102. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 182/2006 Sb., o úpadku a způsobech jeho řešení (insolvenční zákon), ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 312/2006 Sb., o insolvenčních správcích, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony /sněmovní tisk 372/ - třetí čtení U stolku už zaujali místo oba kolegové, a to jak za navrhovatele pan ministr Blažek, tak za zpravodaje garančního výboru, což byl opět ústavně-právní výbor, pan poslanec Pavel Staněk. Pozměňovací návrhy jsou uvedeny ve sněmovním tisku 372/5, který byl doručen 19. 5. 2023, a usnesení garančního výboru bylo doručeno jakožto sněmovní tisk 372/6. Pane navrhovateli, máte zájem vystoupit?
Protože, řečeno s Karlem Krylem, tato noc nebude krátká, tak já odkážu na všechno, co jsem řekl v předchozích čteních o tomto návrhu zákona.
Děkuji. Nyní tedy otevírám rozpravu, do které zatím vidím, že se přihlásil jeden z poslanců, pan poslanec Milan Feranec. A hned poté pan zpravodaj. Máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Vážení členové vlády, dámy a pánové, já bych jenom velmi krátce rád upozornil na svůj pozměňovací návrh pod písmenem B k tomuto zákonu, skutečně jenom velmi stručně. On pochopitelně souvisí se zákonem o preventivní restrukturalizaci. Pan ministr na začátku správně řekl, že tento institut, preventivní restrukturalizace, je potřebný a užitečný. Já s tím stoprocentně souhlasím. A účel mého pozměňovacího návrhu je ten, aby tento institut nebyl daňově diskriminován vůči jiným. Konkrétně pokud to schválíme tak, jak je to navrženo, bez pozměňovacího návrhu, tak to bude trošku nesystémové. Týká se to zákona o dani z příjmů. Navrhuji, aby příjmy plynoucí z odpisu dluhu byly osvobozeny od daně z příjmů i v rámci preventivní restrukturalizace. Dnešní stav je takový, že, že jsou osvobozeny příjmy plynoucí z odpisu dluhu u oddlužení, u reorganizace, ale paradoxně se nenavrhuje, aby to bylo u povinné preventivní restrukturalizace, což si myslím, že je nesystémové. A ono je trošku i nespravedlivé. Já to vysvětlím, zkusím zjednodušený příklad. Jsem dlužník, mám závazky 100. Domluvím se s věřiteli, schválí mi restrukturalizační plán, že mi prominou 50 % mých závazků. Logicky 50 % by měli dostat věřitelé. Ale pozor! Pokud nebude schválen tento návrh, tak výnos pro toho dlužníka nejdřív zdaní stát. To znamená, že tam nebude těch 50, ale minus 19 %, respektive do budoucna možná 21, to znamená, dostanou míň. Takže to poškozuje ty věřitele. A je to i nespravedlivé. Věřitelé přijdou o část majetku, ale ten stát si svoje vezme vždycky. To si myslím, že není úplně fér. A ještě dvě poznámky. Když jsme to probírali na ústavně-právním výboru, tak tam zazněly námitky v zásadě Ministerstva financí. Ty námitky byly dvojí. Že Ministerstvo financí nechce rozšiřovat daňové výjimky. Rozumím tomu, ale jenom znovu upřesňuji: výnos z odpisů není příjem. Vy, kteří znáte rozdíl mezi příjmem a výnosem, asi chápete ten rozdíl. Skutečně je to trošku účetní operace. Ale ten druhý důvod, který tam zazněl, byl, že by to mohli podnikatelé zneužívat. Při vší úctě k úředníkům Ministerstva financí, představa, že mám úspěšnou firmu, která funguje, a nechci zaplatit daň, že ji uvrhnu sám dobrovolně do preventivní restrukturalizace, to znamená, že se zveřejní, že nejsem schopen plnit své splatné závazky a tak dále, a tak dále, je velmi úsměvná. To se skutečně omlouvám. Jak si vážím úředníků Ministerstva financí, tak v tom tento argument je podle mě lichý. Takže jenom opakuji, pokud nechceme daňově diskriminovat tento velmi užitečný institut, prosím, podpořte tento pozměňovací návrh. Děkuji.
Děkuji, pane poslanče. Táži se, jestli ještě někdo má zájem vystoupit? Ano, pan zpravodaj se hlásil.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Já jsem i v tomto případě chtěl načíst legislativně technické připomínky pro tento tisk do třetího čtení. Takže jestli dovolíte, seznámím vás s nimi, tentokrát je to kratší, jsou to jenom dva body. Takže prvním bodem je v části čtvrté článek 4 - v navrhovaném § 80i odst. 5 za slovo "pohledávky" vkládá čárka. Tady opět krátké odůvodnění. Jedná se zde o dvě podmínky, z nichž první je doplněna o vloženou větu, která má být oddělena čárkami. A druhou legislativně technickou připomínkou - úpravou pro toto třetí čtení v tomto sněmovním tisku 372 je to, že v části osmé článek 8 bod 9 se v navrhovaném písmenu f) za slovem "restrukturalizace" čárka zrušuje. Tady je to naopak. Účelem tohoto ustanovení je, aby se výjimka vztahovala na pohledávky daných osob po dobu účinnosti uvedených moratorií. Uvedená čárka může svádět k výkladu, že jsou obě podmínky, tedy existence moratoria a pohledávky daných osob, samostatné, a tedy k jejich splnění může dojít odděleně. Toto však nebylo zamýšleným účelem předkladatele. Proto je nutno tuto čárku, která nemá jiného významu, odstranit, aby byla jasná provazba obou podmínek. Tolik legislativně technické připomínky.
Já děkuji. Máme tedy dvě legislativně technické úpravy. A já se táži, jestli ještě někdo má zájem vystoupit v rámci rozpravy? Nikdo. Tím rozpravu končím. Máte zájem o závěrečné slovo, pane ministře? Nikoliv. Pan zpravodaj rovněž ne. Tak já gonguji a připravíme se na hlasování o pozměňovacích návrzích. Prosím tedy pana zpravodaje, aby nás seznámil s procedurou.
Děkuji, pane předsedající, ještě jednou za slovo. Já bych si vás tedy dovolil seznámit s procedurou. Nejprve bychom hlasovali tak, jak doporučuje ústavně-právní výbor jako garanční výbor této Sněmovny a tohoto tisku, o proceduře, ale pokud není sporu, tak asi není možná potřeba. Pak je potřeba hlasovat ale o těch mnou načtených legislativně technických úpravách. Pak jsou v systému dva pozměňovací návrhy, návrh pod písmenem A, je to můj komplexní pozměňovací návrh, návrh pod písmenem B je návrh kolegy poslance Milana Ferance. A nakonec bychom hlasovali o zákonu jako celku.
Ano, já děkuji, pane zpravodaji. Domnívám se, že není nezbytné hlasovat o proceduře. Pokud nikdo proti tomu nic nemá, můžeme se pustit do hlasování. Takže začneme legislativně technickými úpravami. Byly dvě.
Pokud tedy můžeme hlasovat rovnou o těch legislativně technických úpravách, tak prosím.
Ano, já jsem už předtím zagongoval, takže v tuto chvíli se můžeme pustit do hlasování. Hlasujeme o dvou legislativně technických úpravách. Zahajuji hlasování. Táži se, kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování 159, přihlášeno 168, pro bylo 153, nikdo nebyl proti. Přijato. Nyní můžeme k pozměňovacím návrhům.
Nyní bychom hlasovali o komplexním pozměňovacím návrhu, který je uveden jako návrh pod písmenem A. Garanční výbor, ústavně-právní výbor, tento návrh doporučuje.
Stanovisko navrhovatele? [[Souhlas.]] Zahajuji hlasování. Táži se, kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 160, přihlášeno bylo 169, pro bylo 160, proti nebyl nikdo. Přijato. Můžeme jít k dalšímu pozměňovacímu návrhu.
Druhým pozměňovacím návrhem je právě návrh kolegy poslance Milana Ferance, který je veden jako návrh pod písmenem B. Tady stanovisko ústavně-právního výboru bylo víceméně neutrální, nebylo přijato stanovisko.
Stanovisko navrhovatele? [[Nerad, ale nesouhlasím.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 161, přihlášeno bylo 169, pro bylo 76, proti 77. Zamítnuto. Vyčerpali jsme všechny pozměňovací návrhy. V tom případě můžeme přistoupit k hlasování jakožto k celku.
V tom případě bychom hlasovali skutečně o zákonu jako celku.
Takže já mezitím přednesu návrh usnesení. "Poslanecká sněmovna vyslovuje souhlas s vládním návrhem zákona, kterým se mění zákon č. 182/2006 Sb., o úpadku a způsobech jeho řešení [[insolvenční zákon]], ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 312/2006 Sb., o insolvencích, podle sněmovního tisku 372, ve znění schváleném Poslaneckou sněmovnou." Zahajuji hlasování. Táži se, kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 162, přihlášeno 170, pro bylo 159, proti nebyl nikdo. Přijato. Konstatuji, že s návrhem zákona byl vysloven souhlas, a děkuji všem za spolupráci. Otevírám další bod, číslo