr, és majd a rendes hozzászólásban folytatnám a hozzászólásomat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megadom a szót Heringes Anita képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Ismét egy olyan javaslat fekszik előttünk, amelyben módosítunk minden olyat, amit nem szeretnénk, hogy a sajtó és a közvélemény észrevegyen. Minden olyan dolgot ilyenkor szokott a kormány módosítani, amiben van valami, amit el kell dugni, amire vigyázni kell, hogy ki ne derüljön, hogy mi van a háttérben. Nagyjából ennél a költségvetést megalapozó törvénynél ez érezhető is. Minden egyes ponton érezzük azt a pici félrekacsintást, ami a sajátjaik felé történik, hogy nekik megalapozzák a következő évi lehetőségeiket, a következő évi bevételeiket, de hát hozzá vagyunk szokva ettől a kormánytól, hogy csak a haverok kiszolgálása a legfontosabb cél. Képesek ezért törvénymódosításokat is tenni, akár adóról, akár bevételről, akár bármiről legyen szó. A cél, hogy az utolsó évi kormányzásuk évében még jól kistafírungozzák ezeket a haveri cégeket, barátokat, egyesületeket, civil szervezeteket. Bárándy Gergely képviselőtársam majd hosszasabban fog szólni az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról és a civil szervezetek működéséről szóló törvény módosításáról, hiszen abban is valahogy a félrekacsintást és a zsebre dugott kezeket láthatjuk, hiszen azon kezeket dugják egymás zsebébe, ahol valamilyen pénzt el akarnak dugni vagy valamilyen pluszlehetőséget kívánnak biztosítani az álcivil szervezeteknek. Ezt a kifejezést önöknek köszönhetjük, azóta létezik a kormányközeli álcivil szervezet, amióta önök vannak kormányon. A plakátháborút tovább folytatják ebben a módosításban. Lassan már tényleg ott tartunk, hogy csak egy maradhat, egy a pálya, csak az maradhat, ami önöknek megfelel. Nyilván lesz majd olyan frakció, amelyik erről hosszasabban fog szólni, de azt gondolom, hogy ez a plakátháború a demokrácia megcsúfolása, hiszen nem ez az a dolog, amihez hozzá kéne nyúlniuk, hanem tán tiszta pályát kéne teremteni. Tiszta pályán tessenek nyerni egy választást, és ne úgy, hogy a reklámozás lehetőségét a reklámhordozók szabályozásával befolyásolják, akár még a választási eredményeket is és másoknak a lehetőségeit! De nézzük a foglalkoztatási részt, mert abban is nagyon szép félrekacsintásokat láthatunk, csak sundám-bundám dolog van benne. Felmerül bennünk a kérdés, hogy amikor jelentős munkaerőhiány mutatkozik Magyarországon, miért a Nemzeti Foglalkoztatási Alap forrásaiból kell finanszírozni a nem állami foglalkoztatási szerv által nyújtott munkaerőpiaci szolgáltatások nyújtását. Ezek szerint az állami foglalkoztatási szerv nem képes ellátni egyik alapvető feladatát, vagy ha plusz munkaerőpiaci szolgáltatásokat kell igénybe venni, akkor valójában nincs is munkaerőhiány. A pályaválasztási és munkaerőpiaci szolgáltatásokkal kapcsolatos információnyújtásra az állami foglalkoztatási szerv már most is fel tudja használni a Nemzeti Foglalkoztatási Alap forrásait. Szintén kérdésként fogalmazható meg, hogy kik lesznek azok a szervezetek, és milyen tulajdonosi háttérrel rendelkeznek, akik pénzügyi támogatást kapnak majd a munkaerőpiaci szolgáltatások nyújtására. Ha a kormányzat jelenlegi szándékaiból indulunk ki - mert abból kell kiindulni -, akkor a személyre szabott szolgáltatások nyújtását magas színvonalon végző civil szervezetek vélhetően nem kaphatnak majd az alap forrásaiból támogatást a céljaik megvalósításához. Csak reménykedni lehet, hogy a Nemzeti Foglalkoztatási Alap forrásai jó kezekbe kerülnek, nem veszítik el közpénzjellegüket, és valójában a közfoglalkoztatottak, a pályakezdők, a hátrányos társadalmi csoportok munkaerőpiaci helyzetének javítására fordítódnak majd. Remélhetőleg nem nyúlják le a Nemzeti Foglalkoztatási Alap forrásait a munkaerőpiaci szolgáltatást nyújtó nem állami szervezetek. Felettébb érdekes, hogy a szerencsejáték-felügyeleti hatóság vezetője át nem ruházható hatáskörben felhatalmazást kap a kormánytól, hogy a közszolgálati tisztségviselőkről szóló törvényben meghatározott illetményrendszerre vonatkozó szabályoktól eltérő személyi illetményt állapítson meg. A személyi illetmény maximuma elérheti a KSH által hivatalosan közzétett, a tárgyévet megelőző évre vonatkozó nemzetgazdasági havi átlagos bruttó kereset tízszeresét. Ahogy mi számoljuk, ez olyan 2 millió 478 ezer forintos fizetést is adhat majd, ami, azt gondolom, az átlag magyar állampolgár számára egy elérhetetlen összeg. 2 millió 478 ezer forintot egy átlag magyar állampolgár egész életében nem lát egyben, nemhogy egyhavi fizetésként. Itt szükséges megjegyezni, hogy az állam például a többségi állami tulajdonú vállalatok munkavállalóinak három év tekintetében alig akarta megadni a 30 százalékos béremeléseket, valamint azt, hogy azok a köztisztviselők, akik például önkormányzatoknál, az alapvető jogok biztosi hivatalánál, az Állami Számvevőszéknél vagy akár itt az Országgyűlés Hivatalánál kerülnek foglalkoztatásra, 2008 óta, azaz kilenc éve nem részesültek illetményalap-emelésben. Azt nem tudom, hogy az itt dolgozó munkatársak nagy részének hogy tudnak ezek után a szemébe nézni, hiszen azon bizottsági dolgozók, akik segítik a képviselők munkáját, akik segítenek nekünk minden egyes pillanatban, hogy mi jól tudjuk végezni a munkánkat, bizottsági titkárként vagy munkatársként, azoknak az illetményalapja kilenc éve nem növekedett. Önök is elvárják a segítséget ezektől az emberektől, hogy a parlament jól tudjon működni, hogy az Állami Számvevőszék jól tudjon működni, vagy az Országgyűlés Hivatalán kívül az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala jól tudjon működni, viszont nem becsülik meg ezeket az embereket annyira, hogy az illetményalapjukat megemeljék. Azt gondolom, hogy lesütött szemmel kéne járniuk a folyosókon, mert ezek azok az emberek, akik megérdemelnék az illetményemelést. A megváltozott munkaképességű személyek esetében a kivételes rokkantsági ellátás bevezetése részben azokat a nehéz problémákat és élethelyzeteket hivatott kezelni, melyeket a Fidesz-kormányzat teremtett saját magának. [[14.00]] A Fidesz által meglépett rokkantságiellátás-megállapítási rendszer jelentős szigorításával számtalan megváltozott munkaképességű ember került szinte kilátástalanul rossz anyagi és megélhetési helyzetbe. Ezen a sokak számára már évek óta tartó szenvedésen kíván némiképp enyhíteni a kormányzat a szabályozások bevezetésével. De mint ahogy elmondtam, önök teremtették ezeket a helyzeteket. Most próbálnak enyhíteni. Csak, tudják, amikor az ember ezeket az embereket ilyen rossz helyzetbe teszi, akkor nem utólag, majd évek múltán kell megpróbálni enyhíteni a szorításon, hanem nem kellett volna őket ilyen helyzetbe hozni. Igazságtalan, amit ezekkel az emberekkel tettek. De ezt önök legbelül, a lelkiismeretükben valószínűleg jól tudják.De miután tudjuk, hogy a képviselőtársak és a kormányzat vezetőinek nagy része nem jár az átlagállampolgárok között, ezért valószínűleg nem is találkoznak ezekkel a problémákkal, ezekkel az élethelyzetekkel, azokkal az emberekkel, akiket ilyen helyzetbe sodortak. Megjegyzendő, hogy a mostani szabályozás bevezetése nem újszerű megközelítés. Hasonló rendszer működött már anno is, és azt gondolom, olyan rendszert kéne létrehozniuk önöknek, amit egyébként még az MSZP-kormány vezetett be ezen a területen. Mert az szolidáris volt, és ez ezen embereket nem abba a helyzetbe sodorta, ahová önök tették.Azt gondolom, hogy a költségvetést megalapozó törvény, ami itt fekszik előttünk, csak és kizárólag a saját haverjaik még jobb lehetőségbe hozásáról szól, semmi másról. Területeket adnak nekik, ahol még több pénzt lehet majd hazavinni a közből. Ilyenkor szokták önök nagyon szépen elmondani, hogy ezek azok az összegek, amelyek valahogy elveszítik közpénzjellegüket. Azon területeken emelik a fizetéseket, ahol nem kéne, és ahol igazán kéne, ahol a segítő munkatársak vannak, ott nem teszik. Önök nem látják a kisemberek, az átlagdolgozók problémáit. Ez a legnagyobb baj. Ezért azt gondolom, hogy újból át kéne gondolniuk ezt az egészet, csak az a baj, hogy tudjuk, hogy annyi szolidaritás önökben nincsen, hogy az emberek fejével gondolkodjanak, és egy olyan javaslatot tegyenek le az asztalra, ami róluk szól, és nem saját magukról és a haverjaikról. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most megadom a szót Hargitai János képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Bevallom, a két szocialista képviselő hölgy hozzászólását hallgatva, előtte az a gondolatom támadt, elmondom, és mindjárt mondom, hogy máris tárgytalan, amit kigondoltam, hogy talán ez az a törvény, amit nem is kellene önállóan tárgyalnunk, hanem ezt lehetne a költségvetési törvénnyel együtt tárgyalni. Ezt mindössze arra akartam alapozni, mert nem teszünk mást ilyenkor mi, képviselők, mint ismertetjük a törvényt. Hiszen ez egy eszközjellegű törvény, a költségvetést szolgáló törvény, egyszerűen a költségvetés végrehajtási feltételeit teremti meg. [[Dr. Bárándy Gergely közbeszól.]] De! De hallva a két képviselő hölgy hozzászólását, ez a gondolatom máris tárgytalan, mert látom azt, hogy ellenzéki képviselőként itt elragadhatja az embert a fantáziája, és beszélhet mindenről, aminek nem sok köze van ehhez a törvényhez. [[Dr. Bárándy Gergely és Bangóné Borbély Ildikó: Ott van benne a törvényben.]] Ezért már megéri, tehát az én javaslatom csak egy gondolatkísérlet volt önmagamnak. [[Dr. Bárándy Gergely: Rossz gondolat.]] Nem veszem már magam sem komolyan, mert nem akarom az ellenzéki képviselők gondolati száguldozását megakadályozni. Azonban az tény, hogy az államháztartási törvény, ha azt nem is írja elő, hogy hogyan tárgyaljuk ezt a törvényt, de hogy egy önálló törvényben terjessze be a kormány, az az államháztartási törvény elvárása. Ennek tesz eleget a kormány, amikor önálló törvényben idehozza ezt a technikai törvényt, mondom, ami nélkül a költségvetést végrehajtani sem lehetne. Ma ilyen törvényeket tárgyalunk. A mai nap a holnapi napról szól, a holnapi napnak az előfutára, amikor a költségvetés kerül elénk. Hiszen tárgyaltuk már a költségvetés bevételi oldalát megalapozó adótörvényeket, most az összes többi törvényt, ami a költségvetés végrehajtását alapozza meg. És még előttünk lesz az idei évi költségvetési törvény módosítása, ami szintén kihatással van a holnap tárgyalandó költségvetési törvényre.Huszonkilenc törvényhelyet nem fogok én sem ismertetni, de néhányat, amit fontosnak gondolok, én is kiemelem. Elsőként talán a ’93. évi III. törvényt, ami a szociális igazgatásról és a szociális ellátásról szól. Ennek a törvénynek a módosítása az, ami leginkább sokakat, remélem, sokakat érinthet, és ezért érdeklődésre tarthat számot, hiszen emelkedni fog az időskorúak járadéka, a járadékra jogosultak száma és ilyen szempontból a jövedelemhatár. Emelkedik a jövedelemküszöb a közgyógyellátásnál mintegy 5 százalékkal, tehát ezt az ellátási formát is többen érhetik el. Az egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti támogatás összegének emelésére is javaslatot tesz ez a törvénymódosítás.Egy gazdasági ügyekkel összefüggő törvényt említek meg, a ’95. évi XXXIII. törvényt, a találmányok szabadalmi oltalmáról szóló törvényről van szó. Azok a vállalkozások, amelyek korai fázisú vállalkozásokat fognak támogatni, adóalap-kedvezményben részesülnek, és az ő nyilvántartásukat a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala látja majd el. Fontosnak gondolom, és talán sokakat vagy többeket érinthet a ’97. évi XXXI. törvény, a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény módosítása. Itt is olyan kedvezményeket, plusz ellátási feltételeket emelünk meg, ami emeli azok számát, akik ezeket az ellátásokat megkaphatják.Ami itt a szocialista képviselők esetében vitára adott okot, és valami rendkívül nagy gorombaságra gondolnak akkor, amikor a szerencsejáték szervezéséről szóló ’91. évi XXXIII. törvényt módosítjuk, és az adópolitikáért felelős miniszter és a szerencsejáték felügyeletét ellátó hatósági feladatokat ellátó miniszter között hatásköri pontosításokat teszünk, itt valami kaszinóbizniszt emlegetnek önmagukban ettől a képviselők. A törvény viszont arról szól, hogy egy, az EGT-államok szerencsejáték-szabályozásáról szóló jogszabály az, ami kikényszeríti ezeket a módosításokat, hogy a szerencsejátékot, azt az új hatóságot, amit létrehozunk, ki felügyelje. Én helyeslem, hogy azt ne az adópolitikáért felelős miniszter felügyelje, mert az adópolitikáért felelős miniszter nézőpontjában csak költségvetési bevételek állnak, ő erre fókuszál, míg egy hatóságnak más feladatai is lehetnek. Tehát én nemhogy nem találom gondnak ezt a szétválasztást, hanem ilyen szempontból még inkább szerencsésnek gondolom. [[Szávay Istvánt a jegyzői székben Ikotity István váltja fel.]] A kis- és középvállalkozásokról és fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény is módosításra kerül. Ezt egy EU bizottsági rendelet kényszeríti ki, bizonyos pontosításokat teszünk annak 1. melléklete okán, és a Vállalkozásfejlesztési Tanács munkájában tanácskozási joggal részt vevő szervezetek körét növeljük. Ami fontos, és ez összefügg érdemben a jövő évi költségvetéssel, az a honvédelmi kérdések kezelése. Nagy kritika tárgya, hogy keveset költünk ezen a területen, GDP-arányos elvárásai vannak a NATO-nak, hogy mennyit kellene védelemre költenünk. Ennek nagyon sok európai ország, mi sem teszünk eleget. A kormány döntött arról, hogy ezeket a kiadásokat fokozatosan növelni fogjuk. Megjegyzem, Magyarország biztonsági helyzete, a migrációs helyzet önmagában is indokolja, hogy ezeket a költségeket növeljük. És ha már növelnünk kell ezeket a költségeket, akkor tegyük úgy, hogy teremtsünk meg vagy hozzunk létre részben egy olyan iparágat, aminek valamikor, valamilyen módon voltak hagyományai Magyarországon, és ez fejleszthető. Ez összefüggésben van ilyen szempontból az Irinyi-tervvel. Ez a módosítás, amiről itt beszélek, külkereskedelmi tevékenységgel összefüggő engedélyezési eljárásokat szabályoz, egyszerűsít és átláthatóbbá tesz. Az egyesülési jogról, közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szól egy 2011. évi törvény. [[14.10]] Erről is beszéltek szocialista képviselőtársaim, egész más összefüggésben. Én egyelőre csak annyit látok ennek a törvénynek a módosításánál, és azt helyeslem, hogy a civil információs centrummal kapcsolatos rendelkezések, amik nem voltak törvényi szinten szabályozva, most törvényi szintre kerülnek, és ha úgy tetszik, ennek mintájára létrejön a „család, esélyteremtő és önkéntes házak” megteremtésének szabályozási szabályzata. Szocialista képviselőtársaim szóba hozták, részben egyetértek velük, amikor a rehabilitációs ellátás területén bekövetkező változásokat üdvözölték, csak azt mondták, hogy ezzel mi belátjuk azt, hogy egy elhibázott szabályozási területen most korrekciókat teszünk. Beszéljünk itt is őszintén egymással! Az kétségtelen, hogy egy nagyon fájdalmas átalakítása volt az államizgatás rendszerének, és még inkább azok számára, akik ezeket az ellátásokat igénybe vették. De azért jól tudjuk, hogy Magyarországon kialakult egy olyan gyakorlat, hogy más, velünk összevethető országokhoz képest nagyságrendekkel volt nagyobb a rokkantellátásban részesülők vagy a rokkantnyugdíjjal rendelkezők száma. Ez egy tarthatatlan helyzet volt. Már az előző megszólalásomban, egy másik törvény kapcsán is beszéltem arról, hogy mindent megtettünk azért, hogy növeljük azoknak a körét, akik Magyarországon képesek adót fizetni. Tarthatatlan volt az a helyzet, hogy Csehországgal összemérve nálunk nagyságrendekkel kisebb volt a foglalkoztatottak száma az önök időszakát megnézve, és akik foglalkoztatva voltak, azok se fizettek adót. Ez függött össze az előző törvény vitája során a minimálbér adóztatásának vagy nem adóztatásának kérdéskörével, és gyakorlatilag ez is ide nyúlik vissza. Át kellett gondolnunk ezt a rendszert. Ezek az emberek persze áldozatok, azt én elfogadom önöktől. Akkor, amikor privatizáltak annak idején, a rendszerváltás után nyakló nélkül, elhibázottan, akkor [[Bangóné Borbély Ildikó és Heringes Anita önmagukra mutatva: Mi?]] gazdaságpolitikai eszközök híján megoldást abban láttak, hogy embereket egyszerűen a rokkantellátások rendszerében is segítettek, és így sok százezer ember zúdult ilyen ellátásokra. [[Bangóné Borbély Ildikó: Ez nem igaz!]] Nyilvánvalóan itt szükséges volt korrekciót tenni. Én helyeslem azt, amit ez a törvény hoz, és ilyen szempontból részben még igazat is adok önöknek, hogy puhítani kell ezeket a szabályokat akkor, amikor újra megteremtjük a kivételes rokkantsági ellátás megállapításának a rendszerét, mert vannak olyan személyek, akik méltányolható okból nem tudtak annyi jogosultsági időt szerezni maguknak, hogy ezért ellátást kapjanak, de ha ennek a felét megszerezték, ne maradjanak semmilyen ellátás nélkül. Ez helyeselhető, ezt önök is megemlítették. És nyilvánvalóan, ha egy hatóság arról dönt, hogy az adott személynél továbbra is szükség van rehabilitációs szolgáltatások nyújtására, akkor az érintett személy a tartós munkaerő-piaci integrálásához újra jogosult lehessen rehabilitációs ellátásra. Ezekről a módosításokról szól ez a törvény. Ha úgy tetszik, finomítjuk azt a rendszert, amit létrehoztunk, az érintettek miatt. Baranyában egyébként sok ilyen ember van, elsősorban a bányavilág felszámolása okán is. Ha többen juthatnak ellátáshoz, az ilyen szempontból helyeselhető. Ezek azok a törvényi helyek, amiket szerettem volna kiemelni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, Hargitai képviselő úr. Most megadom a szót Hegedűs Lorántnénak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, jegyző asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A magam részéről a szerencsejáték-felügyeleti hatóság létrejöttével szeretnék legelsősorban foglalkozni, mert itt kormánypárti, illetve ellenzéki oldalról egymásnak eléggé ellentmondó érvek és vélemények fogalmazódtak meg. Ezért most szeretném pontról pontra végigvenni a törvényjavaslatban szereplő előterjesztéseket, amik módosítják például a NAV hatáskörét is. Először is, pont ezzel szeretném kezdeni, tehát magyarul, hogy a NAV hatásköréből, ezért ezzel együtt a nemzetgazdasági miniszter hatásköréből, kikerül a szerencsejátékkal kapcsolatos engedélyezés, nyilvántartás, illetve az engedélyekben foglaltak ellenőrzése és azok hatósági felügyelete. Ön előtt abban a székben nem is olyan régen Tállai András ült, aki kerek perec letagadta, hogy ezek után bármilyen értelemben változna a NAV hatásköre a szerencsejátékkal kapcsolatban. [[Dr. Hargitai János közbeszól.]] De ha elolvassuk szóról szóra, betűről betűre a törvényt, akkor azt kell lássuk, hogy sajnálatos módon pont a NAV-ot felügyelő államtitkárnak fogalma sincs arról, hogy mit tartalmaz ez az előterjesztés. [[Dr. Hargitai János: Nem igaz!]] Igen, nehezen elképzelhető, hogy van ma Magyarországon olyan államtitkár, akinek fogalma nincs, hogy a hatáskörébe tartozó szerv ezentúl milyen módon kell hogy működjön. És még egy dolgot szeretnék ehhez hozzátenni, hogy ahogy a módosító pontok a NAV kapcsán teljes egészében kitakarítják a magyar jogrendet, tehát a NAV és a szerencsejáték, ez a két szó sehol nem szerepelhet ezentúl egy jogszabályon belül, úgy azt is szabályozzák, hogy azon nyilvántartásokból is, amelyek egyébként összekapcsolhatóak a NAV működési területén belül, kikerül a szerencsejáték. Tehát igen, a NAV-nak ezentúl gyakorlatilag semmilyen rálátása nem lehet majd arra, hogy mi és hogyan folyik a kaszinókon belül. Ebből a törvényből ez következik. Én őszintén elhiszem, hogy nem ez volt az önök szándéka, de sajnos a kodifikáció során ez került bele a törvényjavaslatba. Nagyon kérem az államtitkár urat, segítsen értelmezni számunkra ezt a részt, és próbáljon meggyőzni minket ennek az ellenkezőjéről, mert ha ez így van, ahogy jelenleg szerintünk most le van írva a törvényjavaslatban, ez egy életveszélyes dolog. Ez számunkra azt jelenti, és minden magyar adózó számára azt jelenti, hogy Magyarországon vannak egyenlők és vannak egyenlőbbek. Van, akit teljeskörűen tud a magyar adóhatóság ellenőrizni, minden szempontból, és van olyan, nevezetesen Andy Vajna, akit viszont nem, és aki tekintetében semmilyen felügyeleti jogköre nem lehet a NAV-nak. Olyannyira, hogy a törvényjavaslatban az is megvan fogalmazva, hogy egyedi ügyek tekintetében a NAV nem kérhet felvilágosítást ettől a szerencsejáték-felügyeleti hatóságtól. Tisztelt Államtitkár Úr! Azt is meg szeretném kérdezni, ugyan mondja már meg nekünk, hogy ki lesz a kaszinóminiszter. És miért nem alkalmas erre az ön tisztelt főnöke? Tehát Varga Mihály ezt a feladatot vajon miért nem tudja ellátni? Tételezzük fel, hogy egy másik adóhatóságot is létre kell hozni, kvázi egy alternatív adóhatóságot, ami speciálisan csak a szerencsejáték kérdésére tud fókuszálni, de egyébként ez miért nem maradhat tulajdonképpen az NGM hatáskörében? Tudniillik ebből a törvényből az is egyértelmű számunkra, hogy a nemzetgazdasági miniszter feladatköréből is kikerül ez a történet. Vajon ki lesz az új kaszinóminiszter Magyarországon? Ki az, aki ezentúl ezért a feladatért felel?Aztán az is le van írva, hogy azok a munkatársak, akik itt fognak dolgozni, ennél az új felügyeleti hatóságnál, kormánytisztviselők lesznek. A kormánytisztviselők, csakúgy, mint a köztisztviselők, egyfajta bértábla alapján kapják a fizetésüket, ami különböző osztályokba, fizetési fokozatokba sorolja őket a végzettségük, illetve a mögöttük lévő munkaévek alapján. [[A jegyzői székben dr. Tiba Istvánt Móring József Attila váltja fel.]] Na, nem ezeket az embereket! Mert akik itt fognak dolgozni, azokat úgymond felmentik ezen bértábla alól, mondjuk, fejezzük így ki, és rájuk az lesz az irányadó, hogy a mindenkori havi bruttó átlagkereset maximum tízszeresét kereshetik meg. Azok az emberek, akik ma köztisztviselőként vagy kormánytisztviselőként dolgoznak, körülbelül azt kapják meg, ami a havi bruttó átlagkereset. Ez a tavalyi év tekintetében 263 ezer forint volt. Ezek az emberek ezen papír szerint 2 millió 630 ezer forintot kereshetnek. Először: a NAV dolgozói, akik eddig is ellátták ezt a munkát, vajon miért nem érdemelnek meg ilyen fizetést? Vajon ők nem legalább annyira felelősségteljes munkát végeznek, mint akik itt fognak dolgozni ennél az új szerencsejáték-felügyeleti hatóságnál? Egyáltalán a magyar köztisztviselői kar és a kormánytisztviselői kar miért nem érdemel meg ilyen fizetést? [[14.20]] Mi lesz a dolguk valójában azoknak az embereknek, akik itt fognak dolgozni ebben a felügyeleti hatóságban? Ha önök ki akarnák tisztítani ezt a piacot, és most nem olyan értelemben, ahogy itt az előbbiekben elhangzott, hogy szó szerint tabula rasát csináltak - és most gyakorlatilag egyetlenegy ember, nevezetesen Andy Vajna az, aki Magyarországon kaszinókat üzemeltethet, a Szima Gábort leszámítva -, hanem olyan értelemben akarnák, hogy teljes egészében ezt a gazdasági szegmenst ki akarnák fehéríteni, akkor azonnali hatállyal, de legalábbis évekkel ezelőtt már be kellett volna hogy vezessék oda is az online adógépeket. De nem ez történt, hanem most egy olyan hatóságot hoznak létre, ahol valami miatt a munkatársak jóval többet kapnak. Vajon mi lesz az ő feladatuk? Miért kapnak ennyi pénzt? Talán csak nem azért, hogy félrenézzenek? Hogy éppen hogy ne vegyék észre azt, ami ott folyik az egyes kaszinókban? Mert más észszerű magyarázatot, megmondom őszintén, nagyon nehéz találni. Ja, és még egy dolog az online gépek kapcsán: minden magyar kisvállalkozónak, függetlenül attól, hogy egyébként mennyi volt az éves árbevétele, mennyire tehetős emberről van szó vagy nem tehetős emberről, kötelezettsége volt, hogy ha a törvény előírta számára, ő maga vásárolja meg ezeket a bizonyos online gépeket. Adott a minisztérium nem túl nagy támogatást ezeknek a beszerzéséhez, de messze nem elegendőt ahhoz, hogy ezek a kisvállalkozók ezeket meg tudják venni. Tehát magyarul, a vállalkozónak volt a költsége, hogy úgymond a magyar gazdaság fehéredjen. De ez a hatóság, ami most fel fog állni a szerencsejáték kapcsán, ez a magyar adófizetőknek lesz a költsége. Ez mindannyiunk költsége lesz azért, hogy hát, jól vagy rosszul, de felügyelje a szerencsejáték egész műfaját. Én azt gondolom, hogy e tekintetben is elég komoly igazságtalanság van. Ami a szociális ellátásnak a különböző járulékait, támogatásait, illetve kedvezményeit illeti, ami a törvényjavaslatnak egy jelentős része, azt láthatjuk - továbbiakban áttérve egy másik pontra -, hogy igen, 2, maximum 5 százaléknyi emelés van az egyes pontok kapcsán, ami elég fájó ahhoz képest, hogy valóban elég régen voltak ezek a bizonyos százalékok rendezve, emelve. Összességében olyan alacsony limitet szabnak meg így is, olyan minimális szintre teszik ezt a mértéket, hogy sajnálatos módon ez egyébként összességében egy komoly társadalmi probléma kezelésére nem alkalmas. Még egypár pontot szeretnék mindenképpen megemlíteni. Az egyik: egy nagyon érdekes és technikai jellegű módosító pontnak lehet minősíteni látszólag, ez a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényjavaslat egy nagyon kis szeletének a módosítása; nevezetesen, hogy a nemzetgazdasági miniszter egy másik felhatalmazás alapján adhat majd ki rendeletet egy korábbi állapothoz képest. De ha megnézzük, hogy mi ez a téma, ami kapcsán a pénzügyminiszter rendeletet fogalmazhat meg, azt kell hogy lássuk, hogy ez a migránsletelepedési-kötvényeknek a kérdése. Államtitkár úr, mély tisztelettel hadd kérdezzem már meg, hogy nem múlt év novemberében-decemberében fogalmazták meg önök azt, talán éppen az ön kedves minisztere, hogy ki fogják vezetni ezt az egész letelepedésikötvény-bizniszt a magyar piacról, hogy egyáltalában megszüntetik ezt a műfajt? Vajon, ha törvénymódosítást adnak be ebben a kérdéskörben, nem az lett volna a tisztességes, a becsületes és a következetes eljárás, hogyha ezt az egész paragrafust, ami ezt a kis pontot is módosítja belül technikai jelleggel, egyszerűen kiveszik a magyar jogrendből? De nemcsak Varga Mihály miniszter ígérte ezt meg, Lázár miniszter úr is megígérte, sőt maga Orbán Viktor is tett ezzel kapcsolatos kijelentéseket. Talán egyedül Rogán Antal volt az, aki ebben a kérdésben meglehetősen tartózkodóan nyilatkozott, talán egyszer sem lehetett tőle hallani, hogy kivezetnék a migránskötvényeket. De ez, mondjuk az ő esetében talán érthető is. Kérem, hogy válaszoljon nekünk itt és most, és egyértelműsítse számunkra, hogy ezen pont módosítása után mikor fog következni az, hogy a migránskötvényeket kivezetik a magyar állampapírpiacról. A kormánytisztviselőkről, köztisztviselőkről szóltam itt az imént, de van egy olyan pont, ami szintén egy kis technikai apró módosítás tulajdonképpen a törvényben, de annál fájóbb bizonyos munkavállalók számára. Ugye, a kormánytisztviselőkből - az állami tisztviselőkről szóló törvény alapján - tavaly június-júliustól kiváltak az állami tisztviselők, és ők egy teljesen másik bérezés szerint kapják most a fizetésüket; igen, emeltebb mértékben, mint azt a kormánytisztviselők, no pláne a köztisztviselők kapják. De meg volt fogalmazva az ígéret, hogy a kormánytisztviselőkre is ki fogják terjeszteni azt a jogviszony-szabályozást, ami jelenleg az állami tisztviselőkről szól. És ez úgy volt meghatározva a törvényben, hogy 2018. január 1-jétől. Na most, ez egy kvázi életpályamodellként volt felvázolva minden kormánytisztviselő számára, és megdöbbenéssel kellett hogy olvassák ezek az emberek ebben a törvényjavaslatban - én magam is egyébként nagyon megdöbbentem -, hogy mindezt önök kitolják 2019. január 1-jéig. Ez, ha jól tudom, körülbelül egy olyan maximum 40 ezer embert érintene, és ennek a 40 ezer embernek adnánk átlagosan körülbelül bruttó 30 százalékos fizetésemelkedést. Mondja meg nekem őszintén, hogy miért van erre szükség! Miért nem tud az a kormányzat, aki egyébként nap mint nap emeli a vizes vb beruházásának a költségeit milliárdos tételekkel úgy, hogy a kezdeti tízmilliárdról most már a százmilliárdot meghaladó nagyságrendnél tartunk, miért nem tud nagyvonalú lenni ezekkel az emberekkel, és ilyen kis piti módszerrel próbálja őket mesterségesen a víz alatt tartani? Mert igen, azok az emberek, akik ma Magyarországon a köztisztviselői alapilletmény alapján kapják a fizetésüket, gyakorlatilag létminimumon tengődnek, pláne akkor, ha családot akarnak fenntartani. E tekintetben az államtitkár úrral már többször vitatkoztunk, ön azt mondta az én érveimre, hogy örüljünk, hogy a kormányzat nem csökkentette a fizetésüket. Minekutána én azt merészelem állítani, hogy a 2008-as IMF-diktátum után igenis csökkentek ezek a bérek. Továbbra is fenntartom ezt az állításomat, tekintettel arra, hogy a vásárlóerejük durván csökkent. Tehát azok az emberek, két tisztviselő, akik ma Magyarországon mondjuk, két gyereket akarnak eltartani, bizony gyakorlatilag a létminimumon tengődnek, pedig a Gyurcsány Ferenc által az IMF-fel, valamint az EU-val megkötött szerződés - aminek egyébként már régen-régen sírban a helye, hiszen tavaly májusban, egy évvel ezelőtt mondta a miniszterelnök, hogy minden magyar család bontson egy üveg vörösbort, és koccintsunk arra, hogy nemcsak az IMF-től szabadultunk meg, de még az Európai Unióval kötött szerződés - részeitől is megszabadultunk, mert mindenkinek mindent visszafizettünk. Akkor meg önök miért tartják még mindig ezt a pontot érvényben? És, amit megígértek már egyszer ezeknek a szerencsétlen munkavállalóknak, és reménykedhettek benne, miért csalatkoznak már megint ezek az emberek önökben? Miért hazudtolják meg saját magukat, államtitkár úr? Aztán még egy pontot szeretnék említeni, pontosabban még kettőt. Az egyik az állami tulajdonban lévő gazdasági társaságoknál dolgozó munkavállalók, valamint a központosított illetményszámfejtéshez tartozó szerveknél dolgozó munkavállalókkal kapcsolatos adatközlés, adatszolgáltatás, illetve az ő tájékoztatásuk. Olyan szépen, olyan költői módon van megfogalmazva ebben a törvényben, hogy ezek az emberek kapjanak a kormányzattól személyre szabott tájékoztatást mindenféle, munkájukat érintő kérdésben, és ezért az ő munkáltatójuk a kormányzat felé közvetítheti az ő bizonyos adataikat. És akkor ők valójában személyre szabottan fognak majd tájékoztatást kapni a kormány egyes tagjaitól. [[14.30]] Énbennem ez az adatközlés a kormányzat felé, pláne a választások előtt egy évvel pontosan azon emberek kapcsán, akik Magyarországon tisztviselők, a tisztviselői karhoz tartoznak, tehát így vagy úgy, de az államtól kapják a fizetésüket, eléggé rosszízű történetnek tűnik. Joggal merülhet fel, attól tartok, ezekben a munkavállalókban az, hogy azért kell nekik úgymond személyre szabott tájékoztatást küldözgetni, hogy egyben figyelmeztessék is őket, hogy mi a dolguk, mi a kötelezettségük, és hogy milyen lojalitással tartoznak a jelenlegi kormányzat felé. De - hozzáteszem - ezeket az embereket nem nagyon lehet becsapni, tehát olyan gesztusokkal, amiket önök csinálnak, hogy egy évvel eltolják az ő fizetésemelésüket, illetve fizetésrendezésüket gyakorlatilag, mert most nagyon leegyszerűsítve erről szól az az előző pont, amelyről beszéltem, ezek az emberek pontosan tudják, hogy mit várhatnak el önöktől. Ezekkel a kis manipulációkkal tehát, amiket például ez a törvénymódosító javaslat is tartalmaz, szerintem már nem lehet őket nagyon befolyásolni. Végül a településkép-védelmi törvényről, azon belül is a plakáttörvényről szeretnék egy-két mondatot szólni. Én magam itt, ebben a parlamentben az egyik legharcosabb védelmezője voltam annak a törvénynek, a településképi törvénynek, ameddig bele nem tették a plakátokra vonatkozó előírásokat, mert akkor nyilvánvalóvá vált, hogy a településkép védelme, amit önök a törvényben megfogalmaztak, valójában csak álca, igazából nem erről szól a történet. Valójában igenis a plakátháború az oka, a politikai ellenfelek megsemmisítése az oka, hogy ezt az egész történetet kitalálták. Mert a településképnek valóban része a plakát is, az óriásplakát is, de azt higgye el nekem, tisztelt államtitkár úr, hogy maguk a helyi döntéshozók el tudták volna dönteni, hogy mely óriásplakátok zavarják úgymond az összképet, melyek azok, amelyek roncsolják az utcaképet, a tájképet, és így tovább, nem kellett volna azt még ilyen módon külön kihangsúlyozni. És most nemcsak hogy ezt erősítik tovább, de még a bírságokat, a helyszíni bírságokat, illetve a későbbiek során kiróható bírságok összegét is nagyságrendekkel emelik fel. Magyarul tehát ezáltal a helyi döntéshozóknak is azt üzenik, hogy a kormányzat számára ez egy kiemelten fontos háború, amelyben minden eszközt biztosít az egyes településeknek, ők lesznek végeredményben a haszonélvezői, hiszen ők szedik be ezeket a bírságokat, csak jó alaposan tessenek mindenkit megbírságolni. Ebben van az is, és ebből egyértelmű, hogy tisztán politikai célból alkották meg ezt az egész törvényjavaslatot, hogy egyrészt a maximális nagyság, amire a kormányrendeletben foglaltak alapján visszahivatkozik ez a törvénymódosítás is, éppen hogy csak kisebb, mint a jelenlegi szokásos méret, magyarul: éppen hogy minden óriásplakátra fog Magyarországon vonatkozni, továbbá minden olyan szerződéshosszabbítás, amely a jelenleg előttünk lévő törvényjavaslat hatályosulása előtt lett megkötve, gyakorlatilag rosszhiszemű szerződésmódosításnak fog minősülni, magyarul: totalitárius eljárással egy az egyben lefejezik a plakátpiacot. Megmondom őszintén, én nem vagyok az óriásplakátoknak a híve, én azt gondolom, hogy valóban, különösen a külterületi [[Az elnök csenget.]] óriásplakátok nagyon durván roncsolják a tájképet - elnézést, mindjárt befejezem -, de ezzel együtt ez az eljárás, amit önök használnak, az elfogadhatatlan. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Hegedűs Lorántné képviselő asszony, jegyző asszony. Most megadom a szót Schmuck Erzsébetnek, a Lehet Más a Politika képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A megalapozó salátatörvény a költségvetés és az adótörvények kiegészítése, azzal együtt értelmezhető, külön tehát nem értelmezhető, de feltár olyan részleteket, amelyek fontosak és megvilágító erejűek, és a másik két törvényben kevésbé láthatóak. Két fő csoportra szeretném ráirányítani a figyelmet: az egyik a foglalkoztatási intézkedések, míg a másik az új szerencsejáték-felügyeleti hatóság, vagyis Andy Vajna magánfelügyelete. Először a foglalkoztatási szociális intézkedésekről. Amikor a Fidesz 2010-ben hatalomra jutott, egyből nekikezdett durván átszabni a foglalkoztatás állami szabályozását. Kidobáltak mindent, amiről azt gondolták, hogy csak pótcselekvés, mert korábban nem merték keményen, határozottan munkára utasítani és kényszeríteni az embereket, így áldozatul estek az olyan szoft eszközök, mint az információval való ellátás, a képzés, a munkára nem képesek jövedelempótlása. Maradt a munkakényszer és annak emblematikus rendszere, a közmunka, és maradt a sérültek, a munkára nem teljesen képesek megalázása és támogatástól való megfosztása. Hiába mondtuk el már akkor is, hogy a maximum kiegészítőnek szánt eszközök valóban fontosabbak, csak jól kellene csinálni, nem alibizni, mint ahogyan azt a korábbi kormány alatt csinálták. Hiába mondtuk, hogy a kényszerközmunka egyetlen dologra jó: hogy a gyerek lássa elindulni a munkába az apját, de semmi másra nem nagyon. Ha a munkanélküliekkel való foglalkozás középpontjában nem az áll, hogy ők akár több év foglalkozás után a saját lábukon meg tudjanak állni, akkor a közmunka csak bezár, és újratermeli ugyanazokat a problémákat, mint korábban, nincs értelmes termelőmunka, sem a család, sem a település, sem a régió nem jut előrébb. És hiába mondtuk, hogy a rokkantak megalázásától nem lesz jobb senkinek, a csalókat ki kell szűrni, a korábbi rossz kompromisszumot, a munkanélküliek rokkantellátásba tolását meg kell szüntetni, de a valóban csökkent munkaképességűeket, a valóban betegeket nem kell bántani, önök ezt nem hitték el, minden rokkantat csalóként kezeltek. Úgy tűnik, hat év kormányzás után ezt már önök is kezdik megérteni, önök is rájöttek: a munka nélkül tengődőknek több, célzottabb segítségre van szükségük, így elővették azokat az eszközöket, amelyeket korábban félredobtak. Örülünk, hogy hat év kormányzás után rájöttek, hogy a munkanélkülieknek segíteni kell információkkal, képzésekkel, mentorálással, és akkor talán rendes munkát is találhatnak, a jövedelmen kívül méltóságot adva ezzel saját maguknak és családjuknak. Kár, tényleg kár, hogy elvakultságuk miatt erre hat évet kellett várni. Ugyanez zajlott annál a felismerésnél, hogy a multiknak való olcsó bérű bedolgozásból nem él meg az ország, attól nem fejlődünk, béremelésre van szükség. Az a baj, hogy ha egy kormánynál az alapvető felismerésekre hat évet kell várni, az a kormány egy rossz kormány, és a kormányzása káros az országnak. Vajon hol tartanánk, ha a felismeréseik időben megtörténnek? Hány százezer ember élete lenne ma könnyebb? Hány százezer gyerek életkilátása lenne kedvezőbb, mert szüleinek rendes munkája van? Hogy a konkrét intézkedésekre is kitérjek, lehetővé teszik, hogy az állami foglalkoztatási szerv által szervezett, munkaerőpiaci információkat nyújtó állásbörze kiadásaira is lehet használni a Nemzeti Foglalkoztatási Alap forrásait, és emelik a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultság jövedelmi határát. Ezeket mi üdvözöljük. Létrehozzák, pontosabban új életet lehelnek - remélhetőleg - az esélyteremtő házak hálózatába. Ezeket a központokat 2010 előtt a szociális minisztérium hozta létre minden megyében, itt hátrányos helyzetű csoportokkal kapcsolatos információkhoz, támogatási lehetőségekhez lehetett hozzájutni - most újraindítják. Reméljük, nemcsak uniós pénzek felszívására és eltüntetésére szolgálnak majd. Hat év után ismételten megállapítható lesz a rehabilitációs ellátás akkor is, ha nem működik a rehabilitáció - ezzel persze elismerik, hogy nem működik, és hogy nem tudnak elhelyezkedni a rokkant emberek. Bevezetik a kivételes rokkantsági ellátást is. Ennek módosítását is kértük korábban, mert sokan a túl szigorú feltételek miatt nem lettek jogosultak ellátásra. Most hat hét után rájönnek, hogy embereket hagytak az út szélén.A másik intézkedéscsomag tulajdonképpen mulatságos is lehetne, ha nem lenne tragikus, ahogy a fideszes oligarchák privatizálják a magyar államot, ugyanis Andy Vajna kap egy saját felügyeletet. [[14.40]] A szerencsejáték területét a kormány, mondhatni, nettó maffiamódszerekkel lenyúlta, törvénnyel, statáriálisan két nap alatt felszámolt egy több száz milliárdos piacot morális okokra hivatkozva. Majd egy kicsit később kiosztotta a koncessziókat a saját haverjainak, akkor már nem voltak morális aggályok. A haverok közül kiemelkedik Andy Vajna, aki a kaszinókon túl megkapta a filmes területet, ehhez talán még ért is, de mára az egyik központi stróman lett az Orbán-kormány médiafoglalásában is. A kaszinói után adókedvezményeket kapott, áfát és egyéb adót nem kell fizetnie, csak az ezeket helyettesítő kisebb játékadót, és még azt is levonhatja a koncessziós díjból. Bevételeit nem ellenőrzik rendesen, a nyerőgépeit nem kellett bekötni a NAV-hoz, ami minden más magyar vállalkozó arculcsapásával ér fel, akiknek minden pénztárgépével ezt meg kell tenni. Most pedig kap egy saját felügyeletet; hát hiába, nagy embereknek ez is jár, saját állami felügyeletet. Amúgy pedig nem pontosan értjük, miért. Az eddigi alibi munkát szerintünk a NAV főosztálya is remekül ellátta. Az egyébként, hogy milyen területnek van önálló állami felügyelete, hatósága, jelzésértékű; azt jelzi, mit tart az állam fontosnak. A környezetvédelemnek, a vízügynek már nincs, beolvasztották, lefokozták, az nem fontos. Ugyanígy a minisztériumoknál az oktatásnak, a munkaügynek, a szociális területnek nincs önálló minisztériuma, a propagandának viszont van. Ebből látszik, hogy mi a fontos a kormánynak a kaszinózás, a könnyű pénzszerzés és a népbutítás, a propaganda.Mindettől függetlenül a szerencsejátéknak lehetne akár önálló felügyelete is, szólnak mellette szakmai érvek is, nem pusztán adózási, de biztonsági kérdés is, akár nemzetbiztonsági is. De jelen körülmények között nehéz volna ilyen szakmai érveket komolyan venni. Itt egyszerű osztozkodásról és a védelmipénz-szedő területek felosztásáról és ellenőrzéséről van szó.Ezen kívül a törvényben csak néhány szokásos fideszes intézkedés van. Eltüntetik az Eximbank önálló költségvetési sorát, hátha akkor kevésbé lesznek átláthatóak a kereskedőházakra és más bizniszekre kiszivattyúzott közpénzek.Ismét kitolják a bányák rekultivációs kötelezettségét. Persze, ezen sem lepődünk meg, hiszen a kormánynak nem fontos a környezetünk épsége. Nekünk viszont igen, költségvetési módosítóban jelezni is fogjuk, kérjük majd, hogy támogassák. És csattanóként: kitolják az állami szerveknél az elektronikus biztonság követelményének határidejét. Most, amikor éppen végigsöpört a világon a zsarolóvírus, ez öngyilkossággal ér fel, de a kormány sosem arról volt híres, hogy lépést tartana a világgal, hanem hogy dacol vele. Pedig itt a dacolás nem sokat ér, a vírust ez nem érdekli. Kiberbiztonság, digitális oktatás, a középfokú és felsőfokú oktatás fejlesztése, ezek kellenének. Köszönöm szépen. [[Dr. Józsa István tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Független képviselő nem tartózkodik a teremben. Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Ritter Imre német nemzetiségi szószólónak, aki anyanyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azt. Öné a szó.
Danke schön. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglichdes GesetzesvorschlägesNr. T/15429. über die Begründung desungarischenHaushalts - im Zusammenhang mit den Nationalitäten übergreifende Teilen - erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a 2018. évi központi költségvetést megalapozó T/15429. számú törvényjavaslat magyarországi nemzetiségeket érintő részeivel kapcsolatosan.A Magyarország 2018. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat általános indoklása a következőket tartalmazza: „Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény - a továbbiakban: Áht. - 22. § (5) bekezdése alapján a kormány a központi költségvetésről szóló törvényjavaslatban foglaltak megalapozásához szükséges törvénymódosításokat tartalmazó törvényjavaslatot készít, amelyet úgy nyújt be az Országgyűlésnek, hogy az a központi költségvetésről szóló törvénnyel legalább egyidejűleg hatályba lépjen. A törvényjavaslat a kormány ezen kötelezettségének teljesítéseként a központi költségvetésről szóló törvényjavaslatban foglaltak megalapozásához szükséges törvénymódosításokat tartalmazza.”Annak rövid elemzése érdekében, hogy a központi költségvetési törvényt megalapozó törvényjavaslatok mennyiben felelnek meg az általános indoklásban megfogalmazottaknak, visszakerestem és megnéztem az utolsó négy év megfelelő adatait, amelyek a következőek.A 2014. november 20-án benyújtott T/2141. számú, Magyarország 2015. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat volt a csúcstartó, amennyiben 194 oldalon 112 darab törvényt módosított, összesen 407 paragrafusban. A 2015. május 20-án benyújtott T/4884. számú, Magyarország 2016. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat volt ugyanakkor a legvékonyabb, ugyanis mindössze 28 oldalon, összesen csak 18 darab törvényt módosított 59 paragrafusban. Ennek nagy valószínűséggel az alapvető oka az lehetett, hogy a kormány döntése értelmében - szerintünk nagyon helyesen - a központi költségvetésitörvény-javaslat és az azt megalapozó törvényjavaslat benyújtását az egyébként szokásos év vége helyett fél évvel előrehozva, már a tavaszi időszakban benyújtották. Így vélhetően a mindössze néhány hónapos előkészítés során valóban nem volt idő másra, mint szigorúan és szó szerint csak a központi költségvetésről szóló törvényjavaslatban foglaltak megalapozásához szükséges törvénymódosítások kidolgozására és benyújtására, ahogy ennek egyébként - az általános indoklás szerint - lennie is kell. A 2016. május 3-án benyújtott T/10536. számú, Magyarország 2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat újra egy kicsit vastagabbra sikerült: 114 oldalon 63 darab törvény került módosításra, összesen 253 paragrafusban.Végül a most napirenden lévő T/15429. számú, Magyarország 2018. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat már ismételten lényegesen karcsúbb, hiszen 51 oldalon mindössze 29 darab törvényt módosít 101 paragrafusban.A számok alapján - részletesebb tartalmi elemzés nélkül is - teljesen egyértelmű, hogy a törvényjavaslat általános indoklásában megfogalmazott elvnek a 2016. évi és most tárgyalt 2018. évi törvényjavaslat felel meg elsősorban. Ezt mi, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága részéről pozitív irányú változásnak tartjuk 2015-höz képest, mivel a megalapozó törvényjavaslat kibővítése olyan paragrafusok, sőt törvények módosításával, amelyek nem szigorúan véve a költségvetési törvény megalapozását szolgálják, egyrészt áttekinthetetlenné teszi a megalapozó törvénycsomagot, másrészt magában hordozza annak a veszélyét, hogy nem megfelelő gondossággal előkészített módosítások is belekerülhetnek a megalapozó törvénybe, és ezek kiszűrésére, következetes megtárgyalására a módosított törvények és paragrafusok nagy száma miatt a parlamenti eljárás során sincs megfelelő lehetőség. [[14.50]] Hogy pontosan mire gondolunk, ezt egy konkrét, korábbi példával szeretném alátámasztani, érzékeltetni 2015-ből. A 2015. évi költségvetés megalapozásáról szóló törvényjavaslat 18. §-a módosította az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényt, annak 10. §-át egy (4a) bekezdéssel egészítette ki, amely szerint: „A gazdasági szervezet feladatait, ha a költségvetési szerv éves átlagos statisztikai állományi létszáma a 100 főt nem éri el, az irányító szerv, az államháztartás önkormányzati alrendszerében az önkormányzati hivatal vagy - az irányító szerv döntése alapján - az irányító szerv irányítása alá tartozó más költségvetési szerv látja el. E rendelkezést nem kell alkalmazni az alaptevékenységként költségvetési szerv gazdálkodási feladatainak ellátására létrehozott költségvetési szervre és az olyan költségvetési szervre, amely törvény alapján gazdasági szervezettel rendelkezik.” Csak két hónappal később, a törvény elfogadását követően derült ki, hogy ez a magyarországi nemzetiségek vonatkozásában azt jelentené, hogy az országos nemzetiségi önkormányzatok és a helyi önkormányzatok által a megelőző két évben, a kulturális autonómia bővítése jegyében fenntartásba átvett köznevelési és kulturális intézmények gazdálkodási feladatai visszakerültek volna a települési önkormányzatokhoz, tehát az intézmények elveszítették volna a gazdálkodási önállóságukat, az országos nemzetiségi önkormányzatok hivatalára pedig ez a rendelkezés eleve alkalmazhatatlan volt. Ezen törvényhely módosítása során egyszerűen senki nem gondolt a nemzetiségi önkormányzatokra és az általuk fenntartott intézményekre, és ez a pont nem került szóba a parlamenti vita, eljárás során sem.A problémát és annak súlyát érzékelve a Magyarországi nemzetiségek bizottsága kezdeményezésére házszabálytól való eltéréssel, sürgősséggel sikerült ezen törvényhelynek a módosítása még a hatálybalépést megelőzően néhány nappal oly módon, hogy az országos nemzetiségi önkormányzatok hivatalai és a nemzetiségi önkormányzati költségvetési szervek kivételre kerültek a rendelkezés hatálya alól.A hasonló problémák megelőzése érdekében tartjuk kiemelten fontosnak, hogy a központi költségvetési törvényt megalapozó javaslatban valóban csak olyan törvények csak azon paragrafusai kerüljenek módosításra, amelyek valóban közvetlenül a központi költségvetési törvény megalapozásához szükségesek. Bízunk benne, hogy a most benyújtott T/15429. számú törvényjavaslat nagyjából és egészében megfelel ennek a követelménynek, de legalábbis közelít hozzá. A megalapozó törvényjavaslat nemzetiségeket nevesítetten érintő, konkrét részea 83. §, amely szerint az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 44. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: „Az államháztartásban, valamint a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságnál a személyi juttatások kiemelt előirányzaton elszámolandó kiadásokkal kapcsolatos számfejtési és az ehhez kapcsolódó kifizetőhelyi feladatok ellátása, az ezekkel kapcsolatos, az állami adóhatóság felé teljesítendő bevallási kötelezettségek teljesítése - ide értve a szakképzési hozzájárulás bevallási kötelezettségét is -, továbbá - a nemzetiségi önkormányzatok és az általuk irányított költségvetési szervek kivételével - a bevallásokon alapuló befizetési kötelezettségek teljesítése központosítottan, kizárólag a Kincstár által működtetett központosított illetményszámfejtés útján, illetve az abból történő adatszolgáltatás alapján történik. Az állami adóhatóság felé teljesítendő bevallási és befizetési kötelezettségek központosított teljesítésére a tárgyhónapot követő hónap 20. napjáig kerül sor.” A módosítás részletes indoklása szerint a módosítás egyértelművé teszi, hogy szakképzési hozzájárulás bevallási kötelezettségének a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. számú törvényben előírt bevallási kötelezettséget is a Kincstár teljesíti, amelynek határideje ebben az esetben a tárgyhónapot követő hónap 20-a, a többi bevalláshoz hasonlóan. A módosítás továbbá egyértelműsíti azt is, hogy a nemzetiségi önkormányzatok esetében csak a befizetések teljesítése történik külön, a kifizetőhelyi és bevallási feladatok ellátása esetükben is központosított. A módosítás alapján a személyi juttatásokkal kapcsolatos számfejtési és kifizetőhelyi, bevallási feladatok ellátása a térségi fejlesztési tanácsok, valamint a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság esetében is központosítottan a Kincstár által működtetett központosított illetményszámfejtés útján történik. Itt csak megjegyezném, mert két soron belül több íráshiba és értelmi hiba is van, hogy a második mondatban, „A továbbá egyértelműsíti…”-nél kimaradt a mondat alanya, a harmadik mondatban pedig a „jutatatások”-nál kicsit sok a „tata”, és gondolom, nem „szemfejtési”, hanem „számfejtési” akart lenni, és a „kistérség” előtt is kimaradt egy „a” betű. Valószínűleg itt pont mélyponton volt a törvényjavaslat előkészítője; csak jelzem, mivel máshol nem találtam két mondaton belül ennyi hibát. Nem a deutsche pünktlichkeit miatt, de módosítani kellene. Visszatérve a lényegre: a módosítás a Kincstár központosított szolgáltatását kiterjeszti a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra és a térségi fejlesztési tanácsokra is, a bevallási kötelezettségek körébe nevesítetten bevonja a szakképzési hozzájárulás bevallási kötelezettségét, amelyek bennünket nem érintenek. Ugyanakkor azonban a korábbiakkal ellentétben a nemzetiségi önkormányzatokra és az általuk irányított költségvetési szervekre is kiterjeszti azt, hogy a Nemzeti Adó- és Vámhivatal felé teljesítendő bevallási kötelezettségek teljesítését a Kincstár fogja a továbbiakban végezni, vagyis elveszi a bevallási kötelezettség teljesítését a nemzetiségi önkormányzatoktól és az általuk irányított költségvetési szervektől, viszont a bevallásokon alapuló adófizetési kötelezettségek teljesítése továbbra is a nemzetiségi önkormányzatok és az általuk irányított költségvetési szervek feladata marad. Ez a módosított feladatmegosztás több felelősségi, jogosultsági, működési kérdést vet fel. A jelenleg működő rendszer szerint a nemzetiségi önkormányzatok és az általuk irányított költségvetési szervek számfejtését eddig is, most is a Kincstár végzi: a számfejtett adatok alapján az úgynevezett 08-as bevallás tervezetét egy xml fájlban átküldte a nemzetiségi önkormányzatoknak, a nemzetiségi önkormányzatok ezt ellenőrizték, szükség esetén és szerint módosították, a könyvelési adataikból kiegészítették például a reprezentációs adóval, és az adóbevallást a Nemzeti Adó- és Vámhivatal felé elektronikus úton a nemzetiségi önkormányzatok és a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott költségvetési szervek adták le, valamint a leadott, benyújtott bevallásban megállapított befizetési kötelezettségeknek határidőben eleget tettek. A most javasolt módosítással a bevallást közvetlenül a Kincstár nyújtja be a NAV-hoz, de a bevallásban megállapított fizetési kötelezettségek teljesítése a nemzetiségi önkormányzatok és az általuk fenntartott költségvetési szervek kötelessége marad. Ez eljárásjogilag azt jelenti, hogy a nemzetiségi önkormányzatok és az általuk fenntartott költségvetési szervek az adóbevallási jogosultságot át kellene adják a Kincstárnak, és a továbbiakban a bevallásra érdemi ráhatásuk nem lenne. Ezzel kapcsolatban felmerülnek konkrét kérdések. Először: mi történik, ha a Kincstár részéről téves bevallás kerül benyújtásra? Ott is emberek dolgoznak, hibázhatnak. Ennek következménye, hogy ebből adódóan a nemzetiségi önkormányzatok és az általuk fenntartott intézmények téves összeget fognak a NAV-nak befizetni. Ezért ki a felelős? Másodszor: mi történik, ha a Kincstár nem nyújtja be határidőben a bevallást bármely okból, ami azzal jár, hogy a nemzetiségi önkormányzatoknak és az általuk fenntartott költségvetési szerveknek még lehetősége sem lesz az adóbefizetési kötelezettségük határidőben történő teljesítésére, mert nem lesz hozzá adatuk? Ezért viszont a NAV egyértelműen a nemzetiségi önkormányzatokkal és az általuk fenntartott költségvetési szervekkel szemben fog eljárni, hiszen az ő adózási kötelezettségük a befizetések határidőre való teljesítése. [[15.00]] Harmadszor: a Kincstár részére is a tárgyhónapot követő hó 20-a a határidő az adóbevallás benyújtására, a nemzetiségi önkormányzatok és az általuk fenntartott költségvetési szervek részére pedig úgyszintén a tárgyhónapot követő hó 20-a a bevallásban megállapított adófizetési kötelezettségek teljesítésének a határideje. Mikor fogja a 20-i fizetéshez a Kincstár a befizetés alapját képező, szintén 20-i határidejű bevallást a nemzetiségi önkormányzatok és fenntartott költségvetési szerveik részére biztosítani? Negyedszer: ha a Kincstár nyújtja be a bevallást, akkor viszont a nemzetiségi önkormányzatoknak és az általuk fenntartott költségvetési szerveknek kell az általuk könyvelt adatokból a bevallás kiegészítéséhez szükséges adatokat - például a reprezentációs adókat - megadni a Kincstár részére, hogy a Kincstár be tudja építeni az adóbevallásba. Milyen időpontra, milyen módon kell majd ezt az adatszolgáltatást biztosítani a Kincstár részére? Végül, de nem utolsósorban: NAV-ellenőrzés esetén ez hol és hogyan fog lezajlani, milyen anyagi és jogi felelősség fogja terhelni az esetleges számszaki megállapításokat követően a Kincstárat, illetve a nemzetiségi önkormányzatokat és az általuk fenntartott költségvetési szerveket?Szeretném előrebocsátani és kihangsúlyozni, hogy a törvényjavaslat benyújtása óta eltelt rövid idő alatt a nemzetiségi önkormányzati és intézményi körben lehetséges volt egyeztetések alapján alaphelyzetben nem vagyunk ellene annak, hogy a bérszámfejtés mellett az ezekkel kapcsolatos bevallási kötelezettségeket is a Kincstár végezze. De amennyiben az ezzel kapcsolatos részletszabályok, valamint a részletszabályok megsértésének szankciói és következményei nem kerülnek teljes részletezettséggel szabályozásra - természetesen a nemzetiségi önkormányzatokkal és az általuk fenntartott költségvetési szervekkel előzetesen egyeztetve és az ő egyetértésükkel -, akkor ismételten kiszolgáltatott helyzetbe kerülhetnek a nemzetiségi önkormányzatok és az általuk fenntartott költségvetési szervek, amelyeknek ellátandó feladatait is veszélyeztetheti ez a helyzet. Ezért hangsúlyozottan kiemeljük, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága részéről csak abban az esetben tartjuk ezt a módosítást támogathatónak, ha a bevezetéshez szükséges részletszabályok a nemzetiségi önkormányzatokkal egyeztetett módon, garantáltan, az ő egyetértésükkel és minden körülmények között még a törvényhely hatálybalépését megelőzően szabályozásra kerülnek. A 100. § hatályba léptető rendelkezései szerint ez a 83. § a törvény kihirdetését követő napon lépne hatályba. Ez nem biztosítja a lehetőséget a végrehajtási szabályok kidolgozására, egyeztetésére és a 83. § hatálybalépésével egyidejű hatályba léptetésre, ezért javasoljuk a 83. § hatálybalépését 2018. január 1-re, de legalább 2017. szeptember 1-re kitolni. Tisztelettel kérjük, úgy gondoljuk, jogos észrevételeink érdemi átgondolását, megfontolását és módosító javaslatunk figyelembevételét. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit. [[Szórványos taps.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Kétperces felszólalásra nem jelentkeztek. További képviselői felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Bárándy Gergely képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Hargitai János képviselő úr azzal kezdte a fölszólalását, hogy valójában ez egy technikai törvény. Milyen jó lenne, ha ez így lenne, és egyet tudnánk vele érteni, valóban egy jó csomó vitától tudnánk megkímélni magunkat és az Országgyűlést.Ritter Imre szószóló úr, akinek a felszólalása során az látszott, hogy ő és a bizottság olyan részletességgel tanulmányozta át ezt a törvényt, hogy még a nyelvtani hibákat is észrevették benne, számomra meglepő módon azt mondta, hogy szinte csak olyan rendelkezések szerepelnek ebben, amelyek valóban a központi költségvetés megalapozásához szükségesek. Én ezt csodálkozással hallottam, azért, mert mi úgy gondoljuk, hogy ez pontosan egy olyan salátatörvény, ami itt előttünk fekszik, amely tartalmaz számos olyan elemet, sőt talán többségében tartalmaz olyan elemeket, amiknek az égadta világon semmi köze a központi költségvetés megalapozásához. Jó csomót említettek belőle képviselőtársaim a vezérszónoki felszólalás során, Bangóné Borbély Ildikó, illetve Heringes Anita képviselő asszonyok, és utaltak arra is, amiről én most egy kicsit bővebben szeretnék szólni, ez pedig a civil szervezetekről szóló rész.Alig tette ki a lábát innen a Velencei Bizottság, amely azért járt Magyarországon, mert az Európai Bizottság is és az Európa Tanács is úgy látta, hogy a kormányzatnak a civilekkel szembeni fellépése elfogadhatatlan; azt a törvényt, amit egyébként még vizsgálnak, az Országgyűlés el sem fogadta még, de itt van sunyi módon ebben a törvénycsomagban elrejtve egy újabb olyan összeállítás, amely egyrészt hátrányosabb helyzetbe kívánja hozni a valódi civileket, másrészt pedig egyengetni kívánja az útját azoknak a civileknek, akik csak nevükben azok, hadd nevezzem inkább őket álcivileknek, akiket a kormány akar létrehozni, a kormány hoz létre, hadd mondjam azt: és/vagy a kormány pénzel.Nézzük, hogy mik a konkrét rendelkezések, amik a civilekről szólnak ebben a törvényben! Először is a civil információs centrumok feladatkörét bővítik. Lehet vitatkozni azon, hogy jó vagy nem jó, hogy ilyenek léteznek. A 2011-ben elfogadott civiltörvény hozta ezeket létre. De azt kell hogy mondjam, hogy itt még sanda szándékot fölfedezni nem lehetett, ugyanis ezeknek a törvény által megfogalmazott feladata az volt, hogy a működési területükön tevékenykedő civil szervezeteket segítsék, így például az adminisztrációs feladatok ellátásában, jogi tanácsadásban, könyvelési tanácsadásban s a többi.A most benyújtott feladatkör-bővítés azonban egészen másról szól, mintegy inverze annak, ami miatt a törvény alapján létrehozták őket. A most benyújtott feladatkör azzal bővül, hogy tájékoztatást kell adniuk az adott ellátási területen működő civil szervezetek tevékenységéről a Nemzeti Együttműködési Alap kollégiumainak. Ha valakinek nem lenne ez teljesen ismert és világos, hogy mi is ez a Nemzeti Együttműködési Alap, akkor hadd érzékeltessem ezt két példával! Tagjai természetesen csak és kizárólag a kormánypártok által delegált tagok. Részben a minisztérium maga delegálja vagy a miniszter maga delegálja, a másik részét pedig két parlamenti bizottság választja meg. Természetesen a választáskor szóba sem jött az, hogy egyébként az ellenzék által javasolt jelölteket válasszák; az összes kormánypárti jelölt volt, akit megválasztottak ebbe a kollégiumba. És ami a csattanója a dolognak, nem fogják kitalálni, ki ennek az egésznek a vezetője, az elnöke, az első embere: hát, a CÖF-ös vezér, Csizmadia László. Ő az, aki vezeti azt a Nemzeti Együttműködési Alapot, amelynek majd most a civil információs centrumok tájékoztatást kell hogy adjanak, hogy milyen módon működnek a civil szervezetek. Sokaknak beugrik, fölrémlik az ’50-es évek besúgórendszere, amikor hangulatjelentéseket kellett adni a fölsőbb hatóságoknak. Hát, itt is erről van most szó. És hogy ez még mind ne legyen elég, a miniszter és az intézmények, tehát ezen centrumok kapcsolatát még szorosabbra fűzik, hiszen a civil információs centrum címet a miniszter adományozza, és tevékenysége felett felügyeletet gyakorol. A másik ilyen remek újítása ennek a törvénynek a „család, esélyteremtő és önkéntes házak” létrehozása. Erről már LMP-s képviselőtársam egyébként beszélt. Nagyon érdekes, hogy éppen most akarják újjáalakítani ezt az intézményt. [[15.10]] Természetesen ez is a kormányzati civil szervezeteknek a támogatását és pénzzel való kitömését készíti elő és segíti elő. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Gyakorlatilag arról van szó, és most itt idézném a szöveget: „A kormányzat esélyteremtési, önkéntes és családügyi területéhez kapcsolódó stratégiai célkitűzéseinek helyi szintű megvalósításában civil szervezetek is közreműködnek. E célból a családpolitikáért felelős miniszter működteti a család, esélyteremtési és önkéntes házakat.” Egyébként ezeket ő is fizeti ki, tehát magyarán a finanszírozásukról az állam fog gondoskodni. Hadd kérdezzem meg: nem lett volna egyszerűbb létrehozni egy újabb kormányhivatalt, amelyik ezeket a feladatokat ellátja? Miért kell ezeket civileknek álcázni?Valószínűleg azért, államtitkár úr, mert önök ugyanazt a mintát követik, mint a putyini Oroszországban. Létrehozzák azokat a civileket, akik a kormányhoz egyértelműen köthetők és azokhoz lojálisak, s ezzel próbálják, ha úgy tetszik, elszívni a levegőt a valódi civilek elől. Ezek az álcivil szervezetek megpróbálnak majd rátelepedni a létező valódi civil szervezetekre. Nincs másról szó. A civil szektorba történő beavatkozásnak azonban itt még mindig nincsen vége ebben a törvényben. A Nemzeti Együttműködési Alap tanácsa és kollégiumai tagjainak megválasztására vonatkozó szabályokat a törvény helyett majd miniszteri rendeletben lehet meghatározni. De miért? Azért, hogy egyszerűbb legyen manipulálni? Mert ugye a törvény és a miniszteri rendelet között a legalapvetőbb különbség, hogy a törvény a nyilvánosság előtt keletkezik, a nyilvánosság szeme előtt válik törvénnyé és lép hatályba, míg a rendeletet olyan csöndes, sunyi módon is meg lehet alkotni. Ezzel egyidejűleg a tagokra vonatkozó összeférhetetlenségi szabályokon is enyhít a módosítás. Nem az összes, hanem csak az adott kollégium esetében állna fenn az összeférhetetlenség. De menjünk tovább, és ez talán a legfelháborítóbb. A civil szervezetek számára biztosított támogatások esetében szabadon el lehet majd térni az államháztartási törvény rendelkezéseitől, ha a támogatandó feladatot kormányhatározat állapította meg. Most ez csak jogszabályokban foglalt feladatok esetén van így. Államtitkár úr, miért van ez? Legyen szíves majd ezt megválaszolni! Ugyanis ez arról szól, hogy a kormány által kiszemelt és feladattal ellátott - idézőjelbe teszem persze, hogy „feladattal ellátott” - álcivil szervezetek közpénzekkel kitömését semmilyen törvényes rendelkezés ne tudja korlátozni. S milyen érdekes egybeesés ez, államtitkár úr, milyen érdekes egybeesés: éppen most jött ki, hogy az MVM-től a CÖF több mint 500 millió forint támogatást kapott. Hosszú idő volt kiperelni, de sikerült. Több mint 500 millió forint támogatást! Hát, most itt ez az új törvény, nem lesz majd szükség az MVM-re, nem lesz majd szükség a kiperlésre, mert itt egész egyszerűen az MVM közbeiktatása nélkül az állam kitalál valami feladatot, ahhoz rendel állami forrást, és így fogja kitömni a CÖF-nek a zsebét. Meg egyébként az összes többiét is, gondolom, a Nézőpontét is meg az Alapjogokért Központét, meg az összes többi kormányhoz köthetőt, aminek a száma kétségtelenül bővülni fog, ha ilyen rendkívül jó üzlet lesz a kormányhoz hűséges civil szervezetnek lenni. Nos, ez nem más, megint ismétlem, mint az orosz putyini modell. Volt egy könyv, amiből én idéztem, és pontosan abban írják le azt, hogy Oroszországban találták föl tulajdonképpen e tekintetben az igazi fából vaskarikát. El is nevezték ezt, van ennek egy nemzetközi neve, ez a GONGO. Ugye, az NGO-k a civil szervezetek. A GONGO-k - ugye, GO mint government - a kormány által létrehozott és működtetett civil szervezetek, a fából vaskarika. Tehát a kormány saját magának kreál civil szervezeteket, majd azt mondja, hogy ezek képviselik a civil társadalom véleményét, és erre alapozva hozzák meg a döntéseket. Eljátsszák ezt a cirkuszt. Most önök kezdik ugyanezt a cirkuszt eljátszani.És végül még egy módosítás a törvényből. A módosítással törlik - és ez rendkívül meglepő - a civiltörvényből az üvegzsebtörvényre való hivatkozást. Miért, államtitkár úr? Most már nem számít az átláthatóság? Vagy a kormányközeli civilek átláthatósága nem érdekes? Ugyanis önök a most szavazásra váró és egyébként Európa-szerte botrányt okozó és tüntetések sorát kiváltó civiltörvényt éppen azért készülnek elfogadni, állítólag, hogy ezek a civil szervezetek átláthatóak legyenek. Akkor most mondja meg nekem, milyen elvi alapon jön ide, hogy a civiltörvényből egyébként pontosan az átláthatóság miatt alkalmazott üvegzsebtörvényre való hivatkozást törlik el?! Akit külföldről finanszíroznak, ott fontos az átláthatóság, akit önök finanszíroznak, ott meg nem? Értem én, csak legalább próbáljanak valami elvi alapot mellétenni!Azt gondolom, hogy ha ezeket végigvesszük, akkor nemcsak az kérdőjeleződik meg, hogy ezek a rendelkezések mit keresnek egyébként a költségvetést megalapozó törvények között. Mert azt értem, hogy nem merik fölvállalni azt, hogy ezt külön törvényben hozzák be, de elárulom önnek, államtitkár úr, hogy a Velencei Bizottság pontosan tud erről. Pontosan tud erről, mert a találkozónkkor pontosan felvilágosítottuk róla őket, hogy ez így van. Kicsit meglepődtek rajta, hogy akkor, amikor a kormány éppen azon próbál egyezkedni, hogy hogyan lehet az európai normák szerint is elfogadható, civilekre vonatkozó szabályozást megalkotni, akkor sunyiban benyújtanak egy ilyen törvényjavaslatot. Kicsit meglepődtek rajta. Valószínűleg a következő tárgyalásaikon majd kell erről is beszélniük. De sokkal nagyobb probléma ennél az, hogy itt mit okoz a most felsorolt rendelkezések sora. Azt okozza, hogy elindulunk azon az úton, amikor tönkreteszik, megbélyegzik, kicsinálják a valódi civil szférát, és felépítik helyére a sajátjukat. Ez egész egyszerűen felháborító, ez nem más, mint egy utolsó, aljas, autokratikus törekvés, amit úgy gondolom, hogy nemcsak szóvá tenni kell, hanem azt remélem, hogy a civil szervezetek és a magyar társadalom ez ellen is tiltakozni fog, nemcsak szóban, hanem az utcákon. Mi a magunk részéről ezért biztos, hogy mindent meg fogunk tenni. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Most kettőperces felszólalások következnek. Megadom a szót Józsa István képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az az igazság, hogy jogászprofesszor képviselőtársam, Bárándy Gergely nagyon szépen, selyembe csomagolva mondta azt a fasisztoid törekvést, ami a kormánypártok részéről tapasztalható a civil szféra leállamosítása, eluralása területén. Tehát az, amit tapasztaltunk tegnap a reklámadó ügyében, hogy először befenyegettek egy 9 százalékos reklámadóval, most törvényt hoztak egy 7,5 százalékról, amivel gyakorlatilag a kormányfüggetlen médiát tökéletesen tönkre tudják tenni. Ez egy fasisztoid lépés. Nem tudom, mire ragadtatta föl magát itt tegnap Tállai államtitkár úr, hogy én kérjek bocsánatot, mert lefasisztázom a kormányt; én nem a kormányt fasisztázom le, hanem erre a hatalmi lépésre mondom ezt, hogy ilyet a XX. századi történelem során a fasiszta kormányok csináltak. Tehát szeretném mondani… [[Ander Balázs közbeszólására:]] Az valahol egyeduralkodó dolog, de ha nem haragszik jobbikos képviselőtársam, én nem azonosítanám magam ezzel a megoldási módszerrel, mert egyik sem helyes. [[15.20]] Amikor szabadpiaci folyamatoknak álcázva a szólásszabadságot korlátozzák, az megengedhetetlen, és amikor költségvetést megalapozó törvényeknek álcázva a civil szférát ki akarják zsigerelni, el akarják lehetetleníteni, az ugyanúgy megengedhetetlen. Tehát ezek azok az autoriter hatalmi törekvések, amikor jogszabályt hoznak arról, hogy az önök hatalmát senki nemhogy kétségbe ne vonhassa, de a kormánytól eltérő vélemény se fogalmazódhasson meg. Kérem a jobb belátásukat, térjenek el ettől. Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! Mivel további kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, most normál időkeretben következik felszólalásra Józsa István képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Bíztam benne, hogy lesz közben más hozzászóló is, de az az igazság, hogy a költségvetést megalapozni szándékozó törvények elég szerteágazóak ahhoz, hogy ne csak a civil szférát ért atrocitásokról beszéljek. A legsúlyosabb változást az előterjesztés szerint a szerencsejáték-felügyeleti hatáskörnek a Nemzeti Adó- és Vámhivataltól történő megvonása képezi. Nem lehet tudni, hogy egy ilyen, több tíz milliárd értékű bevételt hozó vagy nem hozó - mert törvénnyel már elengedtek egy-két tízmilliárdot Andy Vajnának az adóbefizetéséből -, tehát hogy egy ilyen alapvetően jelentős költségvetési bevételt, illetve mecenatúratevékenységet biztosító terület, mint a szerencsejáték, milyen körülmények között végzi majd a feladatait, mivel ezt a kormány fogja majd egyszer rendeletben eldönteni; ez eleve gyanúra ad okot. Tehát egy ilyen, ami a transzparenciát kimondottan érinti - mert ez gyakorlatilag termelési tevékenység nélkül csak a jogok, a szerencsejátékjogok alapján beeső bevétele a kormányzatnak -, jó lenne, ha az átláthatóságot következetesen meg lehetne találni az ellenőrzésben. Mindenesetre az új szervezet dolgozói, akik majd ellenőrizni fogják a szerencsejáték-tevékenységet, igen jól járnak. Mivel a köztisztviselői intézményalap 2009 óta nem változott - utoljára a Bajnai-kormány emelt rajta egy icipicit -, az ő esetükben, mármint akik ebben a szerencsejáték-felügyeletben fognak dolgozni, ennek a felső értéke havi bruttó 2,5 millió forint is lehet. Én is ismerem a bibliai mondást, hogy nyomtató ökörnek ne kösd be a száját, tehát megértem én, hogy aki ennyi pénzzel dolgozik, azt jól meg akarja fizetni a kormányzat, de azért lenne még más terület is. Én magam tettem javaslatot, hogy például az Országos Atomenergia Hivatalnál a nukleáris felügyelettel foglalkozó szakemberek bérére miért nem jutott még eszébe a kormányzatnak, hogy hasonló kivételes szabályt alkalmazzon. Bocsássanak meg, arra, hogy ellopják a szerencsejáték pénzét törvény van, mert törvényben engedik meg, hogy Andy Vajna ne fizesse be az adót, s akkor emellé még extra módon megfizetik azokat, akik ellenőrzik, hogy hogyan lopja el törvényesen a pénzeket. Emellé a nukleáris biztonság nem ér annyit, hogy kivételes szabályokat biztosítsunk az ott dolgozóknak? Nem akarok most számokat mondani, de az elmúlt egy évben öt magasan kvalifikált nukleáris felügyelő hagyta el az országot és ment Nyugatra, mert ott valahogy jobban biztosítják a keresetét, a megélhetését. Nagyon jó lenne, ha valamilyen arányérzéket tanúsítana a kormányzat a fontos és nélkülözhetetlen dolgok megoldása területén. Valakinek biztos nagyon fontos, hogy a szerencsejáték-felügyeletnél, ami még ki sincs alakítva, 2,5 millió forintot is kereshessen valaki, de az, hogy a nukleáris felügyelet hogyan működik, az meg nélkülözhetetlen, mert az alapvető nukleáris biztonságot érinti. Tehát nemcsak azzal van bajom, ami le van írva ebben a törvényjavaslatban, hanem azzal is, ami nincs benne, és érthetetlen módon nincs benne. Nagy a valószínűsége annak, hogy az Andy Vajna érdekkörébe tartozók fogják rátenni a kezüket erre a felügyeletre, az ott dolgozó vezető beosztásúaknak pedig a saját bizalmi embereiket rakják, s nehogy a későbbiekben azt mondja valaki, hogy személyre szabott jogalkotás van, jó előre megemelik a pénzüket. A tartalmi észrevételek körében szeretném még kiemelni, hogy a megalapozó részben a 2018. évi központi költségvetést megalapozó törvényjavaslat olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek a jelenlegi helyzethez képest javítani kívánják az álláskeresők, a munkát keresők elhelyezkedési esélyeit. Ez egy nagyon helyes kiemelt cél, az MSZP is támogatja, hogy ezek az emberek kapjanak komolyabb támogatást. Azonban felmerül a kérdés, hogy abban az esetben, amikor jelentős munkaerőhiány mutatkozik Magyarországon, akkor miért a Nemzeti Foglalkoztatási Alap forrásaiból kell finanszírozni a „nem az állami foglalkoztatási szerv által nyújtott munkaerőpiaci szolgáltatások nyújtását”. Ezek szerint az állami foglalkoztatási szerv nem képes ellátni az egyik alapvető feladatát? Vagy ha plusz munkaerőpiaci szolgáltatásokat kell igénybe venni, akkor valójában nincs is munkaerőhiány? Ezek egymásnak ellentmondó tények, ellentmondó folyamatok. A pályaválasztási és munkaerőpiaci szolgáltatásokkal kapcsolatos információnyújtásra az állami foglalkoztatási szerv már most is fel tudja használni a Nemzeti Foglalkoztatási Alap forrásait. Szintén kérdésként fogalmazódik meg, hogy kik lesznek azok a szervezetek és milyen tulajdonosi háttérrel rendelkeznek, akik pénzügyi támogatást kapnak majd ennek a munkaerőpiaci szolgáltatásnak a nyújtására, amit igazából a jelenlegi állami szervezeteknek is el kellene tudniuk látni. Ha a kormányzat jelenlegi szándékaiból indulunk ki, akkor a személyre szabott szolgáltatások nyújtását magas színvonalon is végző civil szervezetek vélhetően nem kaphatnak majd az alap forrásaiból támogatást a céljaik megvalósítására. Ez megint egy tévút. Csak remélni lehet, hogy a Nemzeti Foglalkoztatási Alap forrásai jó kezekbe kerülnek, nem veszítik el közpénz jellegüket, mint bizonyos alapítványi pénzek, és valójában a közfoglalkoztatottak, a pályakezdők, a hátrányos társadalmi csoportok munkaerőpiaci helyzetének a javítására fordítódnak majd a felhasználás során. Nagyon reméljük, hogy nem nyúlják le a Nemzeti Foglalkoztatási Alap forrásait a munkaerőpiaci szolgáltatást nyújtó nem állami szervezetek. Itt szeretném megjegyezni, hogy például a többségi állami tulajdonú vállalatok munkáltatóinak három év tekintetében alig akarta megadni a kormány a 30 százalékos béremeléseket, valamint azt is, hogy azon köztisztviselők, akik például az önkormányzatoknál, így az Alapvető Jogok Biztosának Hivatalánál, az Állami Számvevőszéknél vagy az Országgyűlés Hivatalánál kerülnek foglalkoztatásra, 2008 óta, azaz kilenc éve nem részesültek illetményalap-emelésben. Mi úgy gondoljuk, hogy ezzel foglalkozni kellene, és pont az ilyen, a költségvetést megalapozó törvényeknél kellene azokra gondolni, akikre láthatóan senki nem gondol. Tehát a gazdasági-pénzügyi vetületét összefoglalva a költségvetést megalapozó törvényeknek, a szerencsejáték-felügyeletről már beszéltem. A másik érdekes, több mint érdekes vonatkozása az előterjesztésnek, hogy az Eximbank tevékenységi körének a törvényi korlátai tovább lazulnak, egyértelművé téve azt, hogy nem csupán belföldi, hanem külföldi kockázatitőke-alapba is befektethet, tagként társulhat az Eximbank. [[15.30]] Tehát az, hogy az Eximbank, amely alapvető rendeltetésénél fogva a hazai cégek exportaktivitásának növelését kellene szolgálja, főleg a kkv-k vonatkozásában, ő adott valahogy 12 milliárd forint kölcsönt Andy Vajnának, hogy a TV2-t megvásárolja és kormányközelivé tegye. Arról, hogy ez milyen minőségromlást eredményezett, most az előkészítő törvényeknél nem kívánok beszélni. Önmagát mutatja, hogy leromlott hihetetlen mértékben a TV2 színvonala, különösen a híradó színvonala. Egy kormányzati propaganda szócsövévé vált, amire egyre kevesebben kíváncsiak. De hogy az Eximbank tevékenységi körét törvényben úgy alakítsák, ami most egyes haveroknak éppen jó, azért több, mint felháborító.A kis- és közepes vállalkozásokról szóló törvényben módosításra kerül azon vállalkozói kör, hogy kik és mik minősülnek kis- és középvállalkozásnak a jövőben. Hát, ez nem biztos, hogy a hazai kkv-kra adekvát változtatást hoz. Ugyanis a hazai kis- és középvállalkozásokra kevésbé ez a változási irány a jellemző. Úgy látom, képviselőtársaimnak még komoly mondanivaló van a tarsolyában, úgyhogy a további hozzászólásomat a fennmaradó időkeretre tartalékolnám. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kétperces felszólalásra megadom a szót Heringes Anita képviselő asszonynak.
Egyrészt nagyon fontosnak tartottam, hogy elhangozzon, hogy a frakciónk felháborítónak tartja, hogy immár 2011 óta halogatják a minősített adatok fizikai és elektronikus védelmére vonatkozó rendelkezések végrehajtását. Nehéz megítélni, ugye, amit most látunk a paksi telephellyel kapcsolatban, hogy a telephelybiztonsági tanúsítványokra vonatkozó rendeletek módosítása pontosan miről is szól. Pont azért nehéz ezt meghatározni, mert önök megígérték, hogy létrehozunk egy ellenőrző bizottságot, amely majd felügyeli a Paks II.-beruházást. Paksi lányként azt gondolom, kimondom azt, hogy szeretném képviselőként látni, hogy mire számíthatnak a paksiak. Én mindig Paks érdekét fogom ebben a kérdésben képviselni, ez sosem lesz kérdés. De hogy én szavazni tudjak ezekről a kérdésekről, nekem látnom kell, hogy ezzel a beruházással kapcsolatban mely adatok mit tartalmaznak. A minősítésekkel kapcsolatban az elmúlt időszakban önök mindent 30 évre titkosítottak, amire az emberek kíváncsiak. Képviselőként bennem nagyon sok kérdés merül fel. Jelen pillanatban nem engedik, hogy ezeket a kérdéseket feltegyem, vagy ha föl is tehetem, válaszokat nem kaphatok rájuk. Önök megígérték a Parlament falai között, hogy ez a bizottság létrejöhet, majd pedig Bánki Erik a Gazdasági bizottság ülésén minden egyes alkalommal lesöpri az asztalról. Két lehetőség van: vagy gyenge a miniszter, aki ezt megígérte, vagy a belharcoknak köszönhetően nem engedik ellenőrizni ezt a beruházást. Paksiként azt tudom mondani, minden paksinak érdeke, hogy Pakson első legyen a biztonság és az átláthatóság ebben a beruházásban. Éppen ezért követeljük, hogy legyen olyan bizottság, amelyik felügyeli ezt a beruházást, hogy nyugodtak lehessenek a szakemberek is. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Teleki László képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Azt gondolom, hogy ebben a megalapozó törvényben nincs benne a romatársadalom. A kormány nagyon nagy sebbel-lobbal elfogadta a nemzeti romastratégiát, viszont nem látom annak érvényesülését, hogy hogyan lesz végrehajtva. Államtitkár úr, ön egy komoly ember, annak is tartottam mindig, akkor azt gondolom, láttatni kellene, legalább önnek a költségvetésben, hogy hogyan fog benne lenni például a romák telepfelszámolása, amiről itt számtalanszor beszéltünk. Mert egyetlenegy sor nincsen a megalapozóban, ami valamilyen szinten realizálná ezt a kérdést.A másik sor pedig, azt gondolom, mindenképpen nagyon fontos, hogy önök elfogadták az európai roma-keretstratégiát is, az sem illeszkedik ehhez a költségvetési sorhoz, illetve a beadványhoz. Ezért tehát meg szeretném kérdezni, államtitkár úr, hogy hogyan gondolják azt, hogy elfogadnak különböző stratégiákat, hazai és nemzetközi stratégiákat, ahhoz pedig forrásokat nem rendelnek hozzá, olyan forrásokat, amelyekből valóban lehetne dolgozni. Tehát ezért nagyon fontosnak tartanám, hogy ha egyszer már elfogadnak ilyen stratégiákat, akkor ahhoz rendeljenek forrást is.Továbbmennék: önök azt mondják, hogy a nemzetiségi önkormányzatokra szükség van. Nem látjuk azt a fedezetet, ami kellőképpen olyan működési rendszert tudna kialakítani a nemzetiségi önkormányzatoknál, amely a nemzetiségi önkormányzatok függetlenségét tudná biztosítani. De elsősorban itt a roma önkormányzatokról beszélek. Önök a helyi és a területi, azaz a megyei önkormányzatokat is létrehozták, viszont nem gondoltak arra, hogy ezeket működtetni is kéne. Nincs gazdája a területi önkormányzatoknak, nincs gazdája a megyei roma nemzetiségi önkormányzatoknak, de mondhatnám mind a 13 nemzetiség önkormányzatait. Nem látjuk azt, hogy ők hogyan tudnak majd fuzionálni. Szeretném mondani, államtitkár úr, hogy nem tudnak működni azok a megyei, területi nemzetiségi önkormányzatok, amelyek több éve akarnának dolgozni, és segíteni azon társadalmi rétegen, amiért létrejöttek, amiért hivatást választottak. Ebből adódóan tehát azt kérdezem, hogy a helyi, a megyei és az országos rendszerben hogyan akarják tovább fenntartani azt a finanszírozást, ami most még láthatatlan. Azonkívül a civilekről már szó volt, de szeretném én is aláhúzni, hogy a roma civil szervezetek teljes mértékben ellehetetlenültek. Egyetlenegy civil szervezet van ma, amelyik forráshoz tud jutni, azt pedig úgy hívják, hogy Lungo Drom. Önök elfogultak, politikailag elfogultak, és ez a költségvetésben is abszolút látható. Miért akarják továbbra is Farkas Flóriánt kistafírozni, amikor már a többi civil szervezet éhen hal? Ezért tehát, államtitkár úr, felelősségteljesen kell és teljes nemzeti kérdésként kell kezelni a hazai nemzetiséget, nem pedig politikai eszköznek kell használni őket, hogy aki velünk van, annak támogatását megadjuk, aki nincs velünk, annak pedig ellehetetlenítjük a támogatást. Ez tehát elfogadhatatlan a következő évi költségvetésben. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Kétperces felszólalásra jelentkezett Gúr Nándor képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Teleki képviselőtársam azzal fejezte be, én azzal kezdem, hogy a civil szférát hogyan és milyen formában érik támadások. Egyszerűen ezt másképp nem lehet megfogalmazni, csak úgy, hogy támadás orosz mintára. Úgy látom, elsajátították, hogyan és miképpen kell ezt tenni. Saját álcivil szervezetek sokaságát hozzák létre, közben pedig a létező, valós civileket megtapossák, azokat megpróbálják negligálni. De hát nem különb a dolog a tekintetben sem, amit a szerencsejáték-felügyelet tekintetében, a felügyeleti jog elvonása tekintetében már képviselőtársam említett az előbbiekben, Józsa képviselőtársam. Itt a NAV-tól való jogosítványelvétel, úgy fogalmazott, a gyanúra legalább alapot ad; hát én ezt kicsit másképp mondom, ez egyértelműen gyanú arra vonatkozóan, hogy mit is akarnak önök csinálni. A bérek vonatkozásában, a 2,5 millió forintos nagyságrendek tekintetében nem véletlenszerű ez. Hiszen önök a pénzügyi szektort érintő 5 millió forintos bérviszonyokat is megteremtették, és még a Magyar Államvasutat is besorolták a pénzügyi szektor keretei közé. Mert olyan ember volt ott menedzsmentként, vezetőként, aki önöknek kedves volt, az önök kedvére volt. És hát ne feledkezzünk el azokról a közpénzekről, amelyek, tudjuk, közpénz jellegüket elveszítették már az elmúlt időszakban. A Nemzeti Foglalkoztatási Alapon belül való finanszírozás kérdésköréről, államtitkár úr, nem lenne baj, ha még a vitában adna választ képviselőtársam kérdéseire. Mert miközben nem válaszolja meg ezeket a kérdéseket, aközben a Nemzeti Foglalkoztatási Alap tekintetében 2017-ről 2018-ra több mint 100 milliárd forintos csökkenést kell elkönyvelnünk. Jó lenne tudni, hogyan, miképp gondolkodnak erről. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Normál időkeretben kért szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, MSZP-képviselőcsoport. Megadom a szót a rendelkezésre álló időkeretben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Még néhány mondat a letelepedési kötvényről. Ugyancsak meghökkentő és óriási támadási felületet nyit a kormánnyal szemben, hogy most akarják korrigálni a letelepedési államkötvényekre vonatkozó felhatalmazó rendelkezéseket. Ez a jogalkotási hiba önmagában is kigúnyolható persze, erős retorikai túlzás, de az elmúlt egy évben zajló kötvénykibocsátás jogszerűsége is kétségbe vonható. [[15.40]] Továbbá a korrekció is mutatja, hogy eszükben sincs kivezetni a letelepedési államkötvényt a magyar jogrendszerből. Remélem, hogy erről is fog államtitkár úr néhány gondolatot szólni. Államtitkár úr, szeretnék kérdést feltenni. Nem tartja megalázónak, hogy a saját kormánypárti képviselőik nincsenek itt ebben a vitában? A jövő évi költségvetés megalapozásáról beszélünk, és bent marad a kormánypárt részéről három-négy óra hosszan, ha jól számolom. Nem megalázó ez? Mi, ellenzéki politikusok, próbáljuk itt a megszabott időkereten belül elmondani a véleményünket, a Fidesz-KDNP padsoraiból még arra se méltatnak bennünket, egy-két képviselőn kívül - mert látom, hogy Hargitai képviselő úr még itt van -, hogy egyáltalán hozzászóljanak. Jobb lenne, ha be se nyújtanák. Minek?! Mi elmondjuk a véleményünket, maguk még a véleményüket se mondják el, mert körülbelül nincsen, nincs véleményük. [[Vantara Gyula: Mihez? Miről? Heringes Anita: Miről? Erről!]] Képviselő úr, erről van szó, hogy lehet, hogy azt sem tudja, hogy melyik törvényről beszélünk most, mert csak kötelezően be kellett jönni, hogy ne legyenek üresek itt ezek a padsorok. Még két mondat Hargitai képviselő úrhoz. Örülök neki, hogy belátta, képviselő úr, hogy a rokkantellátásba be kell avatkozni. Én csak azt sajnálom, hogy ezt a választások előtt teszik meg. Ez átlátszó, képviselő úr. Miért pont most? És képviselő úr, én azért szeretném ezeknek az embereknek a nevében kikérni, 10 százalékban sem tudták bebizonyítani a felülvizsgálatok alatt, hogy csalás történt volna ezekben az ügyekben. 10 százalékát sem, és a mai napig nem végeztek a felülvizsgálatokkal. Iszonyatos helyzetbe hozták ezeket az embereket, megalázó helyzetekbe, és lehet, hogy egyszer - remélem - az is kiderül, hogy hány áldozata volt ennek az átalakításnak Magyarországon. Iszonyatos nagy bűnt követtek el ezzel, amikor annak idején megváltoztatták az egész rokkantellátási rendszert, lényegében megszüntették, majd most, a választások előtt meg kegyet gyakorolnak, és azt mondják, hogy na, jól van, nem biztos, hogy teljesen jó volt így, és akkor valami úton-módon valamit csak adjunk ezeknek az embereknek. Azt gondolom, államtitkár úr, remélem, hogy fog jó néhány kérdésünkre választ adni. Én örülök neki, hogy legalább maga végigülte ezt a vitát és végighallgatta. Ezt én becsülöm önben mindig évről évre, de azt gondolom, hogy jelzéssel élhetne a kormánypárti képviselők felé, valahol elmondhatná, hogy ez nagyon nincs rendben. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kívánnak-e még az adott időkereten belül felszólalni. [[Senki sem jelentkezik. Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván mint előterjesztő a vitában elhangzottakra. [[Vantara Gyula: Válasz! Most kell figyelni! Heringes Anita a saját képviselői helyére indul. Vantara Gyula: Hova, hova? Kész az uzsonna?]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy azzal kezdjem a hozzászólásomat, hogy abszolút egyetértek azokkal az észrevételekkel Hargitai János képviselő úr részéről vagy Schmuck Erzsébet képviselő asszony részéről, vagy Ritter Imre szószóló úr részéről, amelyek értelmében ténylegesen most a jövő évi költségvetés irányairól, a gazdaságpolitika irányairól és ezen költségvetési gazdaságpolitika végrehajtásához szükséges intézkedésekről, ha jól idézem képviselő urat, a kellékekről szól a vita. Ha így értelmezzük a jövő évi költségvetést megalapozó törvényjavaslatot, akkor látnunk kell, hogy a gazdaságpolitika iránya, a jövő évi költségvetés iránya és a költségvetést megalapozó törvényjavaslat iránya az, hogy a munkából élők jövedelmi helyzetét javítsa, nemhiába hívjuk a jövő évi költségvetést a munkából élők költségvetésének; azok, akik nyugdíjban vagy nyugdíjszerű ellátásban részesülnek, minimum az ellátások reálértékét megőrizzék, sőt lehetővé váljon jövőre a nyugdíjprémium kifizetése; és harmadik kategóriaként azok az emberek, akik munkavégzésre nem képesek, öregségi jellegű ellátást nem kapnak, más szociális jellegű ellátásban részesülnek, a gazdaság teljesítményének arányában tudjanak előrelépni. Ha ezt a hármas kategorizálást említem, akkor meg kell ismételjem az előttem szólók azon mondatait, amelyek értelmében a tisztelt Országgyűlés előtt lévő költségvetési megalapozó törvényjavaslat számos területen, akár az egészségkárosodott vagy más szociális ellátásban részesülő személyek területén többletforrások biztosítását teszi lehetővé. Ezeket emelte ki Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony is, de akkor a teljesség kedvéért engedjék meg, hogy ezekből az ellátásokból kiemeljek több tételt. Az időskorúak járadéka emelkedik, a nem egyedülállóak, egyedülálló 75 év alattiak, egyedülálló 75 év felettiek tekintetében egyaránt, az ápolási díj különböző kategóriáin is egyértelmű növekedés, 5 százalékos növekedés szerepel a tisztelt Országgyűlés előtt lévő javaslatban, az egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti támogatás összege növekszik, a normatív közgyógyellátásban részesülők létszáma növekszik, a jövedelemhatár növekszik. Kivételes rokkantsági ellátás bevezetésére lesz lehetőség, amennyiben az Országgyűlés elfogadja a kormány javaslatát, és a rehabilitációs ellátás ismételt megállapítására lesz lehetőség. Azt látom tehát, hogy az a költségvetési törvényjavaslat és az ahhoz kapcsolódó megalapozó törvény, ismétlem, a munkából élők, a családok helyzetének javítását, a munkaképtelenek vagy idősek ellátásainak biztosítását és az egészségkárosodottak területén is többletforrások biztosítását tartalmazza. Ebből a nézőpontból, megmondom őszintén, nehezen tudom értelmezni Heringes Anita képviselő asszonynak azon szavait, hogy a tisztelt Országgyűlés előtt lévő megalapozó javaslat csak a haverok kiszolgálására szól [[Heringes Anita: Civilek?]] kikacsintás a barátoknak. [[Heringes Anita: Civilek, CÖF?]] Elnézést, ha tényszerű szeretnék lenni, és megismétlem azokat a törvénymódosításokat, amelyekre Bangóné képviselő asszony is utalt, és párhuzamba állítom képviselő asszony állításaival, akkor a lakosság széles rétegei között kell keresni a kormány támogatóit. [[Heringes Anita: Ha a vitában mondod el, akkor lehetne rá reagálni és elmagyarázom!]] Ezzel természetesen egyébként nem vitatkozom, hogy a lakosság széles rétegei támogatják a kormány politikáját. A következő téma a plakátok kérdése. Itt szeretném megismételni azt, amit a törvényjavaslat indoklásaként a kormány részéről az írott dokumentumokban szerepeltetünk, és amit szóban is említettem. Itt a jogszabály-ellenesen kihelyezett plakátok tekintetében határoz meg bírságolási szabályokat… [[Dr. Józsa István: A jogszabályt meg megváltoztatjuk!]] Képviselő úr, az önök előtt lévő javaslat, ismétlem, a jogszabályellenesen kihelyezett plakátok tekintetében határoz meg bírságolási lehetőséget. [[Dr. Józsa István: Ki írja a jogszabályt? Heringes Anita: Jaj, istenem! Csak visszamenőleges hatállyal ne módosítsatok!]]
Képviselőtársaim! Bocsásson meg, államtitkár úr! Én nem emlékszem, hogy államtitkár úr közbeszólt volna, amikor önök beszéltek. [[Heringes Anita: De nem vitázik velünk, úgy nehéz!]] Képviselő asszony, tisztelettel kérem önt, mint ahogy államtitkár úr meghallgatta önöket, legyenek olyan kedvesek végighallgatni. Nem párbeszéd! Köszönöm államtitkár úr megértését, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Folytatva a fölvetéseket, ha képviselő asszony megengedi, igyekszem érdemben válaszolni a fölvetésekre. A Foglalkoztatási Alapból valóban lehetővé válik az állásbörzék kiadásainak finanszírozása. Én ezt egy pozitív lépésnek tartom, és egyetértek azokkal a véleményekkel, amelyek szerint jelenleg a magyar gazdaságnak nem az a fő problémája, hogy a munkanélküliek száma olyan szinten van, mint öt-hat évvel ezelőtt, nem az a problémája, mint bizony, látjuk, számos európai országnak, ahol adott esetben 10 százalék fölötti, sőt 20 százalék fölötti munkanélküliség van, hanem alapvetően most az jelent kihívást, az jelent feladatot, hogy a szakképzett munkaerő rendelkezésre álljon.Azt kell megnézzük, hogy hol vannak a magyar gazdaságban még munkaerőpiaci tartalékok. Azt gondolom, hogy az egyébként sikeres, a munkanélküliségből a versenyszféra foglalkoztatása irányába hidat teremtő közmunka például egy ilyen terület, ahonnan a versenyszféra igényeit még ki lehet elégíteni. Például ezen személyek foglalkoztatását is segítik azok az állásbörzék, amelyek kiadásait a javaslat alapján a Foglalkoztatási Alapból célszerű szerintünk finanszírozni. Mi ez, ha nem foglalkoztatáspolitikai intézkedés?Gúr Nándor képviselő úr megállapításával vitatkoznom kell. Ő önmagában kritikaként említi azt, hogy a Foglalkoztatási Alap kiadásai csökkennek. [[15.50]] Nézzük meg, hogy mely kiadások csökkennek, és mire mennyi pénzt fordít az állam! A munkanélküliséggel kapcsolatos kiadások, amelyek meghatározó tételt jelentenek a Foglalkoztatási Alapban, bizony hál’ istennek csökkennek, mert a foglalkoztatás bővül. S nézzük meg, hogy aktív foglalkoztatáspolitikai eszközökre mennyi európai uniós forrást és hazai forrást fordít az állam! Tehát amikor a munkaerőpiacot elemezzük, akkor én azt gondolom, hogy alapvetően a foglalkoztatási számokból, a munkanélküliségi számokból, a reálkeresetek alakulásából kell kiindulni, és ezek azok a mutatók, amelyek egy kormányzati gazdaságpolitika sikerét mutatják, nem az, hogy például a munkanélküliséggel kapcsolatos kiadások hogyan alakulnak. Itt egy kiadásnövekedés, azt gondolom, pont a negatív folyamatokat mutathatja. [[Ikotity Istvánt a jegyzői székben Hegedűs Lorántné váltja fel.]] Béremelések. Többen említették a béremelés kérdését, Heringes Anita képviselő asszony és Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony is. Fölhívták a figyelmet arra, hogy a kormánytisztviselők tekintetében a jövő évi költségvetési törvényjavaslat nem tartalmaz béremelést, és az is elhangzott ugyanakkor, hogy a tisztelt Ház előtt lévő költségvetést megalapozó törvényjavaslatban viszont 2019. január 1-je szerepel mint a kormánytisztviselők tekintetében a béremelés időpontjául javasolt dátum. Egy nagyon fontos dolgot szeretnék kiemelni. A jövő évi költségvetést nemcsak azért hívjuk a munkából élők költségvetésének, mert véleményem szerint képviselő asszony állításával ellentétben pont az úgymond kisembereknek jelentős forrásokat juttat - s itt emlékeztetnék arra, hogy a minimálbér és szakmunkás-bérminimum idei jelentős emelése után a jövő évben is 12, illetőleg 8 százalékos emeléssel kalkulálunk, 12-vel a szakmunkás-minimálbér tekintetében, 8 százalékkal a minimálbér tekintetében, emlékeztetőül: az idei 25, illetőleg 15 százalékos emelésük után -, hanem azért is hívjuk ezt a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatot a munkából élők költségvetésének, mert a közszférában, ahol jogszabályok határozzák meg a bért, immár a nagyjából 700 ezer foglalkoztatottból 550 ezer fő részesül béremelésben. Tehát amikor értékeljük azt, hogy a közszférában dolgozók területén hány főnél valósult már meg béremelés, akkor én azt javasolom, hogy ne csak azt a kisebb létszámot tekintsük, ahol kétségtelenül az elmúlt években még nem volt béremelés, hanem lássuk az ennél jóval nagyobb létszámot, ahol nagyon jelentős, adott esetben 30, 40 vagy 50 százalékos béremelések valósultak és valósulnak meg. A kormány politikája e tekintetben egyértelmű, és Hegedűs Lorántné jegyző asszonynak is ez a válaszom: a gazdasági növekedés bővülésével összhangban, fokról fokra, lépcsőzetesen kerül sor a közszférában béremelésekre. Megismétlem: a nagyjából 700 ezer fő költségvetési szervnél foglalkoztatott tekintetében a jövő évi költségvetési javaslat számait is figyelembe véve mintegy 550 ezer fő tekintetében valósult vagy valósul meg igen jelentős béremelés. S ha az a gazdasági bővülés, amiről épp a minap egy rendkívül kedvező adatot láttunk, folytatódni fog 2018-ban és 2019-ben is, akkor bizony azok a még kisebbségben lévő területek is, ahol nem valósult meg béremelés, megtapasztalhatják a gazdasági növekedésből származó, bérnél jelentkező pozitív hatásokat.Végezetül ennél a kérdésnél csak zárójelben kell azért megjegyezzem, hogy a bruttó bérek mellett azt is nézzük, hogy a nettó keresetek hogy alakultak, és a személyijövedelemadó-kulcs csökkentése vagy a családi kedvezmény kibővítése - amely a 2018-as költségvetésben is szerepel - adott bruttó jövedelem mellett, a bruttó jövedelem változatlansága mellett is a nettó keresetek és hozzáteszem, a reálkeresetek növekedését eredményezheti.A szerencsejáték-felügyeletről sok vita volt. Először is azt szeretném rögzíteni, hogy ahány ország, annyi megoldás látszik ezen a területen, és azt is szeretném rögzíteni, hogy a magyarországi szerencsejáték-felügyeleti gyakorlat is mutatott példát önálló szerencsejáték-felügyeleti szervezet működésére és - ahogy az elmúlt években láttuk - a nemzeti adóhatóság keretein belüli felügyelet működésére is. Azt gondolom tehát, hogy nincsen egyetlen kiváló megoldás. A kormány a javasolt lépéssel, én azt gondolom, a szerencsejáték-felügyeletet épphogy nem gyengíti, hanem erősíti, hiszen egy önálló szervezet fogja a tevékenységet ellátni a jelenleg a NAV-ban lévő önálló főosztály, de mégiscsak főosztályi keretek helyett. Ami pedig a kormányon belüli felelősséget illeti: nem szűnik meg a Nemzetgazdasági Minisztérium, illetőleg az alá tartozó Nemzeti Adóhivatal felelőssége. Ha a tisztelt képviselők elolvassák a törvényjavaslat indoklását, elég hosszan szerepel az anyagban, hogy mely területeknél marad meg az adóhatóság felügyelete, és mely területeknél lesz a Fejlesztési Minisztériumnak felelőssége. El kell mondjam azt is, hogy szerencsejátékkoncesszió-bevételekről beszélünk, és azt is látnunk kell, hogy a koncessziós jellegű bevételek szakmai felügyelete a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium alá tartozik; például a bányakoncesszió, hogy csak egy területet említsek. Tehát amikor a feladatban változás történik, akkor nem egy teljesen új elképzelés alapján kerül sor erre a szervezeti változásra - ismétlem, nemzetközi és hazai példákat is meg lehet nézni -, és nemcsak egy terület kiragadott újradefiniálásáról van szó, hanem ismétlem, a koncessziós ügyekért a szakmai felelősség jelenleg a Nemzeti Fejlesztési Minisztériumnál van. Természetesen abban bízom, hogy ez a szervezeti változás a felügyeleti tevékenységet jobbá teszi, tehát semmi olyan változást nem tervez a kormányzat, amely az eddigiekhez képest lazább felülvizsgálatot, lazább felügyeletet hordozna magában. Ami a szerencsejáték-felügyeletnél foglalkoztatottak bérét illeti: a Nemzeti Adó- és Vámhivatal dolgozóinál egy igen jelentős bérfejlesztés indult el külön törvény alapján, külön jogállásuk szerint. A szerencsejáték-felügyelet részlegének kiválásával a munkavállalók kormánytisztviselők lesznek, viszont nem cél az, a kormánynak nem célja az, hogy a kiváló szervezeti egységnél, az önállóan létrejövő szervezeti egységnél foglalkoztatottak bére csökkenjen, ezért a benyújtott indítvány lehetővé teszi azt, hogy - ahogyan a tisztelt képviselők is említették - eltérítés valósulhasson meg a kormánytisztviselői bérhez képest. Ha maguk elé veszik a jövő évi költségvetési törvény tervezetét, akkor abban nem fognak találni plusz költségvetési kiadást. Nem arról szól az önálló felügyelet létrehozása, hogy a foglalkoztatottak bérét megtöbbszörözné a kormányzat; ismétlem, az alapvető cél az, hogy a bérek színvonala azonos szinten tudjon megmaradni, mint amit most is tapasztalni fogunk. Egyébként a felügyelet megerősítése kétségtelenül magában foglalhatja adott esetben a létszám növelését is. Letelepedési kötvények kérdése. A benyújtott javaslat technikai jellegű pontosítás. Az a jogszabályhely, amire hivatkozás történik, már egy korábbi módosítás miatt üressé vált. Tehát ha megnézik a tisztelt képviselők az indokolást, egyértelműen kiderül, hogy technikai elemről van szó, és megerősítem, most már nemcsak a piaci befektetők értékítélete alapján, hanem a nagy hitelminősítők értékítélete alapján is Magyarország egy biztos ország, az államadósság finanszírozása a 2010-es helyzethez képest sokkal stabilabb, ami a rendelkezésre álló eszközöket és a finanszírozás költségét is magában foglalja. Ezért a letelepedési kötvény finanszírozási technikájára nincsen szükség. Március 31-ig benyújtott letelepedési kötvények esetén volt még lehetőség erre a finanszírozásra, természetesen ezeket a kérvényeket fel kell dolgozni, tehát van még egy feldolgozási folyamat, de ismétlem, a kormány döntése egyértelmű: a jövőben nincs szükség ennek a finanszírozási technikának az alkalmazására.Azt a jelzőt, engedje meg, jegyző asszony, hogy vitassam, amelyet mondott; ha jól emlékszem, migránskötvényt mondott. Azért a migráció és a letelepedési kötvények vásárlói között igen jelentős különbségtétel van. Letelepedési kötvényeket az vásárolhat, aki kontrollált, ellenőrzött módon jut hozzá a kötvényhez. Ezek a személyek jelentős pénzpiaci befektetés mellett reálgazdasági befektetéseket is hozhatnak. Tehát ilyen tekintetben a migránskérdésnek és az államadósság finanszírozási technikája kérdésének az összekapcsolását én vitatom. [[16.00]] Ami a civiltörvényt illeti, nagyon erős megfogalmazásokat alkalmaztak Bárándy Gergely és Józsa István képviselő urak. Én a benyújtott javaslatban semmi olyan részt nem látok, amely „utolsó aljas, autokratikus törekvés” - idéztem - vagy „fasisztoid lépés” jelleget mutatna. [[Dr. Józsa István: Így van, ez így van!]] Azt kérem tehát a tisztelt képviselőktől, nézzék meg, hogy a benyújtott törvényjavaslat milyen rendelkezéseket tartalmaz. [[Dr. Józsa István: Borzasztó! Bangóné Borbély Ildikó: Látjuk!]] Ez a rendelkezés a helyi civil szervezetek számára tesz lehetővé nagyobb beleszólást a Nemzeti Együttműködési Alap felhasználásába, ez az alap az, amely dedikáltan a civil szervezetek finanszírozását tartalmazza. Itt meg kell jegyezzem, hogy a jövő évi költségvetéssel igenis kapcsolatban van ez a törvényjavaslat, hiszen a Nemzeti Együttműködési Alapnak az előirányzata, amely egyébként külön törvény alapján kerül meghatározásra, és évről évre növekszik, a jövő évi költségvetésnek a része, és - ismétlem - azon túl, hogy ez az előirányzat a jövő évi költségvetésnek a része, a benyújtott 29 törvényjavaslat számos esetben közvetlen, számos esetben közvetett módon kapcsolódik a jövő évi költségvetésitörvény-javaslathoz, az említett okok miatt a civiltörvény módosítása is kapcsolódik a jövő évi költségvetési javaslathoz. Kérem, nézzék meg azokat a szabályokat, amelyek például a Nemzeti Együttműködési Alap forrásainak felhasználásáról szólnak: abban ilyen autoriter törekvéseket egyáltalán nem látni, sőt az említett helyi civil szervezetek döntéshozatalba történő bevonásával, én azt gondolom, szélesedik az a döntéshozatali bázis, amelynek az értelmében a jövő évi költségvetésben és az azt követő években szereplő Nemzeti Együttműködési Alap-források felhasználásra kerülnek. [[Dr. Józsa István közbeszól.]] Az Eximbankot illetően Schmuck Erzsébet képviselő asszony azt jelezte, hogy a törvényjavaslat szerint kikerülne a költségvetési törvényből egy sor. Ez nincs így, azt gondolom, félreértés történhetett. A jövő évi költségvetésitörvény-javaslat, amely a tisztelt Országgyűlés előtt van, az Eximbank kamatkiegyenlítési összegét külön előirányzaton tartalmazza a Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetében, ha jól emlékszem, 25,6 milliárd forintos összegben. Tehát - ismétlem - nincsen olyan Eximbank-törvény-módosítás, amely szerint egy korábbi kiadás be lenne söpörve valamely nagy költségvetési előirányzatba. A romakérdéseket illetően Teleki László képviselő úr fogalmazott meg javaslatokat. Itt megint idézni szeretném azokat az észrevételeket, amelyek szerint a megalapozó törvényjavaslatot és a 2018-as költségvetésitörvény-javaslatot egységként célszerű figyelni. Hogyha ezt így tesszük, és megnézzük a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat EMMI-fejezetének társadalmi felzárkózással kapcsolatos kiadásait, akkor látni fogjuk, hogy számos, romákat célzó előirányzat szerepel a törvényjavaslatban, és összességében ezeknek a végösszege is növekszik. Engedjék meg, hogy akkor fel is soroljam! A roma szakkollégiumi hálózat külön előirányzaton szerepel, csakúgy, mint a roma kultúra támogatása, a társadalmi-, gazdasági-, területihátrány-kiegyenlítést elősegítő programok, szakkollégiumok finanszírozása, a felzárkózáspolitika koordinációja, a roma ösztöndíjprogramok, a Multifunkcionális Nemzetiségi - Roma Módszertani, Oktatási és Kulturális Központ és a Budapesti Roma Oktatási és Kulturális Központ is. Ezen túl a nemzetiségi önkormányzatok, így azok részeként a roma önkormányzatok 2014 után jelentős forrásbővülést láthattak, emlékeim szerint megháromszorozódtak a források - [[Jelzésre:]] örömmel látom, hogy a nemzetiségi szószólók ezt bólintással megerősítik. Tehát az említett, általam felsorolt előirányzatokon túl a nemzetiségi önkormányzatok finanszírozása is bővült, és ha nem is olyan ütemben, mint ahogy a korábbi években, annak idején, de a 2018-as költségvetésitörvény-javaslatban is látunk a nemzetiségi támogatásoknál forrásbővülést. Ha itt tartunk, akkor engedjék meg, hogy Ritter Imre képviselő úrnak, szószóló úrnak - elnézést! - megköszönjem azokat az észrevételeit, amelyek szerint célszerűbb a korábbi költségvetési tervezés és ennek kapcsán a megalapozó törvényjavaslatok tárgyalása, hiszen ez a kiszámíthatóságot erősíti. Az illetményszámfejtés rendszere, a Kincstár, illetőleg a NAV feladatkörének kérdésében pedig egy külön egyeztetést hadd ajánljak fel, hiszen a szószóló úr számos kérdést fogalmazott meg. A tisztelt Országgyűlés számára azt szeretném rögzíteni, hogy a kormány javaslatainak szándéka, akár az illetményszámfejtést, akár az adóbevallások struktúráját illetően az, hogy mind a szervezeteknek, mind a magánszemélyeknek az életét könnyítse, adminisztrációját csökkentse, tehát nincsen olyan javaslat, amely nehezítené a nemzetiségi önkormányzatok életét. Hogyha pedig a javaslatok gyakorlati végrehajtását illetően kérdés merült fel, akkor - ismétlem - bízom benne, hogy ezeket külön egyeztetés keretében tudjuk tisztázni. A kkv-törvény módosítása merült még fel. Józsa képviselő úrnak megismétlem, hogy jogharmonizációs jellegű módosításról van szó. Ezzel, azt gondolom, az észrevételeken végig is futottam, és abban a reményben tudom befejezni a mondataimat, hogy a 29 törvényjavaslat túlnyomó többségét azért nem érte kritika; ebből azt vonom le, hogy az indítványok többségével a tisztelt Országgyűlés egyetért. S abban a reményben javaslom az indítvány elfogadását, hogy az a 2018-as költségvetés céljait segítheti, így amennyiben az Országgyűlés a megalapozó törvényjavaslatot és a jövő évi költségvetési törvényt elfogadja, akkor érdemi gazdasági növekedés mellett a munkából élők és a munka hiányában öregségi nyugdíjban, különböző szociális ellátásokban részesülők is úgy jutnak többletforrásokhoz, hogy mellette megőrizzük az államháztartás stabilitását és az államadósság csökkentését. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Ügyrendi kérdésben kért szót Heringes Anita képviselő asszony, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm. Ügyrendben szeretnék hozzászólni. Kérem az elnök urat, hogy rendeljen el tárgyalási szünetet, mert nincs a teremben olyan kormánypárti képviselő és államtitkár, aki részt kíván venni a vitában, pedig a 2018-as költségvetést megalapozó törvény vitája folyt volna. Képviselőtársaim bent hagyták a teljes időkeretüket, biztos nem ért ide azon képviselőtársunk, aki fel akart szólalni a Fidesz-KDNP soraiból. Ezért kérem, hogy rendeljünk el tárgyalási szünetet, hogy megadjuk nekik a lehetőséget, hogy a vitában részt vegyenek. Köszönöm szépen.
Tisztelt Képviselő Asszony! Ezt a felszólalását természetesen nem tekintem ügyrendi kérdésnek, hisz a kormány részéről az államtitkár úr jelen van [[Heringes Anita: De nem a vitában szólt! Bangóné Borbély Ildikó: De nem a vitában vesz részt!]] a tárca képviseletében, a képviselőtársak pedig jelen vannak. És engedje meg, az ülést egyelőre én vezetem, és mivel házszabályszerűen zajlik az ülés, így a munkánkat folytatjuk. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt folytatnánk munkánkat, ülésvezetési kérdésben kell döntenie az Országgyűlésnek. Latorcai János alelnök úr fel kíván szólalni a soron következő általános vita során. Az alelnök képviselői felszólalása esetén az önálló indítvány további tárgyalása során csak akkor vezetheti az ülést, ha ehhez az Országgyűlés hozzájárul. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hozzájárul-e ahhoz, hogy Latorcai János alelnök úr az előterjesztés további tárgyalása során vezethesse az ülést. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! Köszönöm. [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15427. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. [[16.10]] Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés.Elsőként megadom a szót Banai Péter Benő úrnak, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A kiszámíthatóság és a tervezhetőség jegyében a 2017. évi költségvetést az Országgyűlés tavaly a tavaszi időszakban fogadta el. Ez lehetővé tette, hogy minden érintett, a magyar családok, a vállalkozások, az állami intézmények kellő időben felkészülhessenek, fél évvel korábban látva a következő évi mozgásterüket.A költségvetés tavalyi elfogadása óta a magyar gazdaság a vártnál kedvezőbben teljesít, stabil és fenntartható pálya mentén továbbra is dinamikusan növekszik. Azt gondolom, hogy ezt a megállapítást alátámasztja a mai nap megismert első negyedévi GDP-adat, amely a várakozásokat, szakmai előrejelzéseket meghaladó módon, 4,1 százalékos bővülést mutat, és azt gondolom, alátámasztja a kormányzat idei évre vonatkozó, az év egészére érvényes 4,1 százalékos növekedési prognózisát.Magyarország gazdasági teljesítményét, a fegyelmezett költségvetési politikát és az államadósság csökkenő pályára állítását az említettek szerint a nagy hitelminősítők is elismerik, így 2016 folyamán a befektetésre ajánlott kategóriába emelték a magyar állampapírokat, és gyakorlatilag fáziskéséssel, de követték a piaci befektetők értékítéletét. Ezen pozitív eredmények alapján, valamint a magyar gazdaság növekedési képességének megerősítése érdekében tavaly novemberben a kormány kezdeményezte a hat évre szóló bérmegállapodás megkötését a versenyszféra és a kormány állandó konzultációs fórumán.A mérföldkőnek nevezhető béremelést és adócsökkentést célzó megállapodás egyrészt lehetővé tette 2017-ben és 2018-ban a minimálbér és a szakmunkás-minimálbér, vagyis a garantált bérminimum emelését, ami összességében a legjelentősebb a rendszerváltás óta, másrészt a munkaadói terhek jelentős csökkentését és a társasági adókulcs egyszámjegyűvé tételét valósíthatta meg.A költségvetés tavalyi elfogadása, illetve idén januári hatálybalépése óta most először beszélhetünk módosításról, amelynek célja a már említett bérmegállapodás fiskális hatásainak átvezetése, valamint a gazdaság teljesítményéből, illetve az egyszeri tételekből adódó többletbevételeknek köszönhetően az időközben meghozott kormányzati döntésekhez forrás biztosítása, illetőleg javaslattétel az Országgyűlés részére pluszforrások biztosítására.Ezek alapján tesz a kormány javaslatot a költségvetési stabilitás megőrzése mellett az ország versenyképességét erősítő fejlesztések, valamint egészségügyi, oktatási és szociális többletkiadások finanszírozására. Ezzel kapcsolatban is ki kell emelnem, hogy a törvényjavaslatban lévő kiadási és bevételi előirányzat-változások nullszaldósak, így a pénzforgalmi egyenleget nem érintik, az államadósság alakulását nem befolyásolják, az uniós módszertan szerinti 2,4 százalékos GDP-arányos hiánycél pedig a módosításokkal együtt is biztonságosan teljesíthető.Tisztelt Országgyűlés! A magyar gazdaság hosszú távú növekedése érdekében kiemelt jelentőséggel bír a nemzeti ipar erősítése, az infrastruktúra-fejlesztés, illetve a hazai vállalatok verseny- és exportképességének növelése. Engedjék meg, hogy a következőkben ismertessem a törvényjavaslat azon tételeit, amelyek a kiegyensúlyozott és fenntartható gazdasági bővülés hajtóerejeként is szolgálhatnak.Idekapcsolódik az állami beruházások előkészítési folyamatának támogatása a Beruházás-előkészítési Alap számára biztosított 25 milliárd forintos forrással. A beszállítói fejlesztési program életre hívása, amelynek célja a kis- és középvállalkozások bevonásának ösztönzése a nemzetközi nagyvállalatok beszállítói hálózatába.A kormány a nemzeti ipar fejlesztését kívánja elősegíteni az Irinyi Jánosról elnevezett iparstratégiai terv részeként kezdeményezett millenniumi földalatti vasút járműparkjának megújításával. Erre a célra 1 milliárd forintot tartalmaz a törvényjavaslat.Ezzel párhuzamosan 50 milliárd forintot kívánunk biztosítani az országos közúthálózatok felújítására és korszerűsítésére, ezen belül is célzottan azon gyorsforgalmi főúti és mellékúti szakaszokra, amelyek állapota indokolja a beavatkozást.Tisztelt Ház! A magyar gazdaság erősödése lehetővé teszi további költségvetési források bevonását az egészségügyi, oktatási és szociális ágazat fejlesztéseire. A törvényjavaslat a költségvetésben külön előirányzatot hoz létre a települési önkormányzatok gyermekétkeztetési feladatainak ellátására 74 milliárd forintos keretösszegben. Ezzel is hangsúlyozni kívánjuk a gyermekek ingyenes, illetve kedvezményes étkeztetésére szánt forrás célhoz kötöttségét, egyben elhatárolva a települési önkormányzatok további szociális és jóléti feladatainak finanszírozásától.Az eredményes gazdaságpolitikának köszönhetően idén először nyílik lehetőség nyugdíjprémium kifizetésére, amennyiben a gazdasági növekedés jogszabályban foglalt mértéke és az államháztartás egyenlegcélja együttesen teljesül. A nyugdíjprémium, valamint az év eleji nyugdíjemelés finanszírozása összesen 50 milliárd forint rendelkezésre bocsátását jelenti. Úgy látjuk tehát, hogy a törvényben foglalt mindkét feltétel teljesülni fog a nyugdíjprémium kifizetése tekintetében, 3,5 százalék fölött lesz a gazdaság bővülése, és a tisztelt Országgyűlés által meghatározott 2,4 százalékos GDP-arányos hiánycél is a számításaink, prognózisaink alapján tartható.A törvénymódosítás tartalmazza a Magyarországi Református Egyház Bethesda Gyermekkórháza és a Budai Irgalmasrendi Kórház 2,7 milliárd forintos közös fejlesztéseit; tartalmazza a Bajcsy-Zsilinszky Kórház és Rendelőintézet járóbeteg-szakellátást nyújtó kőbányai Egészségházának megújítását célzó beruházások 424 millió forintos finanszírozását, valamint a pestszentimrei új gyermekorvosi rendelő megépítésére 350 millió forint felhasználását.Az egészségügy után az oktatási infrastruktúra fejlesztésére is tesz javaslatot a kormányzat. A törvényjavaslat 500 millió forintot biztosít a Márton Áron Szakkollégium Kunigunda útján található épülete teljes körű felújításának 2017. évi ütemére, 1 milliárd 85 millió forintot a révkomáromi Selye János Egyetem részére kollégiumi épület megvásárlásához, valamint 1 milliárd 153 millió forintot a váci munkaerőpiaci elhelyezkedést segítő speciális fejlesztő központ létrehozásához.A törvényjavaslat mindemellett lehetőséget teremt a demográfiai és munkahelyteremtési szempontból is fontos bölcsődei fejlesztésekre, illetve a bölcsődék finanszírozási helyzetének javítására. Így tehát ismét a rendelkezésre álló források fedezete mellett többletfinanszírozást kíván a kormányzat biztosítani a bölcsődei ellátáshoz.A magyar filmek elmúlt években elért sikerei és fokozódó népszerűsége indokolja, hogy a filmágazat további 2,4 milliárd forintos támogatásban részesüljön, biztosítva a minél szélesebb körű műfaji sokszínűséget. Azt gondolom, itt is a kormányzati törekvések sikerét a nemzetközi elismerések mutatják.Tisztelt Országgyűlés! Az említett tételeken kívül a kormány indítványt tesz az ország védelmi képességének megerősítésére is. Emlékeztetnék arra, hogy külön kormányhatározat értelmében a honvédelmi jellegű GDP-arányos kiadások évről évre bővülnek, így az idei költségvetés már eleve jelentős többletet tartalmaz a 2016. évhez képest, ezen többletek felett a kormány a tisztelt Országgyűlés részére javaslatot tesz a honvédség Mi-21-es típusú harci helikoptereinek felújításához 10 milliárd forint forrás biztosítására.A nemzeti összetartozás operatív programja, a Határtalanul!-program továbbfejlesztéséhez és működtetéséhez 641 millió forint áll rendelkezésre. A program azt a célt szolgálja, hogy a magyarországi iskolák tanulói minél szélesebb körben látogathassanak el állami támogatással a szomszédos országok magyarlakta területeire, személyes tapasztalatokat szerezve a külhoni magyarságról. Ez a többlet tehát a most önök előtt lévő törvényjavaslatban szerepel, az eredeti számok feletti forrásbiztosítást mutatja. Végezetül a benyújtott törvényjavaslat az Országvédelmi Alap, valamint a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzat 66 milliárd forintos emelését is tartalmazza annak érdekében, hogy az év közben felmerülő váratlan kiadások fedezete rendelkezésre álljon. Tisztelt Országgyűlés! A jogszabályi garanciák betartása mellett a kormány a központi költségvetésről szóló törvény módosításának tervezetét véleményezésre megküldte a Költségvetési Tanács részére. A testület a törvényjavaslatot hitelesnek minősítette, azt végrehajthatónak és megalapozottnak tartotta. A tervezés alaposságát bizonyítja, hogy nem volt olyan alapvető ellenvetés, amely miatt a tanács kifogásolta volna a törvényjavaslat benyújtását. A tanács megerősíti, hogy az előirányzat-változások azonos összegben növelik a központi költségvetés bevételi és kiadási főösszegeit, vagyis nullszaldósak. [[16.20]] Az államadósság-szabályt és az államháztartás uniós módszertan szerinti 2,4 százalékos GDP-arányos hiánycélját a magasabb kiadásokkal együtt is teljesíthetőnek tartja a tanács. A tanács mellett az Állami Számvevőszék is hasonlóan értékelte a kormány által benyújtott törvényjavaslatot. Engedjék meg, hogy ezúton is köszönetemet fejezzem ki a Költségvetési Tanácsnak és az Állami Számvevőszéknek a törvényjavaslat ellenőrzése során végzett munkájukért. Tisztelt Elnök Úr!Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő 2017. évi költségvetés módosításával a kormány számos szakpolitikai területnek javasol többletforrást biztosítani, miközben nem növeli sem a hiányt, sem pedig az adósság mértékét. Az intézkedések a magyar lakosság, a magyar családok érdekeit szolgálják, tehát nem szólhat, azt gondolom, sem szakmai, sem pedig társadalompolitikai érv amellett, hogy ne biztosítsa a költségvetés az említett célokhoz a szükséges fedezetet. A fedezet pedig nem adóemelésből származik, hanem azt a gazdaság korábbiakhoz képest látott nagyobb bővülése biztosítja, párhuzamban a foglalkoztatottak számának növekedésével. Mindezek alapján kérem, hogy a beterjesztett törvényjavaslatot megvitatni, majd a későbbiekben támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Megadom a szót Vantara Gyula képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. [[Dr. Józsa István: Mondtam én, hogy szólni fog!]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház!Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány a korábbi évek gyakorlatának megfelelően a kiszámíthatóság és a megalapozott felkészültség érdekében mindig tavasszal fogadja el a jövő évre vonatkozó költségvetést. Nem volt ez másképp tavaly sem, és szerencsére igen kedvező költségvetési folyamatokról tudunk beszámolni a 2017. évet illetően. A gazdaság jó teljesítményének köszönhetően a vártnál nagyobb források állnak rendelkezésre, amelyek lehetővé teszik, hogy a költségvetést nem az emberek kárára kell módosítani, hanem lehetőség van többletforrások biztosítására. Jelen törvénymódosítás ezt a stabilitást megőrzi, de egyúttal választ ad az elfogadás óta felmerült igényekre, folyamatokra, ahogy ezt az államtitkár úr a bevezetőjében elmondta. A törvény módosításában szereplő kiadási és bevételi előirányzat-változások nullszaldósak, a pénzforgalmi hiányt nem érintik, valamint a változások egyenlegsemlegessége következtében az államadósságot sem növelik. A kiadási oldalon jelentkező többletek fedezetét a magasabb adóbevételek, lassan mondom, jövedéki és személyi jövedelemadóból származó, illetve illetékekből származó, sok vitát kiváltó, de a fizetési morált javító, csökkenő adóbevételek magasabb szintje, a kedvező 2017. évi gazdasági folyamatok biztosítják. Ezen kívül további bevételt jelent a költségvetésnek a „Földet a gazdáknak!” program során értékesített földterületekből idén befolyó 162 milliárd forint is. Ahogy az államtitkár úr expozéjában hallhattuk, a 2017. évi költségvetési törvény módosításáról szóló törvényjavaslat módosításokat tartalmaz. Engedjék meg, hogy néhányra én is felhívjam a figyelmet, illetve néhány módosítást is figyelmükbe ajánljak. Az első az országos közúthálózat felújítására, korszerűsítésére további 50 milliárd forintnyi értékben történő növelés. Szintén elhangzott, de aláhúzandó a beruházási előkészítő alap előirányzatának 25 milliárd forintos emelése, valamint a Honvédelmi Minisztérium eszközfelújítása további 10 milliárd forint értékben. Szintén figyelemre méltó és megemlítendő a beszállítói cselekvési terv első alprogramjának végrehajtására 6 milliárd forint és a helyi önkormányzatok működésének általános támogatása előirányzat emelése. Ez a településkép-védelemmel összefüggő feladatokhoz plusz 2,8 milliárd forint. Szó esett a református egyház gyermekkórházára és az Irgalmasrendi Kórház közös fejlesztésére szánt plusz 2,7 milliárd forintról, valamint a Nemzeti Filmalap támogatásának 2,4 milliárd forintos emeléséről is. Szeretném kiemelni, hogy a révkomáromi Selye János Egyetem részére a kollégiumi épület megvásárlására tartalmaz egy 1,1 milliárd forintos tételt, valamint az Irinyi-terv millenniumi földalatti vasút kötöttpályás járműgyártásának fejlesztésére szintén egy 1 milliárdos többletforrást biztosít a törvénymódosító javaslat. Figyelemre méltó továbbá az első világháborús hadisírok rendbehozatalára már korábban biztosított mintegy 1,3 milliárd forint további 625 millió forintos emelése és - mint az már elhangzott - az Országvédelmi Alap, valamint a rendkívüli kormányintézkedések előirányzatának megemelésére szolgáló 66 milliárd forintnyi emelés. Szó esett az államtitkár úr expozéjában a Költségvetési Tanács főbb megállapításairól. Szeretném én is aláhúzni, és ez idézet a tanács véleményéből: A tanács az államháztartás 2017. évi európai uniós módszertana szerinti 2,4 százalékos GDP-arányos hiánycélját a bevételi és a kiadási előirányzatok változtatásával együtt is teljesíthetőnek tartja. A tanács támogatja továbbá azt, hogy a törvényjavaslat a tartalék-előirányzatokat növeli, és egyben fontosnak tartja, hogy az előirányzatok kontroll alatt, a tervekkel összhangban teljesülnek vagy teljesülni fognak. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Azt gondolom, hogy a fentebb felsorolt, 2017. évi költségvetést érintő módosítások mindegyike olyan közcélt szolgál, amelyek támogathatóak, ezért kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák ezt az indítványt, ezt a törvénymódosítást. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Józsa István képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon örülök, hogy azok a fideszes képviselők is, akik korábban csak beülősként voltak jelen, részt vesznek a vitában. [[Dr. Hargitai János: Téged sem látni mindennap!]] Igazából erre vonatkozott Heringes Anita képviselőtársam ügyrendi javaslata [[Dr. Hargitai János: Téged sem látunk mindennap!]] hogy ha bejön valaki a parlamentbe, és ilyen megszámlálható számosságú, tehát ötnél kevesebb, akkor jó lenne, ha élnének a 95 perc vitaidejükkel, mert egyik oldalon ragaszkodnak ahhoz, hogy időkeretes legyen a vita, másik oldalon meg nem élnek a vita lehetőségével. [[Dr. Hargitai János: Érveket!]] Ez egyértelműen azt mutatja, hogy csak az ellenzéket akarják korlátozni. Ez a demokratikus érzület, képviselőtársaim?! Tehát amikor azt mondom, hogy fasisztoid előterjesztések vannak a Ház előtt, akkor az a magatartásra is vonatkozik, mert ez egy beszűkült gondolkodás, amely nem szeret vitatkozni, nem bírja a vitát, és nem akar a parlamenti beszéddel foglalkozni. Nehéz is, beszélni nehéz, ahogy hallottuk annak idején. Viszont erről a költségvetésről önök nagyon könnyedén tudnak beszélgetni. Orbán Viktor miniszterelnök úr 2000-ben még kényszerből vezette be a kétéves költségvetést, hogy legyen néhány kisgazda képviselő, aki még megszavazza, pár éve viszont ez a csodafegyvere, a versenyképesség és a kiszámíthatóság jegyében mintegy csodaszerként tekint [[Dr. Hargitai János: Ez így van!]] a tavasszal elfogadandó adó- és költségvetési törvényekre. Igaz, azóta már az adószakértők sem tudják számon tartani, hogy éppen melyik adóváltozat válik aktuálissá, és hogy hány alkalommal kell év közben majd ehhez hozzányúlni. Mert miért kiszámítható az, amit a kormány átver a parlamenten most, amikor még vajmi keveset tud a jövő évi folyamatokról? Aztán decemberben nekiáll újabb adókat kivetni. Igazán ironikus, hogy a minisztériumi apparátus szépen, mint egy jó kisdiák minden új javaslat indoklásában kiemeli, hogy milyen stabilitást és kiszámíthatóságot jelent a korán elfogadott pénzügyi törvénycsomag, majd annak kérik a részben helyreigazítás miatti módosítását. Azért nehezen jön össze a szakmai oldalról, hogy behozzák idő előtt, amikor még sem a múlt évről nem tudnak biztos adatokat, erről az évről egyáltalán nem, a jövő évről pedig még sejtelmük sincs, tehát a stabilitás jegyében idehoznak törvényjavaslatot, aztán megkérik a Házat, hogy na, ugyan már, módosítson. [[16.30]] Arról nem is beszélve, hogy az adórendszert felforgató decemberi változtatásokat, bár a munkáltatói járulékként ismert szociális hozzájárulás csökkentése önmagában százmilliárdos bevételkiesést okozott, és ez egy érzékelhető tehercsökkenés, mind ez idáig nem tartalmazta ezt a százast, úgy tűnik, a költségvetés, vagyis a Nemzetgazdasági Minisztérium által sem tagadott módon meglehetősen fiktív számok szerepeltek eddig a büdzsében.Varga Mihály miniszter úr tavaly év végén azt mondta, hogy a kormány már tavaly év végén úgy látta, hogy 4,1 százalékos gazdasági növekedéssel lehet számolni. A tavaly nyáron elfogadott idei költségvetési törvényben azonban akkor 3,1 százalékos növekedést terveztek. Kérdés, hogy ha a miniszter úr már év végén úgy tudta, hogy 4,1 százalékos lesz ez a növekedés, akkor miért csak most írják át ennek megfelelően a költségvetést. Tehát van egy olyan normális költségvetési rendszer, hogy előző év végére már elég jól megtervezhető a tárgyév, mint ahogy itt látszik is. Tavaly év végén bejelentette miniszter úr a 4,1 százalékot. Ha akkor kerül elfogadásra a költségvetési törvény, akkor nem kellene most ilyen értelemben hozzányúlni. A költségvetés igencsak megkésett módosítása azért is érdekes, mert januárban mi, a Szocialista Párt képviselői rákérdeztünk, hogy lesz-e idén nyugdíjprémiumra lehetőség, mert hát nagyon alacsony ez a nyugdíjemelés, amit akkor bejelentettek, és a miniszter úr szerint ilyen combos növekedés várható. Akkor azt a választ kaptuk, ami a törvényben is szerepel, hogy a hatályos jogszabályi rendelkezés értelmében a nyugdíjprémium kifizetésére akkor van lehetőség, ha a várható gazdasági növekedés - azaz a törvény szerinti - meghaladja a 3,5 százalékot, illetve az államháztartás központi költségvetési törvényben meghatározott egyenlegcélja is teljesül. Amennyiben ezek a feltételek megvalósulnak, a nyugdíjprémium kifizetéséről a kormány dönt. Ahogy Bözsi néninek meg is ígérte a miniszterelnök, hogy majd ő megemeli, hogyha a számok azt mutatják. [[Dr. Hargitai János: Így is lesz!]] Tehát nem a kormány, ő személy szerint. Erről az év végén azonban még nem tartották időszerűnek beszélni, pedig hát a tervek már akkor megvoltak. Tehát lehet, hogy csak egyszerű pénzvisszatartásról van itt szó. Úgy tűnik, hogy alig néhány hónap múlva most már időszerű lett arról beszélni, amiről miniszter úr már tavaly decemberben is beszélt. Szakmai számítások alapján az 1,6 százaléknál bőven magasabb infláció várható, így novemberben 12 ezer forintos nyugdíj-kiegészítést vághatnak hozzá a nyugdíjakhoz, ha a Magyar Nemzeti Bank 2,6 százalék inflációs várakozását tekintjük alapul.Ezzel a 4,1 százalékos emeléssel kb. 12 ezer forintos nyugdíjemelkedést kaphatnak a nyugdíjasok a nyugdíjprémium rendszerén keresztül. Ez megint olyan, mint a 10 ezer forint, hogy hú, de jó király vagyok, mindenkinek adok 10 ezer forintot. Méltatlan ez az „így nyúlok a zsebbe, úgy adok”. Tehát jobb az, hogyha törvényben garantált módon, mondjuk, a svájci indexálás szerint, normatív formában történik a nyugdíjak emelése.Szerepel itt a módosításban, hogy a Nyugdíjbiztosítási Alap kiadásai között 20 millió forinttal, kapaszkodjanak meg, 20 millió forinttal emelik a méltányossági alapú nyugdíjemelés keretét, így 720 millió forint áll majd rendelkezésre, valamint 50 millió forinttal emelik az úgynevezett egyszeri segély keretösszegét, így már 500 millió forint áll rendelkezésre. Minderre az indokolás alapján azért van szükség, mert 2017. január 1-jétől a kivételes nyugellátás-emelés engedélyezési összeghatára 75 ezer forintról 85 ezer forintra, a főigazgatói jogkörben 85 ezer forintról 90 ezer forintra emelkedett, amely a beérkező kérelmek számának emelkedésével is jár. Képviselő urak, azért lássák már be, ez édes kevés! Amikor a Rogán-féle minisztérium állami elnyomó propagandára 5 milliárd forintot kap, akkor itt le mernek írni 20 millió forintot meg 500 millió forintot országos nyugdíjkeretösszeg méltányossági keretemelésére? Ez azért nem való, nem való az ilyen!Az idei költségvetés módosításának része az is, hogy a korhatár feletti öregségi nyugdíjakra szánt kiadási előirányzatot mintegy 26 milliárd forinttal megemelik. Ennek tételes kifejtése azonban nem szerepel az előterjesztésben; feltehetően összefügg az egyéb növekedési változásokkal.Ugyan már jóval korábban elfogadták, hogy idéntől átalakul a gyermekek napközbeni ellátása, és új többelemű bölcsőde is jön, de erről, ha jól csalódom, Borbély Ildikó képviselőtársam fog ékesszólóan szólni önökhöz, amit kívánok, hogy vegyenek komolyan. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem stimmel ez a költségvetés-tervezési rendszer. Tehát olyankor hoznak törvényt, amikor még nincsenek adataik; amikor már tudnak valamit, akkor bejelentik, de fél évvel később terjesztik a Ház elé. [[Dr. Hargitai János: Nagyon kínos!]] Tehát én azt tudom mondani, hogy összevissza zilálták ezt az egészet, ez nem szolgálja a kiszámíthatóságot. Azzal együtt, hogy amit ide leírtak konkrét célokat, azok a tartalmukat tekintve, a lényegüket tekintve támogathatók. Összegszerűségükben nem, ez nagyon kevés, édes kevés, többet kellene, kivéve, mondjuk, azokra az ellopandó pénzekre, amiket, mondjuk, itt a propagandaminisztériumnál és egyéb helyeken próbálnak berakni. Természetesen államtitkár úr ezekről semmit nem tud, és nem is kell hogy tudjon. Köszönöm a szót. [[Szórványos taps az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja másik vezérszónokának, a hátralévő ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár úr a felvezetőjében azt mondta, hogy fegyelmezett költségvetési politikáról beszélünk. Én azt gondolom, hogy amikor néhány perccel ezelőtt a 2018-as költségvetés megalapozójáról próbáltunk vitázni, bár nagyon nehéz vitázni úgy, hogyha a vita egyoldalú, akkor érdekes az, hogy a 2017-es költségvetést meg utána módosítjuk. Szóval, egyik év még le sincs zárva, de már a következő év költségvetéséről beszélünk, és ugyebár ez már évek óta így zajlik.A bölcsődei ellátást hozta fel Józsa képviselőtársam. Igen, itt azért látjuk, hogy egy kiegészítő támogatást különítettek el, 800 millió forintot, mert megszavaztak egy törvényt, amivel létrehozzák a minibölcsőde rendszerét, csak közben rájöttek, hogy költségvetési forrást nem biztosítottak hozzá, és ahogy a törvényben szerepel, hogy milyen feltételeknek kellene ezeknek a kistelepüléseken megfelelni, ugyebár rájöttek, hogy nem fogják tudni ezek az anyagi gondokkal küzdő települések létrehozni a törvény által előírt minibölcsődéket.Itt el kell mondani, hogy azért a bölcsődei gondozási díjat a Fidesz-KDNP-kormány vezette be, és ha megnézzük az adatokat, mai napig az egyik legnagyobb probléma, ha a nők munkába állását tekintjük, hogy visszamenjenek a gyermekszülés után, hogy több ezer településen nem érhető el ma Magyarországon ez a szolgáltatási forma, hogy bölcsődébe tudják adni a gyermekeiket. Én azt gondolom, hogy megint csak egy kapkodó törvényt látunk, hogy valamit kitaláltunk, közben meg öt-hat hónap után rájövünk, hogy nem biztosított a kormány hozzá elegendő forrást. Hozzáteszem, hogy így elég nehéz lesz az önkormányzatoknak felkészülni, hogy létrehozzák ezeket az intézményeket.Államtitkár urat megkérdezem, hogy mi van akkor, hogyha a törvényben előírt módon jelzi az a családszám, mondjuk, egy kistelepülésen, hogy ő szeretné bölcsődébe járatni a gyermekét, és lényegében maga a település nem tudja megoldani a problémát, mert későn vették észre, hogy nem biztosítottak elegendő forrást ehhez. [[16.40]] A másik kérdésem lenne az államtitkár úrhoz a fegyelmezett költségvetési politika. Ha jól tudom, a múlt héten robbant a hír, hogy 2016. január 1-jétől 2017 elejéig 118 milliárd extrapénzzel jutalmazták meg az egyházakat úgy, hogy átutalták a pénzt, és utólag kellett ezt bizonyos papírokkal lefedni. Államtitkár úr, milyen fegyelmezett költségvetési politikáról beszélünk, ha titokban utalgatunk százmilliárd forintokat, úgy, hogy senki nem tud róla, és majd csak utána fedjük le papírokkal [[Dr. Hargitai János: Kormányhatározat!]] , vagy hogy mondjuk, meglévő beruházásokat akár kétszer is ki lehet fizetni? Fegyelmezett költségvetési politikában ez nem fordulhat elő, államtitkár úr! Vagy azt látjuk, hogy egyre több pénzt költhet el a kormányzat csak úgy, hogy nem is kell megszavaznia a magyar parlamentnek, hanem kigondolnak valamit, és akár több tíz milliárd vagy százmilliárd forintot költhetnek el úgy a költségvetési forrásokból, hogy a kormányon kívül senkinek nem kell jóváhagyni. [[Dr. Hargitai János: Biztosított hozzá a fedezet.]] Államtitkár Úr! Én úgy gondolom, hogy akkor tényleg nem beszélhetünk fegyelmezett költségvetési politikáról. Ha így lehet 118 milliárd forintot egy szektornak átutalni, ha folyamatosan azt látjuk, hogy csak egy-két ember vagy pár ember dönt komoly tízmilliárd forintokról, akkor megint csak azt tudom mondani, mint a megalapozó törvénynél, hogy az államtitkár úrnak is felesleges ide bejönni és nekünk is. Bár ezt a kormánypárti politikusok már gyakorolják, mert be se járnak a parlamentbe [[Dr. Hargitai János: Itt vagyunk!]] a munkájukat nem végzik el, akkor nem kell, akkor felesleges ez a bohóckodás [[Dr. Hargitai János: Hallgatjuk ezt a sok…]] , vagy csak bejövünk így, ellenzéki politikusként, és magunkkal jól elbeszélgetünk. Igaza volt Heringes képviselőtársamnak, a vitának arról kellene szólni, hogy tényleges vita legyen. Ha kérdéseket teszünk fel, akkor próbáljuk már úgy megoldani, államtitkár úr, ha már a kormánypárti politikusokkal nem nagyon tudunk vitatkozni, hogy legalább önnel tudjunk vitatkozni. Ne a zárszóban mondja el a véleményét, amire mi már nem tudunk reagálni. Ha az egyháznak átutalt 118 milliárd forintról most közli az államtitkár úr, hogy mi történt, akkor hadd tudjak már én is reagálni majd még erre, és ne a zárszóban mondja el, amikor tényleg csak itt ülünk, és maximum hangosan mondhatjuk el, miután az elnök úr leintett bennünket, hogy nem tartjuk be a házszabályt. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Erre hívta fel a figyelmet képviselőtársam, képviselő asszony, és szeretnénk, ha házszabályszerűen [[Az elnök újból csenget.]] tudnánk működni, mint ahogy Kövér elnök úr állandóan figyelmezteti az ellenzéki politikusokat. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hargitai János képviselő úrnak, a KDNP-képviselőcsoport vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Ez az a törvényjavaslat, amikor a szocialista képviselők nagy bajban vannak, de ellenzéki képviselőként teszik a dolgukat, és a fehéret is megpróbálják fehérre maszatolni, de ez nem fog sikerülni. Miért baj - teszem fel újra a kérdést -, ha az átláthatóság és a tervezhetőség jegyében szakítottunk azzal a gyakorlattal, amit egyébként mi is sokáig gyakoroltunk, az önök kormánya meg mindig, hogy egy éves költségvetést valamivel karácsony előtt fogadunk el, amelyik heteken belül életbe lép? Miért baj, hogy szakítottunk ezzel a gyakorlattal, és a költségvetés előkészítése során képesek vagyunk ma már arra, hogy legalább fél évvel előbb elfogadjuk azt a költségvetést, ami majd fél év múlva lép életbe? [[Heringes Anita: Mert ez egy mese! Bangóné Borbély Ildikó: Mert mire bevezetik…]] Ezt a költségvetést, aminek a módosításáról most itt beszélünk, 2016 közepén fogadtuk el. Azóta eltelt háromnegyed év, a módosítás indokolt, de alapvetően és döntően pozitív irányú módosításokról van szó. Egyetlen megszorítás, egyetlen visszalépés nincs ebben a törvénytervezetben, csak pozitív dolgokról tudunk itt számot adni. Miért akarják ezt elhazudni az ország közvéleménye elől, tisztelt szocialista képviselők? Pont a mai napon, amikor a híradások arról szólnak, hogy a gazdaság növekedése az első negyedévben 4,1 százalékos volt. Nehéz szellemi teljesítmény lesz önöknek megint megmagyarázniuk [[Dr. Józsa István: Uniós pénz!]] , hogy ez miért hamis, miért illeg-billeg az egész, miért csak ideiglenes, miért nem lesz tartós és így tovább. Mert a sajtócikkeket olvasva látom, hogy ez a folyamat ilyen szempontból már elindult. De beszéljünk azokról a nagyszerű dolgokról, amik ebben a törvényjavaslatban vannak! Nézzük meg, hogy a bevételi oldalhoz, tehát a háromnegyed évvel ezelőtt elfogadott 2017. évi költségvetés bevételi oldalához miért vagyunk kénytelenek hozzányúlni, és ez miért örvendetes nekünk. Az első dolog, amit itt mindjárt rögzítenem kell, hogy akkor, amikor ezt a költségvetést megterveztük az óvatos tervezés jegyében, azzal kalkuláltunk, hogy 3,1 százalék lesz a növekedés 2017-ben. Most a miniszter úr és az államtitkár úr is azt rögzíti itt, hogy ennél is bátrabban gondolkodhatunk, mert mi azt gondoljuk, hogy ez a növekedés 4,1 százalékra is felmehet. De hogy 3,5 százaléknál nagyobb lesz a növekedés, ezt egészen biztosan gondoljuk, ezért a nyugdíjasoknak, akik hallgatják vagy nézik ezt a vitát [[Bangóné Borbély Ildikó: Nem nézhetik!]] tehát legalább eljut hozzájuk az információ, most már azt mondhatjuk [[Közbeszólás az MSZP padsoraiból: Vajon hol nézik?]] , hogy amit korábban valószínűsítettünk, azt most már a törvény értelmében is biztosra mondjuk, hogy sok év után először 2017 végén nyugdíjprémiumot fogunk fizetni a nyugdíjasoknak. És azt is reméljük, hogy ez majd 2018-ban is így lesz. Tehát, Józsa képviselő úr, nem is tudom, hogy fogalmazott, mert most már másodszor hozza ide a fasiszta gondolkodást. [[Dr. Józsa István: Fasisztoid…]] Számomra egyszerűen felfoghatatlan költségvetési pénzügyi törvények kapcsán fasizmust [[Dr. Józsa István: Elnyomás!]] meg elnyomást látni. Ahogy ön fogalmazott, novemberben majd hozzávágjuk a nyugdíjasokhoz ezeket az összegeket. [[Dr. Józsa István: Ezt mondtad!]] Nem, nyugdíjprémiumot fogunk nekik fizetni, úgy [[Dr. Józsa István: Ez a szocialista törvény! Mi hoztuk ezt a törvényt! Tessék elismerni!]] , ahogy az előreláthatóság jegyében ez egyébként törvényi kötelezettségünk. Mert úgy látjuk, hogy az inflációs számok és a növekedési számok úgy alakulnak, hogy képes lesz a magyar gazdaság nyugdíjprémiumot fizetni a nyugdíjasoknak. Hogy ez önnek miért ilyen tragikus, amit így kell hangoztatni, hogy hozzávágjuk majd a nyugdíjasokhoz… [[Dr. Józsa István: Kevés, azért!]] Ja, hogy kevés. Ja, hogy ez is kevés! De akkor legalább ne azt mondja, mert önmagának mond ellent, ha ez kevés. Akkor nem arról beszélne, hogy hozzávágjuk a nyugdíjasokhoz, hanem mondja azt, örömteli, hogy a magyar gazdaság ma már erre képes, de reméljük, majd lesz ez több is, mert akkor egyetértek önnel [[Bangóné Borbély Ildikó: Miért most? Mert jövőre választások lesznek! Azért. A választások előtt, csak akkor képes, a választások előtt.]] Beszéljünk azokról a további szomorú dolgokról, amiket ön kurtán-furcsán elintézett, a bérmegállapodásról. Hat évre előre sikerült, a törvény elfogadása után, bérmegállapodást kötnie a kormánynak [[Bangóné Borbély Ildikó: Kivel állapodtak meg?]] a gazdasági szektorral, tehát a munkaadók és munkavállalók képviselőivel. [[Bangóné Borbély Ildikó: Aha, hogyne!]] Erőteljes ütemben vagyunk képesek növelni a minimálbért [[Bangóné Borbély Ildikó: Az!]] és a diplomás-minimálbért, 15 százalékkal és 25 százalékkal. Ezeket az átvezetéseket tesszük meg a törvényben. [[Bangóné Borbély Ildikó: Zsebben mennyit visz haza, képviselő úr?]] Még egyszer mondom, ezt a megállapodást nem kormányzati kényszerből, mert akkor nem megállapodás, hanem diktátum lenne, hanem megállapodva azokkal a szociális partnerekkel, ezeket akkor fogadjuk el, amikor már élt a törvény, amikor már elfogadtuk a törvényt, most pedig ezeket a pozitív dolgokat átvezetjük ezen a törvényen. Ugyanakkor állapodott meg a kormány ezekkel a szereplőkkel arról, hogy ahhoz, hogy az ő terheiket csökkentsük, hiszen nyilvánvalóan nekik teher valahol, hogy a megállapodás értelmében növelniük kell a minimálbért vagy a diplomás-minimálbért, a járulékaikat, az ezután történő járulékbefizetéseket viszont csökkenti a kormány. A kormány ekkor állapodott meg velük arról is, hogy a társasági adó kulcsa is csökken, egységesen 9 százalék lesz. Itt térek vissza arra a vitára, ami köztem és Z. Kárpát képviselő úr, a Jobbik képviselője között képviselője között kialakulhatott volna, ha itt lenne. Most válaszolok arra, amit ő felvetett. Én azt mondtam az adótörvények kapcsán, hogy a magyar kormányra az volt jellemző, hogy nem mindig azokra terheltük a többletadókat - többletadók beszedésére voltunk kénytelenek, mint ahogy azt önök tették -, tehát nem a családokat terheltük. A családoknak kedvezményeket adtunk, elsősorban a gyermekvédelmi kedvezményen keresztül, és többletadókat áfaterületen szedtünk be, bár ott is visszavonulás van előterjesztve, hiszen nagyon sok tételt az alapvető élelmiszerek kapcsán már 5 százalékra vittük le 27 százalékról. Tehát én azt a gondolatot pedzegettem meg, hogy a családoknak kedveztünk, és más jövedelemtulajdonosokra, multikra, pénzügyi szektorra, kereskedelmi láncokra különadókon keresztül terheltünk többletadókat. [[16.50]] Ellenérvként az hangzott el, hogy micsoda hazugság, hogy én szégyelljem magam, hogy mi nem kedvezünk a multiknak, mert a társasági adót csökkentettük. Ezt én nem vitatom, csakhogy van egy sorrendiség. Volt egy gazdasági válság, önök csődbe juttatták országot. [[Zaj az MSZP soraiban.]] Ekkor hoztuk azokat az adókat, amiket hoztunk [[Dr. Józsa István: Elnök úr, ez hazugság!]] , és amikor a magyar gazdaságot talpra állítottuk, akkor már a versenyképesség növelése érdekében arra is képesek voltunk, hogy a társasági adót csökkentsük. Európában a legkisebb társasági adót kell így csökkenteni, mert többletmunkahelyeket remélünk azáltal, hogy kicsik és nagyok is kevesebb társasági adót fizetnek, tisztelt képviselőtársaim és tisztelt távol lévő jobbikos képviselő úr. Nem kívántam én ezt a tényt elhallgatni akkor sem, amikor azt mondtam, igaz az, hogy mi más jövedelemtulajdonosokra terheltünk akkor többletterheket, de semmiképp se a családokra, és semmiképpen se a gyermeket nevelő családokra. A bevételi oldal többletlehetőségeiről beszéltem eddig viszonylag hosszan, amiket most átvezetünk a 2017. évi költségvetésben. A bevételi többlet pedig arra is ad lehetőséget, hogy a kiadási oldalon is tegyünk korrekciókat. A kiadási oldal többletlehetőségeit fogalmazza meg ez a törvénytervezet. S mindezt persze úgy teszi, hogy egy pillanatra se mondunk le a stabil és kiszámítható költségvetési politikánkról, amit két cikluson keresztül folytattunk, amit a Költségvetési Tanács most is elismer, mert azt mondja, hogy a hiánycél semmilyen módon nem várható ezeknek a többletintézkedéseknek a teljesülése esetén se. Ezt azért fontos itt megjegyeznünk, mert a sajtón keresztül - s gondolom, holnap ezt már hallani is fogjuk - majd el fog hangzani, hogy választási költségvetést fogad el az ország. Hát, ha erre törekedtünk volna, akkor nem a 2018-as költségvetést kellene választásinak megterveznünk, mert mire az működni fog, addigra gyakorlatilag itt vannak a választások, hanem a 2017-est kellett volna választási költségvetésként elfogadni. De itt a bizonyítvány, mondja a Költségvetési Tanács, hogy erről nincs szó. Úgy tudunk többletforrásokról rendelkezni a többletbevételek eredményeként, hogy az egyenleg semmilyen módon nem változik, és reményeink szerint 2,4 százalékra fog teljesülni a hiánycél. Ezek után már csak arról érdemes beszélni, hogy azok a kiadási többletek, amiket megfogalmazunk, jó célok-e. Államtitkár úr kettő nagyon fontosat kiemelt, az egyiket azért említem meg, mert a Költségvetési bizottság ülésén visszatérően a gyermekétkeztetés ügye kerül elő. 74 milliárd van rögzítve ebben a törvényben erre a célra olyan forrásként, amit ráadásul másra felhasználni sem lehet. A nyugdíjprémium ügyéről már beszéltem. A nyugdíjasok hosszú évek után először fognak azzal találkozni, hogy az év végén a magyar gazdaság és ilyen szempontból a magyar emberek teljesítményének eredményeként nyugdíjprémium kifizetésére leszünk képesek. Ez egy 50 milliárdos tétel, ami a nyugdíjemelés mellett a nyugdíjasok jövedelmét, jövedelmi pozícióját fogja erősíteni. Államtitkár úr beszélt arról, s én is fontosnak gondolom megemlíteni, hogy 25 milliárdos beruházás-előkészítő alapot fogalmazunk meg ebben a költségvetésben. Ez megint egy előrelátó gondolkodás. Számtalan olyan projekt van a fejünkben, amelynek a megvalósítása azzal kezdődik, hogy ezt a beruházást legalább az álmok szintjén, a tervezés szintjén el kell indítani. Mohácsi képviselőként itt említek meg egy ilyent: remélem, hogy ebből a 25 milliárdos alapból a mohácsi Duna-híd további előkészítésére is jutnak források. Azért mondom, hogy a további előkészítésére, mert az előkészítések eddig is folytak, s most már ott tartunk, hogy kiviteli terveket tudunk majd készíteni, de ehhez források kellenek. Ez a 25 milliárdos alap egy ilyen nagy beruházásnak is megteremti a további előkészítési feltételeit. Útfelújítások. Jól tudjuk, hogy itt nem tudnánk annyi pénzt elkölteni, aminek értelme ne lenne. Autópálya-építés, tehát nagy infrastrukturális mellett utak felújítására is szükség van. Az eddigi 10 milliárdos keret mellett 50 milliárdot különítünk el ezekre a fejlesztésekre. Az egészségügy mindig vita, részben joggal kritika tárgya, ami az egészségügyben történik, bár az egészségügyi infrastruktúra ebben az országban eddig is izmosan fejlődött, talán a legkevésbé Budapesten. Most itt olyan beruházások vannak megcélozva, amik egészségfejlesztéseket szolgálnak elsősorban a fővárosban: kőbányai Egészségház, Református Egyház Bethesda Gyermekkórháza, Irgalmasrendi Kórház, Pestszentimre, és még sorolhatnám tovább a tételeket. Még egy dolgot hadd emeljek ki, s ezt a hírt is sokan várják. Az építési szabályok újraírása a településeknek feladatot adott, hogy valamilyen településképi elemzéseket kell készíteniük. Ez nyilvánvalóan költséget jelent. Itt megjelenik ez a tétel, ez a 2,7 milliárdos tétel, amin keresztül minden településre kellő forrás juthat el ahhoz, hogy ezen feladataiknak megfeleljenek. Az Országvédelmi Alapot 55,8 milliárdra emeljük, a rendkívüli kormányzati intézkedések tartalékát pedig 10 milliárd forintra. Tehát a kormány a növekvő és jól alakuló költségvetési bevételi számok ellenére is kalkulál kellő tartalékokkal ahhoz, hogy a költségvetést az elkövetkezendő időszakban kézben tudja tartani. Az óvatos tervezés és a költségvetés óvatos végrehajtása továbbra is jellemzi a kormányt. Én azt gondolom, tisztelt képviselőtársaim - ezt mindannyian tudják, még az ellenzékiek is -, hogy az itt bemutatott számok alapján ez a költségvetési módosítás támogatható, hisz a választóknak, a családoknak és a gazdasági szereplőknek csak pozitívumokat tartalmaz, amikor ezeket a számokat átvezetjük a költségvetésben. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat és államtitkár urat. Megadom a szót Hegedűs Lorántné képviselő asszonynak, jegyző asszonynak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Elnézést, hadd kérdezzem már meg, hogy 20 percem van vagy 15 percem.
15 perces időkerete van.
Jó, köszönöm. Tisztelt Államtitkár Úr! A vezérszónoki expozéjában arról beszélt, hogy mennyire fegyelmezett költségvetést valósít meg a kormányzat, és hogy ez is egy fegyelmezett előterjesztés. Kétségtelen tény, hogy a kormányzat fegyelmezetten teremti meg magának azt a mozgástért, azt a plusz zsebpénzt, amit aztán most itt a 2018-as választások előtt eléggé nyilvánvalóan fegyelmezetten fog tudni kiosztani annak rendje-módja szerint. Nem tudom megkerülni, hogy ellenzéki képviselőként ne tegyem hozzá azt a további megjegyzést, mi attól is tartunk, hogy ez egy utolsó esély a kormányzat számára, hogy még korrupciós pénzeket nyúlhasson le, illetve a kormányzathoz közeli vállalkozók még ilyen pénzekből részesüljenek. Ezért mi azt a részt, ami a rendkívüli kormányzati intézkedésekre vonatkozó előirányzat-növelés, valamint az Országvédelmi Alap megnövelése, nem tudjuk támogatni, mint ahogy azt is eléggé kérdésesnek tartjuk, hogy mennyire megalapozott azon adóbevételek, járulékok, díjak bevételi előirányzatainak emelése, ami számunkra a költségvetési törvénytervezetben most megjelenik. S még egy megjegyzést már csak az előző vitához kapcsolódóan is hadd tegyek meg! Ha a kormányzat az adóbevételeit akarja növelni, illetve a mozgásterét akarja bővíteni, akkor vezesse be az online pénztárgépeket a kaszinókba. Hallhattuk az előző vitában is, hogy mennyi adóbevételtől esik el a kormányzat nyilvánvalóan és egyértelműen azáltal, hogy hagyja a feketegazdaságban ezt az egész iparágat. Vélhetően sok tízmilliárdról beszélhetünk, ami aztán egy liechtensteini, curaçaói, delaware-i vagy isten tudja, hogy milyen offshore számlán landol, hiszen tudjuk, hogy Andy Vajnának minden termelő vállalkozása - a veszteségesekről nem beszélek, mert azok nyilvánvalóan és egyértelműen Budapestre vannak bejegyezve, de ami nyereséges vállalkozása, az mind - offshore cégbirodalomként működik. Tehát ha önök a magyar gazdaságot valójában fehéríteni akarják, akkor kérem, hogy ezt tegyék meg, és legyen is egy költségvetési megalapozó indítvány, hogy önök ezt bevezetik. [[17.00]] A továbbiakban különböző pontokat szeretnék említeni, mert számtalan pont van; van olyan, amivel kapcsolatban megjegyzésünk, illetve vitánk volna.Rögtön szeretném azzal kezdeni, mert szerintem ez az egyik legfontosabb pont, hogy a kormányzati kommunikációval és konzultációval kapcsolatos feladatok plusz 5 milliárd forintot fognak kapni. Ezzel kapcsolatban itt van már előttem egy módosító indítvány, azt kérem, hogy a kormányzat gondolja át ezt az egész költségvetési sort, és nemhogy még plusz 5 milliárddal segítse meg Rogán Antal propagandaminisztériumát, hanem a teljes erre szánt 20 milliárdos keretet vegyük el és szüntessük meg. Már csak azért is, mert itt az előbbiekben is volt arról szó, hogy a nemzetgazdaság jelenleg nincs abban az állapotban, hogy bizonyos munkavállalók bérét emelje, és majd ha lesz olyan állapotban, akkor meg fogják emelni.Államtitkár úr azt is hozzátette, hogy egyébként 860 ezren állnak teljes egészében Magyarországon alkalmazásban munkavállalók, akik az államtól kapják a pénzüket. Ebből, ha jól értettem… Bocsánat, állami vállalatnál dolgozók? Most mindegy, mondjuk, milliós tétel. Ebből 550 ezer ember fog jövőre több pénzt kapni. Igen, államtitkár úr, de valljuk be, hogy valójában az e mögött lévő valóság gyakorlatilag nagyon is tragikus. Mert arról szól a történet, hogy például a közalkalmazottak esetén, akik a közalkalmazotti bértábla alapján kapják a fizetésüket, jelenleg ebben az évben a kétharmada - vagy kicsit több mint kétharmada, ha az összes fizetési fokozatot és fizetési kategóriát nézzük - garantált bérminimumot, illetve minimálbért kap. Ha ez növekszik, akkor lehet, hogy már jövőre még több ember fog garantált bérminimumot, illetve minimálbért kapni. Bocsánat, hozzáteszem, nem, mert az első, az A) osztályhoz tartozók mindegyike. Tehát aki elkezdte a munkát, és aki már 40 éve dolgozik, az is ugyanúgy a minimálbért kapja csak meg. Tehát valóban növekszik az ő bérük, de azért erre egy kormányzat, ne haragudjon, de ne legyen büszke! Ha én átmegyek a határ másik oldalára, és Ausztriában diplomásként paradicsomot szedek, akkor többet fogok keresni, mint ha itthon, Magyarországon, mondjuk, tanár lennék vagy közalkalmazott vagy köztisztviselő. Tehát ez szerintem nem lehet büszkesége. Sőt, továbbmegyek: az egykori Ceauşescu mai Romániájában a következő év tekintetében durván meg fogják emelni az állami fizetésből élő emberek bérét. Olyannyira, hogy ha végignézzük a számokat, bizony ők jelentősen többet fognak keresni. Mondjuk, az orvosok kétszer-háromszor annyit fognak keresni, mint a Magyarországon dolgozó orvosok. Hát, ha valami, akkor azért az már szégyen, hogy inkább megéri majd egy magyar orvosnak átmennie Romániába dolgozni, mint hogy a korábbi áramlást fenntartani, hogy Romániából jönnek Magyarországra orvosok dolgozni! Az sem jó állapot nyilván, mert mindenki a saját hazájában dolgozzon, de jelenleg azt kell megéljük majd, hogy megfordul ez a trend. Tehát amiről ön beszélt, hogy ennek az 550 ezer embernek növekedni fog a fizetése, amögött valójában ez van.És nem igaz az tehát, hogy ne lenne meg a magyar költségvetésben már most is, hát még ha ezeket a plusztételeket megemeljük a kormányzati kommunikációval és konzultációval kapcsolatban, hogy ne lenne meg a fedezete, mondjuk, a köztisztviselői alapilletmény növelésének. Igenis megvan a fedezete. Ott van. Csak nem plakátkampányra, vagy nem tudom, micsodára kell, vagy ilyen levélben kiküldött propagandanyomtatványokra kell költeni a pénzt, hanem oda kell adni munkabérben az embereknek. Ilyen egyszerű!Aztán, továbbmenve, a minibölcsőde kérdése itt az előbb fölmerült. Igen, valóban, ha kötelező önkormányzati feladatot fogalmazunk meg, akkor illik hozzá odaadni a feladatfinanszírozási támogatást. A minibölcsőde kötelező önkormányzati feladattá válik, abban az esetben, feltételekkel, ha kellő számú szülő kéri, és így tovább. Azt gondolom, hogy ez a sor, amit önök ide betettek, hogy összesen 800 millió forintot szánnának erre a feladatra, az egész ország tekintetében vajmi kevés. Úgy, hogy emellett kikötik, hogy maximum 10 millió forint lehet a pályázható összeg egy település részéről. Hát, egy 10 millió forintos keretösszegből Magyarországon egy önkormányzat, de azt hiszem, egy egyszerű magyar család is maximum a családi házát tudja egy vagy maximum két szobával bővíteni, nemhogy egy önkormányzati intézményt tudjanak létrehozni. Úgyhogy javasoljuk ennek a keretösszegnek is és a teljes előirányzati összegnek is a jelentős emelését. Ehhez kapcsolódik még a kistelepülési önkormányzatok fejlesztési igényeire szánt 2 milliárd forint. Na most, nemrégiben, ugye, amikor a vidékfejlesztési programok pályázatai nagyjából lezárultak, akkor jelent meg, hogy összességében nyolcszoros, bizonyos feladatok tekintetében nyolc-tízszeres igény érkezett be a Miniszterelnökséghez. Például pont önkormányzatok részéről a településképet javító fejlesztések kapcsán jelentős kerettúllépés van. És nem fogják tudni nyilván mindegyik pályázatot pozitívan elbírálni, még akkor sem, ha egyébként formailag helyesen lettek beadva, mert nincs rá elegendő összeg. Ehhez képest ez az összesen 2 milliárd forint, azt gondolom, nagyon szerény összeg. A „Modern városok” programja mellett javasoljuk végre a modern falvak programjának is a beindítását, mert a magyar vidék életképessége nélkül nem lehet egy életképes, élhető, boldog és büszke Magyarországot teremteni. Tehát azt gondolom, ez a 2 milliárd forint messze nem elegendő arra, amire egyébként szánnák. A feladat maga, az elképzelés jó, csak az összeg nevetségesen kevés, ne haragudjon, ezt kell mondjam.Itt az előbb Hargitai képviselőtársunktól elhangzott, hogy valami településképre is szánnak valami pénzt. Akkor elmondanám, hogy miről szól ez a történet. A településképi törvény alapján mindenkinek arculati kézikönyvet kell megcsinálni szeptember 30-ig. Tehát ez év szeptember 30-ig. Na most, ha minden társadalmi egyeztetést, szakmai egyeztetést és az azokkal kapcsolatos határidőket be akarjuk tartani, akkor februárban el kellett kezdeni ennek a dolognak az előkészítését és megvalósítását azért, hogy utána az arculati kézikönyvből egy valóban megalapozott rendelet lehessen.Ehhez képest, azt gondolom, hogy amit önök erre a feladatra szánnak úgy, hogy még csak nem is kapja meg minden település ezt a bizonyos 1 millió forintot, hiszen adóerő-képességhez szabják, és a 32 ezer forint/fő adóerő-képesség fölötti települések egyáltalán nem is kapnak ebből a keretösszegből, és azt hiszem, 2,8 milliárd van rá szánva országosan, ez messze nem elegendő. Az 1 millió forint sem elegendő. Egy kisebb városka esetében ez csak az arculati kézikönyv tekintetében 5-6 millió forint alsó hangon. Azt gondolom, ha mi komolyan vesszük az arculati kézikönyv szerepét a magyar településkép védelmében, és nem azt akarjuk, hogy egy okostelefonnal csináljon valaki egy fotósorozatot, és abból szerkesszenek valami kis kiadványszerűséget, hanem valóban azt gondoljuk, hogy ennek komoly szabályozó feladata kell legyen, akkor ezt a keretösszeget meg kell emelni.Az önkormányzati szolidaritási hozzájárulás összege is változik. Ebben a kérdéskörben, azt gondolom, nagyon egyértelműen megfogalmazta a Jobbik Magyarországért Mozgalom, hogy az egész fogalmat, tehát az önkormányzati szolidaritási hozzájárulást mi alaptörvény-ellenesnek ítéljük meg. Miért? Azért, mert az önkormányzatok saját bevételét vonja el. Ugye, az történt, hogy a köznevelési törvény értelmében először csak az iskolák fenntartását vonták el az önkormányzatoktól, majd utána a működtetésüket is elvonták. Igen, tehát a feladatot elvették az önkormányzatoktól, de hát még a pénzt is.Ez így nem működik. Mert a saját bevétel feladata a törvény szerint arról szól, hogy az önkormányzat kötelező feladatait fedezze, amit kiegészít a központi költségvetésből kapott támogatás. Államtitkár úr, most szó szerint idéztem a törvényt. Emellett azt is kimondj az Mötv., hogy valóban, a két alrendszer kapcsolódik egymáshoz, tehát az önkormányzati és a központi alrendszer, de csak úgy, amennyiben a központi költségvetés támogatja az önkormányzati alrendszert. [[17.10]] Ez benne van az Mötv.-ben. Ezt a kétharmados törvényt önök fogadták el. Tehát nem olyan értelemben van kapcsolat a kettő között, hogy létezhet ilyen értelmű megadóztatás vagy elvonás. Ez alaptörvény-ellenes. Én nagyon remélem, hogy előbb-utóbb az Ab ezt ki is fogja mondani, tehát az egész sor törlését kívánjuk javasolni. A Nemzeti Filmalap kapcsán hadd mondjam el, hogy én azt gondolom, hogy akkor érdemelnek plusztámogatást, ha majd Andy Vajna az offshore cégeinek a nyereségeiből a támogatásokat gyűjtő letéti számlára, amit ugye, a Filmalap kezel, befizet pénzt. Tehát amikor befizet 2,4 milliárd forintot Andy Vajna erre a gyűjtőszámlára, akkor megérdemli, hogy plusz 2,4 milliárd forintot kapjon a központi költségvetésből, de addig semmiképpen. És még egy dolgot szeretnék elmondani: 25 milliárdos beruházás-előkészítési alap, kitűnő gondolat. Hadd tegyem hozzá, hogy én már rögtön elmondom most, hol lenne ennek a helye: a 3-as metrón éves szinten 150 millió utazás történik, hatalmas szám. Tudjuk, hogy gyakorlatilag életveszélyes állapotban van. A beérkezett ajánlati összegek 30 milliárddal többet tartalmaznak, mint amit a KIOP-ból a kormányzat fedezni kíván. Miért ilyen magasak az ajánlatok? Én is utánajártam, hogy vajon miért. Azért, mert annyira kockázatosnak tartják ezt az egész beruházást az ajánlattevők. Mert hosszú ideig tart, mert annyira bizonytalan a gazdasági környezet, mert annyira bizonytalan maga a műszaki állapota annak az infrastruktúrának, amit fel kell újítaniuk, hogy ezért tettek ilyen magas ajánlatokat. Ha ezt a kormányzat nem biztosítja, például ilyen alapokon keresztül, akkor nem fog megvalósulni az 3-as metró újjáépítése, a fejlesztésről, a vonal bővítéséről már nem is beszélve. Tehát ez mindenképpen szükséges pluszköltség. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony, jegyző asszony. Most megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, a Lehet Más a Politika képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem ért bennünket meglepetésként, hogy a tavalyi évhez hasonlóan most is módosítják az idei évi költségvetést visszamenőleg. Persze, a kormány ettől függetlenül azt állítja, hogy a költségvetés tervezésénél a legfontosabb szempont a biztonság és a kiszámíthatóság, de a büdzsé állandó módosításával - és még várhatóan biztos lesz idén is további módosítás - tulajdonképpen saját magukat cáfolják. Az LMP már többször feltette azt a kérdést, hogy miért is kell és miért szükséges a tavaszi ülésszakban benyújtani és elfogadni a jövő évre vonatkozó költségvetést, amikor előre látni lehet, hogy úgyis hozzá kell nyúlni, módosítani kell, hiszen a nemzetközi, hazai gazdasági folyamatok is azért elég gyorsan változnak. Mi úgy látjuk, hogy ez, hogy tavasszal fogadja el az Országgyűlés, ez nem kiszámíthatóság. Minden gazdasági szereplő pontosan tudja, hogy ezek a számok nem véglegesek. Az idei évben majdnem 600 milliárd forintos módosításra van szükség a költségvetésben, tehát kiszámíthatóság most sincs, ráadásul, ha megnézzük a módosítás részleteit, akkor a kép még bonyolultabb, mert mind bevételi, mind kiadási szempontból érik változások az idei költségvetést, és a keletkező 175,8 milliárd forintos pluszbevételt pedig természetesen egy mozdulattal a kormány el is költi. 5 milliárd forinttal emelik meg például a Miniszterelnöki Kabinetiroda kommunikációs feladataihoz szükséges keretet, még több pénz jut tehát kormányzati propagandára, bár folyamatosan mondjuk, hogy ami eddig is van, az bőven elég, sőt sok is, de hát ez nyilván azért van, hogy még több pénzt talicskázhassanak ki az erre már ráépült korrupciós gépezeten keresztül. Még több lesz a nemzeti konzultáció, miközben csak ez a mostani emelés több, mint amennyiből például egy paksi népszavazást meg lehetne szervezni. Az LMP szerint sem a Miniszterelnöki Kabinetirodára, sem a kormányzati propagandára semmi szükség nincs, és az erre fordított 27 milliárd forintnak pedig éppen ezért mindenhol jobb helye lenne, mint Rogán Antal miniszter úrnál. De ez a módosítás is tökéletesen tükrözi az önök gondolkodásmódját. Önök ugyanis nem megfelelően és nem elégséges módon kormányoznak, helyette sokkal inkább kommunikálnak. Mivel a kormányzati teljesítmény egyre rosszabb, mivel egyre több család érzi úgy, hogy magukra hagyták, ezért egyre többet kell nyilvánvalóan a kommunikációra költeni, fordítani, hogy megpróbáljanak felépíteni egy alternatív valóságot, amiben tudjuk: Magyarország jobban teljesít. Pedig, ha valóban tenni akarnának az országért, akkor ezt a pénzt sokkal inkább például a minimálnyugdíj bevezetésére, vagyis egy ilyen 50 ezer forintos öregségi minimálnyugdíj felemelésére fordítanák. Vagy például tartalékolhatnák akár egy általános béremelésre is, amire nyilvánvaló, hogy ez az összeg nem elegendő, de be lehetne tartalékolni. A beruházás-előkészítési alap létrehozása, amelyre 25 milliárd forintot csoportosítanak át, nagyon jól mutatja, hogy az állami beruházások területén komoly problémákkal küzd a kormány. Arra hivatkoznak, hogy a hatékonyság megvalósítása érdekében kerül létrehozásra ez az alap. De ha jól értettem, államtitkár úr, az ön expozéjában, akkor azt mondta, hogy ebből főleg a kkv-knak szánnak forrásokat. [[Banai Péter Benő ingatja a fejét.]] Nem, akkor azt félreértettem. Akkor az nem ebből megy. De mivel itt nem derül ki számunkra, hogy ezt a beruházás-előkészítési alapra szánt pénzt mire fordítják, éppen ezért nem lennénk akkor sem meglepve, ha például ebből a vizes vb költségnövekedését akarnák finanszírozni. Márpedig az a beruházás, a vizes vb beruházása valóban a hatékonyság paródiája, hiszen valamikor eredendően 14 milliárd forinttal tervezték, és lehet, hogy a megnyitóig a 140 milliárd forintot is el fogja érni. És van egy másik kiemelt beruházás, a Puskás Ferenc Stadion újjáépítése, és ebben is komoly fennakadások láthatók. Tudjuk azt, hogy Csányi Sándor már többször került kellemetlen helyzetbe az Európai Labdarúgó Szövetségnél, amikor a stadion átadásának a csúszásait jelentette, és hát lehetséges, hogy a munkafolyamatok felgyorsítása is pluszkiadásokat fog eredményezni a kormánynak. Nem tudjuk, hogy akkor esetleg ebből a beruházás-előkészítő alapból netalántán még erre is szánnak pénzt. Hogyha nem jól értettem államtitkár úrnak a felvezetőjében, hogy mire használják tételesen ezt a beruházás-előkészítési alapot, akkor szeretném, ha ezt egy kicsit tételesen felsorolná. Mi, az LMP nem tudunk olyan módosítást támogatni, amely szabad kezet ad a kormánynak néhány tíz milliárd forint elköltésére, mert már túl sokszor néztük végig, hogy ez hova vezet. Hatalmas összeg kerül az Országvédelmi Alapba. Az 55,9 milliárd forintos emeléssel majdnem duplájára emelkedik az alap kerete, és így több mint 115 milliárddal tudnak majd gazdálkodni. Ehhez az összeghez elvileg csak akkor szabad hozzányúlni, ha rendkívüli helyzet alakul ki vagy bármilyen vészeset történik. De sajnos a tapasztalatok azt mutatják, hogy azért ennél mohóbb a kormány. A tavalyi évben 300 milliót csoportosítottak át a versenysport, illetve 200 milliót a budapesti Maccabi Játékok finanszírozására, márpedig ezeket nehéz lenne rendkívüli kiadásoknak minősíteni. Ennél is felháborítóbb azonban az, hogy ebből az alapból csoportosítottak át tavaly 3,3 milliárd forintot a Garancsi István tulajdonában álló fehérvári stadion felújítására. Ebből sajnos azt a következtetést tudjuk levonni, hogy az Országvédelmi Alap sokkal inkább egy oligarchavédelmi alap, amihez akkor nyúlnak, ha a gazdasági hátország egyes tagjainak esetleg kevés pénz jut. Az LMP ezért egyáltalán nem nyugodt, amikor a kormány duplájára emeli az Országvédelmi Alap előirányzatát, mert nem biztosított annak rendeltetésszerű felhasználása.És nem tudok szó nélkül elmenni amellett sem, hogy az Országvédelmi Alap keretének megduplázása mellett a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatát is 10 milliárd forinttal emelik. Ez így már 120 milliárd forintot jelent, a két előirányzat tehát összesen 240 milliárd forintos, gyakorlatilag szabadon felhasználható keretet jelent a kormánynak, legalábbis a gyakorlat szerint, amit eddig láttunk. Az LMP álláspontja szerint ezt a pénzt a gazdasági hátország feltőkésítése helyett valóban a váratlan eseményekre való felkészülésre kellene megtartani. Ma ugyanis az ország talán még inkább kiszolgáltatott a külső tényezőknek, mint 2008-ban volt. A kormány ugyanis az elmúlt években csak a külföldi nagyvállalatok támogatására alapozta gazdaságpolitikáját, és ha egy újabb hullám végigsöpör a világgazdaságon, akkor annak biztosan Magyarország lesz a vesztese. [[17.20]] Jelenleg a magyar kormány élvezi a kedvező világpiaci helyzetet, hiszen a világ vezető gazdaságai jó helyzetben vannak, jelenleg kiegyensúlyozottan működnek, de tudjuk, hogy Amerikában már elkezdődött a jegybanki kamatemelés, ami a monetáris szigorítást vetíti előre, illetve a Barclays újra elkezdett önerő nélkül lakáshitelt finanszírozni, ami korábban is komoly feszültséget okozott a világgazdaságban. Ezek mind arra utalnak, hogy bármikor megváltozhat a kedvező világpiaci helyzet. Az LMP álláspontja szerint egy felelősen gondolkodó kormány tanul az elődei hibájából, és valóban felkészül a váratlan események bekövetkezésére, nem csak egy újabb kormányzati pénzcsapként tekint a biztonsági tartalékra. Ezt nagyon-nagyon meg kellene fontolni. Fontosnak tartjuk azt is, hogy beszéljünk arról, hogy honnan ered az a pluszforrás, amit most elkölt vagy elköltött a kormány. Ez a pénz az állami földek eladásából, közismert nevén a földrablásból származik. Erre a pénzre csak azért teheti rá a kezét a kormány, mert eladta az egyik legfontosabb közös vagyonunkat, mert felélte Magyarország jövőjének egyik zálogát. Ez nagyon-nagyon-nagyon komoly hiba. E mögött a plusz 160 milliárd forint mögött kisemmizett kisgazdálkodók tízezrei vannak. Az LMP szerint a földprivatizációnak soha nem kellett volna megtörténnie, és nem szabadott volna megtörténnie. Azonban, ha már a kormány elkövette ezt a történelmi bűnt, akkor az lenne a minimum, hogy az ebből befolyó pénzeket csak és kizárólag a magyar mezőgazdaságra, illetve az állami földvagyon gyarapítására költse el. Ehelyett a kormány most szinte az egész pénzt átteszi két olyan alapba, amelyből gyakorlatilag ellenőrzés nélkül költhet arra, amire csak kedve van, azaz ne legyenek kétségeink: a földrablásból befolyt pénzek a Garancsiknál, a Mészárosoknál és a többi oligarchánál fognak landolni. Tehát ők még azt a pénzt is visszakapják ilyen-olyan formában, amit az állami földek megvásárlására kellett fordítaniuk. A most benyújtott módosító más szempontból is leleplezi a kormány politikáját. Míg tavaly a pluszbevétel túlnyomó része a társasági adó 290 milliárd forintos növekményéből származott, ezzel szemben idén 139 milliárd forintos csökkenés következett be ezen a téren. Ez nagyon jól rávilágít arra, ami már többször bebizonyosodott, hogy Magyarország ismételten a multinacionális cégeknek kedvez, és feléjük tesz gesztust a társasági adó csökkentésével. Ez a pénz ugyanis jellemzően a külföldi nagyvállalatoknál landolt, miközben a magyar kisvállalkozások kénytelenek valahogy kitermelni a minimálbér-emelés költségét. Egyszerűen nem lehet elfogadni azt, hogy amikor a kis- és középvállalkozásoknak lenne szüksége támogatásra, amikor tudják azt, hogy a kis- és középvállalkozások mennyire szorult helyzetben vannak, akkor képesek arra, hogy a kis- és középvállalkozásokkal kitermeltetik a minimálbér-emelés fedezetét. Kiszámoltuk, egy kisvállalkozónak 15 ezer forint pluszterhet jelent egy-egy minimálbér megemelésének a költsége. Ugyanakkor a multinacionális cégeknek pedig adnak egy több mint 100 milliárd forintos ajándékot. Ez egyszerűen elfogadhatatlan, egyszerűen nem lehet megérteni, hogy ez miért történik. Miért történik ez, amikor tudjuk, hogy a foglalkoztatottak 80 százalékát a kis- és középvállalkozások dolgoztatják, tehát ott van lehetőség munkahelyteremtésre? Tudjuk azt, hogy a multinacionális cégeknél a foglalkoztatás bővítése, ez a kapacitás egyszerűen korlátos. Tehát nem érthetők ezek a dolgok. Mi úgy gondoljuk, hogy az előzőekben említett bevételeket olyan beruházásokra kellene fordítani, amelyek elősegítik a lakhatást, az energiahatékonyságot és a megújulók használatát, ami a jövőt építené, és a kevesebbet keresőknek is hasznos lenne. Az is biztos, hogy az oktatásügy, az egészségügy forrásainak visszapótlására égető szükség van. Az elmúlt években sok-sok millió forintot vontak ki ezekből a szektorokból. És emellett szükség lenne valódi béremelésre, valamint a minimálnyugdíj emelésére is. Ezek azonban, úgy látszik a mostani módosításból, hogy nem igazán fontosak a kormány számára. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő asszony Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Független képviselő nem tartózkodik a teremben. Tisztelt Országgyűlés! Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Ritter Imre német nemzetiségi szószólónak, aki anyanyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja ezt. Öné a szó.
Danke schön. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzesvorschläges Nr. T/15427. über die Änderung des Gesetz Nr. XC. Aus Jahr 2016, des ungarischen Haushalts für Jahr 2017 - im Zusammenhang mit den Nationalitäten übergreifende Teilen - erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a T/15427. számú, Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény módosításáról a nemzetiségeket érintő költségvetési részekkel kapcsolatban. A 2017. évi központi költségvetési törvényjavaslat egy évvel ezelőtti általános vitáján a hozzászólásomat azzal kezdtem, hogy részletesen, tényszerűen értékeltem a Magyarországon élő nemzetiségek helyzetét, amely értékelést úgy zártam, hogy „összefoglalóan elmondható, hogy a Magyarországon élő nemzetiségek támogatása siralmas állapotban van”, és ez még finoman volt fogalmazva. Majd áttértem arra, hogy a 2014-es parlamenti képviselet első komoly eredménye lett, hogy a 2015. évi központi költségvetési törvénynél áttörést tudtunk elérni azzal, hogy a korábban kevesebb mint 4 milliárd forint, és már hosszú évek óta változatlan támogatás kerek 2 milliárd forinttal, több mint 50 százalékkal nőtt. Alig fél évvel később az előrehozott 2016. évi központi költségvetési törvénynél újabb jelentős, 2 milliárd 63,4 millió forintos emelést kapott a Magyarországon élő 13 nemzetiség. A két év együttes hatásaként elért változásokat, a rendkívül pozitív javulást részletesen felsoroltam, majd az első két évet úgy zártam, hogy mindezen rendkívül örömteli, régóta várt változások után úgy gondoljuk, hogy ez egy olyan pillanat, amikor minden kétségtelenül meglévő gondot, feladatot, feszültséget félretéve fenntartás nélkül köszönetet kell mondanunk. Ami az első szűk másfél év alatt a 2015-ös és ’16-os központi költségvetési törvénynél történt, az számunkra szinte példa nélküli. Ebben a helyzetben, ilyen két év után érkeztünk el a 2017-es központi költségvetésitörvény-javaslathoz, melynek általános vitáján nem tudtam még konkrét támogatási összegről, várható támogatási összegről beszámolni, és ennek három oka is volt, melyeket újra idéznék. [[17.30]] Egyrészt aki az általam akkor felsorolt elmúlt kétévi, nagyon pozitív változásokat és számokat nézi, és csak ezeket ismeri, látja, az teljes joggal vethette fel, hogy a Magyarországon élő nemzetiségek komoly támogatásemelést kaptak az előző két évben a költségvetés általános növekedéséhez képest, és ebből a szempontból, aki ezt így vizsgálta, teljesen igaza van, és igazat is kell neki adni. Ugyanakkor aki látta a teljes folyamatot, az előtte lévő évtizedeket, a mögötte lévő tartalmat, hogy milyen mélyről indultunk, hogy anyanyelvünk, identitásunk, hagyományaink megőrzése, gyerekeink részére történő átadása vagy mondhatnám inkább: visszaadása terén milyen nagyságrendű feladataink vannak, és mennyire az utolsó órában vagyunk, az azt is tudja, hogy az első két év még csak arra volt elég, hogy megkapaszkodjunk, újra hitet kapjunk, és új lendülettel elinduljunk azon az úton, amely a Magyarországon élő nemzetiségek fennmaradását biztosíthatja. Ennek a két nézőpontnak, véleménynek az egyeztetése, megismerése, a megfelelő konszenzus kialakítása volt a jellemzője a 2017-es központi költségvetésről szóló törvényjavaslattal kapcsolatos nemzetiségi igények egyeztetési folyamatának. Harmadrészt a 2017. évi központi költségvetési törvény előkészítése során jutott tudomásunkra, hogy a 2017. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslat új szerkezetben kerül összeállításra és benyújtásra. Ez a Magyarországon élő nemzetiségek szempontjából azt jelentette, hogy a nemzetiségi támogatások egy külön mellékletben, a törvény 9. számú mellékletében kerültek feltüntetésre, egyidejűleg a 428/2012. számú kormányrendelet 2017. január 1-jétől megszűnt. A szabályozás fontosabb részei úgyszintén a költségvetési törvény 9. számú mellékletébe kerültek, ugyanakkor az EMMI felhatalmazást kapott arra, hogy a költségvetési törvényben nem szabályozott végrehajtási kérdéseket EMMI-rendeletben szabályozza. A 2017. évi költségvetésitörvény-javaslat előkészítését rendkívül intenzív egyeztetések előzték meg, és itt érzékelhetőek volt a szemléletbeli és gyakorlati eltérések az érintett tárcák, a nemzetiségi bizottság és az ÖNOSZ egyeztetett véleménye között is. Ennek ellenére végül mégis eljutottunk egy olyan átmeneti szabályozáshoz, amely a benyújtott módosító javaslattal együtt részünkről is elfogadható volt, és egy kompromisszumos megoldást jelentett. Egyidejűleg megállapodtunk az NGM-mel és az EMMI-vel, hogy a 2017. évi támogatásfolyósítási, -felhasználási és -elszámolási szabályokat átmeneti jellegűnek tekintjük, és a 2017. évi központi költségvetési törvénnyel kapcsolatos tapasztalatok alapján újólag és generálisan áttekintjük a nemzetiségi önkormányzatokra vonatkozó szabályozási kérdéseket. Végül már az általános vita során kerültek nyugvópontra a számszaki kérdések is. Itt is egy olyan kompromisszumos megállapodás született, amelynek alapján a 2017. évi központi költségvetési törvénybe nagyságrendileg 700 milliós emelés került bele, és párhuzamosan a 2016. évi központi költségvetési törvény módosításába beruházási, felújítási célokra úgyszintén 400 millió forint többlet. Mindezek alapján a 2017. évi költségvetési törvény és a menet közben hozott több törvénymódosítás következtében már most érzékelhetőek olyan finanszírozási és likviditási kérdések, amelyek elsősorban az átvett nemzetiségi köznevelési intézményekkel, nemzetiségi intézményekkel, azok üzemeltetésével, működtetésével, finanszírozásával kapcsolatosak. Meg kell említeni egyrészt az ingyenes étkeztetést. Látszik az átvett intézményeknél, hogy az intézmény méretétől, nagyságától függően, attól függően, hogy az intézményhez tartozik-e közvetlenül konyha vagy pedig a települési önkormányzat tulajdonában van, különböző mértékű forráshiány van. Ez a kisebb intézményeknél azért jelent problémát, mert a kisebb intézményeknél a nemzetiségi önkormányzatok által történt átvétel utáni finanszírozás nem érdemben jobb, mint a korábbi finanszírozásuk, a nagyobb intézményeknél ez akár 15-20 milliós nagyságrendet is elérhet, hiszen az országos nemzetiségi önkormányzatok, de helyi önkormányzatok is átvettek 600-800-1000 fő feletti köznevelési intézményeket is. Nem fedezeti, de likviditási problémát jelent az ingyenes tankönyv kérdése is, hiszen ennek az eljárása úgy történik, hogy a fenntartó nemzetiségi önkormányzatok, illetve a fenntartott intézményeik meg kell vegyék a könyveket, és a könyvek kifizetését követően kell megkérjék a könyvek árát az EMMI-től. Ehhez csak annyit mondanék, hogy a 2016-17. évre megvett nemzetiségi könyvek térítése közel egy évvel azt követően még mindig nem érkezett meg. Ugyanígy az új helyzetben több szempontból át kell értékelni a különböző pályázati kiírásokat, és a pályázatok kiírása előtt fokozott figyelmet kell fordítani arra, hogy új működtetési, vagyonkezelési formációk jöttek létre, tehát például a nemzetiségi önkormányzatok által átvett intézményeknél a nemzetiségi önkormányzat nem pályázhat, mondjuk, egy konyha felújítására, mert az a települési önkormányzat tulajdonában van, nem a sajátjában; a települési önkormányzat nem pályázhat a részére kiírt pályázatban, mert a gyereklétszámot nem tudja hozzá igazolni, hiszen az pedig a helyi német önkormányzat fenntartásában lévő intézményben van. Ugyanígy problémát jelent a pályázatok kiírásánál az is, hogy az a bevett korábbi gyakorlat, hogy az úgynevezett fejlett régiók: Budapest, Pest megye, és a többi, önkormányzatai, intézményfenntartó önkormányzatai nem vehettek részt pályázaton, ezt kiterjesztik a helyi nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott intézményekre is, holott egy helyi nemzetiségi önkormányzatnál teljesen mindegy, hogy az ország mely régiójában van, hiszen önálló bevétellel nem rendelkezik, szemben a települési önkormányzattal. Ezekkel szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy új helyzetek vannak az intézményfenntartás területén, ráadásul azt gondolom, hogy azt követően, hogy az iskolák esetében a fenntartás, a működtetés és az infrastruktúra bővítése, vagyonkezelői joga is átkerült a Klebelsberghez, így az onnan átvett, helyi nemzetiségi önkormányzatok által átvett köznevelési intézményeknél nyilvánvaló az államtól átvállalt feladat, és egyértelműen csak állami, központi költségvetési támogatásból finanszírozható. Szeretnék kitérni a ’17-es központi költségvetési törvény kapcsán a nemzetiségi pályázatokra is, a nemzetiségi civil szervezetekre, a nemzetiségi kulturális programokra és a nemzetiségi anyanyelvi diáktáborokra. Sajnos függetlenül attól, hogy már két évvel ezelőtt a költségvetés elfogadása decemberről előrejött júniusra, mégsem tudtuk elérni még tavaly sem, hogy a nemzetiségi pályázatok kiírása úgyszintén előrejöjjön decemberről legalább szeptemberre, hogy az év végére vagy legkésőbb januárban lehessen tudni, hogy a szervezetek milyen támogatást fognak kapni. Tavaly ennek részben az államháztartási törvény volt az oka, amely szerint még volt egy olyan rendelet, hogy következő évi kötelezettségvállalást csak a tárgyévben felhasznált összeg 50 százalékáig lehet megtenni. Ezt a rendeletet, ezt a jogszabályhelyet novemberben módosítani tudtuk a parlament segítségével, és tudomásom szerint mivel decemberben már nemcsak az EPER, hanem a PHARE rendszerben is ki lettek írva és lehetett beadni pályázatokat, az én tudomásom szerint sem az EMMI, sem az NGM részéről nem lehet semmilyen olyan törvényi eljárási akadály, amely akadálya lehetne annak, hogy a majdani, 2018. évi nemzetiségi pályázatok már 2017 szeptemberében kiírásra kerüljenek, 2017 decemberéig értékelésre kerüljenek, januárban a konkrét támogatási szerződések aláírhatók és január végéig a támogatások utalhatók legyenek, hiszen ez előfinanszírozott pályázati támogatás. [[17.40]] Végül szeretném még azt megemlíteni, hogy mindazon adatoknak a felmérése, elsősorban az országos és a helyi nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott köznevelési intézmények esetében, amely forráshiányt eredményez, bízom benne, hogy a tanév végével és a nyár folyamán meg fog történni, és amennyiben az objektív adataink rendelkezésre állnak, úgy kezdeményezni fogjuk - ahol és amilyen mértékben szükséges - a 2017. évi központi költségvetési törvénynek a módosítását az őszi ülésszak elején. Én bízom benne és kérem a parlament támogatását ehhez, hogy ősszel a nemzetiségi bizottság által kezdeményezett törvénymódosítást támogassa majd. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für die Aufmerksamkeit.
Köszönöm, Ritter szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a kétperces felszólalások következnek. Megadom a szót Heringes Anita képviselő asszonynak, MSZP.
Köszönöm szépen a szót. Ami miatt mindenképpen fel akartam szólalni, az Hargitai képviselőtársam felszólalása. Szerintem azért nem jó, hogy tavasszal tárgyaljuk a költségvetést, mert csak ilyen megálmodott számok alapján lehet akkor költségvetést alkotni. Ezt most is láthatjuk, hiszen lassan egy napon tárgyaljuk a 2017-est és a ’18-as költségvetést is. Tehát most módosítjuk az előzőt, és már tárgyaljuk a következőt, így csak megálmodott számok alapján lehet lerakni az asztalra. Értem képviselőtársamat, hogy azt mondja, hogy csak pozitív módosítások találhatók ebben a 2017-es költségvetési módosításban, csak attól függ, hogy honnan nézzük, meg kik számára. Mert hogyha azt nézzük, hogy a kormányzati kommunikációra és konzultációra plusz 5 milliárdot adnak, akkor persze elhiszem, hogy van, akinek igen, például a propagandaminisztériumnak, és ha a propagandaminisztérium által támogatott és az önök zsebében lévő híradásokat nézik csak, akkor persze, hogy csak a pozitívumokat látjuk. Egyre több olyan híradás van, ami önök számára csak a pozitívumokat sugározza, csakhogy az azért van, merthogy önök finanszírozzák, Habonytól Andy Vajnáig, rádióktól a tévékig, meg az újságokig. Éppen ezért nem csak azt kellene nézni [[Dr. Hargitai János: A nyugdíj például!]] , és akkor látják, ugye, hogy nemcsak az van, amit önök gondolnak. Az, hogy módosítani kell az önkormányzat településkép-védelmi kézikönyvét, erre kell adni pénzt, persze, az önkormányzatoknak nincs pénzük megcsinálni, mert annyira kevés pénz van már náluk, hogy nincsen miből finanszírozni, így az önkormányzatok 90 százaléka ezt nem tudta megtenni. Végre észrevették, hogy nem volt rá pénz. Nyilván ők inkább költenek szociális kérdésekre, mint például erre, én ezt teljesen támogatni tudom. És annyit tudok még elmondani erről, hogy a Nemzeti Filmalap 2,4 milliárdos támogatása pedig azért van, mert az MVM-nek mostantól a CÖF-öt kell támogatni, nem a Nemzeti Filmalapot. Tehát így néz ki ez a dolog, hogy az önök civiljeit, az önök híradásait, az önök tévéit és a propagandaminisztériumát támogatják ezekkel a pozitív módosításokkal. Ez nem az embereknek pozitív, hanem önöknek, a haverjaiknak és a zsebüknek. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a további képviselői felszólalások következnek. Előre bejelentett felszólaló Latorcai János alelnök úr, Kereszténydemokrata Néppárt.
Köszönöm a szót. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! Ha az elmúlt 26-27 év költségvetés-történetét áttekintjük, úgy gondolom, azt láthatjuk, hogy nem ritka, hogy már egy elfogadott költségvetés számait módosítani kell, sőt van, amit többször is módosítani kellett. De én is Hargitai Jánosra szeretnék hivatkozni, aki úgy fogalmazta meg, hogy valljuk be, azért kevés példát találunk arra, amikor a változtatást vagy a módosítást nem a hiány, hanem a többlet indukálja. És most erről van szó, hiszen a vártnál is jobban javuló vagy gyorsabban javuló gazdasági teljesítménynek köszönhetően van lehetőség az idei költségvetés számainak a korrigálására. Ez a pozitív változás vagy változtatás pedig nagymértékben vagy nagy hányadban annak köszönhető - ahogy itt már többen is elmondták, és államtitkár úr is expozéjában kiemelte -, hogy a kormány tavaly a bérek rendszerszintű fejlesztése mellett döntött, és aláírta azt a bizonyos megállapodást a munkáltatókkal, a munkavállalókkal, a szociális partnerekkel együtt, amelynek hatására több lépcsőben emelkednek a keresetek, és csökkennek a munkáltatókat terhelő járulékok. A bérmegállapodással különben nagyon sokat léptünk előre annak érdekében, hogy a bérszínvonalunk emelkedjen, akár közép-európai, akár európai szinten is. Nagyon fontos, és nagyon fontos annak az aláhúzása, hogy ezúttal nem hitelfelvételből finanszírozzuk az életszínvonal emelkedését vagy az azokat megalapozó intézkedéseket. Ez olyan eredmény, amiért az ország megdolgozott, ami az ország erejének és teljesítőképességének a növekedéséből származik.A bérmegállapodás sokrétű hatást gyakorolt a költségvetésre. Csak néhány példát kiragadva: a társasági adó és a szociális hozzájárulási adó mérséklése, ahogy hallottuk, 331 milliárd forinttal csökkentette az ezekből származó bevételeket, ugyanakkor a személyi jövedelemadóból a bérek emelkedése miatt 111 milliárd, míg a jövedéki adóból, elsősorban a fogyasztás bővülése miatt 34 milliárd forinttal több folyt be, mint azt a korábban meghatározott célszámok előirányozták. Ez a tervezés idején még nem látható változás nem tette instabillá a költségvetést, sokan úgy gondolták, hogy ettől is instabillá válik, sőt a törvénymódosítás adataiból kiderül, hogy a büdzsé megterhelés nélkül képes alkalmazkodni a program által megkívánt célkitűzésekhez.A szakértők részéről gyakran elhangzott a kérdés, minek köszönhető a költségvetés rugalmassága. Hogyan lehetséges, hogy a bérfejlesztési intézkedéscsomag bevezetése nem jár szükségszerű elvonásokkal más területekről? Hogyan lehetséges, hogy a változások nem billentették ki egyensúlyából a költségvetést?Nos, úgy, hogy mindezt - ahogy már említettem az elején is - a bevételek bővülésének következtében és a költségvetés mozgásterének a növekedéséből fakadóan tudja a kormány biztosítani. Míg a korábbi időkben - úgy gondolom, nem kell nagyon visszamenni - komoly problémát jelentett egy-egy kormány számára, hogy 10 százalék alá tudja hozni a költségvetési hiányt, ezzel szemben most arról fogunk döntést hozni, hogy ezt a bevételtöbbletet milyen célokra, milyen fejlesztésekre költsük el. A törvénymódosítás értelmében ez az összeg az egyenleget javító és az egyenleget rontó tételek különbsége, vagyis összesen 175 milliárd forint. Ebből jut a gyermekétkeztetés növelésére, nyugdíjprémiumokra, az országos közúthálózat fejlesztésére, az állami beruházások hatékonyabb megvalósítását szolgáló beruházás-előkészítő alap létrehozására, a Magyarországi Református Egyház Bethesda Gyermekkórháza és a Budai Irgalmasrendi Kórház közös fejlesztésére, de ebből jut a váci munkaerőpiaci elhelyezkedést segítő speciális fejlesztő központ létrehozására, a Magyar Ökumenikus Segélyszervezet vagy a nemzeti összetartozást erősítő Határtalanul!-program támogatására és az első világháborús hadisíroknak az ápolására és még sok más programra. [[17.50]] Természetesen nem ítéljük meg, ez teljesen egyértelmű, azonosan ezeket a célokat, hiszen magától értetődő, hogy az ellenzéki képviselőtársaim ezekből sokat tudnak támogatni, sokkal viszont nem értenek egyet. De szeretném felhívni a figyelmet, minden képviselőtársam figyelmét arra, hogy bár a költségvetés egyenlege lehetővé tenné a 175 milliárd nagyobb hányadának az elköltését is, akár az egészet is, a kormány nem élt ezzel az eszközzel, helyette 56 milliárd forintot, tehát a felhasználható teljes többletnek több mint egyharmadát az Országvédelmi Alap előirányzatának megemelésére fordítja. Ezt is lehet másként és másként értékelni. De én szeretném itt a Költségvetési Tanács véleményét elmondani, amely azt mondja, hogy az Országvédelmi Alap előirányzatának megemelése tulajdonképpen a tartalék segítségével tovább erősíti a költségvetést, ezen belül a hiány és a GDP-arányos államadósság csökkentésére vonatkozó cél teljesítésének biztonságát, azaz a költségvetést erősítő tényező. Tisztelt Képviselőtársaim! A felsorolt kiadási tételeket nem kizárólag azért képes finanszírozni a költségvetés, mert hazánk számottevő gazdasági növekedést produkál; legalább ekkora jelentősége van annak is, hogy évről évre szisztematikusan emelkedik a bevételek aránya, tehát fejlődik, hatékonyabbá válik az állam adóbeszedési képessége is. Ha az eredményes gazdaságpolitika legszemléletesebb indikátorait keressük, az alábbiakat ajánlom mindenkinek a szíves figyelmébe. Növekvő GDP, csökkenő államadósság, kézben tartott hiány, és nem utolsósorban, hogy az állam az adók emelése nélkül, az intézmény fejlesztésén keresztül és a jogszabályok modernizálásán keresztül is képes biztosítani a bevételek növelését. A költségvetésben keletkező többlet a gazdaság fehérítésére irányuló törekvések sikerét is jelzi. Hazánk lépésről lépésre közelebb kerül ahhoz, hogy minden ágazatban és minden társasági formában érvényesítse a közteherviselés elvét, és ezáltal előmozdítsa a gazdaság versenyképességének növelését. Ezzel kapcsolatban engedjék meg, hogy figyelmükbe ajánljam az Állami Számvevőszék elnökének, Domokos Lászlónak [[Dr. Józsa István: Fideszes képvi­selő…!]] elhangzott vagy megteremtett egyik definícióját, a fenntartható fehérítés fogalmát, amely arra utal, hogy az adóbeszedés hatékonyságának növelése komoly eszköz arra, hogy az adókulcsok tovább csökkenhessenek, és javuljon a lakosság életszínvonala. [[Bangóné Borbély Ildikó: Akkor Andy Vajnánál kell kezdeni!]] Az új adóbeszedési eszközök - online pénztárgépek, az EKÁER vagy a számlázási rendszer jövő évtől kötelező adóhivatalhoz való bekötése - mind egybeesnek a fenntartható fehérítés célkitűzéseivel, és így reményeink szerint hozzájárulnak ahhoz, hogy a jövőben további, a bérmegállapodáshoz hasonló programok születhessenek. Tisztelt Képviselőtársaim! Megköszönöm figyelmüket. Arra kérem önöket, hogy a költségvetés módosítását, amely, mint említettem a bevezetőben is, és ahogy Hargitai János megfogalmazta, pozitívumokat tartalmaz, szíveskedjenek támogatni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr, alelnök úr. Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, MSZP.
Köszönöm, elnök úr. Néhány dologra szeretnék reagálni. Hargitai képviselő úr mondta, hogy a nyugdíjasok, akik nézik ezt a vitát - képviselő úr, már évek óta nem tudják nézni a parlament közvetítését. [[Dr. Hargitai János: Interneten!]] Gondolom, Magyarországon általánosságban elterjedt, hogy a nyugdíjasok az interneten keresztül, nagyon nehezen fellelhetően ott ülnek és nézik a parlamenti vitát. [[Rig Lajos: A smarttévét kapcsolgatják!]] Tudja, képviselő úr, amúgy ez tényleg felháborító, hogy a közmédiára 89 milliárd forint van a költségvetésben elkülönítve, és Magyarországon amúgy, ami már alap egy önkormányzatnál, hogy az önkormányzati üléseket lassan már a legkisebb településen is elérhetővé tették, addig a magyar parlament vitáit nem lehet látni egy átlag állampolgárnak. Amúgy tudom, hogy miért nem lehet látni, képviselő urak, mert akkor észrevennék, hogy a fizetésüket azért teszik el, hogy be se járnak a kormánypárti képviselők a parlamentbe. Szóval, nem látjuk el a munkánkat, de a fizetést meg elrakjuk. Ez egy átlagmunkahelyen nem fordulhat elő. Igaz, mindent meg lehet magyarázni. Többször elhangzott a gyermekétkeztetés. Hargitai képviselő úr azt mondta, hogy ma úgy költik el a gyermekétkeztetésre szánt forrásokat, hogy nem lehet másra. Ez nem igaz, képviselő úr. Minden év végén tartok egy sajtótájékoztatót, ahol milliárdokat költenek el, mondjuk, stadionokra abból a költségvetési sorból, amit gyermekétkeztetésre terveznek be, majd utána év végén elosztogatják a fideszes önkormányzatok között!Tudja, képviselő úr, nem nagyon stimmelnek a számok. Én folyamatosan írásbeli kérdéseket teszek fel a gyermekétkeztetéssel kapcsolatban, a szünideivel is meg az év közbeni gyermekétkeztetéssel kapcsolatban is, és valahogy nem stimmelnek a számok. A legutóbbi kérdésemre Rétvári Bence azt mondta, hogy ebben az évben 6,6 milliárd forintot költünk el szünidei étkeztetésre, majd Tállai András, a NAV-ért felelős államtitkár 4 milliárd forintot írt le nekem. Jó lenne már, ha a minisztériumok egyeztetnének. Amúgy csak picike kis kettőmilliárd forint nem stimmel az egészben. Amúgy egy költségvetésben ez elenyésző összeg, de gyermekétkeztetésről beszélünk, hátrányos helyzetű, szegény gyerekekről, csak egy icipici kétmilliárd forint az, ami nem stimmel a két minisztérium adatai között. Amúgy az is nettó hazugság, hogy a 208 ezer rászoruló gyerek hozzájut az étkeztetéshez. Folyamatosan kérem ki az adatokat, nem jutnak hozzá a gyerekek, mert ugyebár a törvény úgy van megírva, hogy ne is kaphassák meg. Hiába tud róla a minisztérium, de úgy csináljuk meg, hogy a gyerekek ne jussanak hozzá.Lehetne azt mondani, hogy ez a költségvetési módosító, bár hozzáteszem, hogy Hargitai képviselő úrtól megkaptuk, hogy mi nem konkrétan erről beszéltünk; hozzáteszem, hogy önök sem kimondottan csak erről a módosításról beszéltek, de ha mi csináljuk, az nem elfogadható, ha önök teszik ezt, akkor ez teljesen rendben van. Azt gondolom, hogy értékrendbeli különbség. A Rogán-féle propagandaminisztériumnak megint adni 5 milliárd forintot csak azért, mert a költségvetés állítólag jól teljesített, és közben csak egy apró momentum: ma tartott Kósa Lajos sajtótájékoztatót, hogy kérik a konzultáció meghosszabbítását, mert sajnos hallották több helyről, hogy nem érkezett meg időben a konzultációs levél. Hát, még erre is alkalmatlanok, hogy egy levelet kiküldjenek! Akkor adhatunk itt félévente plusz ötmilliárdot meg tízet - minek? Minek? Egy levelet nem tudnak kiküldeni! Ma Magyarországon egy levelet nem lehet kiküldeni, mert hónapokba kerül. Hozzáteszem, én is a múlt héten kaptam meg [[Dr. Hargitai János közbeszól.]] nem szeretném, hogy többet küldjenek. Az én adóforintjaimból ne küldjenek ilyen levelet! Nem vagyok rá kíváncsi! Még csak a postaládámba se küldjék el ezt a nettó mocsok hazugságot! Többmilliárd forintért! [[Dr. Józsa István: Ez is fasisztoid tempó!]] Hát szörnyű, amit művelnek ebben az országban! [[Vantara Gyula: Biztos szoci volt a postás!]] Tessék? [[Az elnök csenget.]] Tudja, mi van a postán, képviselő úr? Elmondom magának akkor, ha már közbeszólt! Tudja, mi van vidéken a postán? Hogy egyik nap csak az ajánlott leveleket hordják ki, a második nap a sima leveleket, mert nincs postás, aki kihordja, mert nem fizetik meg őket, tudja, képviselő úr? [[Vantara Gyula: Ez nem így van!]] Nincs már lassan, aki vidéken a postán munkába álljon. És akkor a Rogán-minisztériumnak adunk 5 milliárd forintot, meg beszélünk arról, hogy hogyan tárgyal a kormány a munkáltatói szervezetekkel meg a munkaadói szervezetekkel?! Könyörgök, éljenek már a valóságban! Nem az, amiket itt elmondanak, nem az! Higgyék el, hogy talán még én magam is elhinném néha, amit mondanak, ha itt ülne a 133 képviselőből legalább 100 a költségvetés módosításánál, a költségvetési vitánál. De államtitkár úr, megint csak azt tudom mondani, magát sem tisztelik meg. A saját kormánypárti képviselői nem nézik semmibe a munkájukat. Nem, minek, mert ennyibe tekintik. Majd kíváncsi leszek holnap, a költségvetés kezdetekor, reggel 8 órakor hányan fognak itt bent ülni a parlamentben. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] Tele, töltve. [[18.00]] Igen, láttuk az elmúlt években, hogy hogyan töltötték meg a parlament padsorait. Ha Orbán Viktor bejön, akkor mindenki, mint a pincsikutya, bevonul, majd mikor Orbán Viktor kivonul, mindenki kivonul, aztán mi meg itt maradunk és vitatkozunk egy-két emberrel. [[Dr. Hargitai János: Térjünk rá vissza holnap!]] Szóval, szörnyű, ami az elmúlt években itt kialakult, szörnyű! És higgyék el, hogy államtitkár úrnak igaza van, az előbbinél elmondtam, hogy vitatkozzunk már. Nem lehet! Lehet, hogy már nem is akar, meg már nem is néznek minket annyiba, hogy egyáltalán vitatkozzanak velünk. Akkor is itt fogunk ülni, el fogjuk mondani, a jegyzőkönyvben szerepelni fog, a lelkiismeretünk tiszta, mert legalább elmondtuk. De én csak egyre kérem önöket, hogy néha szembesüljenek már a valósággal is - jó lenne. Itt ebben még benne van, hogy fognak költeni majd pluszforrásokat útfelújítási programra. Ugyebár, az autópálya meghosszabbítását Berettyóújfalutól a határig most fejelték meg, úgy gondolom, hogy körülbelül… [[Dr. Hargitai János közbeszól.]] Nem baj, de elmondom. Önök is beszéltek olyanról, ami ebben nincs benne. Mondom, ha önöknek szabad, akkor nekem is hadd legyen már szabad. Jó? [[Dr. Hargitai János: Jó hír, ha ott utat építenek.]] Képviselő úr, lehet gombot nyomni, önök is ezt szokták mondani. [[Az elnök csenget.]] Körülbelül 25 milliárddal fejelték meg most a költségvetését. Már volt költségvetése ennek a szakasznak, most gyorsan megfejeltük. Én arról is szerettem volna ebben a módosításban hallani, hogy hol van az M4, amit leállítottak, 60 milliárd forint ott rohad a földben, és már semmi nem lesz belőle. Hol lesz a folytatása? Én szerettem volna ebben a költségvetésben erről olvasni. Vagy szerettem volna arról olvasni, hogy mikor fogják a Püspökladány–Debrecen-vasútvonal felújítását folytatni. Egy betű nincs benne, csak azért, mert Simicskának nem akarjuk odaadni, Mészáros meg még valahogy nem jutott odáig, hogy meg tudja csinálni. ’16-ban el kellett volna indulnia ennek a fejlesztésnek. ’17 van, már most tárgyaljuk majd a ’18-as költségvetést, és nem fogom észrevenni, hogy hol van ezekben a sor - könyörgöm! És akkor arról beszélünk, hogy ki mennyit keres, meg hogy hogyan alakultak a bérek. Mészáros Lőrinc egy óra alatt 10-12 millió forintot keres. [[Rig Lajos: Ügyes gázszerelő, azért! Heringes Anita: Az!]] Egy év alatt 100 milliárd forinttal nőtt a vagyona. Mutassanak már egy másik embert ebben az országban, aki ezt meg tudja csinálni! Néhányat tudunk sorolni, akik nagyon ügyesek, csak amögött, mindenki mögött a kormány vezető politikusai állnak. Alelnök úr azt mondta, hogy a pénztárgépek. Igen, azt is olvastam most a vita közben, hogy Varga Mihály bejelentette, hogy talán egy év múlva a kaszinók be lesznek kötve a NAV-hoz. Mire várunk még, államtitkár úr? [[Dr. Józsa István: Hogy megszedje magát Vajna!]] Hogy még 10-20-30 milliárd forintot ellopjon Andy Vajna? Még mindig nem volt elég? Még ő nem gazdagodott 100 milliárddal egy év alatt, csak 4-5 milliárddal, ugye, vagy 10-zel, már nem is tudom, mert ő is lépett egyet a százas listán. Komolyan mondom, gyomorforgató már, amiket csinálnak, csak, tudják, az emberek nem hülyék, és ennek egyszer következménye lesz. És reméljük, hogy ’18-ban lesz következménye. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm. Soron kívül megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak. [[Bangóné Borbély Ildikó: Végre!]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Igyekszem azzal a higgadtsággal reagálni a fölvetésekre, amit Latorcai képviselő úrtól láttam, és amit Hargitai képviselő úr is követett. A vitában elhangzott egy-két dologra reagálnék. [[Bangóné Borbély Ildikó: Igen?]] Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony úgy fogalmazott, hogy nem nagyon stimmelnek a számok. Képviselő asszony, engedje meg, hogy akkor először az ön által említett számokat tegyem helyre, hogy legalább azok stimmeljenek. [[Bangóné Borbély Ildikó: Na, halljuk!]] Tehát a közmédia finanszírozása: kétharmados törvény határozza meg, 71 milliárd forint körüli összeg. Kérem, amikor számokat mond, akkor azokat a számokat szerepeltesse, amelyeket a költségvetési törvények tartalmaznak. [[Dr. Józsa Imre: Közmédiára! Hol van itt közmédia?]] Gyermekétkeztetés… [[Az elnök csenget.]]
Józsa képviselő úr, kétpercesre vár, normál szót kér, majd akkor fogalmazza meg! Folytassa, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. A gyermekétkeztetés forrásainak az elkülönítését pont a 2017-es költségvetési törvény módosítása tartalmazza. Ha képviselő asszony fontosnak tartja azt, hogy a helyi önkormányzatok más feladataitól elkülönítve jelenjen meg ez az összeg, akkor azt javaslom, hogy az indítványt fogadja el, és akkor címkézetten szerepel a gyermekétkeztetés forrása. Képviselő asszony azt a kérdést tette föl, hogy mennyi az összeg. A kérdésre válaszolhatnék kérdéssel, azzal, hogy mennyi volt 2010-ben meg azelőtt. A gyermekétkeztetés forrásairól minden költségvetési vitában beszámolunk; többszöröződés, látjuk. Most elkülönítetten szerepeltetjük, szerepelteti a kormány a 2017-es költségvetési javaslatban. A 2018-as költségvetésitörvény-javaslatban ugyanígy fogunk eljárni. [[Dr. Hargitai János: Figyelsz? Érted?]] Tehát amikor a képviselő asszony arról beszél, hogy stimmelnek a számok vagy nem, akkor nagy tisztelettel azt kérem, hogy az önök előtt lévő és most vitán lévő indítványt tessék szíves megnézni, és az Országgyűlés részére már benyújtott ’18-as indítványt tessék szíves megnézni. Az M4-es építése hol van? Az eredetileg benyújtott 2017-es költségvetésitörvény-javaslat tartalmazta az M4-es építésének kiadásait. Ha el tetszik menni abba az irányba, akkor látja, hogy az építkezés folyamatban van. [[Bangóné Borbély Ildikó: Melyik szakasz, államtitkár úr?]]
Képviselő asszony!
Képviselő asszony, tisztelettel azt kérem, hogy tessék szíves megnézni, hogy a kormány által beterjesztett javaslatokban egyes projektekre mennyi forrás áll rendelkezésre, és akkor elkerülhetjük a parttalan vitát, ha szabad ezt javasolnom.Online pénztárgéprendszer: fokozatosan terjesztjük ki. E kérdésre itt is tudnék kérdéssel válaszolni. Ha ez a probléma, hogy miért nincs bevezetve, akkor 2010 előtt miért nem élt a kormányzat ezzel a lehetőséggel? Tehát én tisztelettel azt kérném [[Dr. Józsa István közbeszól.]] hogy amikor kritikákat fogalmaznak meg, akkor azt is lássák meg, hogy honnan indult el az ország, a kormányzat, az Országgyűlés, és milyen feladatok vannak még előttünk, és kérem, hogy értékelje azt, hogy ebben a rendszerben is, a gazdaság kifehérítését célzó rendszerben fokról fokra, fokozatosan lépünk előre [[Dr. Józsa István: Ezért inkorrekt.]] , és bizony egyre nagyobb az a bevétel, amely a többletkiadásokat finanszírozni tudja. Az, hogy mi a valóság; képviselő asszony azt mondta, hogy éljünk a valóságban, szembesüljünk a valósággal. [[Bangóné Borbély Ildikó: Így van!]] Azok a minimálbéresek és garantált bérminimumból élők, akiknek az idei évben olyan mértékű béremelése valósult meg, ami korábban nem volt vagy amit a ’18-as tervezés tartalmaz, mégiscsak szembesülnek a valósággal. Amikor az adókulcs változtatását nézzük, azok mégiscsak szembesülnek a valósággal. Amikor a rezsiszámlát látják, akkor mégiscsak szembesülnek a valósággal. Ha ebből a képből a gazdaság egészében a lakosság jövedelmének a változását nézzük, akkor hadd mondjam azt a nyilvános adatot, ami a tisztelt Országgyűlés számára itt szerepel, csak a tavalyi év - kérdés arra, hogy ismerjük-e vajon a ’16-os számokat vagy sem. Kérem szépen, nettó átlagkereset-növekedés 7,8 százalék, 2016, tényszám. Tehát miről beszélünk? Nézzük meg a ’11-es számokat, az első havi statisztikákat, hogy milyen béremelkedés valósult meg. Képviselő asszony, értem, amit mond, amiben az van, hogy vannak, akiknél kisebb mértékű az emelkedés, volt olyan, akinél nem volt emelkedés, de a többség, az átlag egy jelentős bérnövekedést tapasztalt, nettó- és reálkereset-növekedést. Ha a kormányzatnak nem hiszi el a számait, akkor kérem, hogy nézze meg az Európai Unió statisztikai szervének a számait. Engedjék meg végül, hogy néhány számot a képviselők figyelmébe ajánljak, és akik követik egyébként akár interneten - aminek az áfája csökken -, akik követik interneten az adást, azoknak néhány számot idézzek, és képviselő asszony figyelmét is felhívom. 2017, mert az idei év módosításáról beszélünk: ötödik legnagyobb gazdasági növekedés. Ha szabad így fogalmaznom, a lényegi dolgot már az elején leütöm, ez nem a kormány száma, ami itt van kezemben. [[Felmutat egy iratot.]] Az Európai Bizottság, tisztelt képviselők, május 11-én tette közzé az összes tagállamra vonatkozó gazdasági előrejelzését. Ebben az előrejelzésben a következő szerepel az Európai Bizottság szerint, nem a kormány szerint: a GDP növekedése a 28 tagállam közül az ötödik legnagyobb lesz az Európai Bizottság szerint, ők 3,6 százalékot kalkulálnak. Nem zárom ki, hogy az első negyedéves adatok alapján korrigálni fogják fölfelé ezt a számukat. A munkanélküliségi ráta a 28 tagállam közül az Európai Bizottság szerint 2017-ben a harmadik legalacsonyabb. De, képviselő asszony, azt is kérem, hogy nézze meg, hogy 2010 környékén milyen volt ez a mutató, és esetleg vesse össze néhány más országgal, amely hasonló helyzetben volt. [[18.10]] Költségvetési egyenleg 2017: 2,3 százalék; optimistábbak a kormánynál. Az államadósság 2010-ben 10 százalékponttal volt magasabb, mint az uniós átlag, most 10 százalékponttal alacsonyabb, mint az uniós átlag, és szerintük 1,5 százalékponttal csökkent. A folyó fizetési mérleg egyenlege, ami korábban deficit volt, most 3,5 százalékos többlet a GDP százalékában. [[Bangóné Borbély Ildikó: Kicsit a számok mögé is lássunk!]] Én azt mondom, hogy ez az a kép, amelyet nem a kormány lát, nem a piaci befektetők látnak kizárólag, nem a hitelminősítők, hanem az az Európai Bizottság is, amellyel bizony sokszor vita volt, és ez az a kép, ami alapján én azt gondolom, hogy a tisztelt Országgyűlés úgy tud dönteni többletkiadásokról, hogy mellette a sokszor emlegetett államháztartási stabilitást megőrizzük. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Kettő percre megadom a szót Józsa István képviselő úrnak, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm szépen. Nagyon szomorú vagyok, hogy egy képzett közgazdász ilyen torz adatokat mond. Államtitkár úr, a képviselője ott a KDNP-ben azt mondja, hogy mert csődbe vitték a szocialisták az országot; legyen szíves már megnézni, ez szemenszedett marhaság! Ezt mondom fasisztoid propagandának. Ugyanis egy világgazdasági válság volt, drága képviselő úr! [[Folyamatos közbeszólások.]] Drága államtitkár úr, ott ült a pénzügyminisztériumban, ott ült főosztályvezetőként, pontosan tudja, hogy a kifehérítő intézkedések elő voltak készítve. Soha nem mondtuk azt, hogy ebbe nem kell egyfajta fokozatosság. Viszont hét év után a 2010-es válságévre hivatkozni, ez szemenszedett marhaság! Ilyen hülyeséget senki ne csináljon, könyörgöm! Tehát, amikor ön is tudja, az úgynevezett technikai növekedés, ha két negyedév után… A görögök most recesszióban vannak, mert egymás után két negyedévben mínuszt mutatott a GDP-jük. [[Dr. Varga László közbeszól.]] Önök technikai növekedéssel vették át, mert kétszer egymás után, 2009 utolsó negyedévében és 2010 első negyedévében, a Bajnai-kormány idején növekményt mutatott. Akkor ezt tessék már megnézni! És hét év kormányzás után nem 2010-hez kell viszonyítani, hanem a lehetőségekhez, azokhoz a kihagyott lehetőségekhez, amiknek az eredménye, hogy el vannak késve a bérfejlesztésekkel, hogy négymillió nagyon szegény ember él az országban, és hogy az Eurostat azt mutatta ki, hogy 200 euró rendkívüli kiadás a magyar családok 70 százalékának megoldhatatlan problémát jelent. [[Heringes Anita: Így van!]] Akkor ne jöjjenek itt a nemzeti banki statisztikával, hogy az átlagos megtakarítás Magyarországon 4 millió forint! Iszonyú aránytalanságok vannak, és maguk ilyen átlagos számokkal próbálják elmosni!
Köszönöm szépen. Soron kívül megadom a szót Banai Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A fasisztoid propaganda jelző ezek szerint az Európai Bizottságot illeti. [[Dr. Józsa István: A hazugságot… Bangóné Borbély Ildikó: Ilyenkor mindig az EU-ra hivatkoznak, utána meg köpködik… Az elnök csenget.]] Tehát képviselő úr, amit én idéztem forrásmegjelölésként, az az Európai Bizottság hivatalos dokumentuma, ami nyilvános. Tehát amikor jelzővel illet valakit, engem illethet - de itt nem elképzelésekről, nem kormányzati szubjektív véleményről van szó. Kérem tisztelettel, hogy ezt vegye figyelembe. Ami a tartalmi megítélését illeti: igen, 2008-2009-ben egy átfogó gazdasági válság volt. Nagy kérdés az, hogy ez milyen mértékben érintett egyes országokat. Az én állításom az, hogy a magyar fundamentumok, a magyar gazdaság alapjai katasztrofálisak voltak, és ezért a gazdasági válság sokkal mélyebben érintette Magyarországot, mint más európai országokat. S az az állításom, hogy ehhez a helyzethez képest a kormány javaslatai alapján került sor egy konszolidálásra és egy olyan gazdasági fejlődésre [[Dr. Józsa István: Mi vittük át növekedésbe!]] amely - visszatérek a napirendre - most, 2017-ben azt teszi lehetővé, hogy többletkiadásokat tudunk teljesíteni a gazdasági bővülésnek, a foglalkoztatottak számának alakulása miatti fedezetnek köszönhetően. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kettő percre megadom a szót Heringes Anita képviselő asszonynak, MSZP.
Köszönöm szépen a szót. Szeretném felhívni államtitkár úr figyelmét, hogy még miniszterelnök úr mondta azt, igaz, külföldön, de az ide is elhallatszik, hogy ő jó állapotban vette át a költségvetést, ezt önnek kell a legjobban tudni, akik végigvitte az előző kormányzat alatt, majd most is itt a munkát mint a pénzügyminisztérium dolgozója. Éppen ezért nem értem! Önt büntetik szerintem, államtitkár úr, merthogy szakemberként ideültetik megvédeni egy olyan módosítást, ami egyébként sok szempontból védhetetlen, mert amikor a propagandaminisztériumnak adunk át pénzt, az szakmailag szerintem védhetetlen. S ezért azt gondolom, hogy valami nagyon-nagyon furcsa dolgot vagy rossz dolgot követhetett el a minisztériumban, hogy önt ültetik be [[Dr. Hargitai János: Ő csinálta!]] hogy védje a számokkal ezt a módosítást, amikor olyan dolgok vannak benne, ami nem védhető. [[Dr. Józsa István: Végrehajtó!]] Én nagyon-nagyon sajnálom államtitkár urat, hogy ezt végig kell csinálja, csak egyet ne felejtsen el [[Dr. Józsa István: Mengele!]] , hogy a számok mögött mindig emberek vannak. És tényleg akkor, amikor önök a hulladékgazdálkodás kapcsán a szemétszállítási díjak kompenzációját, amit a nyugdíjasoknak meg a nagycsaládosoknak lehetne adni az önkormányzatoknak, megszüntetik ettől az évtől, viszont 5 milliárd forintot adnak a propagandaminisztériumnak, hogy hadd hirdesse az igét önökről, hogy milyen jól teljesítenek, minden mennyire rendben van; csak az emberek, ahogy vágják a kis kenyerüket, és kenik rá a vajat - mert felvágottra már nem biztos, hogy jut, interneten meg biztos, hogy nem nézik a közvetítést -, nem azt érzik, hogy ilyen jól mennek a dolgok. Tehát a számok mögött emberek vannak, akinek nincs pénze egy mosógépet megvenni, ha tönkremegy, nincs pénze hónap végén a gyereknek új cipőt venni, ha kilyukad. Ők nem azt érzik, hogy a költségvetés jobb, hanem azt látják, hogy önök elherdálják a pénzt a haveroknak. Ötezer forintért nem kell lehajolnia Mészáros Lőrincnek, ha leejti a földre, mert az alatt a másodperc alatt, több pénzt keres, mint amennyit leejtett. Köszönöm.
Köszönöm szépen. A következő hozzászóló Józsa István képviselő úr, MSZP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Félreértés ne essék, én a magam részéről eredménynek ítélem a pénzügyminisztériumnak, vagy újabban Nemzetgazdasági Minisztériumnak mondják, azokat az intézkedéseit, amiket a gazdaság kifehérítése területén elért. De azért ne tagadják már el, hogy ez, ahogy ön is mondta, fokozatosság, és ennek az előkészítése már a mi időnkben megkezdődött, mi előkészítettük az adóhivatal és a vámhivatal, a VPOP összevonását, tehát ezek egy szerves folyamatot képeznek. És arra nem méltatott szót, hogy technikai növekedésben adtuk át a kormányzást, 2009 utolsó negyedéve és 2010 első negyedéve pozitív volt, és ez alapján mondta akkor még korrekt megközelítésben a miniszterelnök úr Brüsszelben, hogy konszolidált, jó pénzügyi állapotban vette át az ország irányítását. Az összes többi az önök propagandája, amire így hét év után mondom, hogy fasisztoid, mert a hazugságokból nem képes kilábalni. Azért mondanám önnek, Hargitai képviselő úr - már a többieknek idéztem -, Winston Churchill örök érvényű mondását, hogy egy politikusnak a halála, ha a saját dumáit, süket dumáit kezdi komolyan venni. Tehát ez nem ad alapot a stratégiai gondolkodáshoz. Tehát azt, hogy eredményeket értek el a gazdaság kifehérítésében, én elismerem. Ebből van pénzük, nem a csodás gazdaságpolitikából. De ebből én azt látom itt a jogszabályok keretei között, hogy inkább többet el akarnak lopni, el akarnak téríteni, meg akarják szüntetni a közmédiának a közmédia jellegét. Tudja, milyen hírek mennek ma Magyarországon? Amit az egy szem MTI megcsinál. Azonkívül az égvilágon semmi nincs. Tehát az MTI vezetésében semmi kiegyenlítettség nincs, csak kormánykatonák ülnek benne, az MTVA vezetését az a Várhegyi Attila végzi, akit önök eldugtak a büntetett előélete miatt, és ő rövid pórázon fog minden műsort, minden hírszolgáltatást, tehát az, hogy véleményszabadság, Magyarországon eltűnt. [[18.20]] Ezt mondom én fasisztoid propagandának, hogy az egyik oldal azt hazudik, amit akar. Nem hiszem, hogy ez a költségvetés-módosítás valahol is más képet tükrözne. Tehát amikor a goebbelsi propagandaminisztérium 5 milliárdot kap még pluszban, hogy a hülyeségeket és az egyoldalú információkat nyomja az embereknek, és közben a nyugdíjak méltányossági kerete 20 millió forintot kap, szóval, ez bicskanyitogató. Ilyesmit nem lenne szabad csinálni. Vagy tervezzék meg rendesen és akkor fordítsanak a nyugdíjak méltányosságára is tisztességes mértékű pénzt, vagy ne ezzel jöjjenek elő. Azt nem érzi ön pénzügyesként, Banai államtitkár úr, hogy egy fasisztoid gépezetnek a része, egy elnyomó gépezetnek a része, amely megszüntette a szólásszabadságot, aláásta a jogállamiságot, ami a reklámadó révén tönkretesz egy teljes iparágat, felszámolja a független magyar sajtót, és akkor ön boldogan tapsikol rajta; én meg azt mondom, hogy igen, pénzügyileg a diktatúrák egy ideig sikeresek, csak aztán kártyavárként omlanak össze, mert a bizalom hiánya a befektetések hiányát eredményezi, a beruházások visszaesését eredményezi. Nagyra vannak itt a pénzügyi egyensúllyal, amit én is rendkívül nagy értéknek tartok. Az európai uniós pénzek nélkül államcsődben lenne Magyarország. Én tudom, hogy ezt most nem lehet elvonatkoztatni egymástól, de közel sem produkálnak annyit az uniós pénzekből, mint amennyit egy normális piacgazdaság keretei között lehetne. Az a bizalomvesztés, amit önök a korábban unortodoxnak mondott, de valójában a lenyúlásokat szolgáló jogalkotásokkal megvalósítanak, elriasztja Magyarországról a befektetőket. Azzal kezdték, hogy törvényt hoztak plázastop címszó alatt, hogy a CBA, amelyik kiírta a kirakatába, hogy jön az ítélet napja - ez nem egy fasisztoid szöveg? -, valahogy kedvezőbb jogszabályokat kaphasson. Aztán rájöttek, hogy a CBA-nak igazából jogszabállyal nem tudnak kedvezni, mert ahhoz nem kéne ellopni a hasznot, hazavinni tizenkettedik sportkocsira, hanem be kellene fektetni újra az üzletekbe, hogy ne a patkányok rohangáljanak ott, hanem megfelelő higiéniával működjenek és versenyképesek legyenek. Tehát kihozták ezt a zseniális csodafegyvert, hogy plázastop. Ezek után ez úgy működik, hogy zsebbe azért lehet engedélyt kérni. Utánajártam: mit gondolnak, hány engedélyt adtak ki a plázastop alóli mentességre? Közel háromszázat. Tehát gyakorlatilag mintha nem is lenne, mert aki utánajár és leteszi a megfelelő kondíciókat - nem akarok most közvetlen korrupcióra utalni, mert miért tenném, de valamit letesz az asztalra -, akkor az megkapja az engedélyt. Ugyanakkor, aki új befektetőként akarna jönni, az azt látja, hogy kitették az építési tilalom táblát és nem jön ide. És ez a befektetési számokon meglátszott. Elkerülhető lett volna a 2012-13-as visszaesés, ha önök nem ezt az eszméletlen jogalkotást gyakorolják. Nagy mellénnyel mondja államtitkár úr, hogy de nézzük meg a béremeléseket. Hát, hat év kiéheztetés után adnak egy pici kis béremelést. Ez egy borzasztóan elkésett dolog. Nézze meg a társadalom szerkezetét! Katasztrofálisan szétszakadt a magyar társadalom, a többség viselhetetlenül leszakadt, és önök erkölcstelen módon ezt használják ki, a leszakadt rétegeket hülyítik az egykulcsos adóval, ugyanakkor arra számítanak, hogy nem fognak elmenni szavazni. Vagy amit az energiaárakról mondanak, hogy mégiscsak ott van a rezsicsökkentés. Hát, ez is egy rettentő nagy átverés, mert amikor az úgymond rezsicsökkentést bevezették, akkor már megkésettek voltak. Legalább egy évvel hamarabb lehetett volna csökkenteni, ugyanis a pénzügyi válságnak az is következménye volt, hogy leestek az energiaárak a környezetünkben. Nem véletlen, hogy a MET fél áron tudta Ausztriában beszerezni a gázt, amit utána különleges engedéllyel az MVM behozott, és aztán Magyarországon mégse fél áron adták el, hanem drágábban. Tehát a rezsicsökkentést megkésve és kismértékben vezették be, ugyanakkor azóta még tovább zuhant a világpiacon az energiaár. Tehát sokkal hamarabb csökkenthettek volna. Majd most a választásra időzíteni fogják az energiaár-csökkentést, de ez megint egy nagy átverés. Tehát önök visszaélnek azzal, hogy az átlagemberek ezt nem ismerik, és nem a jó szándék vezeti önöket, hanem az, hogy egyes baráti körök, például a MET-ben a Garancsi-félék minél nagyobb haszonhoz jussanak. Már olyan kiépült rendszerük van, hogy be se hozzák az országba, az országhatáron kívül megoldják az energiaárak lefölözését. Például itt van a módosítás: az egészségügyre miért csak a jövő évi költségvetésben adnak pluszforrásokat? Sokkal több kellene a jelen forrásokra is. Nagyon büszkék a mentők állapotának a felfejlesztésére. De hát a mentőkhöz azért orvosok is kellenének. Kórházakban vadonatúj európai pénzből kiépített osztályok vannak, ahol azért nem tud megnyílni egy új folyosó, mert nincs hozzá plusz két nővér, mert nem tudnak felvenni, ennyi pénzért nem mennek oda ápolónők dolgozni. Ezen ügyködjenek, államtitkár úr, és ne a mellüket verjék fél téglával, mert aki kint jár és elszenvedője a magyar egészségügy állapotának, vagy az oktatás résztvevője, az pontosan tudja, hogy mi a helyzet, és annak nem lobogtathat Eurostat-számokat, azok a saját helyzetüket élik, és azon kellene önöknek segíteni. Ehhez kívánok sok sikert és jó egészséget. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Két percre megadom a szót Latorcai János képviselő úrnak, alelnök úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Őszintén meglepnek Józsa István szavai, a hozzáállása ehhez a vitához. Úgy gondolom, hogy Banai államtitkár úr rendkívül visszafogottan, igazi közszolgaként és szakmai alázattal fogalmazta meg mindazt, amit önök a felszólalásaikban néha az ellenzéki vehemenciát is lényegesen túlhaladóan fogalmaztak meg és terjesztettek elő. Képviselő úr folyamatosan használja azt a kifejezést, hogy fasiszta [[Dr. Józsa István: Fasisztoid!]] , fasisztoid. Nos, képviselő úr én erre csak azt tudom mondani, hogy azok a felszólalások, amelyeket ön megfogalmaz, ha visszalapozzuk a történelmet, nekem a goebbelsi megfogalmazások egy részét juttatják eszembe. Úgyhogy ezen is el kellene gondolkodni. Képviselő úr azt mondta, hogy 2008-2009-ben egy jó állapotban lévő költségvetést adott… [[Dr. Józsa István: 2009-2010-ben!]] Képviselő úr, mondja meg nekem, hogy hány milliárd euró hitelt vettünk fel akkor, hogy az államcsődöt elkerüljük! [[Dr. Józsa István: Tizenkettőt.]] Nem, képviselő úr, nem, nagyon téved, mert egyszer tizenhetet…
Kérem szépen, a párbeszédet mellőzzék.
Majd folytatjuk, köszönöm.
Nem, tessék folytatni, alelnök úr, csak Józsa képviselő urat kérem, hogy ne kiabáljon be.
Én úgy gondolom, hogy egy normális, tisztességes magatartás, ami az államtitkár úr részéről jelentkezik, semmiféleképpen nem érdemli meg azt, hogy ilyen hangon, ilyen kioktató stílusban, így beszéljünk vele, így oldjuk meg. Ráadásul ő követi azt a legjobb gyakorlatát a parlamentnek, hogy az elhangzott hozzászólásokra reagál, és a reagálásokra megadja az ismételt reagálásokat. Úgy gondolom, ezek mind-mind olyan tények, amelyek mellett nem lehet szó nélkül elmenni. Tisztelettel arra kérem képviselő urat, hogy csak annyit, amit emberként ön is elvár magával szemben, annyit adjon meg neki is. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Kettő percre megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak.
Köszönöm, elnök úr. Államtitkár úr, visszakérdezek: az M4-es Abony–Fegyvernek-szakaszáról beszéltem, és nem arról, amiről ön beszélt, államtitkár úr; az Abony–Fegyvernek-szakaszról. Én se az idei költségvetésben, se a jövő éviben nem láttam, és mondom, 60 milliárd forint van ott a földben, és most már az enyészeté. Ez a szakasz mikor fog folytatódni, és egyáltalán lesz-e? Igaz, már nem autópálya lesz, hanem valami átnevezett gyorsforgalmi út, vagy már nem is tudom minek fogják hívni kormányzati szinten. A másik: államtitkár úr azt mondta, hogy adjak be módosító javaslatot. Millióegyet beadunk, államtitkár úr. [[18.30]] Adunk be kezdeményezést, hogy majd elkülönített soron, a ’17-es meg a ’18-as költségvetésbe. Államtitkár úr, olyan módosítót is beadtam, hogy a gyermekétkeztetésre elkülönített soron lévő összeget csak arra fordíthassa a kormány, amire meg van nevezve. [[Dr. Hargitai János: Meg van nevezve.]] Tudja, államtitkár úr, amikor beviszem a bizottsági ülésre, van olyan, hogy napirendre se veszik, és minden egyes alkalommal elutasítja a kormánypárti többség. [[Dr. Hargitai János: Megvalósult.]] Én csak azt szeretném, hogy ami év végén… Nem, képviselő úr! Tudja, mi a baj? Amikor év végén maradvány van benne, önök fogják és odaadják fideszes önkormányzatoknak, 3,6 milliárd forintot. Azt sem tudjuk, hogy miért maradt benne. Vagyis én tudom, hogy miért maradt benne, államtitkár úr! Csak amikor én kikérem írásbeli kérdésben az adatokat, a Tállai kiküldi nekem, hogy 4 milliárdot költenek, a Rétvári meg 6,6-ot. Mondja már meg, hogy hol tűnik el 2,6 milliárd forint egy-egy írásbeli kérdés között, 15 nap alatt! [[Heringes Anita: Nyilván a zsebébe.]] Valami nem stimmel. Értsék meg! [[Dr. Hargitai János: Hozzáértés.]] Én írom le ezeket a válaszokat? Akkor ön mondta, hogy nem hozzáértő se a Rétvári, se a Tállai! [[Az elnök csenget.]] Akkor üljenek már össze, és beszéljék meg, hogy ki hibázik ezekben a kérdésekben! Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm. A következő hozzászóló Józsa István képviselő úr, MSZP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Latorcai alelnök úr biztos még az előtt nyomta meg a gombját és az indulatait, mielőtt én a szavaimban felmentettem emberileg Banai államtitkár urat. A végén azt találtam mondani, hogy egy embertelen gépezet része, én tehát őt emberileg fölmentettem.A goebbelsi propagandának, amivel továbbra is vádolom a köznek nevezett médiát, tehát a fideszes médiát, van egy rendkívül sarkalatos pontja, ami nélkül nem lehet goebbelsi propagandáról beszélni. Ez pedig a hatalom. Csak hatalomból lehet goebbelsi propagandát nyomni, ugyanis az a lényege, hogy az összes többit elnyomja. Tehát kizárólagossá válik, a hazugságot ismételten nyomja, nyomja, nyomja, és mivel az ember nem hall mást, ezt az összeomlásig képes eltűrni. Én tehát, szíves engedelmével, alelnök úr, emberileg teljes mértékig felmentem államtitkár urat, és továbbra is arra kérem, hogy legjobb szakmai tudása szerint szolgálja a magyar népet, a hazát, és ne ezt az elvetemült kormányzatot. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] További felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, Banai Péter Benő államtitkár urat, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, államtitkár úr, 30 perces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Igyekszem a tárgyban, a 2017-es költségvetési törvényjavaslat vitájában elhangzottakra reagálni, bízva abban, hogy talán néhány kérdést tudunk tisztázni, és jó lelkiismerettel fogják a tisztelt Országgyűlés képviselőcsoportjai támogatni az indítványt.Átfogó kérdés volt az, hogy vajon megfelelő-e az a költségvetési tervezési rendszer, amelynek értelmében a jövő évi költségvetési törvényjavaslat, illetőleg a hozzákapcsolódó adó- és megalapozó törvényjavaslatok vitájára és országgyűlési elfogadására már a tavaszi ülésszak végén sor kerülhet. Az egyik állítás az volt, hogy ez a rendszer nem szolgálja a kiszámíthatóságot, fiktív számokat lehet csak szerepeltetni a költségvetésben, nem stimmel ez a költségvetési rendszer, megálmodott költségvetés - ilyen szavak hangzottak el.Azt gondolom, hogy ezen állítások megalapozottságát nem az mutatja, hogy mikor kerül elfogadásra a költségvetési törvényjavaslat, hanem az, hogy az elfogadott költségvetéshez képest a végrehajtás mit fog mutatni. Mindnyájan pontosan tudjuk, hogy a múlt éviztedben számos olyan költségvetést láttunk, amely decemberben került elfogadásra, és amely költségvetés számai köszönőviszonyban nem voltak a végrehajtott költségvetéssel. És azt is tudjuk, hogy van tapasztalat a költségvetés tavaszi ülésszakon történő elfogadására és annak a tervek szerinti végrehajtására.A 2016-os költségvetési törvényjavaslat egy ilyen törvényjavaslat volt. Egy alkalommal került sor számszaki módosításra, azért, mert a gazdaság teljesítménye, a költségvetés végrehajtása lehetővé tette azt, hogy a tisztelt Országgyűlés úgy szavazzon többletkiadásokról, hogy a fedezet rendelkezésre állt, és mellette az államháztartási hiánycél is teljesült. Kérem tehát, hogy amikor értékeljük a tavaszi tervezést, akkor vegyük figyelembe az eddigi tapasztalatokat a múlt évtizedből vagy akár a tavalyi évből. Ami pedig azt a hozzáállást illeti, hogy vajon segíti-e az adók végrehajtásáért felelős szerveknek, az adózást teljesítő szerveknek, a költségvetési kiadásban részesülő szervezeteknek a tervezését a korábbi költségvetési tervezés, azokhoz a véleményekhez csatlakozom, amelyek arról szólnak, hogy igen. Sokkal jobban fel lehet készülni egy adószabály-változásra, egy költségvetési kiadás felhasználására, ha az adott változások, az adott kiadási és bevételi tételek nem néhány héttel, hanem több hónappal a költségvetés végrehajtása előtt válnak ismertté. E tekintetben azonnal reagálnék Ritter Imre szószóló úr fölvetésére. Igen, a tavaszi költségvetési tervezés és országgyűlési döntés, illetőleg a szószóló úr által említett államháztartási törvény módosítása lehetővé teszi akár a nemzetiségi támogatásoknál, akár más támogatásoknál, hogy a költségvetés elfogadását követően pályázatok meg legyenek hirdetve, jogi értelemben kötelezettségvállalásra kerüljön sor már jóval a költségvetés hatálybalépése előtt. Azt gondolom, hogy ez igenis a kiszámíthatóságot erősíti. Hasonlóan a tavalyi módosításhoz, a tisztelt Országgyűlés előtt lévő mostani módosítás is úgy teremti meg a lehetőséget többletkiadások teljesítésére, hogy a sokszor említett államháztartási egyensúly fennmarad.Schmuck Erzsébet képviselő asszony úgy fogalmazott, hogy 600 milliárdos módosításra van szükség. Nincs szükség módosításra. Ha a tisztelt Országgyűlés úgy dönt, hogy nem módosítja a költségvetési törvényt, nem fogadja el az indítványt, a többletbevételek akkor is teljesülni fognak, azért, mert köszönhetően többek között a hatéves bérmegállapodásnak is, most úgy kalkulálunk, hogy a jóváhagyott költségvetésben feltételezett 3,1 százalékos növekedés helyett 4,1 százalék körül alakulhat a magyar gazdaság bővülése. Azt gondolom, hogy a kiszámíthatóságot szemernyit sem csorbította az, hogy novemberben megállapodás született. Miért? Azért, mert az elfogadott költségvetéshez, az elfogadott adószabályokhoz képest úgy látta a kormány, hogy mozgástér nyílt adócsökkentésre és a minimálbér, garantált bérminimum emelésére. Ezt - ahogyan kormányoldalról elhangzott - nem diktátumként hajtotta végre a kormány, hanem leült a tárgyaló felekkel, és az eredeti javaslatához képest módosított, és egy olyan megállapodást tudtunk aláírni, kormányzat, munkavállalói és munkaadói oldal, amely mindenki számára kedvező helyzetet teremt. Miért teremt mindenki számára kedvező helyzetet? Mert az említett makrogazdasági számok mellett jelentős arányú minimálbér-, garantáltbérminimum-emelésről tudunk beszámolni. Arról tudunk beszámolni, hogy a munkáltatók terhei csökkennek, nemcsak a szociális hozzájárulási adó, hanem a társasági adó is, és mindemellett, ismétlem, megőrizzük azt az eredményt, amit a költségvetés stabilitása tekintetében az elmúlt években láthattunk. Azt gondolom tehát, hogy nincs kényszer a költségvetés módosítására. A kormány arra tesz javaslatot, hogy látva az eddigi számokat, látva az elmúlt négy hónap költségvetési adatait, ismerve a 2016-os számokat - mert ismertek -, a tisztelt Országgyűlés oktatási, egészségügyi célokra, az önkormányzati rendszer finanszírozására használja föl a többletbevételek egy részét.Vita volt arról, hogy a többletbevételek többletkiadásként az Országvédelmi Alap, illetőleg a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzaton célszerű-e, hogy megjelenjenek. Schmuck Erzsébet képviselő asszony fölvetésére hadd mondjam azt, hogy pont ez a javaslat teszi azt lehetővé, hogy ha az általa említett negatív világgazdasági folyamatok következnének be, akkor az Országvédelmi Alapban lévő pénz garanciát jelentsen az adócsökkentések, a többletkiadások teljesítésére úgy, hogy ismét az államháztartás stabilitását megőrizzük. Vagyis a tartalékba helyezés és az Országvédelmi Alap felhasználásának szabálya garantálja azt, hogy az esetleges kockázatot ki tudjuk védeni. [[18.40]] Hiszen az Országvédelmi Alap felhasználásáról szóló törvényi rendelkezés azt írja elő, hogy október 1-je után lehetséges csak a tartalék egy meghatározott nagyobbik részének a felhasználása az esetben, ha az államháztartás stabilitását biztosítani tudjuk. Az alap és a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatának felhasználása pedig nem fű alatt történik. Ezen előirányzatok felhasználásáról nyilvános kormányhatározatok rendelkeznek. Itt hívom fel Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony figyelmét, hogy az én véleményem szerint, az én nézőpontom szerint igenis felelős költségvetési gazdálkodásnak minősül az, hogy az Országgyűlés által elfogadott költségvetés keretei között, az Országgyűlés által meghatározott makrogazdasági számok tiszteletben tartása mellett a kormány nyilvános határozattal többletkiadásokról dönt, ha a fedezet rendelkezésre áll. A képviselő asszony konkrétan az egyházi beruházásokat említette. Az 1813/2016-os kormányhatározatban tételesen szerepel, hogy különböző egyházi fejlesztési célokra mennyi forrás áll rendelkezésre. 117 milliárd forint biztosításáról döntött a kormány. [[Dr. Józsa István: Kevés!]] Hozzáteszem: ha a képviselő asszony megnézi a Határozatok Tárát, ezeket a nyilvános határozatokat, akkor azt is fogja látni, hogy oktatási, egészségügyi célra vagy a határon túli magyarok programjainak finanszírozására is jutott pénz [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszólása.]] úgy, hogy - ismétlem - ismerjük a 2016-os számokat. Az Eurostat visszaigazolása alapján nem 2 százalék lett a hiány, hanem 1,8 százalék ezen többletek teljesítése mellett is. [[Dr. Józsa István: A kórházak adóssága százmilliárd!]] Foglalkoztatottak a közszférában - Hegedűs Lorántné képviselő asszony különböző számokat mondott. 700 ezer fő nagyságrendileg a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszáma. Ezen kívül értendőek az állami vállalatoknál foglalkoztatottak, és ezen kívül értendőek a közmunkában foglalkoztatottak is. Ha ebben a széles spektrumban nézzük a közszférát, ahogyan a képviselő asszony utalt rá, akkor a béremelések még jobb képet mutatnak, hiszen az állami cégek többségénél is a minimálbér, garantált bérminimum emelésén túl megvalósult béremelés, és a közmunkában foglalkoztatottak tekintetében is az elmúlt években és 2017-ben is megvalósult béremelés. Az önkormányzatok gazdálkodásánál kétségtelen, hogy azt a kérdést fel lehet tenni, hogy adott feladatra még több pénzt kellene fordítani. Azt gondolom, hogy az elmúlt években az önkormányzati rendszer finanszírozása úgy módosult, hogy minden terület, jellemzően minden terület többletforrással bír, és mellette az önkormányzati rendszer mint egész többlettel jellemezhető. Emlékezhetünk: azért 2010 előtt, vagy ha nem kormányváltási időpontot mondok, akkor az új önkormányzati finanszírozási rendszer előtt jelentős deficitek voltak az önkormányzati alrendszerben. Azt gondolom, hogy itt is úgy sikerült rendszer-átalakítást végrehajtani [[Bangóné Borbély Ildikó: Kötvénykibocsátás miatt!]] , hogy mellette a pénzügyi stabilitást is és a szolgáltatások színvonalát is tudtuk biztosítani vagy emelni. A szolidaritási hozzájárulás kapcsán azt hadd említsem meg, hogy a tisztelt Országgyűlés előtt lévő törvényjavaslatban azért számolunk többlet szolidaritási hozzájárulással, mert nagyobb a gazdasági növekedés. A helyi önkormányzatoknak nagyobb a helyiiparűzésiadó-bevétele, és a szolidaritási hozzájárulás rendszerében a közfeladatok ellátásához az önkormányzatok is hozzájárulnak. Az önkormányzatok többletbefizetése a szolidaritási hozzájárulási adóból az önkormányzati rendszer többletfinanszírozását teszi lehetővé. A bölcsődei finanszírozásban a beruházásokra biztosítandó többletforrás, illetve a működtetés többletforrása ebből a bevételből jön, és a többletbevétel pedig, ismétlem, a nagyobb gazdasági növekedésnek köszönhető. A jegyző asszony azt említette, hogy kicsi a 10 millió forintos összeg. Itt egyértelmű különbséget kell tenni a között, hogy új épületek, új infrastruktúrák jönnek-e létre, vagy pedig meglévők felújítására fókuszálunk. [[Bangóné Borbély Ildikó: Az még rosszabb!]] Európai uniós forrásból több tízmilliárd, ha emlékeim nem csalnak, százmilliárd forintos nagyságrend áll rendelkezésre új infrastruktúra, új épületek létrehozására. [[Dr. Józsa István: Ez így van!]] A költségvetésitörvény-javaslat most tárgyalt módosításában pedig meglévő intézmények felújítására szánunk pénz. Éppen ezért van ez a distinkció a felújítás és az ahhoz kapcsolódó kisebb összeg, illetve az új infrastruktúra létrejövetele között. [[Dr. Józsa István: Ezt nem is kritizáltuk!]] Emellett fejlesztésekre pluszforrás áll rendelkezésre, amennyiben a tisztelt Országgyűlés elfogadja a javaslatot, a működtetésre is többletforrást biztosítunk. Ez nem azt jelenti, hogy az eredeti jóváhagyott költségvetésitörvény-javaslat ne tartalmazott volna forrást a bölcsődei működtetésre. Tartalmazott, évek óta van működésre is finanszírozás. Amire mi most javaslatot teszünk, az a működtetési finanszírozás javítása is. Schmuck Erzsébet képviselő asszony felvetései közül nem reagáltam a beruházási alapra. A beruházási alap célja az, hogy új projektek előkészítéséhez biztosítson forrást. Látjuk, hogy a projektek tervezése, megfelelő előkészítése jelentős időt igényel, és ehhez célszerű a forrásokat biztosítani, hogy minél megalapozottabbak legyenek ezek a tervek. Tehát ez a 25 milliárdos előirányzat nem a már kivitelezés alatt lévő Nemzeti Olimpiai Központ vagy a vizes vb beruházásának a finanszírozását szolgálja. Arra egyébként rendelkezésre áll a forrás az idei költségvetés pénzeiből.Taokulcs csökkentése: egységes, 9 százalékos kulcs lesz; ez minden vállalkozásnak kedvező. Kis- és középvállalkozásoknál a 2018-as adótörvények vitája során is, remélem, láthatták a képviselők, hogy a számukra rendelkezésre álló adóknál is kedvező módosítást javasol a kormány. Itt el kell elmondanom, hogy például a beterjesztett beszállítói program célzottan a kis- és középvállalkozások támogatását finanszírozza. Tehát az adóváltozások mellett épp a mostani, ’17-es költségvetési törvény módosítására vonatkozó javaslat is egy külön tétellel fókuszál a kis- és közepes vállalkozásokra.Az oktatásnál, egészségügynél forráskivonás nem volt az elmúlt években. Épp hogy többletekről beszélhetünk, és ez igaz a most beterjesztett költségvetési javaslatra is. Nagyon röviden még arról, hogy az M4-es építésére vonatkozóan Bangóné Borbély Ildikó asszonynak volt egy kérdése. A képviselő asszony kérdésére írásban fogok válaszolni a tekintetben, hogy az Abony-Fegyvernek szakasz építése mikor és hogyan valósulhat meg. [[Bangóné Borbély Ildikó: Köszönöm.]] Én nem azt javasoltam egyébként a képviselő asszonynak, hogy módosító indítványt adjon be, ha azt tartja fontosnak, hogy külön előirányzaton jelenjen meg a gyermekétkeztetés támogatása, hanem tisztelettel azt javasoltam, hogy támogassa a kormány indítványát, mert a külön előirányzaton való megjelenítés szerepel az indítványban. [[Bangóné Borbély Ildikó: Isten őrizz! Dr. Józsa István: Bánki Erikék még többet vennének el!]] Végül ennél a kérdésnél el kell mondanom azt is, hogy a gyermekétkeztetéstől forráselvonás, olyan intézkedés, hogy a kormány által jóváhagyott, az önkormányzatok által megvalósított gyermekétkeztetésre a kormány ne adott volna pénzt, nem valósult meg, tehát nem volt ilyen. Arra volt példa, hogy a rendelkezésre álló forrásokat nem hívták le az érintettek. De olyanra, hogy a kormányzat vagy az önkormányzat az ingyenes gyermekétkeztetésre vonatkozó szabályokat ne hajtotta volna végre, nincs precedens. Ha a képviselő asszony ilyet tud, akkor kérem, jelezze, hogy konkrétan hol, milyen intézkedés történt. [[Bangóné Borbély Ildikó: Fogom küldeni!]] Én azt tudom mondani a kormány nevében, hogy a kormány a feladatról 2010 után forrást soha nem vont el. [[Bangóné Borbély Ildikó: Tasó államtitkár urat kérdezze meg!]] Épp az ellenkezőjére emlékeztettem a tisztelt képviselőket: a gyermekétkeztetés forrása 2010 óta folyamatosan bővül. Azt gondolom tehát, hogy a kormány a beterjesztett javaslattal a lehetőségét kívánja biztosítani annak, hogy számos területen többletkiadásokat teljesítsünk. Azt gondoljuk, hogy ezen többletkiadások a gazdasági növekedés magas szintjét is biztosítják; mellette a növekedés pozitív hatásait széles társadalmi csoportok számára teszi lehetővé az indítvány. Az oktatás, az egészségügy többletei mellett, az önkormányzatokat érintő többletek mellett említhetném a nyugdíjasok pluszkiadásait is, ahol normatív jelleggel kerülhet sor a külön törvényben meghatározott nyugdíjprémium kifizetésére. És erre való tekintettel azt az indítványt, amely tehát 4,1 százalékos gazdasági növekedés mellett teszi lehetővé a többletkiadások biztosítását, támogatásra javaslom a tisztelt országgyűlési képviselők részére. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]] [[18.50]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség.Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának a végére értünk. Napirend utáni felszólalásra senki sem jelentkezett. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 8 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. [[Bangóné Borbély Ildikó: Jövünk! He­rin­ges Anita: Itt leszünk!]] [[Az ülésnap 18 óra 51 perckor ért véget.]]