Уважаеми народни представители, моля за регистрация. Тази седмица колегите онлайн са: Александра Милчева?
Тук.
Александър Ракшиев?
Тук.
Георги Стамов?
Тук.
Димитър Гочев?
Тук.
Петър Чобанов?
Тук.
Светлин Стоянов?
Тук.
Стефан Шилев?
Тук.
И Христо Иванов? Няма го, добре. Благодаря. Регистрирали са се 206 народни представители в залата и 7 онлайн – общо 213. Има кворум. Откривам заседанието. [[Звъни.]] Заповядайте, господин Летифов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Процедурата ми е по начина на водене и ще Ви кажа за какво става въпрос. Тази седмица при среща с активни български граждани на мен ми беше поставен въпросът относно полицейския произвол и насилие, който беше извършен над български граждани на изборите през юли и ноември. Естествено, аз на тях им обясних, че ние сме задали въпроса, и то от името на нашия председател – господни Карадайъ, и сме получили отговор. И представете си, отварям сайта на Народното събрание, отварям отговор и там виждам, че не е изпълнено изискването на Правилника – чл. 111 и чл. 138, и изненадата беше всеобща. Затова, господни Председател, моля Ви да коригирате сайта на Народното събрание и лъжливата информация, че е даден отговор на въпрос, зададен от Мустафа Карадайъ на 15 декември, защото Вие подвеждате мен и аз подвеждам българските граждани. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Летифов. Няма основание да коригираме сайта – отговорът е получен от министъра на вътрешните работи и правилно стои срещу въпроса, зададен от народния представител Мустафа Карадайъ. Програма за работата на Народното събрание за периода 9 до 11 февруари 2022 г. – изчитам Проекта, предложен от мен по реда на чл. 47: „1. Първо гласуване на Законопроект за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г. Вносител е Министерският съвет на 2 февруари 2022 г. 2. Първо гласуване на Законопроект за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г. Вносител е Министерският съвет, 1 февруари 2022 г. 3. Избор на председател и един член на Комисията за енергийно и водно регулиране. Процедурата по избор е съгласно правила, приети с Решение на Народното събрание от 21 януари 2022 г. 4. Първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане. Вносители са Любомир Каримански и група народни представители на 26 януари 2022 г. 5. Първо гласуване на Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г. Вносител е Министерският съвет на 1 февруари 2022 г. – точка първа за четвъртък, 10 февруари 2022 г. 6. Първо гласуване на Законопроекти за изменение и допълнение на Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание от 13 март 2020 г., и за преодоляване на последиците. Вносители са Министерският съвет от 6 декември 2021 г.; Николина Ангелкова и Десислава Атанасова на 17 декември 2021 г. – точка втора за четвъртък, 10 февруари 2022 г. 7. Второ гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за електронното управление. Вносител е Министерският съвет на 25 януари 2022 г. Приет на първо гласуване на 3 февруари 2022 г. – точка трета за четвъртък, 10 февруари 2022 г. 8. Първо гласуване на Законопроект за изменение на Закона за насърчаване на инвестициите. Вносители са Петър Куленски и група народни представители на 19 януари 2022 г. – точка четвърта за четвъртък, 10 февруари 2022 г. 9. Първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пазарите на финансови инструменти. Вносител е Министерският съвет на 10 декември 2021 г. – точка пета за четвъртък, 10 февруари 2022 г. 10. Първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за водите. Вносител е Министерският съвет на 28 януари 2022 г. – точка шеста за четвъртък, 10 февруари 2022 г. 11. Първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за защита на потребителите. Вносител е Министерският съвет на 3 декември 2021 г. – точка седма за четвъртък, 10 февруари 2022 г. 12. Второ гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане. Вносител е Министерският съвет на 10 декември 2021 г. Приет на първо гласуване на 20 януари 2022 г. – точка първа за петък, 11 февруари 2022 г. 13. Второ гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност. Вносител е Министерският съвет на 13 декември 2021 г. Приет на първо гласуване на 20 януари 2022 г. – точка втора за петък, 11 февруари 2022 г. 14. Проект на решение за въвеждане на компенсаторен механизъм в пълен размер за небитови крайни клиенти на електроенергийния пазар на вероизповеданията, общините, социалните структури, образованието, здравеопазването. Вносители са Десислава Атанасова и група народни представители на 27 януари 2022 г. – точка трета за петък, 11 февруари 2022 г.“ След консултации на Председателския съвет като точка 15 в тази програма се добавя: 15. Проект на решение за отмяна на Решение на Народното събрание от 7 януари 2022 г. за достъп до сградите на Народното събрание при обявена извънредна епидемична обстановка. Вносители Петър Петров и група народни представители – точка четвърта за петък. И на последно място: 16. Парламентарен контрол по чл. 91 – 103 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание.“ Моля да гласуваме предложения проект на програма. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов?
Въздържал се.
Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев?
Въздържал се.
Благодаря. Гласували 200 народни представители в залата и 7 онлайн – общо 207: за – 170 в залата и 5 онлайн – 175, против – няма, въздържали се – 30 в залата и 2 онлайн – общо 32. Проектът е приет. Николина Ангелкова за процедура. Имаме да правим още гласувания по Програмата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Взимам процедура по така предложения дневен ред. Виждам, че т. 6, която е Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за мерките в извънредно положение в частност касаеща мярката от 35 евро на седалка, отново има вероятност да не се стигне до него. Всъщност отново се неглижира сектор „Туризъм“ и тук искам да изразя възмущението си от начина на говорене на председателя на Комисията по туризъм и представителите на „Продължаваме Промяната“, които най-безочливо обясняват, че цитирам: „Благодарение на процедурните хватки на опозицията тази мярка не е приета.“ Много се извинявам, но, дами и господа управляващи, от Вас зависи дневният ред на Народното събрание, и то под вещото ръководство на Вас, господин Председател! Също така да припомня, че миналата седмица дневният ред беше променен именно заради Ваши предложения. Освен това да припомня, че тази мярка и апропо тук искам да Ви благодаря, че оценявате мярката 35 евро на седалка, въведена от третото правителство на премиера Бойко Борисов и искате да я продължите, но именно благодарение на лобистка поправка в Четиридесет и шестото народно събрание на Ваш коалиционен партньор, в момента се намираме в тази ситуация отново да променяме Закона, за да може най-пострадалият сектор в българската икономика, именно туризмът, да се възползва. Време е да спрете за всяка Ваша грешка да търсите вина в опозицията, защото Вие сте тези, които взимате управленските решения днес. Предлагам т. 6 да бъде т. 1 за днешния дневен ред. Благодаря.
Благодаря, госпожо Ангелкова. Заповядайте, господин Свиленски.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! Уважаема госпожо Ангелкова, нямаше нужда от толкова обяснения и хвърляне на отговорности. Да, коалиционното правителство и мнозинството са загрижени именно за този сектор и тази точка ще бъде гласувана. Тъй като днес има два бюджета, ако свършим навреме, тази точка ще я гласуваме още днес, няма нужда да я предлагате точка първа, точка втора. Ако беше включена като фиксирана точка в Програмата, имаше опасност да отпадне за четвъртък и за петък. Така че аз поемам ангажимент, след като приключим точките, заедно с Вас да я гледаме още в днешния ден...
Има председател бе, Свиленски.
Моля? [[Реплика от народния представител Десислава Атанасова.]] Поемам ангажимента да предложа пренареждане, госпожо Атанасова.
Не може! Само председателят може да пренарежда точки в дневния ред.
Как не може? Спокойно…
Само председателят може.
Само председателят може, сигурно?
Госпожо Атанасова!
Добре, хайде прочетете Правилника още веднъж и тогава пак ще си говорим. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Свиленски. Добре, взимам предвид повишения интерес към първото гласуване на двата законопроекта – ще го имам предвид. Само председателят може да предложи разместване по реда на чл. 47, ал. 5 – така е.
Чу ли? Чу ли? [[Обръща се към народния представител Георги Свиленски.]]
Чу, няма страшно. [[Смях.]] Преминаваме към предложенията за включване в дневния ред на основание на чл. 47, ал. 3 от Правилника. На първо място от името на парламентарната група на ГЕРБ-СДС е постъпило предложение за включване на точка в седмичната Програма – Проект на решение за въвеждане на компенсаторен механизъм в пълен размер за небитови крайни клиенти на електроенергийния пазар на вероизповеданията, общините, социалните структури, образованието, здравеопазването. Внесен от Десислава Атанасова и група народни представители. Проектът на решение в момента фигурира в Програмата като точка 14 за седмицата или трета за петък, като предложението по реда на чл. 47, ал. 3 е да бъде включена в Програмата като точка трета за днес, сряда. Моля да гласуваме предложението на ГЕРБ-СДС. Александра Милчева?
Против.
Александър Ракшиев?
Против.
Георги Стамов?
Против.
Димитър Гочев?
Против.
Петър Чобанов?
За.
Светлин Стоянов?
Против.
Стефан Шилев?
За.
Гласували 211 народни представители в залата и 7 онлайн – общо 218: за – 93 в залата и 2 онлайн – общо 95, против – 90 в залата и 5 онлайн – общо 95, въздържали се – 28. Предложението не е прието. [[Реплика от ГЕРБ-СДС: „Прегласуване!“]] Прегласуване по искане на ГЕРБ-СДС. Александра Милчева?
Против.
Александър Ракшиев?
Против.
Георги Стамов?
Против.
Димитър Гочев?
Против.
Петър Чобанов? Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
Против.
Стефан Шилев?
За.
И господин Чобанов последно? Добре. Гласували 210 народни представители в залата и 6 онлайн – общо 216: за – 91 в залата и 1 онлайн – 92, против – 93 в залата и 5 онлайн – общо 98, въздържали се – 26. Предложението не е прието. Също така по реда на чл. 43, ал. 3 подлагам на гласуване от страна на „Движение за права и свободи“ предложение за включване в Програмата на следната точка: Изслушване на заместник министър-председателя по еврофондовете и министър на финансите господин Асен Василев относно съдържанието на Националния план за възстановяване и устойчивост с бележките на Европейската комисия, както и етапа на Споразумението за партньорство за програмния период 2021 – 2027 г. и на оперативните програми, които ще бъдат финансирани от Кохезионния и структурните фондове на Европейския съюз през програмния период 2021 – 2027 г., като предложението е това да бъде точка първа за петък. Явява се дванадесета в Програмата и първа за петък. Режим на гласуване. Колегите онлайн. Александра Милчева?
Против.
Александър Ракшиев?
Против.
Георги Стамов?
Против.
Димитър Гочев?
Против.
Петър Чобанов?
За.
Светлин Стоянов?
Против.
Стефан Шилев?
За.
Гласували 210 народни представители в залата и онлайн 7, общо 217: за 77 в залата плюс 2 онлайн – общо 79, против 91 в залата и онлайн 5 – общо 96, въздържали се 42. Предложението не е прието. Съобщение от председателя на Сметната палата от 2 февруари 2022 г. Постъпило е писмо с вх. № 47-224-00-5, с което се уведомява Народното събрание за предстоящо изтичане на мандатите на председателя, заместник-председателите и останалите членове на Сметната палата. Писмото е предоставено на Комисията по бюджет и финанси. Също така от Сметната палата с писмо с вх. № 47-224-00-4 от 2 февруари 2022 г. е предоставен на Народното събрание списък с неприети одитни доклади за извършени одити от Сметната палата. Материалът е предоставен на Комисията по бюджет и финанси, Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред, Комисията по земеделието, храните и горите, Комисията по културата и медиите и Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление. От Националния статистически институт е постъпила информация за наблюдение на потребителите за януари 2022 г. Материалът е на разположение на народните представители в Библиотеката на Народното събрание. И преди да преминем към точка първа за процедура – заповядайте, господин Митев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Предвид важността на дебата по точка 1 и точка 2 искам да предложа той да бъде излъчен по Националната телевизия. Благодаря.
Само точка 1 и точка 2 ли, господин Митев?
Да.
Благодаря. Обратно становище? Колегата каза точка 1 и точка 2. Няма обратно становище. [[Шум и реплики.]] Каза по БНТ. Да, по БНТ 1. Отменям това гласуване, защото възникнаха спорове. Господин Митев, предложението беше за БНТ 1. За БНТ 1 и Националното радио също, така ли? Добре. Заповядайте, господин Петров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Правя обратно предложение – целият дневен ред да бъде излъчен по Националната телевизия. Считам, че няма основание само две точки да бъдат излъчени. Считам, че в интерес на обществото е целият дневен ред днес да бъде излъчен по БНТ. Това е моето предложение. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. Има отделно предложение и от господин Петров. Заповядайте, господин Чолаков.
Понеже колегата не уточни по коя програма и ако се приеме предложението да се излъчва целият дневен ред, моля, колеги, да е по БНТ 2, както е по Правилник – в Правилника пише по БНТ 2 – нека да е по БНТ 2, за да не променяме програмата на Националната телевизия. Благодаря.
Господин Чолаков, тогава Вашето предложение е: БНТ 2, целият дневен ред за деня. Добре.
Госпожа Митева правилно обръща внимание, че в момента има Олимпиада, така че нека да се провери къде се излъчва Олимпиадата, и аз мисля, че ако се излъчва, заседанието трябва да се излъчва по БНТ 2.
Имаме 3 отделни предложения. Предложението на Искрен Митев е: точка 1 и точка 2 от дневния ред за днес да се предават по БНТ 1 и по БНР. Това е на Искрен Митев. [[Шум и реплики.]] Спокойно, колеги. Предложението на Петър Петров е: дневният ред за целия ден да се предава по БНТ 1 и по БНР. Благодаря Ви, господин Петров. Предложението на Радомир Чолаков е: целият ден по БНТ 2 и по БНР. Благодаря. Гласуваме предложенията по следния начин: на първо място е предложението на Петър Петров, тъй като смятам, че то обхваща предложението на Искрен Митев. Гласуваме предложението на народния представител Петър Петров целият дневен ред за днес да се предава по БНТ 1 и по БНР. Режим на гласуване. Колегите онлайн. Александра Милчева?
Против.
Александър Ракшиев?
Против.
Георги Стамов?
Против.
Димитър Гочев?
Против.
Петър Чобанов?
За.
Светлин Стоянов?
Против.
Стефан Шилев?
За.
Гласували 197 народни представители в залата и онлайн 7, общо 204: за 24 в залата плюс 2 онлайн – общо 26, против 117 в залата и онлайн 5 – общо 122, въздържали се 56. Предложението не е прието. Следващото предложение е на Радомир Чолаков – също за целия ден, но по БНТ 2 и БНР. Моля, гласуваме предложението на народния представител Радомир Чолаков. Режим на гласуване. Колегите онлайн. Александра Милчева?
Против.
Александър Ракшиев?
Против.
Георги Стамов?
Против.
Димитър Гочев?
Против.
Петър Чобанов?
За.
Светлин Стоянов?
Против.
Стефан Шилев?
За.
Гласували 205 народни представители в залата и онлайн 7, общо 212: за 96 в залата плюс 2 онлайн – общо 98, против 89 в залата и онлайн 5 – общо 94, въздържали се 20. Предложението не е прието. Господин Митев?
Господин Председател, тук имаше много добър аргумент, че в момента се излъчва Олимпиадата, така че оттеглям предложението си и го правя за БНТ 2 и БНР [[шум, смях и реплики от ГЕРБ-СДС: „Еее!“]] , само че за първа и втора точка.
Добре. Господин Биков, за процедура ли?
Уважаеми господин Председател, аз не мога да разбера какво става тук. Да обясним какво става. Ние правим това предложение, Вие го отхвърляте, а сега правите същото предложение, което ще гласуваме.
Не е същото, господин Биков.
По същество е абсолютно същото! Моето предложение е, преди да правите предложения, да помислите и преди да гласувате, пак да помислите, защото започваме и важни точки. Ако така ще приемаме бюджета с подобни смешки, по-добре да не го гласуваме.
Господин Биков, предложението е категорично различно. Актуализираното предложение на Искрен Митев е: точка 1 и точка 2 да се предават пряко по БНТ 2 и БНР. Гласуваме предложението на Искрен Митев. Моля, за обратно становище може. Да, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, правя обратно становище на току-що направената процедура за излъчване по БНТ 2 и БНР на точка 1 и точка 2, защото смятам, че изборът на председател и член на КЕВР са също достатъчно важна тема за обществото и предлагам да гласуваме и точка 3 да се излъчва.
Господин Гаджев, от Вас постъпва отделно предложение, което е: точки 1, 2 и 3 да бъдат излъчвани. Добре. Гласуваме сега предложението на Искрен Митев – точка първа и точка втора по БНТ 2 и БНР. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Христо Иванов? Гласували в залата 201 народни представители и онлайн 5 – общо 206: гласовете в залата са 125 за и 5 онлайн – общо 130, против 51, въздържали се 25. Предложението е прието. Сега предложението на Христо Гаджев, а то е и точка трета от Програмата също да се предава по БНТ 2 и БНР.
За обяснение.
Да, господин Чолаков? Моля?
За обяснение на отрицателен вот.
За обяснение? По процедурни въпроси няма обяснение на отрицателен вот. Гласуваме предложението на Христо Гаджев и точка трета. Александра Милчева?
Въздържал се.
Александър Ракшиев?
Въздържал се.
Георги Стамов?
Въздържал се.
Димитър Гочев?
Въздържал се.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
Въздържал се.
Стефан Шилев?
За.
Христо Иванов?
Въздържал се.
Благодаря. Гласували в залата 206 народни представители и онлайн 7, общо 213: гласовете за са 84 и 1 онлайн – общо 85, против 50, въздържали се 72 и 6 онлайн – общо 78. Предложението не е прието. [[Реплики.]] Да не е със съдържание на обяснение на отрицателен вот само? [[Реплики.]]
Процедура.
Процедура? Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Тук се забавляваме в нашата част, че няма никаква толерация към предложенията на опозицията, защото ние направихме предложение, което Вие отхвърлихте, и след това Вие го направихте и си го приехте.
Различно беше, господин Чолаков, недейте!
Сега към Вас.
Да, слушам.
Нямаме нищо против добрите предложения на опозицията – да ги правите като свои и да ги приемате. [[Шум и реплики.]] Господин Председател, искам сега сериозно към Вас и към колегите: в Правилника пише, че по принцип заседанията се излъчват по БНТ 2. Много Ви моля, много Ви моля наистина, нека да не правим всеки път едно и също упражнение! Ако искаме да се излъчват заседанията, да си се излъчват по БНТ 2, да не разклащаме програмата на БНТ 1, където има и авторски права, където има чужди продукции, които са купени, създават се финансови и организационни проблеми. Господин Председател, моля Ви: БНТ 2 да е веднъж завинаги и да ги приключим тези спорове. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Благодаря Ви.
Господин Чолаков, благодаря Ви. Единствено парламентарният контрол се излъчва задължително по БНТ 2. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Добре, и Правилникът в настоящата си редакция. Моля да бъдат включени камерите и микрофоните на БНТ 2 и БНР. Преминаваме към точка първа от Програмата: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА БЮДЖЕТА НА НАЦИОНАЛНАТА ЗДРАВНООСИГУРИТЕЛНА КАСА ЗА 2022 Г. Постъпил е Доклад от водещата Комисия по бюджет и финанси относно Законопроект за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г., № 47-202-01-8, внесен от Министерския съвет на 2 февруари 2022 г. Също така е постъпил Доклад и от участващата Комисия по здравеопазването – Доклад за първо гласуване относно Законопроект за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г., № 47-202-01-8, внесен от Министерския съвет на 2 февруари 2022 г. Моля представител на Комисията по бюджет и финанси да представи Доклада. Заповядайте, господин Сабрутев.
Благодаря, господин Председател. Правя процедурно предложение за допуск в пленарната зала на представителя на Министерството на здравеопазването доцент Георги Йорданов – заместник-министър на здравеопазването, и управителят на НЗОК професор Петко Салчев.
Благодаря Ви, господин Сабрутев. Обратно становище по процедурното предложение? Не виждам. Преминаваме към гласуване на предложението за допуск в залата на посочените лица. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев? Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов?
За.
Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Христо Иванов?
За.
Благодаря Ви. Гласували в залата 154 народни представители и 6 онлайн – 160 общо: гласовете за са 152 в залата и 6 онлайн – 158, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието. Моля квесторите да поканят в залата лицата, чиито допуск гласувахме. Заповядайте, господин Сабрутев.
„ДОКЛАД относно Законопроект за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г., № 47-202-01-8, внесен от Министерския съвет на 2 февруари 2022 г. На заседание, проведено на 4 февруари 2022 г., Комисията по бюджет и финанси обсъди Законопроекта за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г. На заседанието присъстваха: Асен Василев – заместник министър-председател по еврофондовете и министър на финансите; доцент Георги Йорданов – заместник-министър на здравеопазването; професор доктор Петко Салчев – управител на НЗОК; представители на съсловните и пациентските организации. Законопроектът беше представен от професор Салчев. Основната цел на Законопроекта е да се осигури достъпна, качествена и своевременна медицинска помощ на здравноосигурените лица и равнопоставен достъп на лечебните заведения, отговарящи на условията за сключване на договори с НЗОК, за да могат да предоставят на професионално и високо ниво медицински и дентални дейности. За осъществяването на тази цел в бюджета на НЗОК за 2022 г. се предвиждат 604,4 млн. лв. повече за разходи и трансфери (всичко) в сравнение с 2021 г. Основните показатели на бюджета на НЗОК за 2022 г. са следните: І. ПРИХОДИ И ТРАНСФЕРИ – ВСИЧКО: В приходната част на бюджета за 2022 г. се очаква да постъпят общо приходи и трансфери в размер на 6 050,7 млн. лв., или с 604,4 млн. лв. повече от 2021 г. Здравноосигурителните приходи се предлага да бъдат в размер на 5 802,5 млн. лв., или с 697,1 млн. лв. повече от 2021 г. От общата сума на здравноосигурителните приходи в размер на 5 802,5 млн. лв. от здравноосигурителни вноски сe очаква да постъпят 3 760,0 млн. лв., или 433,9 млн. лв. повече от 2021 г., и от трансфери за здравно осигуряване от централния бюджет 2 043,3 млн. лв., или с 263,2 млн. лв. повече от трансфера за 2021 г. При приходите от здравноосигурителни вноски са отчетени ефектите от увеличаване от 1 април 2022 г. на: - размера на минималната работна заплата от 650 лв. на 710 лв.; - размера на максималния осигурителен доход от 3000 лв. на 3400 лв. - размера на минималния осигурителен доход на самоосигуряващите се лица съразмерно с увеличението на минималната работна заплата от 650 лв. на 710 лв., както и от увеличаване на стажа за пенсия на III-та категория труд с 2 месеца годишно при жените и 1 месец при мъжете. От неданъчни приходи: глоби, санкции и наказателни лихви за 2022 г. е предвидено да постъпят 23,2 млн. лв., или с 2,7 млн. лв. повече в сравнение с 2021 г. Предвидени са трансфери от Министерството на здравеопазването за финансиране на разходите за лекарствени продукти – ваксини и дейности по прилагането им по чл. 82, ал. 2, т. 3 от Закона за здравето в размер на 6,6 млн. лв.; за дейности за здравно неосигурени лица по чл. 82, ал. 1, т. 1а, 2, 3а и 6б от Закона за здравето в размер на 8,8 млн. лв.; за сумите по чл. 37, ал. 6 от Закона за здравното осигуряване в размер на 16 млн. лв.; за дейностите във връзка с лечение на деца до 18-годишна възраст по чл. 82, ал. 1а, 3 и 6 от Закона за здравето и на лица над 18-годишна възраст по чл. 82, ал. 1а и 6 от Закона за здравето в размер на 37,2 млн. лв. и медицински изделия, помощни средства, приспособления и съоръжения за хората с увреждания извън обхвата на задължителното здравно осигуряване в размер на 38 млн. лв., тоест общо за 2022 г. са предвидени 106,6 млн. лв., тоест с 23,2 млн. лв. повече в сравнение с 2021 г. ІІ. РАЗХОДИ И ТРАНСФЕРИ – ВСИЧКО: Общо разходите и трансферите за 2022 г. са разчетени в размер на 6 050,7 млн. лв. Тази сума е с 604,4 млн. лв. повече от сумата за 2021 г. Общо разходите са предвидени в размер на 6 050,7 млн. лв., като от тях за текущи разходи се предлагат 5 871,7 млн. лв., като тази сума е по-голяма с 583,5 млн. лв. от същите разходи за 2021 г.; за придобиване на нефинансови активи за 2022 г. са планирани 5 млн. лв., толкова колкото е и през 2021 г. От сумата за текущите разходи – 5 871,7 млн. лв., с най-голям относителен дял са разходите за здравноосигурителни плащания, които за 2022 г. са разчетени на сума 5 678,2 млн. лв., или повече с 560,2 млн. лв. от Закона за 2021 г. Тези средства се разпределят, както следва: 1. за първична извънболнична медицинска помощ 363,7 млн. лв., или с 95,0 млн. лв. повече от 2021 г.; 2. за специализирана извънболнична медицинска помощ (вкл. за комплексно диспансерно (амбулаторно) наблюдение 380,2 млн. лв., или с 95,0 млн. лв. повече от 2021 г. 3. за дентална помощ 239,7 млн. лв., или с 24,3 млн. лв. повече от 2021 г.; 4. за медико-диагностична дейност 207,3 млн. лв., или с 90,0 млн. лв. повече от 2021 г.; 5. за лекарствени продукти, медицински изделия и диетични храни за специални медицински цели за домашно лечение на територията на страната и за лекарствени продукти за лечение на злокачествени заболявания и лекарствени продукти при животозастрашаващи кръвоизливи и спешни оперативни и инвазивни интервенции при пациенти с вродени коагулопатии, включени в пакета здравни дейности, гарантиран от бюджета на НЗОК, и прилагани в условията на болнична медицинска помощ, които НЗОК заплаща извън стойността на оказваните медицински услуги – 1 510,4 млн. лв., или със 153,4 млн. лв. повече от 2021 г. в това число: 5.1. за заплащане на изпълнени електронни предписания с предписани лекарствени продукти за домашно лечение на територията на страната, чието ниво на заплащане е 100 на сто – 30 млн. лв.; 5.2. за медицински изделия и диетични храни за специални медицински цели за домашно лечение на територията на страната – 26,0 млн. лв.; 5.3. лекарствени продукти за домашно лечение на територията на страната извън тези по ред 1.1.3.5.5. – 681,8 млн. лв., от които се предлага за лекарствени продукти, назначени с протокол, за които се извършва експертиза – 379,7 млн. лв., и за лекарствени продукти, за които не се изисква протокол – 302,1 млн. лв.; 5.4. за лекарствени продукти за лечение на злокачествени заболявания и лекарствени продукти при животозастрашаващи кръвоизливи и спешни оперативни и инвазивни интервенции при пациенти с вродени коагулопатии, включени в пакета здравни дейности, гарантиран от бюджета на НЗОК и прилагани в условията на болнична медицинска помощ, които НЗОК заплаща извън стойността на оказваните медицински услуги, извън тези по ред 1.1.3.5.5. – 155,3 млн. лв. 5.5. за лекарствени продукти с годишен разход за терапия на задължително осигурено лице, равен или по-висок от прага на ефективност на разходите (3 пъти брутния вътрешен продукт на човек от населението, изчислен на базата на официални данни от Националния статистически институт за предходната година) – 617,4 млн. лв. 6. за медицински изделия, прилагани в болничната медицинска помощ – 116 млн. лв. 7. за болнична медицинска помощ и плащания с трансфер от централния бюджет по чл. 5 – 2 750,9 млн. лв., от които за болнична медицинска помощ – 2 632, 4 млн. лв., и за плащания с трансфер от централния бюджет по чл. 5 – 118,5 млн. лв. 8. за други здравноосигурителни плащания със Законопроекта се предлага сума в размер на 110 млн. лв., или с 25 млн. лв. повече в сравнение с 2021 г., в това число цялата сума е за медицинска помощ, оказана в съответствие с правилата за координация на системите за социална сигурност, както и за поставяне на ваксини срещу COVID-19 за здравноосигурени лица. В бюджета на НЗОК за 2022 г. са предложени разходи за персонал в размер на 56,2 млн. лв. Тази сума е по-голяма от сумата на разхода за персонал за 2021 г. с 0,2 млн. лв. За издръжката на административните дейности по здравното осигуряване за 2022 г. се предлага да се изразходва сумата 30,6 млн. лв. За 2022 г. плащанията за сметка на средствата от трансфера на Министерството на здравеопазването по ал. 1, ред 3 са в размер 106,6 млн. лв., тоест с 23,2 млн. лв. повече в сравнение с 2021 г. Тази сума е предназначена да се разходва за: 1. лекарствени продукти – ваксини и дейности по прилагането им по чл. 82, ал.2, т. 3 от Закона за здравето – 6,6 млн. лв., като се запазва нивото на бюджетните средства от 2021 г. 2. дейности за здравно неосигурени лица по чл. 82, ал. 1, т. 1а, 2, 3а и 66 от Закона за здравето – 8,8 млн. лв. 3. суми по чл. 37, ал. 6 от Закона за здравното осигуряване не се предвижда промяна в предвидените средства в сравнение с 2021 г., а именно в размер на 16 млн. лв. 4. дейности във връзка с лечение на лица до 18-годишна възраст по чл. 82, ал. 1а, 3 и 6 от Закона за здравето и на лица над 18 годишна възраст по чл. 82, ал. 1а и 6 от Закона за здравето в размер на 37,2 млн. лв., или повече с 23,2 млн. лв. в сравнение с общия размер на отделените средства за 2021 г. 5. медицински изделия, помощни средства, приспособления и съоръжения за хората с увреждания извън обхвата на задължителното здравно осигуряване – 38,0 млн. лв. През 2022 г. се запазва и размерът на разходите за придобиване на нефинансови активи от 5,0 млн. лв. За резерв, включително за непредвидени и неотложни разходи, са предвидени 174 млн. лв., или с 20,9 млн. лв. повече от 2021 г. Бюджетът на НЗОК за 2021 г. е подготвен при сега действащата задължителна здравноосигурителна вноска от 8 на сто. Със Законопроекта за бюджета на НЗОК за 2021 г. се предвижда балансирано бюджетно салдо. Преходните и заключителните разпоредби на Законопроекта са свързани с изпълнението на бюджета на Националната здравноосигурителна каса. Законопроектът отговаря на изискванията на Закона за нормативните актове и Указа за неговото прилагане, както и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. В последвалата дискусия бяха застъпени следните становища и искания: Омбудсманът на Република България госпожа Диана Ковачева акцентира върху някои от проблемите, с които е сезирана през годините, а именно: лимитираният брой на издаваните лекарски направления принуждава хората да заплащат част от консултациите и изследванията си; допълнителни възнаграждения за борба с COVID-19 следва да се предвидят и за химици, биолози, биохимици, лабораторни работници, които на практика също работят на първа линия; следва да се увеличат средствата за здравноосигурителни плащания за медицински изделия, прилагани в болничната помощ (изкуствени стави, вътреочни лещи, полипропиланови платна и така нататък) , за наблюдаване на бременността при здравноосигурените жени, тъй като поради липсата на скринингови изследвания се раждат бебета с редица пороци, както и за хората с увреждания, тъй като този бюджет остава непроменен – 38 млн. лв., а е бил в размер на 50 млн. лв.; престоят в хосписи и в домове за медико-социални грижи следва да се заплаща от НЗОК, тъй като хосписите са лечебни заведения, но не са договорни партньори на НЗОК. Народният представител Асен Балтов от ГЕРБ-СДС изрази съгласие с част от посочените от омбудсмана проблеми и по специално, че не е налице намаляване на преките плащания от пациенти, макар да е налице голям ръст на средствата за лекарства и за медико-диагностични дейности; три пъти по-малко са средствата, предвидени за лечение на COVID-19; не е предвидено увеличение на бюджета за медицински изделия в болничните лечебни заведения, както и за лечението на онкоболните лица. Според него химици, биолози, лабораторни работници също следва да получават допълнителни възнаграждения за борба с COVID-19. Заместник-председателят на Българската стопанска камара госпожа Мария Минчева подчерта, че за поредна година бюджетът на НЗОК не създава условия за реформиране на здравната система и за подобряване на качеството на здравното обслужване на населението, като основанията за това са: директните плащания на пациентите остават с най-висок дял; намаляващият брой на медицински сестри и общопрактикуващи лекари; огромен брой от населението продължава да бъдат здравно неосигурени; системата продължава да бъде ориентирана към болнична помощ, която получава 49,8% от средствата при средно за Европейския съюз около 30%, а извънболничната помощ остава на нивото от 13,5% при доста по-високи равнища в Европейския съюз. По Законопроекта за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г. своята подкрепа изрази господин Васил Велев от Асоциацията на индустриалния капитал в България основно поради увеличените средства за профилактика, скрининг и доболнична помощ. Председателят на Синдиката на административните служители към КТ „Подкрепа“ госпожа Кремена Атанасова, както и Ваня Григорова от КТ „Подкрепа“ се обявиха в защита на повишаване възнагражденията на служителите в НЗОК с 10%, което е около 5 млн. лв., имайки предвид големите отговорности, с които е натоварена Касата. В отговор на изразените от народния представител Кирил Ананиев от ГЕРБ-СДС притеснения относно реформирането на здравната система – нейното функциониране, финансиране и организация, вицепремиерът и министър на финансите Асен Василев посочи, че предвидените в бюджета на НЗОК за 2022 г. допълнителни средства за доболнична помощ е първа и доста голяма стъпка в тази посока. За извършването обаче на мащабна реформа са необходими данни, поради което са увеличени средствата за подсилване на информационната система на НЗОК и на Министерството на здравеопазването, след което ще се помисли за няколко насоки на реформи, от които едната е свързана с клиничните пътеки, а другата с методите и начините на договаряне на лекарства и медицински изделия с цел намаляване на разходите. След обсъждането се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: „за“ 11 народни представители, „против“ 6 „въздържал се“ няма. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г., № 47-202-01-8, внесен от Министерския съвет на 2 февруари 2022 г.“
Благодаря Ви, господин Сабрутев. Доклад на Комисията по здравеопазването – заповядайте, доцент Тонев. В резюме или целия? Благодаря. Заповядайте.
В резюме. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Тъй като Докладът за първо гласуване на Комисията по здравеопазването е доста подробен с цел народните представители да се запознаят с проведената дискусия по време на обсъждането на Законопроекта, предлагам на основание чл. 76, изречение второ от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание да се представи в резюме, както Вие се съгласихте. „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г., № 47-202-01-8, внесен от Министерския съвет на 2 февруари 2022 г. На свое извънредно заседание, проведено на 4 февруари 2022 г., Комисията по здравеопазването разгледа и обсъди Законопроект за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г., № 47-202-01-8, внесен от Министерския съвет на 2 февруари 2022 г. На заседанието присъстваха: министърът на здравеопазването професор Асена Сербезова; председателят на Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса доцент Васил Пандов; подуправителят на НЗОК доктор Йорданка Пенкова; представители на Министерството на здравеопазването, съсловните организации в сферата на здравеопазването, синдикатите и на пациентските организации. Законопроектът и мотивите към него бяха представени от председателя на Надзорния съвет на НЗОК доцент Васил Пандов, който запозна народните представители с основните финансови параметри, заложени в проектобюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г. Предвидените приходи и трансфери са в размер на 6 050 749 900 лв. Разчетените средства са при допускане на здравноосигурителна вноска в размер на 8 на сто, като в разчетите са отразени ефектът от увеличаване на минималния осигурителен доход за самоосигуряващите се лица, както и ефектът върху размера на трансферите за здравно осигуряване от увеличаване на частта от осигурителния доход, върху който държавата внася здравни вноски за лицата, осигурявани за сметка на държавния бюджет. Съотношението на заплащане от страна на работодателя и на здравно осигуреното лице за 2022 г. е 60:40. Предвидените разходи и трансфери са в размер на 6 050 749 900 лв., от които 5 678 270 100 лв. са за здравноосигурителни плащания. С планираните средства е предвидено закупуването на медицинска помощ в обхвата на задължителното здравно осигуряване, гарантирана от бюджета на НЗОК. Доцент Пандов подчерта, че през 2022 г. се увеличават средствата за здравноосигурителни плащания за първична извънболнична медицинска помощ (ПИМП) , специализирана извънболнична медицинска помощ (СИМП) , медико-диагностична дейност (МДД) , болнична медицинска помощ (БМП) , дентална помощ (ДП) и за лекарствени продукти, медицински изделия и диетични храни за специални медицински цели. Той подчерта, че значителното увеличение на средствата за ПИМП, СИМП и МДД е в съответствие с политиката на правителството за засилване ролята на профилактиката като възможност за по-добро здраве и качество на живот на българските граждани. Резервът, включително за непредвидени и неотложни разходи, съгласно чл. 26, ал. 1 от Закона за здравното осигуряване (ЗЗО) е три на сто от събраните приходи от здравноосигурителни вноски и трансферите за здравно осигуряване от други бюджети и е в размер на 174 075 500 лв. Разпоредбата на чл. 5 от Законопроекта е в отговор на необходимостта да се продължи осигуряването на възможност чрез трансфер от централния бюджет за изплащане от изпълнителите на болнична медицинска помощ на постоянна месечна добавка към възнагражденията на медицинския персонал в условията и за срока на обявена извънредна епидемична обстановка съгласно чл. 61, ал. 1 от Закона за здравето. Предоставянето на допълнително възнаграждение цели стимулиране и подкрепа на медицинския персонал в лечебни заведения – изпълнители на болнична медицинска помощ, който работи в условията на огромно напрежение при извънредна епидемична обстановка и ежедневно изпълнява дейности, свързани с диагностика, лечение и наблюдение на пациенти с COVID-19 инфекция, както и за овладяване на пандемията и последствията от нея. С цел постигане на равнопоставеност се предлага през 2022 г. работещите в болничните аптеки помощник-фармацевти да бъдат включени като отделна категория правоимащи лица за получаване на средства по реда на чл. 5 от Закона. Предлаганото обособяване на нова група лекарствени продукти спрямо съществуващите три групи в ЗБНЗОК за 2021 г. е в резултат на установена необходимост да се диференцира група с лекарствени продукти, които са с изключително висока стойност и които имат значително влияние върху разходите на НЗОК. Предложението се отнася за лекарствени продукти, които се прилагат за лечение на редки и тежки заболявания и за по-ограничена група пациенти. В тази група се включват иновативни, високотехнологични лекарствени продукти, таргетни терапии и лекарствени продукти, предназначени за персонализирано лечение. Следва да се има предвид, че в новата група са включени лекарствени продукти за лечението на под 1% от здравноосигурените лица, а реимбурсната сума за тях представлява над една трета от всички разходи за лекарствени продукти по бюджета на НЗОК. Отделянето на тези лекарствени продукти и разделянето на разходите за тях от другите групи ще доведе, от една страна, до възможността НЗОК да осигурява необходимото скъпоструващо лечение на нуждаещите се пациенти, а от друга, до по-справедливо прилагане тежестта на механизма за предвидимост и устойчивост на бюджета на НЗОК върху всички участващи притежатели на разрешения за употреба. По този начин ще се намали натискът върху бюджетите за другите групи лекарствени продукти, които осигуряват базови и утвърдени терапии за социално значими заболявания, засягащи голям дял от здравноосигурените лица, и за които разходите на НЗОК са значително под разходите за лекарствените продукти, които се предлага да бъдат обособени в отделна група. С Преходните и заключителните разпоредби се предвиждат изменения и допълнения на Закона за здравното осигуряване и Закона за здравето. В съответствие с действащата терминология, свързана с предписване на лекарствени продукти, се предлага промяна в чл. 24, т. 9 от ЗЗО и в чл. 45, ал. 24, като рецептурните бланки се заменят с електронни предписания. Предложението за изменение на чл. 45, ал. 29 от ЗЗО цели осигуряване на целесъобразното разходване на бюджета на НЗОК, който е основен финансов план за набиране и разходване на паричните средства на задължителното здравно осигуряване, и е свързано с осигуряване на навременна информация между институциите за издадени и влезли в сила решения, която има ефект върху разходването на бюджета на НЗОК. Предложението за промяна на действащата разпоредба на чл. 45, ал. 32 от ЗЗО предвижда механизмът, гарантиращ предвидимост и устойчивост на бюджета на НЗОК, да бъде нормативен административен акт. Предложението е в резултат на необходимостта от изясняване на правната му същност, неговия предмет и обхват, страните и методиката за прилагането му. С оглед на избягване на различни тълкувания при съдебни спорове предложението е насочено към законово регламентиране на нормативния характер на механизма. С промяната в чл. 82, ал. 6 от Закона за здравето се регламентира специален едномесечен срок за произнасяне на органа – страна в производството по одобряване или отказ на заплащането на медицински и други услуги извън обхвата на задължителното здравно осигуряване. В заключение, доцент Пандов посочи, че очакваните резултати, които се планира да се постигнат през 2022 г. в рамките на заложените в бюджета за 2022 г. средства за здравноосигурителни плащания, са: обезпечаване на ефективното функциониране на системата на задължителното здравно осигуряване, осигуряване на здравноосигурените лица на достъпна, качествена и своевременна медицинска помощ, както и гарантиране на равнопоставен достъп на лечебните заведения до системата на задължителното здравно осигуряване при спазване изискванията на действащото законодателство. В рамките на дискусията бяха представени становища от Българския лекарски съюз, Българския зъболекарски съюз, Българския фармацевтичен съюз, Българската асоциация на помощник-фармацевтите, Българската асоциация на зъботехниците, Националното сдружение на общопрактикуващите лекари в България, Националното сдружение на общините в Република България, Конфедерацията на независимите синдикати в България, Синдиката на административните служители „Подкрепа“, Националното сдружение на областните многопрофилни болници за активно лечение, Асоциацията на производителите и търговците на медицински изделия и помощни средства, Асоциацията на научноизследователските фармацевтични производители в България и Конфедерацията на работодателите и индустриалците в България, които са подробно описани във внесения в Народното събрание доклад за първо гласуване на Комисията по здравеопазването. В хода на дискусията членовете на Комисията обсъдиха предлаганите в Законопроекта финансови параметри и изразиха принципна подкрепа за представените становища от страна на съсловните организации, синдикатите и неправителствените организации. Бяха отправени конкретни въпроси във връзка с възможността НЗОК да гарантира осигуряването на достъпна и качествена медицинска помощ на всички здравноосигурени български граждани в рамките на предлагания за 2022 г. бюджет. Посочи се, че увеличаването на финансовия ресурс само по себе си няма да доведе до съществена промяна във функционирането на здравноосигурителната ни система без въвеждането на ясни политики и механизми за адекватно разпределение и разходване на средствата от бюджета на Националната здравноосигурителна каса. Беше подчертано, че между първо и второ гласуване на Законопроекта следва да се обсъдят основните проблеми и да се потърсят възможностите за тяхното разрешаване в полза на всички български граждани и на участниците в системата на здравеопазването. Въз основа на проведеното обсъждане и извършеното гласуване при следните резултати: „за“ – 10, без „против“ и „въздържал се“ – 6, Комисията по здравеопазването предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г., № 47-202-01-8, внесен от Министерския съвет на 2 февруари 2022 г.“ Благодаря Ви за вниманието, колеги.
Благодаря Ви, доцент Тонев. Откривам дискусия по Законопроекта. Джевдет Чакъров е записан. Елена Гунчева – също за изказване, Александър Симидчиев, Асен Балтов. Заповядайте, господин Чакъров.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! ДПС няма да подкрепи бюджета на Националната здравноосигурителна каса за настоящата 2022 г., защото отново не е заложена никаква реформа! Чухме коментари, включително и от министъра на финансите, че реформи ще се заложат с актуализацията на бюджета, обърнете внимание, през юни 2022 г., но това е неприемливо! Не може през първите шест месеца от годината да се работи при едни правила, а през следващите шест месеца при други. Това създава несигурност и непредвидимост. Това е прецедент за бюджета на България като цяло, изобщо прецедент за развитите държави. Реформи на парче не се правят. Необходимо е да има цялостна концепция за реформи, взаимнообвързани, с вписани конкретни мерки за постигане на конкретни цели и с разчетени конкретни срокове. Неприемливо е да се работи на принципа „когато е готово, да се остойностява и да се прилага“. Системата на здравеопазването е изключително чувствителна система, тя осигурява здравето и живота на всички нас като граждани и не може да бъде подлагана на такива стресови промени, идващи изневиделица. За пореден път ние от ДПС призоваваме да се търси надпартиен консенсус за реформи в здравеопазването. За последните 20 години се убедихме, че тези реформи не са по силите на една партия или даже на едно управляващо мнозинство. За поредна година се запазва пропорцията по отношение на финансирането на болничната и доболничната помощ. От това е особено видно, че не се залагат наистина никакви, ама никакви реформи. При все че са предвидени над 2 млрд. 751 млн. лв. за болнична помощ, то за първична извънболнична помощ, въпреки увеличението от близо 100 млн. лв. спрямо миналата година, са едва 363 милиона, а за специализирана извънболнична помощ, включително за комплексно диспансерно наблюдение и здравни грижи, са едва 380 милиона. Средствата за медико-диагностична дейност също са изключително малко – 207 милиона. Добре е да обърнем внимание на структурата на разходите в НЗОК при нас. За здравни дейности тя е много по-разминаваща се със структурата на разходите в Европейския съюз и ще кажа как. Основните средства се дават за болнична помощ, те са 49,8% в България, докато в Европейския съюз за болнична помощ се дават средно 30%. Необходимо е да бъдат приложени механизми за поетапно намаляване на хоспитализациите, което ще се случи с укрепване структурата на извънболничната помощ – ефективността ще бъде много по-добра и като лечебен ефект, и като разход на средства. Лечението в извънболнична помощ, многократно сме казвали, е много по-ефективно, но трябва да се заложи и на профилактика, и на превенция. Средствата за извънболнична помощ представляват едва около 13,5% от бюджета на Касата за тази година, докато в Европейския съюз за извънболнична помощ се дават, забележете, между 30 и 40%. В становището си за бюджета на НЗОК за 2022 г. и съсловните организации имат редица претенции, които ние няма как да не подкрепим, за увеличаване на капитационните плащания на личните лекари, увеличение на цените на дейности, които извършват общопрактикуващите лекари, с акцент не само да говорим за детско и за майчино здравеопазване. Нищо подобно не виждаме, както и в наблюдението на хроничните болни. С предвидените средства за извънболнична помощ няма да се постигне нищо по-различно от това, което досега се е постигало. Целта е всички да се обединим, да има промяна, много по-голяма ефективност. Въпреки значителните средства за болнична помощ няма да се подобри значително медицинското обслужване, нито ще се повиши значително заплащането на лекарите и медицинските сестри, нито ще се извърши някаква основополагаща реформа. Въпреки огромните разходи, предвидени за болнично лечение, няма да се променят и не е предвидено нищо за промяна в цените на клиничните пътеки. Разходите за лекарства. Каква е ситуацията с тях? Отново се залага 30% от общия бюджет да бъдат за лекарства, докато в Европейския съюз те са около 15 до 18%, при това най-скъпите лекарства са в България, най-бедната страна – членка на Европейския съюз. Отново се залага на слаба, изключително недостатъчна профилактика. Първичната извънболнична медицинска помощ и специализираната извънболнична помощ са структурите, които трябва да реализират превенция, профилактика, скрининг на заболяванията. Чрез парите, които се отпускат за медико-диагностична дейност – извънболничната помощ, да постигат намаляване на случаите, които стигат до болнично лечение. По този начин да намалеят хоспитализациите, да се постига ранно откриване на рискови заболявания, което води до повишаване на възможностите за дефинитивно излекуване на пациенти, оттам и повишаване на продължителността на живот. Нищо от това няма да се постигне с настоящия бюджет, за съжаление. Наложително е да се финансират профилактиките, защото България е на последно място сред страните от Европейския съюз по отделени средства за профилактика – под 3% от общите средства за здраве, и с настоящия бюджет си остава на това място. Заради липса на профилактика на заболяванията основно България е с най-ниската продължителност на живота в Европейския съюз. България е водеща по предотвратима смъртност. У нас жертвите на предотвратима смъртност са 226 на 100 хиляди, докато в Европейския съюз жертвите са били и са 160 на 100 хиляди. Остава високият процент на доплащане от пациенти, не се залагат никакви мерки за намаляване на различните плащания от пациентите. Публичните разходи в здравеопазването като дял от БВП продължават да са в диапазона около 4,6 при средно за страните от Европейския съюз 7 до 11%. Това е причина България да е с най-висок процент за доплащане от пациенти със страните от Европейския съюз. Обществените средства от здравни осигуровки и данъци осигуряват едва 52% от парите в здравеопазването, а останалите 48% ги доплащаме от джоба си ние, пациентите, независимо че сме здравноосигурени. Доплащането в останалите страни, например в Европейския съюз, е от 10 до 15%. Отново липсва ресурс за дългосрочни грижи. Повече от пет години една от постоянните препоръки на Европейската комисия в докладите и за състоянието в здравеопазването у нас е изграждането на болници за долекуване. Нищо не е предвидено в това отношение. Отпада плащането от НЗОК на така наречената тотална зъбна протеза, протеза при напълно обеззъбяване. Искам да обърна внимание, че ще пострадат най-уязвимите групи от населението – пенсионерите и социално слабите наши съграждани. Това е изключително несправедливо. По принцип НЗОК плаща изключително малко за услугите за зъболечение. В бюджета на Министерството на здравеопазването са предвидени 118 и половина милиона лева за подкрепа на медицинския персонал, който работи в условията на огромно напрежение при извънредна епидемична обстановка чрез изплащане на месечна добавка към възнаграждението на изпълнителите на болнична медицинска помощ, които ще се изплащат от бюджета на НЗОК, да обърне внимание през следващите шест месеца. Защо трябва да се фиксира през следващите шест месеца, като ако някой гарантира – и ние всички бихме се радвали, ако епидемията и пандемията приключи след шест месеца, но не сме убедени, че това ще стане, така че не бива да бъдат стресирани екипите, които работят в тази сложна обстановка и в рискова среда. Ние настояваме това да бъде коригирано и ще направим съответните предложения. Ще се удовлетвори ли справедливото настояване на Българския лекарски съюз стоматолозите, които имат договор с НЗОК, също да получават добавка от 1000 лв. месечно за работа в рискови условия, защото те също работят на първа линия? Освен това бих искал да обърна внимание, че Министерството на здравеопазването и здравните власти трябва да поемат ангажимент да заплащат не по часово на медицинските екипи, които работят – от лекари до целия персонал, включително в рискова среда и в пандемичната ситуация, а да им се заплаща това, което беше заявено, и по този начин те да бъдат мотивирани и осигурени да работят в тази среда. И накрая бих искал да кажа, че по време на заседанието на Здравната комисия обърнахте внимание, че не се предвиждат достатъчно средства – това касае по-скоро бюджета на Министерството на здравеопазването, но добре е да го кажем, че няма средства, предвидени за специализация и за специализанти и няма оформена цялостна политика, ясна, с ясна визия, за задържането на медицинските кадри. Много студенти, които завършват, както посочва и ректорът на Медицинския университет в София, още при завършването си 30% от студентите са готови да заминат извън страната, а 30% допълнително от тях още отсега заявяват, че като вземат специалност и те ще напуснат страната. А това е много сериозен проблем с медицинските кадри, да не говорим за медицинските сестри, които масово напускат страната и има недостиг на медицински сестри и на медицински персонал. Ние трябва да имаме ясна визия и ясна политика те да бъдат мотивирани, да бъдат на местата си и не бива да допускаме млади, перспективни, с много сериозен потенциал и като научни кадри, да ги изпускаме от страната, да позволяваме това да става. Трябва да има ясна политика – нещо, за което няма заложено абсолютно нищо в настоящия бюджет, а това би следвало да се коригира. Благодаря за вниманието.
Благодаря, господин Чакъров. Реплики към Джевдет Чакъров? Заповядайте, доцент Тонев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми доцент Чакъров, уважаеми народни представители! Използвам възможността да отправя реплика към изказването на доцент Чакъров, в което се чуха много данни, много цифри – сравнително верни неща, които, от гледна точка на политическо говорене, могат да бъда дълго време обсъждани и оборвани. Ситуацията обаче, пред която сме изправени, и като Министерство на здравеопазването, на което аз не съм представител – имаме тук заместник-министър, но и като председател на Здравната комисия ще кажа, че това са възможностите, пред които нашата национална система е изправена: избори през ноември месец, започване на работа на Народното събрание декември месец, въвеждане на бюджетна рамка през месеците януари и февруари и след което обезпечаване на реформи, които да бъдат евентуално подкрепени през актуализацията през месец юни. За нас това е най-логичната, най-правилната и най-възможната ситуация, в която ние да приложим нашите знания и умения и да подобрим здравеопазването в България, разбира се, доколкото е възможно. Доцент Чакъров отправи една позиция, която аз подкрепям, че схемата на здравеопазването е инертна, че в нея не трябва да се правят резки промени, които дори да са добри, невинаги водят до своя резултат. В заключение ще кажа, че ние подкрепяме този бюджет, създаден по този начин. Приемаме за обсъждане всякакви предложения – те могат да бъдат основно в интерес на развитието на здравеопазването. Смятаме – за да завърша своята реплика, че в рамките на политическото говорене могат да бъдат отправени много критики, но това е най-правилният подход, който сме избрали, и е най-вече възможен. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, доцент Тонев. Втора реплика към Джевдет Чакъров? Не виждам. Господин Чакъров, заповядайте за дуплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми доцент Тонев, добре, че имате готовност, макар и втората половина на годината, но това е прецедент, както казах, и за бюджета на България, и въобще при бюджетирането на развитите страни, а ние сме развита страна в това отношение – страна – членка на Европейския съюз. Тук, в залата, присъстват много опитни бюджетари. С инструментариума на бюджетирането се залагат съответните политики и реформи. Това, което нас ни притеснява и силно обезпокоява, не го говорим само от позиция на опозиционност, а и от позиция на изключителна загриженост, защото виждаме, че системата на здравеопазването има огромни потребности и необходимост да бъде променена. Начинът, по който функционира в момента, се вижда, че не води до съответните резултати. Нас ни притеснява, че отново пропорцията между доболнична и болнична помощ е точно такава, каквато е била и при управлението на ГЕРБ, и в предходните години. Ние наблюдаваме как бюджетът нарасна от периода 2001 – 2005 г. – аз наблюдавам, нали, участвам в този сектор, по-скоро участвам – от 800 милиона, вече е към 6 милиарда. Кое се е подобрило по отношение на подобряване функционирането на системата на здравеопазването – ние като пациенти дали сме по-доволни от всичко това, което се случва, или медицинските екипи, които работят, вече са достигнали едно добро заплащане, едно добро функциониране и да са супер мотивирани да работят така, както могат? Аз вярвам в потенциала на нашето здравеопазване, на кадрите, които работят там, защото имаме много достойни, много кадърни лекари професионалисти и въобще медицински екипи, които работят. За съжаление, нищо не е заложено и призоваваме за един сериозен диалог, за едно сериозно обществено обсъждане – нещо, за което няма никакъв намек, нищо не се вижда. Вярно е, че поехте, но служебните кабинети, пък и част от министрите имаха възможност да навлязат по същество в работата, очаквахме друга визия, друга конструкция на бюджета специално за здравеопазването. Ние вече сме закъснели. И ако шест месеца, година, две, три, даже и да имате по-сериозен мандат, ако се извършват реформи, се извършват в началото на мандата, а не виждаме такива. Виждаме само заявка, декларативност. Добре е да има и конкретни действия, конкретни стъпки и ако те са разумни, ние бихме ги подкрепили. Ние имаме нашата визия, но не сега е моментът и времето да ги представяме от наша страна. Не споделяме тази конструкция и затова няма да подкрепим този бюджет.
Благодаря Ви, господин Чакъров. Елена Гунчева – за изказване. Следващите записани за изказване са Александър Симидчиев и Асен Балтов – общо 11 народни представители са записани. [[Народният представител Лъчезар Иванов иска думата за изказване.]] Господин Иванов, доста народни представители се записаха, Вие сте десети в списъка. Заповядайте, госпожо Гунчева.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Считам, че предложеният ни бюджет за Здравната каса е прекалено оптимистичен по отношение на приходите и разочароващ по отношение на разходите. Отново за здравеопазване се отделят по-малко пари, отколкото в Европейския съюз, където процентът е над 7% от брутния вътрешен продукт. Както виждаме, в България този процент е два пъти по-малък. По отношение на приходната част. Голяма част от приходите ще се определят и от здравноосигурителните вноски, като се предвижда увеличаване на осигурителния праг – нещо, което не се знае дали ще се случи, както и не е посочена каква ще бъде събираемостта на тези вноски. Както знаем, в България има много здравно неосигурени лица, като не се предлага и никакво решение на този проблем и не се вижда такова. По отношение на заложените разходи считам, че трябва да бъдат увеличени средствата за денталната помощ. Денталната помощ в България не е достатъчно покрита от Здравната каса. Лекарите по дентална медицина работят на първа линия, материалите постоянно поскъпват, а те трябва да отделят лични средства за закупуване на предпазни средства по време на епидемия. Всичкото това не се покрива от Здравната каса и не може да се обоснове с тези средства, които получават от пациентите си. Много българи имат проблеми със зъбите. Много българи не могат да си позволят лечение при зъболекари. Много българи са тотално обеззъбени – нещо, което е един голям проблем. Много не могат да си позволят да си закупят и протези. Затова аз предлагам да се увеличат средствата за денталната медицина, както и да се дадат пари на лекарите по дентална медицина за работа на първа линия, защото те работят в пряк контакт с пациентите си. Също подкрепям предложението на Зъботехническия съюз с 6 милиона да бъдат увеличени разходите за тотална зъбна протеза. Националният рамков договор има пълно заплащане на възстановяване на дъвкателния апарат, но няма предвидени средства в така предложения им бюджет. С тези 6 милиона, които допълнително можем да решим да дадем, ще бъде решен проблемът на хиляди българи, особено възрастни и такива, които не могат да си позволят сами да си закупят зъбни протези. Това е нашето предложение, ще внесем и предложение за изменение в тази част на проектобюджета между първо и второ четене. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Гунчева. Реплики към Елена Гунчева има ли? Няма. Александър Симидчиев – заповядайте, Докторе.
Уважаеми господин Председателстващ, многоуважаеми колеги! „Демократична България“ счита за своя най-важна политическа задача спирането на кражбите и злоупотребите с парите ни за здраве. НЗОК представлява ключовата финансираща институция за преобладаващата част от извънболничната грижа за социалнозначими заболявания и болничната помощ в страната. Това определя и отговорността, с която подхождаме при приемането на бюджета на тази институция за 2022 г. НЗОК все още не работи като независима публична институция, което би било гаранция за устойчивото подобряване на механизмите на финансирания. Преди конкретните идеи и предложения, които ще направим между първо и второ четене на проекта за бюджет на НЗОК за 2022 г., искам да декларирам, че „Демократична България“ ще подкрепи проектопредложението на Министерския съвет за Закон за бюджета на НЗОК на първо четене. Считаме, че Проектът за Закон за бюджета на НЗОК е съставен в съответствие с бюджетната рамка при запазване размера на здравноосигурителната вноска и така финансовата обезпеченост е гарантирана във възможно най-висока степен. Актуализирана е и прогнозата за размера на трансферите на здравното осигуряване за лицата, които съгласно Закона за здравното осигуряване, се осигуряват за сметка на държавния бюджет за периода 2022 – 2024 г., придружена с разчети за натуралните и стойностните показатели по отделни категории лица на базата на изискана информация от съответните компетентни институции. Ще предлагаме промени, водещи до по-ефективно изпълнение на задължението на държавата за пълноценно здравно осигуряване на всички граждани, за които тя – държавата, е поела ангажимент. Това са държавните служители, служителите на МВР, на Министерството на отбраната, на съдебната власт, пенсионери, учащи, студенти и други. Общо разходите за 2022 г. са в размер малко над 6 млрд. лв., като около 604 млн. лв. са повече спрямо 2021 г. Увеличението на разходите е на базата на увеличение на осигурителните плащания и на трансферите от държавния бюджет почти поравно, което всъщност е и част от проблема, тъй като това, за което говорихме преди малко – трансферите, не са взети предвид, за да променят тази макрорамка. Средствата за здравноосигурителни плащания са в размер на 5,6 млрд. лв., което представлява увеличение с 560 милиона спрямо бюджета за 2021 г., като предвиденият ръст на разходите е в размер малко над 10% спрямо разходите по бюджета за 2021 г. Разпределението на това увеличение не е равномерно, с идея за стратегическо приоритизиране на доболничната помощ, макар и в недостатъчна степен, но все пак стратегическото ѝ приоритизиране. Това е добро начало, което трябва да се доразвие с допълнително приоритизиране на превантивно-профилактични дейности с нарочно дефиниране на съответния бюджет за тях. Предвижда се най-голям ръст на разходите за медико-диагностични изследвания – 76%, следвани от разходите за първична и специализирана извънболнична помощ, съответно с 35% и 33%. Лекарствата и денталната помощ са увеличени с 11%, а разходите за болнична помощ са увеличени с 3,44%. Ограниченият ръст на разходите в болниците на база прогнозни обеми, а не на цени предполага да няма съществени изменения в цените на клиничните пътеки, което би имало негативен ефект върху справедливото разпределение към отделни медицински специалности и съответно задълбочаваща се демотивация на значимо големи групи на лекари и други медицински специалисти. За „Демократична България“ грижата за здравето неизменно минава и през запазване на човешкия капитал в системата – нашите лекари и специалисти по здравни грижи. Именно затова между първо и второ четене ще предлагаме и ще подкрепяме конструктивни идеи за гарантиране на по-справедливо разпределение на бюджетните средства в този раздел. Клиничните пътеки, за съжаление, продължават да се използват като основен финансов инструмент за остойностяване на медицинската дейност, а не като алгоритми за качество при лечение на заболяванията. Персистират тежък дисбаланс и диспропорция в остойностяване на клиничните пътеки, особено за заболявания в социалнозначимите вътрешни и детски болести. Това може да бъде частично ограничено с ясни бюджетни гаранции за по-справедливото им разпределение. Проектът за закон за бюджета на НЗОК за 2022 г. по първи впечатления предвижда публичните средства да бъдат изразходвани законосъобразно, прозрачно и ефективно и съвпада с виждането на „Демократична България“ за оптимизиране на ефективността във финансирането на НЗОК, макар да не виждаме категорични бюджетни гаранции за систематичен подход при анализ и оценка на здравните технологии и за взимането на решения за разходването на публичните средства. От „Демократична България“ виждаме заложената макрорамка на проекта за бюджет на НЗОК за 2022 г. като създаваща се стабилна финансова рамка за функционирането на системата на здравното осигуряване в условията на продължаваща извънредна епидемична обстановка. Държавата обаче с този бюджет според нас не противодейства в достатъчна степен на неефективния модел и отслабените и нефункциониращи контролни механизми и свръхбюрократизираните правила в ущърб на хората, здравето и дълголетието им. Това е елемент, за който ще работим, и бихме искали да е ясно видим в окончателния текст на бюджета на НЗОК след гласуването на второ четене. Благодаря.
Благодаря Ви, Докторе. Реплики към доктор Симидчиев има ли? Няма. Асен Балтов е записан – заповядайте, Професоре.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! В бюджета на Националната здравноосигурителна каса се залага политика на ефективност и удовлетвореност на пациентите. Твърди се, че ще намалеят преките плащания и че ще се преодолее недостигът на медицински специалисти. За съжаление, във внесения бюджет на Националната здравноосигурителна каса няма индикации това да се случи. Двеста и осемдесет милиона повече за доболнична помощ с нищо не отговаря на Вашите заявки за подпомагане от страна на държавата на последното ниво на системата, тоест болницата или казано по-просто: за 6500 лични лекари ние даваме допълнително 97 милиона. Университетските болници, които са гръбнакът на здравеопазването както за лечение, така и за обучение на младите колеги – студенти и специализанти, не са предвидени целеви бюджети. Напротив, свидетели сме на сериозното им пренебрегване и орязване, което започна още през месец декември 2021 г. – в началото на бюджета на 2022 г. В бюджета за болнична медицинска помощ са предвидени 2 млн. 200 хиляди хоспитализации – нещо, което не се е случвало и през последните три години и няма как да се случи и през 2022 г., тъй като знаем, че вече повече от месец и половина ние сме в забрана на плановия прием и на планови операции. Предвидените 153 милиона повече за онкомедикаменти е непропорционално спрямо запазване на сумата от 115 милиона за медицински изделия и консумативи, използвани в болничната медицинска помощ. Тоест това означава, че когато онкоболен се нуждае от оперативно лечение, свързано с първичното му заболяване, той ще трябва сам да си плати с лични средства всички тези медицински изделия и консумативи. Това също по никакъв начин няма да намали обещаното от Вас намаляване на преките плащания. Категорично смятам – това направих и в Бюджетната комисия, и в Здравната комисия – смятам, че трябва да се отдели една доста сериозна част от ресурс, който наистина да поеме нещо, което досега, за съжаление, много малко и частично се поемаше, а именно, когато един онкоболен дойде да бъде лекуван оперативно, за него няма отпускане на средства и той си плаща всичко сам на Касата. Предвидените 38 милиона за помощни средства извън обхвата на задължителното здравно осигуряване са крайно недостатъчни и са намалени от 50 милиона, както бяха преди. За всички е ясно, че инфлацията и качеството на тези средства няма да бъдат с по-ниска стойност през 2022 г. Всичко това и много други неща, които ще кажем между първо и второ четене и искаме да бъдат променени, ще заложим и затова ние смятаме, лично аз смятам, че така предложеният бюджет няма да бъде приет, в смисъл няма да гласувам положително за него. Благодаря.
Благодаря, Професоре. Реплики към професор Балтов? Не виждам. Сега съм записал за изказване колега от ГЕРБ-СДС, когото не виждам в залата обаче. Заповядайте, господин Иванов.
Нека да редуваме групите.
Записал съм и Вас, господин Адемов – ще редуваме.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! След внимателен преглед на бюджета на НЗОК за 2022 г. може да се направят няколко заключения. На пръв прочит е видимо, че се увеличават общите средства по бюджета на НЗОК, като разходите за извънболнична медицинска помощ бележат значителен ръст спрямо предходната година, което принципно е стъпка в правилната посока. В общи линии дотук с положителните отзиви за този законопроект. При по-внимателен прочит и извън чисто финансовите параметри обаче прозират доста проблеми. На първо място, това не е бюджет на реформата, както се прокламира от страна на управляващата коалиция. Той не създава никакви условия за реформиране на системата, за подобряване на качеството на здравеопазването и обслужването на българските граждани. Липсата на конкретни политики за реално увеличаване на финансовия ресурс, за повишаване на ефективността при неговото разходване, неадекватното финансиране на сектор „Здравеопазване“ не само не позволяват положително развитие на здравната система, но ще доведе и до влошаване на качеството и достъпа на българските граждани до медицинска помощ. Не се създават и очакваните от медицинските специалисти възможности за мотивация за задържане на кадрите в нашата страна, в системата за повишаване на тяхната квалификация. Няма заложени средства и механизми за адекватно остойностяване на труда на медицинските специалисти. Искам да обърна внимание и върху един много важен факт, за който в годините ние бяхме критикувани, а това е именно отношението на държавата към здравето на учащите се и на пенсионерите. Участието на държавата виждаме, че отново е с минимални средства, а именно говорим в конкретика, говорим за 34 лв. от страна на държавата, която внася за учащите се и пенсионерите – нещо, за което ние бяхме дълги години критикувани. При определяне на средствата за медицинска и дентална помощ не са взети предвид нарастващата инфлация, непрестанно увеличаващите се цени на електроенергията, природния газ, повишаване цените на медицинските консумативи и лекарствени продукти, продължаващата пандемия в страната. В този ред на мисли нека да бъдем честни и ясно да кажем: увеличението на парите за извънболнична помощ реално са в резултат на редица дейности, свързани с ковид пандемията, които в хода на 2021 г. бяха възложени като задължения именно на този сегмент от здравната система. А профилактиката, колеги, профилактиката остава някъде между редовете и добрите пожелания. Бих искал да споделя, че парите, за които се говори, за доболничната помощ са увеличени. Не съм съгласен с това. Те представляват едва 13,5%, а стремежът нашата страна да се доближи до европейските критерии остава много назад – 28% се достига в доболничната помощ. Същото е валидно и по отношение на средствата, които се отделят за болнична помощ, които на този етап са 49,8%. Като цяло е налице дисбаланс в разпределянето на средствата по бюджета между отделните видове медицинска помощ. В този бюджет няма политика и механизми за намаляване на доплащането от страна на пациентите във всички нива на системата. Доплащането остава един огромен проблем за цялото наше общество. По отношение на лекарствата се прави имагинерен опит за по-ефективно разпределение на средствата. Предложението за обособяване на нова група лекарствени продукти спрямо съществуващите три от НЗОК за 2021 г. на пръв поглед на хора, които не са професионалисти, би изглеждало като добра промяна. Но какво всъщност се случва на практика?! Парите на една и съща до момента група сега се предлага чисто физически да се разделят на две. Отделянето на нова група лекарствени продукти спрямо съществуващите групи през 2021 г. би могло да постави под риск приложението на Механизма за предвидимост и устойчивост на бюджета на НЗОК. Общият размер на отстъпките и компенсациите към НЗОК няма да бъдат променени, независимо от броя на групите – това е нещо много важно, тъй като се запазва принципът притежателите на разрешение за употреба на лекарства да възстановяват превишените средства, а установените при прилагането на Механизма в пълен размер на разходите на НЗОК за лекарствени продукти – над определените целеви средства в Закона за бюджета на НЗОК за съответната година. Интересен е и подходът при определяне на критерия, според който дадени лекарства ще бъдат включени в тази нова група. Какво общо има брутният вътрешен продукт, господа, на човек от населението със скъпоструващите лекарства, за мен остава енигма. Този неясен, нестабилен и сложен за приложение критерий за включване на медикаменти в нова група ще доведе до увеличаване на правната несигурност. Непредвидимостта и приложението на Механизма ще затрудни изчисленията на дължимите плащания. Ще увеличи оспорването му от притежателите на разрешения за употреба на лекарства. От друга страна, няма предвидени нито условия, нито ред за включване, респективно или изключване, на лекарствени продукти от този списък. Не е предвидена каквато и да е възможност за публичност и прозрачност в този процес, нито участието на заинтересованите страни. Бих искал отсега да Ви предупредя за един огромен проблем, който би могъл да се осъществи в нашата страна, а именно това, че определени групи медикаменти и определени фирми ще оттеглят от България своите позиции. Това ще направи невъзможно пациентите да закупуват тези лекарства. Накратко казано, всичко се оставя изцяло в ръцете на преценката на управителя на НЗОК и на Надзорния съвет. Според мен сложността и непрозрачността на прилагане на посочения критерий за обособяване на нова група лекарствени продукти ще създаде предпоставки за неетични практики, а може би и до корупционни практики – обръщам внимание още сега. Въпреки гръмките обещания на управляващата коалиция с този бюджет през 2022 г. очевидно системата ще продължава да функционира, както и досега. А промяната? Промяната остава някъде в бъдещето. Накратко – това е бюджет на статуквото, срещу което всички Вие управляващи гръмко обещавахте, че ще се борите и че ще се борите за прозрачност. Завършвайки своето изказване, ще кажа, че правителството и управляващото мнозинство в тази зала трябва вече да спрат само да анализират, да говорят общи приказки и най-накрая да предприемат реални действия за осъществяване на една реална реформа в сферата на здравеопазването. Българското общество и всички хора в здравната система очакват точно това от Вас, уважаеми колеги. Високите призиви за прозрачност в случая, особено когато говорим за лекарствена политика, остава абсолютно неясна перспектива за всички граждани. Благодаря Ви.
Реплики има ли към Лъчезар Иванов? Няма. Любомир Каримански съм записал за изказване. Следващите записани в тази поредност са Андрей Гюров, Хасан Адемов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Ще се опитам да направя един обективен анализ откъм финансовата гледна точка по-скоро, откъм публичните финанси на Проекта за закон на Националната здравноосигурителна каса. Ще се спра в началото на разходите, тъй като смятам, че е важно да започнем оттам. Преди това искам да кажа, че парламентарната група на „Има такъв народ“ ще подкрепи Законопроекта за Националната здравноосигурителна каса. В частта на разходите ще обърна внимание на няколко относителни величини, тъй като смятам, че е важно да боравим с процентни съотношения, не толкова с абсолютни стойности. Разходите на Националната здравноосигурителна каса се планира да се увеличат с 11% през 2022 г. спрямо 2021 г., след като те нараснаха с 14,8% през 2021 г. спрямо 2020 г. За сравнение – средното увеличение през периода 2012 – 2022 г. е 8%. Това показва, че тазгодишното увеличение също е значително, така както е било и миналогодишното увеличение на разходите, но то има и своето обяснение, своите аргументи – пандемията, а освен на пандемията хората би трябвало да обърнат внимание и на своето ментално здраве, освен това, че пандемията нанесе определени щети. Ключовите съотношения. Разходите на Националната здравноосигурителна каса представляват 4,3% от прогнозирания брутен вътрешен продукт през 2022 г., след като бяха 4,1% през 2021 г. и 3,9% през 2020 г. Това означава, че растат постепенно. По този начин съотношението продължава своя непрекъснат, но все пак сериозно увеличаващ се тренд нагоре от последното десетилетие. През 2012 г. взимам един 10-годишен период, тъй като смятам, че е важно това съотношение, забележете, е било 3,1%, докато средният показател за периода 2011 – 2022 г. е 3,5%. Трябва да се отбележи, че повишението през последните три години е главно именно поради ковид пандемията, за която преди малко казах. В противен случай съотношенията преди пандемията не подсказват за големи флуктуации през годините. Това сигнализира, че съотношенията най-вероятно ще започнат да се стабилизират, живот и здраве, след като отмине пандемията. Залагаме от 2023 г. нататък, особено когато имаме вече и овладени всички рискове и контроли, които могат да се проявят, в начина, по който пандемията лека полека постепенно ще отмине. Друг важен индикатор съпоставя как растежът на разходите на Националната здравноосигурителна каса се движи спрямо растежа на номиналния брутен вътрешен продукт за същия период. Двата параметъра вървят ръка за ръка през годините, но разходите на НЗОК обикновено растат с по-високи темпове, отколкото тези на брутния вътрешен продукт, и като цяло на икономиката. Това обяснява и защо разходите растат като дял от БВП през последните години, което се вижда ясно от данните, които Ви бяха прочетени в докладите от тази трибуна. Бих искал да обърна внимание на рисковете, като под рискове нямам предвид само негативната страна все пак, рисковете могат да имат и положително изражение. В положителното изражение на две неща бих се спрял и в отрицателното горе-долу толкова, за да не отнемам повече време. Увеличаването на средствата за здравеопазване – подчертавам, че този сектор е един от приоритетните за развитието на правителството, това изглежда логично с оглед на негативните последствия от пандемията през последните години, както и острата необходимост за значителни капиталови инвестиции в сектора. Нека да напомня тук, че точно когато беше ковид пандемията, една голяма група от IT сектора и от бизнес процесинг – аутсорсинг сектора, предложиха на правителството на Бойко Борисов 3 достатъчно голям размер от помощ за реформирането в частта на електронните здравни услуги и тази част не беше използвана по никакъв начин. Лично аз съм разговарял с представителите на асоциациите и те потвърдиха няколко пъти, че не беше използвана сумата, която те бяха предоставили в часове отработено за отделните програмисти, за отделните IT специалисти и така нататък. Това не беше използвано във времето и именно затова ние бихме искали да обърнем внимание и на втория положителен риск, който може да изразим, в начина по който ще се въведе дигитализацията в здравеопазването. Освен многото пера, свързани с ковид кризата, правителството планира да наблегне точно на електронизацията на системата – построяването на педиатрична болница, премахването на родителските такси за детските ясли и градини, както и да стимулира възрастните хора да се ваксинират – това не беше направено до този момент. Последното има изключително важна роля върху икономическата активност в страната – имам предвид ваксинирането, както и намаляването на смъртността. Разходите, свързани с профилактичните прегледи и доболничното здравеопазване, се увеличават драстично, което се очаква да намали разходите в болничната сфера. Негативите, за да не кажете, че съм само позитивен. Увеличението на разходите само по себе си не означава, че услугите в сектора ще се подобрят със същия темп, ако изобщо има такова подобрение. Надявам се да има. Имайки предвид, че разходите се увеличават много сериозно през 2022 г., не толкова, колкото тези през 2021 г., там не видяхме качество като критерий, който да подобри 2021 г., което обаче се залага в бюджетите на 2020 г. Знаете, че точно по това време трябваше да има доста качествени показатели за това какво се залага в бюджета на Националната здравноосигурителна каса като лечение в болничния сектор. Имайки предвид, че разходите се увеличават, както казах през 2020 г., правителството трябва да направи така, че продуктът от това увеличаване или услугите от това увеличаване да бъде сходен с предоставеното финансиране и да се търсят показатели за ефективност – показателите за ефективност, такива каквито могат да отговорят на инвестираните капиталови разходи. Съотношението на здравните осигуровки спрямо здравноосигурителните приходи се планира леко да надхвърли 64,5% през 2022 г. Така плавното увеличаване, започнало през 2021 г., ще продължи като голям принос и най-вече се дължи на по-бързото възстановяване на пазара на труда и административно наложени увеличения от гледна точка на минимален осигурителен доход, а също така и качването на максималния осигурителен доход, смятам, че ще повлияе. Необходима е обаче дълбока и всеобхватна реформа в здравеопазването с оглед демографските, подчертавам, демографските, тъй като темпът на умиращите хора е много по-бърз, отколкото обратното, и затова имаме абсолютен негативен прираст. Затова казвам, че е необходимо дълбока и всеобхватна реформа в здравеопазването именно с оглед демографските и икономическите предизвикателства, за да може ефективността на средствата, които се разходват, да се повиши чувствително и хората да усетят веднага или поетапно това, което инвестираме в здравноосигурителната система като цяло. Разходите за хората, работещи в системата на здравеопазването в ситуация на продължаваща пандемия, се увеличават, като затова главна роля има факта, че се планира увеличение на обхвата на тези плащания. Освен лекарите, други лица са включени в листата за получаване, включително фармацевтите и така нататък, отделно са праговете, до които тези плащания са допустими и изглеждат неоснователно високи според мен, тъй като можем да почерпим от добрия опит на немската система. Прецизирането на такива разходи е необходимо с оглед, пак казвам и подчертавам, че това е основното за мен – по-ефективното разходване на публичните средства и не съм далеч от мисълта, че е необходимо да се прилага анализ за разходи и ползи. Този анализ не показва нищо друго, освен по какъв ефективен начин се инвестират публичните средства, независимо в коя сфера е и какво обществено благо ние може да очакваме от дадената сфера. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Каримански. Реплики?
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Каримански, дали са реалистични приходите, които са заложени в този бюджет, е видно от това, което направихте като анализ. Вие имате сериозен напредък по отношение на бюджетирането и естествено, че това Ви е професионално, но нека да видим каква е структурата. Вие посочихте за разходната част, че ще бъде по-висока, но да видим каква е приходната част и по какъв начин се структурира. Разчетените приходи от здравноосигурителни вноски са увеличени с 433 млн. 888 хил. 500 лв. в сравнение с миналата година, като те са общо 3 млрд. 759 млн. 192 хил. лв. На какво се дължи този ръст? [[Реплики.]] Да, вноската остава 8%, осигурителните прагове се увеличават сериозно. Това означава ли, че има пренасочване на средства от държавния бюджет към здравеопазването, както Вие посочихте, че е приоритет? По-скоро не. Осигурителните прагове се увеличават. И даваме ли си сметка, че за земеделските производители осигурителният праг се увеличава с 290 лв. Това би ли било поносимо за тях? Не. Така че социалният вектор трябва да е в изключително съображение. Ние сме много загрижени за земеделските производители, за тютюнопроизводителите и хора, които едва, едва връзват двата края. Това е един много сериозен проблем. Около 10% от населението не е здравноосигурено, а същевременно ползва медицински услуги. Да, така е. Но какво е заложено като политика тези 10% да бъдат намалени? И освен това държавата плаща за безработни лица, учащи, държавни служители и вноската е около 34 лв., като тези хора е нормално да ползват медицински услуги наравно с другите, но държавата коректна ли е по отношение на вноските си? [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Вие сте управляващи и би следвало… Приключвам, господин Председател. …размерът на осигурителните вноски, които прави бизнесът, са до 101 лв. Така че приходната част е доста, първо, под въпросителна. Второ, трябва да има коректност и от страна на държавата за формирането на бюджета на Националната здравноосигурителна каса. Благодаря.
Благодаря Ви. Професор Михайлов, заповядайте. Господин Адемов, имате още около четири минути, след удължаването още шест.
Благодаря Ви, господин Председател. Господин Каримански, първо да Ви поздравя. Вашето изказване беше първото по-сериозно аналитично изказване по отношение на бюджета на НЗОК. Ще имам отделно изказване, разбира се. Само някои неща си позволявам да Ви споделя, за които трябва да имаме сериозно внимание. Вие направихте един много добър икономически преглед на бюджета на НЗОК, но някои неща искам – независимо че ще го подкрепим и двамата, и двете парламентарни групи – да изясним. За стабилизиране на отношенията вътре в бюджета и дума не може да става съобразно това, което говорихме през късната есен. Разместванията ще продължат много сериозно, господин Каримански, така че тази Ваша оценка по отношение на баланса болнична, доболнична помощ, по отношение на вътрешния баланс с лекарствени продукти, с посока към генерични – това, ако не продължи, то е част от промените в здравеопазването и не могат по никакъв начин да бъдат игнорирани. И не трябва да се приема, че следва да бъдат стабилизирани, тоест замразени. Така разбрах Вашето изказване. Второто нещо, което си позволявам да споделя. Не съм икономист, но това са неща, които за мен са все пак познати от толкова годишна практика – да се говори за праговете на плащане към отделните части от професионалните гилдии, че трябва да се вземе примерът на Федерална република Германия – всички лекари тук ще Ви кажем, че бюджетът на Федерална република Германия, знаете ли колко е здравният? Не искам да Ви плаша – 300 млрд. евро. Разбирате ли ме? Така че ние като човешки контингент и като съотношение на бюджета дума не може да става. Праговете там са различни. Само че абсолютните нива са толкова различни, че просто не става дума за сравнение. Имам и други неща, които мога да коментирам. Само тези две неща си позволих да Ви кажа с най-голямо уважение към Вашия анализ, за да бъда полезен, доколкото е възможно, на дискусията. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря, Професоре. Заповядайте, професор Ангелов, за трета реплика.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Каримански, няма да ръся толкова суперлативи като преждеговорившия. Това, което Вие направихте като анализ от финансова гледна точка, наистина е много добро, но то касае цялата система на здравеопазването. Тоест Вие представихте малко, образно казано, тюрлюгювеч между бюджета на Националната здравноосигурителна каса и бюджета на Министерството на здравеопазването. А днес това не е темата, защото засегнатите от Вас въпроси, свързани с детските ясли и градини, нямат място в бюджета на Националната здравноосигурителна каса, нито пък инвестираните капиталови разходи в системата на болничното здравеопазване. Те са част от бюджета на Министерството на здравеопазването. Електронното здравно досие и системата на НЗИС също са част от бюджета на Министерството на здравеопазването. Така че днес гледаме бюджета на НЗОК. В четвъртък ще говорим за бюджета на Министерството на здравеопазването. Но започнахте с нещо за тези часове дарени труд и изрекохте лъжа от трибуната на Народното събрание. 15 хиляди часа дарен труд. От тези 15 хиляди часа са използвани 10 хиляди часа за разработването на системата „Коронавирус БГ“. Така че, когато говорим, е добре да казваме истината в нейния пълен смисъл. Когато говорим за приоритет и здравеопазването като приоритет, след малко в моето изказване ще Ви припомня какви са основните задачи в сектор „Здравеопазване“, разписани във Вашата програма, за да видите дали наистина здравеопазването за Вас е приоритет. Благодаря Ви.
Благодаря, Професоре. Само бих искал да помоля да се въздържаме от реплики като „изрекохте лъжа“. Може да има фактологическа неточност или нещо такова, но „изрекохте лъжа“…
Когато се казва нещо, което не е вярно, в българския език и в Тълковния речник то е лъжа.
Да, и в Наказателния кодекс също го има споменато. Затова предлагам да използваме… [[Реплика от народния представител Костадин Ангелов.]] Може да не е прав, може да са други данните при всички положения, но все пак да се въздържаме от „изрекохте лъжа“. Заповядайте за дуплика, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа! Уважаеми репликиращи, започвам подред. Що се касае до земеделските производители, само да напомня откога не е променян техният минимум? Откога? От колко години се натрупва това нещо като проблем? [[Реплики от ДПС.]] Толкова за това. След което Вие ги замразихте, нали така, а спрямо всички останали сектори не се променят? [[Реплики от ДПС.]] Толкова за това. Ако искате, може да вземете думата и да кажете. [[Реплика от ДПС.]] Не съм казал нищо, за което да лъжа, мисля. [[Реплика от ДПС: „Това е лъжа. Всяка година се актуализира.“]] Благодаря Ви, професор Михайлов. Съгласен съм с Вас, но все пак трябва да се стремим към страни, които догонваме в своето развитие по някакъв начин, и тук не са важни абсолютните стойности. Тук са важни съотношенията. Ако ние гоним съотношения, няма значение абсолютната стойност. Това е по важно. Иначе съм съгласен с всички бележки, които сте направили. Квалификации никога не си позволявам да правя, които са характерни за съдебната система. Ако Вие имате нещо да ми кажете от гледна точка на лъжа, обърнете се към съдебната система. От друга страна, аз Ви призовавам да направим среща с всичките тези, които бяха на пресконференцията тогава – бизнес процесинг аутсорсингът, IT и всички ръководители и директори, за да видим дали аз лъжа, или някой друг не е изпълнил това, което са му предоставили, и поради непригодност да го изпълни, и поради неспособност да приложи по някакъв начин всичко онова, което може да даде IT секторът, е изпуснал и има пропуснати ползи за държавата. Това е моята реплика към Вас.
Следващото изказване е на Андрей Гюров. [[Диалог между народните представители Любомир Каримански и Костадин Ангелов.]] Колеги, да запазим добрия тон, който досега пазихме. Андрей Гюров… [[Реплики от ДПС.]] Момент само. Не беше докторът след това и нали редуваме групите. От „Продължаваме Промяната“ не е имало изказване. Андрей Гюров, след това е Хасан Адемов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Моето изказване ще бъде по-скоро в посока на философията на здравните услуги и как ще се развива политиката на управлението в тази посока, тъй като все пак днес говорим за бюджета на НЗОК и за здравни услуги, които ще бъдат предоставени на първо четене. Още в самото начало на нашия път като политическа формация от „Продължаваме Промяната“ заявихме, че ние ще следваме един нов път и модел на управление и за развитие на държавата. Първите ни идеи ще бъдат представени в обсъждането на бюджетите на Здравната каса, на държавното осигуряване и на държавния бюджет днес и утре, като ние тук ще представим нашите идеи. Това е само началото на един реформаторски подход, който има за цел да извади страната от блатото на застоя, от годините на политическа безпътица [[шум и реплики от ГЕРБ-СДС]]и от липсата на визия за развитие. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]С предвидената актуализация на бюджета, от друга страна, ще можем да направим още по-смели реформи, чиито разчети изискват малко повече подготовка. Като управляваща коалиция ние ще представим своите идеи. Ще търсим подкрепа от всички национално отговорни партии от всички страни на залата, но най-вече ще търсим подкрепа от нашите избиратели, които са ни изпратили тук с една цел и с надежда за нов подход и за отговорни политики, които са с грижа за най-уязвимите хора, които са отговорни, които са ефективни, и водят до осезаемо и устойчиво подобрение на живота на хората. В условията на продължаващата пандемия, естествено, грижата за здравето е основен приоритет на управлението. Предложеният бюджет на Здравната каса следва нашата програма, но най-вече показва какъв ще бъде нашият принцип на управление в тази, както и във всички други сфери на управлението, а именно че средствата, които ние разпределяме, не са наши и не са на Министерския съвет или на парламента, а те са на българските граждани, които са се трудили и са плащали данъци и осигуровки върху своите доходи. Затова ние носим отговорност не само колко се харчи, но и каква е целта на отделните политики и как те могат да бъдат по-ефективни, така че средствата да стигат до българските граждани. Основната задача на бюджета на Здравната каса за 2022 г. е да се осигури възможно най-бърза и достъпна, качествена, европейска здравна услуга. С оглед на продължаващата здравна криза това означава, от една страна, да осигурим всички средства, които са необходими за дейностите, които ще се извършат, затова е и споменатото вече от преждеговорившите увеличение на разходите с над 10%, или над 600 млн. лв. От друга страна, както е видно и от дискусиите в парламента от предишните години, само увеличението на средствата в една неефективна и неформирана система по никакъв начин не може да гарантира по-добро здравеопазване, така че освен заделените средства за овладяване на ковид кризата и подпомагане на медиците на първа линия, основните реформи, които произтичат от нашето коалиционно споразумение и които са заложени в този бюджет, са засиленият фокус върху превенцията и профилактиката. Господин Чакъров, там, естествено, Вие споменахте някакви отношения, че ще бъдат запазени. Аз не мога да се съглася с Вас, защото, както самият Вие изтъкнахте, 600 млн. лв. е увеличението на средствата, а 280 милиона от тях, тоест над 46% отиват за извънболнична помощ. Освен това тук чисто пропорционално и относително ще се увеличи делът на извънболничната помощ. Ще работим за оптимизиране и по-добро остойностяване на клиничните пътеки, допълнителни политики за стимулиране и запазване на младите хора в системата, където са предвидени допълнителни средства за увеличаване заплащането на специализантите, както и множеството дейности, които са свързани с по-добра профилактика, наблюдение и лечение на деца. Мисля също, че на всички в тази зала е ясно, че оптимизирането на системата и подобряването на нейната ефективност не са възможни без скоростно въвеждане, както спомена и господин Каримански, на електронното здравно досие и на Електронната здравно-информационна система, защото само по този начин можем да изсветлим порочните практики и чрез събирането и обработката на тези данни да гарантираме, че реформите ще отидат в правилната посока и наистина ще водят до едно осезаемо и устойчиво подобрение на качеството на здравните услуги. За това има специално отделени средства за здравеопазване тази година. Много от тези политики вече са били обект на обсъждане в тази зала в предишните години. За съжаление, не са намерили своята реализация поради липсата на политическа воля. Ние сега като водеща политическа сила имаме отговорност да дадем нов старт на тези реформи на развитие в здравната система. Аз затова призовавам всички в тази зала да подкрепим предложените размер и философия на бюджета и в същото време оставаме отворени за всякакви конструктивни предложения между първо и второ четене. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и ИТН.]]
Благодаря Ви, господин Гюров. Реплики към господин Гюров? Александър Иванов, Цончо Ганев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Гюров, взимам тази реплика към Вас, първо, да Ви поздравя, че от Вашата парламентарна група вече започвате да взимате дейно участие, най-вече по разисквания бюджет днес – шест минути от Вашата група. Надявам се да са повече. Именно да подтикнем дебата да се развие, само ще Ви помоля да не казвате, че този бюджет под някаква форма прави реформа в здравеопазването. Това не е истина. Най-малкото този бюджет няма никъде по перата в разходната му част – нито в болничната, нито в доболничната, нито в лекарствената политика да се променят нивата спрямо предходни години бюджетите на НЗОК. Това не е първият бюджет на господин Асен Василев, това е първият бюджет на Вашата парламентарна група, но да Ви кажа, че единствената реформа, която видяхме в управлението на бюджета и управлението на финансите на държавата до момента, е, че Вие поставихте рекорд – 9 милиарда за 9 дни похарчихте в края на миналата година. Така че просто, ако искате, можем да дебатираме колко реформаторски Ви е бюджетът. Благодаря.
Втората реплика – на Цончо Ганев.
Господин Гюров, аз също Ви поздравявам, че Вашата група взе отношение. Това, което искам да отбележа обаче, е всичко друго, което казахте, е всичко друго, но не и реформи. В момента виждаме, изпълва се максимата „по много от същото“. Целият бюджет е „по много от същото“. Поводът да Ви репликирам е това, което казахте – че една част от въпросната реформа според Вас е подкрепа за младите специалисти, младите лекари. Не знам дали знаете, срам е за нашата държава, но при това състояние на здравната ни система и при все повече емигриращи, по-скоро евакуиращи се лекари, млади лекари от България, факт е, че специализацията на тези млади лекари, когато завършват, не знам колко от Вас в тази зала въобще знаят, че те си плащат, образно казано под масата, за да влязат и да карат специализация. Наистина ще Ви помоля като управляваща коалиция да помислите между първо и второ четене, защото не е нормално млади лекари, положили клетва, да отиват да специализират от две, три до четири хиляди лева плащат, за да отидат на специализация. Много от тези лекари не могат да запишат това, което искат като специализация, именно защото няма къде да отидат и са принудени в крайна сметка да специализират на места, където могат да си платят. Това е нерегламентирано, но нямат избор. Наистина точната дума е „срамно“ за нас като държава, че го позволяваме и в същото време се оплакваме, че няма млади специалисти. Благодаря.
Благодаря, господин Ганев. Третата реплика е на Лъчезар Иванов.
Уважаеми колеги! Аз се радвам, че тук излязохте да защитите бюджета на Националната здравноосигурителна каса и бих искал да обърна внимание, че днес това е темата, а не бюджет по принцип за здравеопазване. Един от моите въпроси към Вас е, понеже казахте, че има грижа за хората, тук ние не видяхме политики, по-точно конкретно за хората, които са със социалнозначими заболявания. В частта „Лекарствена политика“ аз не виждам да има специално отношение за хората, които са с хипертония, да не изреждаме, диабет и други социалнозначими заболявания, където обещанията бяха, че лекарствата ще бъдат сто процента безплатни за хората. Така че, когато говорим, бих искал да има повече конкретика. Нещо повече, в доболничната помощ парите, които са като процентно съотношение, са 13,8. След това, искам да обърна внимание, че в доболничната помощ, да, парите са увеличени, но това е във връзка с ковид кризата. Що се отнася до програмите за профилактика, аз бих искал да обърна внимание и може би да се направи поне, Вие обичате анализите, да видите колко от тези програми за профилактика биха могли да се реализират реално. Така че, когато говорим за здравеопазване и за обръщане на пирамидата от болнична в доболнична, мисля, че политиките се изразяват с финансирането, което всъщност в момента ние разглеждаме към днешна дата. Що се отнася до въпроса, който беше разгледан, за младите специалисти и за възнаграждението на колегите специализанти, не мисля, че има конкретни факти съответно в бюджета на Националната здравноосигурителна каса. Така че аз мога да продължа с доста критики, но когато човек иска да прави реформи – бих дал един безплатен съвет, то тези реформи се правят, когато седнат всички политически сили. Запомнете – всички политически сили, тъй като здравеопазването не е на „Продължаваме Промяната“, на ГЕРБ или на БСП, здравеопазването е национална политика. За да имате национална политика... [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Завършвам, господин Председател. За да имаме национална политика, трябва да имаме съгласие, национално съгласие. Благодаря Ви. Извинявам се за просроченото време.
Благодаря Ви, доцент Иванов. За дуплика? Заповядайте, господин Гюров.
Благодаря, господин Председател. Благодаря на колегите, които ме репликираха. Да, съгласен съм с много от нещата, които казахте. Точно такова е положението, което заварваме в здравната система – 13,5% за извънболнична помощ, и това е резултат на години и години управление. Ние сега с този бюджет и с 46% от допълнителните средства целим да подобрим и да променим точно това съотношение, и да извадим здравните грижи там, където ще бъдат най-ефективни, тоест да бъдат насочени към профилактика, към превенция, където, господин Ангелов, ще потвърдите, че е много по-евтино да обръщаме внимание на хората и да намалим силно неефективното и корупционното ниво на хоспитализации, които имаме в системата, които водят до това, че от 2 лв., изхарчени в здравеопазването в България, подобно на маркетинга на световно ниво, 1 лв. е загубен. Ние не знаем кой, но с нашата заявка за нулева толерантност към корупцията, също и към господин Ганев се обръщам тук – да, това ще бъде наш приоритет – да направим така, че да няма записвания под масата с плащания, за да могат тези хора да виждат един ясен път за развитие в своята кариера като медици и да бъдат стимулирани не само да остават в България, но и да се прибират в България и да подпомагат нашата здравна система. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Гюров. Хасан Адемов за изказване. Следващите записани – Николай Дренчев и Валери Лачовски.
Благодаря Ви, господин Председател! Уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми професор Салчев, уважаеми господин Заместник-министър! Днес разглеждаме един от най-важните бюджети в държавата – бюджета на Националната здравноосигурителна каса, защото той засяга на практика всички български граждани. Всички български граждани по една или друга причина през годината опират до този бюджет. Уважаеми господин Председател, ако погледнете на втора страница на Проекта, който е изпратен от Министерския съвет в Народното събрание, там е записано, че министърът на здравеопазването представя бюджета на Националната здравноосигурителна каса. Добре, министърът на здравеопазването е зает, по някакъв начин управляващите трябваше да представят своята визия, своите приоритети, своите политики, своята идея за промяна, за да може да стане ясно, че тръгвате по нов път. Сега това, което виждаме – предложеният бюджет е копи-пейст на бюджетите, които са през последните години, в това число и на бюджета на ГЕРБ, с нови числа. Сега ние трябва да тълкуваме какво искате да кажете с тези числа. Точно копи-пейст е бюджетът. За първи път в най-новата история на българския парламент управляващото мнозинство предлага бюджет на Националната здравноосигурителна каса без управленска програма, без програма за управление. Вероятно ще кажете, че има коалиционно споразумение, вероятно ще кажете, че там са разписани политиките за промяна, само че тези политики не можем да ги разчетем в този бюджет. Няма ги и като числа. Това, което предлагате там, където сте идентифицирали някакъв проблем, заменяте проблема с допълнителен финансов ресурс. Тези 600 милиона в повече, които ги предлагате, ги предлагаха през последните години и колегите от ГЕРБ. Дали бяха 400, дали бяха 500, 600, винаги се предлагат допълнителни средства в тази система по няколко причини – увеличава се минималната работна заплата, има движение при осигурителните вноски, при осигурителните прагове и така нататък. Нещо обаче, което трябва дебело да подчертаем – уважаеми колеги, подценени са приоритетите, които ги залагате тук. Тези 443 милиона са само заради увеличението на минималната работна заплата и максималния осигурителен доход. Оттук нататък Вие в големия бюджет предлагате 8 млрд. 200 млн. инвестиционни разходи, предлагате увеличение на брутния вътрешен продукт с 4,8%, предлагате средният осигурителен доход да нарасне с 96 лв. Къде са тези отразени в приходната част като здравни вноски? Няма ги тези пари, което означава, че в един момент разчитате на преизпълнението на приходната част, за да може някой друг след това да разпределя тези пари. И нещо друго. Обърнете внимание, колеги. Бюджетът, който беше внесен от служебния министър на второто служебно правителство – Стойчо Кацаров, разполагаше със 120 милиона повече. Какво се случи за тези два месеца, че тези 120 милиона ги няма в този бюджет? Къде са тези 120 милиона, които бяха предвидени от служебния кабинет? Някой друг министър сигурно ги е ориентирал в друга посока?! Това са въпроси, на които трябва да има отговори. На следващо място, въпреки увеличените с над 600 милиона разходи в бюджета на Националната здравноосигурителна каса, няма никакви гаранции, че българските граждани, осигурените лица ще имат по-добър достъп, ще имат по-добро качество на предложеното здравеопазване. Няма никакви гаранции, че изпълнителите на медицинска помощ ще имат по-добри доходи, ще имат възможности за по-добро кариерно развитие, ще имат възможност и за по-добри условия на труд, ще имат възможност и да работят с по-сериозна и модерна апаратура. Всички тези неща не ги виждаме в бюджета. Прави се изключително плах опит да се увеличат средствата в извънболничната помощ. Понеже тук няколко пъти повтаряте „доболнична помощ“, коректният термин е „извънболнична помощ“. Увеличението на средствата в извънболничната помощ с 250 милиона, трябва да си дадем отговор на въпроса: имаме ли административен капацитет, и не само административен, а имаме ли капацитет тези средства, допълнителни, да ги изразходваме? Добре е да променим съотношението между извънболничната помощ и доболничната помощ, но за първи път парите за болнична помощ се увеличават, първият бюджет е това, парите за болнична помощ се увеличават с малко над 100 милиона, за разлика от парите примерно за лекарствени продукти – 153 милиона отгоре, за разлика от извънболничната помощ – 250 милиона отгоре. А Вие давате ли си сметка кой изнесе тежестта на борбата с ковид кризата? Болничната помощ – и като награда ние им даваме най-малкия процент увеличение. Това са нещата, които исках да кажа най-общо. Искам да кажа и още нещо – един много тежък проблем в системата на здравеопазването, който и в предложения бюджет не намира своето решение. Уважаеми колеги, по официална информация доплащането в България извън публичните средства е 48%. От тези 48%, 37,5% са за лекарствени продукти. Официалната информация е, че доплащанията в болничния сектор са 180 милиона, уважаеми дами и господа народни представители. За лекарства знаете ли колко са? 3 милиарда и 500 милиона – всяка година българският осигурен пациент заплаща тези допълнителни средства. Така че бюджетът не е този, който казвате, господин Гюров, от брутния вътрешен продукт. Като прибавим тези средства, става малко по-различен. Само че в европейските държави процентът, който се доплаща от гражданите, е съвсем различен от този, който се доплаща в България. Защо казвам, че предложеният бюджет е копи-пейст? Продължават да съществуват регулативните стандарти в извънболничната помощ, продължават да съществуват прогнозните бюджети. Ако имаме надеждна информационна система, имаме възможност сега да използваме финансиране за допълнителни дигитални технологии, тези неща, от рода на преразход, веднага могат да бъдат хванати и да бъдат контролирани, нищо че 700 са контролните органи. Искате, доктор Симидчиев, да спрете кражбите, но със 700 човека контрольори, които са навсякъде в България, няма как да стане тази работа. Освен това техните правомощия са съвсем недостатъчни, за да могат да хванат тези кражби, за които Вие говорите. В заключение искам да кажа, че ние от „Движение за права и свободи“ няма да подкрепим този бюджет, защото вместо предложената и изговаряна през последните месеци промяна, наблюдаваме застой. Ние сме го кръстили този бюджет „бюджет на застоя“, защото той няма нищо общо със заявените намерения.
Благодаря, докторе. Има заявени реплики към Хасан Адемов от Искрен Митев и от професор Георги Михайлов. Заповядайте, господин Митев, за втора реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Адемов. По-рано в изказването си господин Гюров каза, че всички в тази зала разбират бюджета и аз от това, което чух след това като реплики, и от това, което Вие сега казахте, виждам, че Вие не го разбирате. [[Смях, шум и ръкопляскания от ДПС.]]
Моля за тишина в залата.
Казвате, че това е един бюджет, който е копи-пейст, от една страна, след това ни говорите 10 минути как този бюджет е различен. Ами явно щом не го разбирате, аз ще Ви кажа как е различен, господин Адемов. Това е един бюджет на растежа и на инвестициите. С това е различен. [[Реплика от ДПС: „Браво, браво!“]] Благодаря Ви.
Втора реплика от Георги Михайлов и трета реплика от доктор Симидчиев. Заповядайте, Професоре.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, уважаеми представители на Здравната каса и на Министерството. Уважаеми доктор Адемов, винаги съм бил положително настроен към Вашата експертиза, обаче този плам, който сега демонстрирате от трибуната, да го бяхте демонстрирали последните 4 – 5 години, нали – в укорите към бюджета и към това, че той е бюджет на еди-какво си, че е копи-пейст. Сега, нека да бъдем прецизни в оценката си и двамата. Фактът, тук го каза Каримански, че процентът на увеличение на извънболнична или доболнична, както искате да го наричаме – сега да не се караме за термините – са увеличени с над 40%, а Вие искате сега, при една много тежка година от здравна гледна точка, от политическа гледна точка – в рамките на 25 дни правителството да направи един бюджет, който да бъде фантастичен и чрез неговите лостове да реформира здравеопазването. Вие нали сте ходили по българските болници? Ходили сте в българската доболнична помощ. Как си представяте, че могат да се променят съотношенията на финансиране така драматично, като няма база за такова финансиране? И затова ние вървим съвсем бавно и стъпка по стъпка, и никакъв копи-пейст няма тук, за да можем да Ви предложим само след няколко месеца вече решителни промени. Аз тук не искам да говоря за специализациите. Те нямат никакво отношение към бюджета на НЗОК. Току се някой сети като за международното положение да говори за специализациите. Нека да престанем. Сега обсъждаме бюджета на НЗОК, не обсъждаме специализациите, нали? Международното положение си е международно положение – да говорим по същество. Така че този план го разбирам. Вашите познания в областта на социалното дело, здравеопазването и икономиката го разбирам, но насочете го в правилната посока. Този бюджет променя баланса на съотношенията, той не може да ги промени драматично, защото ще рухне цялата система и оттук-нататък само да сипем критики върху него – това няма да бъде ефективно. Благодаря, господин Председател.
Благодаря, професоре. Трета реплика – Александър Симидчиев. Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, уважаеми доктор Адемов, внимателно слушах Вашето изказване, защото имам огромен респект и много съм се учил от Вас за времето, когато съм бил тук. Искам да кажа следното: когато говорихме за спиране на течовете и намаляване на корупцията, ще си позволя да споделя нещо чисто медицинско пред голямата част от колегите, които не са лекари. Ако ние видим един пациент, при който калият в кръвта е нисък, можем да направим едно-две неща. Да вземем една ампула калий и да я инжектираме венозно или да сложим същата тази ампула в една голяма банка и разредено, дозирано да заместваме калия. Ако сложим ампулата, пациентът ще умре. Бързата промяна, когато не може да бъде дозирана прецизно, може да доведе до това, че системата наистина да бъде до такава степен разклатена, че да престане да може да си върши функцията. И затова, когато трябва да се промени нещо, то трябва да бъде дозирано прецизно, капка по капка, с достатъчно висока скорост, за да може да осъществи промяната, но не твърде активно, за да не доведе до смърт на системата. И поради тази причина смятам, че това което правим в момента, е първата стъпка в един дълъг път, който трябва да изминем заедно. Аз лично, ако помните още от Четиридесет и петото народно събрание, говорих, че трябва да имаме междупартиен консенсус по тези проблеми, защото здравеопазването не може да бъда променено в един мандат. Не може да бъде променено и в два мандата. Може да бъде променено в рамките на 10 – 15 години. Ако искаме да направим такава промяна, всеки глас в тази зала и извън нея е важен. И от тази гледна точка трябва да спрем течовете и трябва да сложим пропорции в доболничната помощ, в профилактиката, за да можем да вървим напред, защото без доболнична помощи и профилактика не можем да намалим разходи в болничното здравеопазване, защото много хора ще загинат. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДБ и „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, Докторе. Заповядайте, Докторе, за дуплика.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Благодаря Ви, колеги, за репликите – очаквани според мен. Благодаря Ви, доктор Симидчиев, че ми напомнихте за калиевия хлорид, който е в ампули от 15%, 10 милилитра и се прилага бавно, венозно и капково, но това е друга тема. Вярно е това, че резки промени в тази система не са добре и никога не съм призовавал за резки промени, само че тук не мога да видя визията – основната. Не мога да видя идеята за промяна, не мога да видя приоритетите. Кажете ми кой е приоритетът в този бюджет – един-единствен! Кажете ми приоритет. Това искам да кажа. Ако ги има приоритетите, ако има поне посоката – аз никога не съм казвал, че в рамките на този бюджет – ама от друга страна, този бюджет е озаглавен бюджет на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г. Професор Михайлов, никъде не пише, че този бюджет е за 6 месеца, нали? Бюджетът не може да предвиди Вашите идеи и Вашата визия какво ще се случи след 6 месеца. Тук са числата. Ако ще ги променяме, тогава ще коментираме промените. На този етап няма как да коментираме. Другият въпрос е откъде ще дойдат парите – тук финансистите ми подсказват – откъде ще дойдат парите, защото най-лесното нещо е да направиш разходите. Както казват финансистите, кажете ми откъде ще дойдат приходите, аз много лесно ще разпределя разходите. Това клише е известно отдавна. Що се отнася до предложените промени, професор Михайлов. Да, те трябва да бъдат дозирани, но дори и по начина, по който са предложени, парите допълнително в доболничната помощ няма да могат да бъдат усвоени. Бъдете сигурни. Ще се наложи Надзорният съвет след това да ги разпределя наново. Най-интересна ми беше репликата на колегата Митев. Аз споделям юношеския ентусиазъм и идеята да се изявите по някакъв начин от тази трибуна, но освен енергия, освен ентусиазъм е необходима експертиза. На този етап тя Ви липсва, уважаеми господин колега.
Благодаря, Докторе. Имаше искане за процедура. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Моля, господин Председател, от тази трибуна да не се допускат народни представители да дават оценки на други народни представители, особено ако става въпрос за доктор Адемов, защото ние всички в тази зала знаем, че той е един от най-добрите хора, които правят бюджет. Господин – забравих му името – но аз съм го запомнил като господин „Ох, чудо“, винаги става и прави такива изказвания, които нямат логика. [[Шум, реплики от ГЕРБ-СДС: „И твоето е такова!“]] Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви. Колеги, запазете добрия тон. Без лични квалификации не само към доктор Адемов, включително и „Ох, чудо“ – без такива. Благодаря Ви. Следващият записан за изказване е Николай Дренчев, след това от група на ГЕРБ-СДС – Вие сте за изказване, извинявайте, не се сещам името.
Господин Председател, уважаеми колеги! Гледаме бюджета на промяната – бюджетът е тук, промяната я няма. Предлагате ни бюджет такъв, какъвто е бил и предишният в графата „още от същото“. Казвате: нямаше време, изборите бяха ноември, Народното събрание започна работа декември. Да, това е така. Но не трябваше ли да отидем на избори, да отидете на избори, при положение че сте обединени, при положение че сте събрани не от кол и въже, а че сте събрани на базата на някакви ценности, на базата на някакви политики, които ще провеждате. Нашият народ Ви даде мандат за промяна и ние очакваме да я видим тук в пленарна зала, за да я подкрепим. Но такова нещо ние не виждаме. Имаше едни преговори на коалицията в МОЛ-а, гледахме ги по телевизията. Ето например направихме една коалиция, направихте една коалиция от крайно ляво до крайно дясно. По време на предизборната кампания, колегите отляво казваха, че болниците не трябва да бъдат търговски дружества. Да, ние сме съгласни, ние от ВЪЗРАЖДАНЕ сме съгласни с това. Няма как с публични средства, с пари, събрани чрез принуда, събрани от данъкоплатците, събрани от работодателите, събрани от работниците, да се финансират някакви дейности, неясно какви, неясно по какъв начин. Именно този бюджет продължава по същия начин да натиска малките болници, в общинските болници, в малките населени места, фаворизирайки големите болници в големите градове. Пак някои пунктове, които са близо до хората, ще изпитват остри нужди. Ето например болницата в Троян тази седмица затваря родилното си отделение. Преди това болницата в Ловеч също за една седмица затвори родилното си отделение. Има хора, които имат нужда и които не могат да получат било спешна помощ, било родилна помощ – това са неща, които са изключително важни и те трябва да бъдат гарантирани на всички граждани, на цялата територия на страната. В този аспект ние видяхме дотук какво предлагате. Предлагате да се похарчат над 6 милиарда по един неясен и непрозрачен начин – да се вземат пари от работодателите, да се вземат допълнително пари от работниците и да се инвестират, както споменаха колегите. Не, тези пари не се инвестират, те се изразходват. Те няма да имат друга възвръщаемост, освен грижата за хората. И тази грижа за хората трябва да бъде на абсолютно всяко едно място – не само на жълтите плочки в София, но и до всяко населено място, в най-затънтения край на нашата страна. Благодаря.
Благодаря. Има ли реплика към господин Дренчев. Няма реплики. Заповядайте за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Тъй като днес гледаме на първо четене Закона за бюджета на Здравноосигурителната каса, моето изказване ще бъде относно философията на този бюджет, защото въпреки заложеното увеличение на разходната част с 604 млн. лв., без структурна реформа ние няма как да задоволим наистина хората, ползватели на здравни услуги, и хората, работещи за тази здравна услуга, да има достъпна и качествена здравна помощ в Република България. Говорим за калия – това се сещам от колегата. За жалост, няма калий в болничните отделения. Жизненоважен електролит, колега! Трябваше това да помислите като управляваща партия – извинявам се за отклонението. Ще продължа с философията на Закона. Има неща, които първо трябва да променим като организация, като структура, за да правим тези реформи. 49,8% болнична помощ, първенци в Европа по болнични разходи, увеличаваме с 3,4% за тази календарна година! Как ще го оправим това нещо без структурни реформи?! Има много въпроси, които като работещ в болнична структура си задавам всеки ден, и колегите ме питат: какво става с ковидните пари, до месец април ли ще бъдат. Това е относно философията на Закона и е наистина належащо. Ние не сме приели Закона за бюджета на Здравноосигурителната каса, а говорим за актуализацията на бюджета през месец юни! Това също са въпроси относно философията на този бюджет. И ако трябва с регулативен стандарт или в бюджета да бъде записано 2,2 милиона хоспитализации! Как определихме от предходната година, че 2021 г. са 1,7 хоспитализациите?! Сега изведнъж 2,2?! Аз мисля, че за да подобрим качеството на лечебната дейност, трябва да обърнем пирамидата, трябва наистина да остойностим правилно клиничните пътеки, да направим наистина една реформа в броя на хоспитализациите, защото знаем много добре, че количеството не значи качество. Затова като управляващи Ви моля – или по-скоро между първо и второ четене, тези неща да ги прецизирате. Защото, да, Вие ще гласувате този бюджет, въпросът е системата на болничното здравеопазване къде е в тази сметка, която Вие си правите? Областни болници, оставени на произвола, макар че всички са с над 51% държавно участие! Сутринта слушам: в Областна болница – Пазарджик, няма места за ковидно болни, в Областна болница – Пазарджик, са запълнени всичките легла за инсултно болни, а в същото време имаме ограничения на плановия прием, индикативните стандарти не могат да бъдат изпълнени, болниците не получават достатъчно средства и се въртим в един порочен кръг! И затова аз ако трябва да определя този бюджет какъв ще бъде – ще бъде рестриктивен, 85% от НУР-овете – това колегите, които работят в здравеопазването, знаят какво значи, ще бъдат изплатени. Закъсване на болници, които са структуроопределящи за нашата страна. Втората ми оценка за този бюджет – преходен до юни. Едва ли има друга държава, която да може да каже: ние приемаме бюджет до юни, а след това ще правим актуализация. Трябваше да е направена много добре рамката, много добре сметката, за да може това да бъде бюджет за цялата година. И следващата ми оценка за този бюджет – големите харчове след юни. Аз не знам какво ще се случва след юни? Може би Вие като управляващи трябва да дадете тази оценка и наистина обществото да знае имаме ли здравна реформа, този бюджет дали ще бъде реалистичен и дали наистина ще задоволи това достъпно и качествено здравеопазване в нашата страна.
Благодаря Ви, господин Събев. Реплики към Красимир Събев има ли? Няма. Петър Петров, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! На мен лично ми беше трудно да разсъждавам върху предложения бюджет на Здравната каса за 2022 г., при положение че не съм видял Отчет на Касата за 2021 г. и при положение че дори, ако не ме лъже паметта, не сме разгледали Отчета на НЗОК и за 2020 г. Говорим за промяна! Каква е промяната, при положение че – като гледам последните две години, постоянно увеличаваме бюджета на Касата с едни 700 милиона на година и всички виждаме, че няма ефект от това нещо?! За 2020 г. – 4 милиарда и 750 милиона, за 2021 г. – 5 милиарда и 340 милиона, и предложения бюджет за тази година – малко над 6 млрд. и 50 млн. лв. Говорим, че ще променим нещата, не разбирам как ще ги променим! Но все пак да си поговорим малко по отношение на предложения бюджет за 2022 г., да си поговорим за лечение, за лечение на деца, за скъпоструващо лечение на деца. Виждам, че по проектобюджета сумите за лечение на деца са увеличени от 14 милиона общо на 37 милиона. Отначало това е добре, но тъй като не видях Отчета за 2021 г., гледах Отчета на Касата за 2020 г. Там са разгледани общо 1453 преписки – 61, за съжаление, са били прекратени. Тъжно ми е да предположа защо не са дочакали отпускането на парите за лечение децата. Аз жестоко се съмнявам, че в България само 1453 деца имат нужда от заплащане на разходите за лечение, за които управляващата коалиция е отделила 37 млн. лв. Жестоко се съмнявам, че критериите са такива, че са достъпни и позволяват на всяко дете, което има нужда от лечение, от скъпоструващо лечение или трансплантация в чужбина, да кандидатства за заплащане от Касата, да кандидатства, повтарям Ви, за тези 37 млн. лв. Те ми се струват крайно недостатъчни. Знаете ли защо? Защото си погледнах телефона да видя напоследък колко DMS-а съм пуснал и ми стана тъжно. Затова считам, че следва да се направят няколко стъпки. На първо място, в този бюджет от 37 млн. лв. за лечението на деца, за скъпоструващо лечение на деца, да бъде увеличен. На следващо място, трябва да бъде направено така, че критериите, по които децата кандидатстват за лечение, да са много по-занижени, сроковете за разглеждане на преписките да са много по-къси, така че да не се налага, когато евентуално стигне дотук и Отчетът на Касата и за 2021 г., да не се налага да чета вътре, че отново 61 преписки например, не дай си боже, са били прекратени. Познайте защо?! Откъде биха дошли парите по този бюджет? Гледах другите пера. Виждам, че, докато парите за стандартните ваксини по имунизационния календар – и за 2021 г., и сега предложените за 2022 г., са в едни и същ размер, а именно 6 млн. 700 хил. лв., то виждам едно ново перо в проектобюджета за 2022 г. – 110 млн. лв., които са описани като „заплащане на медицински разходи по правилата за координация между системите за социална сигурност и за ваксиниране срещу COVID-19“. От тази неясна формулировка аз не разбирам защо тези две различни дейности – поне според мен, не са описани подробно и по пера отделно. Така в мен остава усещането като гражданин, че ние данъкоплатците ще заплатим тази година едни 110 млн. лв. за ваксиниране срещу COVID-19. Защо го правим това нещо?! Знаете ли, че това са една седма от парите, с които само увеличавате бюджета в сравнение с миналата година! От друга страна, виждам, че резервите, заложени в бюджета, са 174 млн. лв. Увеличени са с 24 милиона спрямо миналата година! За съжаление, все още нямаме Отчет за 2021 г. Не разбирам тогава изхарчени ли са, или не са, но поне от Отчета за 2020 г., доколкото го прегледах, видях, че целият бюджет на Касата има преразход, даже 5 млн. лв. Не знам колко ще е, ако има за 2021 г.! Но от тези резерви, които са 174 млн. лв., моля Ви – и ще направим и предложенията между двете четения, да се увеличат парите за лечението на деца, да са много повече от тези 37 млн. лв. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. Реплики към Петър Петров? За реплика ли сте? Заповядайте, господин Сабрутев, за реплика към Петър Петров.
Благодаря, господин Председател. Господин Петров, нямах намерение да взимам реплика, но тъй като градите Вашата политика върху смъртта на деца с тежки заболявания, просто искам да кажа, че това е наистина много грозно и гадно, не звучи добре отстрани. Истината е, че средствата за лечение на децата са повишени над два пъти в този бюджет, допълнително в бюджета са предвидени 20 млн. лв. за стартиране изграждането на детска болница. Говорейки за детска грижа, имаме го предвид. Моля, не правете политика върху децата!
Благодаря, господин Сабрутев. Друга реплика? Настимир Ананиев – втора реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Петров, темата е много важна и по начина, по който я поставяте, мисля, че задавате доста коректни въпроси. Съгласен съм и с колегата Сабрутев, че не трябва да се прави политика от самата теза, трябва да се ускорят процедурите със сигурност относно такива случаи. Но имайки предвид до момента каква е била сумата, може би трябва да си зададем въпроса защо до момента е била такава сумата? Също така да си поставим и цел, не въпроса да има пари, а да могат все пак и да бъдат изхарчени. А относно коментара Ви, свързан с парите, които са заложени – 110 милиона. Ако не се бъркам, това са по договори, свързани с ваксините, закупени от ГЕРБ, с които има ангажименти и трябва да се изплащат в годините. След като държавата е поела такива ангажименти, ние трябва да ги изпълняваме! Така че нека да не обвързваме някак политическото говорене с много важната тема. Аз лично бих подкрепил разумни предложения в тази посока, но да не развяваме някакво знаме на политика, когато става дума за такива теми. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Ананиев. Трета реплика дали има? Няма. Заповядайте за дуплика, господин Петров.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Сабрутев, ще Ви помоля, когато обсъждаме бюджета на Касата, да говорим само за бюджета на Касата, а не за бюджета на Министерството, защото предвидените разходи за строеж на болница не са в бюджета на Касата, така че придържайте се към предмета. И да Ви кажа нещо. Аз съм политик и ще си градя политиката според вижданията ми, които касаят лечението на българския народ, включително и на децата. Затова съм призовал за повече пари – да има повече пари в бюджета за 2022 г., при положение че е неясно колко пари са изхарчени за 2021 г. И Ви моля да има повече пари в тази насока! Не искам да коментирам повече темата, че ми е гадно просто. Благодаря.
Благодаря, господин Петров. Други изказвания? Стоян Таслаков? Господин Таслаков, имайте предвид, че Вашата група има минимално оставащо време. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, има някои много притеснителни цифри в този бюджет – 267 милиона за закупуване на допълнителни количества за ваксини, при положение че хиляди ваксини стоят в складовете, при положение че ги даряваме на Африка, Босна и Херцеговина, а и не знам къде другаде – 267 милиона! [[Шум и реплики.]] Събираме капачки за деца, за тяхното лечение, но ваксини има! Плащаме такси при лекари. Когато влезем в болницата, плащаме памук, плащаме бинта, плащаме леглото, но ваксини има! Плащаме, когато ни се разболее дете, поне 100 лв., за антибиотици, сиропчета, кремчета и така нататък.
Времето, господин Таслаков!
Добре, свършвам. Знаете ли, че в другите държави поне за децата лекарствата са поети? Но тук един родител е принуден от 700 лв. заплата да дава 100 лв. само ако му се разболее едно дете. Затова ние предлагаме тези 267 милиона за закупуване на ваксини да ги спестим от бюджета. Който иска, може да си купи ваксина. Благодаря.
Благодаря. Реплики? Други изказвания има ли? Заповядайте, Професоре.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Днес обсъждаме бюджета на Националната здравноосигурителна каса и за първи път по спомени, които аз имам, ясни – представителят, който трябва да го защити, е Министерството на здравеопазването като вносител – за първи път министър отсъства от парламента, когато се гласува може би основният закон в сектор „Здравеопазване“.
Не е за първи път!
Нека да кажем, че в този закон се дават повече средства за здраве – близо 600 млн. лв. Но също така трябва да кажем, че повече средства не означава нито по-добро бъдеще, нито по-добро лечение, нито пък по-добри грижи за хората. Бяха казани много неща, че бюджетът е копи-пейст. Да, структурата на бюджета е копи-пейст, ето това се вижда [[показва го]]и не са мои думи, а са думи на Фискалния съвет на България. Структурата на бюджета на Националната здравноосигурителна каса, уважаеми дами и господа управляващи, е абсолютно същата. Относителните числа в нея като проценти – между извънболнична помощ, МДД, СИМП, ПИМП, лекарствени продукти, дентална помощ са едни и същи като отношения. Всичко това ме кара да мисля, че Вие сте преписали много добре нашия бюджет [[възгласи: „Еее!“ от „Продължаваме Промяната“]]и сега се готвите да правите някакви реформи. Сега ще направя едно лирическо отклонение, свързано с нещо много лошо, което се случи и беше огласено от медиите. Ще Ви припомня за плана Петков. Планът Петков имаше за цел да следи интензивните и реанимационните легла в Република България, да дава предвидимост, да гарантира живота и здравето на всеки български гражданин, да не остават хора извън лечебните заведения. Днес по една от националните телевизии излезе информация, че жена на 58 години е обикаляла с линейка из София и в четири лечебни заведения тя не е успяла да намери легло. Сега ще прочета нещо от тази дописка: „Жената е взета със Спешна помощ от вкъщи, като линейката бързо пристига. Лекарката вижда състоянието на жената и казва, че веднага трябва да тръгнат. Първо се отправят към „Пирогов“ – оттам са върнати с обяснението, че няма места. Линейката се отправя към ВМА, но и там им казали, че няма места. След това отиват в „Токуда“, като оттам излязъл доктор, който констатирал, че жената е за реанимация и в тази болница обаче нямало места. Четвъртата болница, в която отиват, е „Света Анна“. Пак излязъл доктор, пак констатирал, че е за реанимация, но и оттам казали, че няма места.“ Уважаеми дами и господа управляващи, това е белег на Вашия провал, това е белег на провала на плана Петков в системата на българското здравеопазване. Нещо, което толкова много защитавахте, че ще следите реанимационните легла, а сега не можем да намерим реанимационно легло за една умираща 58-годишна жена. Това е продукт на Вашия експертен потенциал в системата на здравеопазването. И сега конкретно върху бюджета на Националната здравноосигурителна каса. Сумите за дейности на здравноосигурените лица, включващи интензивно лечение, комплексно диспансерно наблюдение при пациенти с психиатрични заболявания, кожно-венерически заболявания и здравноосигурени жени по чл. 82, са обединени в един и същи ред, но числата са същите като миналата година. Абсолютно същите! Тези средства се и заплащат от Министерството на здравеопазването чрез трансфер. В условията на инфлация да се оставят същите цени и дейности, като не се отчете ръстът на всички материали и консумативи, означава предизвестен дефицит за лечебните заведения, които ги осъществяват. При ковид пандемия да се оставят недофинансирани дейностите по интензивно лечение на неосигурени е нелогично и опасно. Отново управляващите остават слепи и глухи за проблемите на болничното здравеопазване. Браво за увеличението на средствата в ПИМП – първичната извънболнична медицинска помощ! Въпросителните обаче са повече от предложените милиони. Как това ще се претвори конкретно в повече и по-добри здравни услуги за здравноосигурените? Как? Ще се подобри ли достъпът до първична извънболнична медицинска помощ? Все още остава неясна идеята за финансиране на практиките по здравни грижи. За да се реализира, трябва да се договори в Националния рамков договор. Иновативна е идеята Българският лекарски съюз да преговаря за дейности, касаещи членове на друга съсловна организация. По отношение на изпълнението и на заплащането на изпълнени електронни предписания за лекарствени продукти за домашно лечение, чието ниво на заплащане е сто на сто. Как е изчислена тази сума? Кой сметна, че тази рецепта в домашни условия струва толкова? И това пример за лобизъм ли е, или не е пример за лобизъм в бюджета на Националната здравноосигурителна каса? Каква е идеята за обособяване на отделен ред на лекарствени продукти с годишен разход, равен или по-висок от прага на ефективност на разходите – три пъти брутният вътрешен продукт на човек от населението? Тези продукти ще участват ли в механизма, гарантиращ предвидимост и устойчивост на Закона, на НЗОК по чл. 45 от ЗЗО? Ще се дават ли допълнителни отстъпки за тях? В чл. 4 от Закона е отпаднала ал. 5: „Надзорният съвет на НЗОК при условия на извънредно положение, съответно на извънредна епидемична обстановка може да определи за изпълнители на болнична медицинска помощ, осигуряващи комплексно интензивно лечение на пациенти с COVID, увеличен размер на стойностите на разходите по ал. 1, т. 1, б. „б“ по критерии и ред, посочени в Методиката по чл. 344, ал. 1 от НРД за медицинските дейности“. Тази алинея позволяваше да се осигури допълнително финансиране на структуроопределящи болници с най голямо натоварване при справяне с пандемията. Да, ние това ще го внесем между първо и второ четене, но не е логично, уважаеми господа от управляващата коалиция, в условия на пандемия да лишавате от възможността Надзорът да разпределя допълнителни средства по тази методика към болниците, които имат нужда от това. Отново се отлага за втората половина на годината заплащането на помощните средства, приспособленията, съоръженията и медицинските изделия за хората с увреждания. Може да се каже, че Вие категорично не спазвате това, което обещахте – имахте много заявки в сферата с представители на „Системата ни убива“. Защо това не се случва? И накрая бих искал да Ви прочета няколко неща от Вашата програма в сектор „Здравеопазване“ и да Ви кажа, че нито едно от тях го няма в бюджета в сектор „Здравеопазване“ – нито в бюджета на Националната здравноосигурителна каса, нито в бюджета на Министерството на здравеопазването. Първо. „Активен контрол и прекратяване на порочните практики при разходите за здравеопазване.“ Къде в този бюджет виждаме повече средства за контрол? Как? Ето я Вашата програма – първа точка. [[Показва.]] Първа точка от Вашата програма – липсва, претворена в този бюджет. Предизборни обещания, изборни обещания. Отново казахте тук от трибуната, че ще заложите на контрола. Как ще заложите на контрола? Второ. „В малките населени места да работят квалифицирани лекари с висококачествена апаратура.“ Как? Втора точка от Вашата програма! Отново остава в сферата на предизборните обещания. Няма го и това! Трето. „По-лесен достъп и подходящо лечение на българските пациенти с безопасни лекарствени продукти и подходящи клинични пътеки чрез качествено измерване и контрол на ефектите от предписаното лечение. В средносрочен план замяна на клиничните пътеки с диагностично свързани групи.“ Трета точка. [[Реплика от народния представител Иван Ченчев.]] Ами не знам, Вашата ли чета, тяхната ли чета?! Пише „Продължаваме Промяната“. [[Смях от ГЕРБ-СДС.]] Уважаеми господа от „Продължаваме Промяната“! [[Продължаващи реплики от народния представител Иван Ченчев.]] Не знам какво значи „средносрочен план“! Знам само, че гласуваме бюджета на НЗОК за 2022 г. Вземете, променете заглавието на този бюджет. Той е бюджет за второто тримесечие, защото за първото тримесечие гласувахме нашият бюджет да продължи от миналата година. Сега гласуваме бюджета за второто тримесечие на 2022 г. Продължавам с Вашата програма. „Развитие на доболничната помощ, профилактика, скрининг, лечение на масови заболявания, въвеждане на качествени и достъпни програми за превенция и ранна диагностика.“ Къде са тези програми бе, хора? И тях ги няма – има ги само в програмата Ви! Давате пари в доболничната помощ, а няма нищо разписано от тези – ранна диагностика, превенция и така нататък. Обещания се леят едно след друго. Да продължим напред. „Намаляване на преките плащания от страна на пациентите за здравни услуги.“ „Ни дума, ни вопъл, ни стон“ в бюджета по този въпрос. Как ги намалявате? Като увеличавате броя на хоспитализациите на 2 млн. и 200 хиляди, запазвате цените на клиничните пътеки, болниците получават по-малко и те ще искат да се доплаща?! За да проявя малко повече експертност, да кажа, че доплащанията не са само под масата. Голяма част от доплащанията са регламентирани – те са регламентирани в Наредбата за достъп и така нататък. Поне регламентираните доплащания да бяхте променили под някаква форма, така както сте го написали. [[Реплики от „Продължаваме Промяната“: „Времето!“]] Свършвам. Последна точка. „Дългосрочни здравни грижи и изграждане на подкрепяща среда за хората с увреждания и уязвимите групи от населението.“ Нищо и по тази тема. Тоест цялата Ви програма в сектор „Здравеопазване“, която сте написали, не само че няма да се спазва, тя няма и да се случи. Затова за нас този бюджет е бюджет на измамата и нашата парламентарна група категорично няма да го подкрепи. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, Професоре. Реплики? Добре, Настимир Ананиев, Антон Тонев и господин Лачовски също за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Господин Ангелов, къде сте, а ето Ви тук. Що е туй срам и има ли почва у нас? [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“, шум и реплики: „Еее!“ от ГЕРБ-СДС.]] Срам е лично преживяване, афект, емоция, възприятие, състояние, предизвикано от субективна или обективна ниска оценка на собственото си поведение в дадена обективна ситуация. Да си бил министър на здравето, да излизаш и да се опитваш да критикуваш нещо, което тепърва започва, а си имал възможност да го оправиш и да вземеш конкретни действия, да оставяш една система в състоянието, в което е оставена, всъщност – едни болници, които са пред закриване – без оборудване, без кадри, и да излизаш, и да имаш… Да беше излязъл някой друг от ГЕРБ! А най ми хареса, когато говорите за контрол и питате как? Бивш министър не знае как се прилага контрол. Сега ще видите как се прилага контрол, след като не знаете! [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“, шум, реплики, смях от ГЕРБ-СДС.]] Втората реплика е на Валери Лъчовски. Господин Лъчовски, Вашата група има 20 секунди. [[Уточнения встрани от микрофоните.]] Добре. Друга реплика? Георги Свиленски, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Уважаеми господин Ангелов, наистина лицемерието от Ваша страна продължава. Колегата беше прав. Да си бил министър, да си управлявал този сектор и сега да заставаш от тази трибуна и да даваш оценки, малко не е коректно. Десет минути ни занимавахте, че това бил Вашият бюджет, че не бил бюджет на промяната, че не бил бюджет на растежа, че е копи-пейст, показвахте таблици тук преди малко, и накрая завършихте: „Това е бюджетът на измамата.“ [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България“.]] Вие четири години – 12 години сте управлявали България с измама, от които Вие две като министър. Питате къде е министърът? Тук 12 години на тези столове никой не сядаше бе, господин Ангелов. [[Реплики: „Не е вярно!“ от ГЕРБ-СДС, ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Така че недейте да давате оценки къде е министърът! Ето го професор Салчев, господин Йорданов, има представители на Министерството – ако имате въпроси, питайте ги. Между другото, като бях като Вас млад депутат, преди седем-осем години, като се чудех какво да кажа, и аз четях програмата на управляващите. Това правите и Вие. Четете, ама защо? То се чете, когато свърши годината, какво е обещано и какво не е направено. Сега дайте шанс да се случи и накрая на годината излезте тук и кажете: казахте първо, второ, трето, четвърто – не сте извършили първо, второ, трето, четвърто, което мога да го кажа за Вашето управление, разбира се, когато се разглежда бюджетът. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България“.]]
Благодаря, господин Свиленски. Има ли трета реплика към Костадин Ангелов? Няма. Заповядайте за дуплика, Професоре.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Сега, господин Ананиев, да Ви отговарям – трябва да започнем да четем за ниво на самооценка и така нататък – няма време да си водим такива лекции от трибуната на Народното събрание. Когато говорим за думата „срам“, някак си си спомням един такъв момент от преддверието на Народното събрание, но всички тук в тази зала си го спомнят. Срамът е наистина много лично качество, но нямам от какво да се срамувам, тъй като винаги съм бил последователен в убежденията си, в действията си и в мислите си за разлика от Вас, който си променяте политическите окраски, мисли, действия и така нататък. Това е характерно за друг тип система на поведение. По отношение на колегите от БСП – ами бюджет на измамата е, защото, когато ние сме го предлагали, не сме обещавали ето тези написани неща в „Продължаваме Промяната“. [[Народният представител Костадин Ангелов показва документи.]] Ние това не сме го обещавали. Ние сме обещавали реалистични неща и не сме оставяли българските граждани измамени. Така че съжалявам много. За пореден път се опитвате да браните бюджета като Матросов на амбразурата, но някак си нещата не се получават по най-добрия начин за бюджета. Благодаря Ви.
Благодаря, Професоре. Професор Михайлов за изказване. Колеги, ще дам почивка след приключване на гласуването, тъй като дебатът върви към приключване.
Благодаря Ви, господин Председателстващ. В тази сериозна тема и аз ще започна като професор Ангелов с едно лирично отклонение. Прав е Георги Свиленски, професор Ангелов. Навремето Вашата парламентарна група мълчеше, както казват Илф и Петров, като архиерей на прием по време на обсъждането на бюджета. Ние си изчерпахме времето и тогава ставаше нейният председател, теглеше едно пламенно клиширано слово, удряше картата, имаше бурни ръкопляскания, но ние не можехме да отговорим. Не можехме да отговорим. Сега се получи обратното положение. Останахте без минути да може да репликирате и затова аз ще си позволя да кажа няколко неща като лирично отклонение, за да си го спомнят българските граждани, които в момента гледат по Втори канал, както определи уважаваното народно представителство. Професор Ангелов, когато започнете да говорите, че сте обещавали реалистични неща, хайде да си припомним 2017 г., какво обещахте Вие на българската нация?
Аз нищо не съм обещавал.
Обеща партията, която Вие представлявате. Електронно здравеопазване. Сбъдна ли се, професор Ангелов, 2021 г.? Нито на йота. Нито на йота! [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България“.]] Обещахте детска болница. Сбъдна ли се, професор Ангелов? Нито на йота. [[Шум, реплики, ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България“.]] Обещахте болница в Ямбол. Сбъдна ли се, професор Ангелов? Не се сбъдна. [[Шум, реплики, ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България“.]] Колегата, който стои до Вас, обещаваше – той каза: слава богу, че той е последователен и изключителен финансист и сега го казва отново на съвещание на Бюджетната комисия, че системата е болна, тогава каза той, а сега каза, че клиничните пътеки са изчерпан начин на финансиране. Както казвахте, че системата е болна, правихте помпозни съвещания в НДК, всички ги помним, които сме специалисти по здравеопазване, от които нищо не произлезе, професор Ангелов. Нищо не произлезе! Тоест да говорим, че сме обещавали нещо реалистично и сме го изпълнили – нищо от това, което сте обещали, не се е случило, и то се вижда всеки ден в разбитото българско здравеопазване. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България“.]] Затова си позволявам да Ви го кажа като на колега, и Ви го казаха и други колеги тук, използвайки удачния пример – поздравявам доктор Симидчиев за клиничния пример, ако започнем с гръм и трясък да променяме системата… Вие казвате, госпожо Атанасова, обръщам се към Вас, Вие говорите непрекъснато, че нямаме програма. А тук Вашият колега професор Ангелов излиза и цитира програма. И други Ваши колеги цитират програма за управление. Програма има. Това е коалиционното споразумение. Тази програма ще се изпълни в рамките на обозримите срокове, а не в рамките на 100 дни, които не са изтекли още, изтекли са 40 дни от управлението на правителството, и Вие искате философия, действия за промяна. Всичко това, което не може да се случи в рамките не на 40 дни, а на шест месеца, тъй като много пъти Ваши представители непрекъснато говореха, че системата е много консервативна, че трябва да се пипа внимателно. Сега на контрактните неща, които Вие имате като критика. По отношение DRG и на замяната им – действително в нашата програма е записано, че клиничните пътеки постепенно ще отпаднат като начин на финансиране и ще бъдат въведени нови, не казваме какви – по-оптимални. За тази цел обаче трябва да се извърши пълна оценка на дейността на здравната система, на всички интервенции в нея и на всички дейности на медицинските служители в нея. Това Ви предлагахме 2017 г., 2018 г. Тук Ваш колега каза, че системата е надпартийна. Кой предложи първи надпартиен консенсус по здравеопазването? Нашата политически сила! И то тук, на брифинг в коридорите на Народното събрание. Нищо от това не се прие. Вие говорите, че това трябва да бъде разговор между всички политически сили. Ами ние се опитвахме да говорим с Вас четири, пет години. Нищо от този разговор не се получаваше. Искате ли да Ви припомня още нещо тук за неудоволствие на залата, понеже колегите говореха за детско здравеопазване. Когато ставаше дума за Закона за лекарствените средства, който променихте, ние предложихме да няма ограничения за лицата, които са навършили 18 години и са започнали лечение, и след това, ако са се разболели един ден по-късно от 18 години, да могат да бъдат лекувани и държавата да заплаща техните иновативни средства. Имате ли представа като лекар каква разлика е за една майка, ако детето ѝ е на 17 години и осем месеца, или на 18 години и един ден? Вие не допуснахте това! И сега говорим за грижа за децата?! Като бюджетът сега е увеличен два пъти за лечение в чужбина. Да се говори е съвсем несериозно обаче, че условията трябва да бъдат опростени и решенията бързи. Ами тогава да кажем: пациентът е болен, да го лекуваме в чужбина. Не. Като професионалист Ви казвам: това са много сериозни въпроси, които трябва да бъдат много внимателно оценявани, и то от компетентни специалисти, а не с политическо говорене. На следващо място, когато говорим за изпълняване на мерките по Програмата и това, което Вие казвате: „Превенция и контрол“. Превенцията и контролът, колеги, се осъществява преди всичко от цялата здравна система с политиката на Министерството на здравеопазването. Тя е заложила в своя бюджет, но днес не го коментираме, увеличаване на средствата за превенция и контрол. Това беше част от нашата програма. Ние го изпълняваме и тепърва ще го разгръщаме, защото действително проблемът за превенцията и за контрола е много важен особено върху социалнозначимите заболявания. Когато говорим за контрол на системата като цяло – тук е професор Салчев и аз помня неговите думи, но те са следствие на Вашите действия години наред назад. Той казваше пред всички нас, че Националната здравноосигурителна каса има твърде малко механизми – така ли беше, професор Салчев – за контрол върху дейността на болниците. Вие казахте два механизма само. Два. Нали така беше? Тук сте. Може да го потвърдите. Е, тези, които управляваха българското здравеопазване, създадоха словом и цифром два механизма за контрол. Искам да Ви кажа нещо. Никой не е говорил тук от управляващите, че ще достигнат хоспитализации 2 милиона и 200 хиляди. Никой такова нещо не е говорил. Това се дискутираше в Комисията по здравеопазването. Също така обаче искам да обърна внимание на тези, които си мислят, че ние не разбираме за какво става сума. Бетонирането на клиничните пътеки няма да бъде позволено чрез някои промени в Националния рамков договор – гарантирам Ви това, каквито тенденции наблюдавам от изказванията на отделни специалисти в областта на здравеопазването. Напротив, ние се стремим чрез този бюджет, засега като тенденция, да пребалансираме, което ни се каза и от Световна банка, и от всички институции – от всички институции, в направление доболнична помощ. Колкото до надплащанията – четири години Световната банка говореше на управляващите в България, че нивото на надплащане от страна на нацията е твърде високо, което говори буквално за финансова зависимост, и надвишава далеч 25%. Вие искате за два месеца да го свалим на необходимите под 20%. Не е възможно. Със стойностите, със сегашните възможности на разнебитеното българско здравеопазване да поискате да има 100% реимбусируемост на огромни групи от социални заболявания – това ще вкара Касата в изключително тежка турбуленция. И тези неща трябва много внимателно да се преценяват. Има много проблеми със социалнозначими заболявания – позволявам си да кажа: не е само хипертонията, има и други. Но ние трябва да вървим крачка по крачка, стъпка по стъпка напред в осъществяването на нашата Програма, която Вие днес заявихте, че има – аз съм доволен от това, понеже много пъти си говорим, че няма такава програма. Благодарейки Ви, искам да пожелая успех на коалицията в бюджета за Националната здравноосигурителна каса. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“ и „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, Професоре. [[Народният представител Костадин Ангелов иска думата за лично обяснение.]] С какво се засегнахте, Професоре? [[Реплики.]] От кое? Чакайте професор Ангелов да каже как е засегнат. [[Уточнения между председателя и народния представител Костадин Ангелов.]]
Уважаеми господин Председател! Уважаеми професор Михайлов, казахте три неща, които не са верни. По отношение на електронното здравеопазване искам да кажа, че от девет компонента, които включва системата на електронното здравеопазване, шест компонента в края на 2021 г. бяха готови, включващи електронната рецепта, медицинското направление и така нататък. По отношение на детската болница Вие сте предвидили 20 милиона в бюджета на Министерството на здравеопазването, които да платите по договора, който е сключен от нас, за дострояването на детската болница. Договорът действа, така и не го прекратихте, само неверни приказки от парламентарната трибуна!
Времето!
Приключвам. По отношение на болницата в Ямбол – парите са осигурени от нашето правителство, процедурите са стартирани по наше време, сега свърши класирането. Искам да кажа, че цената, на която в момента приключи, е трикратно по-висока от планираната от нас цена. Това вероятно наистина е промяната! [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви. Заповядайте за реплика, Докторе – една минута.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин професор Михайлов! С цялото ми уважение към Вас, Вие се заразихте вероятно от моя плам и произнесохте тук едно тронно слово, на което могат да се възхитят младите колеги, но не и опитни като нас. [[Ръкопляскания от ДПС.]] На следващо място, господин Професоре, ще видим здравните индикатори в края на годината, защото всичко, което казахте, беше в посока на това – „ще направим това, ще се случи някога във времето“. Ще видим! Ще видим здравните индикатори – дали ще се подобри общата смъртност, дали ще се подобри детската смъртност, средната продължителност на живота и така нататък. Но основното, за което пожелах реплика, е това, че Вие казахте, че ние не сме били последователни в критиките си. Ние критикувахме, много добре знаете, и бюджета на ГЕРБ, критикуваме сега и бюджета на управляващата коалиция. Само че странно защо при Вас се прояви тази метаморфоза?! Защо изведнъж променихте своята позиция? От критикари на бюджета на Националната здравноосигурителна каса може би станахте политкоректни и сега подкрепяте бюджета на Вашата управляваща коалиция?! [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодарим, господин Адемов. Няма трета реплика. Дуплика на професор Михайлов.
Благодаря Ви, господин Председателстващ! Благодаря на колегите, независимо че смея да коментирам, че тук една от репликите беше в нарушение на Правилника – при свършено време. Но, уважаеми професор Ангелов, ние изобщо не продължаваме Вашата програма за строеж на детската национална болница. На мен ми е неудобно да си спомня тук в залата миналата година, когато се изнесоха данните, че обектът, който е финансиран и сега се разследва това финансиране с 10 млн. лв., го няма в ПУП. Този, да не казвам точната дума, ръждясал строеж, има една много точна дума за него, и това малко прилича наистина, неговото финансиране, което е реализирано, и Вие казвате, че нещо става. Какво е станало, къде има строеж? Нищо не се е случило! То прилича много на историята с автомагистралите. [[Шум и реплики.]] Прилича на историята с автомагистралите. Моля Ви се, за болницата в Ямбол – там също нищо не се е случило. Сега се получава това финансиране. Иначе само приказки имаше всяка година, имаше възмущение на колегите от региона – едно много тежко състояние. Вие го описахте много драматично в Комисията даже. А за електронното здравеопазване, хайде, докарайте ги до шест. Казахте две, които бяха абсолютно недовършени и нескопосани е точната дума, невъзможни за употреба. Нали знаете колко се употребяват електронните рецепти в момента и колко усилия се прилагат сега от управляващата коалиция, за да могат всички форми на електронни рецепти да влязат?! Това по отношение на Вашите бележки, благодаря Ви. Сега, доктор Адемов, аз не съм имал претенции да правя тронно слово, защото не сме в тронната зала, нали, в залата на Народното събрание сме. Но искам да Ви кажа, че това, което кара нашата политическа партия да подкрепя този бюджет, е че бюджетът набелязва тенденции на промяна във финансирането на Националната здравноосигурителна каса. Има тенденции, няма как да приеме никой от нас, че бюджетът е това, което Вие говорите – копи-пейст. Но на мен ми прави впечатление, понеже се обвиняваме сега кой какъв е критикар и как се случват нещата, и какво ще се случи, има две поговорки: „Пилците се броят наесен“, за която Вие пледирате пламенно, другата е: „Денят се познава от сутринта.“ Позволете ни да посочим сутринта като начало на нещо ново и да вярваме в нея. Благодаря. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря, Професоре. Други изказвания не виждам. Прекратявам дискусията. Преминаваме към гласуване – първо гласуване на Законопроект за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г., № 47-202-01-8, внесен от Министерския съвет на 2 февруари 2022 г. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов?
Против.
Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев?
Против.
И Христо Иванов тук ли е? Няма го. Гласували 212 народни представители в залата и 7 онлайн – общо 219: за са 124 в залата и 5 онлайн – 129, против 88 в залата и 2 онлайн – общо 90, въздържали се няма. Предложението е прието. [[Ръкопляскания.]] За обяснение на отрицателен вот? Заповядайте. [[Шум.]] Моля по-тихо, за да чуем обяснението на господин Лачовски.
Господин Председател, уважаеми колеги! Аз гласувах против бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г. Защо? Защото пропуснахме нещо много важно, а това е именно общинското здравеопазване в нашата страна. Знаете в момента в какво състояние се намират общинските болници и невъзможността те да платят своите високи сметки за ток. С решението, което взе Надзорният съвет на Здравноосигурителната каса за изплащане на 85% по неблагоприятни условия на работа, допълнително създаде дискомфорт за общинското здравеопазване. И когато ние имахме лъч надежда в бюджета за 2022 г. на Националната здравноосигурителна каса, ние видяхме, че в графа „Разходи за болнична помощ“ средствата са напълно недостатъчни. И, уважаеми управляващи, когато говорите за фалиране на болници, знайте, че първите болници, ако продължавате така да работите, които ще фалират, ще бъдат общинските болници в България и това ще тежи на Вашата съвест. И, уважаеми колеги управляващи, когато говорите за нерегламентирани хоспитализации, знайте едно – в момента именно неадекватните решения, които взимате, тласкат болниците да го правят – за да оцелеят го правят. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодарим, господин Лачовски. Други желаещи за обяснение на отрицателен вот? Няма. Обявявам почивка 30 минути. [[След почивката.]]
Колеги, възобновявам заседанието. Преминаваме към точка втора: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА БЮДЖЕТА НА ДЪРЖАВНОТО ОБЩЕСТВЕНО ОСИГУРЯВАНЕ ЗА 2022 Г. Постъпил е Доклад от Комисията по бюджет и финанси относно Законопроект за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г., № № 47-202-01-6, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. Заповядайте за процедура, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Правя процедурно предложение съгласно чл. 79, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание срокът на Закона за Националната здравноосигурителна каса за предложения между първо и второ гласуване да бъде пет дни. Благодаря.
Благодаря. Обратно становище има ли? Няма. Преминаваме към гласуване на процедурното предложение на Любомир Каримански. Колегите онлайн. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Христо Иванов? Отменям гласуването. Ще продължим с точка втора – Законопроект за бюджета на държавното обществено осигуряване. По точка втора има внесени два доклада – Доклад на Комисията по бюджет и финанси относно Законопроект за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г., внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г., и от Комисията по труда, социалната и демографската политика има Доклад по Законопроекта. Заповядайте, господин Сабрутев, да ни представите Доклада. Ще гласуваме и допуск до залата на управителя на Националния осигурителен институт преди да започне дискусията.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г., № 47-202-01-6, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. На заседание, проведено на 4 януари 2022 г., Комисията по бюджет и финанси обсъди Законопроекта за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г. На заседанието присъстваха: Асен Василев – заместник министър-председател по еврофондовете и министър на финансите; Георги Гьоков – министър на труда и социалната политика; Ивайло Иванов – управител на Националния осигурителен институт, представители на синдикатите и работодателските организации. Законопроектът беше представен от господин Ивайло Иванов. В началото на своето изложение той посочи, че Законопроектът за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г. е съобразен с параметрите на актуализираната средносрочна бюджетна прогноза за периода 2022 – 2024 г. и в него са заложени следните политики: 1. По приходите: - Увеличава се минималната работна заплата за страната от 650 лв. на 710 лв. месечно считано от 1 април 2022 г.; - Минималният осигурителен доход е определен на 710 лв. от 1 април 2022 г. за позициите от Приложение № 1а към Законопроекта на бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г., за които минималният осигурителен доход е по-малък или равен на предложения нов размер на минималната работна заплата от 710 лв. месечно. За останалите позиции размерът на минималния осигурителен доход е без промяна в сравнение с 2021 г.; - Увеличава се минималният осигурителен доход за самоосигуряващите се лица от 650 лв. на 710 лв. от 1 април 2022 г.; - Увеличава се минималният осигурителен доход за регистрираните земеделски стопани и тютюнопроизводители от 420 лв. на 710 лв. от 1 април 2022 г.; - Увеличава се максималният осигурителен доход за всички осигурени лица от 3000 лв. на 3400 лв. от 1 април 2022 г.; - Запазват се размерите на осигурителните вноски за фонд „Пенсии“ и фонд „Пенсии за лицата по чл. 69“ на държавното обществено осигуряване на нивото от 2021 г. Запазват се и размерите на осигурителните вноски за другите фондове на държавното обществено осигуряване, а също и съотношенията между осигурителите и осигурените лица; - За 2022 г. не се внасят вноски за фонд „Гарантирани вземания на работниците и служителите“; - Определят се за приход в бюджета на Националния осигурителен институт 90 000 лв. от приходите на фонд „Гарантирани вземания на работниците и служителите“ – за дейностите по чл. 13 от Закона за гарантираните вземания на работниците и служителите при несъстоятелност на работодателя. Общата сума на приходите и трансферите за 2022 г. от консолидирания бюджет за държавното обществено осигуряване се предлага в размер на 16 861,2 млн. лв., или с 1 294,8 млн. лв. повече в сравнение с 2021 г. В рамките на общата сума с най-голям относителен дял са приходите от осигурителни вноски, които са предвидени в размер на 9 534,3 млн. лв. Планирани са неданъчни приходи в размер на 144,8 млн. лв., които са по-малко с 41,9 млн. лв. в сравнение с 2021 г., и трансфери от централния бюджет за бюджета на ДОО за изплащане на пенсии и добавки, които са за сметка на държавния бюджет в размер на 221, 8 млн. лв., или повече с 43,1 млн. лв. от размера за 2021 г. Предвиден е допълнителен трансфер от държавния бюджет за покриване недостига от средства в бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г. в размер на 6 961, 4 млн. лв., или с повече с 636, 4 млн. лв. 2. По разходите: - Повишават се изискуемите възраст и осигурителен стаж при пенсиониране за работещите при условията на трета категория труд, както и минималната възраст за пенсиониране на лицата по чл. 69, чл. 69а и чл. 69б от Кодекса за социално осигуряване (КСО) ; - Запазват се през 2022 г. увеличените проценти от 16 септември 2021 г. по чл. 90а от Кодекса за социално осигуряване относно определянето на размера на социалната пенсия за инвалидност, съответно 135 на сто – за лица с трайно намалена работоспособност/вид и степен на увреждане над 90 на сто увреждане и 125 на сто – за лицата с трайно намалена работоспособност/вид и степен на увреждане от 71 до 90 на сто; - Пенсиите за трудова дейност, отпуснати до 31 декември 2021 г., се осъвременяват от 1 юли 2022 г. с 6,1 на сто (процентът, определен по чл. 100 от Кодекса за социално осигуряване) ; - За периода от 1 януари до 30 юни 2022 г. минималният размер на пенсията за осигурителен стаж и възраст по чл. 68, ал. 1 от Кодекса за социално осигуряване е 370 лв., а от 1 юли 2022 г. размерът ѝ се увеличава с 6,1 на сто (процентът, определен по чл. 100 от КСО) , като достига до 392,57 лв.; - За периода от 1 януари до 30 юни 2022 г. размерът на социалната пенсия за старост е 170 лв., а от 1 юли 2022 г. размерът ѝ, както и добавките, свързани с нея, се увеличават с 6,1 на сто (процентът, определен по чл. 100 от КСО) , достигайки 180,37 лв.; - Запазва се максималният размер на получаваните една или повече пенсии на нивото на увеличението от 25 декември 2021 г. от 1440 лв. на 1500 лв., което представлява увеличение от 4,2 на сто; - Запазва се увеличението от 25 декември 2021 г. на процента за една година осигурителен стаж от 1,2 на 1,35 за всяка година осигурителен стаж без превръщане и съответната пропорционална част от този процент за месеците осигурителен стаж без превръщане, като за останалата част от зачетения осигурителен стаж процентът се запазва 1,2; - Увеличава се от 1 април 2022 г. минималният дневен размер на паричното обезщетение за безработица от 12,00 на 18,00 лв., а максималният дневен размер от 74,29 лв. на 85,71 лв.; - Запазва се периодът на изплащане на паричното обезщетение за бременност и раждане – 410 дни; - Увеличава се от 1 април 2022 г. размерът на паричното обезщетение за отглеждане на дете до двегодишна възраст от 650 лв. на 710 лв.; - Запазва се режимът на изплащане на паричните обезщетения за временна неработоспособност съгласно чл. 40, ал. 5 от Кодекса за социално осигуряване – първите три работни дни от временната неработоспособност се изплащат от осигурителя, а от четвъртия ден на настъпване на неработоспособността – от държавното обществено осигуряване; - Запазва се размерът на еднократната помощ при смърт на осигурено лице – 540 лв. - Определя се максимален размер на гарантираните вземания от 1 април 2022 г. – 1775 лв. Разработването на проекта на консолидиран бюджет на ДОО (КБДОО) по приходите и разходите за 2022 г. се основава и на предварителния отчет на бюджета на ДОО за 2021 г., като са отчетени и разходи, които ще бъдат извършени до края на годината на база одобрените през ноември и декември 2021 г. с акт на Министерския съвет допълнителни трансфери по бюджета на ДОО. Общият размер на разходите за пенсии, парични обезщетения и помощи, службите по социално осигуряване, за мерки за запазване на заетостта и предоставените трансфери за 2022 г. е 16 861,2 млн. лв., в т.ч. предоставени трансфери в размер на 7,4 млн. лв., от които 3,1 млн. лв. за Министерството на здравеопазването, 4 млн. лв. за Министерството на труда и социалната политика и 250,0 хил. лв. за Министерския съвет във връзка с Разпореждане № 5 на Министерския съвет от 22 декември 2021 г., с което заместник министър-председателят по ефективно управление е определен за орган по упражняването на правата на държавата като едноличен собственик на капитала на „Български пощи“ ЕАД – град София. В тази връзка трансферът по чл. 92, ал. 4 от Наредбата за пенсиите и осигурителния стаж за назначаване на независим одитор за проверка на съответствието на исканата от „Български пощи“ компенсация за разходите за изплащане на пенсии чрез пощенските станции с утвърдения с Приложение № 3 от същата наредба механизъм се планира към бюджета на Министерския съвет, а не по бюджета на Министерството на транспорта и съобщенията. Планираните разходи за пенсии без капиталовия трансфер за прехвърляне на пенсионни права към пенсионните схеми на Европейския съюз, Европейската централна банка и Европейската инвестиционна банка за 2022 г. са 14 119,2 млн. лв. Предвидените разходи са с 1 072,5 млн. лв., или с 8,2% повече спрямо Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г., актуализиран със Закона за изменение и допълнение на Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. Увеличението на разходите за пенсии през 2022 г. е в резултат на: Целогодишното изплащане на увеличените от 1 юли 2021 г. с 5,0% размери на пенсиите за трудова дейност, на социалната пенсия за старост, както и на свързаните с нейния размер пенсии и добавки – 280,0 млн. лв. допълнително. Осъвременяване на пенсиите с 6,1% от 1 юли 2022 г. – 416,6 млн. лв. допълнително. Целогодишното изплащане на преизчислените служебно пенсии с намален индивидуален коефициент съгласно § 7д от Преходните и заключителните разпоредби от Кодекса за социално осигуряване в сила от 1 септември 2021 г., както и на преизчислените пенсии в пълен размер съгласно § 9, ал. 2 от Преходните и заключителните разпоредби на Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. – 49,5 млн. лв. допълнително. Изчисляване по нов начин на индивидуалния коефициент за пенсиите за трудова дейност, отпуснати след 31 август 2021 г., на основание чл. 70, ал. 10 и 19 от Кодекса за социално осигуряване – 35,0 млн. лв. допълнително. Въведената възможност за избор на методика за определяне на индивидуалния коефициент в периода от 2019 г. до края на 2021 г. – 12,0 млн. лв. допълнително. Увеличаване на минималния размер на пенсията за осигурителен стаж и възраст по чл. 68, ал. 1 от Кодекса за социално осигуряване от 25 декември 2021 г., от 300,00 лв. на 370,00 лв. – 775,0 млн. лв. допълнително. Увеличаване на максималния размер на получаваните една или повече пенсии на 1500 лв. от 25 декември 2021 г. – 30,5 млн. лв. допълнително. Нова тежест от 1,35 на сто за всяка година осигурителен стаж без превръщане – 760,0 млн. лв. допълнително. Увеличение на социалната пенсия за старост на 170 лв. от 25 декември 2021 г. – 31,6 млн. лв. допълнително. По-високи проценти според процента трайно намалена работоспособност/вид и степен на увреждане за социалните пенсии за инвалидност – 15,6 млн. лв. допълнително. Естествен ръст на разходите за пенсии, дължащ се на по високите размери на новоотпуснатите пенсии в сравнение с размерите на прекратените, както и на изменението на някои пенсии от по-нисък в по-висок размер – 26,4 млн. лв. допълнително. Намалението на разходите за пенсии през 2022 г. е в резултат на: Изплатените и заложените в Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. еднократни допълнителни суми от 50 лв. към пенсиите на всички пенсионери в периода януари, февруари, март и септември, и по 120 лв. за периода от октомври до декември 2021 г., които не се предвиждат през 2022 г. – намаление с 1 168,0 млн. лв. Намаление на броя на пенсионерите, в това число поради промяната в условията за пенсиониране и демографските процеси – намаление от 191,7 млн. лв. Разходът за пенсии през 2022 г. се очаква да бъде около 9,9 на сто от прогнозния БВП за същата година. През 2022 г. са предвидени 850,0 млн. лв., прехвърлени в края на 2021 г. по сметка за чужди средства на Националния осигурителен институт, съгласно приети актове на Министерския съвет за одобряване на допълнителни трансфери от централния бюджет по бюджета на държавното обществено осигуряване по реда на Закона за публичните финанси. Средствата са предоставени за изплащане към пенсиите през 2022 г. на: - еднократна добавка от 75 лв. за ваксиниралите се пенсионери – 100,0 млн. лв. и - еднократна „ковид добавка“ от 60 лв. към пенсиите на всички пенсионери за месеците от януари до юни на 2022 г – 750,0 млн. лв. Сумите не са заложени в проектобюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г., доколкото, съгласно постановленията, те са отразени в изпълнението на съответните показатели по разходите в бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. За 2022 г. общият разход за парични обезщетения и помощи възлиза на 2 285,7 млн. лв., което е с 10,8 на сто повече спрямо Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. Разходите за основните групи краткосрочни обезщетения и парични помощи по КСО са: - Обезщетения за временна неработоспособност поради общо заболяване, гледане на болен член от семейството и карантина и нетрудови злополуки – 762,2 млн. лв. - Обезщетения за трудова злополука и професионална болест – 14,8 млн. лв. - Обезщетения за бременност и раждане – 562,7 млн. лв. - Обезщетения за отглеждане на дете до двегодишна възраст – 341,5 млн. лв. - Обезщетения за осиновяване на дете до петгодишна възраст – 3,6 млн. лв. - Парични обезщетения за безработица – 572,6 млн. лв. - Финансиране на дейността по профилактика и рехабилитация – 25,2 млн. лв. През 2022 г. в консолидирания бюджет на държавното обществено осигуряване са планирани 300,0 млн. лв. за финансиране на мерки за запазване на заетост във връзка с удължаване срока на действие на така наречената мярка 60/40. Средствата за капиталови разходи за 2022 г. се предвижда да са в размер 6,6 млн. лв. По проектобюджетите на отделните фондове за 2022 г. резултатите са следните: - Фонд „Пенсии“ – недостиг от 6 181,4 млн. лв. - Фонд „Пенсии за лицата по чл. 69“ – недостиг от 220,8 млн. лв. - Фонд „Пенсии, несвързани с трудова дейност“ – недостиг от 0,02 млн. лв. - Фонд „Трудова злополука и професионална болест“ – излишък от 198,0 млн. лв. - Фонд „Общо заболяване и майчинство“ – недостиг от 244,9 млн. лв.“
Господин Сабрутев, мога ли само да Ви прекъсна за малко?
Да.
Мисля, че можем да гласуваме предложението на господин Каримански отпреди малко сега. Гласуваме предложението на господин Каримански относно срока за предложения между първо и второ четене. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
(ИТН, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Стефан Шилев? И Христо Иванов?
(ДБ, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Благодаря. Гласували 136 народни представители в залата и 6 онлайн – общо 142: 125 гласа за в залата и 6 онлайн – общо 131, против 11, въздържали се няма. Предложението е прието. Преди да продължите, господин Сабрутев, правя процедурно предложение за удължаване на заседанието до приключване на дневния ред за деня. [[Шум и реплики.]] Има ли за обратно становище, не Ви чух? [[Шум и реплики.]] Не е късно. Няма ограничение. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
(ИТН, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Стефан Шилев? И Христо Иванов?
(ДБ, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Благодаря. Гласували 136 народни представители в залата и 6 онлайн – общо 142: 133 гласа за в залата и 6 онлайн – общо 139, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието. И също така, господин Сабрутев, направете предложението за допуск.
Благодаря, господин Председател. Правя процедурно предложение за допуск в пленарната зала – на основание чл. 43, ал. 2 от Правилника да бъдат допуснати представители на Министерството на труда и социалната политика и НОИ, както следва: Жулиета Върлякова – заместник-министър на труда и социалната политика, Калина Петкова – директор на дирекция „Трудово право“; и от НОИ: Ивайло Иванов – управител, и Драгомир Драганов – директор на дирекция „Анализи, планиране и прогнози“.
Благодаря. Моля да гласуваме допуска до залата на посочените лица. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов?
(ДПС, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Благодаря, господин Чобанов. Светлин Стоянов?
(ИТН, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Стефан Шилев? И Христо Иванов?
(ДБ, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Благодаря Ви. Гласували 142 народни представители в залата и 7 онлайн – общо 149: 140 гласа за в залата и 7 онлайн – общо 147, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието. Моля квесторите да поканят в залата посочените лица. Заповядайте, господин Сабрутев, извинявайте за прекъсването.
Благодаря. „- Фонд „Трудова злополука и професионална болест“ – излишък от 198,0 млн. лв. - Фонд „Общо заболяване и майчинство“ – недостиг от 244,9 млн. лв. - Фонд „Безработица“ – недостиг от 172,0 млн. лв. - Бюджет на НОИ – излишък от 6 621,1 млн. лв. Общият резултат по фондовете и по бюджета на НОИ се балансира на нула. Преходните и заключителните разпоредби на Законопроекта са свързани с изпълнението на бюджета на държавното обществено осигуряване. Законопроектът отговаря на изискванията на Закона за нормативните актове и Указа за неговото прилагане, както и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. По Законопроекта са проведе дискусия, на която бяха застъпени следните становища и искания: Народните представители от парламентарната група на ГЕРБ СДС Кирил Ананиев, Александър Иванов, Красимир Вълчев и Ирена Димова се изказаха за неподкрепа на Законопроекта, като изразиха притеснения относно: - продължаване на тенденцията за постепенно нарастване на дела на средствата във фонд „Пенсии“, който се набира от директен трансфер от централния бюджет за сметка съответно на намаляване на дела на средствата от осигурителни вноски; - повишаването на минималния осигурителен доход на регистрираните земеделски производители и тютюнопроизводители от 420 лв. на 710 лв. и повишаването на максималния осигурителен доход от 3000 лв. на 3400 лв. от 1 април 2022 г., което води до увеличаване на данъчната тежест и може да доведе до по-малка събираемост, тъй като български граждани, работещи в сектори с по-голяма добавена стойност, съответно земеделски производители с ниски доходи, могат да се опитат да не се осигуряват на реалния си доход. Следва да се има предвид, че информационните технологии и изкуственият интелект са секторът с най-голям ръст на добавена стойност и в бъдеще той ще определи границата между развитите и развиващите се страни. Освен това заложените 410 млн. лв. за мерките 60/40, 75/0 са крайно недостатъчни. Изразени бяха и опасения дали не е по-добре да се изчака да премине пандемията, за да може малките земеделски производители да изкарат тази трудна година. Подобни притеснения от твърде рязкото повишение на минималния осигурителен доход с 290 лв. изрази и народният представител Байрам Байрам от „Движение за права и свободи“. Според него повишението трябва да бъде плавно, а не рязко, тъй като в момента е налице ковид криза, инфлация, които водят до покачване на цените на фуражите и всичко останало, което ще затрудни земеделските стопани. Противоположно становище застъпи народният представител професор Румен Гечев от „БСП за България“ и вицепремиерът и министър на финансите Асен Василев, които в изложението си посочиха, от една страна, че хора с високи доходи са не само IT специалистите, но и банкерите, инвестиционните посредници, като това увеличение не е в такава степен, за да промени тяхното поведение. Напротив, за тази група хора по-важно е да има нормално здравеопазване, образование, хубави пътища, отзивчива и компетентна държавна администрация, държавата да осигури тяхната сигурност и безопасност. Освен това, принципно положение е, че минималната работна заплата и максималният осигурителен доход трябва да се движат паралелно със средната работна заплата. Увеличението на средната работна заплата от момента на въвеждане на прага от 3000 лв. досега е почти 20%, докато настоящото увеличение на максималния осигурителен доход е с 13%, тоест то не е изпреварващо, а е по-бавно отколкото увеличението на средната работна заплата. От друга страна, по справедливо е, когато те плащат по-висока като размер вноска и да получават в бъдеще и по-голяма пенсия. Освен това изключително порочна практика е един сектор в икономиката на страната като селското стопанство да е с минимална работна заплата от 410 лв. под линията на бедност – 413 лв., като тук не става въпрос за сума, тъй като тази сума като част от бюджета на НОИ няма да окаже влияние върху общата картина. Тук става въпрос за честен и единен подход към всички работещи в държавата. Ако земеделските производители и тютюнопроизводителите изпитват затруднения, то те следва да бъдат подпомогнати целево от Министерството на земеделието, а не да става чрез политика по минималните доходи на бюджета. В подкрепа на тези разсъждения управителят на НОИ Ивайло Иванов посочи, че броят на лицата с облагаем доход над 3000 лв. е 217 000, а броят на лицата с облагаем доход над 3400 лв. е около 163 000, като в структурно отношение с най-голям дял от 25% са информационните технологии, 11% здравеопазването, 6% държавното управление, 4,2% образованието и наука и консултантският бизнес, 2,5% финансовият сектор и така нататък. Следователно това не е огромен брой, който да влияе на бюджета на държавното обществено осигуряване, и да се разчита основно от тези средства. Народният представител Венко Сабрутев от „Продължаваме Промяната“ застъпи становището, че макар да е налице ковид криза, това е правилният момент за повишаване на осигурителния праг, тъй като е налице ръст в производството, търговията и консумацията на хранителни стоки. В подкрепа на Законопроекта, макар и с известни нюанси, се изказа и народният представител Георги Ганев от „Демократична България“, който подчерта, че с този проект на бюджет на държавното обществено осигуряване се прави сериозен опит да се въведат определени правила, които не зависят от партийно-политически конюнктури, но в същото време е против увеличаването на осигурителната тежест, тъй като връзката между личния принос и колко точно пенсия се получава е доста „разхлабена“ в българската солидарна пенсионноосигурителна система. Според председателя на БЕСКО Добромир Иванов проблемът в повишаването на максималния осигурителен доход, от една страна, е по-скоро комуникационен, тоест липсата на диалог между правителството и бранша, който създава висока добавена стойност и от друга, липсата на предвидимост. В допълнение Огнян Троянов – представител на БАИТ, посочи, че тази мярка е предприета в неподходящо време, когато западните икономики чрез държавата и финансовия сектор стимулират роботизацията и автоматизацията. Заради създадените негативни емоции в бранша има реален риск много служители да излезнат от основната осигурителна система на държавата. Представителите на синдикалните организации Ася Гонева от КНСБ и Ваня Григорова от КТ „Подкрепа“ се изказаха в подкрепа на бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г., но отбелязаха, че за пореден път се замразяват минималните осигурителни доходи, което подхранва сивата икономика и недекларирания труд. Изрично подчертаха, че не разполагат с информация какво се изплаща от втория стълб, поради което не могат да бъдат направени разчети за сумата от доплащания за пенсионерите, които получават средства под линията на бедност. Работодателските организации в лицето на Васил Велев от АИКБ и Мария Минчева от БСК изказаха опасения, че с увеличаването на обезщетението през втората година майчинство и на минималното и максималното обезщетение за безработица ще се постигне демотивиране на хората да работят. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: „за“ – 12 народни представители, „против“ – 7 народни представители и без „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г., № 47-202-01-6, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г.“
Благодаря, господин Сабрутев. Следва Доклад на Комисията по труда, социалната и демографската политика. Заповядайте да го представите.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Ще Ви представя „ДОКЛАД по Законопроект за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г., № 47-202-01-6, внесен от Министерски съвет на 1 февруари 2022 г. Комисията по труда, социалната и демографската политика на свое извънредно заседание, проведено на 4 февруари 2022 г., разгледа и обсъди Законопроект за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г., № 47-202-01-6. На заседанието присъстваха: от Министерството на труда и социалната политика – Лазар Лазаров – заместник-министър, Калина Петкова – директор на дирекция „Трудово право, обществено осигуряване и условия на труд“, Миляна Павлова – държавен експерт в дирекция „Социално включване“, и Любомира Аршинкова – държавен експерт в дирекция „Политика за хора с увреждания, равни възможности и социални помощи“; от Министерството на финансите: Росица Велкова – заместник-министър, и Росица Спасова – началник-отдел в дирекция „Държавни разходи“; от Националния осигурителен институт: Весела Караиванова – подуправител, Снежана Малакова – директор на дирекция „Правна“, и Пенка Танева – началник-отдел „Статистика, актюерски анализи и прогнози“; от Асоциацията на индустриалния капитал в България – Теодор Дечев – директор „Индустриални политики“; от Администрацията на омбудсмана – Иван Андонов – главен експерт в отдел „Социални права, образование, здравеопазване и околна среда“, и Иван Дечев – главен експерт в отдел „Права на хората с увреждания и дискриминация“. Законопроектът бе представен от заместник-министър Лазаров. Според вносителя основните допускания, въз основа на които е съставен проектът на бюджет на държавното обществено осигуряване за 2022 г., са съобразени с параметрите на актуализираната макроикономическа прогноза на Министерството на финансите от месец януари 2022 г. В приходната част, считано от 1 април 2022 г., са заложени следните политики: - Минималната работна заплата за страната се увеличава от 650 лв. на 710 лв.; - Минималният осигурителен доход на самоосигуряващите се лица също следва минималната работна заплата – 710 лв.; - Минималният осигурителен доход на регистрираните земеделски стопани се увеличава от 420 лв. на 720 лв. - Максималният осигурителен доход за всички осигурени лица се увеличава от 3000 лв. на 3400 лв. - Запазват се размерите на осигурителните вноски на нивото от 2021 г., както и съотношенията между осигурители и осигурени. За 2022 г. не се внасят вноски за фонд „Гарантирани вземания на работници и служители“. В разходната част на Проекта на Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване на 2022 г. са заложени следните политики: - Осъвременяване на пенсиите от 1 юли 2022 г. с 6,1%, определен по реда на чл. 100 от КСО. - Минимален размер на пенсията до 30 юни – 370 лв., а от първи юли – 392,57 лв. - Запазват се и през 2022 г. увеличените проценти от 16 септември 2021 г. по чл. 90а от КСО относно определянето на социалната пенсия за инвалидност. - размерът на социалната пенсия от 1 юли става 180,37 лв. - от 25 декември 2021 г. максималният размер на получаваните една или повече пенсии се увеличава от 1440 лв. на 1500 лв., като този размер се запазва и през 2022 г. - също от 25 декември 2021 г. процентът за една година действителен стаж се увеличава от 1,2 на 1,35, като нормата продължава да действа и през 2022 г. - увеличаване на минималния и максималния размер на паричното обезщетение за безработица, съответно от 12 на 18 лв., и от 74,29 лв. на 85,71 лв. е договорено на заседание на Националния съвет за тристранно сътрудничество и ще действа от 1 април; - от 1 април се увеличава и размерът на обезщетението за отглеждане на дете до две години от 650 лв. на 710 лв.; - запазване на времето за изплащане на парично обезщетение при бременност и раждане на 410 дни; режимът на изплащане на обезщетенията; доходът, който се взема предвид при изчисляване на размера на паричните обезщетения, съответно 18 месеца при временна неработоспособност и 24 месеца при бременност и раждане и безработица; размерът на еднократната помощ при смърт на осигурено лице. Планираните приходи и трансфери за бюджета на ДОО за 2022 г. са 16 861,2 млн. лв., в това число 7 183 млн. лв. трансфери от централния бюджет. Общият размер на разходите за пенсии, обезщетения, мерки по заетост, предоставени трансфери и службите по социално осигуряване са в размер на 16 861, 2 млн. лв., в това число разходи за пенсии в размер на 14 119, 2 млн. лв. Увеличението на разходите за пенсии за 2022 г. е с 8,2% повече спрямо бюджета на ДОО за 2021 г. По проектобюджетите на отделните фондове за 2022 г. резултатите са, както следва: - Фонд „Пенсии“ – недостиг – 6 181,4 млн. лв. - Фонд „Пенсии на лица по чл. 69“ – недостиг 220,8 млн. лв. - Фонд „Пенсии, несвързани с трудова дейност“ – недостиг от 0,02 млн. лв. - Фонд „Трудова злополука и професионална болест“ – излишък от 198,0 лв. - Фонд „Общо заболяване и майчинство“ – недостиг от 244,9 млн. лв. - Фонд „Безработица“ – недостиг от 172 млн. лв. - Бюджет на НОИ – излишък от 6 621,1 млн. лв. Общият резултат по фондове се балансира на нула. Планирани са нови 300 млн. лв. за удължаване действието на мярката 60/40, като в тази сума не са включени 132 млн. лв., с които да бъдат покрити плащания, отнасящи се за 2021 г. С Преходните и заключителните разпоредби се определя максимален размер на получаваните една и няколко пенсии до 1500 лв., като ограничението по § 6, ал. 1 и 2 на КСО не се прилага за 2022 г.; неплатеният отпуск по чл. 160, ал. 1 от Кодекса на труда до 90 работни дни, ползван през 2022 г., се зачита за трудов стаж, както и за осигурителен стаж по чл. 9, ал. 2, т. 3 от КСО. Със свое становище Фискалният съвет на Република България съгласува проекта на консолидирания бюджет на ДОО за 2022 г. и прави следните изводи: разходите на бюджета на ДОО се увеличават с още 8,3% спрямо актуализирания бюджет за 2021 г., а увеличаването на осигурителните приходи е със 7,4%. Изоставащият темп на ръст на приходите спрямо този на разходите продължава да задълбочава дефицита по бюджета на ДОО. Планирането на социалните разходи следва да се осъществява прецизно и консервативно, доколкото ускореният темп на нарастването им в номинално изражение би имал проинфлационен ефект. Увеличаването на трансфера от държавния бюджет за покриване на недостига по бюджета на ДОО за 2022 г. повишава зависимостта на социалноосигурителната система от дофинансиране чрез приходи от данъци, което крие риск за дългосрочната финансова устойчивост на пенсионноосигурителната система. Омбудсманът на Република България коментира основно проблеми в пенсионната система – преизчисляването на пенсиите от 25 декември 2021 г., като се предлага да бъде обсъдена възможността преди осъвременяване на пенсиите от 1 юли 2022 г. те да бъдат индексирани с процентите 3,8 за 2018-а и 5,7 за 2019 г.; да се преразгледа действието на чл. 102, ал. 2 от КСО, относно служебното преизчисляване на пенсиите; да се аргументира таванът на пенсиите. Освен това е отбелязана липсата на яснота при определяне увеличаването на максималния осигурителен доход и липсата на формула за определяне на минималната работна заплата. Омбудсманът изразява надежда, че народните представители ще се съобразят с изложените в становището аргументи и няма да създадат предпоставка за нарушаване на гражданските права. В писмените становища на социалните партньори, освен подкрепата за определени дейности, са изразени и резерви към определени политики. Конфедерацията на независимите синдикати в България оценява като недалновидни и недопринасящи за дълготрайната финансова стабилност на системата отсъствието на ръст в минималните осигурителни доходи по икономически дейности и групи професии извън прилагането на новия размер на минималната работна заплата; отсъствието на дори минимално повишаване на осигурителните вноски за най-дефицитните фондове на ДОО; липсата на предложения за нормативни изменения, които рязко да подобрят осигурителната дисциплина. КНСБ не приема за достатъчно обоснована продължаващата стагнация на максималната пенсия, която е заслужена от осигурените с най-висок принос в осигуряването. Конфедерацията на труда „Подкрепа“ обръща внимание, че 82,5% от икономическите дейности са с минимален осигурителен доход, равен на минималната работна заплата, което способства за разширяването на сивата икономика и недекларираната заетост и дава възможност на недобросъвестни работодатели да спестяват от осигуровки, лишавайки от осигурителни права в бъдеще своите служители. Конфедерацията на работодателите и индустриалците в България не подкрепя Законопроекта и по-конкретно не подкрепя увеличаването на минималната работна заплата от 650 лв. на 710 лв.; увеличаването на максималния осигурителен доход от 3000 лв. на 3400 лв.; увеличаването на минималния осигурителен доход на самоосигуряващите се лица; увеличаването на минималния осигурителен доход по основни икономически дейности и квалификационни групи. КРИБ настоява за отмяна на плащането за сметка на работодателя на първите три дни от болничните и отпадането на допълнително възнаграждение за придобит трудов стаж и професионален опит, тоест клас прослужено време. Българската търговско-промишлена палата допълнително поставя въпроса за премахването на тавана на пенсиите и връщане към еднакво третиране на осигурителната тежест по отношение на държавните служители и наетите в частния сектор. Българската стопанска камара се въздържа от подкрепа на проектобюджета на ДОО, като не подкрепя: увеличения размер на минималната работна заплата; увеличаването на минималната дневна сума за безработица; фиксираната сума за максимално дневно обезщетение при безработица; увеличаването на паричното обезщетение за отглеждане на дете до две години, което не стимулира завръщането на трудовия пазар. Асоциацията на индустриалния капитал в България отказва подкрепа на предложения законопроект, като към изложените по-горе причини в становищата на работодателските организации добавят още и: административното увеличаване с 69% на минималния осигурителен доход за земеделски стопани и тютюнопроизводители от 420 лв. на 710 лв.; запазването на продължителността на отпуск за бременност и раждане на 410 дни и липсата на реформи в медицинската и трудовата експертиза, които да ограничат злоупотребите при отпускането на инвалидни пенсии на хора с увреждания. Съюзът за стопанска инициатива, като се присъединява към вече изразените несъгласия на работодателските организации с бюджета на ДОО за 2022 г., отбелязва и редица рискове за системата на ДОО: продължаване на нарастването на дефицита на пенсионния модел, както по фондове, така и на консолидирано ниво; интензивно свиващ се диапазон на диференциация на размера на пенсиите в страната чрез развитие на най-вредната за пазарната икономика уравниловка; неправилно управление на връзките и зависимостите между максимална пенсия и максимален осигурителен доход. В началото на дискусията народните представители от опозицията обявиха, че няма да подкрепят Законопроекта. В последвалата дискусия бяха изразени становища и поставени редица въпроси, както следва: с повишеното обезщетение за отглеждане на дете от една до две години не се стимулира връщането на майките на пазара на труда и те се деквалифицират; твърде стръмно е увеличаването на минималния осигурителен доход за земеделските стопани и тютюнопроизводителите, като предложението е ежегодното му увеличаване с ръста на средния осигурителен доход за страната; непрекъснатото увеличаване на трансфера от държавата към фондовете на ДОО изкривява осигурителната система; необходим е друг подход към максималните пенсии – или се ползва показателят максимален осигурителен доход, или се премахва таванът; съобразяване на отчитането на нивото на безработица в страната с резултатите от преброяването. На поставените въпроси и изразените становища отговориха заместник-министрите на финансите и на труда и социалната политика и подуправителят на НОИ. След приключване на обсъждането и гласуване с резултати: „за“ – 12 гласа, „против“ – 6 гласа, и „въздържал се“ – 1, Комисията по труда, социалната и демографската политика прие следното становище: Предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г., № 47-202-01-6, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г.“
Благодаря, господин Недялков. Давам думата на вносителите. Заповядайте, господин Гьоков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Проектът на Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г. е разработен в съответствие с установените процедурни правила. За разлика от други бюджетни процедури този законопроект е изготвен и обсъждан след началото на бюджетната година, за която се отнася. Поради тази причина той е съобразен и с действащите в тези случаи нормативни правила. Основните допускания, въз основа на които е съставен проектът за бюджет, са съобразени с параметрите на актуализираната макроикономическа прогноза на Министерството на финансите. Разчетите по приходната част на Проекта на Закона за бюджета на Държавното обществено осигуряване за 2022 г. са съгласувани с Националната агенция за приходите по отношение задължителните осигурителни вноски, както и за други приходи, събирани от НАП. Бюджетът е разработен от Националния осигурителен институт на едно много високо професионално равнище и е придружен с всички необходими демографски, икономически, статистически показатели, които дават изключително добра информация и мотивировка. Бих определил този бюджет като бюджет на значителното увеличение на осигурителните плащания. Трябва високо да се оценят финансовите усилия за сериозно подобряване адекватността на осигурителните плащания. Ще отбележа само, че за първи път след реформата разходите за пенсии през 2022 г. ще нараснат почти с 2,4 млрд. лв., след като се изключат допълнителните суми за така наречените ковид добавки, които нямат осигурителен характер. Това много сериозно усилие за повишаване адекватността на пенсиите заслужава да получи висока оценка от всички и независимо от медийно провокираното, но справедливо недоволство от демотивирано допуснатото смесване на осигурително пенсионните плащания, базирани на осигурителни права и така наречените ковид добавки, които имат характер на социална помощ и изплащани чрез пенсионната система и към пенсиите, и то по равно на всички в разрез с принципите на подпомагането. Трансферът за покриване на недостига от средствата във всички фондове на държавното обществено осигуряване през 2022 г., с изключение на фонд „Трудова злополука и професионална болест“, нараства и в абсолютно изражение, и като дял от общите разходи. Но за да няма спекулации, е много важно да отбележа, че осигурителните плащания в бюджета на държавното обществено осигуряване и дефицитите в отделните фондове, пък и социалното плащане в държавния бюджет, не се финансират с дълг. Въпреки това на дневен ред остава въпросът за дълготрайната финансова стабилност и самостоятелност на осигурителната система. В Проектозакона са отразени параметрите на предвидените социалноосигурителни политики в страната. В областта на политиките по приходите ще обърна внимание на по-важните параметри. Считано от 1 април 2022 г. се увеличава минималният осигурителен доход за самоосигуряващите се лица от 650 лв. на 710 лв.; минималният осигурителен доход за регистрираните земеделски стопани и тютюнопроизводители се увеличава от 420 лв. на 710 лв.; максималният осигурителен доход за всички осигурени лица се увеличава от 3000 лв. на 3400 лв. Някои от важните неща в областта на политиките по разходите. Продължава да действа Разпоредбата, съгласно която от 25 декември 2021 г. процентът на година осигурителен стаж се увеличава от 1,2 на 1,35 за всяка година осигурителен стаж без превръщане и съответната пропорционална част от този процент за месеците осигурителен стаж. До 30 юни 2022 г. минималният размер на пенсията за осигурителен стаж и възраст е 370 лв. От 1 юли 2022 г. размерът ѝ се увеличава с 6,1 на сто – процентът, определен по чл. 100 от КСО, достигайки до 392,57 лв. за периода от 1 юли до 31 декември 2022 г. Запазва се максималният размер на получаваните една или повече пенсии, който беше увеличен на 25 декември 2021 г. От 1 юли 2022 г. пенсиите за трудова дейност, отпуснати до 31 декември 2021 г., се осъвременяват с 6,1 на сто по така нареченото швейцарско правило – процентът, определен по чл. 100 от КСО. Размерът на социалната пенсия за старост се увеличава от 1 юли с 6,1 на сто, достигайки 180,37 лв. Запазват се увеличените проценти по чл. 90а от КСО при определянето на размера на социалната пенсия за инвалидност. И още две важни неща. През първите 6 месеца на 2022 г. е предвидено да продължи изплащането на допълните суми към пенсиите на всички пенсионери в размер на 60 лв. и от 1 април минималният дневен размер на обезщетението за безработица се увеличава от 12 лв. на 15 лв., а максималният дневен размер от 74,29 лв. на 85,71 лв. От 1 април се увеличава размерът на обезщетението за отглеждане на дете до двегодишна възраст от 650 лв. на 710 лв.; запазва се периодът на изплащане на паричното обезщетение за бременност и раждане от 410 дни. За 2022 г. се предвиждат разходи за пенсии в размер на 14 119,2 млн. лв. Предвидените разходи са с 1 072,5 млн. лв., или с 8,2% повече спрямо актуализирания Закон за бюджета на ДОО за 2021 г. Средният размер на пенсията на един пенсионер през 2022 г. се предвижда да достигне 573,76 лв., без да се взема предвид ковид добавката към пенсиите на всички пенсионери за месеците от януари до юни на 2022 г., и 608,38 лв. с включени еднократни допълнителни суми към пенсиите на всички пенсионери. Номиналното нарастване ще е с 13,4 на сто при среден размер по предварителен отчет за 2021 г. – 536,71 лв. Очаква се реален ръст на пенсиите от 7,3 на сто през 2022 г. Планираният брутен коефициент на заместване на дохода с включени еднократни допълнителни суми към пенсиите на всички пенсионери за месеците от януари до юни 2022 г. се очаква да бъде 48,1 на сто, а нетният коефициент на заместване на дохода е 62,0 на сто. Общият разход за парични обезщетения и помощи възлиза на 2 285,7 млн. лв., което е с 10,8 на сто повече спрямо бюджета за 2021 г. В Преходните и заключителните разпоредби на Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване са включени и предложения, свързани с осъществяването на политики в областта на държавното обществено осигуряване. По-важните от тях са: с § 5 се предлага през 2022 г. средствата от бюджета на НОИ да се разходват за запазване на заетостта на работниците и служителите в засегнати от пандемията COVID-19 сектори. За тази цел са заложени 300,0 млн. лв. по бюджета на Националния осигурителен институт за 2022 г.; с § 7 от Проекта за бюджет на държавното обществено осигуряване се дава възможност на НОИ да изплаща за април, май и юни допълнителна сума, представляваща разликата между получения през януари 2022 г. доход от пенсии с включения от 60 лв. ковид добавка и дохода от пенсиите за декември 2021 г. с включена ковид добавка от 120 лв., като необходимата сума месечно възлиза на 17,0 млн. лв. и тя ще бъде осигурена като допълнителен трансфер от централния бюджет по бюджета на държавното обществено осигуряване през 2022 г. И нещо също важно. На заседанието на Комисията по осигурителни отношения към Националния съвет за тристранно сътрудничество Министерството на труда и социалната политика предложи в Законопроекта да бъде включена разпоредба, на основание на която неплатеният отпуск, ползван през 2022 г., да се зачита за трудов и осигурителен стаж при пенсиониране в размер на 90 дни. Предложението е свързано с продължаващата извънредна епидемиологична обстановка вследствие разпространението на коронавирус и членовете на Комисията не възразиха по направеното предложение и то е включено в Преходните и заключителните разпоредби на Законопроекта. Свършвам дотук и се обръщам към мнозинството. Подкрепете бюджета, защото той е направен с мисъл за хората и е съобразен с финансовите възможности на държавата. Към опозицията няма да отправям призиви. Те знаят, че бюджетът е добър и експертно изготвен. Само единствено политическите им пристрастия няма да им позволят да го подкрепят. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Гьоков. Може пък да го подкрепят, нека да видим след дискусията. Откривам дискусията. Първи поиска думата господин Арабаджиев, след това Вие, господин Али. Да, записвам Ви.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги народни представители! Много определения се изказаха за Проекта на бюджета последните няколко седмици. Чухме, че бил инфлационен, бил щедър, дори хаотичен и още много други. Истината е, че в основата му ние залагаме една социална справедливост за всички граждани в България. Бюджетът е разумен, базиран на икономически растеж и повишена събираемост в приходната част. Тук искам да се спра на три от важните елементи на така предложения бюджет. По отношение на пенсиите в последните дни конструктивната опозиция активно си играе със страховете на пенсионерите, че ще ги залее един студен душ при предстоящото осъвременяване на пенсиите през месец юли или че инфлацията вече е изяла увеличенията, които направихме. Всъщност пенсионерите търпеливо и кротко понасяха студени душове през шест години от управлението на предишното правителство. Това е половината от управлението на ГЕРБ, когато не се спазваха законите и разпоредбите на Кодекса за социално осигуряване, дълги години не беше прилагано Швейцарското правило и пенсионерите не получиха полагащото им се по закон увеличение. Нелека е задачата да се справим с различните дисбаланси и несправедливости, които са заложени в системата, но водени от чувство за справедливост и дълг към хората, които цял живот са се трудили и са работили за нашата държава, започнахме сериозно увеличение на доходите им. А както многократно сме заявявали, до месец юни ще излезем и с конкретни предложения за реформа в пенсионната система, която да гарантира нейната сигурност и доверие в системата от страна на осигурените лица. Истината е, че средната пенсия се увеличи миналата година с 23%, което е най-голямото увеличение от 14 години. Допълнително през 2022 г. средната пенсия нараства с 13,4%, което е много повече от инфлацията в страната. Това води до реално увеличение на пенсиите и доходите на тези лица. Това е реалното увеличение, а 13,4% е номиналното. Втората тема, която искам да разгледам, е увеличаването на минималния осигурителен доход на земеделските производители и тютюнопроизводителите. Говорейки за справедливост, няма как да не засегна това увеличение от 420 лв. на минималната работна заплата на 710 лв. Чрез това увеличение ние се стремим да няма привилегировани сектори в икономиката за сметка на други и приносът им към системата да е равен на това, което ще получат от нея обратно, което към настоящия момент не е така. Осигурявайки се само на 420 лв. – почти два пъти по-малко от минималната работна заплата, тяхната действителна пенсия реално би била около 200 – 220 лв., което е също почти два пъти по-малко от минималната пенсия, и реално ние чрез данъците трябва да покриваме тяхната пенсия. Отделен е и въпросът защо част от земеделските производители не успяват да създадат по-голяма добавена стойност и съответно да реализират доходи, по-големи от настоящия минимален осигурителен доход, който е малко над прага на бедност? Новата управленска политика на Министерството на земеделието премества фокуса от големите земеделски производители точно към малките, с което да им помогне да пораснат, да увеличат добавената стойност, която реализират, а съответно и доходите си, а българското общество да спечели, като му се предлагат повече и по-вкусни български плодове и зеленчуци. Третата тема, която искам да засегна, е увеличаването на максималния осигурителен доход от 3000 лв. на 3400 лв.. Всяка година ставаме свидетели на едно пилеене на обществена енергия по тази тема, също както и с минималната работна заплата. Най-накрая обаче ние имаме политическа воля да въведем автоматичен механизъм за определяне на този праг на база на средната заплата. Този механизъм създава яснота и предвидимост в бизнеса при формиране на бюджетите за заплати. Изрично искам да подчертая, че увеличението е в синхрон с нашата политика, че няма да увеличаваме ставките на данъците и осигуровките, дори намаляваме и премахваме два данъка – данък уикенд и данък на лихвите върху депозитите. А увеличението горе долу е около 120 лв. разход – 50 лв. за сметка на служителя и 70 лв. за сметка на работодателя. От проведени разговори с лица, които се осигуряват на максимума, знам, че хората искат да участват в тази промяна, която започваме. Те са наясно, че по-големите осигурителни вноски водят и до по-големи индивидуални ползи и обезщетения, като пенсия, болнични, майчинство и безработица. И водени от тези аргументи, които малко по-късно също ще изложим в дискусията, искам да заявя, че парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ ще подкрепи така предложения бюджет на държавното обществено осигуряване за 2022 г. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Арабаджиев. Има ли реплики към това изказване? Заповядайте за реплика. Втора реплика от ГЕРБ – Любен Дилов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Арабаджиев, репликата ми е към Вас и към тези, които си мислят, че светът започва от тях: във Вашето изказване нарекохте бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г. разумен бюджет и че опозицията си играе със страховете на пенсионерите. Аз пък ще кажа с какво ще Ви запомнят тези два милиона и петдесет хиляди пенсионери, на които миналата година им обещахте, че доходът, който получават за месеците октомври, ноември и декември, и след като отпадне тази ковид добавка от 120 лв., която получаваха те по предложение на парламентарната група на „Движение за права и свободи“, че общият размер на пенсията им след Нова година – след 1 януари 2022 г., няма да бъде по-нисък от размера, който получаваха последните три месеца. Е, оказа се, че тогава излъгахте милион и четиридесет хиляди пенсионери. Осемстотин и седемдесет хиляди души ще Ви запомнят с това, че им обещахте – на тези осемстотин и седемдесет хиляди души, които работят на минимална работна заплата, че тяхната минимална работна заплата ще бъде увеличена от 1 януари, а не от 1 април, на 710 лв. Оказва се, че това също не е вярно. Сега се оказа, че Вие посягате на около 30 хиляди земеделски производители и тютюнопроизводители, посягате на техния хляб и ще Ви кажа защо – защото в бюджета на държавното обществено осигуряване Вие предлагате базата, върху която те се осигуряват, от 420 лв. да стане 710 лв. Това означава 69% ръст! Това знаете ли какво означава, уважаеми колеги? Означава тези хора да не се осигуряват, защото осигуровките на годишна база стават 3 хил. лв. Това означава, че тези хора влизат в сивия сектор. Това означава, че тези хора няма да се осигуряват, няма да получават субсидиране от държавата. И това, разбира се, означава, че тези хора, които едвам свързват двата края, Вие ги карате да фалират. И с друго ще запомнят новата коалиция – България е единствената страна – членка на Европейския съюз, която все още няма план за възстановяване и устойчивост. Да Ви напомня: още през 2020 г. – тези, които си мислят, че светът започва от тях – на 2 септември 2020 г., от парламентарната трибуна на Четиридесет и четвъртия парламент председателят на парламентарната група на ДПС – господин Мустафа Карадайъ, каза, че трябва да има един експертен кабинет с министри, които да изготвят този план и да го предоставят. След година и половина такъв план все още няма. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Али. Втора реплика – господин Дилов. Трета реплика има ли? Не виждам. Заповядайте, господин Дилов.
Благодаря Ви, почитаеми господин Председателю. Скъпи колеги! Уважаеми господин Арабаджиев, мисля че трябва спешно да се обадим на полицията, защото, след като научат, че махате данъка върху лихвите по влоговете, хората ще излязат на невъздържани веселия с шампанско по улиците и трябва да се погрижим за тяхната сигурност. Ако можете да ми кажете в коя банка си държите парите, която Ви дава лихви, за да си преместя и аз моите там, ще съм Ви лично вече пък задължен. Това, разбира се, надявам се да го науча в частен разговор! Другото, което чух от Вас и мога да Ви го гарантирам – не толкова мрачно, колкото току-що ДПС Ви казаха с какво ще Ви запомнят, е, че този бюджет на държавното обществено осигуряване удря основния Ви електорален крепител, така наречените свободни професии. Това ще го разберете съвсем, съвсем скоро. Затова помислете си още веднъж. Има време, помислете за тези ставки – за прага на осигуряване, дали това е правилният ход. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Дилов. Имате думата за дуплика, господин Арабаджиев, ако желаете, разбира се. Излъчва се пряко, не споменавайте банката само. [[Смях и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Председателстващ. По отношение на репликите. Колега, Вие не правите разлика между пенсия, добавка и доход. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Както многократно сме заявявали и трябва да го повтаря за стотен път: няма по-ниска пенсия в януари спрямо декември месец. Да, има по нисък доход за някои пенсионери с 0,50 лв., за някои малко по голям, но това е след ковид добавката, за която ние въведохме допълнителен механизъм, с който се изравнява, и няма да има по нисък доход от януари до юни спрямо декември месец. По отношение на земеделските производители. Както казах, тук има една голяма несправедливост, тъй като ние като общество – всички данъкоплатци, им добавяме тяхната реална – действителната пенсия, която трябва да получат, към минималната, защото техните вноски дори не могат да достигнат и минималната пенсия в България, което за мен не е нормално. По отношение на цифрата аз не искам да омаловажавам, че го правим, тъй като бройката е малка. Става въпрос за около 25 хиляди земеделски производители, които се осигуряват на минимума. За мен не е нормално 25 хиляди човека да получават доход от 420 лв., което е малко над прага на бедност. Както казах, фокусът на новото Министерство на земеделието ще бъде към малките производители – да ги подпомогне да имат по голяма добавена стойност и съответно да изкарват по-големи доходи, да могат да се осигуряват на адекватна сума, която да им помогне след това да получават и адекватни обезщетения от системата на държавното обществено осигуряване в случай на нужда. Кажете ми, колега, нормално ли е в момента земеделски производител да се осигурява на 420 лв.? Да кажем, че майка през първата година получава 90% от 420 лв., но сега през втората година трябва да получава 710 лв.? Те са единственият сектор, в който през втората година на майчинството получават повече, отколкото в първата. Обикновено нормалните работещи получават през първата година повече, а през втората година им е по-малко от осигурителния доход. Така че ние тук коригираме една несправедливост и имаме политическата воля да направим това нещо, за което от 2000 г. насам не се намери управление, което да го направи. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Тъй като нямам много време, колега Дилов, новата Ви партия ГЕРБ въведе този данък върху депозитите с министър на финансите Дянков. Аз не бях съгласен и тогава, но се радвам, че това, което заварваме, ще го коригираме като наследство от ГЕРБ. Сумата, която се събира от НАП от този данък, не е голяма. Точно по тези съображения – премахването на административната тежест върху администрирането на този данък, е доводът да го премахнем, тъй като административната тежест е по-голяма отколкото сумите, които получават. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Арабаджиев. Да редуваме групите. Заповядайте за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители, уважаеми господин Министър, уважаеми господин Иванов, уважаеми дами и господа заместник-министри! Българското законодателство, което урежда въпросите с раждаемостта и с отглеждането на дете, през годините на преход претърпя редица промени, като запази основната си цел – стимулиране на раждаемостта. В България периодът на майчинството е за 2 години, като през първата година майката получава 90% от размера на дохода си преди раждането, а през втората година получава парично обезщетение за допълнителен платен отпуск, чийто размер се определя всяка година в Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване. Това законодателно право отрежда на България едно от първите места не само в Европа, но и в света по отношение на това, че държавата гарантира едно от най-дългите и продължителните майчинства, което обаче не е гаранция за увеличаване на раждаемостта и за преодоляване на демографската криза. През годините на управление на ГЕРБ сме запазили този период непроменен, защото считаме, че на майките трябва да бъде дадено достатъчно дълго време за отглеждане на детето чрез гарантиран от държавата период, през който да се грижи за него, но също така и право да се върне на работното си място, преди да е използвала целия допълнителен отпуск, като се възползва от предвидената възможност в чл. 54 от Кодекса за социално осигуряване да получава 50% от обезщетението, което е предвидено за втората година. В предложения Проект на закон за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г. е предвидено това обезщетение за втората година да бъде в размер на 710 лв., и то за периода от 1 април до 31 декември 2022 г., тоест това обезщетение да бъде равно на размера на минималната работна заплата. Но дали обаче тази сума ще бъде достатъчна, за да стимулира родителите за това да имат още едно или две деца, дали тази сума ще бъде достатъчна да покрие всички разходи на семействата по отношение на отглеждането и осигуряването на потребностите на детето през втората година от живота му в ситуация на галопираща инфлация и постоянно повишаващи се цени на стоки и услуги?! Към тези въпроси, разбира се, съм длъжна да прибавя и основния проблем, който е свързан с пазара на труда, а той е свързан със застаряването на работната сила, недостига на работната сила. И това, в съчетание с постоянно променящите се изисквания към квалификацията и професионалните умения на заетите лица, налага да се приемат такива политики, които да стимулират по-бързото връщане на родителите на пазара на труда. Очевидно обаче в този бюджет, който се предлага в момента за разглеждане, ние не виждаме такива политики, а единствено само това се компенсира чрез раздаване на пари. Ако оставим да действат сегашните разпоредби на Кодекса за социално осигуряване, означава, че се съгласяваме родителите пасивно да получават финансова подкрепа от държавата, което няма да доведе нито до повишаване на раждаемостта, нито пък до стимулиране на това да се върнат по-бързо на пазара на труда. Именно всичко това, което изложих, ни мотивира всички от парламентарната група на ГЕРБ-СДС да направим предложение между първо и второ четене на Проекта на Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване обезщетението при неизползван допълнителен платен отпуск за отглеждане на дете до двегодишна възраст да бъде в размер на 100% от размера на обезщетението, което получава майката през втората година на детето. Това означава, че тя ще има право на избор – да избере дали да се върне на работа и да получава 100% от обезщетението за неизползван платен отпуск плюс работната си заплата, или да остане вкъщи да се грижи за детето си до навършване на неговата двегодишна възраст. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГРЕБ-СДС.]]
Благодаря, госпожо Жекова. Има ли реплики? Заповядайте, госпожо Димитрова, за реплика. [[Реплика от народния представител Хасан Адемов.]] Вие за реплика ли, господин Адемов? Аз за изказване съм Ви записал. Ще стигнем и до Вас. Първо обаче госпожа Димитрова, ако не възразявате.
Аз съм за реплика.
За реплика, разбрах. Затова Ви дадох думата.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! Репликата ми е във връзка именно с увеличаване обезщетението за гледане на дете до двегодишна възраст. Съвсем доскоро това обезщетение за втората година беше 380 лв. Много трудно стана повишаването на обезщетението от 380 лв. на минималната работна заплата. Сигурна съм, че едва ли има майка, която да не иска да гледа детето си не само до две, а и до по-голяма възраст. С повишаването на обезщетението за гледане на дете до двегодишна възраст до размера на минималната работна заплата, като гласуваме този законопроект, ние ще дадем възможност на майките сами да преценят дали да отглеждат детето си до две години, или да започнат работа, като тогава ще имат право да получат трудовото си възнаграждение и една втора от майчинството. Така че правото на всяка майка е да реши. Ако ние приемем този законопроект, сумата действително ще бъде размерът на минималната работна заплата, а не 380 лв. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Димитрова. Друга реплика? Заповядайте, господин Митев, за втора реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Искам само да попитам преждеговорившата дама от ГЕРБ, ако може да ни даде дефиниция за галопираща инфлация спрямо това, което го пише в учебниците? И също така да ни каже спрямо НСИ каква е средносрочната инфлация за годината и за месец декември? Благодаря.
Друга реплика има ли? Не виждам. Заповядайте, госпожо Жекова, за дуплика.
Уважаеми господин Председател! Уважаема госпожо Димитрова, нашето предложение е продиктувано от това, че искаме да стимулираме по-бързото връщане на майките на пазара на труда и в това няма нищо лошо. По този начин ние ще дадем право на избор на майката по какъв начин и дали изобщо да се върне на работа, и каква сума да получава. Господин Митев, тук не е училище да се учим. Всеки един от нас всеки ден влиза в магазините и пазарува. Най-малкото Вие трябва да си отворите очите и да погледнете какви са цените на стоките и услугите – хлябът вече надвиши 2,00 лв., така че няма за какво да говорим за проценти на инфлация и така нататък. Всички сме наясно какви са цените на стоките и услугите, включително и на памперси, бебешки храни и всичко, което е свързано с отглеждането на едно дете. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ СДС.]]
Благодаря, госпожо Жекова. Думата има госпожа Белобрадова. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „Демократична България“ ще подкрепи бюджета на държавното обществено осигуряване и политиките, които то изповядва, първо в посока запазване на общите суми за пенсии, които реално ще получат лицата. Тази мярка е необходима, за да се създаде сигурност у една от най-уязвимите групи в България. Даваме си ясна сметка, че добавката от 60 лв. е временна мярка и усилията ни ще бъдат насочени към инкорпориране на добавката за ковид при актуализиране на пенсиите през юли, за да няма нито един пенсионер, който ще има по-ниска пенсия от сбора на сумите, които получава в настоящия момент, както е обещало правителството. Най-важното е, че с този бюджет продължаваме да подкрепяме един по-справедлив принцип да се увеличи тежестта на индивидуалния принос. В бюджета се предвижда увеличаване на сумите за втората година майчинство на 710 лв., което безспорно е помощ за българското семейство, но уви, не подпомага реално родителите и предимно жените, които искат да работят след първата година майчинство. Тук ще вляза в известен спор с колегата Жекова и дори с колегата от БСП, като просто цитирам едни данни, според които, независимо каква е била сумата – дали 710 лв., или предишната сума, общо взето всеки път 80% от жените се възползват от втората година от майчинството си. Това означава ли, че при много по-нисък праг на помощта жените си остават вкъщи в 80% от случаите през втората година! Как ще го тълкуваме и какво ще правим в следващите месеци, зависи от нас, защото е факт, че нямаме никакви програми и никакви стимули за това какво друго да се случи на жените, освен да им увеличаваме парите за това те да останат втората година вкъщи. За „Демократична България“ запазването на работния ресурс на страната и неговата квалификация са приоритет. От друга страна, държавата е длъжна да осигури възможност на родителите да отглеждат спокойно децата си и да се чувстват комфортно с две и повече деца. Това обаче не става с механично изливане на пари, а с предоставяне на адекватни социални услуги, както и достъп на всички граждани до тези социални услуги. Чак тогава можем да говорим за избор дали майката да остане у дома две години, или да се върне на работа, особено в условията на липса на работна ръка. Предложенията за промени в размера на максималния и минималния осигурителен доход, в случая минималния при земеделците, с този бюджет изравняването на минималния осигурителен доход на земеделските производители е една голяма промяна. Това е мярка, която гарантира по-голяма пенсионна сигурност за самите производители, а и изравнява условията за всички граждани в България. Въпреки всичко ние изразяваме притеснението си за дребните земеделци, в частност зеленчукопроизводителите и другите производители, обвързани със сезонен труд, които много трудно ще се справят с това рязко увеличение, и вярваме, че решението на правителството трябва да се въведе плавно и да донесе не само тежест, но и по-голяма грижа в политиката за дребните производители. Чух председателя на Социалната комисия и ще следим наистина да има подобна политика. Въпреки множеството положителни тенденции в бюджета на държавното обществено осигуряване „Демократична България“ ще внесе предложение за запазване размера на максималния осигурителен доход на 3000 лв., за да има време да се проведат срещи със заинтересованите страни, за да се уточни автоматичен и предвидим механизъм, който трябва да стане общодостъпен до всички и всички да знаем какъв е той, за увеличаване на максималния осигурителен доход, защото считаме, че така направеното предложение не внася предвидимост във формирането на увеличенията нито като размер, нито като периоди, през които ще бъде увеличавано. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Белобрадова. Има ли реплики към това изказване? Не виждам. Давам думата на Хасан Адемов Заповядайте, господин Адемов.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Иванов, господин Драганов, госпожо Петкова, не виждам други гости. На нашето внимание е представен един от най-важните бюджети, който ангажира всички български граждани без изключение, нещо повече – ангажира и български граждани, които все още не са родени, защото се плаща обезщетение за майчинство, ангажира даже и тези, които са починали, защото се плаща обезщетение при смърт на осигурено лице. Така че това е един от най-важните бюджети и трябва с достатъчна отговорност да подходим при обсъждането и при гласуването на този бюджет. Дори рекордните 16 милиарда и 800 милиона, от които 14 милиарда и 200 милиона за пенсии не успяха да зарадват 1 млн. 068 хил. пенсионери, които останаха разочаровани, почувстваха се излъгани от новата власт. Защо казвам това? Защото има опити – и тук от трибуната се чуха, да се обвинят медиите, да се обвини и Националният осигурителен институт. Уважаеми колеги, долу ръцете от Националния осигурителен институт! Тези хора с 0,88% от разходите управляват 16 милиарда! Така че, когато ги обвиняваме, трябва да сме наясно, че те изпълняват законодателството, което се приема тук в тази зала. Така че единствено и само нашите решения са в основата на недоразуменията, които се случиха в пенсионната система. Да увеличиш разходите в този бюджет с 1 милиард и 755 милиона за пенсии и да предизвикаш такова недоволство, изисква се изключително умение. Няма как по друг начин да се обясни всичко това, което се случи, защото с най-големия бюджет успяхте да разгневите най-голям брой български пенсионери, което е изключително притеснително. Управляващите озаглавиха този бюджет по различен начин – чуха се тук преди малко. Оценката на „Движение за права и свободи“ е малко по обрана. Ние смятаме, че това е просто бюджет. На следващо място, искам да кажа няколко думи за макрорамката на бюджета. Уважаеми дами и господа народни представители, изключително притеснително е това, което сме записали в бюджета на държавното обществено осигуряване. Темпът на нарастването на трансфера от държавния бюджет към бюджета на държавното обществено осигуряване се засилва всяка година. За тази година са предвидени допълнително 636 млн. лв., което означава, че наближаваме стратегическата граница от 7 млрд. лв. трансфер, което поставя на изпитание всички публични финанси, засилва обвързаността на бюджета на държавното обществено осигуряване от държавния бюджет и не на последно място, ликвидира по един своеобразен начин естествената връзка между принос и размер на пенсията. Защо казвам това? Защото 7 милиарда означава половината от парите за пенсии. 7 милиарда идват от данъци, останалите са от осигурителни вноски. Пенсионерът отива в магазина, купува си хранителни продукти и плаща ДДС и с това ДДС обратно рефинансира този размер на пенсията си, който получава в момента. Ако продължаваме по този начин, осигурителният характер на системата се поставя под сериозно съмнение. Сега няколко думи за приходите. Колеги, Вие казвате, че увеличавате приходите с 657 милиона. Много ли са, или малко тези пари? Аз казвам, че са малко и ще се опитам да се аргументирам защо. За първи път се предлагат рекордни инвестиционни разходи от 8 милиарда и 200 милиона. Друг е въпросът дали има капацитет да бъдат усвоени тези пари, но това е друга тема. Ръст на брутния вътрешен продукт, който да е 4,8%. Рекорден брутен вътрешен продукт – 143 милиарда. Колеги, при тези показатели Вие предвиждате увеличение на средния осигурителен доход с 96 лв.! Или не вярвате, че ще може да се възползвате – да повишите заплащанията и политиката по доходите, или това, което сте записали, не е вярно. Нещо повече. При тези рекордни инвестиции, при този рекорден ръст на брутния вътрешен продукт Вие предлагате – какво – увеличаване на осигурените лица само с 22 хиляди. Това сте го написали в мотивите към Законопроекта. Значи тези пари – или не е вярно това, което е записано, или няма да може да инвестирате тези 8 милиарда и 200 милиона. Внимание – искам да обърнете внимание на това, което ще кажа след малко. Официално в мотивите на този законопроект [[показва]] , който е подписан от министър-председателя, е записано, че Планът за прогнозното изпълнение на бюджета на ДОО в приходната му част за 2021 г. е с минус 140 милиона. Тоест не са събрани 140 милиона осигурителни вноски. Това е записано в мотивите на Законопроекта. Нека да се върнем на фанфарните изказвания на министъра на финансите. Той наляво и надясно какво заявява – казва, че приходните агенции си вършат перфектно работата! Перфектна ли е тази работа 140 милиона от осигуровки да събереш по-малко, или не може да каже госпожа Атанасова, която е силна на тема – какви бонуси за добре свършена работа се плаща в Националната агенция за приходите. На следващо място, каква е целта на един такъв бюджет, на държавното обществено осигуряване? Колеги, тук няколко пъти се каза за политически решения, политическа воля. Националният осигурителен институт е обществена, не политическа организация. Има Надзорен съвет, има управител. Политическите решения през годините или по-скоро неправилните политически решения доведоха до това системата да изглежда по този начин. Няколко думи за целите, които си поставя този бюджет. На първо място, целта е по-високи нива на социална защита, финансова устойчивост на системата, повишаване адекватността на пенсиите. Вижте сега изпълнява ли своите цели този предложен проект? На първо място, по отношение на финансовата стабилност. Преди малко министърът на труда и социалната политика отбеляза, че всички фондове на държавното обществено осигуряване, с изключение на един малък фонд „Трудова злополука и професионална болест“, са на дефицит. Дефицитът в бюджета на държавното обществено осигуряване се увеличава на 7 милиарда. За каква финансова устойчивост можем да говорим? На следващо място, реално изменение – вижте, уважаеми колеги, най-социалният бюджет какво предлага? Предлага разход за пенсии 9,9% от брутния вътрешен продукт. Ама миналата година при не толкова социален бюджет разходите за пенсии бяха 10% от брутния вътрешен продукт. Имаме ли основание да твърдим дали е най-социалният бюджет от 20 години, както казват колегите, или това може да бъде подложено на съмнение? На следващо място, реалният ръст на средната пенсия. През 2019 г. е с 2,6%; през 2020-а – 12,8%; 2021 г. – реален ръст 19,3%! Вижте сега 2022 г. – реален ръст 7,3%. С 1 милиард и 755 милиона увеличени разходи за пенсии какво получаваме? Благодарение на диспропорциите, които ги има, благодарение и на политическите решения за увеличаване несъразмерно на минималната пенсия за осигурителен стаж и възраст сме стигнали до ситуация, в която увеличаваме с 1 милиард и 755 милиона разходите за пенсии и получаваме по-нисък ръст. Разбира се, тук има отношение и инфлацията, но тук темата е съвсем различна. На следващо място, тук е спорът за осигурителните вноски за земеделски стопани и тютюнопроизводители. Уважаеми колеги, през годините се наложи клишето, че земеделските стопани и тютюнопроизводителите са избиратели на „Движение за права и свободи“. Категорично заявявам, че това не е вярно и никога не е било така! Защо? Защото само когато „Движение за права и свободи“ е в управлението, тогава се палят бали с тютюни, тогава се разливат гюмове с мляко, тогава се протестира! Ако са избиратели на „Движение за права и свободи“, бъдете сигурни, че няма да действат по този начин. Сега големият проблем: имат ли принос те към осигурителната система? Естествено е, че нямат. Нямат, не защото не искат да имат, а защото искат да бъдат изключени от системата. Нямат, защото нямат производство, което да им даде възможност да платят тези осигурителни вноски. Колеги, много често тук председателят на Социалната комисия заявява, че борбата е била за справедлива социална система. Ама още от времето на Ото фон Бисмарк, винаги го споменавам, тази система почива и на друг принцип – солидарност. Солидарността между тези, които са по-богати, и по-бедните. Солидарността между работещи и безработни и така нататък. Солидарността е един от важните елементи в социалната система. Точно тук говорим за солидарност, защото слагаме таван на максималните пенсии, увеличаваме минималните пенсии и какво се получава на практика? На практика се получават тези дисбаланси, които след това не можем да преодолеем. Сега фокусирането върху земеделските производители с презумпцията, че те са избиратели на „Движение за права и свободи“ изключва една друга реалност в бюджета на държавното обществено осигуряване. Уважаеми колеги, без да противопоставяме отделните сектори – сектор „Сигурност“ за лицата по чл. 69 от Кодекса за социално осигуряване: знаете ли колко е осигурителната вноска за фонд „Пенсии“? 40,5% при 19,8% на всички останали осигурени в трета категория – 40,5%. Вижте, когато беше министър, господин Ивайло Калфин отдели този фонд, за да можем да видим движението – колко са приходите, колко са разходите. Знаете ли колко е необвързаността? Пише го в бюджета – 220 милиона. Минус 220 милиона в този фонд. Тоест, от една страна, гледаме земеделските производители, че нямат принос, ами другите, на които държавата прехвърля от единия в другия си джоб парите, какво казваме за тях? За тях е справедлива системата. А за останалите земеделски производители не е. Още един аргумент. 70% от тези, които получават минимална пенсия за осигурителен стаж и възраст – милион четиридесет и няколко хиляди, нямат необходимия осигурителен принос да получават този унизително нисък размер на минималната пенсия. Тоест има няколко групи, които нямат осигурителен принос, но таргетът са земеделските производители, защото презумпцията е, че това са избиратели на „Движение за права и свободи“. Не е така, колеги, каквито и аргументи да кажете, няма как да се съгласим с това. Друг е въпросът, че Министерството на земеделието трябва да подкрепя и така нататък – всички други неща, които колегите ги казаха. Сега няколко думи за тавана на пенсиите – максималния размер. Уважаеми колеги, този таван най-после трябва да падне, за да не демотивираме всички, които започват сега да се осигуряват. Ако знаят, че има таван, бъдете сигурни, че дори да им предложим максимален осигурителен доход, няма да се осигуряват на този доход. Бъдете сигурни в това. Още нещо. Казвате: ние махаме 40-те процента от максималния осигурителен доход за размера на максималната пенсия, защото бихте получили тогава, пенсионерите на максимален доход, 1360 лв. Вие знаете ли какво означава 40%? Аз знам. Това е заместващият доход на доходите от труд. Само че сега заместващият коефициент е 48,1% и ако го отнесем към максималния осигурителен доход, получаваме 1635,40 лв. Така че, уважаеми колеги, не ми говорете за повишаване на осигурителните права. Да, това наистина е така, но колко ще се осигуряват на този размер, е друга тема. Осъвременяване на пенсиите, и с това приключвам. 6,1% казвате, дами и господа народни представители. Ами 6,1% – това е било при 2,9% инфлация и при 9,2% ръст на осигурителния доход. Сега тези параметри са коренно различни. При всички положения този коефициент ще бъде по-висок. Другото е по-притеснително. Министър-председателят и колеги от „Продължаваме Промяната“ продължават да говорят, че няма пенсии, които да са по-малки от линията на бедност. Уважаеми колеги, в този бюджет половината пенсионери са под линията на бедност, като махнем добавката. Половината пенсионери. Какво означава това? Това означава, че приказките „Ние ще допълним разхода с пари от социалното подпомагане“ – прегледах бюджета: в Агенцията за социално подпомагане се предвиждат 50 милиона допълнително, но те са за увеличаване на месечните помощи! Няма и една стотинка, която да е предвидена! В тригодишната бюджетна прогноза се предвижда отново осъвременяване по Швейцарското правило! Къде е, уважаеми колеги, в тригодишната прогноза Вашето преизчисляване на пенсиите, за което говорите години наред? Сега сте в управлението! Истина ли е това, което говоря или не? Това е написано в документите. Не го измислям. Това сте го написали Вие. В тригодишната бюджетна прогноза е казано: 6,1% юли месец 2022 г.; пет цяло и няколко процента, не помня числата, и намаляват през следващите години. Тоест и в разходите на бюджета на държавното обществено осигуряване не са предвидени тези близо 2 милиарда, които са за преизчисляване на пенсиите. Тоест дори да правите анализ, дори да правите каквото щете там – нова пенсионна реформа и така нататък, няма как, като ги няма финансовите инструменти, да реализирате тези политики. Този бюджет иначе гали ухото на избирателя. С какво гали ухото на избирателя? С това, че ще правим анализи, ще измислим нов механизъм, ще направим нова пенсионна реформа. Само че в световната практика няма пенсионна реформа, която да е направена за три или за шест месеца. С тези аргументи нашата парламентарна група няма да подкрепи предложения законопроект. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Адемов. Увеличете времето на групата, защото почти свърши. Има ли реплики към това изказване? Заповядайте, господин Арабаджиев.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги! Уважаеми доктор Адемов, съжалявам, че в рамките на кратката реплика няма да мога да обхвана всичките елементи от изказването Ви, с което почти свършихте времето на Вашата група, но няколко основни неща. По отношение на земеделските производители – никой не е твърдял, че те са електорат на ДПС. Само вмятам – единствените хора, които се изказват в тяхна защита, е Вашата група, но никой не намеква, че това е Вашият електорат.
Не е вярно!
По отношение на това, че само по Ваше време са протестирали – трябва да е показателно какво е било качеството на Вашето управление, ако тогава е имало такива протести. Трябва да знаете като дългогодишен политик разликата между политик и държавник. Политикът ходи след хората, държавникът води хората. Ние смятаме, че ще покажем с нашето управление, че сме държавници [[ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“]]и можем да насочваме така публичното мнение, че в крайна сметка общественият интерес да е по-добър. Това ще го докажем. Иначе последните изказвания, които правим, може би сте ги пропуснали. Това, което заявяваме: единствено пенсиите за стаж и възраст ще подсигурим да не бъдат под прага, под линията на бедност. Има пенсии, които са социални, инвалидни. Няма как тях да ги компенсираме до прага, до линията на бедност, тъй като просто ще се скъса връзката между принос и получаване. По отношение на трансфера и увеличаването на трансфера – едната мярка за намаляване на този трансфер чрез данъци в държавното обществено осигуряване е чрез увеличаване на прага на земеделските производители. Това е поредица от мерки, които приемаме. Ще погледнете до юни месец другите показатели, които ще предложим. Относно събираемостта. Ако погледнете приходите на държавния бюджет на Република България за 2020-а, за 2019-а спрямо 2021 г. – наистина има едни 8 милиарда, или 15% увеличение, което се наблюдава в 2021 г. Това е при положение че – да, частично от инфлация и от увеличена икономическа активност, но доста от течовете в държавата вече са затворени. Има все още доста, които предстоят. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Арабаджиев. Заповядайте за втора реплика.
Уважаеми господин Адемов, имам една молба към Вас. По-рядко споменавайте земеделските производители, защото явно колегите от управляващата коалиция смятат, че след като системните партии се опитват да защитят интереса на земеделските производители, те трябва да ги унищожат. [[Възгласи: „Еее!“ от „Продължаваме Промяната“.]] И смятам, че успяват към момента – махат горите, махат храните, остана земеделието. И то ще бъде унищожено. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, госпожо Белова. Трета реплика? Не виждам. Заповядайте за дуплика, господин Адемов.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Благодаря за репликите. Темата за земеделските стопани и тютюнопроизводители е коментирана многократно през годините. Големият проблем, пак повтарям, не е в това, че тези хора не искат да плащат осигурителни вноски. Големият проблем е, че не са създадени за тях условия да произведат продукция и от реализацията на тази продукция да могат да платят осигурителните вноски. Това е най-големият проблем за земеделските производители. Иначе, по отношение на това дали са унищожени земеделските производители или не, вижте сега, най-големият проблем на този бюджет според мен дори не е толкова колкото нарастването на дефицита, защото той е традиционен през годините, по-големият проблем е, че управляващите посягат на средната класа, говоря за дребни и средни производители. Това са хората, които са самоосигуряващи се лица. На тези хора всички ние сме обещавали, че ще им дадем подкрепа. Нашата подкрепа в това ли се изразява? В най-тежките години на криза на електроенергия, да не изброявам всички кризи, в най-тежката криза ние им увеличаваме минималния осигурителен доход, не само на земеделските производители, а и на самоосигуряващите се лица. Те са над 200 хиляди, не са като земеделските производители толкова малко. И земеделските производители бяха над 90 хиляди регистрирани навремето. Точно благодарение на тези мерки стигнахме дотук. А иначе, що се отнася до това какво сме успели да направим ние през годините, какво не сме успели? Каквото сме успели и каквото не сме успели, избирателят го калкулира по време на избори. Ще видим Вие на следващите избори какъв резултат ще получите. Вижте ги колегите от двете страни на залата какъв резултат имат след предишния парламент. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Адемов. Сега думата има Красимир Вълчев. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Аз също мисля, че данъчно-осигурителната ни политика трябва да бъде неутрална, трябва да има връзка между принос и плащане в осигурителната система, но понякога има обществени интереси, които налагат да се правят изключения от тази политика. Тези изключения трябва да бъдат разумни, трябва да бъдат обосновани, трябва да бъдат базирани на стратегическо мислене. Кое е това разумно изключение? Нашето мнение е, че това разумно изключение е секторът „Информационни технологии“. Защо? Не само защото този сектор в последните години е с най-висок ръст в добавената стойност, а защото сме на прага на още по-задълбочени, мащабни и всепроникващи дигитални трансформации, които ще променят живота ни, но не само ще променят живота ни, но ще чертаят границата между развитите и развиващите се страни. Какво означава това? Че там, където има повече хора, които могат да кодират, повече програмисти, по-голям IT сектор, е много по-вероятно тази страна да бъде развита, още повече такива страни като България, които са на границата между развитите и развиващите се страни, страни, които нямат особено много други конкурентни предимства на картата на все по-глобализиращите се пазари. И в този смисъл ние можем и трябва да си позволим според мен, според нас, едно такова изключение за сектора „Информационни технологии“. Не знам дали знаете, но една от добрите новини в последните пет години е, че ние имаме нетна миграция навътре, тоест повече хора програмисти, IT специалисти са се върнали в България, отколкото са напуснали. Това се дължи и на високите доходи, и на факта, че тези хора не са толкова обвързани с физическото място, и на Брекзит, но това е факт. Съседната на нас Северна Македония миналата седмица анонсира решение за нулев подоходен данък върху доходите на IT фирмите и IT специалистите, точно в унисон с едно такова стратегическо мислене, едно такова секторно изключение, което има шанса, пак казвам, да дръпне една страна, която иска да бъде развиваща се, особено на фона на епохата, на прага на епохата на изкуствения интелект, който още в по-голяма степен ще концентрира добавена стойност там, където има програмисти, и там, където има хора, които да развият IT индустриите. За съжаление, на Комисията по бюджет и финанси не само че не чух, но не усетих и наченки на подобно стратегическо мислене от министъра на финансите и вицепремиер. Той започна да ни обяснява теоретични постановки – как растежът зависи от физическите инвестиции, от инвестициите в човешки капитал и институциите. Хубаво, това го пише във всички учебници, никой не го оспорва, но има и други политики и трябва да се мисли в този по-широк и глобален контекст, а не само през принципите на осигурителната система, които аз ще се съглася, сигурно и това, което каза господин министър Гьоков, е правилно, но силно сме убедени, че едно такова изключение е благоприятно. Министърът на финансите каза, че ще събере само 90 милиона от повишения осигурителен доход на IT специалистите и те щели да отидат за детски градини. Колко ще отидат за детски градини, това е все едно да кажеш, както те самите казаха, на някой ще отрежа крака, пък след това ще купя патерица! Нещо такова предлага министърът на финансите като сделка на IT сектора. Това, което те казаха, което се чу, можете да го прочетете, е, че са обидени. Може би не са толкова чувствителни дори към повишената осигурителна тежест. Проблемът е, че създавате у тях нагласи, че те не са приоритет и не са желани от държавата. Това малко или много рискува да пресече ръста на тази индустрия, икономическия оптимизъм, който имаше малко или повече в тази индустрия. Разбира се, може да бъде повече. Много се надявам това, което чух от представителите на „Демократична България“, да бъде така и да бъде подкрепено – че те все пак ще предложат да няма ръст на този осигурителен доход. Ще използвам изказването и за една кратка реплика към господин Митев, може би и към господин Адемов. Различното между този бюджет, не само на държавното обществено осигуряване, но и държавния бюджет, е, че ние имаме един допълнителен данък и този данък е данък инфлация. Инфлацията предишните години беше минимална. За четири години имаме кумулативна инфлация от 8,5 на сто. Сега само за една година имаме такава инфлация. Забележете, тя не е за цялата 2021 г., а е само за втората половина на 2021 г. Затова, като се изчисли средногодишната инфлация, средногодишно от месеците тя е 2,80 или нещо такова, и това ще бъде заложено в актуализацията на пенсиите. За съжаление, тепърва инфлацията на суровините и на енергоносителите ще прониква в крайните цени. С голяма доза увереност можем да предположим, че до края на 2022 г. за година и половина – от средата на 2021 г., ние ще имаме над 15% инфлация. Само Асен Василев си вярва, и Вие му пригласяте, че тя ще бъде едноцифрена. Над 15% за година и половина ще бъде инфлацията до края на тази година за всички, говоря за 18 месеца. Министър Василев и преди, като служебен министър, и сега, се запъна, закъсня с компенсациите за високите цени на електроенергията и това е причината те да проникнат в крайните цени. Веднъж увеличени, крайните цени, няма връщане назад. Вие имате много по-висок инфлационен данък в този бюджет и затова всяко Ваше увеличение тръгва от минус 10, дори минус 15%, и това ще бъде бюджетът на неувеличенията. Бъдете сигурни в това, ще се почувства рано или късно. В предходните години инфлационният данък беше минимален, сега този инфлационен данък е висок и всички Ваши предложения тръгват от минус 10%. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Вълчев. Заповядайте за реплика. После господин Митев. Трета реплика няма засега. Господин Ананиев, Вие ли? Добре.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми господин Вълчев! Искам само да припомня на аудиторията, че преди три години Вашата партия вдигна максималния осигурителен доход от 2600 лв. на 3000 лв. Тогава не си спомням да предричахте кръв по улиците, напускащи IT фирми и всякакви такива неща, каквито в момента си позволявате да внушавате. Ще ми е интересно да споделите тогава защо го повдигнахте и какъв беше ефектът върху IT индустрията? По мои наблюдения тя продължава да се развива с доста бързи темпове и сякаш за тях това няма никакво значение. Също така бих искал да Ви попитам колко приятели и близки около Вас имате от тази индустрия, колко често си говорите с тях, но не в ролята си на политик, а в ролята на гражданин? Аз лично, и много от нашите колеги, сме точно в тези среди и мога да Ви кажа, че истинските проблеми, които те споделят с нас, са по-скоро липсата на публични услуги, липсата на детски градини, липса на адекватно здравеопазване и образование, но най-вече данък корупция, който в последните години е толкова висок, че всъщност е главната причина тези фирми да имат трудности в развитието си. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Шалъфов. Втора реплика – господин Митев. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Да, имаше такава дискусия в Бюджетната комисия и там си говорехме, че колкото и да е голяма инфлацията, двата милиарда, които ние сме подготвили да подкрепим хората, най-засегнатите, тази инфлация няма да може да изяде тези помощи, колкото и да бъде. Вашето внушение, че ще бъде двуцифрена инфлацията, е смешно. Аз като толкова интелигентен човек просто се... Вие като толкова интелигентен човек просто не мога да си представя защо казвате това. Да, потвърждавам това, което Вие казахте за средногодишната инфлация и така нататък. Също така Вие много добре знаете, че тази инфлация е привнесена, ние нямаме собствена монетарна политика, така че инфлацията, която е в Европейския съюз, я наблюдаваме в България. И пак да кажа, не е важно каква е инфлацията, важно е цените и как се отразяват върху крайните потребители. Ние сме взели мерки за това, и то в пъти повече над инфлацията. За Международната организация на труда (МОТ) . Имам към този господин Ананиев един въпрос [[народният представител Искрен Митев посочва народния представител Кирил Ананиев]]– защо сега не ни подкрепяте за МОТ, когато вдигаме с 12,5%, а преди две години вдигнахте с 15% Вие? Какъв Ви беше тогава аргументът, господин Ананиев? Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Може би ще трябва да намерите начин да вземете думата, господин Ананиев. А сега Настимир Ананиев има думата за трета реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Вълчев! Много ми е интересно, когато от ГЕРБ говорите за пенсии, имайки предвид, че за пълен мандат от четири години се гордеехте, че сте ги вдигнали на 300 лв., тогава прагът на бедност беше 369 лв. В момента, поне сегашното управление се стреми да няма никой под прага на бедност, говорим за пенсиите за възраст и стаж, а също така и минималната пенсия се вдигна от 300 лв. на 370 лв., това са с 20 и отгоре процента, което никога не е достатъчно, но някак си не е редно, говорехме преди малко за срам, да излизаш, да говориш по една тема, която, когато се говори за пенсионери, просто трябва да замълчите. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Настимир Ананиев. Заповядайте за дуплика, господин Вълчев.
Господин Ананиев, не знам коя част от моето изказване сте слушали, но аз повечето време говорех за сектора „Информационни технологии“ и говорех за инфлацията. Не си спомням конкретно да съм говорил за пенсиите. Господин Митев е прав, че инфлацията е пренесена, но частично. Защо? Защото заради запъването на финансовия министър днес имаме по-високи цени на крайните стоки и услуги, тъй като бизнесът няма резерв в добавената стойност и трябва да отрази високите цени на енергоносителите в крайните цени. Тоест една съществена част от инфлацията се дължи лично на Асен Василев и трябва да бъде кръстена инфлация „Асен Василев“, защото той се запъна. Да, всъщност и с господин Шалъфов съм съгласен частично – няма съмнение, че много фактори на средата определят решението дали един човек да живее и да учи в България. Качеството на публичните услуги, общата среда – винаги има какво да се желае, но факт е, че има бизнеси, активности, които са много по-чувствителни към данъчно-осигурителната тежест, и други, които са много по-малко чувствителни. IT бизнесът е този, който е най-чувствителен към данъчно-осигурителната тежест. И тук не става въпрос за голям бюджетен разход, данъчен разход или осигурителен разход – господин Ананиев може да ме коригира за точния термин – тук става въпрос за малък жест, който може да се направи към IT сектора, за да оцени, че държавното управление го цени и че България прави конкурентна политика, както и Северна Македония за задържането на IT специалистите. Говоря си с много хора от IT сектора. През изминалите години заедно направихме много политики и с БРАИТ и с БАСКОМ, и с БЕСКО. Увеличихме двойно приема в профилите и професиите, свързани с информационните технологии. Открихме три гимназии – в Стара Загора, Варна и Бургас, конкретно по информационни технологии. IT секторът задържа младите хора с най-високи образователни резултати в България. Нещо повече, задържа ги в регионите, не само в най-големите градове. Тоест, благодарение на IT сектора ние можем да постигнем полицентричен модел на развитие. Всички тези политики направихме заедно със сектора и сигурно нямам Вашата представителна извадка, сигурно е малко по-добра, но все пак съм си говорил с някакви хора и знам, че тези хора са обидени. Ама то отворете интернет да видите, че те го изразиха в официална позиция, казаха: ние се чувстваме обидени, казаха го и на Комисията по бюджет и финанси. Не може да кажете, че няма никакво значение данъчно-осигурителната тежест. Благодаря.
Благодаря, господин Вълчев. [[Народният представител Искрен Митев иска лично обяснение.]] Чакайте, чакайте, с какво Ви обиди точно? [[Реплика на народния представител Искрен Митев.]] Предлагам да направите реплика на някой след това, защото някак си не бяхте лично засегнат все пак, обиден също не бяхте, нали? Да. Така че личното обяснение е за лично засегнати. Господин Георгиев – ВЪЗРАЖДАНЕ, нали така?
Може ли да прочетете записаните за изказване?
Да, точно това щях да направя, господин Каримански. След господин Георгиев са Ирена Димова, Деница Сачева, Ивайло Мирчев, Любомир Каримански и Александра Корчева. Заповядайте, господин Георгиев.
Благодаря, господин Председател. Дами и господа народни представители! Аз ще говоря днес, тъй като съм доста разочарован. Ще говоря днес във връзка с една група от хора – хора пенсионери, които са много малка част от нашето общество. На фона на над два милиона пенсионери те са само десет хиляди – десет хиляди пенсионери, които са поставени в много тежки условия. Това са хора с увреждания, които при своето раждане или докато са били деца, са получили увреждания, това са хора, които имат увреждания над 90%. В началото на януари месец попитах министъра на труда и социалната политика дали има механизми, по които ще бъде направено от правителството така, че тези хора и други хора, които са в подобна ситуация, да не бъдат под прага на бедността, да се измислят механизми тези хора да бъдат компенсирани по този начин, че да не бъдат пострадали, да не бъдат в тази уязвима група – те не стига, че са уязвени от природата, а в момента и ние ги държим под прага на бедността. И какво имам предвид? Тъй като много наши зрители и много хора сигурно и в тази зала не знаят за какво става въпрос, ще Ви обясня как се формира тяхната пенсия. Тяхната пенсия, тъй като те нямат трудов стаж, естествено, се формира по следния начин: 57%, основната част от тяхната пенсия, се формира, като се умножи 57% от прага на бедността се взема. Тоест те получават 235 лв. и 41 ст. След като се прибави към тяхната пенсия ковид добавка от 60 лв., тя става 295 лв. След това има така наречената „добавка чужда помощ“ и с нея пенсията им скача нагоре. Министерството компенсира с едни 15 лв., което е връзка с компенсационния механизъм, който измислиха, и с тези 15 лв. сумата скача до 440 лв., което е над прага на бедността. Но къде е уловката, къде е тънкият момент в цялата работа? Сто и трийсетте лева добавка за чужда помощ тези хора не я взимат, те отиват за асистентите, които им помагат. Фактически тяхната чиста пенсия, която тези хора взимат, е само 310 лв. И тези хора са оставени далеч под прага на бедността. Аз поисках януари месец да се направи така, че в бюджета да има механизъм, по който да се компенсират тези хора. Това са все пак десет хиляди човека! Десет хиляди човека, които живеят в изключително тежки условия. Те са поставени в ситуация, в която не бих желал никой да попада в тази ситуация. Без помощта на техните асистенти те не могат да живеят. Но тези хора нямат достатъчен доход и сумите, които са необходими да бъдат компенсирани до прага на бедността, не са големи. Това са около милион и 300 хиляди на месец, което прави около 16 милиона на година. Това са суми, които Министерството може да си позволи без никакъв проблем. И не мога да разбера защо трябва да има само 15 лв. добавка, направете ги 130 лв. добавка и ще се реши този проблем – тези хора вече няма да бъдат под прага на бедността. Защото горчивината, която изпитват те в момента, на никой не пожелавам да я изпита никога през живота си. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Георгиев. Има ли реплики към Георги Георгиев? Няма. За изказване е записана Ирена Димова. Заповядайте, госпожо Димова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Преди да започна, искам да внеса малко яснота относно осигуряването на земеделските производители, а именно всички трябва да сме наясно, че земеделски производители, които са управители или съдружници в търговски дружества, се осигуряват на минималния осигурителен доход, който е за самоосигуряващите се лица, а именно 650 лв. към момента – до 31 март, а от 1 април – 710 лв. Промяната, която се касае за повдигане на минималния осигурителен доход – 420 лв. до 710 лв. касае само земеделски производители, пчелари, тютюнопроизводители, които не са с договор за управление, нямат друга дейност и са типичните малки земеделски производители. Какво правим ние в момента? Вдигаме осигурителния доход в числа. На месец с право на болничен един земеделски производител ще плаща с 90 лв. и 77 ст. повече – 91 лв., без право на болничен, само за пенсия ще плаща с 80 лв. и 62 ст. повече. На годишна база това прави 730 лв., или 817 лв. при случаите с всички осигурени случаи. И сега ще дам отново моя любим пример, но този път няма да бъде с пет кошера, ще бъде с 10 кошера. Земеделски производител пчелар отглежда в собствения си двор 10 кошера, за да подпомогне семейството си. От тези 10 кошера той добива средно 40 кг. При изкупна цена 6 лв. реално той ще получи 2 хил. и 400 лв., а за годината пчеларят трябва да даде 2 хил. 394 лв. и 45 ст. Това му е доходът, защото другото му е осигурителният доход и правим разлика всички. Значи той ще остане да живее за годината с 6 лв. или три хляба. Зная какво ще ми отговори и социалният министър, зная какво ми отговори и финансовият министър, зная какво ми отговори и земеделският министър – че тези земеделски стопани ще ги подпомогнем през държавни помощи. Нека да увеличим МОД-а, а ние ще ги подпомогнем през държавни помощи през Министерството на земеделието. Затова тук искам да Ви дам кратък анализ какво се случва там. Проектобюджетът за 2022 г. е увеличен със 150 милиона. На пръв поглед изглежда прекрасно. Обаче това е крайно недостатъчно, защото в предишни години за нефинансовите предприятия беше обичайно малко над 300 милиона, разпределян по набор от държавни помощи, последните от които, искам да забележите, бяха нотифицирани с ковид мярката 2020 г. Оттогава нищо не е пипнато. Какво стои зад всичко това?! Коренно променена обща икономическа обстановка, нови нива на цена на суровини, на материали енергоносители. Близо година – два служебни кабинета, и никаква реакция на нововъзникващите кризи. Единствено продължаваме прилаганата подкрепа с традиционен бюджет години назад. Във втората година – всички помним 2021 г. – юли ли беше, септември ли, бе актуализиран бюджетът в областта със 70 милиона. Номиналното увеличение на финансовия ресурс за субсидии на нефинансови предприятия спрямо 2021 г. беше със 70, а реалното е 80 милиона, представляващо най-малкия процент увеличение на бюджета в сравнение с други сектори. Дори сега, през 2022 г., на пръв поглед забележимото увеличение на финансовия ресурс за директна подкрепа на земеделските стопани не може да стигне подкрепата от 2020 г. и е абсолютно незначителна. С близо 200 милиона не може да стигне подкрепата от 2020 г. при значително променена икономическа среда. Съвсем бегъл поглед върху публичните статистически данни ясно говори за крайно недостатъчния ресурс за подкрепа на земеделските стопани. Тук искам да Ви отбележа, че тази подкрепа ще е недостатъчна най-вече за малките и средните стопанства, които са пазарно уязвими и неконкурентоспособни. За сектори като „Плодове“, „Зеленчуци“, „Животновъдство“ съществува огромен риск да излязат от пазара. Това са всички видове сектори, които бяха обявени за Ваши приоритети. Надявам се, че не е била целта Ви излизането от сектора. Земеделските производители с ликвидност, които Ви обясних – по-големите, ще се справят. Останалите категорично няма да се справят. Вече има първи факти за това – за този сезон между 70 и 80% от производителите на оранжерийни зеленчуци не заредиха отопляемите си оранжерии. И няма как да бъде друго, защото компенсации нямаше, а говорим за директна помощ, която ще компенсира минималния осигурителен доход. Същото е положението с малките животновъдни стопанства. Ако продължим разпределението на държавната подкрепа по този начин, ако приемем това, което предлагате, повярвайте ми, че следващата година ще отчетем поредното намаляване на земеделски стопани, пчелари и тютюнопроизводители и окрупняване на големите. Неизбежно е при новата икономическа реалност. Никакви средства по никои програми не могат да възстановят селските райони, ако там липсват хората с отношението към земята и животните. Това са наистина малките семейни ферми, които в период на криза винаги са били най-уязвими, които са недофинансирани и неукрепнали пазарно, сега излизат от сектора. Ще Ви дам още малко данни. В сектор „Животновъдство“ разходите за енергия са нараснали през 2021 г. с 53% спрямо 2020 г., като най-високо е нарастването при говедовъдството, разходите за фураж са близо 15% – най-високо е при птицевъдството и свиневъдството. Това ще оставим за цифри за бюджета, това са средните данни за 2021 г. Повярвайте ми, че с продължаващото увеличение на електроенергията, на заложените увеличения на минималната работна заплата и на минималния осигурителен доход тези цифри за 2022 г. ще изглеждат още по-зле. Само при торовете в началото на стопанската година – месец октомври, беше два пъти, сега в момента е три. Вие сами може да си направите анализа. За анализи, предполагам, че в тази зала няма кой да Ви е конкуренция. И тук искам само да кажа, че увеличението за отопляемите оранжерии с природната газ е шест пъти, а компенсацията е нула. Или предложеното увеличение от 80 милиона спрямо предходната 2021 г. е крайно недостатъчно за директна подкрепа на дохода на земеделския стопанин с цел преодоляване на ценовата криза. Предвид всичко това, което Ви изнесохме, категорично не подкрепяме увеличението на осигурителната тежест за земеделския производител. В исторически план всяка година, след присъединяването ни към Европейския съюз, ежегодно във всеки бюджет винаги е бил приеман по-нисък осигурителен праг за земеделския стопанин и това винаги е била подкрепата на държавата за сектора. И знаете ли защо? Защото няма достатъчно финансиране и няма и да има. Такива са нашите възможности. И като последно, завършек. Минималният осигурителен доход в последните 10 години се движи между 70 – 72% от минималната работна заплата у нас. Ние не можем да се съгласим, че в най-трудната година за сектора при нива на доходи в земеделието, точно сега трябва да изравним този доход с минималната работна заплата, в същото време искаме само да Ви припомним, че в края на 2027 г. нашите земеделски производители също няма да са равнопоставени с европейските. Затова ще направим нашето предложение между първо и второ четене. Съгласни сме, че максималният осигурителен доход трябва да се увеличи, но това трябва да става плавно и поетапно. Предвид това, което ни се предлага, ще доведе до дерегистриране на много земеделски стопани, пчелари и фермери и смятаме, че разумното за увеличение на минималния осигурителен доход е до 500 лв., което няма да доведе до влизане на земеделските стопани в сивия сектор или изобщо отказване от земеделския сектор. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Димова. Реплики към госпожа Димова има от Венко Сабрутев, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Госпожо Димова, първо искам да изкажа задоволство от това, че променихте примера от производител, който отглежда пет кошера, на производител, който отглежда десет кошера. Радвам се, че разбрахте, че земеделски производител, който отглежда пет кошера, произвежда всъщност, за да запълни няколко буркана с мед в мазето си. Той не е земеделски производител по смисъла на закона. Относно минималната работна заплата. Дълги години ставаме свидетели на целенасочена политика конкретен сектор да седи далече от нивата на всички останали сектори. Минималната работна заплата следва да бъде функция, изобщо работната заплата трябва да бъде функция от производителността на труда. Нека да видим какво показва статистиката в Евростат. Производителност на труда в България – 50% от средното за Европейския съюз, заплащането обаче седи по различен начин – 26% от средното за Европейския съюз. Тоест има една огромна ножица на доходите – целенасочено държани ниски доходи в България в последните години, няма как да имаме държава на богатите с ниски доходи. Оттук нататък ще се работи в посока вдигане на доходите. Не може да държим населението на такива мизерни пари, разберете го! Когато плащат ниски осигуровки не можеш да очакваш висока пенсия. Виждаме, че два милиона души, това са нашите родители, живеят мизерно, защото няма приходи в пенсионната система. Спрете да се опитвате да държите България като държавата на работещите бедни. България трябва да излезе от този омагьосан кръг. Няма нищо по-нормално от това да се вдигне минималната работна заплата, както и максималният осигурителен праг. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Благодаря.
Благодаря, господин Сабрутев. Втора реплика към Ирена Димова? Настимир Ананиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Димова, не давайте, моля Ви, примери с пчелари и пчеларство, защото ми е много интересно за четири години по времето на Четиридесет и четвъртото народно събрание какво направи ГЕРБ за пчеларството? Този сектор беше почти убит, след като Вашият земеделски министър обича пестицидите и едрите земеделци и всъщност този сектор тотално е поставен на колене в момента, така че ми е много интересно какво сте направили за пчеларите, за да ги давате като пример и в един момент едва ли не да се борите за техните права. Това е някакво пълно двуличие. Благодаря.
Благодаря, господин Ананиев. Заповядайте за трета реплика към госпожа Димова.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, уважаема госпожо Димова! Слушах внимателно какво казахте. Първо, 90% от нещата са пълни неистини – оттам да започнем. Не е само фактът, че твърдите, че няма пари за компенсация в бюджета на Министерството на земеделието. Тях ги има и са в размер на 224 милиона. Второ, Вие считате, че земеделските производители, които се занимават с оранжерийно производство, не са заредили оранжериите си благодарение на все още невдигнатия минимален осигурителен доход, или по-скоро го констатирате като факт благодарение на Вашите предходни бюджети на управляващото Ви мнозинство. И трето, спрете да плашите хората с това, че някой ги обрича на закриване и на излизане от сектора, затова че с повишаването на минималния осигурителен доход едва ли не предизвикваме те да отидат в сивия сектор. Това първо е невъзможно, защото няма нито един земеделски производител, който да направи тази крачка, предвид обстоятелството, че само участието му в светлата част му гарантира участие по всички възможни фондове и държавна подкрепа, и субсидиране за това, което работи. Така че спрете да манипулирате обществото, знаем какво направихте. Най-вероятно твърдите и потвърждавате факта, че в крайна сметка Вашите бюджети досега обрекоха българското земеделие. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Маринов. Заповядайте, госпожо Димова, за дуплика.
Уважаеми господин Сабрутев, примерът ми, който беше с петте кошера, явно тук трябва да си изнасяме лекция за осигуряването, беше за земеделски производител, който се осигурява на друго място и в свободното си време гледа пет кошера, за да доизкара още нещо. Точно такъв беше примерът, има стенограми. Тук давам пример за десет кошера, в който не се осигуряват и трябва да внесат. Слезте от паветата и елате при нас в Северозападна България, на която всички се упражнявате по време на избори, за да видите… [[Шум и реплики.]]
Без дискусии, моля!
…как земеделските производители или земеделските стопани, за да не отидат на социални помощи. Това ще се случи, приемайки този осигурителен доход, те там ще натежат. Гледат по двадесет крави, десет козички, десет кошера и кой каквото може. Господин Ананиев, производителността и заплащането в Евростат са едно към едно и това е пълна неистина, което заявихте от тази трибуна. Господин Маринов, за бюджета – и аз затова казах, нека утре да си говорим на големия бюджет, или между първо и второ четене, точно какви са цифрите и кой лъже. Оранжериите затварят не само заради осигурителния доход, затварят и заради енергията – аз го казах изрично, заради поскъпването на газта, която е шест пъти,...
Благодарение на Вас!
…с която Вие нищо не направихте. Сделката от три дни не е благодарение на нас. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Следващият записан за изказване е Ивайло Мирчев. Госпожо Танева, Вие? [[Реплика от народния представител Десислава Танева: „Бях спомената. Не поименно, но...“]] Да, бяхте спомената. Господин Мирчев, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, „Демократична България“ ще подкрепи бюджета, но между първо и второ четене ще внесем предложение за оставане на максималния осигурителен доход на 3 хил. лв. Причината за това, първо, е, че това обещахме. Обещахме на IT бизнеса и той, между другото, ще бъде най-засегнат. Точно не бих казал, но под най-силно влияние е от това максималният осигурителен доход да бъде увеличен толкова рязко. Ние като нови управляващи, носители на промяната, обещахме да не правим като ГЕРБ. Какво правеха ГЕРБ? ГЕРБ в дванадесет без пет променяха максималния осигурителен доход, без никой да бъде предупреден по никакъв начин. Не трябва да правим така. И за да не правим по този начин, ние ще внесем това предложение. То е доста силно аргументирано и най-важното отговаря на обещанието, което ние самите дадохме на IT бизнеса в разговори с тези хора, в разговор с тези компании да се осигури автоматичен механизъм, който да влезе в сила от 1 юли. За този автоматичен механизъм – все още такива разговори, между другото, не е имало. Имаше един такъв, който беше преди няколко дни, и там не се е стигнало до разбирателство за подобен механизъм. И за да сме честни към тези хора и въобще към целия бизнес, ние трябва да го направим това нещо. От друга страна, ще ми позволите малко отклонение. В момента дефицитът на НОИ е огромен. Да го пълним и да си правим илюзията, че ние можем да го напълним през увеличаване на максималния осигурителен доход, е малко като да си мислим, че един голям кораб с огромна пробойна може да я запушим с тиксо. С тиксо не става! И тъй като това не е съществен приход за бюджета, и за да си изпълним обещанието от 1 юли да влезе в сила по-високият максимален осигурителен доход, но след разговор с бизнеса, това, което пак казвам, ние обещахме. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Мирчев. Има ли реплики към Ивайло Мирчев? Няма. Заповядайте, господин Гаджев, за процедура.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! По начина на водене ми е процедурата. Да призовавате, когато тук има изказващи се от трибуната, все пак да се спазва Правилникът и особено чувствително при обявяване на частен интерес. Когато си осигуряващ се и осигурител в един сектор и предложиш промени в данъчното законодателство в същия сектор, това може да се тълкува като частен интерес. От тази гледна точка.
Благодаря, господин Гаджев. Заповядайте за процедура.
Господин Председател, към Вас да се обърна по начина на водене. Когато излиза господин Гаджев, който е доста умел в коментарите си по начина на водене и не е проверил определена информация, да му се прави забележка, защото няма никакъв подобен частен интерес. От всичките си IT фирми съм излязъл през 2021 г. Благодаря.
Благодаря. Добре, че не съм наясно с частните интереси на всички народни представители, иначе как щях да правя коментари на всички? [[Шум и оживление.]] Заповядайте, госпожо Сачева, за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Гьоков, уважаеми господин Иванов – управител на НОИ! Първата и най-съществена критика към предложения законопроект за държавното обществено осигуряване е, че той влошава финансовата стабилност на общественото осигуряване и увеличава неговата зависимост от държавния бюджет. Трансферът за покриване на недостига от средства става 41,3% при 38,1% за 2021 г. Освен това това все още не е бюджетът за 2022 г., защото вече имаме направена заявка, че ще има актуализация от 1 юли тази година и ще има нови допълнителни решения за пенсиите, което означава, че ние не гледаме бюджет с годишен хоризонт, а просто бюджет за второто тримесечие на 2022 г. и вероятно дефицитът във второто шестмесечие ще бъде доста по-голям. Решенията, свързани с пенсиите, до момента не ни дават особен оптимизъм, защото са лошо конструирани и недобре комуникирани, и водят до обществено недоволство и изкривяване на системата. Не знам господин Арабаджиев за какви шест години говореше, но това, което мога да го информирам, е, че през 2009 г. пенсиите бяха съответно увеличени с 20%; през 2017 г., 2018 г., 2019 г. имаше също увеличаване на индивидуалния коефициент, каквото беше направено и сега увеличение. И да, не беше приложено Швейцарското правило, но заедно с този индивидуален коефициент имаше и фиксирани увеличения съответно от 3,8% за 2018 г. и 5,7% за 2019 г. Само го вмятам, защото все пак трябва да бъдем коректни, когато говорим тук от парламентарната трибуна. Това, което предстои – ние не плашим никого, но просто бихме искали още веднъж да обърнем внимание по същия начин, както говорихме в началото на януари, че хората ще бъдат разочаровани от това, което ще получат февруари. По същия начин ще бъде интересно какво ще се случи през март, когато те ще получат не две добавки за януари и февруари, а само една добавка? Също още по интересно и неясно остава бъдещето за 1 юли 2022 г., защото нека да си говорим ясно какво получават пенсионерите днес. Пенсионерите днес получават увеличения процент на своята пенсия от индивидуалния коефициент, 60 лв. добавка, и сега този месец те получават добавка от 0,50 лв. до 55 лв., различните пенсионери. Така че всъщност от 1 юли трябва да се инкорпорират доста добавки вече и това със сигурност ще доведе до още по-голям дефицит. С още по-голяма острота ние трябва да говорим и за средносрочната финансова прогноза, защото в момента инфлацията помпа бюджетните приходи, но тогава вероятно ще бъдем изправени пред трудното решение да се наложи да плащаме пенсии със заеми или съответно да има драстично повишаване на данъците и осигуровките. Не на последно място, каквито и да са плановете за бъдещата пенсионна система и за начина, по който ще се изчисляват пенсиите, ние не трябва да изпускаме от поглед и факта, че има координация на социалноосигурителните системи в рамките на Европейския съюз, още повече предвид факта че все повече българи работят в няколко държави в рамките на своя трудов стаж. Трябва да направим извода, че независимо от напъните да се използват пенсионерите за предизборни цели, следизборното отрезвяване е тежко и за двете страни. Предвижданото увеличение на пенсиите с 6,1% по Швейцарското правило от 1 юли е пресметнато със среден годишен индекс от 2,9% и на практика, с темпа на повишаване на цените към тази дата, то ще бъде изядено от инфлацията. Шоковото вдигане на минималната пенсия направи така, че днес половината български пенсионери са на минимална пенсия, което в съчетание с продължаващия таван на пенсиите води до тежка демотивация за осигуряване на реални доходи и подкопава доверието в осигурителната система. Парламентарната група на ГЕРБ-СДС отново, както и при актуализацията на бюджета 2021 г., ще предложи отпадането на тавана на пенсиите, особено като се има предвид, че все повече хора, които се пенсионират, са осигурявани на високи доходи и попадат под неговите ограничения. Считаме, че обезщетението за отглеждане на дете до две години, изравнено с минималната работна заплата, е мярка, която привидно изглежда придобивка, но отдалечава от трудовия пазар младите жени, а дългото отсъствие от трудовия пазар отнема права. Тази мярка е в противоречие с други мерки в държавния бюджет, като например осигуряване на безплатни детски ясли и градини, инвестиции в тях. Ние смятаме, че много по-справедливо и с по голям обществен ефект е една жена да има право на избор дали да се върне на работа, или да остане да гледа детето си, но ако направи избора да се върне на работа, да получава съответно 100% от обезщетението, а не както е в момента, само 50% от него. Това ще бъде едно предложение, което ще направим между първо и второ четене. Нарастването на обезщетението за безработица също не насърчава търсенето на работа, а прави впечатление, че през целия период от 2022 г. до 2024 г. не се предвижда промяна в индикаторите на регистрирани продължително безработни лица, регистрирани безработни младежи, брой наети лица по програми и мерки. Това е най-малкото нелогично, защото, ако се провеждат активни политики, то би следвало те да водят до промени в тези индикатори, а не до тяхното запазване. Предвидените 410 млн. лв. за мерките 60/40, 75/0 са недостатъчни, от една страна, а от друга страна, трябва да се отбележат две неща. Първо, мярката 60/40 действа от месец март 2020 г. и в този си вид тя е изиграла своята роля, защото запази над 300 хиляди работни места. Всъщност Вие продължавате да отчитате тези 300 хиляди работни места, а не казвате ясно колко работни места се запазиха след промените в тази мярка от месец юли миналата година. Ласкателно е, че продължавате единствено и само мерките на ГЕРБ, но е крайно време да се прояви повече въображение и далновидност, и бизнесът да получи друг вид подкрепа. За мярката 75/0 още по време на актуализацията на бюджет 2021 г. беше отделена сума от 100 млн. лв., които обаче не бяха използвани, защото на практика нямаше затворени бизнеси. Днес предлагате пак да се отделят,само че вече 110 млн. лв., при положение че знаете, че тези пари също няма да се използват. Тоест отново ще отчитаме, че имаме мерки, но всъщност няма да имаме никаква подкрепа. Отново Ви призовавам за повече въображение и далновидност. Хората, завършили българските висши училища, се учихме на това. Надявам се, че и в Харвард са споменали нещо по тази тема. Повишаването на минималния осигурителен доход за регистрираните земеделски производители и тютюнопроизводители, както и максималният осигурителен доход, вече стана ясно от моите колеги в предишните изказвания, че са две мерки, които ние не подкрепяме. Затова ще внесем нашите предложения между първо и второ четене. И двете мерки не могат да се предприемат административно и механично, и би следвало да се обсъдят със заинтересованите представителни организации, защото, надявам се, че поне социалния диалог няма да искате да нарушите и ще искате все пак да го запазите в добрия тон. Един друг въпрос бих искала да повдигна. В големия бюджет са предвидени средства за допълнително материално стимулиране за служители на Агенцията за социално подпомагане, Агенцията по заетостта и Главната инспекция по труда. Това е в бюджета, който ще гледаме утре. Това е едно добро решение, защото доходите на заетите в социалния сектор силно изостават в сравнение със секторите „образование“ и „здравеопазване“. Това беше предложение, което ние направихме по време на актуализацията през 2021 г. Парламентарната етика изисква да благодаря на господин Любомир Каримански, който положи лични усилия това да бъде прието, както и на доктор Хасан Адемов и на господин Георги Свиленски, които също подкрепиха тази идея. Но това пък поставя в неравностойно положение служителите от Националния осигурителен институт, за които също трябва да се предвиди допълнително възнаграждение. През последните месеци те са подложени на огромно натоварване с няколко преизчисления на милиони пенсии. Държа да подчертая, че броят на пенсиите е много по-голям от броя на пенсионерите и трябва да знаете, че работата, която те извършват, е изключително трудна, в много тежки условия, а им предстои очевидно и ново преизчисляване на пенсиите от 1 юли тази година. Има редица остри проблеми, по които трябва сериозен политически дебат и които изискват експертиза и опит, за да се вземат възможно най балансираните и разумните решения. Такива например са темите за контрола при отпускане и изплащане на парични обезщетения и пенсии, за разпределянето на социалната цена на временната неработоспособност на осигурените лица между държавата и бизнеса, за начините на поддържане на висока адекватност на пенсиите и останалите плащания, определяне на минимална работна заплата и ролята на минимални осигурителни доходи по икономически дейности и професии. В заключение, парламентарната група на ГЕРБ-СДС няма да подкрепи предложения законопроект за бюджета на държавното обществено осигуряване и в периода между първо и второ четене ще внесе своите предложения. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ СДС.]]
Благодаря, госпожо Сачева. Реплики към Деница Сачева? Не виждам. За изказване – Любомир Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Така, както направих с бюджета на Националната здравноосигурителна каса, така ще направя и с бюджета на държавното обществено осигуряване. Чувствам се длъжен да направя цялостен макроикономически преглед и анализ на бюджета, който е предложен за Проект на закон за бюджета на държавното обществено осигуряване. Разделям го… [[Реплика.]] Не, знам как се казва, просто по някой път се случва, господине. Тези бележки са несъстоятелни. Разделям на няколко части моето изказване. В първата част ще се спра на анализа по макрорамката на бюджета, като ще акцентирам върху приходите и върху разходите, и след това ще премина по-нататък към баланса и към основните параметри на бюджета заедно с рисковете, които се разделят в положителен и отрицателен преглед. Първо за приходите. Приходите се очаква да се увеличат агрегирано с 12% през 2022 г. спрямо 2021 г., като тук искам да направя едно уточнение веднага. Приходите като цяло от осигуровки и неданъчни приходи нарастват общо с 6,8%. Друг важен индикатор, който бих искал да разгледам и на който бих искал да обърна внимание, когато се търси дали приходната част на държавното обществено осигуряване се развива по-бурно, ако мога така да се изразя, в растежа на заложените приходи, е начинът, с който надвишава растежа на брутния вътрешен продукт. С оглед на гореизложеното, което казах преди малко, номиналният ръст на брутния вътрешен продукт, нарастването на приходите от осигуровки и неданъчните приходи спрямо БВП към момента, в който Ви е представен бюджетът, излиза с 2,5% пункта през 2022 г. спрямо предходната година като увеличение. В този ред на мисли заложеният растеж на приходите от осигуровки изглежда обоснован с оглед очакванията за висок икономически растеж. Това предполага продължаващо понижаване на безработицата и догонващо увеличаване на заплатите сред работещите, както и други административно наложени действия. Разходите ще нараснат с 8,3%. Именно това нарастване на разходите трябва да се отбележи, че заложеният растеж надвишава средния показател за един по-дълъг период от време, който съм взел. Това е между 2014 г. и 2022 г., но не с много, а тогава е бил приблизително 7,8%. В същото време тази политика ще позволи да се повишат пенсионните и социалните разходи с нива, които изпреварват инфлацията и съответно ще доведат до повишаване на реалния стандарт на живот сред най-уязвимите групи в обществото. Отделно тази политика ще има положителен ефект върху динамиките, определящи неравенството в обществото. От гледна точка на баланса така, както и господин Адемов каза, балансът остава негативен, а именно 7 милиарда през 2022 г., което представлява влошаване в абсолютна стойност с около 1 милиард спрямо 2021 г. Тук отварям веднага една скоба, смятам, че е важно, че около 222 милиона са заложени като трансфер от централния бюджет за изплащане на пенсии, несвързани с трудова дейност, които са за сметка на държавния бюджет. В процентно изражение числата са красноречиви, а именно: дефицитът ще нарасне с около 11% през 2022 г. спрямо 2021 г., докато преди това той се е увеличил с 15,1%, тоест между 2021 г. спрямо 2020 г. Това показва, че въпреки амбициозната политика за увеличаване на доходите на социално слабите слоеве на обществото и пенсионерите, правителството не предлага такъв растеж, за който ние постоянно говорим, че е много голям растежът или някои го критикуват дори – бюджета на ДОО, който не е поносим обаче за държавния бюджет и икономическите реалии. Тук трябва да отбележим точно това, че е съобразен начинът на икономическия растеж, който е планиран в държавния бюджет с растежа на разходите за държавно обществено осигуряване. Един от най-важните показатели, следящи за това как правителството разходва средствата по линията на държавното обществено осигуряване е балансовото съотношение към брутния вътрешен продукт. По-специфично се очаква съотношението да бъде около 4 – 4,9% през 2022 г., което можем да кажем, че е пренебрежимо малко над това, което е било заложено за 2021 г., когато е било 4,8%, но по-ниско, отколкото е това през 2020 г., което е 5,2%. Погледнато назад във времето, заложеното за 2022 г. съотношение не се различава много от средната величина за периода от 2014-а до 2020 г., която е 4,8%. Това потвърждава наблюдението, че правителството планира увеличение на бюджета на държавното обществено осигуряване, който помага за решаване на проблема с бедността, но в същото време е управляем и не застрашава устойчивостта на консолидирания бюджет на страната. Основните параметри на бюджета на държавното обществено осигуряване, разгледани от гледна точка на среден осигурителен доход, бих искал три неща да кажа: 1. Планира се средният осигурителен доход да се повиши с около 8,2% през 2022 г. спрямо 2021 г., като този растеж е само леко по-нисък от средната величина за периода 2017 – 2022 г., ако сравним, горе-долу излиза около 9% това, което поне аз съм сметнал на база данните. По-високият среден осигурителен доход се обяснява с планираното вдигане на минималната работна заплата, която се вдига с около 9,2% от април 2022 г., за да сме точни на максималния осигурителен доход, приблизително с около 13,2 – 13,3, зависи точно как ще се закръгли съотношението и минималните осигурителни доходи за самоосигуряващи се лица, както и земеделските производители. Реалната картина относно средния осигурителен доход през годината може да се окаже по-добра, като се вземе предвид, че всички тези споменати повишения по-горе надвишават растежа от 8,2% на планирания среден осигурителен доход, както и че пазарът на труда изглежда се подобрява по-бързо, отколкото е било планирано миналата година и забележимо за всички нас. Минималното и максималното осигуряване или минималният и максималният праг на осигуряване, ако трябва да бъдем точни, бих искал да ги разгледам в две посоки. Първо, и двата параметъра – минимален и максимален размер на осигуряване, се очаква да се увеличат през 2022 г., както преди малко казах, с 9,2 и съответно 13,3. Първият параметър се движи с бързината на промяната, касаеща минималната работна заплата в страната. Максималното осигуряване, доходът се увеличава с двуцифрено число, както споменах преди малко като съотношение, но това се обяснява с факта, че той не се е променял от 2009 г. Веднага бързам да направя една бележка, за да не каже някой че… нали аз съм имал публични изяви, в които казвам, че не е моментът за вдигане на максималния осигурителен доход, така, както казаха и други колеги от тази трибуна. Все още вярвам, че можем между първо и второ четене да дебатираме този проблем. Мисля, че като цяло е необходимо да се вдигне максималният осигурителен доход, друг е въпросът как да разберем кой е най-точният момент? И затова всеки има своите аргументи и се надявам точно в дискусиите и предложенията, които могат да постъпят между първо и второ четене, ние да намерим точния момент и ако наистина точният момент е от април месец, може би това ще бъде факт. Но, пак казвам, едно е максималният осигурителен доход да бъде вдигнат от 1 януари 2022 г., което не може да стане, виждаме и друго – да бъде вдигнат тогава, когато условията и общата икономическа ситуация позволяват това и биха се отразили най точно на вдигане на този максимален осигурителен доход, така че да не затрудняват осигуряващите се. Важно е да се отбележи, че това увеличение допринася също така за възможността таванът на пенсиите да се увеличи. Смятам, че тука сме коректни към това да увеличим тавана на пенсиите във времето и това може да стане и в актуализацията през юни или юли месец. Въпреки това, създаването на ясни правила за определяне на минималната работна заплата, както и максималният осигурителен доход, трябва да се насърчат, трябва да се окуражат, защото това само ще доведе до прозрачност при вземане на решения точно по тази тема и при евентуалната реформа, която би трябвало да се случи в следващите няколко месеци, дори и години. Средният брой на пенсионерите. От гледна точка на средния брой на пенсионерите ще продължи да намалява този среден брой, достигайки 2 млн. 051 хил. човека през 2022 г., ако не се лъжа, това беше цифрата, която и от Националния осигурителен институт ни дадоха. Това представлява спад от 1,4% през 2022 г. спрямо 2021 г., като негативната динамика от последните две години продължава, главно продиктувана от пандемията, и това, което се случва по време на тази пандемия. Ако сравним бройката за 2022 г. с тази през 2017 г., ще получим драстичен спад, който е наистина притеснителен и той е от 5,5% за периода, което подчертава също така и тук бих искал да заостря вниманието на всички, това още веднъж алармира за демографската криза, която има в България, и всички демографски предизвикателства, пред които ние сме изправени. Средният брой на осигурителните лица се очаква да продължи положителната си динамика през 2022 г., но в по-малка степен спрямо 2021 г. Така пазарът на труда ще продължи да се възстановява от кризата през 2020 г., когато средният брой на осигурените се сви с драстичните 3,6%. Нещо повече, този параметър ще се доближи сериозно до максималните достигнати параметри отпреди пандемията, тоест от 2019 г., като по-специално ще достигне 99,6 от постигнатия резултат през 2019 г. Шансът пикът от 2019 г. да бъде наистина настигнат и дори надхвърлен не е малък, разбира се, стига тези политики да бъдат проведени по достатъчно ефективен начин, като се има предвид и скоростта, с която пазарът на труда се възстановява и предпоставките за много по-сериозни икономически ръстове в страната – това е напълно постижимо. Рисковете. От гледна точка на положителните рискове. Приходите може да изненадат положително, имам предвид като приходна част през 2022 г., ако икономическата активност е толкова силна, колкото се очаква от правителството, тоест 4,8%, защото пазарът на труда все още има резерви за използване до достигане на максималната заетост. Средният размер на пенсиите, по-скоро не на пенсиите, тук ще кажа средният размер на доходите на пенсионери – общо за пенсии плюс социалните добавки за ковид, виждаме и няма да повтарям цифрите, които и от господин Адемов, и от госпожа Сачева бяха представени, се покачва, затова няма да се спирам на това какъв принос има промяната на коефициента, която промяна направихме в края на миналата година с актуализацията на бюджета. Има подобрение и във важните съотношения, тоест коефициентът на заместване на дохода през 2022 г. и нетния коефициент на заместване на дохода. Ако единият е 48 спрямо 42 преди, другият 62 спрямо 54 преди. Това е още едно обяснение защо тази политика е важно да се продължи, но всяка стъпка трябва да се прецизира внимателно и взима след обширен и достатъчно прозрачен дебат. Дефицитът на държавното обществено осигуряване като размер от брутния вътрешен продукт остава нисък засега, което е по ниско от средното за последните десетина години, въпреки сериозното увеличение на разходите. Това подчертава, че устойчивостта на консолидирания държавен бюджет е съблюдавана, докато реалната покупателна способност на хората от най-уязвимите групи се увеличава макар и с по-бавни темпове, отколкото би ни се искало. Сега минавам и към негативните, за да съм абсолютно коректен. Негативните рискове, пред които е изправен Законопроектът за държавното обществено осигуряване. 1. По-нисък от планирания икономически растеж през 2022 г. Това е един от рисковете, пред които сме изправени. Най-вероятно той ще доведе до по-ниски приходи от осигуровки, което ще отвори по-голям от планирания дефицит и съответно бюджетен трансфер към ДОО. В този ред на мисли, изпълнението на инвестиционните намерения на вътрешните агенти и правителството, както и международната икономическа обстановка ще бъдат от ключово значение за бюджета на ДОО. 2. Делът на разходите за пенсии от брутния вътрешен продукт се увеличи през последната година и се планира да остане на високо ниво и през 2022 г. Преди кризата това съотношение беше доведено до около 8,5% от БВП, тези динамики подсказват, че правителството трябва да преразгледа пенсионноосигурителната система в нейната цялост, да преразгледа плановете и наистина да предложи една ефективна реформа. Да не се забравя и сериозната демографска криза и предизвикателствата, пред които сме изправени. Трябва да се отбележи, че съотношението разходи за пенсии спрямо брутния вътрешен продукт може да има дългосрочен и многопластов негативен ефект върху публичните финанси, ако високото ниво не се адресира навреме. И последно, по-сериозният растеж на доходите на пенсионерите спрямо предишните години може да има отчасти и проинфлационен ефект, доколкото пенсионерите потребяват почти целия си доход за текущо потребление. Нека това да звучи като аларма и като предизвикателство пред управляващите да не го допуснат. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Каримански. За реплика, доктор Хасан Адемов.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми господин Каримански. Благодаря за финансовия разрез, който направихте на бюджета на държавното обществено осигуряване, така както го направихте и за бюджета на националната здравноосигурителна каса. Но едва ли някой ще запомни числата, които казахте Вие. Аз съм съгласен с по-голямата част от нещата, защото това е обективната истина, но не съм съгласен в няколко посоки. Вие казахте, че Вие и представители на управляващата коалиция заявявате, че не вдигате данъци и осигурителни вноски. Да – това е така, само че вдигате базата – знаете къде – на земеделските производители и на самоосигуряващите се лица – вдигате им максималния осигурителен доход, тоест не е вярна тезата, че не вдигате базата. Данъци и осигуровки не ги променяте, но променяте база, което означава, че очаквате допълнителни приходи от тях. И на следващо място. Вие твърдите, че трансферът от 7 милиарда към бюджета на държавното обществено осигуряване по никакъв начин няма да се отрази върху публичните финанси. Моят въпрос е обаче – този трансфер от 7 милиарда, преди 3 – 4 години той беше около 3 – 4 милиарда, темповете на нарастване са притеснителни, от една страна, и от друга, този трансфер оказва натиск върху публичните финанси по смисъла на това, че останалите системи – образование, здравеопазване, култура – да не изброявам всички системи – могат да бъдат финансирани с този ресурс. И последният въпрос, който искам да задам, е: Вие смятате ли, че тези 7 милиарда са благодарение на ръста на брутния вътрешен продукт, или са дългово финансиране? Това е много важен въпрос. Ако са дългово финансиране, ние увеличаваме разходите в държавното обществено осигуряване. Това означава, че много скоро ще имаме проблем с финансирането на системата като цяло. Затова е изключително важно да държим под внимание и да контролираме този трансфер – той е сериозен индикатор за финансовата устойчивост на системата за социално осигуряване.
Благодаря Ви, доктор Адемов. Втора реплика към Любомир Каримански от Кирил Симеонов. А, господин Симеонов, извинявайте, но няма време за групата. Има ли втора реплика. Няма. Заповядайте за дуплика, господин Каримански.
Много кратка дуплика. Благодаря Ви, господин Адемов. Знаете, че за много от нещата наистина мислим в една посока. Вие сте професионалист в държавното обществено осигуряване, така че аз ценя това нещо и винаги бих се вслушал в съветите, които давате. Но аз неслучайно използвам съотношения, защото именно съотношенията са показателни, а не абсолютните стойности. Отново го повтарям тук от тази трибуна това нещо. И когато ние говорим за 7 милиарда, ние трябва да видим съотношението на 7-те милиарда към брутния вътрешен продукт и така както той е нараствал във времето като тренд. Това е изключително важно, за да можем да правим анализ. Иначе, ако стъпваме само на крайни стойности, на абсолютни стойности, това е некоректно в определен случай, в определен казус, който разглеждаме. След това – аз не съм говорил за това какво вдигаме и какво не вдигаме. Аз дадох фактологията и анализирах фактологията такава каквато е. Оттам нататък вече, най-вероятно може би имате предвид някой друг от колегите, който е говорил в залата за вдигане – аз на тази тема не съм говорил нищо, така че не съм споменал това нещо.
Благодаря Ви, господин Каримански. Вяра Емилова е записана за изказване. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Ако трябва с едно изречение да определим представения за разглеждане бюджет, то за него можем да кажем, че се прави първата стъпка към превеждане в нормалност на осигурителната система. Много проблеми бяха създадени, много проблеми бяха нерешени през отминалите години. Кризите, които държавата изживява в момента, както всички ние знаем, са в резултат на дългогодишната дясна политика на управлението. Това важи в пълна сила и за социалната, за здравната и за енергийната криза. Затова и БСП вижда промяната в засилването ролята на държавата и връщането на тази на социалната държава и социалната политика. Много предизвикателства все още стоят пред нас и стряскат със своите мащаби, но е време да мислим с грижа за хората на България. Повече социална политика, повече социални мерки – тази позиция БСП защитаваше при провеждането на преговорите за съставяне точно на това правителство и ги отрази в подписаното коалиционно споразумение, където всъщност бяха и одобрени много голям процент от предложените от БСП социални мерки. Сега обаче това предстои да намери реализация и в държавния бюджет за 2022 г., и по-точно, и по-конкретно в обсъждания проектозакон. Вследствие на кризите знаем, че имаме нарастваща бедност и неравенствата се увеличават. Нашата грижа остават слабите, уязвимите и бедните. Обсъждаме един от най-социалните бюджети в България. Социалните разходи са увеличени с над 30% спрямо 2021 г., или около 20 млрд. лв. за социална политика. Социалните мерки включват преизчисление на пенсиите, увеличение на подкрепата за семейства за отглеждане на деца, вдигане на минималната работна заплата, увеличение на обезщетенията за безработица, увеличение на помощта за хора с увреждания и други. Освен всичко друго, активната социална политика, особено тази в помощ на младите семейства, е насочена и към решаване на един от най-големите проблеми в страната, това е демографският проблем на България. Длъжни сме да изправим държавата на крака, да предприемем мерки, които максимално бързо ще изведат страната ни от кризата и хората от бедността. Сега е моментът за социални политики, които да подкрепим, за да преминем като народ на качествено ново ниво на разбиране на управлението на процесите. Сега е моментът да покажем колко и как точно мислим за хората, как точно мислим за българските граждани. Като народен представител от Българската социалистическа партия се чувствам призвана именно в трудното време да застана на страната на всеки един пенсионер, на всяка майка, на всеки безработен, предприемач, на страната на всеки един човек, чийто живот се е преобърнал в резултат на дългогодишните кризи от управлението на страната. Ние от Коалиция „БСП за България“ ще подкрепим този законопроект, защото в същността си той е израз на смислена и целенасочена лява политика, целяща да смекчи удара от развиващата се световна икономическа криза, а и защото за степента на развитие на едно общество се съди по това как то може да се грижи за най-уязвимите. Подкрепяйки Законопроекта, можем да направим първата крачка към връщането на нормалността във всеки един български дом. Обратното би означавало да се нанесе непоправима щета, която хората всъщност няма и да ни простят. И не на последно място, нашата огромна задача е с всяко свое решение ден след ден да връщаме постепенно доверието на хората към институциите и държавата. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания.]]
Благодаря Ви много. Има ли реплики? Няма реплики. За изказване Пламен Шалъфов е записан, не го виждам. Александра Корчева, добре, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми народни представители! В разгара на ковид кризата Европейският съюз излезе с доклад за състоянието на българската икономика и политическата система. В този доклад Европейският съюз посочи, че делът на хората, изложени на риск от бедност и социално изключване в България, е бил висок и преди настъпването на ковид кризата. Докладът отбелязва, че социалните трансфери са успявали да намалят бедността само в ограничена степен. По данни на „Евростат“ за 2020 г., публикувани през октомври 2021 г., 33,6% от българите са застрашени от бедност и социално изключване – поредната негативна класация, която оглавяваме, като пред нас с 1% преднина е единствено Румъния. За сравнение, средното ниво за Европейския съюз е 21%. Не знам дали има човек в България, на когото да не му е ужасна идеята, че една трета от българите са на прага на бедността. Промяната на тази лоша статистика е една от основните цели на „Продължаваме Промяната“ и на управляващата коалиция. Ние искаме българите да не бъдем вече бедните европейци. Оттук се обосновават и заложените социални мерки в държавния бюджет, които са отразени в Закона за бюджета за държавното обществено осигуряване. Както вече многократно беше споменато, сред тях са вече посочените: повишаване на пенсиите със средно 6,1%, като средната пенсия се повишава с 22,2, ръст на минималния дневен размер на обезщетенията за безработица от 12 лв. на 18 лв., повишаване на обезщетението за отглеждане на дете от 650 лв. на 710 лв., увеличение на парите за хора с увреждания с над 280 млн. лв. Тези мерки правят първата крачка към постигането на една икономически растяща и социално справедлива България. Ние вярваме, че отделянето на повече средства за пенсионна и социална политика в бюджета на държавата за 2022 г. не е разточителство, не е лява или дясна, а е крайно необходима инвестиция в повишаването на социалната справедливост и подсигуряването на това всички български граждани да имат адекватен стандарт на живот. Истината е, че ключът към дългосрочния икономически растеж е в хората, в повишаването на човешкия капитал, осигуряването на една справедлива социална система, която дава сигурност на хората, че ще получат подкрепа от държавата тогава, когато имат нужда от нея, е от ключово значение за това. Затова и парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ ще подкрепим бюджета на държавното обществено осигуряване, защото той, заедно с бюджета на НЗОК и държавния бюджет, са насочени не само към ускорен икономически растеж, но и към ускорен социален растеж. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, госпожо Корчева. Реплики към Александра Корчева има ли? Няма реплики. За изказване Георги Ганев.
Господин Председател, господин Министър, драги гости – Заместник-министър и Директор на НОИ, колеги! Стъпвайки на казаното, основно от колегите Адемов и Каримански, единият беше по-теоретичен, другият беше с по-сериозно застъпване на конкретни числа и данни, аз искам да дам нашата перспектива от „Демократична България“ към бюджета на държавното обществено осигуряване и тя е следната: Според нас този бюджет, естествено, винаги би могъл да бъде по-амбициозен, да се опитва по-бързо да придвижва нещата в това, което на всички нас ни се струва в правилна посока, но той в достатъчно голяма степен го прави, като се съглася с току-що направеното изказване – като първа стъпка. Изрично това не решава всички проблеми, но в достатъчно голяма степен го прави, за да получи подкрепа. Сега – коя е тази достатъчно голяма степен. Първо, имаме придвижване към това българските пенсионери да получават не просто повече пари, а пари с малко по-висока покупателна способност, въпреки инфлацията – това сме го чули, разбираме го, но въпреки инфлацията, увеличението в техните доходи е по-голямо, отколкото инфлацията за 2022 г. Може би не толкова, колкото на всички нас би ни се искало – не съществува съвършен бюджет и не съществува съвършена пенсионна система, но има такова увеличение. На второ място, започва работата първо по инкорпорирането на неща, които българските граждани твърдо възприемат като част от пенсиите, които всъщност не са така наречените добавки – инкорпорирането им в самите пенсии, и след което вече при по нататъшни стъпки ще имаме развитие на пенсионната система в посока на по-справедливо отразяване. Това, което много правилно е застъпено от господин Адемов като проблем, е по-справедливото отразяване на приноса на всеки осигурен при получаването на пенсия след всичкия трудов стаж, когато излезе в пенсия. В момента има хора с много голям принос, които получават не чак толкова по големи пенсии от хора с много нисък принос. Това бива изживявано като несправедливо. Тоест, виждаме залагане на последващите стъпки, за да се придвижим към по-голяма справедливост на системата. Но големият проблем на българската пенсионна система, който остана да бъде решаван в бъдещи бюджети, е нейната изходна структура в момента. Изходната структура на българската пенсионна система е, че тя предимно в голямата си част – даже за момента всъщност от доходите на пенсионерите това е почти 100% разходопокривна. Тоест доходите, които получават българските пенсионери, са покрити от текущите вноски и от тази голяма субсидия, която се получава по линия на държавния бюджет към бюджета на държавното обществено осигуряване, която горе-долу стиснахме ръце, че изглежда около 7 милиарда, макар че точното число е малко по-различно. Тази субсидия формира наистина много голям процент от целия бюджет на държавното обществено осигуряване и целта, разбира се, е този процент да намалява въпреки напълно справедливата тревога, изразена от господин Адемов. Жалоните за по-нататъшното намаляване на този процент също са заложени и в този бюджет, защото, когато е правен, то е мислено и с известна перспектива напред. Но разходопокривна система означава, че срещу осигурителните вноски, които внасят днес заетите и осигурените лица, не се появява по никакъв начин спестяване, което да финансира капиталообразуване и иновации в България, което е основният източник на растеж дългосрочно. Тоест пенсионната система, поради своята разходопокривна структура, не допринася по никакъв начин, а мога да развия и аргументи как пречи на дългосрочния растеж на България. Крайно време е да започнем да променяме тази фундаментална структура на българската пенсионна система в посока тя да се базира повече на спестяване, какъвто примерно е вторият стълб, при всички критики към него, разбира се, за да има принос пенсионната система към спестяванията – брутните спестявания като макроикономическа категория, които да финансират капиталообразуване и иновации, което да доведе до по-голям растеж, което да направи така, че българският труд да стане толкова производителен – тази тема в последните седмици нещо зае публичното пространство, че без големи проблеми да дава много сериозен стандарт на живот на българските пенсионери, които не произвеждат продукт. Това е крайната цел. Надявам се все повече да се придвижваме към нея. Наистина възприемаме този несъвършен бюджет като първа стъпка в тази посока, поради което и ще го подкрепим. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Ганев. Реплики към Георги Ганев? Няма. Десислава Танева.
Благодаря, господин Председател. Връщам малко дебата назад, тъй като нямам право на лично обяснение. Използвам възможността да взема думата и да върна дебата по отношение на осигурителния доход на земеделските производители, тъй като не бях в залата, когато колежката Ирена Димова взе думата. Искам да опровергая няколко тези, които бяха казани. Първо, да потвърдя, че Политическа партия ГЕРБ е против вдигането на минималния осигурителен доход на земеделските стопани. Ние ще направим предложение между първо и второ четене, ще се водим от статистиката в последните 10 години за движението на минималния осигурителен доход на земеделските стопани около 70% от минималната работна заплата, което кореспондира на средния доход на един зает от земеделска дейност в същия порядък, отколкото средния такъв доход от друга дейност в страната. Няколко причини. Съгласна съм с всички аргументи за осигурителния принос, но ние се намираме в най-кризисната за земеделския сектор година в последните 10 години. Само статистическите данни да погледнете – публично известни за 2021 г., съвсем ясно ще видите доходността, която генерират болшинството от земеделските стопанства в България. Тя е отрицателна. Подкрепата, която фермерите получиха, беше стандартната, каквато е прилагана от години наред назад. Да, в бюджета има заложено увеличение на държавната подкрепа – прекрасно. Доколко е достатъчна тя, е въпрос на друг дебат, а за възможността част от нея да бъде ползвана за плащане на увеличена осигурителна тежест, това просто е невъзможно. Да не говорим, че правилата за държавна подкрепа на земеделските стопани след април ще са други и чакаме регламентите за това. Така че до края на 2022 г. – настоящата, възможностите ще са по сега действащото европейско законодателство. Подкрепа да вземем от този бюджет, за да дадем заплащане на осигурителни вноски, това е абсолютно невъзможно. Последно. Близо една трета от регистрираните земеделски стопани ще бъдат засегнати от увеличаването на минималния осигурителен доход. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Знам, че групата няма време, и бързам. На практика това ще ги принуди да влязат в сивия сектор. Не, не ми махайте, господине, от края на залата! Когато натрупате достатъчно стаж, за да разберете как се генерира доход, тогава може да правите подобни…
Госпожо Танева, дайте по изказването.
Да, господин Председател…
Същото ще кажа и на колегата да не маха от края на залата.
Да, господин Председател, настоявам, че трябва да има културно поведение в залата, без значение от кой университет е дипломата ти. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Настояваме доходът да бъде съизмерим с доходността на земеделските стопани, за да могат да останат легално в сектора и да си плащат данъците. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря. Реплики има ли? Няма реплики. Костадин Костадинов за изказване, записал съм и Мая Димитрова, и Пламен Шалъфов.
Господин Председател! Аз искам да обърна внимание върху философията на самия бюджет, защото тук говорихме за доста конкретни неща, говорихме по отношение на осигурителния доход, говорихме за начина, по който се формират всички тези доходи за пенсионерите, и за социалните помощи, обаче забравяме да говорим за най-важното нещо. Беше споменато, между другото, преди малко от господин Ганев и аз до някаква степен ще продължа оттам, откъдето той свърши. Истината е, че ние трябва да коментираме начина, по който функционира самата солидарна пенсионна система в България. Солидарната система, когато е измислена и когато е въведена от Бисмарк преди повече от 140 години, е работила на следния принцип, при който 16 работещи и осигуряващи се лица са осигурявали един неработещ човек. При нас, при предпоследното преброяване през 2011 г., числата са следните: През 2011 г. имаме 2 млн. и 834 хил. работещи, или иначе казано, съотношението между работещи и неработещи е 1,7 към 1 – 10 пъти по-малко от изискуемия минимум преди 140 години да кажем. През 2021 г., ако гледаме в момента все още неокончателно обработените данни от преброяването, които излязоха от НСИ, бройката на работещите е спаднала с още 400 хиляди души. Иначе казано, 2 млн. и 465 хил. души. Съотношението е спаднало също от 1,7 към 1 на 1,5 дори може би 1,4 към 1. Разбира се, тук има скрит резерв, тъй като имаме и няколкостотин хиляди безработни. Но тъй като имаме и формирана трайна безработица в нашата страна, на практика можем да ги отпишем. Големият въпрос е: докога НОИ ще може да поддържа на изкуствено дишане тази пенсионна система, която имаме в момента? Този въпрос трябва да бъде поставен пред всички български граждани, защото в момента какво казват цифрите? Имаме 14 милиарда и 120 милиона за пенсии, от които малко повече от половината – девет милиарда и половина, са от осигурителни приходи, а тези пари, които идват за покриване на недостига, са 6 милиарда и 900 милиона, или малко по малко от 7 милиарда. Иначе казано, ако през 2011 г. дефицитът е бил 2 милиарда, 11 години по-късно този недостиг, който е записан в момента и който ще бъде приет, е от порядъка на 7 млрд. лв. Тъй като демографската катастрофа в страната е ужасяваща и тя е безпрецедентна, тя е наистина безпрецедентна – няма друга такава в световен мащаб, ние трябва да си зададем въпроса: докога ще можем да дотираме НОИ по този начин, защото солидарната система очевидно издъхва пред очите ни? Тя издъхва, затова защото и държавата издъхва – просто броят на работещите хора намалява. Има решения, които обаче преминават през много сериозна реформа. А тук за реформа не се говори. Тук се говори за пари и за теглене на заеми. Ние не можем да финансираме заемите със заеми за пенсиите на нашите родители, на нашите баби и дядовци. Това трябва да бъде ясно казано! Просто няма как! Един ден държавата ще фалира. Не е много ясно дали НОИ ще фалира преди държавата, или държавата след НОИ, но така или иначе това може да стане. Поради тази причина трябва да се обърне особено внимание върху засилване на ролята на втория и третия осигурителен стълб, които в момента съществуват някак си ей така просто, защото трябва да ги има. Добре, че ни накараха, когато влязохме в Европейския съюз преди години, това нещо да се въведе. Може би едно от малкото положителни неща, за което можем да кажем, че е допринесло членството на България в Европейския съюз. ВЪЗРАЖДАНЕ няма да подкрепи този бюджет, защото не подкрепя философията, по която се формира той като цяло. Разбира се, това е бюджет, който трябва така или иначе да съществува под една или друга форма, защото говорим за пенсиите на нашите родители, за пенсиите на нашите баби и дядовци, но при всички положения ние сме длъжни да започнем един разговор, от който в последните 15 години всички бягат като дявол от тамян, е разговорът за тотална реформа на пенсионната система, защото солидарният пенсионен модел в България с тази демографска картина не може да работи – просто няма как, цифрите са такива. Или трябва да си внесем обратно и да направим така, че да върнем обратно българите от чужбина, които в момента са повече от два милиона и половина с българско гражданство извън страната, за да можем да реанимираме сегашния пенсионен модел, или просто трябва да премахнем солидарната система, или трябва бързо и буквално от днес да започнем да говорим за поетапно повишаване на ролята на втория и третия стълб. Такъв разговор обаче не се състоя тук. Съсредоточаваме се върху теми, които наистина за някои съсловия като земеделските производители са много важни, но това е нещо, което няма как да изземе вниманието на абсолютно всички. Проблемът е един и той е много прост – държавата ни изчезва, народът ни измира и няма как по този начин, действайки с методи от по-миналия век вече, които въпреки че работят и досега, но те работят в ситуация, която аз още в началото казах каква е – модел, при който бройката на работещи спрямо неработещи, като тук влизат освен пенсионерите, разбира се, и децата, също така безработните и всякакви още други, които се сетим, съотношението трябва да е минимум 10 към 1, а при нас, пак повтарям, е 1,5 към 1 към настоящия момент. Това е най-сериозният проблем, по който трябва да говорим. За съжаление, май освен нас, никой друг не го каза. Поздравявам господин Ганев, между другото, който постави въпроса преди малко. Някак си доста срамежливо не го довърши и затова се възползвам, за да го довърша аз. По този въпрос трябва всички да разсъждаваме, тъй като в противен случай след няколко години ще трябва да избираме дали да плащаме пенсии, или социални помощи, защото няма да можем да изплащаме и двете, освен, разбира се, ако не вкараме държавата в дългова спирала и почнем да помпаме бюджета само и единствено със заеми, които просто няма да можем да изплащаме след време. Благодаря. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, господин Костадинов. Има ли реплики към Костадин Костадинов? От Петър Петров. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Костадинов, с едно нещо не съм съгласен с Вас – говорите за започване на разговор. Не съм съгласен! Смятам, че времето за този разговор, за съжаление, е изтекло преди около 15 години. Ние в момента единственото, което правим в настоящия случай, и това, което управляващите правят, когато преди малко излязоха и говореха за увеличаване на доходите, те просто се опитват да доналиват пари в една бездънна яма, за съжаление, в което се е превърнало общественото осигуряване. Тъй като смятам, че дори и цифрите, които Вие визирате – 1,5 към 1, дори не са толкова оптимистични. С оглед на това, че постоянно населението намалява, трудоспособното население емигрира в чужбина, доходите намаляват, намаляват съответно и помощите, които емигрантите изпращат всеки месец в България, се получава така, че ведно със застаряването на населението ние не просто ще трябва да избираме скоро дали да плащаме пенсии, или социални помощи, а смятам, господин Костадинов, че ние го правим вече последните поне десетина години, като се опитваме да закърпим едни огромни дупки, за които обаче закърпването вече е изчерпано. Ако спешно тази година не променим пенсионния модел, ако не премахнем солидарното осигуряване, което, да, наистина ще повдигне един сериозен проблем по отношение на това, че на доста хора – да го признаем, няма да има откъде да им се платят пенсиите, но ние, ако не го направим още тази година, се опасявам, че още следващата ще говорим за много сериозни тежки финансови последици върху държавата, за които не съм сигурен и убеден, че управляващата коалиция може да се справи. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. Втора реплика – Венко Сабрутев.
Благодаря, господин Председател. Взех възможността да направя реплика, за да уточня ясно – бюджетът за 2022 г. не планира генериране на дефицит, който ще бъде използван за плащане на пенсии! Моля Ви, не подлъгвайте обществото! Планираният дефицит за 2022 г. е в размер на 4,1% от брутния вътрешен продукт на страната. Ако приспаднем ковид мерките, дефицитът става 2,5%. Ако погледнете, че 5,8% са планираните капиталови инвестиции, ще разберете, че всички социални плащания се абсорбират от приходната част, дори бюджетът ще излезе на излишък. [[Частични ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодарим, господин Сабрутев. Трета реплика към Костадин Костадинов? Няма. Заповядайте за дуплика.
Господин Сабрутев, явно не сте ме слушал внимателно, затова сега ще прочета числата, които преди малко прочетох от докладвания от Вас Проектозакон за бюджета на държавното обществено осигуряване. Говорим за получени допълнителни трансфери от централния или иначе казано държавния бюджет за покриване на недостига от средства – 6 млрд. 961 млн. 377 хил. лв. Говорим за това! Не говорим за дефицит, говорим за недостиг, който е вътре в самото НОИ! И тук вече въпросът е, че този недостиг – да не го наричаме дефицит, да не се хващаме за думите, не е бутилка, ами е шише – преди 11 години е бил два милиарда, сега е седем милиарда. Догодина ще бъде още повече, за това говорим. Може би просто не сте ме чул внимателно. Аз ще се възползвам и от друго право тук в момента – ще отговоря на колегата Петров. Колега Петров, като правите такива изказвания, вземете направете едно предложение, по което знам, че работите от доста време с експертите на ВЪЗРАЖДАНЕ, довършете го най-накрая и да го сложим на масата за разговори с всички останали по темата за това как да реформираме пенсионната система. Защото Вие сте прав, този разговор отдавна трябваше да е не започнат, а приключен преди 10 – 15 години. Въпросът е, че все пак трябва да започнем отнякъде. Така че, заемете се с тази задача! Като критикувате, давайте и предложения, с които да можем да излезем пред българските граждани. Благодаря.
Благодаря. Мая Димитрова е записана за изказване, Пламен Шалъфов и Мартин Димитров.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми колеги народни представители! Много се изговори за Законопроекта за бюджета на държавното обществено осигуряване, като съответно му се дадоха и различни определения. Но неоспорим факт е, че това е бюджет, в който социалните разходи са увеличени с над 30% спрямо 2021 г., и за социални политики са предвидени около 20 млрд. лв. Социалните предложения включват преизчисляване на пенсиите, увеличаване подкрепата за семействата за отглеждане на деца, вдигане на минималната работна заплата, увеличаване на обезщетенията за безработица, увеличаване на помощта на хората с увреждания и освен всичко друго – активна социална политика, особено в помощ на младите семейства. В продължение на години Българската социалистическа партия бе основна опозиционна сила в управлението на ГЕРБ и Бойко Борисов. Сега нашата партия е в качеството на коалиционен партньор в управлението на страната и има възможност да реализира онези политики, които защитаваше в продължение на години, само че в опозиция. Като социалистическа партия БСП вижда смисъла на своето участие и в управлението, в засилване ролята на държавата и по-конкретно връщане ролята на социалната държава. Тази позиция БСП защитаваше и при провеждане на преговорите при съставяне на правителство и намери реализация в подписаното коалиционно споразумение. Сега предстои да намери реализация и в предложения проект за бюджет за държавното обществено осигуряване. Като последователна и предвидима партия БСП се води от своите политики, но и от съвременната необходимост за икономиката и за хората. Кризите, които застигнаха държавата, в момента са резултат на дългогодишното управление на ГЕРБ. Това важи в пълна сила за здравната, включително ковид кризата, икономическата криза, енергийната криза. Затова и Българската социалистическа партия вижда промяната в засилване ролята на държавата и връщане на социалната държава. Многократно като партия сме заявявали, че ще бъдем социалният стълб в управлението на държавата и ще отстояваме интересите на най-уязвимите социални групи – пенсионерите, хората с увреждания, безработните. С предложения Проект за Закон за бюджет за държавното обществено осигуряване за 2022 г. и като коалиционен партньор в управлението на страната Българската социалистическа партия започна реализация на своите политики във всички сфери на обществения живот, но най-вече в социалната сфера. Като най уязвима група това са пенсионерите и не мисля, че голяма част от българските пенсионери са останали излъгани през месец януари 2022 г., когато получиха като сбор пенсия плюс ковид добавка, която беше в размер на 60 лв. В момента действително няма по ниска пенсия от тази, която възрастните хора са получили в началото на декември 2021 г. От 1 януари до 30 юни минималният размер на пенсията за осигурителен стаж и възраст е 370 лв., а от 1 юли до 31 декември тя ще стане 392 лв. От 1 юли пенсиите за трудова заетост, отпуснати до 31 декември 2022 г., се осъвременяват с 6,1%, като средният размер на пенсията на един пенсионер се предвижда да достигне 573,76 лв. – нарастването е с 13,4% спрямо 2021 г. Освен това в бюджета е предвидена и друга социална мярка, която касае безработните, като от 1 април 2022 г. се увеличава минималният дневен размер на парично обезпечение, като от 12 лв. става 18 лв., а максималният дневен размер от 74,29 лв. става на 85,71 лв. Увеличава се и минималната работна заплата от 650 лв. на 710 лв., размерът на обезщетението за отглеждане на дете до двегодишна възраст става с размера на минималната работна заплата. Не смятам, че с това предложение се отдалечават майките от трудовия пазар и че нямат стимул да се върнат на работа. В Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване е предвидена и мярката 300 млн. лв. за финансиране на запазване на заетостта. Това е мярката, която всички знаем – 60/40, и от тази мярка са се възползвали 13 хил. и 500 работодатели и 327 хил. работници и служители. И в заключение – парламентарната група на „БСП за България“ ще подкрепи на първо гласуване Закона за бюджет на държавното обществено осигуряване, защото е в изпълнение на политиките на Българската социалистическа партия, както и на политиките, разписани в коалиционното споразумение, и най-вече защото с този законопроект държавата поема отново социалните си функции спрямо най-уязвимите групи в обществото.
Благодаря Ви, госпожо Димитрова. Има ли реплики към Мая Димитрова? Няма. Пламен Шалъфов, заповядайте. [[Шум и реплики.]] Колеги, моля Ви, малко по-тихо дискусията от място!
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Във вече доста проточилия се дебат постоянно чувам вариации на три твърдения, които просто едно с друго някак не се връзват. Едното твърдение е, че дефицитът трябва да е по-малък. Второто твърдение е, че бюджетът трябва да е по-щедър – пенсиите трябва да са по-високи, обезщетенията трябва да са по-високи като цяло, за всички трябва да има още повече. И третото твърдение е, че минималните осигурителни доходи не трябва да се пипат. Както и да го погледнем, аритметиката няма как да излезе. Интересното е, че тези три твърдения понякога се съдържат в изказването на един и същи човек, но да кажем, че все още моята неопитност в парламента не ми позволява да се ориентирам точно какво се случва. За нас проектобюджетът на държавното обществено осигуряване е солиден, предвидим, изпълним и социален. Със своите 17 милиарда той формира над 25% от всички разходи в консолидираната фискална програма и цели 12% от брутния вътрешен продукт на държавата. Този размер означава, че всяка малка промяна в параметрите му би довела до доста големи ефекти в самия бюджет и в цялата фискална позиция на държавата ни. Затова е нормално тук да се пипа много бавно и всякакви промени да се правят плавно, точно, както обсъждахме и бюджета на НЗОК. Един от най-важните въпроси несъмнено е размерът на дефицита и неслучайно му отделихме толкова време. Той се покрива от държавния бюджет, тоест с данъците на всички нас, вместо с осигурителни вноски. Този дисбаланс е пределно ясно, че е следствие на исторически причини, които можем да ги проследим назад в десетилетията. Трябва обаче да се отбележи, че тази година този дефицит остава напълно под контрол. Несериозно е да се говори за шоково покачване, дългови спирали и тем подобни апокалиптични сценарии. В процентно отношение дефицитът е 4,9% от брутния вътрешен продукт. Това е абсолютно минимално увеличение спрямо миналата година, както и господин Каримански отбеляза, а пък спрямо 2020 г. има спад от 0,3%. Приходите от осигурителни вноски се увеличават със 7,4% и стигат до 9,5 млрд. лв. и този растеж до голяма степен се дължи на увеличаването на минималния осигурителен доход, максималният осигурителен доход, както и включването на самоосигуряващите се лица и земеделските производители на 710 лв. минимален осигурителен доход. Тук дебатът беше много интересен и аз се учудвам, че си говорим как чрез тези минимални осигурителни прагове се прави политика за ухажване на даден електорат – дали става въпрос за земеделци, дали става въпрос за креативните индустрии, дали става въпрос за IT индустрията. Честно казано, ми се струва несериозно през този инструмент да гоним тези цели. Това, което се опитваме да направим ние, е просто да въведем логика в подхода. Има някои мерки, които са доста закъснели и доста отлагани. Ако трябва да използваме жаргона от IT сектора, просто трябва да направим дебъгинг на системата. [[Оживление.]] Дебъгинг – запишете си! [[Ръкопляскания и смях от „Продължаваме Промяната“.]] Най-голямото разходно перо несъмнено са пенсиите и те формират две трети от целия бюджет. Средният размер на пенсията се увеличава с 13,4% и достига малко над 608 лв. с ковид добавката. Несериозно е да се говори, че инфлация от 5 – 6% ще изяде увеличение от 13,4%. Отново аритметиката и логиката тотално куцат. Сред най-големите допълнителни дискреционни разходи се нареждат 852 милиона за ковид добавки, 410 млн. лв. за мярката 60/40 и тук трябва да отбележа, че това не е мярката Борисов – това е мярката на Европейската комисия, създадена и финансирана от нея. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] 220 и 30 милиона допълнително за личните асистенти, 90 милиона повече за помощи за деца, 50 милиона повече за енергийни помощи. Освен това се увеличава обезщетението за отглеждане на дете до две години, както и 50% увеличение на обезщетението за безработица. През 2022 г. държавата действа решително в подкрепа на най уязвимите групи, така че да омекоти донякъде удара с ковид кризата и високата инфлация. Важно е да се подчертае, че това се случва без допълнителен финансов риск за системата и без влошаване на дефицита в процентно съотношение към брутния вътрешен продукт. Начинът този дефицит да се намали значително не е чрез затягане на колани и орязване на пенсии, а по-скоро чрез дългосрочни политики, които излизат извън обхвата на държавното обществено осигуряване, но все пак ще ги маркирам. Първо е увеличаване на броя осигурени лица, след това изсветляване на осигурителните доходи, създаване на по високоплатени работни места, привличане на повече от 2 милиона българи в чужбина обратно в България, както и стимулиране на по-висока раждаемост. От парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ подкрепяме бюджета и приветстваме това, че в него, въпреки краткия срок за съставянето му, вече има конкретни действия в посока промяна на тези фундаментални фактори, които наистина могат да ни помогнат в дългосрочен план да намалим дисбаланса в системата. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Шалъфов. Има ли реплики? Няма. Мартин Димитров е последният, когото съм записал за изказване. След гласуването ще дам почивка, колеги.
Уважаеми господин Председател, дами и господа! Получи се добра дискусия, но има един основен въпрос: как поддържаме пенсионната система, как я развиваме, как се справяме с нейните съществуващи проблеми? Отговорът, колеги, може да бъде само един и той е: растеж на икономиката. Просто разберете, че няма друго решение. Другите решения печелят време, истинското решение е високият растеж и затова всяка една мярка, която приема този парламент, която пречи на високия растеж, е проблем. Именно затова ние от „Демократична България“ ще гласуваме за този бюджет, но имаме сериозен проблем с увеличаването на максималния осигурителен доход, защото точно най производителната част от населението, когато получи по-висок данък, въпросът е как ще реагира тя. Това са хората, които винаги плащат. Ако решат, че това е несправедливо, и променят своята стратегия, това може да бъде сериозен проблем, който да пречи на растежа. Чух една теза, която е много важно да обсъдя съвсем накратко. Казвате: производителността на труда в България е 50% от европейската, доходите са 25%. Обаче трябва да вземете паритета на покупателната сила, или цените в България вече са два пъти по-ниски от европейските, което изравнява двата показателя. Или казано по друг начин, колеги, без икономически растеж няма как да има по-високи пенсии, няма как да намалим, ако щете, и дефицита в системата. Затова Ви призоваваме от „Демократична България“ между първо и второ четене много сериозно заедно да помислим как тези неща, които пречат на растежа, да могат да бъдат решени. Защо бързаме да увеличим максималния осигурителен доход? Обществото видя ли запушване на пробойните в бюджета? Видя ли спиране на неефективни разходи? Това са все още идеи, които трябва да бъдат реализирани. Те са частично, само частично реализирани. Когато това се види, когато се разбере, когато се усети, хората ще разберат, че има смисъл да плащат по-големи данъци и осигуровки, защото те не се прахосват и не отиват на вятъра, както беше например с лошите практики с ин хаус поръчките. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Така че, колеги, Ви призовавам да не приемаме нищо, което пречи на високия растеж, а ако бъде постигнат 4,8% растеж през 2022 г., това ще бъде голям успех. Такъв растеж България не е имала много отдавна! Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДБ.]]
Благодаря, господин Димитров. Реплики към Мартин Димитров? Няма. Други изказвания също няма. Господин Министър, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Аз искам да благодаря на всички, които се изказаха, споделиха мнение и заявиха намерения в близо четиричасовия дебат. Благодаря на всички, които се изказаха в подкрепа на важния за българите бюджет – бюджет на сериозно увеличените осигурителни плащания. Бих благодарил и на тези, които не го подкрепиха, но не чух една добра дума за бюджета. Чух много критики, включително по политики, които са били и техни, когато са управлявали, и сега нито една добра дума. Този бюджет може да се критикува, но трябва да признаем, че е възможен бюджет и с осигурени средства за увеличените плащания. Въпреки че тук в пленарната зала критиките бяха малко по меки от тези в комисиите, обяснимо защо – защото, когато се противопоставяш на един бюджет, с който значително се увеличават всички осигурителни плащания, е сложно от политическа гледна точка да го обясняваш, особено когато е с пряко излъчване по телевизията. В тази връзка, уважаеми народни представители от парламентарната група на Политическа партия ВЪЗРАЖДАНЕ, разбрах, че имате идея за реформа в пенсионноосигурителната система. Публикувайте я тази идея, вземете експертни становища, вземете политически становища. Ако има нещо рационално, работещо в нея, което е добро – имате подкрепата на Министерството на труда и социалната политика да я реализираме. Стига да няма вътре популизъм и други такива неща, защото говоренето е много лесно, но изпълнението и решенията в пенсионноосигурителната система са много сложни. Не го казвам като упрек към Вас – ако имате идеи, давайте да видим какво можем да направим. Благодаря на господин Каримански за сериозния макроикономически преглед на бюджета на държавното обществено осигуряване. Мисля, че с него една част от опасенията трябва да са отпаднали от експертна гледна точка – от политическа едва ли. И за рисковете, на които обърнахте внимание, благодаря за това. Няма начин да не взема отношение по проблемите и по критиките по бюджета, които бяха споменати. Започвам от пенсиите, защото като че ли по-голямата част от изказващите се съсредоточиха върху пенсионноосигурителната система и няма как да е по-различно от това, защото там са и най големите разходи, и най-големите проблеми. Какво се случва с пенсиите? Защото имаше много спекулации в изказванията. Трябва да Ви е ясно, че няма пенсия, по ниска нито през януари, нито през февруари, нито по-нататък от пенсиите през месец декември. Що се отнася до общите плащания към пенсионерите, с добавките към тях, наистина се получи такова разминаване – трябва да го признаем това, но то не се дължи на грешки в изчисленията на Националния осигурителен институт или на нещо друго, а се дължи точно на…
Ооо!
Моля? [[Реплика от народния представител Хасан Адемов.]] Сигурно не ме чувате, казах, че не се дължи на грешки на изчисленията на Националния осигурителен институт, а се дължи на решенията на Четиридесет и шестото народно събрание и на създадените свръхочаквания в хората. В момента няма по-ниско плащане към пенсионер през месец февруари, включително вече е оправено и за януари, от плащанията през месец декември. И в момента няма по-ниска пенсия за пълен осигурителен стаж и възраст от границата плюс допълнителните плащания от границата на прага на бедността. Така че да не спекулираме повече с тази тема и да хвърляме в смут хората, които получават пенсии. Истината е, че пенсиите са увеличени средно с 12,8% от 25 декември и това представлява около 61 лв. средно над пенсиите. Аз имам чувството, че на част от изказващите се им е много мъчно, че това правителство намери решение по този въпрос, въпреки кашата, в която се намира пенсионната система. Имаше изказване за пенсиите на хората с увреждания, механизми за компенсиране и така нататък. От това изказване не разбрах нищо, ама надали и този, който го направи, разбира от това нещо. Така че ще Ви моля да се запознаете с пенсиите на хората с увреждания, получени по този ред. И Ви моля също да погледнете и другите плащания към тях, за да имаме разговор въобще по тази тема. Ще продължа с другите теми, които бяха повдигнати сериозно и застъпени от тази трибуна. Обезщетението за отглеждане на дете от една до две години. Въпросът: достатъчна ли е сумата да покрие разходите за отглеждане на дете? Не, не е достатъчна. Достатъчни ли са стимулите за връщане на пазара на труда на майките и достатъчно ли е тази… [[Шум в залата.]]
Колеги, моля за тишина в залата.
Дали тази висока сума ще ги стимулира да се връщат на пазара на труда или не? Предложението на ГЕРБ е интересно и си заслужава да се обмисли, но когато този въпрос се задава от представители на партията, която държа майките на обезщетение от 380 лв. до края на управлението си – под прага на бедност, е цинично. Извинявайте, 380 лв.?! Сега в момента се предлага да е 710 лв. – не в пъти, но в проценти по-високо от прага на бедност. Така че обезщетенията за отглеждане на дете, комбинирани със стимули за връщане на пазара на труда, са необходими и те са предвидени в бюджета. Мисля, че това е необходимо да се подкрепи. Въпросът с минималния осигурителен доход за земеделските производители. За по-голямата част от залата този дебат се води от много дълги години. Госпожа Десислава Танева каза, че ще ни представи някакви разчети как са се вдигали минималните прагове. Ето ги разчетите [[показва ги]] , аз мога да Ви кажа няколко думи. В началото осигурителният доход за земеделски производители и минималният осигурителен доход за земеделски производители е бил равен на минималната работна заплата, след това изостава, изостава и така до 650 лв. Но нещо по-интересно искам да Ви кажа. Един пример, съвсем набързо, за да не губим времето – за жена земеделски производител, придобил право на пенсия по чл. 68, ал. 1 и 2 от Кодекса за социално осигуряване, през 2022 г. при навършена възраст 61 години и 10 месеца и осигурителен стаж 36 години и 2 месеца, каквито са изискванията. При средноосигурителен доход за страната за 12-те месеца за периода от 1 декември 2020 г. до 30 ноември 2021 г. е 1161,23 лв. Тридесет и шестте години и двата месеца ѝ дават 48,83% тежест на трудовия стаж. При първи вариант: земеделски производител, упражняващ само земеделска дейност, за базисния период получава индивидуален коефициент, забележете, 0,287, което ще му гарантира при смятане при формулата 162,74 лв. действителен размер на пенсията. Това за какво Ви говори? При втория вариант, когато земеделският производител упражнява и земеделска, и друга дейност в този период, индивидуалният му коефициент става 0,3531 и пенсията е 200,22 лв. В същото време ние гарантираме минимална пенсия от 370 лв. Много можем да си говорим по тази тема за осигурителния принос. Знам, че в случая на земеделските производители е изключително натоварващо това да се вдигне с такъв голям ръст, минималният осигурителен доход, но дайте да спрем да решаваме социални въпроси през пенсионната система. Много правилно Ви казаха и в комисиите, че да търсим решение за тази хора чрез земеделието, чрез увеличаване на доходите им, ако щете, чрез увеличаване на субсидиите им, ако щете, чрез социалното подпомагане, ако щете, но да спрем през пенсионноосигурителната система, защото тук всички, които се изказваха, говореха за дефицита във фондовете, особено във фонд „Пенсии“, говореха как след известно време ще минем 50%, или критичния минимум, вдигането на минималната пенсия е част от тези решения, които налагаме, политически решения на пенсионноосигурителната система, да разрешава социални проблеми. Така че със сигурност ще има някаква договорка, както всеки път е ставало в Народното събрание, за този минимален осигурителен доход на земеделските производители, но помислете, че дори да го направим този компромис сега, оттук нататък няма къде да се ходи, ще трябва да се изравняват вноските, най-малкото затова, че трябва да се стремим пенсионната система да получава всеки според приноса му в тази пенсионноосигурителна система. И колкото и да е солидарна тази пенсионна система, няма как сега на един човек, който има принос за половин пенсия, ние да му даваме две пенсии отгоре.
Минималната пенсия защо я давате? [[Реплики от ДПС: „36 години трудов стаж.“]]
И мен ме притеснява увеличаването на трансферите от държавния бюджет към бюджета на държавното обществено осигуряване, притеснително е и няма как да не е притеснително, само че тук отново се спекулира. Тръгването да се увеличава дефицитът във фонд „Пенсии“ не е от днес или с този бюджет, тази тенденция тръгна от 2018 г. и всички, които са били тук и са правили бюджета, знаят, че е така, и то по обясними причини – заради политически решения в пенсионната система се налага и други политически решения по увеличаване на трансферите към бюджета на държавното обществено осигуряване. Таванът на пенсиите и това, че ГЕРБ ще предложи да отпадне... [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Ами добре, няма проблеми, да дебатираме по отпадането на тавана на пенсиите, но първо, преди да започнем дебата с отпадането на тавана на пенсиите, трябва ГЕРБ да обясни защо толкова години – 12 години управление, го държа този таван на пенсиите и не го махна? Защото моето убеждение е, че таванът на пенсиите, знаете всички за какво е предвиден таванът на пенсиите, но моето мнение лично и на Министерството на труда и социалната политика е, че трябва да се върви към отпадането на този таван. Но Вие не искате да мръднете максималния осигурителен доход, пък искате да махате прага на пенсиите, максималния праг на пенсиите. Двете неща – разговорът за премахването на тавана на пенсиите минава през разговора за увеличаване на максималния осигурителен доход. И всички знаете много добре, че дори и ние да не искаме да го махаме този максимален осигурителен доход, то с течение на времето по модела, по който вървим, с този максимален осигурителен доход, таванът на пенсиите естествено ще отпадне след няколко години. Иначе е вярно, че демотивиращо е плащането на осигуровки, когато някой ти налага таван и да не можеш да получаваш това, което си внасял според приноса. Максималният осигурителен доход – дебатът се води от много дълго време по този максимален осигурителен доход. Всички говорят за увеличаване на дефицита във фондовете. Всички трябва да са наясно, че няма как да се доближава до такава степен максималният осигурителен доход до средния осигурителен доход. Просто не е нормално да се вдига минималната работна заплата, средният осигурителен доход, а пък максималният осигурителен доход да го задържаме. Искаме да премахнем прага на пенсиите, искаме да увеличаваме доходите на пенсионерите, искаме да запазим нивото на осигуровките. Политическите упражнения на тема „максимален осигурителен доход“ продължават. Аз се изненадвам, че има хора дори, които казват, че ще подкрепят не премахването, а оставането на същото ниво на максималния осигурителен доход, но с какви аргументи и мотиви го правите това, не знам. Аз уважавам изключително министър Красимир Вълчев, но това с IT секторите, което е едно изключение от общото, правим някаква недобра услуга на IT сектора. Защото Вие казвате, тук от изказванията разбирам, че IT секторът бил обиден от това, че му се вдигат осигуровките. Но дайте да видим пък българското общество няма ли да се обиди на IT сектора, че високодоходните групи понасят по-малко тежест в случая от нискодоходните групи? Нали сме солидарна система? Нали сме социална държава? Не знам защо продължаваме да ги говорим още тези теми за максималния осигурителен доход и защо продължаваме да се упражняваме на тази тема, а да не седнат на експертно ниво хората и да кажат за какво става въпрос. Всички знаем с каква идея беше въведен максималният осигурителен доход. Знаете първоначалните му размери какви бяха замислени – от порядъка на 10 минимални работни заплати. Сега ние се притесняваме тук да говорим въобще за вдигането на максималния осигурителен доход. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС]] . Ръкоплясканията са странна работа, но зададоха Ви въпроса и ще трябва да отговорите сигурно на този въпрос. Ако смятате да подкрепите предложението за замразяване на максималния осигурителен доход, ще трябва да обясните Вие защо го вдигнахте от 2600 лв. на 3000 лв. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Така че гласуването Ви минава през това обяснение, няма друго обяснение. Нататък става въпрос за мярката 60/40 и за подкрепата въобще на бизнеса в ковид кризата. Мярката 60/40 – излишно е да напомням на Вас, защото Вие знаете, че март месец 2020 г., когато въведохте тази мярка, Вие безвъзвратно закъсняхте. Хората я бяха въвели вече в Европа, и то същата тази мярка 60/40, с която Вие си мислите, че сте открили топлата вода, ама не сте. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Хората я измислиха, приложиха я, а Вие чакахте, чакахте и като видяхте, че няма какво по-лошо от това да измислите, сложихте тази мярка. Така че мярката, естествено, продължава, защото тя действа в цяла Европа. И има осигурени пари, и не се хвалим с това, което е постигнато за периода от март до еди-кога си, ами твърдим, че с тези 300 милиона, които са осигурени в бюджета, ще може да бъдат подкрепени още 70 хиляди български работници до месец юни, защото дотогава действа мярката, още 70 хиляди български работници да останат на работните си места и бизнесът да бъде подпомогнат в случая. [[Ръкопляскания и възгласи: „Браво!“ от ГЕРБ-СДС.]] Говорите за увеличаване на заплатите в социалната сфера. Това е едно много хубаво намерение и ние имаме такова намерение да правим това увеличение на заплатите в социалната сфера, и никъде не си позволявайте да говорите, че в социалната сфера заплатите са замразени или ще бъдат замразявани. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]Това правителство има намерение за сериозни увеличения на всички заплати, не само в социалната сфера, а за всички. Реално в бюджетите са записани увеличения на учителските заплати, а и на всички останали заплати [[ръкопляскания и възгласи: „Браво!“ от ГЕРБ-СДС]]чрез съкращаване в администрацията и с всички други мерки. Така че бъдете спокойни, ще има увеличение на заплатите и в социалната сфера, и във всички останали сфери. Няма да останат на нивата, които ги докарахте от ГЕРБ. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] За последно, искам да благодаря, защото от заявленията, които направиха всички парламентарни групи, аз не се съмнявам, че този бюджет ще бъде приет, и искам да уверя всички български граждани, че с този бюджет те ще получат едно по-голямо спокойствие от това, което имаха досега, що се отнася до осигурителните плащания, до това, че те са се осигурявали, когато настъпи един момент да се изплащат – осигурителното събитие настъпи, те ще получат едно по-достойно обезщетение според приноса, който са имали към осигурителната система. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания и възгласи: „Браво!“ от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Министър. Не виждам други желаещи за изказване, така че прекратявам дискусията. Преминаваме към гласуване. Гласуваме на първо четене Законопроект за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г., № 47-202-01-6, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. Колегите онлайн. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов?
Против.
Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев?
Против.
Христо Иванов?
За.
Прекратявам гласуването. Гласували 213 народни представители в залата плюс 8 онлайн – общо 221: за – 123 в залата плюс 6 онлайн – общо 129, против – 90 в залата плюс 2 онлайн – общо 92, въздържали се няма. Предложението е прието. За обяснение на отрицателен вот – Николай Дренчев. Заповядайте.
Уважаеми колеги, похарчихме няколко милиарда, наливайки ги в една крайно нереформирана система, една несправедлива система, която, ако беше направена в който и да е бизнес сектор, щеше да доведе до това нейните създатели да бъдат привлечени под отговорност и вкарани в затвора. Защото всяка система, която взима от настоящите вложители, за да плати на предишните и която трупа дългове в сметките на децата ни, е система, която ние не можем да одобрим, не трябва да одобряваме и наистина това, което се чу в залата – предложенията на ВЪЗРАЖДАНЕ, дебатът за преминаването от система, солидарна към персонална, с персонални лични осигурителни вноски, така че внасянето на вноски да бъде не някакъв проблем, не някакво наказание за работещите, а напротив, те да се стремят това нещо да правят и да изпълняват своята пенсионна система и своята спестовна система по пози начин. Дебатът наистина трябва да започне още утре, за да не може в следващата година да сме пак тук, където сме в момента – до под кривата круша.
Благодаря Ви, господин Дренчев. Да попитам, ще има ли процедурни предложения във връзка със срока между първо и второ гласуване? Ще има, добре. Заповядайте, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Правя процедурно предложение въз основа на чл. 79, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание срокът между първо и второ гласуване за предложения за Законопроекта за държавното обществено осигуряване да бъде пет дни. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Каримански. Заповядайте, госпожо Кирова, за обратно становище.
Господин Председател, уважаеми колеги! Предлагам да запазим срока, който е предвиден по Правилник, защото така или иначе бюджетът е закъснял. Прекалено сериозна е темата, за да я претупваме и да решаваме изключително бързо, като се има предвид, че предстоят и два почивни дни. Дори и да не почиваме, няма време да бъдат направени и обмислени всички предложения между първо и второ четене. Правя обратно предложение. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Кирова. Преминаваме към гласуване на предложението на Любомир Каримански. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов?
Против.
Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев?
Против.
Христо Иванов?
За.
Гласували в залата 179 народни представители и онлайн 8 – общо 187: за 117 и 6 онлайн – общо 123, против 60 и 2 онлайн – общо 62, въздържали се 2. Предложението е прието. Преди да обявя почивка, ще направя само последно процедурно предложение. То е във връзка със следващата точка, която е избор на председател и един член на КЕВР – да гласуваме допуск до залата, след като започне точката, на Станислав Тодоров и Благой Голубарев. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Христо Иванов?
За.
Гласували в залата 148 народни представители и онлайн 6 – общо 154: за 142 и 6 онлайн – общо 148, против 2, въздържали се 4. Предложението е прието. Обявявам почивка от 20 минути. [[След почивката.]]
Уважаеми народни представители, моля, заемете местата си. Преминаваме към точка трета от дневния ред: ИЗБОР НА ПРЕДСЕДАТЕЛ И ЕДИН ЧЛЕН НА КОМИСИЯТА ЗА ЕНЕРГИЙНО И ВОДНО РЕГУЛИРАНЕ. Преди да преминем към Доклада на Комисията по енергетика, ще Ви припомня Правилата за избор на председател и на член, както са обнародвани в „Държавен вестник“ в частта, касаеща работата на пленарната зала: 1. Заседанието се излъчва в реално време в интернет чрез специализирания тематичен сайт на страницата на Народното събрание. С решението на Народното събрание на заседанието присъстват предложените кандидати. 2. Народното събрание изслушва Доклада на Комисията по енергетика. 3. Всеки кандидат се представя от вносителя до две минути. 4. Провеждат се разисквания по кандидатурите по реда на чл. 52 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. 5. Народното събрание избира поотделно председателя на Комисията по енергийно и водно регулиране и един член със стаж в областта на енергетиката на Комисията по енергийно и водно регулиране. 6. Гласуването е явно чрез компютризираната система за гласуване. Ако има няколко кандидати за една длъжност, гласуването се извършва по азбучен ред на собствените имена на кандидатите освен ако Народното събрание реши друго. 7. За избран се смята кандидатът получил повече от половината от гласовете на присъстващите народни представители. Ако няколко кандидати за съответната длъжност са получи повече от половината от гласовете на присъстващите народни представители, избран е кандидатът получил най-много гласове „за“. 8. Когато никой от кандидатите за съответната длъжност не получи необходимите гласове, се провежда повторно гласуване, в което участват двамата кандидати получили най-много гласове „за“. 9. Ако и при повторното гласуване никой от кандидатите за съответната длъжност не получи необходимите гласове, Народното събрание приема решение за откриване на нова процедура за избор. 10. Когато някой от кандидатите се откаже от участието в избора преди гласуване на кандидатурата му от Народното събрание и той е единствен кандидат за длъжността, Народното събрание приема решение за откриване на нова процедура за избор на председател на Комисията по енергийно и водно регулиране или за един член със стаж в областта на енергетиката на Комисията по енергийно и водно регулиране. 11. Ако няма кандидат за някоя от длъжностите, Народното събрание приема решение за откриване на нова процедура за избор на тази длъжност. Моля квесторите да поканят в залата Станислав Тодоров и Благой Голубарев. Постъпил е Доклад от Комисията по енергетика относно изслушване кандидатите за председател и член на Комисията по енергийно и водно регулиране. Давам думата на господин Рибарски да представи Доклада.
Уважаеми господин Председател, дами и господа! „ДОКЛАД относно изслушване на кандидатите за председател и член на Комисията за енергийно и водно регулиране На свое извънредно заседание, проведено на 2 февруари 2022 г., Комисията по енергетика проведе изслушване на предложените кандидати за председател и член на Комисията за енергийно и водно регулиране по реда на раздел IV от Процедурните правила за условията и реда за предлагане на кандидати за председател и член на Комисията за енергийно и водно регулиране, представяне и публично оповестяване на документите и изслушването на кандидатите в Комисията по енергетика, както и процедурата за избор от Народното събрание, наричани по-нататък „Процедурни правила“. Заседанието беше излъчено в реално време чрез интернет страницата на Народното събрание. В началото на заседанието членовете на Комисията по енергетика решиха единодушно, че видно от представените документи, кандидати са допустими за длъжностите, за които са предложени, и следва да бъдат изслушани. За председател на Комисията за енергийно и водно регулиране е издигната кандидатурата на Станислав Тодоров. Господин Станислав Тодоров, предложен и представен от народния представител Калоян Икономов от парламентарната група на „Продължаваме Промяната“. Той посочи, че Станислав Тодоров е завършил право в Софийския университет през 2001 г., след което работи като юрист в Министерството на отбраната в продължение на три години. През 2006 – 2007 г. завършва магистратура по международно бизнес право град Будапеща, Унгария, след което започва работа за водещи в света на индустрията чуждестранни инвеститори в България, като Ей и Ес, Хайделберг Цимент и Вистеон Електроникс. През своята професионална кариера е ръководил отдели за търговски договори, доставки и логистика. Познава добре електроенергийната система на България. Има осем години мениджърски опит в сектор „Енергетика“ по време на работата си в Ей и Ес „Марица-изток 1“ от 2007 г. до 2015 г. През първите три години управлява договорите по строителство на съоръженията на Топлоелектрическата централа на Ей и Ес. След пускане на Централата в експлоатация създава и управлява отдела за доставки и логистика в град Гълъбово, където се намира Централата. От 2013 г. в продължение на две години оглавява ръководното звено за доставки и логистика на Ей и Ес за целия регион Европа – Азия, включително и за Централата в България. През 2017 г. започва работа в българския завод на „Хайделберг Цимент“ АД в град Девня, в продължение на три години като директор доставки и логистика за България и Гърция. От 18 януари 2022 г. изпълнява длъжността заместник-министър на енергетиката на Република България с ресор „Енергийни политики“. За член на КЕВР със стаж в областта на енергетиката е издигнат Благой Голубарев. Благой Голубарев, предложен от парламентарната група на „Има такъв народ“, беше представен от народния представител Тихомир Тенев. Той отбеляза, че Благой Голубарев е електроинженер, специалност „Електрически мрежи и системи“ и има над 39 години стаж в енергетиката, от които над 35 години на ръководни позиции. Започва трудовия си стаж след завършване на висшето си образование в „Електроснабдяване – София“, като заместник-директор на „Подстанции и електропроводи“, заместник-директор на район „Запад“, директор на район „Изток“, а от 2000 г. е заместник-изпълнителен директор и член на борда на директорите на „Електроразпределение – Столично“. Участвал е активно в процеса на разделяне по дейности „Производство“, „Пренос“ и „Разпределение“ в енергийния сектор и отделянето им от тогавашната Национална електрическа компания. Господин Голубарев е участник и в процеса на приватизация на „Електроразпределение – Столично“. Съучредител е и първи председател на Асоциацията на търговците на електроенергия в България. Освен в сектор „Електроенергетика“ господин Голубарев има опит и в сектор „Природен газ“. По негово предложение се разработва и реализира бизнес с компресиран природен газ, така наречения „виртуален газопровод“. Със своя натрупан професионален опит господин Голубарев е участвал в изграждането и лицензирането на редица проекти и обекти в областта на електроенергетиката и природния газ. Той има всестранен поглед на процесите в енергетиката както от позицията на държавен служител, така и от частния сектор; както от страна на изграждане, ремонт, поддръжка и експлоатация, така и в процеса на търговия с електроенергия и газ. Кандидатите за председател и член на КЕВР представиха в Комисията по енергетика своите концепции за дейността на Комисията. Станислав Тодоров, кандидат за председател на Комисията, изложи концепцията си, като акцентира на това, че клиентите са в центъра на работата на Комисията не само по отношение на поддържането на поносими цени на енергията и ВиК услугите, но и в това да бъдат активен участник в трансформацията на енергийната система чрез собствено производство и управление на потреблението. Необходима е активна работа и координация с потребителските организации, Министерството на енергетиката, правителството и Народното събрание за осъществяване на енергийния преход и енергийната стратегия на Република България по най-щадящия за крайните потребители начин. При промяна на фокуса на Комисията тя може да бъде двигател на пазарната трансформация и ролята на потребителите в процеса на декарбонизацията, Зелената сделка и децентрализацията на енергетиката. Ролята на Комисията може да се засили по отношение развитието на свободен пазар на едро и дребно на газ и електрическа енергия, упражнявайки активно правомощията по REMIT и Закона за енергетиката. В представената от господин Голубарев концепция се откроиха следните тези: Методиката за прилагане на REMIT – Регламент за интегритет и прозрачност на пазара, е обсъждана, но с голямо закъснение и не е довела до желания резултат, което налага предприемане на мерки в тази насока. При доставчик последна инстанция Методиката за определяне на цените на електрическа енергия от 2021 г. не решава проблемите в сектора, а ги задълбочава, което води до необходимост от актуализацията ѝ. До 2025 г. предстои преминаване на битовите потребители на свободния пазар, което налага създаване на стратегия, за да не бъде повторен проблемът с небитовите потребители. Необходими са „смарт мрежи“ и уведомителен режим за собствени нужди, необходимо е създаване на ясна граница между „Пренос“ и „Разпределение“, тъй като към момента има дублиране на структури и дейности, водещи до завишени разходи. Относно газа е необходимо отваряне на пазара. Към момента той е микс от „свободен“ и „регулиран“. Конкуренцията би довела до намаляване на цената. Необходима е сериозна работа за увеличаване доверието в действията на КЕВР – публичност, прозрачност, обсъждане на всички нива, не само в регламентирания формат. В Комисията по енергетика бяха проведени разисквания по направените предложения за кандидати за председател и член на КЕВР. Народните представители зададоха своите въпроси към кандидатите, на които беше отговорено задълбочено и изчерпателно. Председателят на Комисията по енергетика отбеляза, че не са постъпили въпроси и становища, по които да вземат отношение кандидатите съгласно чл. 4, т. 6 и 7 от Процедурните правила. След проведеното изслушване Комисията по енергетика установи, че кандидатите отговарят на изискванията на Закона за енергетиката за заемане на съответната длъжност, за която са предложени. Въз основа на изслушването Комисията по енергетика предлага на Народното събрание да разгледа и гласува по реда на Раздел V от Процедурните правила кандидатурите на Станислав Тодоров и Благой Голубарев, за което прилага към Доклада Проект на решение за всеки кандидат за съответната длъжност. „Проект! РЕШЕНИЕ за избиране на председател на Комисията за енергийно и водно регулиране Народното събрание на основание чл. 84, т. 8 и чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 11, ал. 2 и 3 във връзка с чл. 12, ал. 1, т. 2, буква „д“ от Закона за енергетиката РЕШИ: Избира Станислав Боянов Тодоров за председател на Комисията за енергийно и водно регулиране.“ „Проект! РЕШЕНИЕ за избиране на член на Комисията за енергийно и водно регулиране Народното събрание на основание чл. 84, т. 8 и чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 11, ал. 2 и 3 във връзка с чл. 12, ал. 1, т. 2, буква „а“ от Закона за енергетиката РЕШИ: Избира Благой Гаврилов Голубарев за член на Комисията за енергийно и водно регулиране.“ Благодаря.
Благодаря Ви, господин Рибарски. Преминаваме към представяне на номинациите. Заповядайте, госпожо Кирова, за процедура.
Господин Председател, моето предложение е процедурно във връзка с представянето на кандидатурите. Аз искам, ако се съгласите, да дадем възможност на двамата кандидати за председател и за член на КЕВР да направят едно кратко представяне на своята специализирана професионална биография и да ни запознаят с това какви са мотивите им за кандидатстване на съответните длъжности – съвсем накратко, за да може да послужат като база за дискусиите и разбира се, да ни кажат дали са запознати с изискванията за съответната длъжност. На господин Тодоров, доколкото чух преди малко, липсват последните седем години от автобиографията. Ако може и това да ни изясни. Смятам, че това ще е начало за една конструктивна дискусия и ще можем бързо да приключим с избора. Благодаря Ви.
Заповядайте, господин Сабрутев.
Благодаря Ви, господин Председател. Правя обратна процедура. Това, за което говореше преждеговорящата, го направихме в Комисията по енергетика. Разгледахме CV-та, слушахме, задавахме въпроси. Благодаря. [[Шум и реплики.]]
Благодаря. Предложените за номинации за председател и за член на КЕВР биха могли да вземат думата и да изразят своите виждания, своето отношение, но сега преминаваме както е по процедура към представяне на номинациите. На първо място номинацията на Станислав Тодоров. Заповядайте, господин Икономов, имате две минути за представяне.
Благодаря, господин Председател. Ще запозная колегите в кратко резюме за господин Тодоров. Господин Станислав Тодоров е завършил право в Софийския университет през 2001 г., след което е юрист в Министерството на отбраната в продължение на три години. През 2006 – 2007 г. завършва магистратура по международно право в CEU в град Будапеща, Унгария, след което започва работа за водещи в света на индустрията чуждестранни инвеститори в България, като Ей и Ес, Хайделберг Цимент и Вистеон Електроника. През своята професионална кариера е ръководил отдели за търговски договори, доставки и логистика. Познава добре електроенергийната система на България. Има осем години мениджърски опит в сектор „Енергетика“, натрупан по време на работата си в Ей и Ес „Марица-изток 1“ от 2007 г. до 2015 г. През първите три години управлява договорите по строителство на съоръженията на Топлоелектрическата централа на Ей и Ес. След пускане на Централата в експлоатация създава и управлява отдела за доставки и логистика в град Гълъбово, където се намира Централата на фирмата. От 2013 г. – в продължение на две години, оглавява ръководното звено за доставки и логистика на Ей и Ес за целия регион Европа/Азия, включително и за Централата в България. От 2017 г. работи в българския завод на „Хайделберг Цимент“ АД в град Девня в продължение на три години, като директор доставки и логистика за България и Гърция. През 2021 г. работи за Вистеон Електроник, като отговаря за глобалните търговски договори на Вистеон САЩ за собствени IT услуги. От 18 януари 2022 г. изпълнява длъжността заместник-министър на енергетиката на Република България с ресор „Енергийни политики“. Владее свободно английски език. През своята кариера цени и отстоява професионалните принципи в работата и откритостта при вземане на управленски решения. Благодаря. [[Единични ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
От името на парламентарната група на „Има такъв народ“ – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Благой Голубарев е електроинженер с над 39 години стаж в електроенергетиката, от които над 35 години стаж на ръководни позиции в енергетиката. Има специализации в Москва и Токио. Започва трудовия си стаж в „Електроснабдяване – София“, като заема ръководни позиции. Участва също в отделянето на тогавашната Национална електрическа компания. В този период се структурира Енергийната комисия, която от своя страна разработва правилата, по които новоучредените дружества се лицензират. По стечение на обстоятелствата господин Голубарев е участник в този процес. Следва да се подчертае неговият принос в развитието и укрепването на новосъздаденото дружество. Освен чисто техническите задачи за осигуряване на непрекъснато и качествено електроснабдяване трябва да реализира и приходите в електрическата енергия. По негов доклад до Съвета на директорите на Дружеството е стартирал процесът по изнасяне на електромерите на границата на собствеността, което води до увеличаване на печалбата на Дружеството в продължение на една година. Ръководи и лицензира първата чисто българска фирма за търговия с електроенергия. Той е първият председател на Асоциацията на търговците на електроенергия в България. Като такъв е в непрекъснат диалог, контакт и дори спор с Регулаторната комисия, като има спечелено дело с Комисията. Със своя натрупан професионален опит господин Голубарев е участвал в изграждането и в лицензирането на редица проекти в областта на електроенергията и природния газ. Всичко това е описано подробно в неговото CV и смятаме, че той е един достоен кандидат за член на КЕВР. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Тенев. Откривам дискусията. Желаещи за изказване? Няма. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Прекратявам дискусията. Аз не видях някой да вдигне ръка. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Колеги, бъдете малко по-енергични, стига с тази тактика всеки да е последен. Заповядайте, госпожо Кирова, слушаме Ви.
Благодаря Ви, господин Председател. Не очаквах, че ще бъде толкова кратка дискусията. Аз обаче съм убедена, че темата е важна и независимо от това, че ни бяха представени биографиите и трудовия стаж на кандидатите за член и председател на КЕВР, аз отново ще се върна на процедурата, която поставих, и ще изтъкна причините за това. Информацията, която имаме за единия от кандидатите, е достатъчно пространна и показва завиден професионален опит, толкова, че може и в заем да даде на другия кандидат. За мен е изключително важно първо те да бъдат равнопоставени за позицията, за която кандидатстват, и също така да запознаем залата и обществото, разбира се, с това дали кандидатите са наясно с особеностите на длъжността, за която кандидатстват, запознали ли са се с изискванията на Закона за енергетиката – може би не бях ясна преди малко, смятат ли, че отговарят на всички условия? Обръщам се към двамата кандидати едновременно, разбира се, без да поставям под съмнение това нещо и точно на кой закон от енергетиката – на Закона за енергетиката, който действаше към момента, когато подадоха своите документи? Тук има и именити юристи в залата, и хора с над 20-годишен трудов стаж. Те може би също ще ми обяснят на кои изисквания трябва да отговарят кандидатите: на онези, които действаха към момента, когато те си подадоха документите и приключи срокът за подаване, или на тези, които утвърдихме след това съгласно вече действащия в момента Закон за енергетиката? И още веднъж – дали отговарят на изискванията съгласно стария или съгласно новия Закон за енергетиката, или пък изобщо отговарят ли на изискванията по двата закона? Защото при един по-внимателен прочит, разбира се, за който е необходимо време, възникват определени притеснения в тази сфера и аз бих искала просто да ги разсеем за българските граждани преди дискусията да е свързана с това каква е концепцията и какво е виждането за развитието на Енергийния регулатор от страна на кандидатите за съответните длъжности. Така че като начало може би е редно да се обърна към тези, които предлагат съответните хора за съответните постове, и ще се обърна към колегата от „Продължаваме Промяната“. Ако не искате да дадем думата на господин Тодоров, въпреки че аз предпочитах той лично да ни запознае, тогава нека колегата да ни обясни и да ми даде отговор на тези въпроси, които току-що зададох. Аз може би вече съм си отговорила и все пак искам залата да го чуе. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Кирова. Има ли реплики към Росица Кирова? Няма. По всяко време, по което искат, могат да вземат думата. По отношение на това, което спомена госпожа Кирова, забелязвам, че в Доклада пише: „Членовете на Комисията решиха единодушно, че видно от представените документи кандидатите са допустими за длъжностите.“ Това цитирам от Доклада. По всяко време могат да вземат думата. Радомир Чолаков – за изказване.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Понеже мълчанието по въпросите, които поставя госпожа Кирова, е смущаващо, ще си позволя да предложа някои възможни отговори, и дано да ме опровергаете. Факт е, че двамата кандидати изглеждат на базата на CV-тата, които бяха прочетени, много неравностойни. Кандидатът за член по CV-то изглежда има в пъти по-голяма квалификация от кандидата за председател. Кандидатът за председател, твърдят тези, които го представиха, че е заемал ръководна длъжност, има стаж на ръководна длъжност, както казва Законът за енергетиката в новото си изменение. И искам да Ви кажа какво значи ръководна длъжност. Ръководна длъжност упражнява лице, което кумулативно може следните неща: да утвърждава и да изпълнява бюджет, да сключва договори и да харчи пари, да назначава и да уволнява хора. Това е ръководител. Всеки, който не може тези три неща кумулативно, е служител. В биографията на кандидата за председател на КЕВР, когото ние, разбира се, не познаваме и нямаме лоши чувства към него, е казано, че той в продължение на няколко години в едно голямо наистина предприятие в сферата на енергетиката е бил на различни позиции мениджър. Знаете, че с думата „мениджър“ се борави доста свободно, особено в западните фирми. Има и офис мениджър, знаете, той също е мениджър. Така че на мен не ми звучи убедително, че някой, който е бил мениджър в западна компания, е ръководител. И понеже аз съм бил ръководител в западна компания, знам, че мениджърът там не е ръководител. Знам какво е ръководител, защото аз съм бил и съм можел кумулативно тези три неща. Така че просто помислете си дали колегата отговаря на изискванията на Закона. Тук миналата седмица, когато се променяше Законът, за да може да бъдат освободени членове на КЕВР и да бъдат напаснати условията към очевидно новите кандидати, бяха изтъкнати аргументи за това, че хората, които са в КЕВР, трябва да имат обществено доверие. Колеги, това са хора, които трябва да излъчват доверие, хора, на които обществото да им вярва, защото те ще са тези, които ще съобщават оттук нататък цената на газа и цената на тока. И ако те нямат авторитета и силата с професионалната си биография, с опита си, и с, ако щете, общественото си присъствие през изминалите години да защитават тези позиции, то цялото обществено напрежение ще отива, отново го казвам, в Министерския съвет, и Вие това ще го видите. Стана практика – и се обръщам към колегите от „Продължаваме Промяната“, защото те са вносители на това предложение – да бъдат освобождавани хора с доста високи квалификации и на тяхно място да бъдат назначавани неизвестни лица, неизвестни, с неубедителни професионални биографии. В Агенцията за обществените поръчки беше освободен ръководител доцент доктор, преподавател във висши учебни заведения. На негово място беше назначен служител в търговска верига. С напускането на поста след изтекъл мандат на господин Иван Иванов ние губим доцент доктор. На негово място се назначава човек с не че спорна биография, но неотговаряща на Закона биография. Мисля, че колегата Митев, когато обсъждахме измененията на Закона за енергетиката, каза – извинявам се, колега, ако бъркам – но струва ми се, че Вие казахте така много радостно, че сте измислили страшна юридическа схема как може законосъобразно да бъде подменен съставът на КЕВР и акцентирахте върху формалната страна: Вие да видите как сега юридически чисто ще го изменим. Аз съм променял състав на независим регулатор 2001 г. и съм сменял 9 от 9 членове с изменение на длъжностната характеристика и знам как става. Ако продължавате с тези назначения и ако продължавате по този начин, аз ще Ви кажа какво ще стане с този закон, и Ви моля да го запомните. Рано или късно чл. 12 на Закона за енергетиката ще бъде променен и в него ще пише, първо, че членовете са 9, те отново ще бъдат 9. Второ, че те ще бъдат с 10 годишен стаж, ръководен – всички, и ръководният стаж ще бъде дефиниран по начина, по който аз го казвам сега, и председателят ще притежава най-малко научната степен „доктор“. Така ще бъде, за да можем да възстановим авторитета на органа, който Вие в момента безмилостно разрушавате. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ СДС.]]
Благодаря, господин Чолаков. Реплики към Радомир Чолаков? Росица Кирова – за първа реплика.
Господин Председател, колеги! Господин Чолаков, прекрасно е това, което казахте, и звучи много пожелателно, но всъщност не е тема на дискусията. И позволете ми да не се съглася с това, което току-що направихте, по една-единствена причина. Ако трябва да изясним на обществото и на тази зала качествата на кандидатите, е най-добре наистина да изслушаме тях и да се запознаем от тях с професионалната им биография, особено там, където имаме обосновано предположение, че не отговарят на изискванията на Закона за енергетиката, за да разсеем тези съмнения. Ако, разбира се, кандидатите не желаят да го направят, тази възможност имат вносителите. Аз всъщност смятам, че това е тяхно морално задължение – да отговорят на въпросите, които им зададох, за да може по този начин бързо да приключим с този избор и да направим избор, който е законосъобразен. Благодаря.
Благодаря, госпожо Кирова. Има ли втора реплика към господин Чолаков? Заповядайте, господин Михнев.
Значи, страшен купон. Колегите от ГЕРБ вземат думата за изказване, второ изказване, реплика един върху друг и после ни обвиняват, че мълчим. Ами кога да се изкажем бе, колеги? [[Смях и оживление.]] Колегите ни обвиняват, че не сме изслушвали кандидатите. Ами пуснете си записа от Комисията бе, колеги. [[Смях.]] И накрая излизат и казват, че имат опит в западни компании. Аз направих тук една биографична справка – 13 години ръководител на правния отдел на вестникарска група „България“. Това ли е западната компания? Мерси. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Трета реплика има ли към Радомир Чолаков? Няма. Заповядайте, господин Чолаков, за дуплика.
Уважаема госпожо Кирова, колегите не искат да отговорят на въпроса Ви, не искат да поканят кандидатите, и те няма да говорят. Впрочем вторият кандидат бих го изслушал с удоволствие, защото изглежда човек с опит. Те ще ги изберат. Каквото и да кажем, каквото и да направим, тези хора ще бъдат избрани, защото мнозинството така е решило. Няколко пъти имам възможността да обърна внимание през последните седмици, че става дума за завземане на властта в центъра и по места с партизански методи, с погазване на законите, с погазване на Конституцията. Майната им на правилата, ще правим каквото си искаме!
Господин Чолаков!
Назначаваме хора, за да можем… Извинявам се! Извинявам се, господин Председател! Ако ми направите забележка, ще я приема. Така че тези хора ще бъдат назначени. На тяхната съвест ще тежи дали изпълняват условията или Закона и дали не ги изпълняват. И последното нещо, което споменах миналата седмица, това, което правите сега, ще резултира обратно, ще рикошира и Законът ще бъде изменен след време – по-рано или по-късно, точно в смисъла, в който Ви казах, за да бъдат назначени достойни хора, които се ползват с обществено доверие и които могат да облекат високата функция – членове на Регулатора, на Енергийния регулатор. Благодаря Ви още веднъж. А на господина, който се изказа втори, мисля, че не искам…
Благодаря.
По начина на водене.
Заповядайте, господин Дилов.
Благодаря Ви, господин Председател. Господин Председател, младият господин, който се изказа преди малко, не му запомних името, извинявайте, два пъти ни говореше в залата на „бе“. Помолете го да не говори на „бе“. Вместо Радо само да Ви отговоря, че 15 години групата се казва „Вестдойче алгемайне цайтунг“. Проверете си пак за какво става дума. А иначе, господин Председател, съгласете се, че ние имаме много основания – по начина на водене е това – да имаме известно недоверие към Комисията по енергетика, защото председателят на Комисията по енергетика беше председател и на Временната комисия по енергетика.
Това не е по начина на водене, моля Ви!
Абсолютно по начина на водене е. Господин Председател, бихте ли ми казали кога ние ще видим доклад на Временната комисия по енергетика? Нещо повече, бихте ли ми казали, господин Председател, Временната комисия по енергетика съществува ли, или не съществува?
По начина на водене на заседанието, господин Дилов.
А по начина на водене на заседанието.
Да, на заседанието.
Много ще бъда благодарен, ако науча отговора на този въпрос. Благодаря Ви.
И аз Ви благодаря за изказването. В частта за употребата на „бе“ се присъединявам напълно към него. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Следващо изказване – Жечо Станков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми кандидати за така важните и авторитетни постове комисар и председател на един от най важните регулатори на територията на страната! Днес с колегата Рибарски имахме възможност да се засечем веднъж в кулоарите. Вместо да си кажем „Добър ден!“, той ми каза: „Хайде, точка три.“ Не знам какво трябваше да означава това, но със сигурност в днешния ден точка едно или две, или три – не бих ги поставил по някаква рейтингова листа, но всичките са важни. Особено когато в третата точка от деня избираме председател и член на регулатор, който оттук нататък, а и досега се е грижил на първо място, за спокойствието и равновесието в секторите, които регулира. Уважаеми кандидати, политическите партии, които Ви издигнаха, по скоро Ви хвърлиха на вълците. Да Ви кажа защо. В бързината си да препускат по законите, пропуснаха да Ви обяснят Вие по кой закон си подавате заявленията – дали по стария, или по новия. Аз, честно казано, очаквах от Вас дори и кратко експозе. Изразих становището си относно това, което казахте в Комисията, но въпреки това очаквах днес също да вземете отношение. Очаквах също председателят на Комисията, който трябва на първо място да се погрижи и спрямо правилата за избор да погледне доколко документите са допустими и най-малко да беше се консултирал с един от 240-те народни представители, а именно за мен един от юристите авторитети от опозицията е госпожа Ива Митева, която със сигурност щеше да му каже според нея отговарят ли, или не отговарят кандидатурите на стария или на новия закон, което създава още допълнително объркване. [[Реплика.]] Извинявам се! От управляващите. Ако съм направил грешка в изказването, съжалявам. В тази връзка обаче трябва да сме наясно в едно – ако на някого кандидатурата не отговоря на изискванията, това ще доведе впоследствие до големи юридически проблеми. Не казвам, че не отговоря. Тук управляващото мнозинство сами трябва да стигнете до заключението, защото и днес, колеги от управляващото мнозинство, идвахте при нас да се консултирате: ама отговарят или не отговарят подадените документи. Още веднъж – това се случи заради Вашето политическо нехайство, заради бързината, с която препускахте и препускахте по законодателството – незнайно с каква цел, вместо да дебатираме т. 3 от днешния дневен ред на 14 февруари, да я дебатираме днес?! Със сигурност това щеше да Ви даде шанс да изчистите някои от юридическите проблеми, които има към днешна дата, но не е това най-важното. Колеги, този регулатор има също и разследваща функция. Бяхме свидетели във вчерашния ден на така да се каже една политическа игра, която се разигра от ръководството на Енергийната комисия, а именно – не знам дали до голяма част от Вас стана това достояние, че след като се закри заседанието на Енергийната комисия, се оказа, че хората, които трябва да изслушваме, нямат допуск до класифицирана информация и те трябва да напуснат. Аз се надявам бъдещото ръководство на Комисията за енергийно и водно регулиране освен да изпълнява текущите си задължения по никакъв начин да не спира стартиралите процедури по REMIT и още повече процедурата, която, ако не е стартирал господин Иван Иванов, към който още веднъж ще изразя моите почитания и удоволствие за съвместната ни работа през последните години, то да се погрижите тази процедура да стигне до своя логичен край и най-важното – българското общество да разбере колко милиона за колко секунди изчезнаха от хазната на държавното дружество. Още повече, очакваме от Вас в този труден момент, в който се вижда, че буквално не чергата, а къщата гори, а български министри и премиери обикалят съседни държави, без да се грижат за спокойствието както на българските граждани, така и на местната власт, така и на бизнеса с цел да му осигурят достатъчно средства, то Вие да се включвате най-малко, колкото и Вашите колеги досега в бъдещите реформи на енергетиката, защото те предстоят да бъдат много. Знаете, те са обвързани както с териториалните планове, така и със зелената сделка, така и с модернизационния фонд, и с иновационния фонд, и да не ги изброявам всичките. За колегите управляващи трябва да спомена също следното нещо: след като днес ще си гласувате и ще овладеете Комисията за енергийно и водно регулиране – най-малко в частта ѝ енергетика, то вече отговорността изцяло е при Вас. Сменихте си директора на „Булгаргаз“ и днес обаче никой от Вас не излиза да каже, че новото ръководство е публикувало бъдещата цена за месец април, която е по-висока от цената, която имаме в момента. Така че това ръководство плюс ръководството на КЕВР оттук нататък ще взимат решения. Ще видим дали ще спазите Вашите обещания, или най малко на Вашия премиер, който каза, че оттук нататък цената ще пада. Оттук нататък председателят на КЕВР ще се консултира с него, оттук нататък КЕВР няма да взима решения, дори и когато те са постановление по закон на определени дати, ако това нарушава спокойствието на премиера или на министрите в кабинета. Оттук нататък, колеги, цялата отговорност е във Ваши ръце! До момента се извинявахте с ръководството на „Булгаргаз“, с Комисията за енергийно и водно регулиране, с какво ли не. Оттук нататък, след днешния ден да знаете – носите пълната отговорност пред българското общество, като трябва да знаете, че всяко едно решение на Регулатора може още повече да влоши икономическите параметри и да повиши инфлацията на територията на страната, която и към момента, като галопираща такава, е непоносима за българските граждани. Така че, моля Ви, мислете, бъдете внимателни и още веднъж съжалявам, че госпожа Ива Митева напусна залата, щях да се радвам, но само ако смята, че всичките колеги, които са подали документи, отговарят на изискванията, да каже от трибуната, че отговарят, ако не може и да не взима отношение. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря за изказването, господин Станков. Реплика към Жечо Станков има Росица Кирова.
Благодаря Ви, господин Председател. Господин Станков, репликата ми е към Вас, защото бих искала да върна дискусията в сферата, в която в момента би трябвало да разговаряме, а тя е именно изслушване на кандидатите за председател и член на Комисията за енергийно и водно регулиране, съответно и избор на тези кандидати. Да, и изслушването трябваше да е направено в Комисията и то беше направено, ние бяхме там и водихме разговор. Искам да уточня онази неточност, която Вие допуснахте и която има направена в Доклада. Той казва, че в началото на заседанието членовете на Комисията по енергетика решиха единодушно, че видно от представените документи кандидатите са допустими за длъжностите, за които са представени, и следва да бъдат изслушани. Обръщам Ви внимание на две неща – Комисията беше извънредна, при извънредна комисия материалите се представят заедно с нейното свикване, да се прочетат автобиографиите и да се провери дали изброените дружества, в които е упражнявал дейност някой от кандидатите, са лицензирани по Закона за енергетиката, в такова кратко време не беше възможно. Това е причината, поради която поисках господин Тодоров и господин Голубарев, в случая става дума за биографията на господин Тодоров да ни каже кое дружество е било лицензирано съгласно Закона за енергетиката, за да може да попълни или тоест да отговори на изискванията съгласно новия приет, след като е подал документите си, Закон за енергетиката. Тук много удобно отсъстват юристи, които би трябвало да изпитват дълбок срам от това, че поставят това Народно събрание пред такъв избор поради неясно бързане. Можеше просто да не бързаме толкова и да се изпълнят всички изисквания на Закона. В момента поставяме самата процедура пред възможност да се окаже незаконосъобразна. И аз наистина моля да чуем кое е дружеството, което е било лицензирано съгласно Закона за енергетиката, в което има трудов стаж съответният кандидат? [[Шум и реплики.]]
Втора реплика дали има? Иван Манев за реплика.
Господин Станков, репликата ми е към Вас и искам да припомня какво се случи в Комисията. Когато беше изслушването на господин Тодоров, гледахте със захлас, след това отидохте при него след Комисията, веднага си разменихте телефоните и предложихте Вашата експертна помощ да му помагате. Относно Комисията вчера, когато става въпрос за милионите за секунди, всъщност Вие дойдохте, попитахте кои са фирмите, разбрахте и си тръгнахте. Аз зададох заради Вас въпроси за милионите за секунди, защото на мен също ми беше много интересно. Защо не останахте да изслушате милионите за секунди как са изтекли? Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Манев. Има ли трета реплика към Жечо Станков? Няма. Заповядайте, господин Станков.
Благодаря. Уважаеми господин Манев, много внимателно сте наблюдавали моите действия по време на Комисията, може би можеше и да чуете, че с господин Тодоров се познаваме още в качеството ми като заместник-министър по време на работата му в „Хайделберг цимент“, когато България трябваше да изпълни задължението си за енергийни спестявания и да го подаде към Брюксел. Ако не бяхме променили определена директива по време на нашето председателство, нямаше да постигнем тази цел, която постигнахме в момента, над 95% изпълнение на целта си пред Европа. Именно оттам се познаваме с колегата. Може би съм бил грешно разбран! Аз към Вашите двама представители, като физически лица, нямам абсолютно никакви претенции. Имам претенции по начина, по който променихте Закона за енергетиката и въпреки това във Вашите редици, не в нашите, повтарям – във Вашите редици има съмнения колегите отговарят ли на изискванията. Има съмнения във Вашите редици, повтарям, господин Манев! [[Реплики от „Продължаваме Промяната“.]] Така че, ако не знаете кои са, мога да Ви дам и аз моя номер, както го дадох на господин Тодоров, за да може да ме попитате, когато имате свободно време. Госпожо Кирова, аз също очаквах днес колегите кандидати да вземат отношение, най-малко да кажат това, което споменаха в Комисията като дейност, която смятат да изпълняват. И във връзка с Вашето изказване, и от гледна точка на господин Манев, че съм гледал със захлас, напротив, и по време на изказването на господин Голубарев, и по време на изказването на господин Тодоров взех отношение, най-малкото защото по време на изказването на господин Голубарев имаше неточности, свързани с доставчика последна инстанция. Още повече, когато господин Тодоров се изказа, стана въпрос за това, че не съществува дългосрочен сегмент на борсата за дългосрочни договори, което, ако щете най-малко за това, че се познаваме отпреди това, не го споменах по време на заседанието, а след заседанието отидох и му казах: моля Ви, срещнете се с колегите от Българската независима енергийна борса, за да Ви кажат, че има такъв дългосрочен сегмент. Пак казвам – кандидатите като физически лица не ми бодат очите, боде ми очите начинът, по който в рамките на седмица и половина променихте Закона за енергетиката, и то го променихте по най-нескопосания начин, по който отново желаните от Вас кандидати може би сме нарушили кандидатурите чрез плика, който господин Гаджев подаде на председателстващия преди време, но сегашните кандидати, има някакво съмнение във Вашите редици дали отговарят на очакванията, или най-малко на условията. Ние само сигнализираме, ние сме опозиция. Оттук нататък Вие си носите кръста. Добри, лоши, който и да бяхте сложили, на всеки щях да си дам телефонния номер, аз съм член на Комисията по енергетика и съм готов да помагам и както помагаме на председателя на Енергийната комисия, когато има нужда, защото той има нужда и го е показал [[частични ръкопляскания от ГЕРБ-СДС]], така ще помагаме на всеки, който поиска нашия телефонен номер. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Станков. Без такива намеци, моля. Други изказвания? Теменужка Петкова – заповядайте.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители, колеги! За съжаление, нямах възможност да присъствам в Комисията по енергетика, когато кандидатите за председател на Комисията за енергийно и водно регулиране и член на КЕВР са имали възможността да се представят пред колегите. Прегледах много внимателно това, което те са представители като документи, това, което пише в Закона за енергетиката, и тъй като съм била дълги години министър на енергетиката, знам колко важна е позицията на председателя на Комисията за енергийно и водно регулиране и знам какви тежки последствия може да има един неправилен избор за цялата енергетика, в случая и за ВиК сектора. Ще бъда малко по-директна от колегата Жечо Станков и ще кажа, че всъщност кандидатът за председател на КЕВР според мен не отговаря на изискванията, предвидени в Закона. Причината е много проста – това изисква да се направи един прочит на текстовете от Закона за енергетика, за да се види за какво става дума. Колегата Тодоров, аз потвърждавам, че той е работил в Ей и Ес тъй като съм имала възможност в качеството си на министър да се видя с него, не знам дали той си спомня, но тогава темата на срещата ни беше съвсем друга, беше свързана с това, че не бяха провеждани обществени поръчки при наличие на законово основание за това в компанията, в която той работеше, но потвърждавам, че е работил в рамките на компанията Ей и Ес. Това, което обаче изисква Законът за енергетиката, и това, което се признава като стаж в енергетиката, е да има пет години работа в дружество, което е лицензиант. Такъв лицензиант е само топлоелектрическата централа, която произвежда електрическа енергия. Останалият стаж на господин Тодоров е в други дъщерни дружества на компанията, които са свързани със сключването на договори, с логистика. Тези фирми не са лицензианти по смисъла на Закона. Още един аргумент за това цялото объркване, което е настъпило. Аз просто се учудвам, че колегите от управляващото мнозинство не са успели да видят какво на практика правят, но подаденото заявление от страна на господин Тодоров на 26 януари 2022 г., промяната в Закона за енергетиката, която сте направили и с която сте решили, че ще си решите проблема, влиза в сила от 1 февруари 2022 г. Налице са абсолютно факти и обстоятелства, които по безспорен начин показват, че кандидатът за председател на КЕВР не отговаря на изискванията в Закона. Колеги, тъй като аз наистина съм загрижена за това, което може да се случи, тъй като Вие имате мнозинство, ще си гласувате наистина това, което прецените, но имайте предвид следното: ако Вие изберете такъв председател на Комисията за енергийно и водно регулиране, който е избран в нарушение на Закона, всяко едно решение, което КЕВР ще вземе впоследствие, подлежи на оспорване. Когато отидат в съда всички тези аргументи, то тогава всички решения, които Регулаторът ще вземе, ще бъдат на практика нелегитимни. Затова аз Ви призовавам да обмислите много добре посоката, в която се тръгва, защото Комисията за енергийно и водно регулиране е наистина един от основните стълбове в енергийния сектор и във ВиК сектора. Към настоящия момент там имаме един доцент доктор Иван Иванов – един почтен човек, един много добър професионалист, с когото години наред, смея да твърдя, работеха колегите от Комисията изключително добре, изключително добре бяха оценени от нашите европейски партньори. Имайте предвид, че такова едно назначение ще предизвика смут и по линия на Европейската комисия. Така че моят призив е: не подценявайте Комисията за енергийно и водно регулиране. Разбирам Вашето желание да овладеете сектора, почти го направихте – първо овладяхте БЕХ с разни трикове с промяна на устава и увеличаване на броя на членовете на Съвета на директорите, като ги увеличихте от 5 на 9 без, разбира се, тези четирима, които назначихте с конкурс – нарушихте Закона за публичните предприятия, но ние вече сме свикнали с това. След това пък намалихте членовете на Съвета на директорите на 7, освободихте легитимно и законно избрания председател на Съвета на директорите изпълнителен директор на БЕХ господин Валентин Николов, и решихте, че сте си решили проблема и сте овладели сектора. Овладяхте и газовия пазар с „Булгаргаз“ и сега искате да затворите кръга с КЕВР. Аз Ви разбирам, но Ви казвам, че всички тези Ваши амбиции да овладеете сектора, да сложите наши хора, които да Ви дадат цена, такава каквато иска правителството – много скоро ще се обърнат срещу Вас. Но за съжаление, цената на това обръщане срещу Вас ще трябва да плати цялото българско общество, а цената, повярвайте ми, е висока. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, госпожо Петкова. Има ли реплики към Теменужка Петкова? Жечо Станков, за реплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Петкова, извинявам се, че взимам реплика, но тя ще бъде много кратка. Според мен не е нерешим казусът. Към момента управляващото мнозинство, според мен в утрешния ден с гласуването на Закона за бюджета, могат да вкарат в Преходните и заключителните изменения основно в Закона за енергетиката и уважаемите господа да си подадат отново документите, което да не ни поставя в тази хипотеза, в която се намираме в момента. Ако действително някой не отговаря на изискванията по Закона да влезем в един цикъл, в който да могат да бъдат оборвани впоследствие решения на КЕВР. Така че в Преходните и заключителните разпоредби, според мен, ако колегите съзрат проблем, могат да вкарат.
За реплика и Атанас Атанасов. Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председателю. Уважаема госпожо Петкова, радвам се, че се върнахте в залата. Желая Ви здраве. Разбирам, че сте притеснена, но и аз имам определени притеснения и използвам възможността под формата на дуплика да Ви попитам нещо. Преди два дена видях прословутата Газова карта, която се издирва от толкова години или от толкова месеци, и отдолу стои Вашият подпис. Кажете къде е? Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДБ и „Продължаваме Промяната“.]]
Моля да се придържаме към темата на дискусията, която е избор на председател. Казвам не изслушване, а избор. Има ли трета реплика към Теменужка Петкова. Няма. Заповядайте за дуплика.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Първо ще отговоря на колегата Жечо Станков. Със сигурност има начини да се излезе от подобна ситуация, но аз мисля, колега Станков, че не е работа на опозицията да дава подобни съвети. Ние сме коректив и трябва да кажем къде смятаме, че бъркат управляващите, за да можем да бъдем полезни и да изпълним със съдържание ролята си на конструктивна опозиция. Що се отнася до репликата на господин Атанасов. Господин Атанасов, аз много се радвам, че картата се намери. И на Вашия въпрос къде е картата отговорът е – при Вас, Вие сте я намерили. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС и ВЪЗРАЖДАНЕ.]] Много се радвам, че най-сетне сте я открили, и се радвам, че сте видели какво пише в нея.
Благодаря Ви, госпожо Петкова. Други изказвания? Станислав Анастасов. Заповядайте.
Господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми кандидати! Да, интересен дебат се заформя, главно върху кандидата за председател на КЕВР. Основно там се съсредоточава и фокусът на цялото общество. Няма да коментирам другия кандидат. Наистина за нас буди недоумение защо той не е предложен за председател на КЕВР? Защото очевидно отговаря на абсолютно всички изисквания за разлика от господин Тодоров, около когото вече има съмнения. Колеги, очаквах – да, господин Христо Иванов е карантиниран, но очаквах, например господин Мирчев да излезе и да представи кандидата. Господин Мирчев, все пак това е водачът Ви на листа от Старозагорския район. Беше редно, въпреки че „Продължаваме Промяната“ са го предложили, Вие да го представите. Не е коректно. Наистина. Да. Иначе от тези трансфери, за които говори залата, става ясно на публиката какво се случва в момента. В завладяната държава на Прокопиев [[ръкопляскания и реплики: „Браво“!]]правите поредните си действия с една-единствена цел да разбиете независимия Регулатор с користна цел, а именно да овладеете и да предоставите КЕВР на медийно-енергийния олигарх Прокопиев. Колеги, променихте Закона – introito persona, за конкретен човек и оказва се, че пак той не отговаря на тези изисквания или поне колегите поставиха много сериозни съмнения върху това. [[Ръкопляскания.]] Искам да Ви обърна внимание на още един факт от всички предоставени документи. Господинът кандидат за председател – не искам да споменавам името, за да не реши, че имам нещо лично към него и искам да го уязвя – той е заемал длъжности според неговата трудова книжка – мениджър по договорни взаимоотношения, мениджър по логистично снабдяване и накрая завършва като мениджър за доставки и услуги. Несъмнено всичко свързано с доставките, услугите и строителството на Ей и Ес. Докато за първите две позиции от трудовата книжка разбираме, че той е освободен по чл. 325, където наистина може да има много хипотези от Кодекса на труда – от последната позиция именно през юни 2015 г. е освободен по чл. 331, който е: „Прекратяване на трудовия договор по инициатива на работодателя“, забележете. Казвам Ви това неслучайно, колеги, защото освен изискването за петгодишен стаж в Закона за енергетиката именно чл. 12, ал. 1, т. 2 се цитира, че трябва да притежават първо преди петте години стаж добра професионална репутация. Забележете, добра професионална репутация, а в случая имаме освободен по предложение на работодателя. Тук колегите от ГЕРБ загатнаха, но пред мен стои един доклад от АДФИ, а именно ДП-2-С-3 от 6 април 2015 г., който предшества с малко освобождаването на кандидата в момента за КЕВР. Съответният доклад, както спомена между другото и госпожа Петкова, Ей и Ес като секторен възложител по смисъла на ЗОП е длъжен да провежда обществени поръчки. Съответният доклад установява, че не са проведени само за периода 2013 – 2014 г., когато пряко засяга кандидата и той по длъжностна характеристика и трудова книжка е бил там и се е занимавал с това от описаната биография, представена е от Вас самите – установява 113 на брой непроведени обществени поръчки. Забележете на каква стойност, колеги – 104 млн. и 707 хил. лв. в нарушение на Закона. Оттам нататък как продължава историята, това е нещо между Ей и Ес и кандидата в случая. Колеги, няма как да не отбележа, че е много странно да предлагате такъв кандидат, който не е зачитал Закона за обществените поръчки в размер на близо 105 милиона и да го награждавате като председател на Държавния енергиен регулатор. Нещо доста притеснително. Нещо повече, продължавате с поредното газене на Закона, в случая морала и почтеността, които сами си заявихте. Всичко това е доказуемо с документи, които между другото, част от които Вие сами сте ги предоставили. Ние си направихме труда просто да съберем останалите. А иначе е ясно, че това поредно действие не дава отговор на обществото защо токът е скъп и докога ще продължава да бъде скъп, а отговорът е много прост – токът е скъп и ще продължава да бъде скъп, докато Прокопиев си овладява енергетиката от край до край. [[Ръкопляскания.]]
Благодаря Ви, господин Анастасов. За реплика – заповядайте, госпожо Кирова.
Господин Председател, много кратка ще ми бъде репликата с настояване отново да чуем от вносителя на предложението за председател на КЕВР…
Репликата да е към господин Анастасов, госпожо Кирова.
…кое от дружеството… Господин Анастасов, Вие прочетохте документи, но искам да чуя потвърждение от този, който предлага съответния кандидат. Отговаря ли на изискванията на Закона за енергетиката. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Кирова. Има ли други реплики към изказването на господин Анастасов? За дуплика – заповядайте.
Госпожо Кирова, абсолютно се съгласявам с Вас. Ще добавя, че вносителите, независимо дали са „Да, България“ или „Продължаваме Промяната“, които са двете лица на една и съща монета, знаете коя е монетата – да не Ви радвам прекалено много – дължат обяснение на тези въпроси. Колеги, има един принцип в публичния живот. Мълчанието е знак на съгласие. Ако Вие не излезете в момента и не защитите кандидата си, Вие се съгласявате, че предлагате един човек, който доказано е нарушавал и заобикалял Закона за обществените поръчки. А нали щяхте да спирате течовете? Щяхте да се борите с ин хауса? Какво стана, господин Ананиев? Дължите много обяснения и те ще стават все повече от ден на ден. [[Ръкопляскания.]]
Благодаря Ви, господин Анастасов. Има ли други изказвания – господин Ненков, заповядайте. Колеги, ще Ви помоля изказванията да бъдат действително по темата. А темата е избор на председател и член.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Колеги от управляващото мнозинство, държите се точно като хора, на които някак си всичко им е позволено. Ще трябва да Ви разочаровам, че това не е точно така и скоро ще го установите. Мълчанието, което в момента виждаме в тази зала, и фактът, че Вие не излизате и не оборвате не нашите предположения, а това, че сме абсолютно убедени, че кандидатът за председател на Регулатора не отговаря на Закона за енергетика. Не знам Вие с какви очи и с каква смелост предлагате кандидат, когото лично не познавам и до някаква степен ми е неудобно, че изобщо ще коментирам човек, когото не познавам. На базата на информацията, която имаме, ние не само се съмняваме, ами сме почти абсолютно сигурни, че кандидатът не отговаря за заеманата позиция. Не знам наистина с какво самочувствие искате между капките някак си това да мине? Или излезте и кажете, че този кандидат отговаря и спазвате Закона, защото Вие сте се клели да спазвате Конституцията и законите на страната, независимо че практиката през последните месеци показва, че това не е точно така. Или излезте и защитете своята позиция, или обществото ще остане с впечатлението, че има нещо нередно. Нали това беше идеята да смените Регулатора? Да сложите правилните хора. Ама правилните хора не са Вашите приятели, колеги. Правилните хора са хора, които имат висока морална, професионална и отговаряща на длъжността квалификация. Хайде, стига сте се държали като хора, на които някак си всичко им е позволено. Миналата седмица сложихте шеф на Агенцията за обществени поръчки, който всъщност се оказва, въпреки неговото анонсиране, че има 15 години опит…
Господин Ненков, по темата.
Напротив, темата е много съществена, господин Председател.
Това излиза извън въпроса, който дискутираме.
Не е вярно това нещо. Не, това е изключително важно! Шефът на Агенцията по обществени поръчки, самата фирма, в която е работил, отрече той да се е занимавал с обществени поръчки. Да не говорим, че няма и юридическо образование. Сега ни предлагате човек за Регулатора, който разбрахме, че има много опит в логистиката, но ние не разбрахме какъв опит има в енергетиката? Какво общо има той с електроенергетика или с ВиК сектор? И ако наистина държите все пак обществото да не остане с впечатление, че има нещо нередно или съответния кандидат, или тези хора, които сте ги предложили, да излезете и да защитите своята кандидатура. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Ненков. Реплики? Не виждам. Други изказвания има ли? Заповядайте, господин Стефанов, за изказване.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, документите на кандидатите бяха публикувани на 28 януари 2022 г., петък. Изслушването на кандидатите беше проведено на извънредно заседание на 2 февруари 2022 г., тоест имахте доста време да се запознаете с всички тези документи, а даже по Вашите думи за единия от кандидатите те не са толкова много – по Вашите думи. Така че… [[Реплика от народния представител Александър Ненков.]] Не, не – говорим за изслушването. Но както и да е, но не от място. В Раздел IV, т. 1 от Процедурните правила за избор на председател и член на КЕВР ясно е записано, че преди да изслуша предложените кандидати, Комисията по енергетика проверява представените документи и това дали кандидатът отговаря на съответните изисквания за заемане на длъжността, за която е предложен в Комисията за енергийно и водно регулиране. На заседанието ни на 2 февруари беше подложено на гласуване именно това – съответствието на господин Тодоров е с изискванията на чл. 12 от Закона за енергетиката и § 1, т. 59 от Допълнителните разпоредби към същия закон, свързани с професионалния му опит, разбира се. Подчертавам, всички единодушно гласуваха „за“, и то поотделно за двамата кандидати. Това са условия за допустимост. [[Реплика от народния представител Александър Ненков.]] Не, вижте записа. Допустимост на кандидатите. Окей, но не от място. Благодаря. Това означава, че всъщност преценката на Комисията, включително с гласовете на опозицията, е била… [[Реплики.]] Господин Тодоров, не, единодушно беше решението, включително и на представители на ДПС. Та тази преценка каза, че кандидатите отговарят на изискванията за допустимост за заемане на позицията. Мисля, че със сегашните изказвания се търси някаква медийна сензация за нещо, което вече е обсъждано, подложено е на гласуване, единодушно е прието с гласовете както на управляващото мнозинство, така и на опозицията. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Стефанов. За реплики Христо Гаджев, Теменужка Петкова за втора реплика и господин Табутов за трета. Заповядайте, господин Гаджев.
Благодаря. Много бърза реплика. Първо, по Вашето изказване искам да поемете изрично да отговорите: по кой от двата закона – по този, който действаше преди приемането, или по новия закон, който влезе в сила през февруари, са приети кандидатите? Второ, Вашето лично мнение: отговарят или не отговарят? И трето, да си спомните: презумпцията никога не е на Комисията, презумпцията винаги е на залата – това пише и в Конституцията, това пише и в Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Презумпцията за взимане на решение винаги е на залата, а не на Комисията. В Комисията човек може да гласува, може да приеме каквото прецени, но залата е тази, която решава. По принцип винаги е било така и това са правилата на парламентарната демокрация. Но отговорете, моля Ви, Вие лично, защото тук, между другото, едно нещо ми прави впечатление – оглушителното мълчание на юристите от управляващото мнозинство. Нито един юрист не е взел думата да каже това отговаря ли или не. Даже ми прави впечатление, че липсват и в залата [[шум и реплики от „Продължаваме Промяната“]], от партиите извън „Продължаваме Промяната“, които ще го гласуват. [[Шум и реплики.]]Извинявам се.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Госпожо Петкова, господин Анастасов поиска реплика. За да редуваме групите. ще я дам на него. Господин Анастасов, желаете ли реплика все още? Не. Госпожо Петкова, заповядайте за втора реплика. Трета реплика за господин Табутов.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги, репликата ми е подобна на тази на колегата Гаджев. След като Вие, уважаеми колега от „Продължаваме Промяната“, сте направили тази проверка на Комисия, кой точно закон, какво гледахте, разпоредбата от кой закон – от този, който влиза в сила от 1 февруари, или стария закон до 1 февруари? Това е единият ми въпрос. И втората ми реплика към Вас е свързана с това, ако в хода на една такава важна процедура се установи наистина несъответствие със Закона, какво трябва да направим? Трябва ли да продължим напред и да нарушаваме Закона, или трябва да спрем, да се върнем назад, да оправите каквото е необходимо със съответните правни техники и да се вземе наистина едно законосъобразно решение? Няма такава опция, ако, след като е гледано в Комисия и някой нещо не е видял или е подкрепил, значи продължаваме напред да погазваме Закона. Ние тук сме хората, които трябва да даваме пример на обществото, че трябва да се спазват законите и всички сме равни пред закона. А ние какво ще направим в момента – че има някои, които са по-равни?! Затова аз Ви призовавам да преосмислите Вашето решение. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Петкова. Трета реплика, господин Табутов. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми колега Стефанов, наистина оставам с впечатлението, че се търси медийна сензация, както вчера се търсеше медийна сензация с извънредната комисия, която направихме. Там, за съжаление на колегите, не се намери теле под вола [[шум и реплики от ДПС]] , така че Комисията, както Вие много добре описахте, единодушно взе решение за допустимостта, така че това може да се провери. Благодаря.
Благодаря, господин Табутов. За дуплика, господин Стефанов.
Благодаря, господин Председател. Може би миналия път при изказването си не съм бил достатъчно ясен, затова ще Ви прочета буквално какво пише в Раздел IV, т. 1, буквално чета – Правилата, разбира се, ги гласувахме в залата, би трябвало да сте запознати, но както и да е – прочитам ги отново: „Преди да изслуша предложените кандидати, Комисията по енергетика проверява представените документи и дали кандидатът отговаря на съответните изисквания за заемане на длъжността, за която е предложен в Комисията за енергийно и водно регулиране.“ На това съответствие, преценка, допустимост и както искате още го наречете, по правила, които сме гласували тук всички, и опозиция, и управляващо мнозинство гласуваха единодушно „за“. Това е. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Стефанов. Заповядайте за процедура, госпожо Кирова. За процедура ли сте, господин Биков?
За изказване.
Заповядайте за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, нека да обобщим какво се случва последния месец. Вашето мълчание показва, че и Вас Ви е срам от това, което се случва по тази тема. Първото, което се случи, казахте: КЕВР е лош, защото обяви нови цени на тока, когато избраха нашето правителство. Добре. Трябва много бързо да го сменим. Тръгнахте много бързо да го сменяте, променяхте Закона, написахте нови правила. Оказа се, че те се пишат за някакъв персонален човек, защото се снижиха изискванията и се стигна до днешния ден, в който се оказва, че Вашият кандидат не отговаря нито на старите правила, нито на новите. Сега, това е конфуз, това се случва в политиката. Може и Вие дори да не сте знаели за това или повечето от Вас. Какво се прави оттук нататък? Това, което Вие показвате с малкото си изказвания, е, че Вие нямате задна скорост. Вие имате само предна скорост, нямате и спирачки. Аз го казах на колегите в Четиридесет и шестото народно събрание на тогавашното мнозинство, че бъркат в контакта и ще ги удари токът. Токът ги удари, между другото. Затова някои от тях имаха загуби. Сега Ви го казвам на Вас, ако нямате спирачка и нямате задна скорост, много скоро ще катастрофирате някъде. Ние Ви го казваме добронамерено това. Ние тук не вадим компромати. Вие излизате и какво казвате за цялата тази ситуация? Вие казвате: Комисията по енергетика взе решение. Ама чакайте, тази комисия по енергетика да не е някакъв църковно-народен събор, чиито решения ще са валидни в следващите осем века?! Каква е тази комисия по енергетика? Какви са тези хора вътре? Те са някакви сенатори от най-висш клас ли? Какво сте Вие там? Вие сте наши колеги и сте се объркали. Ето, ние си оттегляме подкрепата, защото в процеса на… [[Възгласи от „Продължаваме Промяната“: „Еее!“]] Ами, разбира се, остава да подкрепим и незаконно решение. Ние няма да подкрепим незаконно решение, колеги! Вие ще го подкрепите и това няма да остане нечуто – то ще се чуе. Това, което правите в момента, е абсолютен скандал. Това е пълен скандал и той, на всичкото отгоре, ще има последствия, защото утре ще вземе решение КЕВР – обясниха Ви го тук съвсем спокойно и нормално – ще се вземат решения, ще дойде някой, ще обжалва решенията и ще се окаже, че ръководството е избрано незаконно и ще падне в съда, и ще се плащат неустойки, но не от Вас, а от българските граждани. Това правите в момента. И изобщо сте неадекватни. Абсолютно неадекватни! Аргументите са Ви неадекватни. Единственият Ви аргумент е: Комисията взе решение и Вие го подкрепихте. Ами да, не сме се запознали тогава с тези факти, запознахме се днес. И между другото, днес цял ден в кулоарите и Ваши колеги – от управляващото мнозинство, изразяват своите притеснения и са притеснени от това, което се случва. Имайте го предвид! Вие самите сте неспокойни. И тук мълчат вече доста време три от четирите парламентарни групи, защото няма какво да кажат. Съжалявам, но затова мълчите, а не мълчите, защото бързате да се приберете, а нямате какво да кажете. Променете си решението, оттеглете тази номинация, предложете нова, която да отговаря на законовите изисквания, и дай боже, оттам нататък КЕВР да си върши добре работата. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Биков. Има ли реплики към изказването на господин Биков? Заповядайте, господин Свиленски.
Уважаеми колеги! Уважаеми господин Биков, с риск да Ви дам още три минути време, в тази комисия членовете – колеги народни представители, имат глави на раменете си. С решение на Народното събрание, което е с ранг на закон или малко под закон, са приети Процедурни правила, които са с ранг на закон или малко под закон. Комисията изпълнява възложеното от това Народно събрание – от всички нас, включително и от Вас – да извършва някакви функции и тези функции са да допусне или да не допусне кандидата. Аз не съм член на тази комисия, не съм участвал и не знам дали отговаря, или не отговаря – не мога да Ви кажа, но Вие сте имали представители там, които днес в Доклада ни казват, че те отговарят. Тоест Вашите представители – на опозицията, ако Докладът е верен, разбира се, лъжат 240 народни представители, лъжат 7 милиона българи. Това правят Вашите представители в Комисията и днес да заставате на тази трибуна и да казвате: Вие какви сте, Вие горна камара ли сте, Вие велики ли сте?! Не, те са колеги народни представители, които са си изпълнили задължението – констатирали са, че тези господа отговарят или не отговарят. В случая са казали, че отговарят, и са предложили Доклада на Комисията. И Вие сте се сетили след една седмица, че някой не отговаря. [[Реплика от народния представител Александър Ненков.]]
Колеги, моля Ви, не от място. Нека да се уважаваме.
Започнахте, че имало съмнения в управляващите, после започнахте с директни документи, ами излезте и кажете имена и факти, колеги. Излезте и кажете: Иван, Георги Свиленски и Стоян имат съмнение! [[Реплика от народния представител Десислава Атанасова: „Ами казахме.“]] Имало някой, който се съмнявал. Вашите колеги в Комисията са се подписали и са гласували, че те отговарят. Аз вярвам в случая на Вашите представители в Комисията, както и на всички, които са подписали този доклад на Комисията по енергетика. Така че, господин Биков, те не са горна камара, те изпълняват решения на Народното събрание, което е приело Процедурни правила. Това не е просто едно становище на Комисията, това е решение на Комисията. Има разлика между становище и решение.
Благодаря Ви, господин Свиленски. Има ли други реплики към изказването на господин Биков? Заповядайте.
Уважаеми господин Председателстващ, дами и господа народни представители, колеги! Уважаеми господин Биков, аз и тук, и сега бих излязла малко да помълча. Ако имаше и деца гости в момента на балкона на Народното събрание, и те щяха да разберат защо мълчим. Всички разбраха защо мълчим. Защото сме в недоумение от начина, по който върви мисълта Ви, от начина, по който вървят аргументите Ви. И сега да си повторим накратичко. Гласувала ли е Комисията допустимостта на нашия кандидат? [[Реплика от народния представител Любен Дилов.]]Да, гласувала е. Допустим ли е нашият кандидат? [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]]Да, напълно допустим е. И сега да си обясним за секунди всеобщото вълнение, особено Вашето, а то най-вече се състои в това, че Вие, Вашата организация, която доскоро управляваше страната ни [[реплика от народния представител Десислава Атанасова]], действително правеше буквално каквото си иска, по начина, по който си иска, както си иска и когато си иска. Е, не сме като Вас! [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, госпожо Петрова. Има ли трета реплика? Заповядайте, господин Попов.
Благодаря, уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Биков, Вие казахте, че днес сте се били запознали с недопустимостта на кандидатите. Е, да де, ама малко не се връзват нещата, защото и Законът, и кандидатите са едни и същи отпреди няколко дена, когато ги гласува Комисията, и сега са същите. Едни и същи са! Тук Вие говорихте и за морал. Чудно ми е откъде черпите този морал. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Някой от колегите, Вашите, говореше за морал. Най-вероятно сигурно от тефтерчето на Златанов, там е пълно с морални стожери – да се удари, да се ликвидира и така нататък, което изчезна, между другото, някъде в дебрите на правосъдната ни система. Така че, господин Биков, тази теза, която се опитвате днес да изкарате тук в пленарната зала на Народното събрание, че видите ли, днес сте се били запознали с недопустимостта на кандидата, просто много куца.
Благодаря Ви, господин Попов. За дуплика, господин Биков, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Докато слушах и тримата репликиращи, се сетих, в главата ми влезе едно стихотворение на нашата голяма поетеса Елисавета Багряна, което казва: „Ти не знаеш, аз също не знам, но води ме, води ме натам.“ [[Смях, оживление и ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Това е Вашата реакция! Тук дебатът, сега да Ви припомня, не е за това дали Комисията е взела някакво решение, или не е взела някакво решение. Дебатът е за допустимостта на този кандидат за председател на КЕВР – един от най-важните органи. Това е дебатът! Вие продължавате да говорите за Комисията, което показва само едно нещо – нямате какво друго да кажете, освен да кажете: ама на Комисията са го изслушали, ама Вие там не сте казали нищо. Да, пак Ви казвам, ние се запознахме с тези факти и обстоятелства, защото ни трябваше време и за проверка. То не е в рамките на Комисията, да, проверка. То затова се гласува веднъж на Комисия, после се гласува в пленарната зала – точно за да има някакво време до последния момент депутатите да се запознаят с всички факти и обстоятелства по определен законопроект или за определена кандидатура. Това правихме ние през тези дни. Както виждаме, и други колеги от опозицията и те са правили това. Накрая излизаме и Ви казваме: Няма да бъде законно това, което ще направите – повтарям Ви. Тук не говоря изобщо за морал, господин Попов, говоря за закон. Това, което ще направите след малко, е да направите един незаконен акт от името на българския парламент. Това ще направите и това е огромен проблем! Колкото до ние какво сме правили, госпожа Петрова каза: „Вие правехте каквото си искате.“ Не, с грешно впечатление сте останали. Ние не правехме каквото си искаме, правехме го по закон и вече една година всички компетентни органи работят, Вашите компетентни органи – МВР и така нататък, работят, за да докажат, че всичко е било законно, защото така се оказва вече. Вие обаче сте останали с това грешно впечатление и сте решили, че можете да правите каквото си искате. Вие не можете да правите каквото си искате, изобщо не можете да правите нищо до момента! Това е по-големият проблем. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Господин Биков!
За да правите каквото си искате, трябва да имате и някакъв...
По темата, ако обичате!
Ами, отговарям на репликите конкретно, да.
Доста далеч сме от темата.
Ами далеч бяхме от темата с това, че Вашата партия, господин Председател, каза, че Комисията по енергетика взима каквото си иска решение. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Моля Ви, не от място, колеги. Моля Ви, не от място! Заповядайте после за процедура, ако желаете.
И когато го вземе, целият парламент трябва да се съобразява с него ей така, априори, без да изпитва никакви съмнения в тези свети хора, които членуват в Комисията по енергетика. Те са експерти, аз им се доверявам, но в случая са сбъркали. Благодаря Ви. [[Възгласи от „Продължаваме Промяната“: „Еее!“]] И Вашето време изтича! [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Биков. Има ли други желаещи за изказване? Заповядайте, колега Петров.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, говорим за избора, говорим за приетите правила, час и половина аз поне слушам съмнения. Отляво, отдясно колеги се изказват по отношение на правилата, по отношение на кандидатите, от другата страна управляващата коалиция казва – да, правилните кандидати, правилата са окей, Вие сте ги гласували единодушно и в тази зала, в Комисия. Говорим си за избор. Презентираха ни двама кандидати, аз ще се въздържа, няма да навлизам в този дебат – допустими ли са, не са ли допустими, правилата добре ли са, занижени ли са, не са ли занижени. Няма да влизам в този дебат, но ще Ви питам нещо, уважаеми колеги. Ще ги изберем живот и здраве двамата кандидати. Добре де, ако преценим после, че не работят в интерес на българските граждани, пет години какво ще ги правим, уважаеми колеги?! Говоря само фигуративно, но ще помоля някой да излезе да ми отговори пет години какво ще ги правим после, ако решим, че в един момент тези кандидати, избрани от нас, уважаеми народни представители, носещи отговорност към българските граждани, не работят в един момент в интерес на тези, които са ни избрали, какво ще направим?! Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ входирахме Законопроект, отхвърлихте го, уважаеми колеги, на Енергийната комисия. Законопроект, с който предлагахме така, както ги избираме днес – виждате как текат дебатите и че няма единодушие и консенсус, както се опитват да ме убедят тук част от колегите от управляващата коалиция – внесохме Законопроект, с който да позволим пак ние, уважаеми колеги, които уж носим отговорност към гражданите, които са ни избрали, да ги освободим – както сме ги избрали, така да вземем решение вече да не сме ги избрали в един момент. Всички знаем как вървят цените, регулацията на горивата, на енергията в последните десетина години. Така ли ще продължаваме, така ли ще оставим чл. 12 от Закона за енергетиката, който дава петгодишен мандат на всеки член, който избираме, и ние казваме: да, носим някаква отговорност към нашите избиратели. Каква отговорност носим, уважаеми колеги?! Как ще противодейства Народното събрание на този избор, който правим в момента? Ако сте чели Закона за енергетиката, би трябвало да сте разбрали, че министърът има 28 правомощия, а Народното събрание, което сега ще направи този избор, има само едно – да избира стратегия. И така пише в Закона за енергетиката – че Народното събрание чрез нас, уважаеми колеги, чертае енергийната стратегия и провежда държавната политика в областта на енергетиката. Виждате как тече в момента дебатът по избора – със съмнение, час и половина вече. Как ще работим ние, когато умишлено законите се коват така, че ние да направим един избор и да дадем картбланш на едни хора, над които после да нямаме възможност да упражним реален контрол като Народно събрание, докато по чл. 1 от Конституцията Народното събрание е върховният държавен орган, който управлява тази страна, но само явно на хартия. Защото отново по Закона за енергетиката се вижда, че това всъщност не е така. Пак ще Ви повторя, 28 правомощия на министъра на енергетиката, на изпълнителната власт, само едно на Народното събрание. И в момента избираме двама членове на КЕВР. И пак Ви питам, колеги, да излезе някой да ми обясни какво ще правим цели пет години, когато изберем тези хора? Надявам се тези двама кандидати да работят в интерес на българските граждани, но чисто хипотетично Ви питам за последен път: какво ще правим, ако ние сме ги избрали, а после не можем да ги отзовем. Помислете малко, когато влезе нашият законопроект в пленарната зала, и си спомнете пак за този избор, който ще направим днес не в условията на консенсус. Благодаря Ви. [[Частични ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, господин Петров. Реплика към Петър Петров има ли? Няма. Николай Дренчев за изказване.
Господин Председател, уважаеми колеги! Господин Петров, почти съм съгласен с Вас, с тази забележка, че правилата трябва да бъдат правила, трябва да бъдат железни, защото те гарантират този избор, който ще гарантира после на българския народ, на българския бизнес, на българските потребители качествено и ефективно енергийно управление. Затова кандидатите трябва да се гледат под лупа, затова трябва да бъдат избрани тук, в пленарна зала, за да може много внимателно да се огледа от всяка една посока. Защото истината е, че веднъж назначим ли ги, ние няма да можем да ги сменим и те ще провеждат политика, която е може би в интерес съгласно стратегията на Народното събрание, но може да е в интерес на някакви задкулисни схеми, каквито ние видяхме, че съществуват и че има съмнение за тях. Затова съгласен съм с Вас в повечето неща, но по отношение на правилата трябва желязно да се спазват и в никакъв случай да не се допускат никакви компромиси. Благодаря.
Благодаря, господин Дренчев. Има ли реплики към господин Дренчев? Няма. Други изказвания? Няма. Прекратявам дискусията.
Процедура!
Заповядайте за процедура. [[Шум и реплики.]] За процедура е. Прекратил съм дискусията.
Господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Процедура. Господин Председател, ще си позволя да кажа – за първи път съм съгласен с Вашето мнение като председател на Народното събрание, когато водите. Призовахте двамата кандидати – Станислав Тодоров и Благой Голубарев, ако греша, да ме извините…
Не грешите!
...да бъдат така добри да дойдат на тази трибуна, да се представят, а освен това да кажат няколко думи сами за себе си. Не коментирам и не подлагам на съмнение какво е ставало в Комисията. Разбира се, че те са длъжни по това, което сме гласували, да се представят, да кажат визията си – как виждат развитието на КЕВР в Комисията. Нямат задължение в Народното събрание, но какво по-хубаво от това, чувайки те тази вечер какво се случва на техен гръб, да дойдат и да се защитят. Чухме хубави CV-та, не коментирам изобщо CV-тата. Човек е модерен с това, което е в съвремието. Били са перфектни мениджъри, но забележете, колеги, перфектни мениджъри на предприятия, на частни дружества, дори да са били в държавни дружества. Защитавали са интерес да разширят продукцията, да имат контрагенти и да печелят пари. Но, колеги, от утре – с този избор днес – Вие ставате мениджъри на целия български народ, на обикновените български граждани, а не на предприятия и дружества. Поради тази причина моята процедура, колеги, е да дойдат да се представят не като CV и какво са правили, а дали са съгласни дори с мораториума, който е наложен, какво ще стане, след като падне мораториумът и евентуално се вдигнат цените. Това са много важни неща, защото и аз съм потребител на електроенергия, която след един месец, като се вдигне мораториумът, какво ще се случи. Затова молбата ми е – подкрепям и господин Минчев – да дойдете да кажете няколко думи. Не бъдете страхливи. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Ибрямов. Аз никого не съм призовавал, само това искам да кажа. Казах, че всеки има възможност, ако има желание. Това е. Прекратихме дискусията. Преминаваме към гласуване. Заповядайте, господин Тодоров. [[Шум и реплики. Ръкопляскания.]] Моля за тишина в залата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! За първи път ми е да говоря от трибуната на Народното събрание. Това е голяма чест, а същевременно и голяма отговорност. Няма да взема отношение по конкретните теми, които се повдигнаха по отношение на допустимостта. Аз лично като юрист бих Ви посъветвал да преценявате допустимостта и приложимия закон в момента, в който трябва да се извърши съответното действие. Ако днес Народното събрание ще избира председател, то към този момент трябва да се преценят съответните факти – дали съответстват на Закона. Това, ако има някакво несъответствие във времето, обикновено съдът го решава, преценява към момента, в който се взема съответното решение, но няма да говоря на тази тема. Все пак, както казвате, аз с право не се занимавам от доста време, има достатъчно юристи в това Народно събрание. Бих искал да кажа няколко неща, така че да ме опознаете. Ще споделя някои неща от житейския и професионалния ми опит, както и по отношение на това какво мисля, че КЕВР трябва да прави в следващите пет години. Работил съм в държавната администрация три години. Работил съм като юрист по обществени поръчки. Материята поне към тогава приложимия закон я познавам добре, знам кога Законът трябва да се прилага и кога не трябва да се прилага. След краткия ми престой в държавната администрация започнах да работя, както казах и по време на представянето, за водещи инвеститори. През по-голямата част от житейския и професионалния си опит съм работил за частни компании и съм се занимавал с поръчки – частни поръчки, не обществени. На всички тези позиции, на които съм работил, може би съм управлявал договори на стойност над 300 млн. евро. Голяма част от тези договори са сключени от мен, тези, които са били на по-висока стойност от моите лимити, от съответните изпълнителни директори. Винаги съм отговарял директно на изпълнителния директор на дружеството, в което съм работил. През цялото време съм се ползвал с доверието на тези хора за това, че добре управлявам парите и нуждите на бизнеса. По отношение на опита ми в електроенергийната сфера, мисля, че няма съмнение, че Ей и Ес е едно от големите енергийни предприятия в България. Аз съм управлявал абсолютно всички договори на Ей и Ес, що се отнася до доставки, що се отнася до закупуване на стоки и услуги. Знам много добре как се формира ценовата структура на едно такова предприятие, знам много добре какво да търся и какво да преценявам като част от КЕВР. Защото в голяма част правомощията на КЕВР се изразяват в това да преценява дали ценовата структура, разходите и договорите, които са направени, могат да се признаят като такива, щото да влязат в цената на регулирания пазар и да бъдат съответно фактурирани като разход към нашите потребители. В този смисъл мисля, че опитът ми е много релевантен и че КЕВР само ще спечели от един – ако Вие направите избора да бъда – председател на КЕВР. Аз съзнавам, че отговорността е много голяма и искам да Ви кажа няколко мисли на тази тема. Цените в България, що се отнася до потребителите и крайните клиенти, се определят от Комисията за енергийно и водно регулиране. Популярната теза, че министърът на енергетиката може да влияе на тези цени, е вярна донякъде, и то само дотолкова, доколкото около 80% от електроенергията в България се произвежда от контролирани от държавата източници. Но КЕВР е регулаторът и КЕВР е този, който трябва да помага на всички нас, включително и потребителите да разберат защо цените са такива и от какво се формират. Министърът на енергетиката, правителството не може да намали цените на енергията в България. Те са такива, каквито са, защото България е отворена система, свързани сме както с Гърция, така и с Македония, така и с всички съседни държави. В момента България изнася около 1300 мегавата енергия към съседни пазари. Независимо че българските централи произвеждат с ниска себестойност, тъй като цената на въглищата и на производството е ниска, те успяват да жънат според мен добри печалби, като произвеждат и изнасят енергията си навън. И в това няма нищо лошо. Лошото идва в момента, в който имаме такава свръхконцентрация на предлагане. Съгласете се, че когато говорим за свободен пазар на електроенергия, е трудно да говорим за свободен пазар, когато един участник на пазара, и това е държавата, контролира формално 80% от предлагането. И тук е ролята на Регулатора да създаде такива правила, така щото българският бизнес да може да се ползва от факта, че България има много добре развита структура на енергийно производство на много ниска цена. Това в момента не е така. И аз лично виждам ролята на Регулатора точно в това отношение – да започне да очаква от пазарните участници поведение, което съответства на тяхната позиция. Когато е търговско дружество, то да се грижи за печалбата си; когато е обществен доставчик, той да се грижи за постигане на максимално ниска цена за потребителите. Именно Регулаторът със своите наредби и политика трябва да прави тази трансформация. Пред нас предстои много голяма промяна – дали искаме или не, не зависи от нас. Цялата енергийна структура на Европа, а и на целия свят се променя и ще се промени в следващите пет години. Ако постоянно мислим през призмата на това какво имаме в момента и как да защитим максимално съществуващите икономически и политически интереси, ние ще катастрофираме. Защото това усилие да минем към икономика, която не е базирана на въглища, която е отворена за всеки потребител и консуматор в същото време – за това не само соларни паркове да се строят от хора, които са добре свързани с властта в това или следващото правителство, а всеки да може да сложи панели на своя покрив – това зависи от Регулатора. Регулаторът може да създаде условия, в които да намали максимално цената на този преход за българския консуматор. И да, считам, че има какво да се промени в работата на Регулатора, макар че аз лично уважавам господин Иван Иванов и винаги съм го уважавал като експерт и като ръководител. Това успях да му кажа и днес, когато се срещнахме. Но има какво да се промени. Искам да променя това КЕВР да не е пъдар на участниците на пазара, а да е двигател на промяната – с предоставяне на информация, с приемане на нови правила и промяна на тези правила, когато това се налага. Така че всички заедно – изпълнителна, законодателна власт и Регулаторът, да насочим пазарните участници в посоката, в която ще ни помогнат да преминем в този нов модел на енергетика и на икономика. Съзнавам, че това, което Ви казвам, със сигурност няма да задоволи всички, но само ще Ви припомня – аз често казвам: докато се подготвях за изслушването в Комисията, погледнах какво точно е ставало при избора на господин Иван Иванов и попаднах на следната статия: „След скандали и дебати избраха новия председател на КЕВР“. Това не е нещо ново и съзнавам, че е част от политическия живот. Затова няма да правя конкретни отговори към конкретни изявления на Вас, господа народни представители. Исках само да изляза на трибуната, за да видите какъв човек стои и да Ви дам някаква увереност, ако мога, за това, че регулирането на пазара – както на газа, така и на водоснабдяването, канализацията, електричеството и топлоснабдяването, е в що-годе сигурни ръце. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“, „БСП за България“, ИТН и ДБ.]]
Благодаря, господин Тодоров. Почивка от името на група? 15 минути почивка по искане на ГЕРБ-СДС. [[След почивката.]]
Моля народните представители да влязат в залата. Възобновявам заседанието. Преминаваме към гласуване на двата проекта за решение поотделно. На първо място гласуваме Проекта на решение за избор на Председател на Комисията по енергийно и водно регулиране. Ще го изчета отново: „Проект! РЕШЕНИЕ за избиране на председател на Комисията за енергийно и водно регулиране Народното събрание на основание чл. 84, т. 8 и чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 11, ал. 2 и 3 във връзка с чл. 12, ал. 1, т . 2, буква „д“ от Закона за енергетиката РЕШИ: Избира Станислав Боянов Тодоров за председател на Комисията за енергийно и водно регулиране.“ Моля режим на гласуване. Колегите онлайн. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов?
Против.
Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Христо Иванов? Гласували 135 народни представители в залата и 6 онлайн – общо 141: за – 123 в залата и 5 онлайн – 128, против – 12 в залата и 1 онлайн – общо 13, въздържали се няма. Предложението е прието. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“, „БСП за България“, „Демократична България“ и „Има такъв народ“.]] Преминаваме към гласуване на: „Проект! РЕШЕНИЕ за избиран на член на Комисията за енергийно и водно регулиране Народното събрание на основание чл. 84, т. 8 и чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 11, ал. 2 и 3 във връзка с чл. 12, ал. 1, т . 2, буква „а“ от Закона за енергетиката РЕШИ: Избира Благой Гаврилов Голубарев за член на Комисията за енергийно и водно регулиране.“ Моля режим на гласуване. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Христо Иванов? Гласували 138 народни представители в залата и 5 онлайн – общо 143: за – 125 в залата и 5 онлайн – общо 130, против 13, въздържали се няма. Предложението е прието. (Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната", „БСП за България“, „Демократична България“ и „Има такъв народ“.) Господин Тодоров, господин Голубарев, моля, заповядайте за полагане на клетва. [[Всички стават.]] Аз ще произнасям клетвата, Вие повтаряйте след мен.
„Заклевам се в името на Република България да спазвам Конституцията и законите на страната и във всичките си действия да се ръководя от интересите на народа. Заклех се!“ [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната", „БСП за България“, „Демократична България“ и „Има такъв народ“.]] Благодаря Ви. Моля да подпишете клетвените листа. Уважаеми колеги, с това изчерпахме точка трета от дневния ред. [[Реплики от народния представител Георги Свиленски.]] Господин Свиленски, с оглед напредналото време може би да не правим промяна. Точката ще я разгледаме непременно утре, веднага след Законопроекта за държавния бюджет. Преминаваме към точка четвърта от Програмата: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА КОРПОРАТИВНОТО ПОДОХОДНО ОБЛАГАНЕ. Законопроектът е внесен от народния представител Любомир Каримански и група народни представители на 26 януари 2022 г. По него има изготвен и Доклад на Комисията по бюджет и финанси, на Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление, на Комисията по икономическа политика и иновации, на Комисията по образованието и науката и на Комисията по околната среда и водите. Господин Сабрутев, Вие ли ще представите Доклада на Комисията по бюджет и финанси? Заповядайте. За докладите на участващите комисии, както позволява и Правилникът, може в резюме. А за утре за разглеждането на държавния бюджет, на който всички комисии участват, е препоръчително участващите комисии да представят резюме, не пълния си доклад. Заповядайте, господин Сабрутев.
Благодаря. „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане, № 47-254-01-11, внесен от народния представител Любомир Каримански и група народни представители на 26 януари 2022 г. На заседание, проведено на 27 януари 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха: представителите на Министерството на финансите – господин Ивайло Яйджиев –заместник-министър, госпожа Людмила Петкова – директор на дирекция „Данъчна политика“, и госпожа Петя Копчева – началник на отдел в дирекция „Данъчна политика“, представителите на Националното сдружение на общините в Република България – госпожа Силвия Георгиева – изпълнителен директор, госпожа Даниела Ушатова и госпожа Десислава Стойкова, както и представители на работодателски и професионални организации. Законопроектът беше представен от господин Любомир Каримански. Със Законопроекта се отменя данъкът върху разходите в натура, свързани със собствени, наети и/или предоставени за ползване активи, предоставени за лично ползване и/или свързани с използване на персонал. Предлага се в сила от 1 януари 2023 г. тези разходи да бъдат третирани за данъчни цели като непризнати разходи, с което се запазва концепцията разходите, които не са свързани със стопанската дейност на данъчно задълженото лице, да бъдат непризнати за данъчни цели разходи чрез съответната данъчна техника. С цел намаляване на административната тежест, както и поради необходимостта от намиране на улеснен за прилагане режим, който не натоварва физическите лица, се предлага физическите лица, получили непарични доходи, които за работодателя са непризнати за данъчни цели разходи, свързани с използване на активи и/или персонал на дружеството за лични цели, да не се облагат с данък по Закона за данъците върху доходите на физическите лица. Със Законопроекта се въвежда преходна норма, свързана с ваучерите за храна. Предлага се през 2022 г. работодателите да предоставят дължимите, но непредоставени ваучери за храна, заедно с ваучерите за следващ месец. В тези случаи се предлага общият размер на предоставените необлагаеми ваучери за храна да е до законово установения необлагаем размер за всеки от месеците, за които се отнасят предоставените ваучери, за всяко наето лице. В Преходните и заключителните разпоредби на Законопроекта са предложени промени в други закони, както следва: По Закона за данъците върху доходите на физическите лица се предвижда доходите от лихви по влогове в банки и в клонове на банки, в случаите, в които както банките, така и клоновете на банки са установени в държава – членка на Европейския съюз, или в друга държава – страна по Споразумението за Европейското икономическо пространство банки да се включат в обхвата на необлагаемите доходи по Закона. По Закона за местните данъци и такси (ЗМДТ) се предлага да отпаднат таксите за детските ясли и детските градини и ползването на тези детски заведения да стане безплатно за родителите. Целта на предложението е да бъдат облекчени родителите на децата в детски ясли и градини. Във връзка с предложените изменения в ЗМДТ се предлагат изменения и в Закона за предучилищното и училищното образование и Закона за здравето В Преходните и заключителните разпоредби на Закона за изменение и допълнение на Данъчно-осигурителния процесуален кодекс (обн., ДВ, бр. 105 от 2020 г., бр. 23 от 2021 г.) се предлага създаването на специална разпоредба, осигуряваща възможност месечните обезпечения и отчисления за 2021 г. по чл. 60, ал. 2, т. 1 и 2 и чл. 64, ал. 1 от Закона за управление на отпадъците да остават по сметка на общината, която ги е събрала, и да се разходват по решение на общинския съвет чрез вътрешни компенсирани промени, без да се изменя приетият от общинския съвет начин на определяне на размера на таксата за битови отпадъци. Предлага се и през настоящата 2022 г. тези собствени средства на общините да не се блокират по сметки на Регионалната инспекция по околната среда и водите, а да могат да се ползват по решение на общинските съвети за дейности, свързани с управление на отпадъците. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. В писмените си становища представителите на МФ, НСОРБ и БТПП подкрепят Законопроекта. От Сдружението на общините считат, че между първо и второ гласуване следва да се извършат правно-редакционни поправки на някои от текстовете, с цел постигане на по-голяма яснота и пълно отразяване на договорените приоритети в коалиционното споразумение и синхронизиране на разпоредбите с приемането на ЗДБРБ за 2022 г. КТ „Подкрепа“ подкрепя предложенията за отпадане на таксите за детски градини и ясли, а по отношение на данък „лихва“ предлагат да остане за депозити над 100 000 лв. и той да се изравни като размер минимум с данъка, с който се облагат доходите от труд. БТПП подкрепя инициативата за ограничаване на така наречен данък „уикенд“, както и отпадане на таксите в детските ясли и градини. В хода на дискусията господин Красимир Вълчев изрази удовлетворение, че таксите за детски градини и ясли отпадат. Народният представител Байрам Байрам посочи, че в програмата на тяхната партия са заложени също отпадането на таксите за детски ясли и градини, данъка върху лихвите и изразяват подкрепа за общините. По другите предложения счита, че трябва да има повече количествени показатели, за да се прецени какъв ще бъде ефектът за бюджета. В процеса на публичното обсъждане представителят на БСК господин Станислав Попдончев подчерта, че адмирират отпадането на данъка върху лихвите, както и разписаните разпоредби за ваучерите за храна. Обърна внимание на промяна в режима на така наречения данък „уикенд“, като обясни, че по този начин се прехвърля данъчната тежест от един данък върху друг, което неминуемо ще утежни положението на някои данъчни субекти. Предложи да се помисли в посока за запазване на съществуващия режим и за прагове или за намаляване на броя на обхвата на активите, които попадат в личното ползване. Господин Илия Илиев от ИДЕС подкрепи позицията на БСК и посочи, че е необходимо да се прецизират текстовете по отношение на данък „уикенд“, за да се прецени каква е целта – да се получи облекчение или не. Отчете, че в момента много фирми работят така наречения „хоум офис“ и служителите им използват изцяло личните си ресурси, за да вършат дейността си. Господин Любомир Каримански подчерта, че трябва да се помисли какъв е най-добрият механизъм и баланс. Той заяви, че ще направи предложение между първо и второ гласуване на Законопроекта за оптимален вариант, отнасящ се до режима на така наречения данък „уикенд“. Господин Добрин Иванов от АИКБ счита, че проблемът относно отмяната на таксите за детски градини и ясли не е в скъпата цена, а в липсата на достъпност и места в тях. Подкрепя отпадането на данъка върху лихвите, както и предложението, свързано с общините. Той допълни колегите си по отношение на данък „уикенд“, в смисъл, че ако той отпадне, ще се влоши положението на работниците и служителите и ще се оскъпи личното ползване. Изпълнителният директор на НСОРБ госпожа Силвия Георгиева сподели, че от такса за битови отпадъци се събират около 630 млн. лв., а между 150 млн. и 180 млн. лв. са отчисленията по Закона за управление на отпадъците, които всяка година се блокират в чужди сметки и ако те се освободят, общините ще могат да дофинансират план-сметките си. По отношение на таксите за детски ясли и градини тя подчерта, че за 2020 г. общините и родителите са финансирали 250 млн. лв., от които 192 млн. лв. са собствени приходи и 58 млн. лв. са такси, събирани от родителите. В хода на дискусията участие взе и господин Ивайло Дерменджиев – председател на Висшия адвокатски съвет, който изрази позицията на адвокатурата за увеличаване на нормативно признатите разходи за адвокати от 25% на 40%. Според разчети на Адвокатурата действително извършените разходи са от порядъка на 70%. Той поясни, че става въпрос за доходи на около 10 000 адвокати, повечето получаващи около 1600 – 1700 лв. на месец, и ако предложението им бъде прието, в хазната ще влязат с 3 млн. лв. годишно по-малко приходи от данъци, но пък събираемостта на данъците ще се повиши. Адвокат Петър Славов допълни, че в последно време разходите на адвокатите за дейността им са се увеличили. Господин Любомир Каримански обобщи, че са нужни конкретни доказателства за това как ще се подобри събираемостта, както и конкретни данни за необходимостта от увеличаване на нормативно признатите разходи. Господин Румен Гечев заяви, че е наложителна експертна оценка, а също и да се намери баланс на обществения интерес. Госпожа Венеция Ангова поиска повече информация за това как се остойностяват преките разходи и за техните източници, на което господин Ивайло Дерменджиев отговори, че е посочил приблизителни числа, взети от 28-те адвокатски колегии в страната. Госпожа Людмила Петкова аргументира позицията на Министерството на финансите по въпроса за увеличение на нормативно признатите разходи за адвокати. Тя изтъкна, че 25-те процента разходи са приети през 2007 г., когато България се е присъединявала към Европейския съюз и тази преференция е оценена. Посочи, че дебатът около нормативно признатите разходи за адвокатите ще отвори дебат и за другите свободни професии и земеделските производители. Освен това, при едно различно третиране на един вид доходи, това ще постави въпроса дали не е държавна помощ, защото е определена преференция за определен кръг от лица. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: 15 гласа „за“, без „против“ и без „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане, № 47-254-01-11, внесен от народния представител Любомир Каримански и група народни представители на 26 януари 2022 г.“
Благодаря Ви, господин Сабрутев. Доклад на Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление – заповядайте, господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане, № 47-254-01-11, внесен от Любомир Каримански, Искрен Митев, Венко Сабрутев и Кирил Симеонов на 1 февруари 2022 г. На редовно заседание, проведено на 1 февруари 2022 г., Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане, № 47-254-01-11, внесен от Любомир Каримански, Искрен Митев, Венко Сабрутев и Кирил Симеонов на 26 януари 2022 г. От името на вносителите Законопроектът бе представен от народния представител Искрен Митев. В Комисията е получено становище от Министерството на финансите и от Националното сдружение на общините в Република България, в които се изразява подкрепа на предложените промени. В становището на Сдружението на общините са направени и конкретни предложения за прецизиране на отделни разпоредби от Законопроекта. Въз основа на обсъжданията и в резултат на проведеното гласуване Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление с 11 гласа „за“, без „против“ и 2 гласа „въздържал се“ предлага на Народното събрание Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане, № 47-254-01-11, внесен от Любомир Каримански, Искрен Митев, Венко Сабрутев и Кирил Симеонов, да бъде приет на първо гласуване.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Ананиев. Доклад на Комисията по икономическа политика и иновации – заповядайте, господин Димитров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане, № 47-254-01-11, внесен от Любомир Антонов Каримански, Искрен Николаев Митев, Венко Николов Сабрутев и Кирил Сашев Симеонов на 26 януари 2022 г. На свое редовно заседание, проведено на 2 февруари 2022 г., Комисията по икономическа политика и иновации разгледа Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане. Със Законопроекта, представен от народния представител Искрен Митев, се отменя данъкът върху разходите за разходите в натура, свързани със собствени, наети и предоставени за ползване активи, предоставени за лично ползване и свързани с използване на персонал, както и данъкът върху доходите от лихви по банкови сметки. Предвижда се таксите за детските градини и ясли да бъдат премахнати. Облекчава се режимът на ползване на ваучери за храна за 2022 г. Предоставя се право на общините да ползват средствата за отчисленията и обезпеченията по Закона за управление на отпадъците през 2022 г. Освобождават се от облагане с данък по Закона за данъците върху доходите на физическите лица лицата, получаващи непарични доходи, които за работодателя са непризнати за данъчни цели, разходи, свързани с ползване на активи и персонал на дружеството за лични цели. В свои писмени становища от Министерството на финансите и КНСБ подкрепят Законопроекта. Българската стопанска камара не подкрепя отмяната на данъка върху разходите за разходите в натура, свързани със собствени, наети и предоставени за ползване активи, предоставени за лично ползване и свързани с използване на персонал. От КТ „Подкрепа“ предлагат данъкът върху доходите от лихви по банкови сметки да се запази за депозити над 100 хил. лв. и да се изравни като размер поне с данъка върху доходите от труд. От Асоциацията на индустриалния капитал в България смятат, че със Законопроекта се „премахва алтернативата за облагането на разходите в натура за лично ползване с окончателен данък върху разходите и остава единствено възможността тези разходи да бъдат непризнати за данъчни цели“. След представяне и обсъждане на Законопроекта се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: „за“ – 17 народни представители, без „против“ и „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното Комисията по икономическа политика и иновации предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане, № 47-254-01-11, внесен от Любомир Антонов Каримански, Искрен Николаев Митев, Венко Николов Сабрутев и Кирил Сашев Симеонов на 26 януари 2022 г.“
Благодаря Ви, господин Димитров. Доклад на Комисията по образованието и науката. Кой ще представи Доклада? Заповядайте, господин Петров.
„ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане, № 47-254-01-11, внесен от Любомир Каримански и група народни представители на 26 януари 2022 г. На свое редовно заседание, проведено на 2 февруари 2022 г., Комисията по образованието и науката обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане, № 47-254-01-11, внесен от Любомир Каримански, Искрен Митев, Венко Сабрутев и Кирил Симеонов на 26 януари 2022 г. На заседанието присъства академик Николай Денков – министър на образованието и науката. От името на вносителите Законопроектът бе представен от народния представител Искрен Митев. Той посочи, че същият опростява и облекчава данъчните режими в пет сфери. С Преходните и заключителните разпоредби на Законопроекта са предложени промени в Закона за данъците върху доходите на физическите лица, Закона за местните данъци и такси, Закона за предучилищното и училищното образование, Закона за здравето и в Данъчно-осигурителния процесуален кодекс. С измененията в Закона за предучилищното и училищното образование се предлага да отпаднат таксите за детските градини. Беше обърнато внимание, че в резултат на предлаганите изменения един от ефектите ще бъде и намаляването на административната тежест, свързана с администрирането на данъчните задължения и заплащането на таксите от страна на семействата. С измененията в Закона за местните данъци и такси се предлага да отпаднат таксите за детските градини и ползването на тези институции от системата на предучилищното и училищното образование да стане безплатно за родителите. Отношение по предложения законопроект взеха народните представители Антония Димитрова, Ирена Анастасова, Веска Ненчева, Михаил Илиев, Мукаддес Налбант, Елисавета Белобрадова и Андрей Чорбанов, които изразиха подкрепа за предложените промени за отпадане на таксите за детски градини. Те изразиха подкрепа и за предложените изменения в Закона за здравето, свързани с отпадане на таксите и за детските ясли. Народният представител Антония Димитрова обърна внимание върху облекченията, които ще подпомогнат финансово семействата. Народният представител Ирена Анастасова посочи, че отпадането на таксите за детските ясли и детските градини е крачка в правилната посока за подпомагане на младите семейства, която отдавна е трябвало да бъде направена. Народният представител Веска Ненчева обърна внимание, че след петгодишно настояване от парламентарната група на БСП подкрепят възможността родителите да бъдат освободени от заплащане на такси, тъй като това е добро начало за разрешаването на демографската криза. Народният представител Михаил Илиев обвърза предложените изменения за отпадане на таксите за детските ясли и детските градини с необходимостта от подкрепа за решаване на демографския проблем. Народният представител Мукаддес Налбант също приветства внасянето на Законопроекта и акцентира върху обстоятелството, че от парламентарната група на ДПС също са настоявали родителите да бъдат освободени от заплащане на такси за детските ясли и детските градини. Тя обърна внимание, че освен освобождаване на финансов ресурс в полза на семействата, това ще подпомогне по-пълното обхващане на децата, тяхната социализация и възпитание, което ще доведе до подготовката им за училище. Народният представител Елисавета Белобрадова изрази подкрепа за Законопроекта като посочи, че тези изменения няма да доведат до качествени изменения за семействата, които нямат достъп до детски ясли и детски градини. Що се отнася до компенсациите за семействата с деца над три години, то за децата в яслена възраст няма компенсации. Беше обърнато внимание, че децата от предучилищна група в училищата не фигурират в тези изменения и са неравнопоставени спрямо връстниците им в детските градини. Народният представител Андрей Чорбанов обърна внимание, че Законопроектът не е приложим за град София и други големи градове поради недостиг на места в детските градини и детските ясли. Беше поставен проблемът с липсата на общински терени за строителство на детски ясли и градини. Академик Николай Денков – министър на образованието и науката, подкрепи Законопроекта с ангажимент да съдейства за по-пълното обхващане на децата в детските градини. Той се присъедини към оценката, че проблемът със строителството на нови детски градини освен обективна има и субективна страна. След дискусията и проведеното гласуване с 13 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“ Комисията по образованието и науката предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане, № 47-254-01-11, внесен от Любомир Каримански и група народни представители на 26 януари 2022 г.“ [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Петров. Остана Докладът на Комисията по околната среда и водите – заповядайте, господин Генов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане, № 47-254-01-11, внесен от Любомир Каримански и група народни представители на 26 януари 2022 г. На извънредно заседание, проведено на 2 февруари 2022 г., Комисията по околната среда и водите обсъди посочения законопроект. На заседанието бяха представени становища от името на Националното сдружение на общините в подкрепа на предложения закон и от името на Министерството на околната среда и водите изразиха принципно несъгласие със Закона. От името на вносителите Законопроектът и мотивите към него бяха представени от народния представител Искрен Митев. След дискусията и проведеното гласуване Комисията по околната среда и водите с 14 гласа „за“, без „против“ и гласа 5 гласа „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане, № 47-254-01-11, внесен от Любомир Каримански и група народни представители на 26 януари 2022 г.“ [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България“.]]
Благодаря, господин Генов. Господин Каримански, за становище от вносител – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Ще се постарая да бъда максимално кратък. Всичко онова, което отделните комисии написаха в докладите, е залегнало и в моите мотиви, но аз искам да Ви дам малко повече яснота по няколко въпроса. Първо, радвам се, че всичко това, което чухте от тази трибуна, е залегнало в предизборните програми и на опозицията, и на управляващите, и на почти всички, които са в този парламент. Почти всичко се намира в техните предизборни програми, което ме радва. Това означава само, че ще можем да го приемем с повече гласове поне на първо четене. Длъжен съм да заявя за така наречения данък „уикенд“, че направих срещи с различните заинтересовани страни преди два дни. С тях и съвместно с Министерството на финансите, на която среща присъства и госпожа Петкова, отговорна специално за корпоративния данък, обсъдихме възможността за този така наречен данък „уикенд“ кой е най-добрият вариант и къде е балансът, така че да може наистина той да работи в полза и на бизнеса, и в същото време да не утежнява някоя от страните. Затова между първо и второ четене, така както чухте и от първоначалния доклад на Комисията по бюджет и финанси, ще внесем предложения за данък уикенд. И бизнесът се съгласи заедно с Министерството на финансите при данъчна ставка от 5%. Казвам Ви го в аванс това нещо, но официално ще го направим като предложение между двете гласувания. Още нещо, с което бих искал да Ви запозная, тъй като Вие чухте основните мотиви, но на мен ми се иска от оценката на въздействие, която е приложена към мотивите, да кажа само, че данъкът, който искаме да отменим върху лихвите по депозитите в банките, не представлява нищо друго, освен събирането. Приходът на този данък се явява по-малък, отколкото административно този данък да бъде обслужван. Това налага отпадането на този данък. А и да не позволяваме господин Любен Дилов да пита други депутати къде си държат парите, в коя банка и предполагам, че това ще го улесни. Това, което искам още да кажа, е, че имаме възможност в случая да се обединим около това като принос за яслите и за детските градини и вече отговорността обаче на всяка една община за това как и по какъв начин ще съобрази разхода си като община за дадената детска градина. От гледна точка на един храноден в дадена детска градина е изключително важно, тъй като с премахването на тази такса, намалява дисциплината и не бих искал да стане така. Напротив, обръщам внимание на всички родители да не намаляват контрола от гледна точка на това, да обявяват, когато децата няма да посещават детската градина, тъй като когато няма да посещават детска градина или ясли се заделя храноден, а това е разход на общината. В интерес на коректността считам, че трябва да кажем от тази трибуна, тъй като отговорността на родителя да информира и да бъде обществено ангажиран към детските градини и ясли трябва да е на достатъчно високо ниво. Предлага се създаване на специална разпоредба, която сте прочели вероятно, осигуряваща възможност месечните обезпечения и отчисления за 2021 г. по чл. 60, ал. 2, т. 1 и 2 и чл. 64, ал. 1 от Закона за управление на отпадъците за периода от 1 януари 2021 г. до 31 декември 2021 г. да остава по сметка на общината, която ги е събрала, и да се разходват по решение на общинския съвет чрез вътрешни компенсаторни промени, без да се изменя приетият от общинския съвет начин на определяне и размер на таксата за битови отпадъци. Смятам, че това е справедливо и че е необходимо. Затова лично аз Ви призовавам така, както сте написали в предизборните си обещания, да подкрепите на първо гласуване този закон. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря Ви, господин Каримански. Откривам дискусията по Законопроекта. Петър Петров, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Ще взема отношение по въпроса за Закона за корпоративното подоходно облагане във връзка с Преходните и заключителните разпоредби. Тъй като виждам, мисля, че и миналата седмица го споменах, в Преходните и заключителните разпоредби се променят и други закони, иначе уж сме я изоставили тази практика, но съм длъжен да следвам събитията. Така че по отношение на Преходните и заключителните разпоредби, които засягат и Закона за данъците върху доходите на физическите лица, в Комисията е изразено становище от Висшия адвокатски съвет в лицето на неговия председател Ивайло Дерменджиев, както и колегата Петър Славов, по отношение на необходимостта от увеличение на нормативно признатите разходи за адвокатската професия от 25% поне на 40%, които са валидни примерно за доходите от авторски възнаграждения и от обекти на интелектуалната собственост. Считам, че подобно предложение следва да бъде подкрепено. Доколкото прочетох от Доклада на Комисията и беше презентиран тук от съответните членове на Комисията, председателят на Бюджетната комисия е искал конкретни данни за необходимостта от увеличение на тези нормативно признати разходи. Колега Каримански, професията „адвокат“ знаем, че е уредена в Конституцията на Република България. Конституцията и Законът за адвокатурата ни разглежда нас като търговци, разглежда ни като хора, защитаващи права на други български граждани и на съответните юридически лица. В тази насока Законът за адвокатурата, колега Каримански, ни създава доста сериозни задължения за направата на такива разходи, които са задължителни по Закона за данъците върху доходите на физическите лица по чл. 29, задължава ни да поддържаме офис страница, да правим разходи за осигуряване, за консумативи, за да можем да упражняваме нашата професия. Ние не можем да я упражняваме, колега Каримански, на риск или без да правим съответните вноски към колегиите, членски вноски и така нататък. И реално когато теглим чертата – и аз между двете четения, сега ще изчакам, за да видя какъв ще е срокът, който ще гласуваме за направата на предложения между двете четения, но ще Ви дам изрична сметка колко са реално разходите, които трябва да направи един упражняващ професията адвокат практик, за да обоснова пред Вас необходимостта от увеличение на нормативно признатите разходи от 25% на 40%. Считам, че подобно увеличение следва да бъде подкрепено, доколкото нашата професия гарантира защитата на правата и интересите на българските граждани и следва да ни се даде възможност ние да я упражняваме свободно. Четох, че конкретните цифри са били около 3 млн. лв. разлика. Държа да отбележа, че все пак някои колеги, включително и аз, сме избрали друг път на осчетоводяване на доходите, а именно по Закона за корпоративното подоходно облагане, като сме се регистрирали като адвокатски дружества, където, разбира се, плащаме други видове данъци: 10% и още 5% дивидент. Но считам, че за част от колегите, които работят, това са около 13 хиляди души в държавата, не съм само аз, считам, че е редно да се помисли за такъв вид увеличение. То няма да бъде държавна помощ, няма да бъде подаяние, няма да бъде освобождаване от данъци. И не на последно място, колега Каримански, считам, че това ще доведе до повишение на приходите, тъй като, каквото и да си говорим навсякъде, във всеки сектор на икономиката има така наречения сив сектор. Когато ние увеличим нормативно признатите разходи, ние ще помогнем за изваждането на част от този сив сектор и реално загубите за хазната няма да бъдат дори в този размер, тъй като доста повече доходи ще излязат на светло по този начин. Това е прийом от финансите, който мисля, че повечето от Вас го знаят. На последно място, понеже колегата Йорданов поиска да каже нещо конкретно. Сещам се, че в средата на месец септември – дали беше 16 и или 14-и, именно двама колеги от „Има такъв народ“ поискаха, колега Йорданов, увеличение на нормативно признатите разходи от 25% на 40% за свободните професии, включително и адвокатите. Дано същите колеги все още поддържат това нещо от Вашата парламентарна група. Аз лично бих го подкрепил. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Петров. Има ли реплики към господин Петров? Няма. Други изказвания?
За изказване!
Разбира се, Десислава Танева. Бях Ви записал, извинявайте.
Благодаря, господин Председател. Ще бъда кратка. В духа на консенсуса, изразен от господин Каримански по отношение на промените, предложени в настоящия законопроект, искам да предложа на колегите – ще направя предложение между първо и второ четене, да разширим обхвата на допустимите инвестиции по една държавна подкрепа по чл. 189б за земеделските стопани. За какво става въпрос? За 60% преотстъпване от корпоративния данък, ако се инвестира по сегашната редакция на текста, в нови сгради и нови земеделски машини, без те да заменят старите. Тази държавна подкрепа е въведена през 2010 г., 2015 г. имаше изменение. Още една подробност – 2020 г. беше рекордна като суша, като добиви и се направи компромис – удължи се срокът на прилагането на този член, в същото време инвестициите могат да се направят до края на тази година. България е пред стартиране на новия програмен период – стратегическият план, който ще се одобри с изпълнение на заложени високи амбициозни зелени цели. Най-логичното за мен е и по този инструмент на подкрепа ние да разширим този обхват, да сложим за допустими и така наречените зелени инвестиции – за изграждане на собствени енергоизточници, алтернативни ВЕИ-та, за дигитализация на стопанството, за водоспестяващи технологии или за всички тези инвестиции, които ще имат приоритет в новия програмен период. Благодаря. Надявам се да се запази консенсусът до финала.
Благодаря Ви, госпожо Танева. Реплики към Десислава Танева? Няма. Заповядайте за изказване.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Аз също ще бъда кратък, както господин Каримански. Няколко думи по § 14 от предложения законопроект, който касае една специална разпоредба, аналогична на сега действащата. Тази норма осигурява възможност месечните обезпечения и отчисленията за 2022 г. по чл. 60 и чл. 64 от Закона за управлението на отпадъците да остават за сметка на общината, която ги е събрала. Средствата ще могат да бъдат разходвани по решение на общинския съвет, както и досега. Целта е общините да бъдат подкрепени във връзка с ковид кризата и тези средства да бъдат ползвани за дейности, свързани с управлението на отпадъците. Припомням, че това подпомагане беше въведено от нас в предходното редовно управление за 2020-а и 2021 г. Като автори на идеята няма как да не я подкрепим, защото тя действително дава глътка въздух на общините и в без това сложната ситуация, в която се намират. Длъжен съм обаче да отбележа, че текстовете не са прецизирани. Подкрепяме изцяло експертното становище на МОСВ, в което са представени конкретни забележки към Законопроекта. Националното сдружение също така даде няколко бележки по текстовете, така че ние като народни представители от парламентарната група на ГЕРБ-СДС ще направим своите предложения между първо и второ гласуване, за да може общините наистина да получат адекватна подкрепа. Благодаря за вниманието.
Благодаря, господин Шишков. Има ли реплики към Младен Шишков? Няма. Красимир Вълчев е записан за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Господин Каримански подчерта, че има съгласие. Той може би до някаква степен визира и моите думи на Комисията по бюджет и финанси. През миналата година имаше три предизборни кампании. Имах възможността да участвам и в трите предизборни дебата на тема „Образование“. Наистина имаше всеобщ консенсус между всички основни политически партии и всички, които са представени в настоящия парламент и участваха в дебатите, че трябва да има политика на премахване на таксите в детските градини и училищата. Първата крачка беше направена с бюджета за 2021 г., когато бяха заделени 25 милиона. Сега сме радостни да видим, че в новия бюджет има една крачка за цялостно премахване. Ние сме отстоявали тази политика, тъй като това е възрастта, в която в най голяма степен се формират основите на езиковата, въобще на когнитивната интелигентност. Проучванията показват, че децата, които са били обхванати в предучилищна възраст в детска градина, имат много по-високи образователни резултати. Особено децата от семейства с липса на отговорност на родителите към образованието, с небългарска езикова среда, които са рискови от гледна точка на отпадането. Учат много повече години. Много по-често достигат до професионално образование, до трудова пригодност, ако са били обхванати рано в детска възраст. Затова и предложихме задължителната подготовка на децата на четири години. Освен това, това, което направихме последните години, е да финансираме издръжката за четири-, пет- и шестгодишните деца – веществената издръжка и да регламентираме такси за неприетите деца в детските градини. А за строеж на нови детски градини бяха отпуснати 180 млн. лв., като това строителство продължава и в момента. Но това, което чухме от общините, е добре да се има предвид. Най-вече трябва да го чуете Вие, трябва да го чуят може би Министерството на финансите, Министерството на образованието. Те са две неща. Едното е, че съществува риск, ако тази компенсация, която е регламентирана, не се актуализира. В момента тя ще бъде в размер на 650 лв. Не се вслушаха в съвета ни да я диференцират, защото в единия случай се компенсират храна и веществена издръжка, а в другия случай само храна. Ако тази компенсация не се актуализира, общините с този закон им забраняваме да събират такси. Те няма да могат да компенсират повишените цени на хранителните продукти чрез такси. Ако държавата не е коректна в бюджетирането към тях, то ще се влоши качеството на храната, или те ще бъдат задължени да дофинансират в по-голяма степен. Това, което е предвидено в Закона за държавния бюджет, правих си сметка, то е достатъчно от гледна точка на минал период, но в същото време си направих труда и да проуча от определен брой общини колко е увеличението на разходите за храна. Според тях е около 20%. Тоест, ако е имало някакъв марж, той вече е изчерпан. Това, което трябва да се случва оттук нататък при продължаваща инфлация, за съжаление, ние май се сбогуваме с годините на ниска инфлация и предстоят не месеци, а години на по-висока инфлация, ще трябва тази сума да се актуализира. Тук е призивът ми към Вас да бъдете честни към общините, да не оставяте нефинансиран ангажимент. Другото, което спомена господин Каримански, е, че по този начин родителите няма да бъдат заинтересовани да уведомяват кога децата им не ходят на училище. Детските градини ще трябва да приготвят храна за повече деца. Това частично може да бъде преодоляно, ако продължи Министерството да подпомага детските градини и общините за придобиването и поддържането на информационни системи за управление на детските градини, в това число за планиране на храненето. Както в последните години бяха финансирани електронни дневници в училищата, по същия начин бяха финансирани и такива електронни системи за администриране на основните процеси в детските градини. Така че това ми е призивът – да се подходи отговорно в случая и да не се прехвърлят нефинансирани ангажименти на общините, при положение че ги лишаваме от възможността да събират такси за детските градини. Благодаря.
Благодаря, господин Вълчев. Реплики към господин Вълчев? Няма. Други изказвания? Не виждам. Прекратявам дискусията. Гласуваме Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане, внесен от Любомир Каримански, Искрен Митев, Венко Сабрутев и Кирил Симионов – първо гласуване. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
(ИТН, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Стефан Шилев? И Христо Иванов? Гласували 158 народни представители в залата и 5 онлайн – общо 163: 147 гласа за в залата и 5 онлайн – общо 152, против няма, въздържали се 11. Предложението е прието. Процедура има. Заповядайте, господин Каримански. Моля, заемете местата си, колеги.
Малко търпение да ме изтърпите още три минути, ако може. [[Шум и реплики.]] Добре, две. Обещавам две. Предлагам въз основа на чл. 79, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание срокът между първо и второ гласуване на Закона за корпоративното подоходно облагане да бъде пет дни. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Каримански. Обратно становище? Няма. Преминаваме към гласуване на процедурното предложение. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
(ИТН, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Стефан Шилев? И Христо Иванов?
(ДБ, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Гласували 136 народни представители в залата и 6 онлайн – общо 142: 127 гласа за в залата и 6 онлайн – общо 133, против няма, въздържали се 9. Предложението е прието. [[Ръкопляскания.]] С това дневният ред за днес е изчерпан. Следващото заседание на Народното събрание ще се проведе утре от 9,00 ч. съгласно вече приетата програма. Закривам заседанието. [[Звъни.]]