184. Vládní návrh, kterým se předkládá Parlamentu České republiky k vyslovení souhlasu s ratifikací Prozatímní dohoda o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a smluvní stranou střední Afrika na straně druhé /sněmovní tisk 656/ - druhé čtení I tady prosím, aby se slova ujal postupně pan ministr zahraničí a pan ministr průmyslu a obchodu. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Jak už bylo řečeno, nacházíme se tady ve druhém čtení. Už jste měli možnost se s tím seznámit a pravděpodobně víte, že bychom potřebovali plnohodnotnou dohodu se zeměmi střední Afriky. Tu ještě v této chvíli nemáme. Tady máme aspoň prozatímní dohodu s Kamerunem, který reprezentuje země střední Afriky, abychom udrželi určitý kanál a tok zboží a spolupráce otevřený s touto zemí. Ostatní se mohou později připojit a mohly by být součástí té plnohodnotné dohody o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a zeměmi střední Afriky. Takže Kamerun je první. Pro české firmy to může být zajímavé v přinesení příležitostí v oblasti strojírenských technologií. Kamerun se zavázal liberalizovat 80 procent dovozu z Evropské unie. Jsou to otevřené dveře i pro české strojírenské výrobky a je to součást snahy stabilizovat tento region a řekl bych, je to první krok.
Děkuji panu ministru zahraničí. Nyní prosím pana ministra průmyslu a obchodu Jana Mládka. Prosím, pane ministře.
Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, chtěl bych jenom doplnit kolegu Zaorálka v tom smyslu, že subsaharská Afrika a Afrika obecně je v tuto chvíli málo zajímavou exportní destinací pro český obchod. Podílí se pouhými 0,6 % na zahraničním obchodě. To ovšem neznamená, že to tak bude navždy. Subsaharská Afrika v posledních deseti letech dramaticky roste. Ztrojnásobilo se HDP mezi lety 2005 až 2015. Poslední růst bude přes 5 %. Proto je dobře, že se podařilo dosáhnout dohody alespoň s Kamerunem, se kterým máme poměrně malý obrat - export 4 miliony dolarů a dovoz 20 milionů dolarů. Přesto je však reálná naděje, že to bude v budoucnosti významně vyšší a také že smlouva pokryje i jiné země tohoto společenství. To je všechno. A prosím o závěrečnou ratifikaci této dohody. Děkuji.
Děkuji panu ministrovi. Prosím zpravodaje zahraničního výboru pana poslance Pavla Holíka, aby odůvodnil usnesení výboru, které vám bylo doručeno jako sněmovní tisk 656/1. Prosím, pane zpravodaji, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Dovolte mi, abych přednesl usnesení zahraničního výboru z 24. schůze ze dne 30. března 2016 k vládnímu návrhu, kterým se předkládá Parlamentu České republiky k vyslovení souhlasu s ratifikací Prozatímní dohoda o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a smluvní stranou střední Afrika na straně druhé. Po odůvodnění náměstka ministra zahraničních věcí Ing. Miloslava Staška, náměstka ministra průmyslu a obchodu Ing. Jiřího Koliby, zpravodajské zprávě poslance Pavla Holíka a po rozpravě zahraniční výbor doporučuje Poslanecké sněmovně přijmout následující usnesení: "Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky dává souhlas k ratifikaci Prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a smluvní stranou střední Afrika na straně druhé, která byla podepsána v Yaoundé dne 15. ledna 2009 a v Bruselu dne 22. ledna 2009." Pověřuje předsedu výboru, aby toto usnesení předložil předsedovi Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky, a zmocňuje zpravodaje výboru, aby na schůzi Poslanecké sněmovny podal zprávu o výsledcích projednávání tohoto vládního návrhu. Děkuji za slovo.
Děkuji panu zpravodaji a otvírám rozpravu, do které se hlásí pan poslanec... Plzák, pardon.
Děkuji, pane předsedající. Je vidět, že jsem se ještě tady nevtiskl, že si mě nepamatujete. Ale hovořil bych k panu ministru Zaorálkovi. Jak víte, a jistě víte dobře, tak na pobřeží současné rozvrácené Libye se shromáždily asi tři miliony uprchlíků, kteří jsou vesměs z regionu východní a subsaharské Afriky. Jsou to vesměs uprchlíci, spíše migranti, kteří jdou tzv. za lepším. Podle zpráv kolegy, se kterým si telefonuji, který žije v Tripolisu, tak libyjská vláda nebo ty tři libyjské vlády se o ně musí starat, musí jim poskytovat zdravotní péči, musí je nějakým způsobem živit. Chtěl jsem se zeptat. My samozřejmě jako řešení migrační krize volíme metodu, že bychom měli pomáhat v zemích, odkud migranti pocházejí, a nějakým způsobem zlepšovat situaci, ať je hospodářská, nebo jakákoli jiná. A dokladem toho je třeba i ta dohoda. Ale chtěl jsem se pana ministra zeptat, jestli pokud jednáme o takových dohodách, pokud jednáme také o nějakých readmisních dohodách, o dohodách o navracení lidí z těchto regionů, kteří nezískají nárok na azyl v zemích Evropy, jak se tyto země k tomuto vyjednávání stavějí. A pokud se k tomu stavějí negativně, co je potom to menší zlo. Jestli bychom neměli readmisní dohody vázat na takovéto dohody hospodářské? Děkuji za odpověď.
Děkuji panu poslanci. Hlásí se pan ministr zahraničí? Ne, to nebyla přihláška. Tak ptám se, kdo další se hlásí do rozpravy. Jestliže se nikdo nehlásí, končím rozpravu. Ptám se na závěrečná slova. Není zájem. Přikročíme k hlasování o usnesení navrženém zahraničním výborem. Je tady žádost o odhlášení. Odhlašuji vás tedy všechny. Prosím, abyste se přihlásili svými hlasovacími kartami. Budeme hlasovat o usnesení navrženém zahraničním výborem tak, jak jej přednesl pan zpravodaj. Zahajuji hlasování o tomto usnesení. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování 219, přihlášeno je 92 poslankyň a poslanců, pro 84, proti žádný. Návrh byl přijat a já konstatuji, že s návrhem usnesení byl vysloven souhlas.
Dobré poledne, vážené paní kolegyně, páni kolegové, budeme pokračovat. Dalším bodem našeho jednání je bod