Spoštovane gospe in gospodje, dober dan! Pričenjam nadaljevanje 10. izredne seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Majda Potrata, Jaša Zlobec Lukič, Zmago Jelinčič, Branko Kelemina, Roman Jakič od 15.00 ure dalje, Jelko Kacin, Samo Bevk od 15.30 dalje. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani. Prosim, da vstavite kartice. Ugotavljam, da je navzočih 50 poslank in poslancev. Zbor je sklepčen in lahko odloča. Na današnje nadaljevanje seje so vabljeni predstavniki vlade in jih lepo pozdravljam. Za nadaljevanje 10. izredne seje državnega zbora sta nam ostali v obravnavi prekinjena 2. točke dnevnega reda, to je predlog zakona o državni pomoči za odpravo posledic suše, pozebe in neurij s točo v kmetijstvu za leto 2001ter 3. točka, to je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o igrah na srečo. Tako lahko preidemo na prekinjeno 2. TOČKO DNEVNEGA REDA. Amandmaji so bili vloženi. Ostali smo pri začetku splošne razprave o predlogu zakona v celoti. K razpravi ni bil nihče prijavljen, zato prehajam na razpravo o vloženih amandmajih. Gospe in gospodje! Želel bi vas samo spomniti, da imamo dve gradivi. Eno z nekaj stranmi, drugo je na eni strani. To so amandmaji. Gre za gradivo, ki ima naslov Vložitev amandmajev k predlogu zakona o državni pomoči za odpravo posledic suše, pozebe in neurij s točo v kmetijstvu za leto 2001, hitri postopek, tretja obravnava. Prehajamo kar na amandmaje. In sicer začenjamo s 3. členom. Pri 3. členu imamo tri amandmaje. Dajem v razpravo vse tri amandmaje k 3. členu. Kdo želi besedo? Gospod Sok, prosim.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice poslanke in poslanci! Jaz sem amandmaje v petek že obrazložil, pa mogoče čisto na kratko, za tiste, ki vas v petek ni bilo tukaj. Se pravi, glede prvega amandmaja k 3. členu, v Koaliciji Slovenija, ki ponovno vlaga ta amandma, smo prepričani, da ne moremo namensko zadolževati proračunskih rezerv za leto 2002. Če sprejemamo nek intervencijski zakon, po katerem zagotavljamo sredstva za posledico odpravljanja suše, pozebe in pa neurij s točo, ki bi naj jih izplačali oškodovancem v letu 2002, potem je potrebno v proračunu ta sredstva tudi za ta namen predvideti, ne pa da to delamo naprej, na račun proračunske rezerve, ker potem to ni več rezerva. Jaz osebno razumem proračunsko rezervo pač za namene, ki se pojavijo med letom in ki niso vnaprej predvidljivi. Ne vem, mogoče sem, se pač motim, ampak globoko sem prepričan, da je namen proračunske rezerve v tem, ne pa da mi proračunsko rezervo letos obremenjujemo že za naslednje leto. In se mi zdi, da tako zastavljen proračun, posebno še sedaj, ko govorimo o dveletnem proračunu, pod takšnimi zakoni ne more preživeti. In pa amandma številka 2. Nam se zdi odločno in veliko premalo, da bi v letošnjem letu namenili za odpravo posledic vseh teh treh katastrof samo 8 procentov. Torej mi predlagamo, da se prizadetim zagotovi v letošnjem letu vsaj 50 procentov. To pa upravičujemo s tem, ker gre že za drugo katastrofalno sušo v zaporedju dveh let, in če ne bomo kmetom takoj in znatno pomagali, potem škode, ki je nastala, s takšnimi zakoni, kot je ta, sigurno ne bomo mogli odpraviti. Jaz že sedaj povem, da če bo v zakonu ostalo 8 procentov, naša poslanska skupina takšnega zakona ne bo podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Sok. Še kdo želi besedo? Nihče več. Zaključujem razpravo o amandmajih k 3. členu in prehajamo na glasovanje o posamičnih amandmajih. Najprej bomo glasovali o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujmo, prosim. Od 52 prisotnih je za glasovalo 17 poslank in poslancev, 32 je bilo proti. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 32.]] Amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 3. členu. Glasujmo, prosim. Od 50 prisotnih je za glasovalo 22, proti je bilo 27 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 27.]] Amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o tretjem amandmaju k 3. členu. Glasujmo, prosim. Od 47 prisotnih je za glasovalo 22, 22 je bilo proti. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 22.]] To se pravi, amandma ni sprejet. Prehajamo na 6. člen. Pri 6. členu imamo štiri amandmaje. Želi kdo razpravljati o predloženih amandmajih k 6. členu. Gospod Sok, prosim.
Še enkrat hvala za besedo. Glede na to, da se razmerje pri glasovanju popravlja iz glasovanje v glasovanje, se mi zdi smiselno še naprej razpravljati. Če bo šlo po tem vzorcu, se lahko zgodi, da bo kakšen amandma tudi sprejet. Toliko samo za "intermezzo". Se pravi, rad bi obrazložil amandma pod številko 2. Mi predlagamo v tem amandmaju bolj realno in enostavnejšo varianto, kot je bila sprejeta v drugi fazi obravnave tega zakona. In sicer v skladu s smernicami Evropske unije je lahko najmanjša škoda, prek katere je upravičenec upravičen do državne pomoči, ne 30% ampak 20%, če gre za demografsko nerazvita področja. Ker so področja, ki sta jih prizadeli letošnja suša in pa pozeba, pretežno demografsko ogrožena, to pomeni nerazvita, bi bilo smiselno, da bi podprli ne 30% ampak 20%. Prav tako, če hočemo pač s tem vladnim zakonom uveljaviti neko načelo selektivnosti, se nam zdi bolj primerno, da bi ta 1 ha zmanjšali na velikost 30 arov, ne pa tako, kot se predlaga sedaj in kot je bil sprejet amandma matičnega delovnega telesa, da ta 1 ha preračunavamo v različne hektarje po kmetijskih kulturah. Kajti, to bo zahtevalo dodatno administriranje in pa dodatno dokazovanje s podatki s strani upravičencev. Torej, ta formulacija bi bila za upravičence veliko bolj enostavna. In še amandma pod zaporedno številko 4. Ta formula, ki je tukaj napisana, je povzeta po tistem, kar je predlagala tudi komisija za kmetijstvo v državnem svetu. Po tej formuli bi upravičenci dobili nekaj več kot po tem, kar predlaga vlada, je pa ta formula veliko enostavnejša in za, bi rekel, kmetovalce veliko bolj razumljiva, kot pa tista formula, ki je v osnovnem besedilu zakona. Zato vas prosim, da podprete tudi amandma pod številko 4. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Sušnik, prosim.
Spoštovani gospod podpredsednik! Meni se je zgodila neka nerodnost. Narobe sem glasoval, ko sem glasoval o 3. amandmaju k 3. členu. Mislim, da imam pravico, to mi boste povedali, zahtevati ponovitev glasovanja.
Gre za 3. amandma pri prejšnjem členu. Mi smo v razpravi pri naslednjem členu. Jaz bi želel opozoriti poslanke in poslance, da težko sprejemamo naknadne argumentacije v zvezi z glasovanjem.
To sicer drži. Gospod podpredsednik, jaz verjamem, ker ste tako zavzeto vodili, da niste videli roke, ki sem jo med glasovanjem držal gor. Tako, da prosim, da še vseeno [[...]]Mislim, da nič ne spremeni, če daste še enkrat na glasovanje.
Jaz bi prosil gospoda Jakiča in vse ostale, ki imajo o tem gotovo neka mnenja, da ne razpravljajo, ker ni odprta razprava na to temo, če je mogoče. Opravičujem se, če nisem tega videl, vsekakor pa bomo zdaj najprej končali razpravo o členu, o katerem zdaj govorimo, o amandmajih. Ker smo sredi te razprave, te točke ta hip ne bomo prekinjali. Prosim, kdo želi še besedo ob tej točki? [[Nihče več.]] Zaključujem razpravo o amandmajih, ki so vloženi k 6. členu. Glede na to, da smo imeli pri tretjem amandmaju k 3. členu ugovor oziroma opozorilo gospoda Sušnika, in ker sem verjetno spregledal njegovo opozorilo v času glasovanja, bi želel ta zaplet rešiti na ta način, da bi vas vprašal, ali ponovimo glasovanje o tretjem amandmaju k 3. členu. Torej, glasujemo o tem, ali ugodimo intervenciji gospoda Sušnika? To je bil moj proceduralni predlog in ga dajem na glasovanje, in o tem ni razprave. Torej, prosim, moj proceduralni predlog je bil, ali ste za to, da ugodimo, glede na možno mojo napako, seveda, predlogu gospoda Sušnika in ponovimo glasovanje o tretjem amandmaju k 3. členu. Glasujemo o tem proceduralnem predlogu. Prosim, glasujmo! Od 56 prisotnih je za glasovalo 39 poslank in poslancev, 12 je bilo proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je proceduralni predlog sprejet. Zato bomo ponovno glasovali o tretjem amandmaju k 3. členu. Gospe in gospodje, prosim, če glasujemo o tretjem amandmaju k 3. členu. Od 64 prisotnih je za glasovalo 25 poslank in poslancev, 38 je bilo proti. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmajih k 6. členu. Kot smo dejali, štirje amandmaji so tu, in začnemo z glasovanjem o prvem amandmaju k 6. členu. Glasujmo, prosim. Od 62 prisotnih je za glasovalo 20 poslank in poslancev, 41 je bilo proti. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju k 6. členu. Glasujmo, prosim. Od 61 prisotnih je za glasovalo 22, proti je bilo 37 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 37.]] Amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o tretjem amandmaju k 6. členu. Glasujmo, prosim. Od 62 prisotnih je za glasovalo 21, proti je bilo 38 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 38.]] Amandma ni sprejet. In tu je še četrti amandma. Glasujmo, prosim. Od 65 prisotnih je za glasovalo 21, 41 je bilo proti. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 41.]] Amandma ni sprejet. Smo pri 8. členu. Tu je samo en amandma. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Potem zaključujem razpravo o amandmaju k 8. členu in prehajamo na glasovanje. Glasujmo, prosim. Amandma k 8. členu. Od 62 prisotnih je za glasovalo 21, 39 je bilo proti. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 39.]] Amandma ni sprejet. Na vrsti je amandma k 11. členu. Tu so predlagateljice poslanske skupine DeSUS, LDS, združene liste in SLS+SKD. Kdo želi besedo? Prosim, gospod Kebrič.
Hvala za besedo. Spoštovani navzoči! S tem amandmajem smo popolnoma razčistili in nedvoumno zapisali, kako se naj obračunavajo in kdo plača prispevke za vse oškodovance, kmete in njihove člane gospodarstev. Zato vas lepo prosim, da v interesu oškodovancev glasujete za ta amandma. Hvala lepa.
Hvala. Še kdo želi besedo? Prosim, gospod Sok.
Takole na hitro, ker smo gradivo dobili na mizo. Mi smo v drugi obravnavi besedilo 11. člena spremenili, tako da se glasi, tukaj pa sedaj pravi, da se prvi odstavek črta. Se pravi, ta člen, ki smo ga mi sprejeli v drugi obravnavi, nima prvega odstavka. Se pravi, z vašim amandmajem se črta celotni člen ali kako naj to razumemo? Še enkrat ponovim. Mi smo v drugi obravnavi spremenili celotno besedilo 11. člena. Vi pa pravite v vašem amandmaju, prvi odstavek se črta in potem drugi odstavek se spremeni tako, da se glasi. Ta 11. člen je bil spremenjen v celoti in nima prvega in drugega odstavka. Hvala lepa.
Gospod Sok, hvala za opozorilo. Nekaj trenutkov prosim za pozornost, pa predlagatelja tudi prosim za odgovor, če ga ima pri roki.
Da se prvi odstavek črta, zato je potreben ta amandma, da bodo lahko dobili oškodovanci prvič priznano pokojninsko dobo in imeli zdravstveno zavarovanje in da bo ta strošek prenesen na državni proračun. Mislim, da je zadeva jasna. Hvala lepa.
Torej zaplet, zgleda, ni tako težaven. V drugi obravnavi, na strani 7, morda imate pri sebi to gradivo, je bilo črtano besedilo, tako da v bistvu ostaja samo en odstavek. Ta stavek je tu zapisan, tako kot je pri predlagateljih bilo predlagano.
Gospod podpredsednik, hvala lepa za besedo. Zgolj pojasnilo stanja, v katerem se zbor nahaja. V drugi obravnavi je bil k 11. členu vložen amandma, po katerem se celotno besedilo spremeni. Vendar je bil k temu amandmaju vložen amandma na amandma, da se vloži nov drugi odstavek. To se pravi, da ima 11. člen v tretji obravnavi dva odstavka. Tako, da je amandmiranje v tretji obravnavi izvedeno pravilno.
Hvala. Želi še kdo besedo? Hvala. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju k 11. členu. Glasujmo, prosim. Od 62 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev. 7 je bilo proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Imamo še en amandma k 15. členu. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 15. členu. Glasujmo, prosim. Od 61 prisotnih je za glasovalo 23 poslank in poslancev, 34 je bilo proti. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. S tem smo zaključili glasovanje o amandmajih. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, če je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost zakona. [[Ni.]] Zato lahko preidemo na odločanje o zakonu v celoti. Torej glasujemo o zakonu v celoti. Glasujmo, prosim. Prekinjam glasovanje. Gospod Sok je želel obrazložiti glas. In zatem gospod Tanko.
Gospod predsedujoči, hvala lepa za besedo. Želel bi obrazložiti stališče poslanske skupine Nove Slovenije do tega zakona. Kot smo že v sami razpravi povedali [[...]]
Gospod Sok, oprostite, svoj glas lahko obrazložite, samo svojega.
Hvala lepa. Potem bom obrazložil svoj glas do tega zakona. Zakon je takšen, kot ga predlaga vlada, nejasen. Obveznosti po tem zakonu niso jasne in bodo znane šele po tistem, ko bo minister za okolje in prostor izdelal nekakšno metodologijo, nekakšna geografsko zaokrožena območja, na podlagi meteoroloških in pedoloških podatkov. Ker to v tem zakonu v tem trenutku ni jasno in ni razvidno, se seveda tudi v tem trenutku ne more vedeti, kaj pravzaprav ta zakon prinaša kot obveznost za državni proračun. Prav tako se v tem zakonu vlada sklicuje na evropske smernice. Še enkrat poudarjam, da je princip slovenskega kmetijstva po nacionalnem programu ekosocialno kmetijstvo in da bi torej tudi ta zakon moral nositi obvezno v sebi komponento socialnosti, kar pa ta zakon ni, kajti ta zakon po kriterijih selektivnosti izloča, po naši oceni, približno eno tretjino upravičencev. Mi nismo proti temu, da čisti kmetje dobijo večjo pomoč, smo pa proti temu, da se na takšen način, kot prinaša ta zakon, izključujejo mnogi tisti, ki plačujejo prek katastrskega dohodka v državni proračun, da se izključujejo mnogi tisti, ki skromne prihranke, ki jih imajo, vlagajo v kmetijstvo in ki so bili prizadeti zaradi katastrofalne suše in pozebe. Prav tako se nam ne zdi dopustno, da vlada v letošnjem letu namenja kot pomoč na prizadetih področjih vsega 8% predvidenih sredstev, vse ostalo pa prenaša v leto 2002, in še to kot plačilo iz proračunske rezerve. Prepričani smo, da bi kmetje, ki so utrpeli škodo, potrebovali sredstva takoj, če bi hoteli ohraniti stalež živine. Situacija na področju kmetijstva ni rožnata. Moram povedati, ker pač prihajam s kmetijskega območja, da se število tistih, ki kažejo interes za kmetovanje, iz leta v leto zmanjšuje; to kažejo tudi podatki vseh tistih, ki so vložili vloge za neposredna plačila na agencijo za kmetijske trge; teh je iz leta v leto manj. Opozoril bi rad, da mladi zapuščajo podeželje, da na podeželju ostajajo ostareli kmetje in da ostajajo mnoga kmetijska zemljišča neobdelana in se, po podatkih zavoda za gozdove, letno na nekaterih območjih zaraste tudi do 1% kmetijskih površin. Takšno stanje gotovo ne more prispevati k ohranitvi podeželja; podeželje pa je pravzaprav tisto, ki naj bi igralo eno od ključnih funkcij, ko bo Slovenija vstopila v Evropsko unijo, in sicer eno od ključnih funkcij v prizadevanju za ohranitev kulturne identitete, poseljenosti pokrajine in pa seveda tudi ohranitev slovenskega jezika. Nas ne čudi, da tako nejasen zakon sprejema pravzaprav vladajoča koalicija liberalne demokracije in pa združene liste. Pravzaprav ti dve stranki nikoli nista kazali pravega posluha za vprašanje kmetstva. Čudi pa nas, da se temu na nek način pridružuje tudi Slovenska ljudska stranka, SLS+SKD in pravzaprav obžalujemo, da se ni aktivneje vključila v razpravo ob sprejemanju tega vladnega predloga, ki je, še enkrat povem, slab, meglen in ne vemo, kaj pravzaprav prinaša, niti kot obveznost niti kot pravico vseh tistih, ki bi naj bili upravičeni do državne pomoči. Iz tega razloga naša poslanska skupina tega zakona ne bo podprla. Hvala lepa.
Hvala. Obrazložitev glasu, gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo. Po mojem mnenju je ta zakon nekako nepopoln. Problemov suše in pa posledic ostalih naravnih nesreč ne rešuje dovolj celovito, zato smo skupaj z Novo Slovenijo pripravili več amandmajev in šele če bi nekako te amandmaje sprejeli, bi bil zakon izvršljiv, učinkovit in bi dosegel svoj namen. Zakon deli lastnike kmetijskih zemljišč na velike in male kmete, v zakon je sistematično vgrajena neenakost in neenakopravnost med lastniki kmetijskih zemljišč. Vgrajeni so zelo ostri izločitveni kriteriji, saj zakon izloča vse tiste, katerih ocenjena škoda oziroma škoda, ki pride v poštev za izplačilo, ne bo višja od 30 tisoč tolarjev. In to je približno višina kmečke pokojnine oziroma višina polovice delavskeplače. Vsi se strinjamo, da je suša hujša kot lani, da je tudi prizadetost hujša kot lani, vendar pa bo državna pomoč bistveno manjša. Saj bo najmanj 20 tisoč upravičencev manj do povračila in po naših ocenah bo posledica za državni proračun tudi približno za 5 milijard manjša, kot bi bila, če bi bil sprejet podoben zakon, kot je bil lansko leto. Prav tako se bo država s sprejetjem tega zakona letos izognila vsem obveznostim, saj bodo nekaj odstotkov pomoči deležni le največji lastniki, največji kmetje, in to samo tisti od njih, ki imajo kulture najbolj prizadete. To se pravi, nad 50-odstotno. Zakon je torej neprilagojen stanju in razmeram na podeželju in več kot očitno je, da bo suša letos udarila še enkrat, tudi drugič. In tudi ta drugi udarec suše bo hud in šok prizadetih bo zelo velik. Menim torej, da zakon ni celovit, da problemov suše ne rešuje celovito in v zadostni meri in tudi v naši poslanski skupini smo mnenja, da zakona ne podpiramo. Hvala lepa.
Gospod Jerovšek želi obrazložiti glas. Potem je tu še gospod Rokavec.
Hvala lepa. Ta zakon, ki naj bi bil namenjen temu, da bi posledice katastrofalne suše bile na nek način sanirane, da ne bi imele katastrofalnih posledic predvsem za slovensko živinorejo, pa tudi za druge zvrsti kmetijstva, je dejansko neizvršljiv, nejasen, meglen, kot je bilo že navedeno. Mislim, da je ob tem zakonu ministrstvo za okolje in prostor izdelalo mnogo boljšo tehnologijo, kako se izogniti izvrševanju tega zakona, da ne bo treba direktno v ekran reči, da tega zakona pač ne bomo izvrševali. Vendar pa, ker se bojim, da bo državni agitprop vse, ki bi glasovali proti, proglasil za nasprotnike uresničevanja tega zakona in povrnitve škode, saniranja škode, sem tudi sam v izredni dilemi, kako glasovati. Zaradi tega, da se izognem temu, čeprav ne verjamem, da bo zakon izglasovan, bom podprl zakon, ker bolje je nekaj malega. Vendar sem ostro proti temu, kar je ministrstvo v tem slučaju naredilo in kar je vlada naredila. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Rokavec, obrazložitev glasu.
Hvala za besedo. Sam in tudi poslanska skupina bomo predlog zakona podprli. Čeprav mogoče nekatere rešitve niso ravno najboljše. Predvsem pa bi opozoril na to, da je verjetno nova komponenta v zakonu tako imenovana selektivnost, ki tudi vsebuje socialno komponento. Namreč dejstvo je, da si moramo, če hočemo ali ne, priznati, da državna pomoč je predvsem koristna in mora biti usmerjena k tistim ljudem, ki se izključno ukvarjajo s kmetijsko proizvodnjo. In to ta zakon prinaša. Prinaša to novost. Prav tako si moramo priznati, da tudi zakon v letu 2000 ni priznaval škode tistim, ki so jo utrpeli do 30% ocenjene škode, tako da dejansko zakon le sledi nekim uravnoteženim, pravičnim merilom. In zaradi tega bomo podprli zakon. Pričakujemo pa, da bo zakon dejansko tudi v roku, v katerem je predviden tudi v predlogu zakona, tudi realiziran. Pri tem pa bi tudi opozoril, da bi bilo potrebno nujno razmisliti, da bi v predlogu proračuna za leto 2000 postala to samostojna proračunska postavka. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem smo zaključili predstavitve glasov pred samim glasovanjem o zakonu v celoti. Lahko preidemo na glasovanje. Glasujemo o zakonu v celoti, prosim! Od 62 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IGRAH NA SREČO, HITRI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Prehajamo na prvo obravnavo. Sprašujem predstavnika vlade, ali želi besedo. Prosim lepo, državni sekretar, gospod Tolar.
Gospe poslanke in gospodje poslanci! Poglavitni razlog za spremembe in dopolnitve zakona o igrah na srečo je dopolnjena strategija razvoja igralništva v Sloveniji, ki jo je v letošnjem letu sprejela vlada Republike Slovenije. Vizija te strategije je igralniška dejavnost kot sestavni del celovite turistične ponudbe Slovenije, ki posluje v natančno definiranem pravnem in razvojno usmerjenem družbenem okolju. Igralniška dejavnost naj bi bila učinkovito vodena, transparentno upravljana in strokovno nadzorovana. Prvi zakon, ki je urejal področje prirejanja iger na srečo v Sloveniji, je bil sprejet še v bivši državi leta 1965 in je veljal do leta 1980, ko ga je nadomestil nov zakon o igrah na srečo. V samostojni Republiki Sloveniji pa je igre na srečo uredil zakon, ki je bil sprejet leta 1995, zakon, ki je še vedno v veljavi. Ta zakon je natančneje kot prejšnja dva opredelil družbe, ki lahko prirejajo klasične in posebne igre na srečo, predvsem pa nadzor nad njimi, ki ga izvaja novoustanovljeni urad Republike Slovenije za nadzor prirejanja iger na srečo. Ukinjena je bila tudi prepoved obiskovanja in igranja v igralnicah za rezidente. Ob uveljavitvi zakona so bile vse družbe, ki so takrat imele dovoljenje za prirejanje iger na srečo v Republiki Sloveniji, v družbeni lasti. Državni zbor Republike Slovenije je zato sprejel dva zakona, s katerima je bilo izvedeno lastninsko preoblikovanje teh družb, s čimer so bili izpolnjeni pogoji za dodelitev koncesij za prirejanje klasičnih ter posebnih iger na srečo. V Republiki Sloveniji imata trenutno dve družbi koncesijo za trajno prirejanje klasičnih iger na srečo ter pet družb za prirejanje posebnih iger na srečo v igralnicah. Kljub relativno kratkemu obdobju od uveljavitve zakona o igrah na srečo so spremembe in dopolnitve, ki vam jih danes predlagamo, nujne, iz dveh razlogov. Prvič, zaradi nekaterih nejasnih formulacij posameznih določil. Te pomanjkljivosti so se zlasti pokazale na področju prirejanja posebnih iger na srečo na igralnih avtomatih zunaj igralnic ter na področju nadzora, ki je bil zaradi tega pogosto izpostavljen nepotrebnim pritiskom. Ter drugič, zaradi sprejete strategije razvoja igralništva v Sloveniji, ki predvideva nekatere spremembe na tem področju, pričemer posebej omenjamo odpravo možnosti prirejanja posebnih iger na srečo na igralnih avtomatih zunaj igralnic brez koncesije. Nadalje, obveznost certificiranja igralnih naprav ter uvedbo licenc za delo v igralniški dejavnosti. Obstoječa progresivna ureditev obdavčitve s koncesijsko dajatvijo ni razvojno naravnana, saj se ob doseganju boljših poslovnih rezultatov relativno povečuje tudi višina obdavčitve, zato je eden od razlogov za spremembo sistemskega zakona tudi ureditev tega področja na način, ki bospodbujal nadaljnji razvoja slovenskega igralništva ter njegovo učinkovito prilagajanje hitro spreminjajočim se razmeram na igralniškem trgu. Potrebno je namreč vedeti, da predvsem ena od naših sosednjih mejnih držav namerava v bližnji prihodnosti nekoliko liberalizirati igralniško zakonodajo, s čimer bi lahko prišlo do odprtja novih igralnic v bližini meje z našo državo. Ob predpostavki ohranitve obstoječe obdavčitve koncesionarjev, ki v zadostni meri ne omogoča posodabljanja igralniške ponudbe, bi to pomenilo nadaljnje zniževanje prihodkov iz igralništva ter posledično dajatev iz tega naslova. Vsi navedeni razlogi pomenijo zadostno osnovo za spremembo sistemskega zakona, ki bo omogočil, da se bo igralniška dejavnost oblikovala celostno, harmonično in sodobno, njeni pozitivni finančni učinki pa bodo vplivali na razvoj celotne turistične ponudbe, tako na regijski kakor tudi na državni ravni. Poglavitne rešitve, ki jih vsebuje predlog zakona, so predvsem naslednje: 1. Prirejanje iger na srečo preko interneta oziroma drugih telekomunikacijskih sredstev bo dovoljeno le gospodarskim družbam, ki pridobijo koncesijo za trajno prirejanje klasičnih iger na srečo ali koncesijo za prirejanje posebnih iger na srečo v igralnicah. 2. V bodoče se bodo igre na srečo lahko izvajale le z igralno napravo, ki bo skladna s predpisanimi tehničnimi in drugimi zahtevami in bo njena skladnost ugotovljena po predpisanem postopku. S to določbo tudi Slovenija po zgledu igralniško razvitih evropskih držav uvaja certifikate o ustreznosti, s čimer bo povečano zaupanje igralcev do procesa prirejanja iger na srečo, zmanjšane pa bodo tudi možnosti manipulacij iz tega naslova. 3. Sprememba je predvidena tudi pri imenovanju člana nadzornega sveta koncesionarja s strani vlade Republike Slovenije. Po dosedanji ureditvi je vlada Republike Slovenije imenovala svojega člana v primeru, če ni bila delničar, po predlogu tega zakona pa bo vlada imenovala enega člana nadzornega sveta, na predlog ministra, pristojnega za finance. Predlagana ureditev se nam zdi umestna, saj je ministrstvo za finance kot resorno ministrstvo, prek katerega se sprejema večina odločitev v zvezi z igralništvom, odgovorno za to področje in iz tega razloga potrebuje tudi ustrezne vzvode za uresničevanje teh ciljev. 4. Sprememba je predvidena tudi na področju obdavčitve koncesionarjev s koncesijsko dajatvijo. In sicer bo po progresivni lestvici obdavčena le realizacija iz igralnih avtomatov. Vse druge igre pa po enotni stopnji 5%. Predlagana sprememba bo znižala obstoječo koncesijsko obremenitev, večja akumulacijska sposobnost koncesionarjev pa bo imela pozitivne učinke, tako na nadaljnji razvoj slovenskega igralništva kot tudi nekoliko kasneje na višino proračunskih prihodkov. 5. Družbe, ki bodo lahko prirejale posebne igre na srečo, bodo morale vzpostaviti poseben nadzorni informacijski sistem igralnih naprav, ki bo povezan v informacijski sistem nadzornega organa in bo nadzornemu organa predstavljal neposredni nadzor. "On line" nadzor poslovanja je že uveljavljen v igralniško razvitih evropskih državah, v Sloveniji pa imamo tovrstni nadzor tudi že, oziroma ga imajo, tudi že obstoječi prireditelji posebnih iger na srečo na igralnih avtomatih, ki imajo dovoljenje za povišanje vložka v igro do višine 3.000 tolarjev. Po predlogu nove ureditve bo omenjeni sistem nadzora obvezen za vse družbe, ki bodo pridobile koncesijo za prirejanje posebnih iger na srečo. 6. Vodje igralnic, krupjeji, vodje iger, osebe, ki opravljajo intenzivni nadzor v igralnici, ter glavni in pomožni blagajniki bodo morali imeti posebno licenco za delo v dejavnosti prirejanja posebnih iger na srečo, ki jih bo izdajala posebna komisija, sestavljena iz treh članov. Dva člana bo imenoval minister, pristojen za finance, tretjega pa bo imenoval odbor, pristojen za igralništvo pri Gospodarski zbornici Slovenije. Pogoj za pridobitev licence bo tudi predložitev dokazila, da oseba ni bila pravnomočno obsojena na zaporno kazen zaradi kaznivega dejanja zoper življenje in telo, človekovo zdravje, premoženje, gospodarstvo, pravni promet, uradno dolžnost ali javna pooblastila ali javni red in mir. 7. Po predlogu zakona bo ukinjena možnost prirejanja posebnih iger na srečo na igralnih avtomatih zunaj igralnic, bo pa pod določenimi pogoji dana možnost prirejanja v igralnih salonih, v katerih bo lahko od minimalno 50 do največ 200 igralnih avtomatov. 8. Po predlogu zakona bo odpravljena omejitev posestva upravljavskih delnic koncesionarja do višine 20%, s tem pa bo dana možnost za konsolidacijo lastništva na področju slovenskega igralništva. Hvala lepa.
Hvala lepa gospodu državnemu sekretarju. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora. Ni poročevalca? Kot kaže, ga ni v bližini. V tem času želim vprašati predstavnico sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve. [[Ne želi besede.]] V takem primeru bomo, da ne izgubljamo časa - torej upam, da je bilo poročilo poslano vsem poslankam in poslancem, tako da ga imamo na mizah. Bi se pa spodobilo, da ohranimo prakso, ki smo jo ustvarili. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Tu imam že dve prijavi, in sicer najprej gospod Božič v imenu poslanske skupine SLS + SKD, potem tudi gospod Gračner.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Pozdravljen sekretar vlade, službe državnega zbora, gospa sekretarka! Nas pa ni veliko v dvorani - izgleda, da igralništvo pač ni za vse zanimivo - tudi iz naše poslanske skupine, res ne. Ampak takole je, kadar se obravnava zakon, bi človek mislil, da bi morali biti ljudje prisotni oziroma poslanci. Vendar, kolegice in kolegi, vseeno lepo pozdravljeni! O tem zakonu moram povedati naslednje. Malo zgodovine. Igralništvo v Sloveniji se je začelo pred skoraj štiridesetimi leti. Prvi zakon smo dobili že leta 1965, potem leta 1980, 1995 in leta 1997. Tako se je tudi igralništvo razvijalo. Ker prihajam z zahodnega dela Slovenije, moram tudi reči, da se je igralništvo pravzaprav začelo v Piranu in potem v Novi Gorici ter se nato širilo po Sloveniji. Tako kot se je novo začelo širiti, tako so rasli apetiti države, pa še koga drugega. In danes, ko imamo več kot 2.000 zaposlenih v igralništvu, težko razumemo, da je to nekaj novega, pač pa je nekaj takega, kar je v drugih državah tudi normalno. Na igralništvo smo gledali z zgrešenimi pogledi. In ko sem se v petek pripravljal, da bom rekel nekaj besed o igralništvu, sem hotel in bom tudi danes uporabil besede našega predsednika vlade, ko je obrazložil proračun: "Ob sprejemanju zakonodaje s področja igralništva nismo bili zmerni in ne zdrave pameti, kajti sprejeli smo zakonodajo, ki je v zadnjih petih letih skoraj zatrla igralništvo." Posledice: zmanjkali so igralci, kajti če se nekaj ne godi, če ni kaj novega, novi ljudje ne prihajajo, nastaja deficitarno področje. In prav o tem je govoril predsednik, ko je predstavljal proračun. Zato je treba gledati, kadar sprejemamo zakonodajo, da sprejmemo tako, ki je primerna za vsako panogo in za to, da se neko področje normalno razvija. Igralništvo se v zadnjih petih letih ni razvijalo. V tem času smo sicer dobili tudi strategijo razvoja igralništva, kar je lepo in prav, a vendar je treba vedeti, da na drugi strani tudi država, od koder prihaja največ igralcev, Italija, razmišlja, zakaj naši ljudje nosijo denar v Slovenijo, namesto da bi igrali doma. Torej, na konkurenco smo popolnoma pozabili. Tudi ustavno sodišče ni bilo zadovoljno z nekaterimi členi zakona, zlasti o igralnih avtomatih. Zato pozdravljamo, da se bo danes sprejel ta zakon in se bo popravilo tisto, kar smo mi imeli in naredili narobe v zadnjih petih letih. Želimo, da bi imelo igralništvo tisto mesto v Sloveniji, v naši državi, ki mu pripada. Ne ga glorificirati, ne ga pa tudi zatirati. Zato bomo poslanci naše stranke podprli ta zakon, amandmaje, ki so bili vloženi, predvsem tiste, ki so jih vložili DeSUS, združena lista, LDS in SLS+SKD in upam, da bo ta zakon z novim letom res začel veljati, kajti poleg slabih odnosov, ki smo jih imeli na zahodni meji pri prodaji goriva, pri prostocarinskih prodajalnah in sedaj še pri igralnicah, si ne smemo privoščiti vsake toliko časa tako velikih spodrsljajev, kot smo jih imeli z zakonom o igralništvu in koncesijah, da pet let nismo imeli nobenega razvoja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Gračner v imenu poslanske skupine LDS. Prosim.
Spoštovani podpredsednik, predstavniki vlade in poslanci! V imenu poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije bom predstavil stališče do zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o igrah na srečo. Področje prirejanja iger na srečo v Republiki Sloveniji ureja zakon o igrah na srečo, ki je bil sprejet v letu 1995 in predstavlja zakonski okvir področju prirejanja iger na srečo v Republiki Sloveniji. Poleg tega je vlada Republike Slovenije v decembru 1997. leta sprejela strategijo razvoja igralništva v Sloveniji, ki izhaja iz strategije razvoja turizma v Sloveniji. Nekatere sistemske rešitve so se v obdobju od njegove uveljavitve pokazale za neustrezne oziroma pomanjkljive, zlasti na področju prirejanja posebnih iger na srečo na igralnih avtomatih zunaj igralnic in pri progresivni obdavčitvi igralnic. Ena od globalnih strateških opredelitev je odprava vseh obstoječih igralnih avtomatov zunaj igralnic, katerih uporaba je trenutno dovoljena na podlagi 92. in 102. člena zakona o igrah na srečo za popestritev gostinske dejavnosti, pravnih oseb ali podjetnika. Strategija navaja naslednje razloge za popolno prepoved igralnih avtomatov zunaj igralnic. Igralni avtomati predstavljajo posebne igre na srečo, pri čemer gre za hazard, z vsemi posledicami, značilnimi za druge vrste posebnih iger na srečo. Nikjer v zahodni Evropi ta vrsta iger na srečo ni dovoljena v taki obliki, kot je trenutno v Sloveniji. Nameščanje igralnih avtomatov zunaj igralnic je nezadostno kontrolirano in nenadzorovano. Lastniki oziroma solastniki prirediteljev so tudi tuje fizične in pravne osebe, kar je v nasprotju z zakonom o igrah na srečo. V primerjavi s prireditelji posebnih iger na srečo v igralnicah so prireditelji posebnih iger na srečo na igralnih avtomatih zunaj igralnic nižje obdavčeni. Obstoječa ureditev ne omogoča ustreznega davčnega nadzora igralnih avtomatov in tudi nenadzorovano odtekanje dobička v tujino. Neurejenost tega področja postavlja v negotovo luč celotno dejavnost prirejanja posebnih iger na srečo v Sloveniji, tako v domačem kot tudi mednarodnem okolju. To področje predstavlja nelojalno konkurenco igralnicam s koncesijo ter ponudba igralnih avtomatov zunaj igralnic spravlja goste v zmoto, saj ponudniki tovrstne ponudbe največkrat uporabljajo naziv "casino". Osnove za spremembo zakona o igrah na srečo so povzete iz strategije razvoja igralništva v Sloveniji iz leta 1997, kjer so določene smernice za nadaljnji razvoj te dejavnosti in predviden sprejem nove celovite ter sodobnejše sistemske zakonodaje, ki bo omogočila igralništvu nadaljnji razvoj v smislu celovite turistične ponudbe Slovenije. Ministrstvo za finance je ob sodelovanju drugih pristojnih institucij pristopilo k celovitim spremembam in dopolnitvam obstoječega zakona o igrah na srečo. Osnutek sprememb in dopolnitev zakona o igrah na srečo v skladu s smernicami strategije je bil pripravljen že leta 1999 ter predložen v koalicijsko usklajevanje in istočasno poslan zainteresirani javnosti - tu mislimo predvsem odboru za igralništvo pri gospodarski zbornici Slovenije - v pripombe oziroma predloge. Zaradi poteka mandata prejšnje vladne koalicije je delo pri pripravi sprememb in dopolnitev zakona za določenčas zastalo. Kljub tem zapletom je ministrstvo za finance osnutek sprememb zakona o igrah na srečo pripeljalo do stopnje, da se bo le-to na novo uredilo, področje prirejanja posebnih iger na srečo na igralnih avtomatih zunaj igralnic, ter spremenil sistemobdavčitve družb, ki prirejajo posebne igre na srečo. Do vstopa Republike Slovenije v Evropsko skupnost pa bo v celoti končana nova sistemska zakonodaja, ki bo prevzela zakonske rešitve prve faze ter bo v celoti usklajena s strategijo. Večina evropskih držav, ki dovoljujejo prirejanje iger na srečo na igralnih avtomatih, ima zaradi zaščite procesa izvajanja iger zakonsko določene postopke preverjanja skladnosti igralnih avtomatov z domačimi pravnimi zahtevami. Postopek preverjanja izvajajo pooblaščene institucije, ki pred uporabo igralnega avtomata izdajo certifikat o njegovi ustreznosti. V Sloveniji takega organa do sedaj ni, del navedene funkcije pa opravljata le dva uslužbenca urada za standardizacijo in meroslovje. Kljub obstoječim kadrovskim omejitvam je rok zagotavljanja skladnosti igralnih avtomatov posameznega prireditelja le izjemoma daljši od enega meseca, v povprečju ne dosega 30 dni. Bivše ministrstvo za znanost in tehnologijo, katere organ v sestavi je bil urad za standardizacijo, je že pred časom izpostavilo mnenje po čimprejšnjem prenehanju nalog, ki jih nalaga veljavni pravilnik. Nalogo skrajšanja in poenostavljanja postopkov, ki zadevajo certificiranje igralnih naprav, bo nedvomno rešila predvidena sprememba zakona o igrah na srečo in jo naložila ministrstvu za finance oziroma uradu za nadzor prirejanja iger na srečo. Jasno postavljena določila bodo omogočala tudi ustrezno kadrovsko postavitev, ki je predpogoj za hitro in strokovno reševanje obravnavanega problema. Z zmanjšanjem dajatev, ki jih uvaja zakon, bo igralniška ponudba dobila tudi dodaten zagon za investiranje in razvoj večplastne igralniško - zabaviščne ponudbe ob podpori vrhunske tehnologije. Konkurenčnost je mogoče obdržati le ob stalnem vlaganju v tehnični in programski razvoj ter promocijo. Če povzamemo. V stranki LDS prednost predlaganih zakonskih sprememb vidimo v transparentnejšem nadzoru vseh procesov prirejanja iger na srečo, ob obvezni uvedbi "on line" nadzornega sistema igralnih naprav v igralnicah oziroma igralnih salonih ter uvedbi certificiranja igralnih naprav in uvedbi licenc za opravljanje določenih del in nalog v dejavnosti prirejanja posebnih iger na srečo, s čimer je zaščiten interes države in igralcev ter zagotovljena realna davčna osnova. Predlog zakona nadalje uvaja koncesije za igralne salone, ki bodo zagotovile ustrezno ureditev tega področja in omogočile njihov razvoj v relaciji do obstoječih igralnic. V zvezi s tem podpiramo vladni predlog sprememb in dopolnitev zakona o igrah na srečo, z amandmaji, ki so bili sprejeti v odboru za finance in monetarno politiko, razen k 8., 16. in 40. členu, kjer pa podpiramo amandmaje LDS-a, SLS+SKD, Združene liste ter DeSUS-a. Te amandmaje bomo vložili k drugi obravnavi, da bi s tem zagotovili konsistentnost zakona. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Barovič, v imenu SNS. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice, kolegi, zbrani v dvorani! Začel bom z besedami spoštovanega kolega, gospoda Božiča, naj se torej igralništvo razvije, naj cvete in predvsem bom dal poudarek, naj bo urejeno. V poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke vsekakor podpiramo izrečeno. Pa vendarle. Od tu naprej se stvari začnejo obratno sorazmerno razvijati. Imel sem stike s predstavniki ali pa z nosilci te dejavnosti. Bom rekel kar konkretno, s tremi. Nihče od teh treh skupaj, torej eden, drugi in tretji, se niso niti usklajevali niti uskladili. Še obratno! Vsak zase je imel nekatere predloge, ki so bili skregani s predlogom drugega ali pa s predlogom tretjega. 2. Mnenje k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o igrah na srečo, govorim o tem konkretnem predlogu, je dal tudi sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve in je jasno napisal. Pod a: Glede na prvi navedeni razlog. Torej, ta razlog je, da naj bi šlo za uskladitev z odločbo ustavnega sodišča, je treba opozoriti, da poslovnik državnega zbora za primere uskladitve zakona z odločbo ustavnega sodišča predvideva skrajšani in ne hitri postopek. In drugič. Skladno s poslovnikom je obrazložen razlog, da je z nujno reakcijo na spremembo dejanskih okoliščin treba urediti ta zakon. In sekretariat pravi takole: "Glede na navedeno je ob upoštevanju svojih nalog sekretariat dolžan opozoriti, da se s predlagano novelo korenito posega v sam koncept delovanja igralništva, kar bi kazalo vsestransko, tudi pravno, še dodatno proučiti, česar pa hitri zakonodajni postopek ne omogoča." Dodatna dva razloga, ob katerih ne bom rekel, da poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke ne podpira novega zakona o igrah na srečo, temveč, da smo v dvomih, če ne že prepričani, da postopek, po kakršnem hitimo zdaj, zaradi dveh že navedenih razlogov, ni primeren. In še tretji razlog: med igrami na srečo, ki se odvijajo po Evropi - verjamem, da naj bi ta zakon bil tudi usklajen z evropsko zakonodajo na tem področju - so, recimo, tudi konjske dirke; ne vem, o teh v tem predlogu zakona ni besede. Ali sodijo ali ne v ta zakon, mi bodo verjetno odgovorili drugi. Če pa že sodijo, pa se bodo verjetnopojavile še kakšne nove, bomo po hitrem postopku v najkrajšem času ponovno sprejemali predlog zakona o spremembi predloga zakona in tako naprej in tako naprej. Še enkrat poudarjam, v Slovenski nacionalni stranki ne nasprotujemo zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o igrah na srečo, želimo pa, da naj se, če se že ureja, uredi normalno, naj se uskladi med seboj z vsemi izvajalci, ki bodo seveda spremenjeni po tem predlogu, če bo sprejet, in da naj se - tako bom proceduralno predlagal, kar mi omogoča razlaga poslovnika, po končani prvi obravnavi - hitri postopek po prvi obravnavi prekine in se nadaljuje po rednem postopku. Ta proceduralni predlog bom dal v skladu z razlago poslovnika takoj, ko bo končana splošna razprava. Hvala, ker ste me poslušali.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Nove Slovenije ima besedo gospod dr. Bernik.
Gospod predsedujoči, kolegice in kolegi! Ob predlaganih spremembah obstoječega zakona o igrah na srečo je treba pogledati tri dokumente: strategijo razvoja igralništva v Sloveniji [[ta je od 4. decembra 1997, amandmirana pa je bila letos, 13. septembra, in sicer v šestem odstavku 4. točke]] ; potem je treba tudi videti veljavni pravilnik iz leta 1998 o uporabi igralnih avtomatov,ki je bil popravljen v času finančnega ministra, gospoda Ivanušiča, to je lani. Ta pravilnik se ukvarja z avtomati, igralnimi avtomati zunaj igralnic. Ustavno sodišče je letos razveljavilo nekaj stavkov iz več odstavkov tega pravilnika, ker je pravilnik zahteval, da naj novi prireditelji iger na srečo imajo največ tri igralne avtomate, nasproti tridesetim do sto. Sedaj, ko človek gleda te tri dokumente, se sprašuje tudi, kje je še eden, in to je strategija turistične ponudbe v Sloveniji, kajti igralnice oziroma igre na srečo naj bi bile sestavni del strategije za turizem v Sloveniji. Predlagan je bil hitri postopek, ki naj bi bil utemeljen na treh argumentih. Prvič, odločba ustavnega sodišča, ki je ugotovilo, da je podzakonski akt o delovanju posebnih iger na srečo na igralnih avtomatih zunaj igralnic v nasprotju z ustavo. Ustavno sodišče je določilo trimesečni rok za odpravo neustavnih določb. Ta rok je potekel 29. septembra, torej pred kratkim. Hvale vredno je, da se je vodstvo državnega zbora oziroma vlada odločila, da naj bi čim prej popravili ta zakon, vendar sedaj smo ga že zamudili. Drugi razlog naj bi bilo povečanje učinkovitosti nadzora nad igrami na srečo, kar naj bi oziroma kar naj bi tudi pomagalo, če se ukinejo igre na igralnih avtomatih zunaj igralnic, in pa nova vzpostavitev igralnih salonov. Predlagatelj sicer na splošno omenja pomanjkanje in otežkočenost nadzora, razne kršitve, neusmerjanje dobička v turistično infrastrukturo, vendar zdi se, da je to naperjeno samo proti lastnikom igralnih aparatov v gostinskih obratih. Ob tem utemeljevanju hitrega postopka bi nas predvsem zanimalo to, zakaj je tako stanje. In to že nekaj let. Kdo je odgovoren za to stanje? Imamo vendar urad za nadzor nad igrami na srečo in kdo bi moral sedaj odgovarjati za to. V obrazložitvi bi moralo biti povedano, kje se je v nadzoru zataknilo, zakaj in zakaj v zadnjih letih ni bilo to popravljeno. O tem ni nobene besede. Tretji razlog pa naj bi bilo padanje konkurenčnosti slovenskega igralništva. Tudi to ni dovolj utemeljeno. Ob prebiranju predlaganih sprememb tega zakona, se človek vpraša, kakšna je skladnost med tem zakonom, sedanjim in predlaganim, s strategijo razvoja igralništva in strategijo turizma v Sloveniji. Kot razumem, naj bi bilo igralništvo - kot sem že rekel - del celovite turistične ponudbe naše države. Vendar vlada v predlaganih spremembah sploh ne govori o tem, ne o tem, kam igralništvo spada v tej celoviti ponudbi, koliko doprinese, kakšne probleme povzroča in podobno. Tudi ne pove, kdo in na kakšni ravni koordinira turizem in igralništvo, koliko doprinese celotni turizem skupaj z igralništvom. Očividno je, da se je nekdo premislil in odstopil od konceptov strategije o igralništvu, pripravljene skoraj pred štirimi leti. Kot sem že omenil, to je bilo v neki meri popravljeno z amandmajem 13. septembra, vendar ostalo gradivo oziroma vsebina ostaja nespremenjena. Sedaj bi se ponovno vrnil na to, zakaj hitri postopek. Želel bi, da mi nekdo razloži, kdo in zakaj se tukaj postavlja hitri postopek, kje so izredne razmere za našo državo. Osebno jih ne vidim. Če pa je vlada že hotela hitri postopek, bi pa mislil, da bi morali natančno obrazložiti finančne in druge posledice sprejemanja tega zakona. Poleg tega se mi pa zdi dikcija predlogov izredno hlapava in mislim, da bi jo bilo treba temeljito popraviti. Moram omeniti, da je sekretariat na seji odbora za finance in monetarno politiko opozoril na kar nekaj neskladnosti v besedilu predlogov. Upam, da bodo ta opozorila resno upoštevana. Mimogrede naj povem, da to mnenje sekretariata je vsaj mene prijetno presenetilo, kajti ni se opletalo sem ter tja, je povedalo stvari naravnost in jasno, kot bi to pripravil nek neodvisni pravnik. V tem primeru pravnica. Čeprav je moja izkušnja v državnem zboru razmeroma kratka, moram reči, da je bilo ob obravnavi tega predloga več vroče diskusije in zmešnjave kot kdajkoli prej v kateremkoli delovnem odboru. K temu je po mojem prispevalo tudi slabo pripravljeno besedilo sprememb. Kot sem že rekel, vlada bi morala pred nas postaviti finančno analizo sedanjega stanja igralnic v Sloveniji in vse finančne posledice za državo in davkoplačevalce. Vendar je tudi tokrat mogoče opaziti, da so naša ministrstva in vlada nezdravo alergična na naše zahteve po takih podatkih. Moram reči, da samo lepe besede brez številk ne prepričujejo, če je seveda kdo navajen razmišljati poslovno. Še nekaj o finančnih učinkih, kot jih vidim. Kratkoročno so negativni. V prvem letu po uveljavitvi tega zakona bo iz proračuna izpadlo približno 500 milijonov tolarjev v primerjavi z letom 2001, kajti ta izpad bo iz koncesijskih dajatev, ki bodo manjše. Dodatno breme za proračun bo 450 milijonov SIT, kajti ta denar bo potreben za finančno izravnavo nekaterim lokalnim skupnostim. Predlagatelj te spremembe je seveda optimističen. Do leta 2011 naj bi dohodki rasli po 10% stopnji na leto, v primerjavi s sedanjo letno rastjo 0,8% po sedanjem sistemu. Optimizem, ki prihaja iz finančnega ministrstva, pa že poznamo: prihodnost je vedno bolj sončna in obetavna kot sedanjost. Človek se mora vprašati, kakšne vremenske prerokovalce ima vlada za utemeljitev tega optimizma. In končno, predlog sprememb je na videz radodaren do lastnikov; to se pravi, do lastnikov sedaj še dovoljenih iger na srečo zunaj igralnic. Daje jim eno leto, v katerem bodisi zaprejo svoj sektor gostinstva ali pa da zaprosijo za licenco oziroma koncesijo za igralni salon. Torej, v prvem primeru jim država jemlje, če ne zaprosijo, stvarne pravice brez kompenzacije, saj jim ne daje niti skromne kompenzacije oziroma olajšave, morda nekako omejeno davčno olajšavo, v primeru, da se ta sedanji lastnik ne bo mogel odločiti oziroma ne bo finančno sposoben zaprositi za licenco, potrebno za igralni salon. Končno naj rečem, da imam vtis, da je besedilo tega predloga oziroma namen tega predloga sprememb neke vrste igra na srečo naše vlade. Želim ji dobro srečo, vendar lahko rečem, da spričo vsega, kar je v tem zakonu oziroma v predlaganih spremembah, naša poslanska skupina tega predloga ne bo podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine SMS bo govoril gospod Diaci.
Hvala za besedo in lep pozdrav. V Stranki mladih Slovenije pozdravljamo spremembe in dopolnitve zakona o igrah na srečo, ki temeljijo na dopolnjeni strategiji razvoja igralništva v Sloveniji. Če se prav spomnimo, je pomembnost in perspektivnost ter možnosti za to dejavnost v Sloveniji že pred leti nakazoval znani slovenski ekonomist dr. Kovač. Zato podpiramo nadzorovano spodbujanje razvoja te dejavnosti ter njegovo učinkovito prilagajanje tržnim razmeram. Nedvomno je brezhibnostno prav ustrezno usposobljen kader ter nadzor te dejavnosti izrednega pomena za kredibilnost te panoge v Sloveniji, za konkurenčno sposobnost slovenskega igralništva in ne nazadnje za ustvarjanje dodatne turistične ponudbe. Prav tako pa je izrednega pomena za institucije in dejavnosti, ki se financirajo iz koncesijskih dajatev po tem zakonu. Zato menimo, da bi bilo smotrno razmisliti in tudi redefinirati ključ delitev sredstev po 74. členu zakona o igrah na srečo, predvsem v korist financiranja dejavnosti športnih organizacij ter invalidskih in humanitarnih organizacij glede na to, da je po izdelanih finančnih projekcijah za naslednja obdobja predviden pozitivni učinek na prihodek z naslova koncesijskih dajatev. V SMS bomo predlagani zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine SDS bo govoril gospod Vizjak.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani predstavniki vlade, spoštovane kolegice in kolegi! V Socialdemokratski stranki smo razmeroma zaskrbljeni nad statistiko, tako finančno kot gospodarsko, ki jo beležimo v zadnjem času. Priča smo bistveno nižji gospodarski rasti v Sloveniji, kot so jo napovedovali na začetku tega leta. Tudi bistveno nižji prihodki iz naslova davka na dodano vrednost in trošarin, ki smo jim tako priča v prvem polletju, kot tudi na podlagi statističnih podatkov za september leta 2001 so dokaj alarmantni. Kaže, da v tej državi na prihodkovni strani ne izpolnjujemo planiranega, ne izpolnjujemo napovedanega, pri čemer pa v dobršni meri presegamo odhodke. Pravzaprav nas s tem uvodom zelo čudi predlog vlade, s katerim se odpoveduje delu prihodkov in postavlja to javnofinančno bilanco v razmeroma še temnejšo luč. Namreč, posredno in neposredno se država z znižanjem koncesijskih dajatev prirediteljem iger na srečo odpoveduje dobri milijardi tolarjev letno. Pravzaprav nas zelo skrbi in čudi ta lahkotnost ministrstva za finance, zlasti pa ministra Antona Ropa, da s tako lahkoto priznava znižanje dajatev neki dejavnosti, neki gospodarski dejavnosti, hkrati pa ne razmišlja o podobnih ukrepih na področju drugih gospodarskih dejavnosti. To se pravi, gre za ene vrste, bi rekel simpatije do te igralniške dejavnosti, tudi na račun takemu siromašenju državnem blagajne. Ne znamo si tudi predstavljati, kje bo minister za finance pokril te izpadke oziroma te prihodke, ki jih po novem - tako kot vidim po mnenju kolegov iz poslanskih skupin - ne bo več, in kaj to pomeni za naše javne finance v bodoče. Čudi me tudi to, da imamo tu oziroma imate dokaj enoten posluh za to gospodarsko panogo, nimate pa posluha za zniževanje obdavčitev za slovenske knjige oziroma za knjige nasploh s področja leposlovja oziroma s področja znanosti, umetnosti, za gasilce na primer, za otroke. Ko smo predlagali zniževanje nekaterih davčnih stopenj, je bilo to iz naslova javnih financ nedopustno, nemogoče, netransparentno, tu pa gremo v dokajšnje znižanje dajatev neki specifični dejavnosti, ki po našem mnenju ni v tako slabi situaciji, kot je bilo tu danes predstavljeno. Zanima nas in imamo podatke o stanju in dobičku teh najbolj, največjih firm, ki se ukvarjajo z igralništvom, kjer prikazujejo 5-procetne dobičke. Zanima nas, kdaj so bili ti njihovi izkazi oziroma te njihove bilance nazadnje revidirane oziroma pregledane oziroma kontrolirane s strani pristojnih davčnih organov. Zelo skrbi nas tudi argument, češ, znižajmo koncesijsko dajatev na račun investicij, da se bo pač lahko investiralo, po drugi strani pa napovedujemo investicije v razmeroma eksotične države bivše skupne države Jugoslavije, in sicer v Črno goro, Makedonijo in še kam, kjer je davčna regulativa zelo vprašljiva in seveda tudi na ta račun bilanca novih firm. Skratka, menimo, da je predlagana novela zakona o igrah na srečo dokaj uspešen projekt igralniškega lobija, ki je uspel na tej noveli sebi odrezati na račun javnih financ dobro in lepo pogačo. V Socialdemokratski stranki seveda ne nasprotujemo rešitvam, ki govorijo o transparentnem nadzoru, o certificiranju igralniških avtomatov, o vpeljavi "on line" sistema nadzora in tudi ostalih instrumentov, s katerim se ta preglednost tega delovanja nekako bolj jasneje predstavlja. Ne nasprotujemo seveda tudi licenciranju za osebe oziroma licencam za osebe, ki izvajajo igre na srečo, saj je transparentno, tehnično dovršeno in strokovno izvajanje iger na srečo v interesu tako države kot tudi uporabnikov teh iger na srečo. Seveda pa ne moremo soglašati s predlaganimi rešitvami, ki govorijo o znižanju javnih prihodkov na račun dokaj meglene slike investicij te veje, te gospodarske veje v bodoče. Čudi me, da ob razpravi o proračunu Republike Slovenije za prihodnji dve leti tako z lahkoto znižujemo koncesijske dajatve in s tem prihodke v državni proračun. Zanima me tudi to, ali bodo podobne strategije tudi na ostalih gospodarskih panogah v Sloveniji, zlasti kar se tiče razvoja drobnega gospodarstva, razvoja nekaterih drugih perspektivnih vej gospodarstva, ali tudi tu vlada oziroma minister za finance razmišlja o podobnih ukrepih stimuliranja investicijskega zagona v to sfero gospodarstva, ali je to zgolj - se pravi, igre na srečo in igralniška sfera -, zgolj izjema tega pozitivnega pristopa k investiranju. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Kebrič v imenu DeSUS-a. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Igre na srečo so zelo širok pojem. Dovolite mi, da malo spomnim tudi nazaj. Že otroke navajamo k igram na srečo, saj je ta najbolj preprosta in pogosta igra Človek ne jezi se tudi igra na srečo, potem razne tombole in vse ostalo. Vendar človek, ki si služi kruh v potu svojega obraza, z žulji, tudi krvavimi, nima denarja in ni lahkomiseln, da bi ga zapravljal v igralnicah z igrami na srečo. Morda si enkrat na teden privošči športno stavo ali karkoli namesto škatlice cigaret, da bi ga vsaj enkrat obiskala ali doletela sreča. Nasprotno od sreče je seveda nesreča. V naši poslanski skupini bomo podprli ta predlog zakona o igrah na srečo, iz preprostega razloga, ker se svet v svoji ekonomiji, gospodarstvu in v drugih dejavnostih razvija, in tudi to nas vodi predvsem, da se skozi igralnice nudi, ponuja turistična dejavnost, turistične ugodnosti, saj tudi tisti igralci, ki pridejo v igralnico samo za uro, dve, vsaj nekaj tam potrošijo, popijejo, se okrepčajo in tako naprej. Menimo, da je osnovno besedilo dobilo s predlogi amandmajev določene dopolnitve in, predvidevamo, določeno izboljšanje osnovnega besedila. Zato zaključujem in povem še enkrat, da bomo v naši poslanski skupini podprli ta predlog zakona, ki naj uredi in na drugi strani onemogoči raznim - da takoj rečem pod narekovanjem - "privatnikom", ki z raznimi mahinacijami, manipulacijami služijo lepe denarje na račun naivnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem smo zaključili predstavitve stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Imamo dve pisni prijavi, in sicer, gospod Kelemina in gospod Petan. Najprej gospod Kelemina. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani vsi skupaj! S tem predlogom zakona vlada želi po moji oceni na hitro, brez velikega pompa spraviti pod streho nek slab predlog, ki je po moji oceni zelo pomanjkljiv, neproučen pa tudi nedorečen. Če se samo spomnim - na kratko, malo - obravnav na delovnem telesu, je opravičljivo, da v tem trenutku povem, da v kolikor misli vlada še naprej v državni zbor pošiljati še tako slabe predloge zakonov, da nam potem vse tiste spremembe poslovnika in vse tiste vehementne in visoke besede, o katerih govorite v zvezi s poslovnikom, novim poslovnikom, ne bodo nikoli nič pomagale. Nikdar nič pomagale, kajti takšen postopek, kot smo ga bili zadnjič oziroma smo ga imeli prisotnost spremljati na tem delovnem telesu, je v bistvu pod vso normalno kritiko tega državnega zbora. Druga pripomba, ki bi jo tukaj dal, je to, da hočejo na hitro, brez vsakega pompa spraviti pod streho slab zakon, se vidi tudi iz tega, da poročevalec delovnega telesa sploh ne predstavi predloga, sploh ne predstavi tega, o čem je delovno telo razpravljalo oziroma kako je prišlo do kakšnih odločitev. Najbolj me pa čudi seveda, da danes v državnem zboru pri obravnavi tega predloga zakona sekretariat enostavno molči. Čeprav je podal, po moji oceni, zelo dober komentar oziroma je zelo dobro proučil zadevo, predlog tega zakona, in opozoril na številne pomanjkljivosti. Ampak! Glej ga zlodja, nihče se ni ob te pomanjkljivosti spotaknil oziroma jih hotel v nadaljevanju postopka upoštevati! Nihče: ne vlada, ne LDS. Nihče! Zdaj samo hvalijo, kako je to super v vseh elementih in kako bo država na ta način v neki daljni prihodnosti pridobila neka neslutena finančna sredstva oziroma neke neslutene finančne učinke. To je nesprejemljivo, če samo seveda, nekatere stvari so bile že povedane, samo spomnim. Vprašljiv je skrajšani postopek, pri takem predlogu zakona. Ni nobene pravne podlage za to. Gre v bistvu za neskladnost, tisto izgovarjanje od ustavnega sodišča je totalno nesprejemljivo s strani vlade in to isto potem ponavlja delovno telo, drug za drugim se ponavljajo kot papige. Nesprejemljivo! Neskladnost podzakonskega akta sploh nima nobene zveze s spremembami zakona in tako naprej. In še druge navedbe, zaradi česar je treba ta zakon spremeniti, dejansko ne držijo. Seveda bo povzročena tudi, kot je že bilo opozorjeno, pravna praznina v tem obdobju. In sprašujem seveda sekretariat, hočem imeti tudi njegovo mnenje, kakšne bodo posledice te pravne praznine. Tudi vlado sprašujem, kakšnebodo posledice te pravne praznine zdajle v tem obdobju, ko dejansko ne veljajo več - oziroma tiste odločbe ustavnega sodišča, ki so razveljavljene -, po pravilniku ne veljajo več in zakon pa v tem času kot takšen oziroma podzakonski akt ni bil spremenjen in tudi zakon kot takšen še ne bo kmalu, lahko tudi kmalu, stopil v veljavo, v kolikor še pride do kakšnih drugih zapletov. Torej, razložite mi, kakšne so tehnične in kakšne so finančne posledice take pravne praznine. In, ali je to sploh sprejemljivo? Zelo pomembno je prav gotovo tudi to, kar navaja sekretariat, da gre za bistveno spremembo na tem področju, da se bistveno spremenijo pogoji upravljanja na tej dejavnosti in da bi še zaradi tega posebej bilo treba vključiti vprašanje primerne sorazmernosti predlagane ureditve in z utečenim stanjem in tudi realnost prehodnega obdobja, v katerem predlagatelj lahko posluje pod posebnimi pogoji. Poglejte, določili ste enomesečni, enoletni rok, pod katerim še lahko ostali, ki so zdajle imeli v posesti lahko tri igralne avtomate, lahko poslujejo s temi avtomati. Enoletni prehodni rok ste določili. Ja kam - zdajle, nekdo si je mogoče nabavil tri aparate, v zadnjem času dobil neka soglasja, pa dobro tudi pred pol leta - kam naj da te aparate takrat? Kam naj jih da? Na smeti naj jih vrže. Ali so izplačani ali niso izplačani, imate te analize? Nimate teh analiz! Kakšni so bili prihodki, višina prihodkov iz tega področja? Teh podatkov niste dali. Ta zakon je izredno pomanjkljiv, kar se tiče določenih navedb, ravno tako navajate neko - tam na začetku navajate - strategijo razvoja igralništva v Sloveniji; niste je predložili nam poslancem, da bi videli dejansko, kaj v tej strategiji piše. Sami si moramo jo iskati. Sami! Niti ne navedete v tem dokumentu številke ustavne odločbe. Ne navedete je, sam naj iščem jaz to ustavno odločbo, ne vem kje! Kako si to predstavljate, da tako pomanjkljive dokumente dajete v državni zbor. To je nedopustno. In potem hočete, da bi bil poslovnik učinkovit in državni zbor učinkovit in tako naprej! To je nedopustno in ne vem, kdaj mislite te stvari popraviti. Vprašam vas torej, kam, vi mislite, da bodo ti ljudje dali te igralne avtomate po enem letu. Lepo razložite: ali jih boste odkupili, pod kakšnimi pogoji jih boste odkupili in tako naprej. Naslednja stvar, na katero je tudi sekretariat opozoril, in mislim, da je zelo utemeljena in tehtna, kjer se dejansko ministru dajejo neka pooblastila, da bo z nekimi podzakonskimi akti določil določena pravila. Sekretariat lepo opozarja - upam, da ste sito prebrali, in to temeljito, od črke do črke - lepo opozarja, da tako nedorečene stvari, kot so predlagane v predlogu zakona in kot se predvideva, naj bi bile urejene s podzakonskimi akti, niso v skladu z ustavo in se lahko ponovno zgodi, da bo nekdo ta predlog zakona izpodbijal. In zopet ne bo iz tega nič, ker niste stvari dovolj natančno preštudirali. Prosil bi tudi mnenje sekretariata in mnenje vlade, kaj to pomeni in zakaj niste upoštevali teh določb pri sprejemanju zakona oziroma opozoril, ki jih jesekretariat postavil; zakaj jih niste upoštevali. Prosim pojasnilo od sekretariata na tej točki in od strani vlade: ali bo ta zakon, ko bo sprejet, ustavno sporen ali ne bo sporen? V kolikor bo zopet nekdo to lahko izpodbijal, potem ni narejeno dejansko nič in bo potrebna nova sprememba. Naslednja stvar, ki je bila tudi s strani sekretariata opozorjena, saj se ne bom ponavljal, ampak dejansko, zakaj si hočete zdaj zagotoviti nek poseben nadzor? Seveda, zdaj boste - vlada, oblast bo dobrosrčno, glede na pripombe igralništva v Sloveniji, zato da bodo lahko izvajali neke nove investicije in tako naprej, dobrosrčno jim odpisala določen del davkov, da bodo ustvarili večjo akumulacijo, ostanek dohodka, in da bodo lahko izvajali neke naložbe. In seveda, da bi pato vlada potem opravičila in da bi imela še večji nadzor nad vsemi temi postopki, celo nad temi investicijami, nad vlaganji, zahteva zdaj celo, da ima svojega predstavnika, ki bo imel celo sposobnost veta na nekatere odločitve koncesionarja. Mi smo sicer na odboru slučajno sprejeli v 8. členu, da se ta člen črta, da se črta 8. člen. Minister sam je tam povedal, da je to eden izmed ključnih členov in če ta člen ne bo sprejet, dejansko ne bo pustil, da predlog zakona gre v nadaljnjo obravnavo. Torej, kaj zdaj to danes pomeni? Da ste se lepo "zdilali" tam in da seveda ne boste tako naredili, kot je delovno telo sprejelo, ampak da boste pač pustili, da bo ta 8. člen veljal in da bo vlada imela ta superiorni nadzor nad zavarovalnicami, kjer pa sekretariat posebej lepo opozarja, da je že s sedanjimi elementi nadzora zagotovljen tako rekoč stoodstotni nadzor nad sedanjim poslovanjem igralništva, v skladu z obstoječo zakonodajo. Ta nemoč nadziranja s strani vlade, ki jo opisujete kot razloge za sprejem zakona, so nesprejemljivi in samo potrjujete to, da dejansko niste bili sposobni v sedanjih okvirih zakona tega nadzora korektno rešiti. Seveda se tukaj postavlja vprašanje, koliko organiziranih pregledov je sploh do zdaj bilo in koliko je bilo teh poročil narejenih in kakšne so te ugotovitve. To bi bili zelo pomembni podatki, te analize prav gotovo, verjetno ni. Eden izmed naslednjih elementov, ki je zelo pomemben in ki ga enostavno, kljub opozorilu sekretariata, kljub tudi mojemu opozorilu na sami seji tako vlada ignorira, tako LDS ignorira. To je predlog o uvedbi licence. Lepo smo tam ugotavljali, da je lahko neke vrste pooblastilo ali neko spričevalo, ki omogoča tistim krupjejem ali kako se že imenujejo - jaz se pač ne spoznam na te stvari -, da imajo pač neka potrdila o neki usposobljenosti in tako naprej; ampak ne pa v okviru licence. Sekretariat je lepo povedal, kaj pomeni licenca. In v takem primeru, ko ste se zdaj vi odločili za to licenco, bo lahko prišlo do neke inflacije tega pojma: ni predpisana nobena komisija, ne predpisan obseg znanja, ne preverjanja. Nič ni v tem predlogu zakona dodelano. Kakšna bo ta licenca? Bo samo na osnovi nekega dogovora izdana - to je nesprejemljivo! Jaz bi prosil, da sekretariat še enkrat pove, ali se strinja s tem, da je na tak način urejen pojem licence v tem zakonu, ali ne. In vlada, zakaj tega ne upošteva. In tudi LDS ne pove, zakaj tega ne upošteva. Če misli, da je to sprejemljivo in da bodo pač imeli vsi licenco in da bodo tam - ne vem, koliko je teh predstavnikov, 100 ali 200 ali 300 ali 500, ne poznam števila, bodo zdaj vsi imeli licence. Pa to bo več licenc, kot jih imajo zdaj zdravniki, pa še neki drugi poklici! Dva, trije poklici ali koliko jih ima te licence v državi. In teh bo zdaj nazadnje več, ki bodo imeli te licence. Tu prosim za obrazložitev. Potem naslednja stvar. Seveda se postavlja vprašanje glede samo teh igralnih salonov in tako naprej, zdaj po novem, ko bodo morali imeti najmanj 50 igralnih avtomatov, največ 200. V redu. V redu in prav! Ampak, po naši oceni in po moji osebni oceni sem trdno prepričan, da se bo določen del posla prav gotovo selil v te privatne salone in da bo v teh privatnih salonih se oblikovala neka masa razpoložljivih sredstev, na podlagi katerih se bodo potem seveda lastninile tudi igralnice v prihodnosti. To je verjetno ena izmed strategij tega predloga zakona. Druga stvar je pa glede znižanja prihodkov iz državnega in občinskih proračunov - upam, da ste dobili in ste vsi pogledali. Tu so nam poslali dokumente, kjer so lepo opisali, malo bolje, seveda, kot je vlada v svojem predlogu zakona, kakšni so dejanski izpadi dohodka v celoti in kakšni so izpadi dohodka za lokalne skupnosti. Ne vem, če se poslanci zavedajo, da bodo na podlagi tega zakona zdaj lokalne skupnosti prikrajšane za določena sredstva in da bo treba na osnovi tega iz državnega proračuna zagotoviti za finančno izravnavo določena dodatna sredstva. Ne vem, če se poslanci tega dovolj zavedajo, če so dale občine tudi soglasje na to. Prav je, in nekje v naši zakonodaji imamo celozapisano, da v določenih zadevah, kjer se obravnavajo stvari v zvezi z lokalnimi skupnostmi, da se vpraša lokalne skupnosti za mnenje in tako naprej; ne vem, če imate to mnenje - dvomim, dvomim, da ga imate. In še zadnje, kar bom ocenil. Sam tudi ocenjujem, da se v teh igralnicah ne ustvarja tako nizkega profita, kot tu govorijo. Menim, da bi za nove investicije, ki se že, glede na določene podatke, kot slišimo, izvajajo, po prejšnji Jugoslaviji, pa tudi nekje v tujini se že nekaj igralnic na novo ustanavlja - seveda je vprašanje, kdaj, na kakšen način bo Slovenija imela od tega kakšno korist; vemo, da se te teh stvari ne da prenašati kar tako - dobički in druge zadeve. In je vprašanje, če bo od tega kakšna korist. Ampak pomembno je to - osebno menim: če nekdo ima interes v tej državi, če ima kapital, če ima interes, če so dobički dovolj visoki, bo prav gotovo našel način, na kakšen način bo vložil svoja sredstva v neko dejavnost, ki se mu bodo v nekem prihodnjem obdobju povrnila. To je dejstvo. Če ni tegaračuna, če ni tega izračuna donosa na vloženi kapital, potem potencialni investitor prav gotovo ne bo investiral. Zakaj moramo zdaj znižati dajatve? Zato, da se bo neka akumulacija ustvarila na ta račun in da bo potem nekdo investiral in s tem omogočil v neki daljni prihodnosti na tak način - se pravi, po moji oceni, z državnim denarjem oziroma denarjem državnega proračuna bo izvajal neke investicije, ki bodo v prihodnosti prinesle neke boljše rezultate. Če ima kdo kapital in če so ti donosi dovolj visoki,bi prav gotovo bil zainteresiran, da bi vlagal v te panoge. Tu zadaj mora biti nekaj drugega; kaj točno je, zdajle ne morem reči, sam ne vem. Ampak prav gotovo, sem trdno prepričan, da bi se dalo na tem področju investirati na druge načine, tudi s privabljanjem tujih investitorjev, domačih investitorjev. Kapitala na našem trgu je prav gotovo dovolj, vendar, očitno, so interesi prevzemanja, drugih nakupov delnic in drugih podjetij in tako naprej in trenutno verjetno ni za - kjer so seveda verjetno dobički bistveno večji -, tukaj pa zmanjka denarja za investicije v igralništvu, kjer pa kljub temu menim, da donosi niso toliko majhni. To bi bilo mogoče v osnovi vse. Prosil bi, če lahko dobim odgovore na zastavljena vprašanja. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Petan.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani. Torej, ko človek prebira ta zakon, predvsem pa tisto, kar je zapisano pred zakonom, o ciljih in oceni stanja, zakaj je bil ta zakon potreben, ima človek kar čuden občutek, včasih kar postane malce zmeden. Namreč, zapisano je, da je osnova za sprejem tega zakona dopolnjena strategija razvoja igralništva v Republiki Sloveniji, ki jo je sprejela vlada. Ob tem se postavlja vprašanje, kaj je tista dopolnitev te strategije razvoja igralništva, ki ga je vlada sprejela. Ali je mogoče kaj zapisano, česar v parlamentu ne vemo, drugi ne vemo. Na osnovi tega pa parlament mora sprejeti zakon. Še posebej zbode v oči tisti del, ki govori o zmanjšanju koncesijskih dajatev. Namreč, upoštevati moramo strahovito proračunsko luknjo, ki je v državnem proračunu, ob vsem tem neredu v javnih financah, ob nepobranih davkih - seveda, drugačne vrste davkov; v državni blagajni zmanjkuje denarja na vseh koncih in krajih, država pa prodaja svoje premoženje ali v obliki koncesij, recimo za naslednjo generacijo mobilne telefonije prodaja kar državna podjetja, ki so visoko produktivna, nesejo "zlata jajca" za državo, tudi za proračun, s tem denarjem od prodanega premoženja pa ne pokriva nič drugega kot tekočo proračunsko porabo ali sproti polni tisto proračunsko luknjo. To je sicer skregano z vsako logiko zdravega gospodarstva, pri tem pa se tu odpoveduje določenih dajatev, ki pa niso majhne. Če bi bile majhne, potem ne bi bilo treba sprejemati zakona in verjetno ne bi bilo toliko rompopoma okrog tega zakona. Pri tem - in ravno za to gre - pa se istočasno višajo trošarine za bencin, zato, da država polni svojo proračunsko luknjo. Mislim, da je letos to že tretjič ali četrtič, navsezadnje niti ni pomembno; v glavnem vsakokrat, ko se na svetovnem trgu poceni nafta, pri nas, namesto da bi imeli cenejšo nafto in seveda bi s tem tudi na gospodarstvo vplivali stimulativno, kajti v tem predlogu zakona je zapisano, da bo to stimulativni sistem obdavčitve s koncesijsko dajatvijo. To je v redu. Izraz je dober, namen je tudi dober; vendar, če bo končni efekt takšen, potem je pa to nekaj drugega. In pri višjih trošarinah za bencin pa ne gre za stimulativen način za gospodarstvo, ampak edini namenin cilj je, da se zapolni proračunska luknja, ki bo tu, seveda, postala s tem zakonom še večja. Po drugi strani se za polnjenje te proračunske luknje predvideva - in to je tudi minister ob predstavitvi proračuna za naslednji dve leti jasno povedal - , povečanje davka na dodano vrednost. To pomeni kar povprek povečanje vseh cen, zato da bomo lahko napolnili državno blagajno. Tu se odpovedujemo temu denarju, ki je bistveno lažje zaslužen, kajti v igralništvu se dnevno obrača denar, je dnevni inkaso, ni potrebno čakati na plačo, na realizacijo pa takrat, ko nam bo kupec plačal robo, tako da bomo mi lahko poravnali vse dajatve. Seveda, čisto tako ni, ker jih moraš plačati v naprej, pa če ti kupec plača ali ne. In pri tem, za igralnice seveda manjše dajatve. Manj milijard. Po drugi strani - in tudi to bode v oči - pa, ko smo imeli v obravnavi zmanjšanje dajatev za knjige, ko gre za majhne zneske, gre za dobro voljo, takrat ni bilo mogoče, ker bi to porušilo sistem DDV-ja in javnih financ. Ko smo imeli zakon o zmanjšanju DDV-ja za humanitarno dejavnost, konkretno pri gasilcih, to ni bilo možno, zato ker bi to porušilo koncept DDV-ja, ker bi to porušilo javne finance. Imeli bi luknje in podobno. Vendar, tokrat vlada sama predlaga zmanjšanje denarja za državni proračun. Se pravi, pri igralnicah je pa nekaj posebnega. Predstavnik vlade je dejal, da bo takšen način zmanjšanja koncesijskih dajatev nekoliko kasneje pozitivno vplival na učinke proračuna. Sam mislim, da je v principu takšno razmišljanje dobro. Vendar, zakaj samo pri igralnicah? Zakaj ne tudi drugje? In seveda, jasno se mi postavlja vprašanje, kakšna je potem ta strategija. Ali je mogoče nekaj skritega, da ravno za igralništvo vsa ta pravila veljajo, za druge pa ne veljajo? In spoštovani! Dovolite mi, da vas spomnim na čas približno pred enim letom, mogoče malce več, ko smo imeli eno drugo vlado in takrat, zaradi sistema davkov in pa seveda oblikovanje cen naftnih derivatov, je prišlo do tega, ker se je cena nafte znižala, so se tudi cene naftnih derivatovznižale. In takrat so vsi v vesoljni Sloveniji, ki so bili iz drugega pola, vpili, kako je Bajukova vlada neumna, da se odpoveduje denarju za izpolnitev državnega proračuna in znižuje ceno nafte, in prepričevali, kako bi bilo dobro za državljane, da bi secene nafte podražile. Tu pa tista vlada ni nič zmanjšala, nobenih dajatev, samo upoštevala je sistem oblikovanja cen. Tu pa ena vlada sama sebi znižuje prispevke za državno blagajno. Nisem prepričan, da je za javne finance res ta rešitev tako dobra. Prav tako sem prepričan tudi, da za lokalne skupnosti ta rešitev ni dobra. Sedaj je ukinitev teh posameznih igralnih avtomatov, ki so danes raztreseni praktično po celi Sloveniji, v vsakem lokalu. Kasneje to ne bo mogoče in bo samo koncentrirano v določenih krajih. In seveda tiste lokalne skupnosti, kjer tega ne bo, bodo pač prikrajšane, kljub vsej pomanjkljivi kontrola, ki vlada na tem področju. Praktično kontrola je problem tako ali tako na vseh segmentih naše družbe, nikjer dobro ne igra, tudi pri igralništvune. Ampak lokalne skupnosti bodo še bolj prizadete. Mislim pa res tiste prave lokalne skupnosti, ki niso neka večja mesta, kjer teh institucij z igralnimi avtomati ne bo. Prav gotovo se bo pa zožil krog tistih, ki so deležni te igralniške pogače. To pomeni manj za lokalne skupnosti, več pa za tiste, ki bodo nekje koncentrirani v večjih centrih. Po vsem tem in glede na to, da vlada gleda to malo stimulativno na daljši rok, pričakujem, da bo vlada tako stimulativno gledala tudi za druge segmente gospodarstva. Verjetno tudi tisti izvozniki, stoodstotni ali pa večinski izvozniki, pričakujejo kakšen stimulativen način obdavčevanja, da bodo lažje preživeli, da bodo lažje konkurenčni na svetovnem trgu, ne samo igralnice. Verjetno - ne vem, tudi v turističnem gospodarstvu pričakujejo, da bodo lahko deležni kakšnega stimulativnega ukrepa na področju davčnih obveznosti. Verjetno tudi tisti mali podjetniki pričakujejo kakšen stimulativen davčni poseg; in verjetno tudi gasilci pričakujejo kakšen stimulativen poseg prinabavi svoje opreme, kajti navsezadnje iti na intervencijo v nek požar, si v nevarnosti za lastno življenje, poleg tega pa moraš dajati vse dajatve. Nekdo, ki dela v igralništvu - ne mislim posameznikov, ampak cel segment tega -, bo pa deležen posebnih stimulativnih ukrepov. Ta, ki pa gre s svojim življenjem v neko intervencijo, pa tega seveda ni deležen. Prav tako tudi pričakujem, da bo vlada tako stimulativna tudi, ko bo treba dati stimulacije za knjige. Prepričan sem, da bi na daljši rok, tudi če bo knjiga bolj pristopna našim državljanom, ker se bomo verjetno iz knjig tudi nekaj naučili, iz tiste vsebine, verjetno se bo to na daljši rok vse vrnilo v državno blagajno. Če to ne bo tako, če bo to veljalo samo za igralništvo, potem ne bom prepričan, da vlada gleda to dolgoročno, pač pa, da je to samo en ukrep, namenjen določenemu lobiju iz enega segmenta gospodarstva, ki državi ne bo prinesel tistega, kar bi lahko, ker po drugi strani bomo morali pa vsi plačevati višjo nafto, višji DDV in vse višje dajatve;samo en del gospodarstva, slovenske družbe, bo pa privilegiran. Zato resnično pričakujem od vlade, in to zelo kmalu, da bo stimulativne ukrepe uvedla tudi za druge segmente gospodarstva. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem smo zaključili razprave poslancev, ki so se pisno prijavili k razpravi. Razprave ostalih poslancev, ki se torej niso pisno prijavili, omejujem na pet minut. In imam dve prijavi za takšno razpravo, najprej gospod Drobnič in potem gospod Terčon. Gospod Drobnič, izvolite, prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Lep pozdrav vsem kolegicam poslankam in poslancem! Dovolite nekaj besed tudi z moje strani. Ko obravnavamo ta zakon, in kako ga obravnavamo, bi se strinjal z izjavo gospoda Kebriča, da so igre na srečo zelo širok pojem, kar za ta zakon velja, ki ga lahko po svoji volji raztegujemo, ne glede na poslovniška določila, ne glede na potrebe proračuna in ne glede na druge okoliščine, ki se tu vpletajo. Igralniška dejavnost je vsekakor povezana s turistično dejavnostjo, vendar ni neka novost. Trditev, da je to dejavnost, ki jo države opredeljujejo kot dopuščujoča dejavnost. To ni tista, ki bi bila motor gospodarskega razvoja z nekim dobrim pozitivnim nabojem. To je nekaj, kar države še dopuščajo. Zato lahko tudi gledamo restriktivnost pri nastajanju igralnic. Če bi bila to dejavnost, ki bi jo vsi široko podpirali, bi pustili svoboden razvoj. Ker pa vemo, kaj se dogaja ob njej in v njej, pa države sprejemajo restriktivno politiko do razvoja igralništva. Namreč, neredko je povezana, neredko s mafijskimi povezavami, s pranjem denarja, prostitucijo in še čem drugim. In zato je toliko bolj potrebno, da je res nadzor nad to dejavnostjo. Torej neumestno glorificiranje igralnic. Podobno sporno se je dogajalo tudi v prejšnjem sistemu z igralnicami. Kot vemo, se je mimo proračuna financirala služba državne varnosti, ki je izvajala protizakonita dejanja pri nas in v tujini. Državni terorizem. Ne razumem, zakaj država ni pristopila na osnovi resne analize, ki bi jo tudi tukaj prikazala, kako je s konkurenčnimi pogoji v sosednjih državah v primerjavi z našimi. In zakaj naenkrat več kot 50-procentno znižanje koncesijskih dajatev. To bo pomenilo zagotovo to, kar so moji kolegi povedali: zmanjšanje proračunskih prihodkov, bo pa tudi zmanjšanje za dejavnost športnih in invalidskih dejavnosti. Glede na to dejanje, ki ga opravila vlada in ga opravlja vladna koalicija, pričakujem, pričakujem podobno ravnanje, na primer, za tekstilno in lesno dejavnost v Sloveniji, ne samo za knjige. Kajti tam je zaposlenih ogromno število ljudi, delovnih mest, resda z zelo nizkimi plačami, ki se ne morejo primerjati z igralniškimi, vendar od tega živi ogromno število ljudi s trdim delom. V zvezi z igralnicami bi si veljalo tudi prebrati knjigo Sanje o rdečem oblaku Sanje Rozman. Zato, da boste doumeli, kaj to je tudi igralništvo in kaj pomeni na osebni ravni. Še dveh stvari bi se, dotaknil dveh točk 2. člena. Minister določa načine, pogoje, vrste iger, obseg prirejanja iger ter druga vprašanja. Minister torej pridobiva vlogo zakonodajalca. Razumem vas, gospodje iz vladajoče koalicije, da želite mimo parlamenta tudi to početi. Ampak to je nedostojno početje. Nadzorni svet, da se je minister vtikal v imenovanje člana za nadzorni svet, zagotovo ni s ciljem, da se to nadzoruje. Gre za politično nadzorovanje izredno pomembne, izredno bogate dejavnosti. In to, kar so že kolegi pred menoj omenili, pripombe sekretariata se niso upoštevale. Samo še, da zaključim misel. Zato sesprašujem, ali je potrebno potem, da sploh imamo sekretariat za zakonodajo oziroma zakaj ga ima vladajoča koalicija. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Terčon. Prosim.
Hvala, gospod predsednik. Predhodni razpravljavci so izrekali kar nekaj pomislekov. Jaz se strinjam, da bi lahko vlada opremila ta predlog zakona z več podatki in z bolj kvalitetno obrazložitvijo in gradivom. Pa vendar bi rad tudi sam podal svoje videnje in odgovor na nekatere pomisleke, kiso bili izrečeni. Vprašanje prehodnega obdobja za igralne avtomate, ko gre za igralne avtomate kot dopolnilno dejavnost gostinski dejavnosti, in ali je to ustavno ali ni ustavno sporno. Ustavno spornost na koncu koncev presoja in razsoja ustavno sodišče. Dokler to ne reče, je težko naprej povedati, ali je ustavno ali ni ustavno sporno. Prehodni rok je po moje, glede na to, da gre za tri igralne avtomate, razumno dolg eno leto. Rad bi pa poudaril, da se strinjam s tem konceptom, ko ukinjamo to vrsto igralnih avtomatov oziroma igralniške dejavnosti. To pa tudi zaradi tega, ker je v igralnih salonih in igralnicah, kjer bo še naprej možna s koncesijo igralniška dejavnost oziroma posebne igre na srečo, krepko preko 95% igralniških gostov tujcev. V teh primerih,ko gre za 3 igralne avtomate, do 3 igralne avtomate, je pa procent domačih gostov bistveno večji. Tudi to je treba imeti pred očmi, ko se je sedaj razlagalo, kaj igralništvo pomeni na osebni ravni. Največji pomisleki pa so bili izraženi prav glede tega, čemu se vlada odpoveduje proračunskim prihodkom. Poglejte, te spremembe zakona so rezultat spoznanja, da igralništvu pojenjuje sapa in da moramo nekaj storiti, če hočemo to našo prednost, ko imamo možnost prirejanja iger na srečo in dobivamo tudi relativnovisoke dohodke iz te dejavnosti, obdržati. Naj povem samo en primer, za katerega so mi podatki dostopni, da največji prireditelj iger na srečo v Sloveniji plača 1% državnega proračuna davkov. Pokažite mi prosim firmo v Sloveniji, ki plača toliko davka! Istočasno se je temu prireditelju zmanjšal obisk v zadnjih štirih letih za 300.000 obiskovalcev letno. To je ta sprememba zakona. Torej ugotovitev, da če bomo tako nadaljevali, bo igralništvo usahnilo. Seveda se potem tudi vprašamo, kaj je s tistimi 10 ali pa 13 milijardami, ki jih prireditelj plača v proračun. Kam gredo? Gredo verjetno tudi v pokrivanje nekih težav v dejavnostih, kjer delavci sicer trdo delajo, vendar jim tržne razmere ne omogočajo, da bi lahko kovali take dohodke. Igralnicam se nič ne daje. Do sedaj se jim je preveč jemalo. Zato je potrebna ta sprememba. In kratkoročno bodo res državni proračun in proračuni lokalnih skupnosti, predvsem v naslednjem letu, imeli manjše prihodke s tega naslova. Vendar jaz nisem zasledil, ko sem se pogovarjal z župani lokalnih skupnosti, da bi tem spremembam nasprotovali, ker se zavedajo, da bodo dolgoročno, prvič, imeli dobiček in drugič, da če tega ne bomo naredili, da bo dolgoročna usahnila ta dejavnost in prihodek državnega in lokalnih proračunov.
Hvala lepa. Gospod Peterle. Je to razprava ali replika? Razprava, prosim. Oprostite, ali je, gospod Kelemina, replika? Potem prosim, da mi daste to možnost, da vem, da je replika.
Hvala lepa za besedo. Namesto vlade je verjetno gospod Terčon razložil določeno strategijo. Upam, da bo tudi vlada svoje povedala. Ampak, gospod Terčon, ali ni v tej državi nobenega potencialnega investitorja, ki bi bil pripravljen v igralništvo vložiti nekaj denarja? Ali ni dejansko nobenega donosa tukaj, na tem področju? Je totalno vse na psu, ali kaj je zdaj dejansko tukaj? Vi pravite, da je resnično treba [[...]]Dobro, jaz ne bom rekel, da v Evropi, ali pa predvsem tukaj, v bližnji okolici so verjetno ti davki na igralništvo nekoliko manjši, v drugih delih. Pri nas so bili razmeroma visoki. Kljub temu me pa zanima, ali nihče v tej državi ni pripravljen, nek tuj investitor ali kdorkoli, vložiti kapital v razvoj igralništva v Sloveniji. Da se mora to zgoditi z zmanjšanjem davkov te države. Tose mi zdi, da je nekaj dejansko hudo narobe, ali ni nobenega pregleda, ali se ne ve, kakšni so donosi. Nekaj mora biti narobe. Je pa tisto zelo pomembno, kar je kolega Petan prej govoril. Tudi druga področja so prav gotovo, če bomo mi na področju podjetništva, obrtništva uredili neke zadeve, ki so danes izredno kritično urejene. Samo malo spremljajte te zadeve prek določenih dokumentov, revij in tako naprej. Pojdite na obrtno zbornico, gospodarsko zbornico. Dajmo še njim neke ugodnosti, da bodo lahko kapital vlagali v prihodnost. Trdno sem prepričan, da bodo učinki še bistveno večji. Znižajmo njim določene obveznosti! Zakaj tega ne naredimo? Ali bo zavarovalništvo zdaj napolnilo 5% ali 10% proračuna? Ne bo, ne bo; če bomo na enem odstotku ostali, kot pravite, bo verjetno uspeh, ali pa, ne vem, povejte, kakšen odstotek bomo potem v naslednjem obdobju, če bo šlo za tako velika vlaganja. Seveda, zdaj se pričakuje, da bo dejansko iz tega zmanjšanja davkov, ko bo pač povečan dobiček ali prihodek oziroma nek dobiček, da bodo amortizacijo lahko obračunavali z višjo stopnjo ali kako, ne vem, po kakšni stopnji obračunavajo, da bodo potem ta kapital investirali v nove objekte in da bodo potem iz tega zmanjšanja davkov odplačevali anuitete. To je zdaj neka filozofija, na kakšen način priti v bistvu do nekih novih objektov, nekih novih potencialnih možnosti razvoja igralništva. To je osnovna filozofija, ampak vseeno sam v ta koncept dvomim. Hvala.
Replika, gospod Terčon.
Ker se je gospod Kelemina ravno dotaknil investicij, bi rekel, da je empirično dokazano ravno pri igralniški dejavnosti, da kjer se investira, se tudi prihodek povečuje; tako mi vsaj trdijo predstavniki igralništva. Zadnji tak lep primer je Kranjska Gora. Ravno zaradi tega tudi predlagajo to, da bi lahko dobili dah za investiranje, ker je to specifična dejavnost, ki v določenem ciklusu dveh, treh, štirih let zahteva nove investicije. Kar se pa tiče tujih investitorjev, gospod Kelemina, je treba vedeti, da so pri nas igralnice, razen igralnih salonov, v večinski državni lasti. 60% delnic je od države, to so vse upravljavske delnice. Država pobere koncesijsko dajatev, plus občine plus humanitarne in športne organizacije, država pobere posebni davek v obliki 18, in država pri investicijah pobere še DDV. Torej, trikrat pobere davek. Zraven tega je še država lastnik, se pravi, ima dobiček posledično. Ne vidim nobenega razloga, da bi morali dati to nekim tujim investitorjem, zato da bi oni pobrali dobiček. Posledično bi to pomenilo manj prihodkov v proračunu, in to bi res ne bila nobena logika.
Hvala. Replika, gospod Petan.
Hvala za besedo. Torej, sicer repliciram gospodu Terčonu, ampak v neki drugi sferi, kot mogoče pričakuje. Strinjam se z njim, ko je dejal, da dokler so investicije, dokler se investira, se dohodek ali dobiček povečuje. To drži, ampak to ne velja samo za igralništvo, to velja za vse segmente gospodarstva. Tisti, ki v gospodarstvu ne sledi svetovnim trendom, ki svoje tehnologije ne prilagaja svetovnim trendom, tisti lahko kar odpiše svetovni trg. To se pravi - zdaj pa se vrnimo na tisto, kar sem sam razpravljal - če bi tudi drugim segmentom gospodarstva dali stimulativno obliko obdavčitve, bi verjetno bili veliko bolj uspešni in dolgoročno bi tudi več dobili v proračun, kar je tudi predstavnik vlade govoril za igralništvo. Torej, sklep iz tega je, kar sem tudi v svoji razpravi nakazal, dajmo tudi v drugih segmentih gospodarstva biti tako stimulativni, ne pa samo v igralništvu. Zakaj smo tako diskriminatorni do ostalega gospodarstva, razen igralništva? Razmislimo, če mogoče sedaj res nismo v eni prelomni fazi, ko smo nakazali in priznali nekaj, da če je davčna politika stimulativna, da lahko dosežemo v končni fazi več za državo, za proračun. Zakaj bi to veljalo samo za igralništvo, zakaj ne velja za vse segmente gospodarstva? To je tisto, o čemer sem jaz govoril, na kar sem želel opozoriti. Strinjam se s kolegi, ki sicer zagovarjajo v tem primeru ta zakon, vendar moramo gledati tudi malce bolj dolgoročno. Če se zopet vrnem h kolegu, ki mu repliciram, gospodu Terčonu, dejal je, zakaj bi ta segment gospodarstva - igralništvo dajali tujcem, če pa lahko sami doma to uredimo in imamo sami dobiček. Jaz se tudi navsezadnje strinjam in v povezavi s tem, kar je tudi v predmetu tega zakona, zaradi novih investicij bomo zmanjšali te dajatve. Ali nam podatek, da je v Sloveniji najmanj tujih investicij ali pa zelo malo, glede na ostale evropske države in kandidatke za Evropsko unijo, ni ravno to signal in ugotovitev, da če bi imeli pravilno davčno politiko, da bi bilo tudi več tujih investicij. Gospodje, dajmo razmisliti tudi o tem in mislim, da je ta diskusija ravno zato zdrava, dobra, dobrodošla, da nam bo mogoče le odprla oči. Ampak spoštovani, to kar velja za segment igralništva, velja tudi za druge segmente gospodarstva. Dajmo to razširiti. Hvala lepa.
Repliko gospodu Petanu ima gospod Kebrič.
Hvala za besedo. Spoštovani kolega Petan! Mi imamo na tapeti, na dnevnem redu predlog zakona o igralništvu. Težko je zdaj vse pomešati z vsem ostalim drugim. Poudarjam to, kdor se je poglobil, ne samo v zakon, pa malo v igralništvo in ga pozna, mora vedeti, da se skozi igralnice, salone, kot jih imenujemo, v glavnem dela na infrastrukturi. Ne more neka igralnica uspevati sama kot taka, če nima infrastrukture, če nima hotelskih zmogljivosti, če nima restavracije, če nima teniških igrišč, če nima bazena, če nima savne, če nima vsega ostalega, kjer se turizem "vzganja". Osnova tega je, kdor je videl kako igralnico tudi v inozemstvu, je osnova vsega, da je lokalna skupnost prva zainteresirana za čim širšo igralniško dejavnost, kajti skozi to se gradijo vsi ostali infrastrukturni objekti, ne samo pločniki, ne samo aleje, tudi asfaltirajo se ceste, da pritegneš tega, in iz hitrih cest, iz avtocest morajo biti dobre ceste speljane, da se čim hitreje pride do igralnice. Imejmo poslanci to pred očmi in potem bomo čim prej rešili ali sprejeli ta zakon z ustreznimi dopolnili. Hvala lepa.
Gospod Petan, replika.
Hvala. Saj bo to zadnja replika, ker mislim, da smo si praktično že vse tisto povedali, kar smo želeli. Želel bi samo dopolniti tisto mojo misel. Jaz v bistvu repliciram spoštovanemu kolegu, ki je govoril pred mano. Ampak zopet moram priznati, da se z njim seveda še kako globoko strinjam. Vendar zakaj smo tako dobrohotni? Naenkrat vse vemo samo pri igralništvu. Infrastruktura je pomembna tudi za gospodarstvo. Nihče ne bo prišel na Roglo, če ne bomo imeli ceste. Ampak ne samo zaradi igralnice. Cesto rabimo tudi zaradi česa drugega. Po drugi strani, seveda lokalna skupnost je zainteresirana za infrastrukturo, ampak po tem zakonu bodo lokalne skupnosti, število lokalnih skupnosti, ki bodo deležne denarja, se bo omejilo. To sem tudi želel opozoriti, ker ne bo več v vseh teh centrih, kjer so sedaj bili ti avtomati, eden, dva, trije, kolikor jih je pač bilo, ker bo to sedaj koncentrirano, bo tudi koncentrirano na tisto število lokalnih skupnosti. To se pravi, lokalne skupnosti bodo dobile manj. In na ta problem smo mi opozarjali že pred pol leta pri spremembi DDV-ja za čisto določene specifične potrebe, recimo pri gasilcih. In tu vam dajem, gospod Kebrič, prav. Ampak dajmo zdaj, ko smo to ugotovili in smo si vsi enotni, da davčna politika, če je prava, pomeni marsikaj drugega, si to zapomnimo. In ko bomo obravnavali katerikoli drugi zakon, da bomo takrat isto razmišljali in potem isto glasovali. Samo to sem želel povedati, pa mislim, da več ni potrebno, ker smo si zdaj praktično vsi enotni. Hvala.
Zdaj gospod Kebrič želi repliko gospodu Petanu. Prosim.
Kratko. Se strinjava, zgleda v vsem. Ampak ne dajte nam dopovedovati, da bo tista gostilna, bom rekel preprosto, ki ima dva, tri avtomate, zganjala neko infrastrukturo, pa nek turizem. Hvala lepa.
Replika. Gospod Čebulj. Oprostite, nisem povedal.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Replika gospodu Kebriču. Poglejte, gospod Kebrič, vi ste omenjali igralništvo, kako je to urejeno v Evropski skupnosti oziroma v evropskih državah. Moram vam povedati, da zelo slabo poznate igralništvo. Glede na to, da s to novelo zakona mi omejujemo lokalnim skupnostim z avtomati, ki so zdaj delovali na področju lokalnih skupnosti. Vodja poslanske skupine je rekel, da glede transparentnosti, glede nadzora samih avtomatov, da se s tem strinjamo. Ampak jaz se v celoti s tem ne strinjam. Poglejte, pred kratkim sem bil na Irskem in naj vam povem, da je v vsakem lokalu, ne samo v gostinskem lokalu, tudi po trgovinah-špecerijah so igralni avtomati. Vsekakor pa vodijo iz same države kompleten nadzor. In od tega ima en del lokalna skupnost, regija in seveda tudi država. Seveda z namenom, da se tudi sredstva obdržijo v lokalnih skupnostih. S tem zakonom pa mi gremo v koncentracijo enega lobija, ki je jasno lažje izvedljiv in pod nadzorom, toda s tem se tudi jemlje določen delež lokalnim skupnostim, kjer so zdaj ti avtomati bili. Tukaj gre za omejitev oziroma določeno kvoto 50 in več avtomatov, ki jih pa v določenih lokalnih skupnostih v tem momentu verjetno bo redko kdo od teh, ki se s to dejavnostjo ukvarja, sposoben imeti. In tukaj ste močno v zmoti. Jaz tudi načeloma nasprotujem, glede na to, da bi tudi ministrstvo za finance in urad za stave lahko šel v smeri zakona, ki ga imajo določene evropske države. Tukaj se lahko potem išče še dodatni dohodek tako za državni proračun kot tudi za lokalne skupnosti in eventualno tudi regije, ki jih bomo tudi še verjetno v kratkem v našem parlamentu oziroma v državi Sloveniji bodo potrebna, da se vzpostavijo. Hvala lepa.
Hvala.
In ta trditev, gospod Kebrič, je napačna.
Hvala lepa. Gospod Peterle ima razpravo, prosim.
Hvala lepa. Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovane poslanke in poslanci. Tudi jaz moram najprej reči nekaj besed k logiki izrednih razmer. Kdor je material prebral, je lahko videl, kdaj je bil zakon sprejet, kdaj je bila strategija sprejeta, kdaj je bila neka posebna dopolnitev k strategiji sprejeta. Ta potem ve, da če so štiri leta padala števila interesentov oziroma obiskovalcev v našihigralnicah in se je nabralo teh odsotnosti za okrog 300 tisoč, potem ve, da ta potreba ni nastala v septembru letošnjega leta. Jaz ne verjamem, da bi ob siceršnji nepreglednosti javnih financ bila ta vlada sposobna ravno na tem področju, ki je očitno zelodonosno, pa priti s čisto preglednostjo. Jaz sem imel danes čast srečati nekatere visoke predstavnike te branže in sem se poučil o motivih oziroma interesih in prognozah in tako naprej. Nimam nič proti temu, da menedžment v igralnicah zastopa nek interes in ga skuša uveljaviti. Me pa silno čudi, da lastnik igralnic ne počne tega oziroma zaostaja, ker če bi lastnik vedel, kaj se je zgodilo, se zavedal možnosti in nevarnosti, bi nas ne silil v logiko izrednih razmer. Torej protestiram proti temu, da se tudi to prodaja kot izredne razmere, ker menim, da tega ne zasluži. Tudi verjetno ni primerno, je lahko taktično, ne vem pa, če se to lahko prodaja kot strategija, da se računa na potencialno sprejetje nekega zakona v Italiji, ki ga še ni - torej ne govoriti,da je že - in potem neke ukrepe tukaj sprejemati. V zvezi s tem bi še rekel, da v dosedanjih predstavitvah in razpravah iz tega jaz nimam nobenih zagotovil, pa tudi nobene preglednosti, kaj se bo dejansko mimo teh tabel, ki so kot neka prognoza prišle v poslanske skupine, kaj se bo resnično dogajalo. Kako pa naj mi kot opozicijski poslanci izvemo, zlasti glede na dejstvo, da se je v tem parlamentu že nekajkrat zgodilo, da je večina preglasovala sklep oziroma predlog sklepa, da bi hiša dobila kaj na vpogled. Recimo, prva taka lepa stvar je bil sanacijski program za TAM, ko je večina izglasovala, da ga ne smemo poslanci videti. Glasovali smo pa za milijarde v TAM. Mene zanima, koliko tega denarja utegne iti mimo naših potreb igralništva v Gorici ali v Portorožu ali še kje v naložbe zunaj države, nekatere so začete, nekatere funkcionirajo, nekatere pa naj bi še bile. Meni je bilo rečeno, da ne, vendar imam seveda pravico in skoraj dolžnost dvomiti, da bi ta zmanjšana koncesija se lahko prelivala tudi nekam, nad čemer pa kot poslanec sploh nimam nobenega vpliva več, čeprav gre to navsezadnje iz - ve se, iz katerega denarja. Drugič. Sam močno nasprotujem isti logiki koncentracije moči, ki jo vladajoča pozicija uveljavlja vse bolj na finančnem, političnem in želi tudi na upravnem področju. Torej to, kar so nekateri poslanski kolegi že omenili, ta udarec po zasebni iniciativi, disperzirani, seveda, očitno potem tudi manj kontrolirani, čeprav so vsi mehanizmi kontrole na razpolago državi, da jih uvede, pa jih očitno ni, torej zakaj je treba ob tem, ko manedžment trdi, da je treba zaradi italijanske spremenjene strategije oziroma novega stanja za mejo nekaj popustiti in vložiti in potem več dobiti, kar je, mimogrede, v nasprotju s tem, kar pravi vlada. Vlada nam je pa sporočila, da je poglavitna osnova za spremembo dopolnjena strategija. Torej, že v samem izhodišču imam dva različna motiva predstavljena, zakaj gremo v to zadevo. In bi svetoval, da s to shizofrenijo končate. Zakaj je treba v isti koš dajati vprašanje igralnih avtomatov, za katere so lastniki plačali koncesijsko dajatev in plačali tudi še stotisoč zraven za nekakšen nadzor, ki pa očitno, kot tu piše, ne funkcionira in je zaradi tega na področju nadzora pogosto izpostavljen nepotrebnim pritiskom [[tazadnji odstavek, bi rekel, se da težko razumeti]] . Jaz sem proti tej logiki koncentracije. Če je pomanjkljiv nadzor, kar ni po zaslugi opozicije, pač pa teh, ki že leta to nadzorujejo, strategirajo, taktizirajo, naj potem država izpelje primeren nadzor, ne pa ukinjati disperzirano možnost dobička, ki se pozna potem na lokalni ravni. To gre skupaj z željo, da se po ustavni poti omeji razvoj lokalne samouprave. Jaz in naša poslanska skupina bomo temu nasprotovali.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? [[Ne želi.]] Potem bi pričakoval od predstavnikov vlade, da odgovorijo na vprašanja, ki so bila v razpravi postavljena. Posebej bi pa kot predsedujoči želel odgovore na stališča našega sekretariata, kjer je bilo izrecno navedeno [[ta stališča imate]] , bilo je nekaj zelo tehtnih ugotovitev, pripomb, na njih pa v svojem uvodnem nastopu, vsaj na večino, niste odgovorili. Pa bi bilo zdaj dobro, da preden zaključimo prvo obravnavo, dobimo celovito informacijo oziroma odgovore na ta vprašanja. Prosim, boste vi, gospod Tolar, ali bo gospod Ivankovič mogoče? Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci! Dovolite, da spregovorim nekaj besed na vse pripombe, ki so bile tu podane. Mogoče je res slabo, da nekateri niste seznanjeni s strategijo razvoja igralništva v Republiki Sloveniji iz leta 1997, čeprav po zakonu o vladi in po pozitivni zakonodaji ima dostop do te strategije vsakdo, ki jo želi videti. Večinoma so vsi ti razlogi, ki so peljali do sprejetja nove zakonodaje, navedeni tam in so ugotovljeni v stroki, v samih igralnicah, v sindikatih, v gospodarski zbornici ter v vseh subjektih, ki kakorkoli odločajo o igralništvu. V zadnjih razpravah je bilo vedno več pripomb na višino koncesijske dajatve, da se ta ne bi smela zniževati zaradi potreb proračuna in tako naprej. Mogoče bi tu začel, pa bi potem še kaj drugega obrazložil. Koncesijska dajatev po svoji naravi je, če jo razumemo v zakonskem smislu, nekaj izven, bi lahko rekel sistemska obdavčitev, ki jo druga zakonodaja, ki jo določa obdavčitev pravnih oseb, ne pozna. Torej, če imamo neko nadpovprečno donosno dejavnost, ki se je ne da z ustreznimi davki, ki v državi obstajajo, obdavčiti, se določi neka koncesijska dajatev, ki neko dejavnost dodatno obdavči glede na njeno donosnost. Tako je tudi v igralništvu. Igralništvo je nadpovprečno donosna dejavnost, ki je z navadnimi davki ni bilo možno ustrezno obdavčiti, zato je država predpisala tu koncesijsko dajatev. Koncesijska dajatev po celem svetu jeodvisna od tega, kaj država z igralništvom želi doseči. Ali želi igralništvo razvijati, ali želi prihodke, ki se s koncesijsko dajatvijo poberejo od tega igralništva, plasirati v socialne, turistične, humanitarne ali kakršnekoli druge programe in s tem nekako balansira razvoj igralništva v svoji državi. Tukaj je bilo tudi govora o Evropski uniji in če je to usklajeno. Jaz moram tu povedati, da bela knjiga o pristopu k Evropski uniji ne zadeva področja igralništva in je tudi v Evropski uniji igralništvo prepuščeno posamezni državi, da ga uredi po svoje. To pa ravno iz razloga, ker se v vseh evropskih državah, pa tudi v svetu, dajatev iz igralništva strogo nadzorovano namenja za določene projekte oziroma za določene dejavnosti. Zaradi tega tudi ni z njihovestrani nikakršnega pritiska, da bi vplivali na ta segment v posamezni državi, kajti s tem bi takoj morali popustiti tudi v svojih državah. Dodatni argument, zakaj pa država Slovenija na področju koncesijskih dajatev s to zakonsko ureditvijo, ki jo predlagamo sedaj, želi nekoliko znižati koncesijske dajatve. V bistvu želi razvoj igralništva spodbuditi. Razlog za to je pa preprost, gospodje. Obisk v slovenskih igralnicah, ki povprečno letno realizirajo preko 300 milijonov nemških mark, temelji 97% na obiskutujih obiskovalcev. V tem primeru ta razvoj dejavnosti igralništva v ničemer ne ruši nekega socialnega razmerja v Sloveniji v smislu, da bi obubožalo prebivalstvo ali pa da bi to škodovalo slovenski ekonomiji. V tem smislu Slovenija lahko razmišlja o igralništvu napredno, lahko razmišlja z odprtimi kartami in lahko z njim balansira preko konsecijske dajatve, ali jo razvija ali je ne razvija. V tem kontekstu je tudi ta predlog dajatev naravnan tako, da bi to dejavnost spodbudil. Ta obdavčitev ni nastala čeznoč ali pa kar na pamet, ampak so glede tega dolgo časa opravljali razne študije. Nazadnje je tudi center za mednarodno konkurenčnost opravil študijo povprečja obiskov v slovenskih igralnicah za nekaj let nazaj, za nekaj let naprej, kaj se dogaja s svetovnimi trendi, in je prišel do analize, da bi dodatne naložbe v igralništvo lahko spodbudile razvoj te dejavnosti in posledično, ob relativno zmanjšani koncesijski dajatvi v dolgoročnem obdobju prinese celo več za državni proračun. V tem obstajajo študije in to je nedvomno dokazano. V ilustracijo k temu, kar sem zdaj povedal, bi povedal samo nekaj podatkov. Igralništvo v Sloveniji se je začelo v Portorožu v 60. letih in je bilo zanemarljivo glede na donosnost proti ostalim gospodarskim panogam. Svoj razmah je doživljalo v 80. letih, ko so se začela odpirati igralnice na Goriškem in ko je v bistvu ta prvi razvojni trend zaznati v Sloveniji. Takrat beležimo v Sloveniji, in ta leta 1985 200 tisoč obiskovalcev v igralnicah. V njegovem največjem razcvetu, leta 1996, pa beležimo 2,5 milijona obiskovalcev. Ali si predstavljate, kakšen skok te dejavnosti je bil uprizorjen z njegovim razvojem? Temu sledijo dajatve iz te dejavnosti, ki recimo v letu 1994 znašajo 5 milijard za državni proračun, v letu 2000 pa 12,4 milijarde državni proračun pobere od igralništva, bodisi skozi koncesijsko dajatev, bodisi skozi davkov od iger na srečo, bodisi skozi davek od dobička. Ko govorimo o znižanju dajatev za igralništvo, bi prosil samo za razumevanje tega. Tukaj ne gre za nikakršno davčno olajšavo, ki bi jo lahko primerjali z olajšavo za druge gospodarske panoge, kajti niti en davek v igralnici se ne zmanjšuje, zmanjšuje se samo koncesijska dajatev, ki je tako ali tako po svoji naravi dodatna dajatev, ki je naložena samo igralništvu. In ta se znižuje. To je potrebno poudariti za razumevanje tega koncepta. Drugo, kar bi mogoče še dodal tukaj, zakaj področje igralnih avtomatov sedaj urejamo s tem zakonom in na tak način. Jaz moram povedati, da obstoječa ureditev v zakonu o igrah na srečo iz leta 1995, ki je bil - roko na srce - sprejet dokaj restriktivno zaradi dogodkov iz let 1990 in tako naprej, ki so bili negativno nastrojeni do igralništva, so pač uvedli neko restrikcijo na tem področju. Igralništvo je bilo z zakonom o prepovedi lastninskega preoblikovanja in naložb in širitev te dejavnosti od leta 1994 nekako zavrto. V tem času zaradi možnosti prirejanja iger na srečo na igralnih avtomatih je ta segment nenavadno narasel in je zavzel neko mesto razvojno, ki bi ga moralo zavzeti igralništvo. Obstoječa ureditev v zakonu o igrah na srečo je takšna, da prireditelj, ki želi opravljati dejavnost igralnih avtomatov izven igralnic, jo lahko opravlja kot dodatno dejavnost v gostinski dejavnosti. Torej, za to ne potrebuje nikakršnega dovoljenja nobenega organa. Enostavno si zamisli, kolikšno število igralnih avtomatov želi, jih namesti v svoj lokal in prijavi to davčnemu organu ter začne opravljati to dejavnost. Če bi želeli kakršnokoli restrikcijo ali nadzorovano rast te dejavnosti nadaljevati skozi zakon, bi morali ta zakon spremeniti. In ta zakon uvaja ravno to. V ničemer ne omejuje te dejavnosti. Mi imamo trenutno v Sloveniji - ne držijo ti podatki, ki se v zadnjem času pojavljajo v anonimkah, ki ste jo prejeli tudi vi, da imamo 1500 avtomatov, pa 2 tisoč, pa ne vem koliko avtomatov izven igralnic - trenutno je v Sloveniji med 800 in 900 igralnimi avtomati, ki so registrirani na področju dodatne gostinske dejavnosti. Sedanja ureditev v zakonu omogoča samo nadzorovano rast te dejavnosti, tako da tem istim prirediteljem, tistim seveda, ki želijo in imajo razvojne potenciale in razvojne želje, da to dejavnost razvijejo celo do maksimalnega števila igralnih avtomatov, to je 4 tisoč. To se pravi, da gre lahko za možnost v zakonu, 4-kratnega povečanja te dejavnosti, seveda skozi nadzorovano, koncesijsko obremenjeno, enako kot je v igralništvu in tako naprej. To so elementi, ki so v tem zakonu dani. Dodal bi samo še to, da je bil zakon, ki je pred vami, tudi primerjan z vso evropsko zakonodajo na področju igralništva in tudi svetovno, in da je zelo napreden zakonov, ki dovoljuje razvoj te dejavnosti, istočasno pa uvaja vse elemente nadzora, ki so kakorkoli v svetu znani na tem segmentu. Bilo je tudi vprašanje, zakaj se ministrstvu za finance prepušča, da s podzakonskimi akti dodatno ureja to področje. Gospodje, enostavno, z nasveti iz vseh igralniško razvitih držav po svetu je to trend, ki je v porastu. Sofisticiran način opravljanja igralniške dejavnosti je v nenehnem razvoju. Poraba prostega časa v igralništvu, zabavi in tako naprej, je v svetu trend, ki je v nenavadnem porastu. Danes imate v svetu nenavaden razvoj igralnih avtomatov, naprav za zabavo in tako naprej, ki so vedno bolj elektronski, vedno bolj dostopni kot so internet, igre prek mobilne telefonije in tako naprej. To so nerazumljive razsežnosti. Tako dejavnost v nadzornem smislu spremljati samo z zakonom, ki je dosti tog in je njegov postopek sprejemanja in tako naprej relativno dolg, je verjetno bistveno bolje, če se prepusti to urejanju z nekimi tudi podzakonskimi akti, ki so relativno hitrejši. Seveda pa ne v smislu, da bi to bilo neustavno ali kakorkoli, zato obstajajo vse institucije v državi, ki to nadzirajo. Podzakonski akti ne morejo iti prek zakona, ne morejo dovoljevati ničesar, kar v zakonu ni, lahko pa podrobneje opredeljujejo določene zadeve in pomagajo v bistvu zakonski izvedbi. Toliko zaenkrat. Hvala lepa.
Gospod Peterle, replika.
Hvala lepa za možnost replike. Od predstavnika vlade sem pričakoval, da bo zdaj vendarle posvetil kaj več z odgovori v smeri mnenja, ki ga je dal sekretariat za zakonodajo, ker so zadeve zelo natančno zapisane, glede hitrega oziroma skrajšanega postopka, glede uveljavljanja javnega interesa,tudi glede spremembe samega koncepta zakona, pa v 5. točki načelnih stališč glede črtanja prehodnih določb samega zakona. To pomeni, bi rekel, in še enkrat ponavljam to kritiko, da se poljubnost nadaljuje, da je vseeno, kaj tukaj govorijo komisije, odbori, poslanci, skratka, nekateri gredo naprej. Meni to diši po antibirokratskem programu. Uradni predstavnik vlade pravi, in tudi materiali govorijo, da je zakon treba dopolniti. Glejte, sam sem bil tudi takrat v politiki, ko se je ta zakon sprejemal. Tudi takrat smo imeli najboljšo stroko, mislim, da isto stroko pred petimi leti kot pet let kasneje, in smo morali verjeti in je bil grd tisti, ki je mislil drugače. Z antibirokratskim programom je enako: do zdaj je ista ekipa gradila birokracijo, zdaj jo bo pa z antibirokratskim programom podirala. To so neresne stvari. Rečeno je bilo, da je treba to narediti, da bi lahko - sem si zapisal citat - omogočili nek nov zalet. Kaj pa, če se to ne zgodi? Bomo šli še nižje, ali pa če, ne vem, ta denar nekam ponikne, v pri nas ne ravno natančnih kontrolah. Potem me je pa ena stvar prav, bi rekel, razburila. Gospod Ivankovič je rekel, da so se ti igralni avtomati, disperzirani po Sloveniji, da se je število, če sem prav slišal, nerazumno razmahnilo. Kaj pa je nerazumno v tržni ekonomiji, gospodje in gospe? Zakaj je pa to nerazumno? Zakaj pa ne bi bilo nerazumno koncentrirati zadeve in ali nosi ta zlata goska jajca samo, če je 50 aparatov skupaj, ali je malo dobička tudi, če je samo nekaj aparatov v neki gostilni, ker seveda lastnik nima toliko denarja, da bi jih 50 nabavil, pa tudi ni take potrebe. Jaz sem absolutno proti tej logiki koncentracije in s tem nekega posebnega obvladovanja. Jaz sem prepričan, da deluje donosnost igralništva tudi na disperziran način in mislim, da je silno neugledno za nas kot državo, ki govori o tržni ekonomiji, da reže nek segment, ki nekomu ni všeč. Jaz mislim, da to ne gre na škodo tegavelikega igralništva, pač pa to ponuja, čeprav jaz sem načeloma proti, neko možnost tudi tem, ki ne bi želeli iti ravno v Gorico ali Portorož. Jaz bi si le želel, da predstavnik vlade odgovori na zelo jasno postavljena stališča sekretariata za zakonodajo.
Hvala lepa. Prosim tudi predstavnika vlade, da odgovori na ta vprašanja.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Na pripombe sekretariata za zakonodajo smo tudi že v odboru za finance precej teh pripomb upoštevali in jih odpravili. Ne gre za to, da ne bi upoštevali teh pripomb. Nekatere načelne pripombe, ki so bile postavljene, smo jih pa še v dodatnih pogovorih in obrazložitvah, ki smo jih predložili v času obravnave na matičnem odboru, dokaj razjasnili. Mislim, da smo maksimalno lahko upoštevali pripombe sekretariata za zakonodajo. Določene zadeve v igralništvu, gospodje, so unificirane in so po svetu znane. Mi ne moremo tu od posameznih izrazov in tako naprej uporabljati neke pojme in uporabljati neko lastno toplo vodo na področju igralništva, če gredo svetovni trendi v to smer. Mi smo naredili pač moderno zakonodajo. Kar zadeva zadnje pripombe gospoda Peterleta, moram povedati naslednje. To, da se koncentrira število igralnih avtomatov v salonih, je ravno to, kar je on vprašal. Točno ta novi zakon omogoča koncentracijo. Omogoča tistim, ki bodo investirali nekaj več denarja v to, tudi neprimerno večji izkupiček s tega naslova, večje dobičke, večjo možnost nadaljnjega razvoja in večjo možnost prosperitete skozi todejavnost. Dejavnost igralnih avtomatov izven igralnic, ki je temeljila na dveh ali treh igralnih avtomatih, je bila praktično z državnega nivoja nemogoča za nadzirati. Ta dejavnost je bila preveč razpršena. Igre na srečo kot take, gospodje, so pa povsod po svetu namenjene samo za polnoletne osebe, strogo je prepovedano udeleževanje mladoletnih oseb, strogo prepovedano je graditi take lokale v bližini šol, vrtcev in drugih objektov, ki jih družba po moralnem ali kakšnem drugem načelu vrednoti na svoj način Zato menimo, da bi skozi tak način regulacije tega področja, skozi koncesijski tip omogočali dodatni razvoj te dejavnosti. Se pravi, ne gre nikakor upoštevati očitka teh prirediteljev, da država želi njihovo dejavnost uničiti. Nasprotno, ta dejavnost se povečuje, kot smo videli, iz obstoječih 800 do 900 avtomatov na možnost 4.000 avtomatov - se pravi, to se povečuje - seveda, z ustreznim nadzorom in s kontrolirano dejavnostjo. Naslednje vprašanje gospoda Peterleta je bilo, kdo je garant, da se bodo te investicije res zgodile in da se bo zgodilo to, da bo prihodek iz tega v proračun na koncu večji. Glejte, skozi vse elemente učinkovitega nadzora, ki so v tem zakonu na novo zapisani, se bo nedvomno proces v teh dejavnostih nadziral po najmodernejši tehnologiji, ki obstaja v svetu. Istočasno pa se bo skozi vpliv v nadzornih svetih lahko spremljal tudi naložbeni potencial teh družb, ki bodo morale ta denar oziroma izkupiček od iger na srečo nalagati v razširitev te dejavnosti; širitev te dejavnosti pa pomeni zopet novo ustvarjeno vrednost in novo koncesijsko dajatev ter njihovo višino za državni proračun. Hvala lepa.
Ugotavljam dve stvari: da je z vidika delovanja državnega zbora na plenarnem delu nedopustno ravnanje predstavnikov vlade, ki se pri izrecni zahtevi poslancev, da odgovorijo na vprašanje, sklicujejo, da so o tem že govorili nekje drugje. Prosim vas, da spoštujete pravila igre in se dostojno obnašate v tem prostoru ter odgovorite izrecno na vsaj dve vprašanji, ki staproceduralno zelo pomembni, in sicer, ali ste oziroma kako je zdaj to urejeno, ko gre za pripombo našega sekretariata, ki vam očita v vašem predlogu zakona, da želite s podzakonskim aktom urejati snovi, ki bi morale biti po 87. členu ustave pridržane z zakonom. Torej, izrecno vprašanje je bilo postavljeno s strani treh poslancev. Na to vprašanje niste odgovorili. Prosim tudi, da odgovorite na vprašanje, kaj je z, kot pravi naš sekretariat, nedopustnim črtanjem prehodnih določb zakona. To dvoje, prosim, je nujno, da poveste, ker je to v okviru splošne razprave pomembno, da bi se lahko potem, ker je napovedan tudi že proceduralni predlog gospoda Baroviča, poslanci lažje odločili o teh stvareh. Kot predsedujoči se ne spuščam v vsebinska vprašanja, govorim zgolj o proceduralnem vidiku te razprave. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Povedal sem že, da smo večino pripomb sekretariata za zakonodajo upoštevali. Konkretno na to vprašanje, ki ste ga postavili, ali smo upoštevali določbo, da se prehodne določbe iz zakona ne črtajo, smo jo upoštevali. V amandmajih, ki jih imate k predlogu tega zakona, so te določbe upoštevane. Kar zadeva vprašanje glede podzakonskih aktov, ki jih predpiše minister za finance, niti en podzakonski akt ni tu predložen, da bi lahko rekli, da ta ni v redu ali pa je neustaven ali kakorkoli. Določeni členi, ki govorijo o izredno zahtevni problematiki, kot je "on line" nadzor ali pa druga področja, ki so urejena in mišljena v teh členih s podzakonskimi akti, so pa tako obsežna, da v zakon enostavno ne sodijo. Moram povedati, da navodila o izvajanju "on line" nadzora že obstajajo v Sloveniji, ker so nekateri prireditelji ta sistem morali imeti; obsegajo 15 do 20 gosto tipkanih strani, ki so natančni računalniški izrazi, kajti gre za nadzor prek računalniškega sistema in tako naprej. Menimo, da če bi tako materijo, z vsemi temi določbami, dajali v zakon, bi to bilo nesorazmerno. Istočasno pa se ta materija izredno hitro spreminja in njeno spremljanje v smislu, da se pomaga prirediteljem, da lahko uporabljajo novo tehnologijo, da lahko uporabljajo nove avtomate, da lahko tudi nadzor sledi temu, se nam zdi bistveno hitreje urejen skozi podzakonske akte. Seveda pa vnaprej predvideti, da bodo ti podzakonski akti v neskladju z zakonom ali pa protiustavni, je pa nemogoče predvideti. Jaz pravim, da ne bodo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod dr. Bernik. So replike. Gospod dr. Bernik, potem dr. Podobnik, Kelemina. Tri replike imamo zdaj. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Gospod direktor za nadzor, gospod Ivankovič, nedvomno je strokovnjak v tej stroki. Nekoliko pa me čudi, da nismo dobili odgovora na vprašanja. Prvič, zakaj je bil pomanjkljiv nadzor doslej. Pravkar ste rekli, da odslej naprej bomo imeli zelo popoln nadzor in podobno. Vendar, ker ste vi bili v tej funkciji, se mi zdi, da bi morali to nam razložiti. Drugič, povedali ste nekaj zanimivih podatkov, ki bi jih nam lahko bili posredovali prej in bi skrajšali to debato. Čudim se, da vlada, ko predlaga takšne zakone, sploh ne pošilja dovolj podatkov, finančnih in drugih, na podlagi katerih bi se lahko odločali. Tako je bilo pri tem predlogu za mejo. Niti poslanci nismo smeli dobiti geografskihkart. Prav tako je bilo pri predlogu pogodbe za krško elektrarno. Finančnih analiz ni bilo, pa je bila dejansko tam ena priloga, ki bi morala to vsebovati. Čudno se mi zdi, zakaj tega nimamo. V vašem slučaju bi želel, da nam to pojasnite, ali je to skrivnost ali ne veste ali karkoli. Poglejte, HIT je menda predložil danes ali včeraj nekaterim poslancem izredno profesionalno izdelano analizo, kaj bo ta zakon zanje pomenil. Kot so vse te stvari, ki so napihnjene, je veliko stvari, ki jim človek ne verjame, ampak kljub temu človek lahko izlušči neko jedro. Tretjič, ali je bila kdaj sploh narejena analiza perspektiv igralništva v Evropi. Konec koncev bi morali dolgoročno gledano predvidevati, kaj se bo zgodilo in kaj se godi, tako da bi se tudi naše igralništvo lahko prilagodilo temu. Mislim, da to, kar zdaj delamo, je razmeroma kratkoročno. Mi je prav žal, da moram to reči. Četrtič, zadnjič na odboru smo se pogovarjali tudi o tem - mi smo namreč vložili tri amandmaje - da naj bi v napisih pri igralnicah bil tudi slovenski jezik. Vi ste rekli, da to ni potrebno. Jaz pa mislim, če je strategija igralništva del strategije turizma, mislim, da tukaj tudi promocija Slovenije ne bi bila slaba. Zdi se mi, da ni nobene usklajenosti med strategijo turizma in strategijo igralništva. Ne vem, kdo to koordinira. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Podobnik.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Jaz bi se rad v repliki oglasil na to vprašanje, ki je vezano na odnos mnenja sekretariata in potem stališča vlade. Gospod podpredsednik! Presenetili ste me, ko ste zelo ostro pozvali predstavnike vlade, naj se dostojno obnašajo. Jaz bi z vso odgovornostjo trdil, da je gospod Ivankovič dostojen predstavnik vlade. Jaz sledim njegovo delo že vrsto let in če bi bili na vseh resorjih tako kvalitetni in strokovni ljudje, kot je gospod Pavo Ivankovič, potem bi državni zbor sprejemal boljše zakone, kot jih sprejema. Rad bi tudi na kratko repliciral gospodu cenjenemu kolegu, dr. Berniku, ko ste odprli vprašanje nadzora in kako to, da bo sedaj ta zakon izboljšal nadzor, ko pa je vendarle gospod Ivankovič že prej opravljal nekatere pomembne funkcije na področju igralništva. Ravno za to gre. Področje igralništva je tisto dinamično področje, ki se stalno razvija. In jaz vem in poznam klimo igralništva izpred osmih, sedmih let, ko je bila zadeva mnogo bolj politično občutljiva. Bile so afere in tako naprej. Vse od takrat naprej, gospod Ivankovič, strokovno sicer raste na tem področju in je resnično strokovna in tudi moralna avtoriteta. Jaz mu zaupam. Če bo on zraven, verjamem v rešitve, ki jih predlaga vlada. Sam tudi nekoliko bolj poznam nekatera vprašanja, ki so vezana na vprašanje nadzora in razvoja. Država mora z zakonskimi rešitvami omogočiti, da se ta zelo občutljiva dejavnost razvija. Mora pa z zakonskimi in drugimi normativi le-to striktno nadzirati in kontrolirati. In o tem vedno govori gospod Ivankovič. In tudi predlagane rešitve gredo v to smer. Jaz sem prepričan, spoštovane kolegice in kolegi, dabomo skupaj ugotovili, in to so izkušnje držav, ki imajo mnogo več, desetletnih in mnogo več izkušenj na področju igralništva, da je to ena od tistih dejavnosti, kjer, žal, v celoti ne igrajo elementi tržne ponudbe, kolega Peterle. Tukaj je pač taka dejavnost, da je država dolžna, da odgovorno vstopi tudi s svojo regulativo. In to ta zakon omogoča. Jaz tudi menim, da ni dolžnost, pa tukaj sicer ne odpiram polemike, ni dolžnost, da mora predstavnik vlade na vsako zapisano mnenje sekretariata na licu mesta odgovoriti. Če to stori, je dobro. Če to stori na delovnem telesu, je še bolje. Če pa to upošteva v predlaganih rešitvah, je pa še toliko bolje. Jaz želim, da bi gospod Ivankovič še naprej uspešno delal delo direktorja urada za nadzor pri igrah na srečo. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Podobnik, jaz nisem govoril o delu gospoda Ivankoviča, ne prej, ne zdaj. Ampak sem govoril o tem, da predstavniki vlade ne odgovarjajo na izrecno postavljena vprašanja in sem to dejstvo štel kot nedostojno. Toliko v pojasnilo. Gospod Kelemina ima besedo. Repliko.
Hvala lepa za besedo. Tudi osebno ne bi želel, da bi kakorkoli izpadlo, da se ne strinjam, ali pa da mogoče menim, da bi gospod Ivankovič bil nestrokoven ali karkoli. Prav gotovo tega nisem nikoli hotel reči in tudi nisem nameraval. Dejstvo pa je, ker ga je pač zdajle gospod Podobnik malo hvalil - osebno seveda ne poznam vsega njegovega dela - dejstvo pa je, kdorkoli je ta predlog zakona pisal, je pomanjkljiv, so določene pomanjkljivosti. Kakor sem že povedal, recimo, strategije nam niso dostavili, številke ustavne odločbe niste navedli, recimo. Vse to si moram sam iskati. Take stvari morate navesti. Poleg tega določene rešitve niso narejene tako, kot bi pričakovali. Ob tem, ko vi zdaj pravite, da ste odgovorili na vsa vprašanja - res je, da smo tiste končne določbe, na kar je sekretariat opozoril, potem z amandmajem pustili in tako naprej. To drži, te stvari ste upoštevali. Marsikatero stvar iz tega pa niste upoštevali. Ne bom rekel, da je to zdaj ne vem kako daleč v nasprotju z ustavo ali pa s kakršnokoli zakonodajo, ampak so stvari, ki niso dorečene, ki jih nismo razčistili, veste, za to gre. Marsikatera stvar ni razčiščena, in se bo zdaj sprejel nek zakon, kjer v bistvu nevemo, kako bo zdržal, tudi glede na pripombe sekretariata, ustavno presojo. Ob tej priložnosti bi - ne vem, če je zdaj sekretariat govoril ali ne - vprašal za mnenje sekretariata, ali meni, da so zdaj s temi predlaganimi amandmaji, predvidenimi, ki bodo tudi sprejeti, vse dileme, ki jih je postavil, s tem rešene. Ne vem, če se je sekretariat oglasil, vendar osebno menim, da ne. Če pa vi trdite drugače, je pa pač vaša stvar. Je pa dejstvo, da vlada seveda ni obvezana niti, da odgovarja na vprašanja poslancev, če noče odgovoriti, noče odgovoriti, tudi ne na reakcije sekretariata. To je dejstvo; vlada lahko to predlaga, vztraja pri svojih odločitvah, vladajoča večina bo pa te zadeve požegnala, kot je običajno. Ampak če se da, bi kljub temu prosil za odgovor na izvajanje gospoda Ivankoviča, če lahko sekretariat poda svoje mnenje. Hvala.
Gospod Drobnič, prosim.
Hvala lepa za besedo. Mislil sem, da se ne bo treba oglasiti, pa vidim, da je treba, ker tudi sam nisem dobil odgovora na svoje vprašanje, ki sicer ni bilo čisto natančno postavljeno, ampak sem zaprosil, da naj vlada pove, kako je s temi obremenitvami v sosednjih državah za to dejavnost. Vi ste sicer splošno odgovorili, da Evropska unija posebej tega ne regulira. Mene ni zanimala regulativa Evropske unije. Mene je zanimalo, kako je pozicionirano naše igralništvo v primerjavi z igralništvom, recimo, v severni Italiji pa v Avstriji. To me je zanimalo. In zakaj, ali je bilo res potrebno več kot 50% spustiti koncesijske dajatve, zato da bi postali konkurenčni. Namreč, indici so, da igralnice vlagajo svojo kumulacijo, in to v druge države. To je pravzaprav tudi tisto, za kar lahko rečemo, da se predstavniki vlade vedejo nedostojno; se ne nanaša na tisto, kar so prej počeli v svojem življenju, ampak to, kar se zahteva oziroma pričakuje od državnega zbora. Če nadaljujem. Omenili ste torej, da je vlada nekaj že spremenila. Zdaj ne vem, kaj je spremenila, ker zakon je v prvem branju. Zdaj lahko rečemo samo to, ali je vlada pripravila amandmaje k temu zakonu, s katerimi popravlja tisto, na kar je sekretariat opozoril. Zato velja zdaj vprašanje sekretariatu, ali glede na tisto, kar je bilo zdaj vloženo, lahko kakšno pripombo zbrišemo iz mnenja sekretariata, da je besedilo tako izboljšano. Po logiki se zadeve morajo odvijati približno v tej smeri. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Podobnik, replika.
Hvala. Bom zelo kratek. Jaz sem prepričan, da bo predstavnik vlade odgovoril na ta vprašanja. In se tudi strinjam z vami, gospod predsednik, da v vašem nastopu niste vrednotili dela gospoda Ivankoviča kot direktorja urada. Jaz sem prej v svoji repliki pozabil povedati mnenje, da je gospod Ivankovič v svojem prvem nastopu izrecnoodgovoril na vprašanje glede podzakonskih aktov. Jaz sem ga slišal, tako je že v prvem nastopu odgovoril na vprašanje, zakaj so se odločili za take rešitve, da lahko minister za finance izdaja podrobnejše predpise o načinih, pogojih, vrsti iger, obsegu prirejanja in tako naprej. Povedal je, če ga na kratko povzamem, da so to pač tudi izkušnje drugih držav na tem področju. Tukaj je potrebno dati širok mandat ministru, da se lahko odziva na zelo aktualna in dinamična dogajanja na področju igralništva. Ta odgovor je gospod Ivankovič dal, potem ga je pa še ponovil. Hvala lepa.
Hvala. Gospa Bitenčeva, prosim.
Gospod podpredsednik, hvala lepa za besedo. S strani sekretariata mislim, da je vendarle treba odpraviti nesporazum, ki se dotika naše prve načelne pripombe, in sicer podzakonskih aktov. Ni spora, da je mnogo vprašanj treba razreševati s podzakonskimi akti iz različnih vprašanj, zlasti praktičnih, pa tudi prilagoditvenih. Vendar, v okviru naše ustave imamo mi določbo, da uprava deluje v okviru ustave in zakonov. To se pravi, da tudi zakoni pravzaprav morajo omogočati tej upravi, da se jih drži. To se pravi, da v pooblastilih za podzakonske akte ne more biti neke vrste blanketnih določb, ampak morajo podzakonski akti izhajati iz kriterijev, ki jih zakon določa. Mi pa zgolj opozarjamo, da imamo v 2. členu, v 3.b členu in v okviru 16. člena, ki vsebuje nov 99. člen, pooblastilo, ki se glasi približno takole: Da lahko minister, pristojen za finance, predpiše določene zadeve tako in tako in o drugih vprašanjih, ki se nanašajo na vodenje te dejavnosti. Mi opozarjamo, da je že veljavni, ki je bil zdaj že dopolnjen zaradi razveljavitve s strani ustavnega sodišča, to se pravi, da je že veljavni pravilnik pravzapravdoživel razveljavitev zaradi dejstva, da so bile njegove določbe premalo jasne, da niso izhajale iz okvirov, ki jih postavlja zakon, in da zaradi tega ni bila zagotovljena ustavna hierarhija pravnih aktov. Razveljavitve so šle na podlagi 2., 120. in 153. člena ustave. Mi zgolj opozarjamo, da tudi predvidene rešitve v celoti ne zagotavljajo legalitetnega načela. Če lahko minister predpisuje podzakonske akte tudi o drugih vprašanjih, mi ne vemo, o katerih, in s tem zakon posredno ne določi vseh obveznosti inpravic, tako kot bi jih v skladu s 87. členom ustave pravzaprav moral, mi opozarjamo to tudi zato, ker se velikokrat dogaja, da ustavno sodišče zaradi neizpolnjenega legalitetnega načela razveljavlja zakon. Kar se tiče nekaterih ostalih pripomb, ki smo jih tudi v okviru načelnih pripomb navedli, so pa pravnosistemske narave. Mi pač menimo, da bi bilo mogoče treba pregledati uporabljene institute, kot je na primer licenca, in ugotoviti, ali je njihova uporaba vendar v skladu s sistemom, kot ta hip v tej državi velja, in ali se pravzaprav na nek način ne bi dalo istega cilja doseči z nekim drugim, z neko drugo ureditvijo, ki bi ne vnašala nejasnosti v pravni sistem licenc. Kar se tiče tudi same izvedbe podeljevanja licenc in položaja komisije in standardov, minimalnih standardov, ki naj bi se pri tem upoštevali, pravzaprav tudi zakon sam nima nobenih določb. To se pravi, mi ne nasprotujemo temu, da bi se urejalo nadalje v podzakonskimi akti, mi ne nasprotujemo temu, da se poostruje ali pa natančneje opredeljuje nadzor. Vendar mora biti to seveda v okviru pogojev, ki jih predpisuje ustava in v okviru ali pa vsaj nekako v osnovnem soglasju s pravnim sistemom, ki ga, seveda, na določenih področjih v državi imamo. Določene pripombe pa, kot je že rekel predstavnik vlade, so bile upoštevane, mi ne moremo zdaj pripomb umikati, to nikdar ne počnemo, naše pripombe so svetovalne narave in jih državni zbor pri svojem odločanju pač ustrezno upošteva, včasih pa tudi ne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Smo v prvi obravnavi. Nihče več. Ker nihče ne želi več - a ja, najprej moramo zaključiti ta del. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem splošno razpravo. In ker je bil napovedan s strani gospoda Baroviča proceduralni predlog - mislim, je bil napovedan - prosim gospoda Baroviča, da ta predlog predstavi.
Hvala lepa za dano besedo, gospod podpredsednik. Možnost postopkovnega predloga mi daje veljavni poslovnik, in sicer razlaga XXX, razlaga 203. člena poslovnika. Na osnovi mnenja sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve državnega zbora Republike Slovenije sem se odločil, da podam državnemu zboru naslednji postopkovni predlog, da se oziroma, da druga obravnava ne preide ta trenutek naprej in da se z drugo in tretjo obravnavo nadaljuje na naslednji ali eni prihodnjih sej po rednem postopku. Takšen postopkovni predlog dajem na glasovanje. Hvala.
Da bo povsem jasno, prosim, da mi ne zamerite tega, ker skušam ponoviti za vami. Torej, poslanec Barovič predlaga da se druga in tretja obravnava predloga zakona opravita po rednem postopku. Je tako? Želi kdo razpravljati v zvezi s tem predlogom? Razprava je namreč možna po poslovniku o tem. [[Ne želi.]] Potem ni razprave. Ker ni razpravljavcev, prehajamo na odločanje o predlogu gospoda Baroviča. Glasujmo, prosim! Od 61 prisotnih poslank in poslancev je za glasovalo 21, proti 40. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da predlog gospoda Baroviča ni sprejet. Prehajam na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerimniso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev. Glasujmo, prosim, o tem predlogu. Glasujmo! Od 62 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, 12 je bilo proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je bil predlog sprejet. Prehajam na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 4.10.2001. To gradivo smo vsi prejeli. Začenjamo kar s prvimi [[...]]Oprostite. Proceduralno? Gospod Terčon.
Gospod predsedujoči! Poslanci smo dobili na mizo nov pregled amandmajev z današnjim datumom. Upam, da so tudi vam, kot predsedujočemu, to dostavili.
Se opravičujem. Meni so dali pregled amandmajev z dne 4.10. Pa bomo takoj preverili, kaj se dogaja. Hvala lepa, gospod Terčon. Sedaj imam tudi jaz to gradivo, na katerega ste me spomnili. Zahvaljujem se za opozorilo. Zdaj pa upam, da lahko začnemo z razpravo o amandmajih in, seveda, tudi odločanjem. Lahko? Dobro. 5. člen. Pri 5. členu imamo en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 5. členu. Glasujmo, prosim! Od 64 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, 13 je bilo proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. To je v bistvu 5.b člen in zato ni potrebno glasovanje o celoti. 7. člen. Tu imamo en amandma. Predlog je, da se člen črta, kot vidite. Kdo želi razpravljati o tem? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Glasujmo, prosim! Od 64 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, 9 je bilo proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da se člen črta, ker je amandma sprejet. Pri 8. členu imamo dva amandmaja. Odpiram razpravo o amandmajih k 8. členu. Kdo želi besedo? Gospod Terčon, prosim.
Hvala, gospod predsedujoči. Torej, sam bom podprl drugi amandma in nasprotoval amandmaju odbora za finance. Amandma je pripravljen tudi na razpravi na samem odboru in takrat smo ugotavljali, da neko vrsto vpliva pri nadzornem svetu vlada vendarle mora ohraniti, glede na to, da je ta družba v večinski državni lasti. Zato smo pripravili tudi amandma, ki sledi tej razpravi na odboru. In pozivam, da tudi vi podprete, torej kolegice poslanke in poslanci, drugi amandma.
Hvala. Še kdo želi besedo? Zaključujem razpravo o amandmajih k 8. členu. Če bo amandma pod zaporedno številko 1 sprejet, potem je amandma pod zaporedno številko 2 brezpredmeten. Proceduralno, gospod dr. Bajuk.
Hvala lepa, gospod predsednik. V imenu poslanske skupine Nove Slovenije, na podlagi našega poslovnika prosim za polurni odmor za posvetovanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ta odmor bi se nekako končal tik pred 18.00 uro. Odrejam 30 minut odmora. Ob 17.51 uri nadaljujemo. Hvala.
Prosim, da vstavite kartice. Čez eno minuto bomo ugotavljali prisotnost. Gospe in gospodje. 17.52. Ugotavljamo prisotnost. Prosim, če lahko pritisnete na tipko "kvorum". Prisotnih je 47 poslank in poslancev, torej smo sklepčni. Kot veste, smo se ustavili pri glasovanju o prvemu amandmaju k 8. členu. Predstavniki NSi so zahtevali polurni odmor. Prosim, gospod Peterle, v imenu poslanske skupine NSi.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Po posvetu sporočam naslednje stališče Nove Slovenije. Naša stranka ni bila in ni a priori proti obravnavanju legitimnih interesov igralniške branže v spremenjenih okoliščinah, vendar tega vprašanja ne more ločevati od vprašanja, kako želi predlagatelj oziroma izvršilna oblast to početi. To, ker smo pač tukaj, v tej hiši zakonodajna oblast, poudarjamo še posebej z oziroma na to, kar je strokovno ugotovil sekretariat za zakonodajo, ki je za te stvari postavljen in katerega nekatere ključne pripombe ustavne oziroma zakonske narave predlagatelj ni pripravljen upoštevati; torej mi smo opozorili z naše strani na te zadeve, postavili nekatera vprašanja, na nekatera dobili odgovore in se zato zahvaljujemo, na nekatere ne in to obžalujemo, predvsem pa ugotavljamo, da tudi potem, ko smo podprli predlog poslanskega kolega Baroviča, da se v drugačnem postopku razreši očitno velike pravne zadrege v zvezi s tem predlogom zakona, torej kot tudi, ko je vladajoča linija preprečila tudi to, smo ugotovili, da nimamo več druge možnosti, kot da naše nasprotovanje nezakonitemu vodenju postopka naprej, lahko nasprotujemo samo tako, da se poslužimo v skladu s poslovnikom obstrukcije. Torej, Nova Slovenija potem pri tem zakonu ne bo več sodelovala.
Hvala lepa. Ni več razprave? Proceduralno? Prosim.
Hvala lepa za besedo. V Socialdemokratski stranki smo na podlagi posveta v poslanski skupini prav tako izoblikovali stališče, da nismo dobili odgovorov na temeljna vprašanja ustavnosti in zakonitosti oziroma skladja tega zakona. Sekretariat je opozoril na tehtne pomisleke. S strani vlade nismo dobili odgovorov in menimo, da so ti pomisleki še naprej odprti in da sprejem takega zakona ne bi bil v ugled državnemu zboru, in pri tem zato tudi ne mislimo sodelovati. Še več, opazili smo tudi nenavaden dogodek danes - to je to, da kljub zelo poglobljeni razpravi na odboru za finance predsednik tega odbora ni podal poročila in sploh ni sodeloval, niti ni pooblastil nikogar, da to stori v njegovem imenu, kar odpira še dodatno vprašanje tudi glede same vsebine, ne samo pravnoformalne veljave tega predloga novele zakona. Zato v socialdemokratski stranki menimo, da ne bi bilo dobro tak zakon podpreti. Še več, menimo, da tudi ne želimo sodelovati pri nadaljnji proceduri, ki vodi v takšno odločitev, zato tudi mi napovedujemo obstrukcijo.
Hvala. Po postopku imamo zdaj pred sabo glasovanje o amandmaju. /Zamenjava vodstva./
Spoštovane poslanke in poslanci, nadaljujemo sejo. Kot je že bilo povedano, imamo najprej prvi amandma k 8. členu. Če bo ta amandma sprejet, bo drugi amandma brezpredmeten. Glasujemo o prvem amandmaju. Prisotnih 47, eden za, proti 43. [[Za je glasoval 1.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju. Prisotnih 47 poslank in poslancev, 47 za, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in s tem člen v celoti spremenjen. Sedaj moramo preiti na 40. člen, glede na to, da je to povezano s 40. členom. Prosim, da pogledamo v materialu, 10. stran pod 2. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Glasujemo o amandmaju pod številko 2. Prosim. Prisotnih 49 poslank in poslancev. 46 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Amandma je bil sprejet. Vračamo se nazaj na stran 3, za novi 9.a člen, en amandma. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Glasujmo, prosim. 48 prisotnih. 46 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Amandma je bil sprejet, 9.a člen je bil sprejet. Glede na uro, se moramo, prosim, proceduralni.
Gospod podpredsednik, glede na uro in glede na to, da smo v hitrem postopku in nam je ostalo še nekaj amandmajev za glasovanje, predlagam, da bi danes to postorili do konca. Torej nadaljujemo, dokler ne končamo.
Predlog dajem na glasovanje. Kdo je za predlog, da dokončamo današnjo sejo? 49 prisotnih. 42 za, proti 4. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 4.]] Predlog je bil sprejet. Sejo nadaljujemo do zaključka te točke. Hvala lepa. V obravnavi imamo novi 12.a člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasujmo, prosim. 51 prisotnih. 49 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 2.]] Amandma je bil sprejet. Prehajamo k 13. členu, en amandma odbora za finance in monetarno politiko. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo, prehajamo na glasovanje. Glasujemo, prosim. Navzočih 50 poslank in poslancev. 48 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 2.]] Amandma je bil sprejet. Glasujemo še o 13. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Navzočih 49. 47 za, proti 2. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 2.]] Člen je v celoti bil sprejet. Prehajamo k novemu 14.a členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasujemo za 14.a člen. Glasujmo, prosim. Navzočih 49 poslank in poslancev, 46 za, proti 2. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je novi 14.a člen sprejet. Prehajamo k 16. členu s petimi amandmaji. Prvega - Barovič Bogdan, drugega poslanske skupine, tretjega - odbor za finance in monetarno politiko, četrtega - Nova Slovenija in petega tudi Nova Slovenija. Želi kdo razpravljati? Prosim, gospod Barovič.
Hvala lepa, predsedujoči. Zgolj zato, ker v pregledu ni obrazložitve, naj povem, da je predlog amandmaja k 16. členu, da naj se črta odstavek 92. člena. Obrazložitev v originalnem amandmaju pa je naslednja. Določilo, da ima lahko koncesionar za igralni salon igralne naprave v najemu samo od proizvajalca, je diskriminatorno in je v nasprotju z ustavo, po mojem mnenju, ker daje na trgu prednost tistim proizvajalcem, ki financirajo nakup igralnih avtomatov. Obrazložitev.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Obveščam vas, da v kolikor bo sprejet ta amandma, sta drugi in tretji amandma brezpredmetna. Glasujmo, prosim! Navzočih 47 poslank in poslancev. 11 za, proti 29. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujmo o drugem amandmaju. Glasujmo, prosim! Žal je navzočnost samo 45. Prosim za koncentracijo. Glasujemo ponovno. Glasujmo, prosim! Navzočih 49 poslank in poslancev, 44 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Na ta način je postal amandma pod številko 3 brezpredmeten. Glasujemo še o četrtem amandmaju. Glasujemo, prosim. Navzočih je 51 poslank in poslancev, 5 za, 46 proti. [[Za je glasovalo 5.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet; na ta način je postal amandma pod številko 5 brezpredmeten, in amandma k 27. členu. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo, prosim. Navzočih je 50 poslank in poslancev, 45 za, 3 proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je bil člen sprejet. V obravnavi imamo amandma k 20. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasujemo, prosim. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za 47, eden proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo, prosim. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za 50, proti eden. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil člen v celoti sprejet. Kot ste opazili, je ta amandma odbora povezan še z nekaterimi drugimi amandmaji k različnim členom. Prehajamo na 22. člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasujemo o amandmaju, prosim. Navzočih je 52 poslank in poslancev, 49 za, eden proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Trenutno gremo na 24. člen, ker se bomo vrnili nazaj. Želi kdo razpravljati o amandmaju k 24. členu? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasujemo, prosim. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za 47, proti eden. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo k 29. členu, ki je tudi povezan. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Glasujemo, prosim. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za 44, proti eden. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Povezan je tudi 30. člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem. Glasujmo, prosim! Navzočih 49 poslank in poslancev. Za 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma k 30. členu sprejet. Povezan je tudi amandma k 31. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasujmo, prosim! Navzočih 52 poslank in poslancev. Za 49, proti 1. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Vračamo se nazaj k 21. členu. Dva amandmaja. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem. Glasujemo o prvem amandmaju k 21. členu. Glasujmo, prosim! Navzočih 50 poslank in poslancev. 47 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o drugem amandmaju. Glasujmo, prosim! Navzočih 49 poslank in poslancev. Za 46, 2 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 21. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Prosim za koncentracijo. V dvorani nas je več. Ponovno glasujmo. Navzočih 48 poslank in poslancev. 46 za, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 21. člen sprejet. Ker smo že prej glasovali o amandmaju, glasujemo samo še o 22. členu v celoti. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Glasujmo, prosim! Navzočih 50 poslank in poslancev. 46 za, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 22. člen sprejet. Enako je s 24. členom. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Glasujemo o 24. členu v celoti. Glasujemo, prosim. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za 48, proti eden. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil 24. člen sprejet. Amandma k 27. členu je brezpredmeten. V obravnavi imamo amandma k 29. členu. Amandma smo že izglasovali, zato glasujemo o členu v celoti. Glasujemo, prosim. Navzočih je 51 poslank in poslancev, 48 za, proti 2. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je bil 29. člen sprejet. Enako 30. člen. Glasujemo, prosim, o 30. členu v celoti. Navzočih je 51 poslank in poslancev, 48 za, proti eden. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil 30. člen v celoti sprejet. Prehajamo na 31. člen. Glasujemo, prosim. Navzočih je 51 poslank in poslancev, 50 za, eden proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil 31. člen sprejet. V obravnavi imamo 34. člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasujemo o amandmaju k 34. členu. Glasujemo, prosim. Navzočih je 50 poslank in poslancev, 12 za, 35 proti. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo k 35. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasujemo, prosim. Navzočih je 52 poslank in poslancev, 48 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet in člen črtan. Se oproščam, nismo glasovali še o 34. členu v celoti. Glasujemo, prosim, o 34. členu v celoti. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za 46, proti 2. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] 34. člen je bil sprejet. Prehajamo k 38. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo, glasujemo o amandmaju k 38. členu. Glasujmo, prosim. Navzočih 51 poslank in poslancev. Za 47, proti 2. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 2.]] Amandma je bil sprejet. Člen ravno tako. Prehajamo k 39. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in glasujemo, prosim. Glasujmo. Navzočih 47 poslank in poslancev. 44 za, proti 1. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Amandma je bil sprejet in člen črtan. Prehajamo k 40. členu, k prvemu amandmaju. Drugi amandma smo že sprejeli, ker je bil povezan. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] En moment, prosim. Prvi amandma je brezpredmeten in zaradi tega o njem ne bomo glasovali. Ker je člen v celoti spremenjen z drugim amandmajem, o členu v celoti ne bomo glasovali. Prehajamo k amandmaju k 43. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasujmo, prosim. Navzočih 51 poslank in poslancev. 46 za, 3 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 3.]] Amandma je bil sprejet. Glasujemo še o 43. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Navzočih 51 poslank in poslancev. 47 za, proti 3. [[Za glasovalo 47.]] [[Proti 3.]] Amandma je bil oziroma člen je bil sprejet. Prehajamo k 47. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasujmo, prosim. Navzočih 50 poslank in poslancev, 49 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Amandma je bil sprejet. Člen tudi. Prehajamo na amandma za novi 47.a člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasujmo, prosim. Navzočih 50 poslank in poslancev, 48 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Amandma je bil sprejet in člen istočasno. Prosim en moment. K 16. členu smo opazili, da nismo glasovali o amandmaju pod številko 5. Prosim. To je amandma poslanske skupine Nova Slovenija. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Glasujmo, prosim! Navzočih 50 poslank in poslancev, 13 za, proti 36. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Člen smo pa že sprejeli. Opravili smo razpravo o vloženih amandmajih. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Prosim. Terčon, proceduralno.
Proceduralno, gospod podpredsednik. Imam samo eno vprašanje. Mi se nismo opredelili tudi do 27. člena, za katerega mislim, da je povezan s 16. členom. Zdaj sprašujem sekretariat, ali se je treba opredeliti ali je brezpredmetno. Glede na nesprejeti 5. amandma.
Gospod podpredsednik, hvala lepa za besedo. Če lahko pojasnim. Amandma je pravzaprav povezan in zaradi nesprejema osnovnega amandmaja je tudi kazenska določba pravzaprav potemtakem brezpredmetna. Tako je bila ugotovitev pravilna. Hvala lepa.
Hvala lepa. Slišali smo pojasnilo. Opravili smo razpravo o vloženih amandmajih. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasujmo, prosim! Navzočih 47 poslank in poslancev. Za 44, proti 1. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da so bili ostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prosim za mir! Prosim za mir! [[Ne želi.]] Glasujmo o naslovu zakona. Glasujmo, prosim! Navzočih 49 poslank in poslancev, 47 za, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k večjemu številu členov, k 5.b, 7., 8., 9.a, 12.a, 13., 14.a, 16., 20., 21., 22., 24., 29., 30., 31., 34., 35., 38., 40., 43., 47. in 47.a členu. Če želijo k tem členom kvalificirani predlagatelji vložiti amandma, prosim, da to storijo. Pred tem pa sprašujem, ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti? [[Ne želi.]] Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, ali je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona? [[Ni.]] Zato prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Prekinjam glasovanje. Obrazložitev glasu, gospod Barovič.
Hvala lepa. Večino razlogov, zakaj smo predlagali spremembo postopka, sem povedal v prvem branju v imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, zato ne bom ponavljal. Ker sem prepričan, da takšno hitenje ne pelje h kvaliteti niti h koristnosti, o čemer se bomo verjetno vsi skupaj prepričali nekoliko kasneje, in ker sem še toliko bolj, bom rekel, ne žalosten, ampak malo razočaran, ker pri 16. členu bi 5. točko, ki je bila predlog poslanske skupine Nove Slovenije, ta zbor lahko vsekakor sprejel; ker če je poleg tujih napisov nekje v neki igralnici, še slovenski, vsekakor ne škodi. Sramota pa je, če jih ne bo, proti čemur ste vi tu glasovali in s tem zgolj izkazali nek odpor do neke poslanske skupine, ampak to je vaš problem. Slovenska nacionalna stranka zato ob tem glasovanju tega zakona ne bo podprla, in tudi zraven povemo, da ne prevzamemo krivd in posledic, ki bodo nastale zaradi hitenja in slabega obravnavanja vsebine zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasujemo o zakonu v celoti. Glasujemo, prosim. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za 46, proti 2. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zakon v celoti sprejet. Imamo še dva dodatna sklepa. Prvi dodatni sklep je vložil odbor za finance in monetarno politiko [[nahaja se na strani 12]] . Želi kdo razpravljati o dodatnem sklepu? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasujemo o prvem dodatnem sklepu. Glasujemo, prosim. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za 42, proti eden. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je prvi dodatni sklep sprejet. Glasujemo še o drugem dodatnem sklepu [[na strani 13]] . Glasujemo še o drugem dodatnem sklepu na strani 13. Razpravljamo, pardon, predlagatelj Davorin Terčon. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in glasujemo o drugem dodatnem sklepu. Glasujmo, prosim. Prosim za majhno pozornost. 45 navzočih. Glasujmo še enkrat. Prosim. Navzočih 48 poslank in poslancev. 41 za, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Drugi dodatni sklep je bil sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in današnjo sejo.