[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 26. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Steinmetz Ádám jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Engedjék meg, hogy a szokásoshoz képest is jelentős csúszásért elnézést kérjek a tisztelt Háztól, külföldi delegáció tartózkodik az épületben, és egy kicsit megcsúszott a programunk. Napirend előtti felszólalások következnek. Elsőként Kocsis-Cake Oliviónak adom meg a szót, a Párbeszéd-frakció tagjának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Először is a Párbeszéd nevében szeretnénk megköszönni mindenkinek a munkáját, aki a járvány elleni védekezésben részt vesz, a kórházakban ápoltaknak mielőbbi jobbulást kívánunk, az elhunytak családtagjainak, barátainak pedig őszinte részvétünket fejezzük ki. A miniszterelnök az utóbbi időben egyre több hajmeresztő kijelentést tesz, ráadásul olyan műsorokban, ahova a kérdéseket Rogán Antal előre el is küldi, vagyis valószínűleg nem a kemény keresztkérdésektől jön zavarba. Volt már itt „mindenkit meggyógyítunk”, meg „egy hétvége alatt beoltjuk az összes embert Magyarországon”, de lesz ennél még súlyosabb is, most ő a bérből és fizetésből élő átlagember. Azért lesz súlyosabb, mert a miniszterelnök egy saját valóságban él, ahol az igazság az, amit ő és a fideszes média kreál. Teljesen mindegy, mik a tények, de ezt a kreált világot egyre kevesebb ember fogja elhinni. [[13.20]] Legutóbb úgy tett, mintha ő lenne a nép fia, mintha a 99 százalékba tartozna, és nem az 1 százalékos kiváltságosok közé. Akkorát lódított, mint ide Lacháza. Azt sikerült mondani, hogy ahogy minden bérből és fizetésből élőt, úgy őt is megviselte a válság, merthogy ő is bérből és fizetésből él. Egyfelől szeretném felhívni a miniszterelnök úr figyelmét, hogy neki illetménye és tiszteletdíja van. Ami a tiszteletdíját illeti, az 2019 tavaszán még bruttó 990 ezer forint volt, idén tavaszra pedig 1 millió 211 ezer forint lett. Vagyis őt semennyire nem viselte meg a válság, sőt. Érdekes, hogy a kormány kedvenc vállalkozóját sem viselte meg a járvány, a külügyminisztert jachtoztató, nyaraltató Szíjj Lászlót sem, aki tisztán 7 milliárd profitra tett szert tavaly. De ő sem bérből, fizetésből él, hanem más béréből és fizetéséből, vagyis adójából. Mészáros Lőrincet meg se említsük, aki szintén nem a válság vesztese. Jellemző, hogy háromszor annyi pénzt adott az Orbán-kormány Mészáros Lőrinc egri szállodájának, mint amennyivel a várost támogatta. Tehát még egyszer: miközben a járvány által sújtott egri önkormányzat és lakosság a kiesett bevételek pótlására összesen 825 millió forintot kapott a költségvetésből, addig Mészáros Lőrinc egri szállodája 2,8 milliárd forintos támogatást kasszírozhatott a költségvetésből. Itt sem a bérből és fizetésből élők, itt sem a 99 százalék járt jól, hanem az 1 százalékos kiváltságosok. A belügyi és rendvédelmi dolgozókat viszont tényleg megviselte a járvány, a válság: 70 százalékuk tervezi a pálya elhagyását. Egy szakszervezet által készített felmérés szerint a háromnegyede érzi úgy, hogy alulfizetett, túlhajszolt, szociális, egzisztenciális problémával küszködik. Tényleg hozzájuk hasonlítja magát a miniszterelnök? A miniszterelnök úrnak sokkal inkább azt a kérdést kellene feltennie: vajon miért a bérből és fizetésből élők, miért a 99 százalék járt rosszul az ő miniszterelnöksége alatt, a Fidesz-kormány alatt, és miért a Fidesz-közeli vállalkozók, miért az 1 százalékos kiváltságosok jártak jól? A válasz az, hogy a kormány elhibázott politikája miatt. A Párbeszéd hiába javasolta, hogy legyen legalább 80 százalékos bérkiegészítés, bértámogatás, legyen kifizetve a 100 százalékos táppénz azoknak, akiknek otthon kell maradni, legyen kompenzáció a vendéglátásban, a turizmusban dolgozó vállalkozóknak, annak a szektornak, amelyet a leginkább sújtott a járványt, legyen meghosszabbítva, megemelve az álláskeresési járadék. Ezek mind nem lettek. Mi lett helyette? Milliárdok Mészáros Lőrinc szállodáinak és milliárdok a vadászati világkiállításra. Hallottuk a szintén bérből és fizetésből élő Fidesz-szóvivőt, hogy az előválasztás egy színjáték. Hát, a Fidesz nemzeti konzultációt tart, az ellenzék pedig előválasztást tart. Majd a választók eldöntik, melyik a színjáték: aze a színjáték, ahol manipulált, állításokat megfogalmazó kérdések vannak, vagy az, ahol érdemi vita van és érdemi választási lehetőség? Egy biztos: az előválasztáson megválasztott miniszterelnök-jelölt, reményeink szerint Karácsony Gergely, a bérből és fizetésből élőket akarja szolgálni, a többséget, a 99 százalékot fogja szolgálni, szemben a kiváltságos 1 százalékkal. Köszönöm a szót. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Orbán Balázs államtitkár urat illeti a szó válaszadásra.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, ön is az oltási tevékenységről és a koronavírus elleni védekezésről beszélt először, én is először hadd beszéljek erről. A 2021. május 31-ei adatok alapján az első védőoltást Magyarországon 5 146 949 ember kapta meg, a másodikat pedig már több mint 3,6 millióan. A magyarok 53 százaléka már megkapta a védőoltást, szemben az uniós átlaggal. Az eddig regisztráltak esetében pedig az oltást kapottak aránya 90 százalék fölött van. Mi azt gondoljuk, hogy a vírus ellen az oltással tudunk védekezni. A magyar oltási kampány sikeres, ezt a nemzetközi szervezetek is elismerik, és arra biztatnánk mindenkit, hogy regisztráljon, és vegye fel minél előbb az oltást, és ne hallgasson az oltásellenes hangokra. A második megjegyzésével kapcsolatban, ha megengedi, szerintem ön egy fogalommal nincs tisztában, egy fogalom alapját nem ismeri. Engedje meg, hogy ezzel kapcsolatban, ha megengedi, felvilágosítsam valamiről. Amiről ön beszélt, az a demokrácia, az a népképviselet, ugyanis a magyar miniszterelnököt a magyar emberek választják meg, a magyar miniszterelnöknek a magyar emberek a főnökei. Ő a magyar embereknek csak egy alkalmazottja. [[Z. Kárpát Dániel: Bárcsak így lenne!]] A magyar miniszterelnököt nem a brüsszeli elit, nem a posztkommunista oligarchák, nem Soros György és társasága választja meg. Lehet, hogy önöknek ez a megoldás sokkal jobban tetszene, de a népszuverenitás és a demokrácia nem erről szól. Többek között a magyar miniszterelnök volt az, aki 30 évvel ezelőtt ezért küzdött, hogy Magyarországon szabad választások legyenek, és soha többet senki ne dönthessen a magyarok helyett arról, hogy ki az, aki őket képviseli, és bizony-bizony, időről időre az ő bizalmukat ki kell érdemelni választásokon. Ebben eddig a baloldal az elmúlt 12 évben nem nagyon jeleskedett. Mi azon leszünk, hogy ez továbbra is így legyen. De szerintem akkor járunk el helyesen, hogyha mindenki a saját háza táján sepreget ezzel kapcsolatban. A másik megjegyzése, ez a 99 százalék, 1 százalék. Azért azt hiszem, hogy nem véletlenül beszélnek sokan arról, hogy a Karácsony Gergely által meghirdetett program inkább 99 százalék Gyurcsány Ferenc- és 1 százalék Karácsony Gergely-program. Ez nem véletlen, ugyanis azt látjuk, és ezt korábban is láttuk, amikor a baloldal válságot kezelt Magyarországon, hogy a baloldal mindig az emberektől veszi el a pénzt, a baloldal mindig a vállalkozásoktól veszi el a pénzt, mindig a kiskeresetűektől, őket sarcolja meg válságban, és az ő terheiket próbálja megemelni. Ez így volt 2008-2009-ben is Gyurcsány Ferenc vezetésével, amikor válságos időszakban megszüntették a 13. havi nyugdíjat, csökkentették a gyes időtartamát, az áfa általános kulcsát megemelték, megadóztatták a családi pótlékot, megemelték a nyugdíjkorhatárt, elvettek egyhavi bért a közszférában dolgozóktól, ingatlanadót akartak bevezetni, és mindamellett az IMF-hitellel eladósították az országot. Lehetne mondani, és ezzel önök sokszor próbálnak takarózni, hogy önök megváltoztak, meg majd most nem úgy lesz, de a helyzet az, hogy az önök által nyilvánosságra hozott javaslatokból is látszik, hogy önök jottányit sem változtak. Továbbra is 99 százalékban Gyurcsány Ferenc posztkommunista oligarchaként határozza meg a baloldal társadalom- és gazdaságpolitikáját. Csak az önök által az elmúlt években tett javaslatokból szemezgetek: a személyi jövedelemadó háromkulcsossá emelése ez mindenhol adóemelést jelent. Persze tudom, persze tudom, mindig úgy kezdődik, hogy csak a leggazdagabbra vonatkozik, aztán érdekes módon az alsó középosztálytól kezdve mindenki magasabb kulccsal adózik. Ez eddig is így volt, és ezután is így lesz, látszik a javaslatokból. Társasági adót szeretnének emelni, benzin- és fűtésadót szeretnének bevezetni, a családtámogatásokat szeretnék megnyirbálni. Mennyire lélektelen dolog koronavírus-járvány kellős közepén ilyen javaslatot nyíltan letenni az asztalra! És miről szól az önök által dicshimnuszként hirdetett alapjövedelem? Az, hogy munka helyett segélyt. Megint segélyezni szeretnék a magyarokat, nem pedig munkát biztosítani nekik. Valóban, mi nem így gondolkodunk. Mi abban gondolkodunk, hogy minden magyar embernek munkát kell biztosítani akkor is, ha éppen járványhelyzet van, akkor is, ha éppen gazdasági nehézségek vannak, és a munkabéreket folyamatosan emelni kell. 2021 márciusában a bruttó átlagkereset 435 ezer forint volt, ez 8,7 százalékkal magasabb, mint egy évvel korábban. Mi ezen az úton indultunk el [[Az elnök csenget.]] a magyarok eddig ezt az utat támogatták, és ezen az úton szeretnénk a továbbiakban is haladni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az LMP tagja. Parancsoljon! [[13.30]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az Európai Tanács múlt heti ülésén klímapolitikai kérdések is szerepeltek, nem véletlenül, hiszen a szélsőséges időjárási viszonyok következményei egyre súlyosabbak. Az Európai Unió vezetői korábban döntöttek arról, hogy 2030-ra 55 százalékos szén-dioxid-csökkentést kell elérni, 2050-re pedig a klímasemlegességet. Ez nagyon fontos, ha nem akarjuk a fiatalabb nemzedék jövőjét kockára tenni, éppen ezért az Európai Tanácsnak mihamarabb meg kell hozni azokat a döntéseket, amelyek biztosítják, hogy ezeket a célokat elérjük. Orbán Viktor az Európai Tanács csúcstalálkozóját követően arról beszélt, hogy a klímaváltozás költségeit a nagy cégeknek kell megfizetniük. Ez nagyon helyes, de egy ország miniszterelnökétől nagyon kevés, ráadásul ki kell mondani, hogy Orbán Viktor szájából ez nem is hihető. Csak emlékezzünk arra, hogy a magyar kormány az elmúlt években Brüsszelben folyamatosan a szigorúbb klímacélok ellen lobbizott, és gyakorlatilag a német autógyárak érdekeit védte a magyar emberek érdekeivel szemben; márpedig az autógyárak nagymértékben felelősek a szén-dioxid kibocsátásáért. A magyar kormány óriási összegekkel támogatja itthon az autóipart és a járműgyártást, ahelyett, hogy megadóztatná őket. Még a járvány időszakában is azt tette, akkor, amikor azokon az embereken kellett volna segíteni, akik elveszítették a munkahelyüket, akik elveszítették a jövedelmüket. A miniszterelnök úrnak abban persze igaza van, hogy a klímaváltozásban jelentős szerepet játszanak a globális nagyvállalatok, ezért nem szabad hagyni, hogy tovább folytassák a környezetszennyező, klímaromboló tevékenységüket, környezetközpontú adóztatással rá kell kényszeríteni őket a tisztább termelésre. Abban viszont nagyot téved Orbán Viktor miniszterelnök úr, hogy ennyivel el lehet intézni a klímaváltozás ügyét. Az adópolitikai eszközök mellett vannak komoly energetikapolitikai és támogatáspolitikai feladatok, mert csak ezek együttes intézkedéseivel lehet valós, érdemi eredményeket elérni. Nem lehet elégszer elmondani, hogy az energiatakarékosságnak, az energiahatékonyság növelésének nincs alternatívája. A világ a megújulóenergia-termelés irányába halad, ezzel szemben mi bebetonozzuk magunkat a rendkívül drága atomenergia használatába. A napenergián kívül más megújulóban a kormány egyáltalán nem gondolkodik, ráadásul a naperőműveket zöldfelületre vagy termőföldre telepíti; mind a kettő rossz megoldás, mert a zöldfelület növelése elengedhetetlen a klímasemlegesség eléréséhez, a termőföld pedig az élelmünket biztosítja. A naperőműveket a háztetőkre és a középületek tetejére kellene telepíteni. Tisztelt Ház! A szén-dioxid csökkentése tekintetében bőven vannak tartalékaink. Magyarországon a kibocsátások 60 százalékát a háztartások és a közlekedés adja. Az LMP már sokszor megtette, és most is arra hívja fel a figyelmet, hogy komplex épületenergetikai programmal jelentősen lehetne csökkenteni a szén-dioxid-kibocsátást, komoly energiamegtakarítást lehetne elérni, illetve növelni lehetne a megújuló energiaforrások használatát. Évi százezer lakás leszigetelése a családoknak érzékelhető és tartós rezsicsökkentést eredményezne, és erre az EU-s helyreállítási terv tudna is forrásokat biztosítani, csak politikai akarat szükséges hozzá. Amennyiben a kormány nem indul el ebbe az irányba, akkor minden propagandabeszéd ellenére nem a klímaromboló nagy cégek, hanem a magyar családok fogják megfizetni a klímaváltozás árát. A közlekedési kibocsátás csökkentése érdekében pedig a közösségi közlekedést kellene fejleszteni. Felszólítjuk a kormányt, hogy riogatás és propaganda helyett cselekedjen a klímaváltozás megfékezéséért. Vizsgáljuk felül itt együtt az Országgyűlésben a múlt évben elfogadott, kiherélt klímatörvényt! Rendezzük benne a szigorúbb klímacélokat! Magyarországnak is vállalnia kell a 40 százalék helyett az 55 százalékot. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ha a választók bizalmat szavaznak 2022-ben az ellenzéknek, akkor biztos, hogy mi ennek a szellemében fogunk cselekedni. Köszönöm a figyelmet.
Válaszadásra Schanda Tamás államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Nagyon szomorú, hogy önök újra és újra politikai kérdést akarnak csinálni egy olyan ügyből, egy olyan témából, amelyik mindannyiunk gyermekeinek és unokáinak a jövőjét befolyásolja. Szerintünk ez súlyos hiba, ez ugyanis egy olyan téma, amiből érdemes nem politikai kérdést csinálni, vagy a választásokat idehozni. Ez egy komoly téma, és az lenne a kérésünk, hogy ne akarjanak ebből jobboldali és baloldali témát csinálni, a klímaváltozás ugyanis mindenkit érint, függetlenül attól, hogy valaki baloldali, mint önök, vagy pedig nemzeti-polgári érzelmű. Tisztelt Képviselő Asszony! Szomorúan tapasztaljuk, hogy nemcsak ezt teszik, hanem miközben zöldügyekről beszélnek, klímakérdésekről beszélnek, semmit nem cselekszenek [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] , sőt, amikor lehetőségük van tenni valamit, akkor is éppen az ellenkező irányba dolgoznak. Jól emlékszünk arra, hogy tavaly az Országgyűlés elfogadta a klímavédelemről szóló törvényt, és elfogadott egy országgyűlési határozatot is. Ez a törvény és ez az országgyűlési határozat kimondja, hogy Magyarország 2050-re klímasemleges ország lesz. Ezt a javaslatot a baloldal nyújtotta be, és ezek után a baloldal nem szavazta meg. A józan nemzeti-polgári oldal volt az, aki elfogadta ezt a törvényt, elfogadta ezt az országgyűlési határozatot, és így hazánk azon kevés európai ország közé tartozik, amelyik saját magára is vállalja, hogy 2050-re klímasemleges országgá válik. Ezt nem sok ország tette meg, tisztelt képviselő asszony, nem sok ország döntött így, nem sok ország vállalta ezt. Mi ezt megtettük önök nélkül, mert nekünk ez akkor is fontos téma, ha önök ebben a kérdésben sem hajlandóak együttműködni velünk. Ahelyett, hogy együttműködnének, ahelyett, hogy a magyar emberek érdekeit vennék figyelembe, folyamatosan politikai kérdést csinálnak ebből, csak azért, hogy önök is részesei lehessenek a Gyurcsány-show-nak. És, tisztelt képviselő asszony, azt is jól látjuk, hogy önöknek van hivatalban lévő emberük. Van hivatalban lévő emberük: Karácsony Gergely, aki szintén gyakran beszél környezetvédelmi kérdésekről, zöldügyekről, és miközben ezt teszi, egészen mást cselekszik. Tisztelt Képviselő Asszony! Ön is jól tudja, hogy környezetvédelemről beszélni egy dolog, de cselekedni egészen más. Karácsony Gergely leszerelteti a fővárosi kukák negyedét, látszatintézkedéseket hoz mindenfajta rovarhotelek telepítésével, és egészen átgondolatlan biciklisávok felfestésével pedig közlekedési dugókat és felesleges kibocsátást okoz. Tisztelt Képviselő Asszony! Ezzel szemben a kormány cselekszik, ezért dolgozta ki, fogadta el és hajtja végre a nemzeti energiastratégiát, a nemzeti energetikai és klímatervet, a tiszta fejlődési stratégia alapjait is elfogadtuk, de kidolgoztuk és folyamatosan végrehajtjuk a koronavírus-járvány ellenére is a klíma- és természetvédelmi akciótervet is. Tisztelt Képviselő Asszony! Ön is pontosan jól tudja, hogy hazánk az európai uniós államok között klímabajnoknak számít, ugyanis már 2018-ra 33 százalékkal csökkentettük a szén-dioxid-kibocsátásunkat 1990-hez képest, és azt követően pedig azt is sikerült megvalósítani, hogy úgy nőtt a GDP, hogy közben egyébként a kibocsátás csökkent. Ez egy olyan teljesítmény, tisztelt képviselő asszony, amit kevés ország tudott Magyarország után megtenni. Engedje meg, tisztelt képviselő asszony, hogy arra is felhívjam a figyelmét, hogy valóban, a magyar kormány álláspontja az, hogy a klímavédelem költségeit nem az emberekkel, hanem a nagy szennyezőkkel, a klímarombolókkal kell megfizettetni. Magyarország ellenzi azt, hogy ezeket a költségeket a magyar embereknek kelljen megfizetni, Magyarország ellene van annak, hogy az Európai Unió, Brüsszel ránk kényszerített megoldásai miatt Magyarországon rezsit kelljen emelni. Az a kérésem, hogy ön se akarja azt, hogy 300 ezer forinttal emelkedjen akár évente minden magyar családnak a rezsiköltsége. Mi ennek ellen fogunk állni, és azért fogunk dolgozni, hogy ezeket a költségeket a nagy klímarombolókkal, a nagy klímaszennyezőkkel fizettessük meg. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Gyurcsány Ferenc következik. [[13.40]]
Látva azt a végtelen érdeklődést, amelyet kormánypárti képviselők a személyem iránt mutatnak, gondoltam, kielégítem önöket 100 százalékban, nem csak 99-ben. [[Derültség az ellenzéki oldalon. Dr. Rétvári Bence: Karácsonyon gúnyolódik!]] Ha ez a vágyuk, akkor érjék be most velem. Bár látom, hogy a kormányfő, aki rádión keresztül üzenget, hogy velem kíván megküzdeni, egyelőre továbbra is gyáván távol tartja magát ezektől a vitákból [[Dömötör Csaba: Ma jönni fog!]] és harmadrendbeli államtitkárait küldi ide [[Dr. Völner Pál: Köszönjük!]] annak érdekében, hogy mögéjük bújva kimaradjon ezekből a küzdelmekből. Valójában nem csodálkozom, mert mindaz, amit kormánynak látunk, az valójában nem kormány. Magyarországon a kormány látszólagos, valójában az ellenzék ellenzékét látjuk itt velünk szemben. Az ellenzék ellenzékét, amely, úgy látom, hogy bár messze van még a választás, jó ideje nem tud mással foglalkozni, mint az ellenzék politikai vezetőivel, az ő hátterükkel és az általuk feltételezett személyi, politikai és egyéb kapcsolatokkal. Mondanék önöknek valamit: mi lenne, ha kormányoznának? Kétségtelenül nehezebb, mint összehordani sületlenségeket, bántó dolgok sokaságát, elemzésnek álcázott hamis vádakat, de önök mégiscsak arra jelentkeztek, hogy kormányoznak. Nem?! Mi több, ha már a népszuverenitásról beszélünk, a nemzetről beszélünk, akkor mi lenne, ha a nemzet legfontosabb dolgait a néppel, a nemzettel megbeszélve, közös döntésekre alapozva próbálnánk meg eldönteni? Vajon közös döntésünke, megbeszéltüke bármikor is, hogy 500 milliárd forintból a Kínai Kommunista Párt szellemi-politikai befolyása alatt lévő egyetemet hozunk Magyarországra? Volte erről vita, hölgyeim és uraim? [[Dr. Rétvári Bence: Volt, a múlt héten!]] Vagy mint egy titkos tanács, egyszer csak bejelentették? Volte arról vita, hogy akarjuk, hogy ellenérték nélkül privatizálják az egyetemeinket? Megbeszéltéke a gyermekeinkkel, a saját gyermekeikkel, a feltörekvő új korosztályokkal? Nem! Mint egy titkos tanács, önök bejelentették. Volte arról bármikor vita, hogy rendben vane, hogy 28 500 forint továbbra is a minimális öregségi nyugdíj, és ehhez igazodik egy sor szociális ellátás? Megbeszéltéke ezt bárkivel? Nem beszélték meg. Megbeszéltéke, hogy akarunk új atomerőművet, vagy nem akarunk? Hogy ennek a terheit majd örökül fogjuk hagyni a következő korosztályokra? Nem beszéltük meg! Egyszer csak hazajön a kormányfő Moszkvából, és azt mondja, hogy lesz újabb atomerőművünk. Megbeszéltüke, hogy akarunke Belgrád és Budapest között új vasútvonalat építeni elképesztő mennyiségű pénzért, kiszolgáltatni Magyarországot Kínának? Nem akar Magyarország sem Kína, sem Oroszország gyarmata lenni! Önök megbeszéltéke ezt velünk? Nem beszélték meg. Önök arról beszélgetnek velünk, vagy akarnak velünk beszélgetni, hogy a „ficsúr” jelző sértie az önök méltóságát vagy a Ház méltóságát. [[Dr. Rétvári Bence: A Jobbikot védi! Hm.]] Hölgyeim és uraim, ez nagyon lent van, ez messze van attól a pátosztól, amit időnként képviselni próbálnának. A nemzet, a haza, az ország, a magyar polgárok nem ezt érdemlik. Önök arról beszélgetnek, hölgyeim és uraim, hogy kinek ki az apja, a nagyapja, a férje, önök, kérem szépen, családfakutatással foglalkoznak. Lehet ezt csinálni, nem probléma de mi lenne, ha a hazával foglalkoznának? Higgyék el, többre mennének vele. Önök azzal foglalkoznak, miközben hatalomban tartottak kilenc évig egy főpolgármestert Budapesten, aki meg sem tudott nyikkanni egyetlen nyelven sem, hogy a jelenlegi főpolgármesternek milyen a nyelvtudása. Hát, jobb, mint a miniszterelnök-helyettesnek, ha jól látom, aki vadászatban kitűnő, egyébként pedig szégyent hoz a nemzetére. Önök arról beszélgetnek, hogy abban a politikai körben, ahol van érdemi politikai konzultáció, ahol nyitott politikai vitában fog eldőlni, hogy mit ajánlunk az országnak, és előválasztással döntjük el, hogy kik lesznek az önök kihívói, nos, önök, kérem szépen, ezzel foglalkoznak. Mondanék valamit: foglalkozzanak a hazával! [[Zaj a kormánypárti oldalon.]] Vagy tudják mit, ha ellenzékben akarnak lenni, abban lesznek. Meg tudom önöknek ígérni, teljesül a kívánságuk. Menjenek el ellenzékbe, oda fognak menni! [[Taps a DK soraiban.]]
Dömötör Csabára hárul a feladat, hogy válaszoljon. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Az a helyzet, hogy kicsit furcsa érzés kerülget minket, mert lehet, hogy meggyőzhetők vagyunk a mondandója egyes részeiről. Mi ugye, azt mondtuk, hogy amit látunk a túloldalon, az 99 százalék Gyurcsány és 1 százalék Karácsony, de az is lehet, hogy úgy van, ahogy ön mondja, hogy 100 százalék Gyurcsány, és még annál is kevesebb Karácsony. Ez is lehet. Az elmúlt napokat elnézve ez egyáltalán nem kizárt. Egy dologban hadd javítsam ki: a miniszterelnök részt vesz a vitákban, a mai napon is részt vesz majd, válaszol a kérdésekre. Akár önt is arra biztatom, hogy tegyen fel kérdéseket, de a legtöbb esetben nincs jelen. Ami a nyelvtudást illeti: nem az a probléma, tisztelt frakcióvezető úr, hogy valaki nem beszél valamilyen nyelvet, hanem az a probléma, ha azt mondja, hogy beszél, aztán lebukik azzal, hogy nem beszél, ami simlisség, ami egy miniszterelnök-jelölt esetében nem fér bele. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Ha nem lenne kormányzás csak az elmúlt hónapok döntéseit hadd mondjam , akkor nem lenne döntés a fiatalok adómentességéről. Önök ezt meg sem kísérelték, eszükbe sem jutott. Akkor nem lenne döntés arról, hogy visszaépítjük a 13. havi nyugdíjat, amit önök elvettek. Akkor nem indult volna „Magyar falu” program. S ami az egyetemeket illeti zárójelben megjegyzem, hogy amikor ön volt a kormányfő, ugyanúgy támogatta a magyar-kínai felsőoktatási együttműködést , de ami az egyetemeket illeti [[Dr. Rétvári Bence: A saját házában fogadta Putyint!]] , akkor nem tudnánk arról beszámolni, hogy oktatásra ez a kormány 735 milliárd forinttal többet költ, mint az ön, az önök kormányai. Ennyi a különbség pluszban, ami azért lényeges különbség. Sok minden történt az elmúlt napokban, tisztelt frakcióvezető úr, többek között az, hogy ön gyakorlatilag politikai küzdelemre hívja ki a miniszterelnököt. S azt kell mondjam, hogy ez így már világos beszéd. Ezt már értjük. Ez nem az a típusú sunnyogás, amit az elmúlt években láttunk, miközben mindenki tudta, hogy a Demokratikus Koalíció a fő szervezőerő a baloldalon, és ön adja az ütemet, ennek ellenére különböző okokból ezt nagyon sokan megpróbálták letagadni. Azzal, hogy ön nyíltan felvállalta ezt a küzdelmet, ez a tagadó hozzáállás okafogyottá vált. Félreértés ne essék, én egyáltalán nem tartom jó fejleménynek azt, hogy 15 évvel az őszödi beszéd után még mindig ön a főember a baloldalon, mert ez azt bizonyítja, hogy semmilyen morális és semmilyen politikai következménye nem volt a hazugságbeszédnek, sem a rendőrattaknak, sem annak, ami utána következett, mert önök meggyengítették az országot mind tartásában, mind gazdaságában, a morális mélyrepülésről nem is beszélve. S eltelt azóta pár év, de egy kicsi, mákszemnyi okunk sincs arra, hogy azt gondoljuk, egy kicsit is másképp viselkednének vagy másképp politizálnának. Ugyanazt a fenyegetést halljuk, hol újságírókat, hol politikusokat fenyegetnek, és ugyanazt a gazdaságpolitikai javaslatcsomagot látjuk. Amikor az ország bajban volt, önök fogtak egy fűnyírót, végigmentek rajta minden területen, elvettek béreket, elvettek nyugdíjat, adókat emeltek, és megkurtították a családtámogatásokat is. Ugyanezt csinálnák, ha megnézzük a mostani javaslataikat. Aki bizonytalan abban, hogy elfogadjae a helyzetértékelésünket, az nézze meg, hogy mit művelt a baloldal, kiegészítve a Jobbikkal, a járvány idején! Támadták az egészségügyi vezetőket akkor, amikor erre van a legkevesebb szükség egy járvány idején. Oltások ellen kampányoltak, miközben az oltások életet mentenek. Ön jegyezte azt a parlamenti határozatot elsőként, az ön neve az első, amelyik nekiment egyes vakcinatípusoknak, és még petíciót is indítottak. Az ön jóváhagyása nélkül egy ilyen nem mehetett volna. Nyitottak volna, amikor zárni kellett, és zárni akartak, amikor már nyitni lehetett. Ez volt az önök hozzájárulása a járvány elleni küzdelemhez. Egy ilyen nehéz helyzetben minden egyes politikai közösségből kijön a valódi énje, és most is ez történt. Egy olyan baloldalt láttunk sokadjára, amelyik bármikor, bármilyen ügyben képes rárontani a saját országára, ha a hatalmi megfontolásaik úgy kívánják. Tisztelt Frakcióvezető Úr! A múlt héten sokan válaszoltak egy egyébként érdekes kérdésre, arra, hogy hol voltak az őszödi beszéd idején, amikor először hallották. [[Dr. Vadai Ágnes: Hát, Őszödön!]] Ön most abban a furcsa és kényes helyzetben van, hogy nem tud hazudni erről, hiszen ön elkövetőként Őszödön volt, és ugyanilyen könnyed gátlástalansággal arról beszélt, hogy hogyan hazudott bele a magyarok szemébe. Na, az nagyon lent volt, és a baj az, hogy azóta sem jöttek fel abból a mélységből, tisztelt Gyurcsány úr. És nagyon úgy néz ki, hogy a következő hónapokban a múlttal kell megint megküzdenünk. [[Arató Gergely: Mert a jövőről fogalmatok sincs!]] Hát, legyen benne biztos, hogy készen állunk erre a küzdelemre. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[13.50]]
Most Harangozó Tamásnak, az MSZP képviselőjének adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Nemcsak a vállalkozásokat, hanem bennünket, munkavállalókat is, akik bérből és fizetésből élünk én is közéjük tartozom , szóval, bennünket is megviselt ez a járvány. A mondat komolyságához illően engedjék meg, hogy egy Bödőcs Tibor-idézettel indítsak: a miniszterelnök ne viccelődjön, én sem lopok! [[Derültség az ellenzéki padsorokban.]] De a helyzet az, tisztelt képviselőtársaim, hogy a mondatok mögötti valóság sokkal szomorúbb ennél, nem olyan, amivel viccelni lehetne. Az a helyzet, hogy ez a mondat megmutatja, mennyire cinikus, hazug és korrupt az a kormányzás, amit Orbán Viktor fémjelez. Ma, akkor mondja ezt a miniszterelnök, amikor éppen 92 ezer ember, ígéretével ellentétben, több mint egy éve nem talál munkahelyet magának! Emlékeznek, ugye, mit ígért a miniszterelnökük? Hogy három hónapon belül itt mindenki munkát fog kapni. Amikor negyedmillió ember van munka nélkül, és abból 128 ezer az önök jóvoltából és akaratából egyetlen fillér ellátást sem kap, semmilyen jövedelmet ebben az országban. Akkor, amikor egyébként, tisztelt képviselőtársaim, maga a miniszterelnök meg a bérből és fizetésből élők között az a nagyon nagy különbség, hogy az előbbi dönthet arról, hogy ki mit kap, az utóbbi meg maximum csak elszenvedheti. Lássuk be, nem láttunk olyan Covid-rendeletet… Olyat, bocsánat, láttunk, hogy az önkormányzatoknak ki kellett venni a részét a védekezésből, ugye? Hallottuk ezt a dumát. Hogy a pártoknak ki kellett venni a részét a védekezésből. Rendben van. A miniszterelnök úrnak, a kormánytagoknak meg a politikusoknak, országgyűlési képviselőknek miért nem kellett kivenni a részét? csak halkan kérdezem meg. Ugyanolyan Covid-rendelet lett volna, mint bármelyik másik, sőt volt ilyen javaslat a Ház előtt, de ezt természetesen elutálták. Miközben 2,5 millió ember bizonyítottan kevesebbet keres, mint a válság előtt, vagy elvesztette a munkáját, vagy csökkent egyébként konkrétan a jövedelme, addig konkrétan Orbán Viktor jövedelme biztosan nőtt, és ezért, azt gondolom, hogy ízléstelen ilyen mondatokat mondania. De azért egy picit személyesebbre is veszem, mert személyesre próbálta venni a miniszterelnök, hogy ő mit érez át, meg mit nem. Mondják már meg nekem, hogy bérből és fizetésből élve, nulla százalék bevallott megtakarítás mellett hogyan tudja az egyik gyerekét svájci magánegyetemen taníttatni 15 millióért, a másikat meg az Egyesült Királyságban 40 millióért! Mert ha a kettőt összeadom, akkor az a matek jön ki, kedves képviselőtársaim, hogy egy átlag bérből és fizetésből élő egész élete alatt egy lakásra vagy egy házra nem tud ennyit hitelként visszatörleszteni! Vagy melyik bérből és fizetésből élő tudja azt megcsinálni, hogy a veje, miután jól meggazdagszik egy uniós pályázaton, és kiderül, hogy szabálytalanság volt, a költségvetéssel fizetteti vissza azt a pénzt, hogy elkerüljék a felelősségre vonást? Melyik bérből és fizetésből élő ember tudja ezt megcsinálni ebben az országban? Vagy honvédségi gépnek hazudott repülőként vásároltat két magángépet, ilyen business jetet meg két utasszállítót, és felváltva röpköd vele. Melyik bérből és fizetésből élő ember tudja ezt Magyarországon megcsinálni, tisztelt képviselőtársaim? Vagy éppen 21 milliárdért átépíttetni magának a Karmelita kolostort, hogy lenézhessen, letekinthessen a sok bérből és fizetésből élő barátjára a Dunán túl is? Végül kérdezném, hogy melyik bérből és fizetésből élő ember tudja a gázszerelő barátjából néhány éven belül az ország leggazdagabb emberét csinálni úgy, hogy még mindig szabadlábon van. Ezek teszik világossá, tisztelt képviselőtársaim, mennyire cinikus volt az a miniszterelnök, akinek lett volna lehetősége tenni ezekért az emberekért. De nem adott százszázalékos táppénzt, nem adott munkanélküli-ellátásra, nem növelte meg, nem adott nekik több pénzt, nem biztosított ingyenes tesztet, és nem biztosította egyébként a kontaktkutatást vagy a 80 százalékos bértámogatást. Ezt csak azért mondom, mert, tisztelt képviselőtársaim, Ausztria meg köztünk az a különbség, hogy itt háromszor annyi ember halt meg, ott 11 ezer, itt meg 30 ezer, és ebben igenis az előbb meg nem hozott döntések vastagon benne vannak. Tisztelt Képviselőtársaim! Az a helyzet, hogy a miniszterelnöknek minden lehetősége meg lett volna, hogy meghozza ezeket a döntéseket. A bérből és fizetésből élők és a magyar vállalkozások pedig elszenvedték az ő döntéseit és a koronavírus-járványt is, mást ők nem tehettek. Jövőre ezt a tobzódást meg kell szüntetni. Én azt szeretném, hogyha Karácsony Gergelyben bíznának, és a jóvátétel politikájával a 99 százaléknak [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] visszaadhatnák azt, amit most elvettek tőlük. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Láttuk önöket válságkezelés közben, és sokaknak a rémálmában jön elő, hogy mi volt az az időszak. Önök azt mondták, hogy növelni kell az embereknek a jövedelmét. Tisztelt Képviselő Úr! Önök pontosan a válságkezelésre hivatkozva, IMF- és brüsszeli receptet elfogadva vették el a magyar nyugdíjasoktól a 13. havi nyugdíjat. Mi pedig pont ennek az ellenkezőjét tesszük akkor, amikor a válság idején visszaépítjük a 13. havi nyugdíjat. Ez már az első heti összeggel megkezdődött, és a következő évben pedig a második heti összegnek a bevezetésével fog folytatódni. És ugyanúgy teszünk minden más téren is. Önök elvették az orvosoktól, az ápolóktól, a rendőröktől és minden közalkalmazottól, a pedagógusoktól a 13. havi fizetésüket, egyhavi fizetést elvettek önök a válság idején. Mi a tavalyi esztendőben döntöttünk arról, hogy megemeljük az orvosok fizetését közel a duplájára, döntöttünk arról, hogy tovább folytatjuk az ápolók 72 százalékos fizetésemelését, a tavalyi évben a szociális dolgozóknál szintén egy 14 százalékos emelést hajtottunk végre, és megtörtént a pedagógusok 10 százalékos, az iskolaigazgatóknak pedig akár az 50 százalékos fizetésemelése is, tisztelt képviselő úr. Ez a különbség ez és az önök időszaka között, amikor mindenkinek kevesebb lett, amikor mindenkitől elvettek, dolgozóktól, nyugdíjasoktól, cégektől, mindenkitől elvettek. Mi igyekeztünk mindenkinek valamivel többet adni, vagy hitelmoratóriummal kisegíteni a cégeket és a vállalkozásokat és a magánszemélyeket is. Önök miért nem szavazták meg a hitelmoratóriumnak a továbbvitelét itt a parlamentben? Egészen egyszerű feladat lett volna, csak egyetlenegy gombnyomásba kerül, de az egész baloldal mégsem tette meg, pedig ez tényleg egy egyszerű segítségnyújtás lett volna a részükről. De mik vannak azokban a törvényjavaslatokban, amiket önök benyújtanak, azokban a módosító javaslatokban, tisztelt képviselő úr? Mégis kinek segítenek önök azzal, hogy a magyar cégeknek a társasági adóját 10-ről 19 százalékra emelnék? 10-ről 19-re! Nem 99 százalékkal, hanem több mint a duplájára emelnék a magyar cégek adóját. Úgy gondolják, hogy ez bármilyen magyar céget is nemzetközi téren versenyképessé tesz? Pedig az ön által említett Karácsony Gergelynek ez volt a javaslata. Vagy amikor önök baloldalról olyan módosító javaslatot nyújtottak be, még az idei évi költségvetéshez, amely az áfabevételeket növelte volna. Mivel az áfát növelni nem tudják, ezért minden bizonnyal a kedvezményes áfakulcsoknak, a gyógyszerek, a sertéshús, a baromfi, a tej, a tojás kedvezményes kulcsainak a megemelésével, azoknak az eltörlésével érték volna el ezt. Vagy olyan javaslatot nyújtottak be, amely következtében csökkent volna a költségvetési kerete a családi pótléknak, az anyasági támogatásnak, a gyermekgondozást segítő ellátásnak, a gyermeknevelési támogatásnak, az életkezdési támogatásnak vagy a gyermekvédelmi támogatásoknak. Azért, hogy egy önök által fontosnak tartott, munka nélküli alapjövedelmet vezessenek be, ezért mindezeket a támogatásokat elvonták volna az emberektől. Az önök különadó-javaslata, amely a végén minden magyar embernél lecsapódott volna, az összességében 565 milliárd forintot tett volna ki, ha az önök javaslata elfogadásra került volna az idei költségvetésnél. Belegondolni is rossz, tisztelt képviselő úr! Mi lett volna akkor a magyar emberekkel, akik valóban sokan nehéz helyzetbe kerültek, mint a világ minden táján, a koronavírus-járvány miatti válsághelyzetben? Mi lett volna akkor, hogyha 565 milliárd forinttal kevesebb maradt volna náluk, és önök, ahogy említettem is, még a hitelmoratóriumot sem voltak hajlandók támogatni, tisztelt képviselő úr. De arra is emlékezhetünk, hogy önök nem CSOK-ot meg lakásépítési támogatásokat nyújtottak az embereknek, hanem ezeket eltörölték, és a devizahitelezésbe kergették az embereket [[Z. Kárpát Dániel felnevet.]] , utána ezt a kérdést pedig, azt gondolták az utolsó éveikben, hogy oldja meg majd az utánuk jövő kabinet, tisztelt képviselő úr. És még lehetne sorolni, hogy milyen elbocsátásokat hajtottak végre, a pedagógusoknál például 15 ezer pedagógust bocsátottak el. Velük miért nem törődtek akkor, amikor nehezebb idők voltak Magyarországon? Persze ezt azért tették meg, mert szintén a liberálisok és a külföldi elemzők javaslatára vidéken több mint háromszáz helyen beszüntették az oktatást, bezárták a kisiskolák telephelyeit, tisztelt képviselő úr. Azokra a gyerekekre miért nem gondoltak, akiktől megvonták így a helyben tanulás lehetőségét? Ha megnézi a jövő évi költségvetés tervezetét, azt láthatja, hogy annak ellenére, hogy az egész világban gazdasági nehézségek vannak, minden humán területre több pénz jut. Az egészségügyre 768 milliárddal több. Ez azt jelenti, hogy 2010 óta 141 százalékkal növeltük az egészségügyi kiadásokat, ez körülbelül a két és félszeresére emelt egészségügyi forrásokat jelent. [[14.00]] A köznevelésre 101 milliárd forinttal jut több, ez azt jelenti, hogy 2010 óta 71 százalékkal növeltük az oktatásra fordított kiadásokat. És a szociális ellátásra is 57 milliárd forinttal több jut, ez összesen 158 százalékos [[Az elnök csenget.]] növekedés 2010 óta. Ez azt jelenti, hogy a rászorulóknak több mint két és félszer annyi jut, mint az önök idejében, akik cserben hagyták őket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője. Megadom a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Végighallgattam az államtitkárok termelési jelentéseit, néha csehszlovák indoklásait az előttünk fekvő költségvetésitörvény-javaslatról. A két háború közötti időszak kimaradt, de azért folyamatos múltba révedő magyarázkodás jellemezte a kormány államtitkárait. Ez rendre a gyenge emberek sajátja, hiszen az erős emberek szembesülnek a jelennel, és tervezik a jövőt [[Moraj és közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] önök viszont olyan történelmi korszakokra próbálnak visszautalni [[Dr. Rétvári Bence: Huú! Még! Még! Még!]] , amelyeket azért szerencsére már magunk mögött hagytunk. Szeretném elmondani önöknek, hogy az előttünk fekvő költségvetési javaslat a magyar jövőt zabálja fel [[Németh Szilárd István közbeszól.]] a magyar jövőt zabálja fel annak érdekében, hogy egyes kegyencek jól járjanak gondoljunk csak a bérlakás-privatizációs tolvajtörvényre, amely által a magát jobboldalinak és nemzetinek hazudó kormányzat mintegy 900 milliárd forintnyi nemzeti vagyont igyekezett kijátszani a közösből! [[Dr. Rétvári Bence: A rászorulóknak!]] Ezek után, miután ellenzéki pártok, civilek, érintettek együtt artikulálták a hangjukat végre! , önök visszarettentek ettől a tolvaj javaslattól, már csak a budai Várért kell megküzdenünk; azért is meg fogunk küzdeni, hogy az önök kegyencei, akik furcsa körülmények között szereztek bérleti jogot, ne kapjanak most fillérekért örökre tulajdonjogot olyan kikötés nélkül, hogy akár másnap dobra verhessék az érintett nemzetivagyon-elemet. Szeretném elmondani önöknek, hogy Európa legkegyetlenebb költségvetését tették le az asztalra, és minden egyes kihagyott fontos javaslat egy-egy kihagyott társadalmi csoportot jelent. Ily módon keveredik az önök költségvetésében az állampárti padláslesöprés a neoliberális kegyetlenséggel. [[Közbeszólások és derültség a kormánypártok soraiban.]] Láthatjuk, ha neoliberális kegyetlenségről beszélünk, egész Európa legszűkmarkúbb munkanélküliségi ellátási rendszere Magyarországon van [[Közbeszólások a Jobbik soraiból, köztük: Így van!]] , és önök egy járványhelyzet közepén sem voltak hajlandóak a megalázóan rövid, három hónapos és nagyon alacsony összegű juttatáson emelni, tisztességes, élhető szintre emelni azt. Azt is látjuk, hogy tudatosan erodálnak és inflálnak bizonyos családtámogatási intézkedéseket, a családi pótlék majdnem az értékének a felét elvesztette 2010 óta. Mi a megduplázását javasoljuk családi kártyán, amellyel csak alapvető élelmiszert és gyermeknevelési cikket lehet vásárolni. Gyermekvédelmi szempontból kiemelt javaslat mindez, amit önök úgyszintén nem támogatnak. Nem üzentek semmit azon magyar fiataloknak, akiknek esélyük sincs az önök által kialakított, megalázóan alacsony bérszínvonalú klíma mellett öröklakáshoz jutni. Nincsen bérlakásprogram [[Dr. Rétvári Bence: Az adómentesség semmi?!]] önök kifelejtették ebből a költségvetésből. [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] Persze, a saját kegyenceiknek kedveznek. Miniszteri fizetéssel zsebre lehet tenni 10 millió forintos támogatást, államtitkár úr. Átlagos élethelyzetben, albérletben jó esetben kedvezményes hitel, ha a közvetítő bank úgy dönt. Ez az önök kegyetlen neoliberális Magyarországa, ahol a körhöz közel állók megkapják a támogatást, a magyar fiatalok, a magyar jövő több társadalmi csoport tekintetében pedig kimarad a tervezésből. [[Szilágyi György: Szégyen!]] Benyújtottuk a költségvetéshez a mentők támogatásának felemelését célzó javaslatot önök tudtommal eddig nem támogatták. Mentőszolgálat 52 milliárd forintos költségvetési támogatás, vadászati világkiállítás 70 milliárd fölött. Ez az önök Magyarországa, a kegyencek hóbortjainak való kedvezés mindenáron és a rögvalóság megtagadása. A magyar mentőszolgálat támogatását sem támogatták eddig, de még lesz rá lehetőségük. A kórháziadósság-rendezés tekintetében ugyanígy benyújtottunk javaslatot, itt sem tudunk az önök elfogadásáról, de azt látjuk, hogy nagyon-nagyon aktívak, ha azzal kell foglalkozni, hogy különböző kínai és orosz megahitelekkel eladósítsák Magyarországot olyan ügyekben, amelyeket elfelejtettek behozni ide a parlamentbe. A kínai egyetem tekintetében 500 milliárdos őrületes, bődületes megahitelt vesznek fel, a Budapest-Belgrád vasútvonal, a kétezer év alatt sem megtérülő beruházás tekintetében csak a magyar önrész, az idei és a jövő évre tervezett magyar önrész egy teljes országos bérlakásprogram kimunkálását tenné lehetővé. Ezek választások, kormánypárti képviselőtársaim, önök pedig választottak; nem a magyar jövőt, nem a magyar fiatalokat, hanem a távol-keleti megahitelekre alapuló, kétséges megtérülésű beruházásokat. Ez tehát az önök nemzetinek hazudott világa, amit leöntenek szirupként egy olyan iparszerűen működő hazugsággyárral, amely manipulálni igyekszik a magyar közvéleményt, de sorra veszíti el, nem túlzás, százával a sajtópereket, miközben a költségvetési tervükből a magyar fiatalok, a magyar családok kimaradtak. A magyar társadalom és a magyar munkavállalók több mint 40 százaléka jelezte azt, hogy az elmúlt egy évben csökkent a bevétele nem növekedett, ahogy önök hazudják a statisztikában. Hát, amikor az államtitkár úr a 435 ezer forintos magyar átlagbérrel el akarna menni kampányolni Szabolcs-Szatmár-Beregbe… Ne is folytassuk a mondatot! Az emberek bevétele érezhető módon csökkent, önök ugyanakkor, kijelenthető, hogy a kieső munkabérek pótlásán még csak el sem gondolkodtak, még egy társadalmi csoportot [[Az elnök csenget.]] kihagyva a tervezésből, felélve a magyar jövőt. Mi viszont mindent meg fogunk tenni, hogy ez az ország egységes legyen, és mindenki képviselethez jusson benne, nem fogunk ebből engedni. [[Dr. Völner Pál: A DK is! Dr. Rétvári Bence: Gyurcsány Ferenc!]] Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik és a DK soraiban.]]
Ismét Dömötör Csaba államtitkár urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Felötlött bennünk a kérdés, hogy egyáltalán olvastae a tervezetet [[Z. Kárpát Dániel felnevet.]] mert annyi valótlanság hangzott el. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Először is érdemes egy pár szót arról ejteni, hogy milyen körülmények között tárgyaljuk a jövő évi költségvetést. A harmadik hullám már lecsengőben van, így minden reményünk megvan arra, hogy elérjük a korábbi gazdasági szinteket, sőt meg is haladjuk azokat. [[Balczó Zoltán közbeszól.]] Minden korábbi várakozást megcáfolva 2 százalékos negyedéves gazdasági növekedési adatokról számoltak be az elmúlt napokban, ez azt jelenti, hogy az éves növekedés ennél is nagyobb lehet, illetve a jövő évi növekedés mind a Valutaalap, mind az Európai Bizottság szerint 5 százalékos, illetve annál is több lehet. Önmagában az nem túl meglepő, hogy másképp tekintünk a jövő évi költségvetésre, de ön nagyvonalúan elhallgatta azt a tényt, hogy ez a tervezet rengeteg pénzügyi erőforrást szentel a gazdasági újraindításnak. Hogyha a nagyságrendeket szeretném kiemelni [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] , akkor azt tudom önnek mondani, hogy 7300 milliárdos összegről van szó, ami a nemzeti termék, a GDP 13 százaléka nos, erre mondják önök azt, hogy ez semmi. Hogy ne csak makroszámokról beszéljek, hanem konkrétumokról is, ebben a költségvetési tervezetben minden olyan intézkedés szerepel, amelyről az elmúlt hónapokban a kormány döntött: további munkaadóiadó-csökkentés, ön erről nem beszélt; a 13. havi nyugdíj visszaépítése; „Magyar falu” program, sajnálom, hogy nem támogatják; lakásáfa-csökkentés, ha már otthonteremtési programról van szó; lakásfelújítási támogatás, erről sem beszélt, sajnálom, hogy nem támogatják, és sok minden más. Na most, jól idézem fel, hogy ön azt mondta, hogy a fiatalokra nem is gondolt a kormány, amikor a költségvetést tervezte? Szeretném önnek jelezni valószínűleg nagyon jól tudja , hogy a jövő évtől kezdődően a 25 év alatti fiatalok adómentességet kapnak; tehát nem arról van szó, hogy kevesebb adót kell befizetni, hanem hogy nem kell jövedelemadót fizetniük, szemben azokkal, akikkel önök összeálltak, akik kétkulcsos jövedelemadót akarnak. Én is megpróbálnám ezt letagadni. Hogyha az egészségügyet nézzük, az idei évhez képest 770 milliárddal költhetünk majd többet, 2010-hez képest 1700 milliárdos a különbség pluszban. A családok támogatására a GDP 5 százalékát költhetjük, ami az egyik legmagasabb arány az egész Európai Unióban. Oktatásra 735 milliárddal költünk majd többet 2010-hez képest. Tisztelt Képviselő Úr! Az szép és jó, hogy a Jobbik javaslatokat fogalmaz meg a költségvetéssel kapcsolatban, de a helyzet az, hogy senki nem gondol már úgy önökre, mint akik képesek önálló döntéseket hozni [[Derültség a Jobbik soraiban.]] mert betagozódtak a baloldalba, annak minden következményével. Hogyha tényleg érdekelné önöket a magyarok megélhetése, akkor ezt nem tették volna, mert azokkal álltak össze [[Z. Kárpát Dániel: A Republikont olvasd már el! Az Indexen is megjelent, azt csak olvasod!]] akik itt, ebben a Házban, ha szavazni kellett az ilyen napokon, akkor a legkeményebb sanyargató csomagot nyomták le az ország torkán. Volt olyan nap, tisztelt képviselő úr, amikor pár szavazásos kézmozdulattal eltöröltek egyhavi bért itt, ebben a Házban; befagyasztották és megadóztatták a családi pótlékot tehát nem növelték, hanem befagyasztották és megadóztatták , és megemelték az áfát, mindezt egyetlen nap leforgása alatt. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: 1860-ban mi volt, azt mondd el!]] Önök hozzájuk csatlakoztak. És azt is értem, hogy önöknek lennének javaslataik, de ez nem számít, mert akikkel összeálltak, nekik vannak javaslataik, amelyek ezt felülírják: magasabb társasági adót akarnak, az önök új miniszterelnök-jelöltje, aki végül lesz [[Balczó Zoltán Jakab Péterre mutatva: Itt van a miniszterelnök-jelöltünk!]] , 19 százalékos társaságiadó-kulcsot akar; a családtámogatásokat le akarják választani a munkavégzésről és erről már beszéltünk magasabb jövedelemadó-kulcsokat akarnak. Most látjuk a közös plakátjaikat a baloldali jelöltekkel. Most a közös szereplés egyben azt is jelenti, hogy ezeket a terveket elfogadják, jóváhagyják és támogatják. [[Z. Kárpát Dániel: Köszi! Jó, hogy kormánypártiként ezt magyarázod!]] [[14.10]] Tehát amikor az ön pártelnöke támogatja a momentumos jelölteket, az azt is jelenti, hogy a Momentum kétkulcsos adóemelési javaslatát támogatják [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. Z. Kárpát Dániel: Ezt benézted!]] ami egyébként, ha a legutolsó javaslatukat veszem figyelembe, akkor a budapesti átlagbér esetében gyakorlatilag már 25 százalékos adókulcsot jelentene. Ez nem béremelést jelentene, hanem kevesebb bért, tisztelt képviselő úr! [[Z. Kárpát Dániel: Te tényleg azt hiszed, hogy ezt az emberek elhiszik?]] Tisztelt Képviselő Úr! Én megértem, hogy feszült, és azt is megértem, hogy nem szeretné, ha bárki arról beszélne, hogy két-három évvel ezelőtt önöknek mi volt az álláspontja, mert például egészen markánsan fogalmazott az egésszel kapcsolatban, azt mondta, hogy azért nem lenne a baloldal helyében, mert ott van egy atombomba, akit Gyurcsány Ferencnek hívnak. Na, így értjük, hogy miért nem akar a múltról beszélni! Mert önök nemcsak hogy átálltak, átkóricáltak a baloldalra, hanem gyakorlatilag át is karolták ezt a robbanótöltetet. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] És ha lehetne beszélni a régi Z. Kárpát Dániellel, akkor annyit mondanánk neki, hogy ha rajtunk múlik, akkor senki nem fogja tudni megnyomni a piros gombot ennél az atombombánál. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Most a KDNP frakcióvezetője, Simicskó István következik. Megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Minden tragédia, minden krízis, minden válság után meg kell tanulnunk mindannyiunknak újraindulni, újrakezdeni egy folyamatot, még ha jelentős veszteségeket szenvedtünk is el, akkor is cselekedni, építeni, alkotni, rendbe hozni dolgainkat, és formálni a jövőt gyermekeink és unokáink számára. Tisztelt Képviselőtársaim! Bár itt az előbb elhangzott a Jobbik felszólalójától, hogy ő nem szereti a történelmi példákat, engedjék meg, hogy mégis elmondjak egy történelmi példát, hiszen Trianon után, amely a nemzet egyik legnagyobb tragédiája volt, közel tíz évig Klebelsberg Kunó látta el a vallás- és közoktatásügyi feladatokat miniszterként, 1931-ig, és ő maga úgy fogalmazta meg a tragédia utáni magyarság jövőképét, és egyfajta útravalót adott mindannyiunk számára, hogy háromféle hazafiság létezik, az egyik a szónokló, a másik a kesergő, a harmadik pedig az alkotó. Én azt hiszem, hogy minden helyzetben, de különösen válságokat, nehézségeket követően mindig küzdenünk kell, hogy lássuk a jövőt, és tegyünk is érte, alkossunk, építsünk, és ha egy világjárvány közepette is ezt tesszük, akkor helyesen járunk el. Menteni az életeket, védőfelszereléseket beszerezni, lélegeztetőgépeket beszerezni, maszkokat, oltóanyagokat szerezni, hogy a magyar emberek megszerezzék a védettséget jelentő védőoltásokat; oltási terv alapján, szervezetten és hatékonyan ellátni ezt a feladatot ezt tette a magyar kormány, helyesen, eredményesen. Ennek köszönhetően számos életet tudtunk megmenteni, és több mint ötmillió polgártársunkat sikerült már beoltani. Most elérkeztünk oda, hogy fokozatosan, megfontoltan, óvatosan, de újraindítsuk az országot; ez a helyes. Ez az üzenet, amit a történelemből hozhatunk magunkkal, hogy a magyarságnak mindig is képesnek kellett lenni arra, hogy fel tudjon állni, el tudjon indulni, minden nehézséget, minden tragédiát túl tudjon élni. Ha így teszünk, akkor képesek leszünk arra, hogy a normális életünket visszaszerezzük, és valóban az ország gazdaságát újraindítsuk. Komoly erőfeszítést igényelt az elmúlt egy év mindenkitől, ezért köszönet mindenkinek, aki részt vett a védekezésben. Tervezni a jövőt, erről szóltam az elején, mennyire fontos ez, és valóban, amikor a költségvetés vitája a múlt héten lezajlott itt, a jövő év költségvetése erről szól, hogy a magyar gazdaságot újra tudjuk indítani, hogy megteremtse az anyagi forrásokat vala-mennyi ágazat számára. Nem kis feladat és nem könnyű feladat egy normál békeidőszakban sem összeállítani egy költségvetést, hiszen számos ágazat igénye jelentkezik ilyenkor, különösen egy válsághelyzet időszakában, egy világjárvány közepette. De a kormány képes volt összeállítani egy kiváló költségvetést, a gazdaság újraindításának költségvetését. És itt elhangzottak kritikák az előttem szóló jobbikos képviselő úr részéről. Lehet, hogy ő a 2010-es vagy a 2009-es költségvetést vette elő, és ezért beszélt arról, hogy a neoliberális kegyetlenség jellemzi a költségvetést. Valószínűleg nem egy anyagból dolgozunk. Én azt látom, mi azt látjuk, hogy igenis, a gazdaság újraindítási akciótervében 2022-re 7308 milliárd forint szerepel. Óriási összeg ez! Jó hír, hogy a családok támogatása 2010 óta közel háromszorosára emelkedik a jövő évi költségvetésben. Soha nem volt ekkora összeg erre a célra! 2780 milliárd forint, ez a GDP, a bruttó hazai össztermék 5 százaléka. Tovább bővül a gyermekes és gyermeket vállaló családok támogatása. Az egészségügyre 2884 milliárd forint fordítódik. Ez 1700 milliárd forinttal több, mint a szocialista kormányok által benyújtott utolsó, 2010-es költségvetés. Az oktatási kiadások 2180 milliárd forintra nőnek; ez 735 milliárd forinttal több, mint 2010-ben. Egy költségvetés, tisztelt képviselőtársam, egyfajta hitvallás is, egyfajta kinyilatkoztatás a számok nyelvén, értékközpontúság, mi fontos számunkra, mi fontos az adott kormány számára. Igen, a családok, a gazdaság, a fiatalok jövője, az egészségügy fontos a Fidesz-KDNP-kormány számára. Ezzel szemben a baloldali kormányok költségvetése, különösen a válságkezelés költségvetése, megszorításokból állt, megnyomorításokból állt, elvonásokból állt, adóemelésekből állt. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] A Fidesz-KDNP-kormányzat egy emberközpontú filozófia mentén az élet és a gazdaság újraindítását vállalta. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Válaszadásra Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Nagyon fontos, hogy a kormány politikája és annak sarokkövei a koronavírus-járvány idején sem változtak: munkaalapú társadalmat építünk, támogatjuk a munkahelyek megőrzését és újak létrehozását; Magyarország jövőbeni gazdasági pozícióit a teljesítmény emelésével, a beruházások növelésével, az innováció és a területileg is kiegyensúlyozott növekedés támogatásával kívánjuk elérni; és természetesen kiemelt figyelmet fordítunk a családok megerősítésére, az időskorúak megbecsülésére és a gyermeknevelés támogatására. Ez a három sarokkő, amely meghatározza 2010 óta a kormány politikáját, gazdaságpolitikáját, és ezen nem kellett változtatni világjárvány, koronavírus-járvány és gazdasági válság idején sem. Bár a koronavírus-járvány igen komoly kihívások elé állította az országot és természetesen a kormányt is, Magyarország a járvány utáni világgazdasági korszak nyertesei közé kell hogy tartozzon. Ennek jegyében készítettük el, ahogy frakcióvezető úr is mondta, a 2022. évi költségvetést. Nem lehet más célja a 2022. évi költségvetésnek, mint a gazdasági újraindítási akcióterv mögé forrásokat tenni, amely Magyarország modern történetének legnagyobb gazdasági programja, amely nemcsak a gazdaság újraindításáról szól, hanem az élet, az ország újraindításáról is. Az akcióterv végrehajtása lehetővé teszi, hogy mindenki, akit a járvány nehéz helyzetbe hozott, talpra tudjon állni, újra tudjon tervezni, újra tudjon építkezni, újra tudjon a jövőbe tekinteni, hogy túl legyenek a napi anyagi, egzisztenciális, morális, egészségügyi problémákon. Ezt a célt szolgálja a 2022. évi költségvetés. Ahogy frakcióvezető úr is elmondta, a gazdasági újraindítási akciótervben a GDP 13 százalékát kitevő összesen 7308 milliárd forint forrás áll rendelkezésre. Ebből a forrásból beruházásokat, fejlesztéseket, további munkahelymegtartásokat, új munkahelyek teremtését fogjuk megvalósítani. Ez egy kombinált gazdasági akcióterv, amelyben egyrészt válságkezelés, másrészt pedig a jövő megalapozása van. Nagyon komoly eredményt értünk el már 2020-ban ezzel a gondolkodással, hiszen a gazdasági visszaesés kisebb volt, mint az Európai Unió átlaga, a háztartások fogyasztásának csökkenése jóval mérsékeltebb volt, mint azt várni lehetett, és a foglalkoztatási szint is magasabb volt, mint az Unióban általában. [[14.20]] Az újraindítási akcióterv keretében olyan területek kerülnek előtérbe, amelyek hosszú távon is támogatják a gazdaság fejlődését, a válságból történő kilábalást. Az intézkedések fókuszában, még egyszer, a munkahelyteremtés, a gyermekes családok, a nyugdíjasok, valamint a magyar gazdaság szempontjából kiemelt ágazatok állnak. Így például a klímavédelmi célok elérése és a digitalizáció is jelentős szerepet kap a gazdaság újraindításában. Hogy min nyugszik vagy min alapszik ez a célkitűzés? Három pilléren. Egyrészt a meglévő munkaerő-tartalékok kiaknázásán. Támogatjuk a foglalkoztatást. Támogatjuk, hogy azok, akik elvesztették a munkahelyüket, új munkahelyekhez jussanak. Azok a vállalkozások, amelyeknek be kellett zárni a válság alatt, újra tudjanak indulni, újra tudjanak nyitni, és újra virágzó vállalkozást tudjanak majd működtetni. Növelni szeretnénk és növelni fogjuk a termelőkapacitási beruházásokat ott, ahol megfelelő piac van, ahol a termelést lehet növelni, megfelelő támogatásban részesülneke ezek a vállalkozások, segítjük új technológiák bevezetését és a zöldfejlesztést. A 2022-es költségvetés az újraindítás költségvetése. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
A mai utolsó napirend előtti felszólalásra kerül sor. Budai Gyula képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! „Hú, csávókám! Hát, azért ez nagyon lent van!” mondta Gyurcsány Ferenc múlt héten egy Facebook-bejegyzésében. Hát, nagyon sajnálom, hogy Gyurcsány Ferenc eltávozott az ülésteremből, mert amit most szeretnék elmondani, azt neki szántam, de azért remélem, valaki majd átadja neki jókívánságaimat. [[Derültség a Fidesz soraiból.]] Mert tudja, Gyurcsány elnök úr, amit ön és Dobrev Klára művelt az elmúlt 30 évben, az tényleg nagyon lent van. Persze, ahogy ma elnéztem itt önt, hát, akkor van még lejjebb is. Nézzünk néhány ügyet, amely szerintem tényleg nagyon lent van, és ön nyakig benne volt! Kezdjük rögtön a Motim privatizációjával, amelyben az ön anyósa, Apró Piroska segédkezett 700 millió forintos kedvezményes kölcsönnel. Na persze, akinek ilyen remek családi kapcsolatai vannak, mint önnek, annak csak megszületni volt nehéz. Vagy mi újság a Szalay utcai ingatlannal? Vagy ott van a sukorói telekcserebiznisz, amelyben a mai napig nem tisztázta a szerepét, és ez a szerencsétlen Tátrai Miklós vitte el a balhét ön helyett. De beszélhetünk a Welt 2000 Kft. áldásos tevékenységéről, ahol az ön felesége vezényletével osztották szét az európai uniós forrásokat, és ez az ügylet olyan remekül sikerült, hogy az Európai Bizottság 18 milliárd forintra büntette Magyarországot. Vagy aztán ott van a Fittelina-botrány, amely az Apró-Gyurcsány-villa felújításához és bérbeadásához kapcsolódott, amit szintén a mai napig nem tisztázott sem ön, sem a felesége, Dobrev Klára. Gyurcsány Elnök Úr! Ha már lopásról beszél a Facebook-bejegyzésében, mi a véleménye házi ügyvédjének, Czeglédy Csabának 6,3 milliárdos lopásáról? Tudja, arról a Czeglédy Csabáról beszélek, aki egy bűnszervezetet irányított és működtetett, és elfelejtette befizetni a járulékokat, és elfelejtette kifizetni a diák-munkavállalókat. Tudja, elnök úr, arról a Czeglédy Csabáról van szó, akinek az ön felesége cége, az Altus Portfólió, közel 300 millió forintot adott kölcsön gyanús körülmények között, ahol még az is felmerült, hogy az Altus által elnyert európai uniós forrásokból jutott Czeglédy Csaba cégének pénz, a Human Operatornak. Nem mellesleg arról a Czeglédy Csabáról beszélek, elnök úr, aki az ön házi ügyvédje, és minden titkok tudója. Az ön felesége, Dobrev Klára, aki a Demokratikus Koalíció miniszterelnök-jelöltje, nemrég olyan blődséget állított, miszerint az őszödi beszéd kapcsán kirobbant tüntetések során több rendőr sérült meg, mint tüntető. Na látja, elnök úr, ez már tényleg a legalja! 2006. október 23-án 167 tüntető sérült meg abban a rendőrterrorban, amely vélhetően az ön utasítására lett elrendelve: könnygáz, vízágyú, gumilövedék, lovasrendőrroham és a tüntetők oszlatása vipera használatával. Ezek játszódtak le 2006. október 23-án. Na, ezek után az ön felesége azzal fenyegeti a kormánypárti politikusokat, hogy elszámoltatják őket. De ahogy én ismerem önt, ez inkább leszámolás lenne. Tudja, elnök úr, sokkal jobban tenné, ha azokról a feltett kérdésekről és ügyekről, amelyekről eddig beszéltem, őszintén elmondaná az igazságot, de ne úgy, mint az őszödi beszédben, tudja, amikor azt mondta, hogy hazudtunk reggel, délben, este. Na, ez lenne ám az igazi igazságbeszéd, nem az a sok kamu, mint amit Őszödön elmondott. Elnök úr, mi lenne, ha előbb a saját háza táján söprögetne, ott tenne rendet, és az ilyen Czeglédy-féle bűnözőket kisöpörné onnan, és akkor lehetne másokkal foglalkozni? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt egy hétben nagyon sokan nagyon sokszor idézték Gyurcsány Ferenc 15 évvel ezelőtti szavait. De most engedje meg, hogy itt a parlamentben Gyurcsány Ferenc áldozatainak a szavait idézzem, azokét, akiket a rendőrterror letepert a földre Budapest utcáin csak azért, mert emlékeztek az ’56-os forradalomra, vagy azért, mert tiltakoztak az ellen, hogy Magyarország miniszterelnöke a frakciótársai előtt beismerte, hogy hazudott a magyar embereknek, és négy évig nem tett semmit az országért. Idézem ezeknek az embereknek a saját beszámolóit. „Elkezdtek minket ütni, a fejemen, ami fel is szakadt. Összerogytam, utána addig ütöttek, amíg teljesen ki nem terültem. Utána a hajamnál fogva szedtek fel.” 2006-ban Magyarországon, a Gyurcsány Ferenc által vezetett Magyarországon. Másik idézet: „Két-három óráig térdepeltették a lányokat, egyiküket a rendőrautó csomagtartójába tették be, és úgy szállították őket be a rendőrségre.” a jogállamot Brüsszelben védő Gyurcsány Ferenc idején. Szintén további idézet: „Annyit közöltek velünk, hogy maguknak mostantól nincs nevük, csak egy számuk, amit ráírtak nekem például a tenyeremre, de volt, akinek az arcára írták rá a számát.” Emlékszünk a XX. században hasonló jelenetekre, amelyeket a XXI. században Gyurcsány Ferencnek köszönhetünk? Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Emberek szemét lőtték ki, békésen megemlékező embereket kardlapoztak meg, könnygázzal oszlatták azokat, akik törvényes eseményeken vettek részt, mindezt, mint utólag tudjuk, Gyurcsány Ferenc utasítására, aki elmondta, hogy jogszerű és arányos volt ez az intézkedés. Dobrev Klára, a baloldal egyik miniszterelnök-jelöltje, Gyurcsány Ferenc felesége pedig a mai napig is kiáll emellett, sőt azt követeli Vadai Ágnessel közösen és harsányan, hogy a rendőröktől kellene bocsánatot kérni, nem azoktól az emberektől, akiket a földre tepertek, akiket a hajuknál fogva vonszoltak, akiknek azt mondták, hogy nincs nevük, csak egy számuk, és azt írták az arcukra, hanem az elkövetőktől kellene bocsánatot kérni, akik viperával mentek, könnygázzal mentek, és embereket brutálisan megvertek az utcákon, hogy megfélemlítsenek mindenki mást. Ezt a módszert ismerjük korábbról. És még ez a Gyurcsány Ferenc mondja, hogy ez nagyon lent van. Ezt azoknak az embereknek mondja, akiket letepertek az ő rendőrei, akik a vízágyútól vesztették el az egyensúlyukat, és feküdtek Budapest utcáin? Vagy azoknak, akik nem kaptak rendesen levegőt a könnygáztól? Nekik mondja Gyurcsány Ferenc, hogy ez nagyon lent van? Neki áll följebb 15 évvel később? Egyetlen embertől nem kért bocsánatot! Ilyenre a rendszerváltás óta nem volt példa, mint ami 15 évvel ezelőtt történt, és mindez Gyurcsány Ferenc utasítására történt, és azokat, akik ebben részt vettek, a budapesti rendőrfőkapitánnyal az élen, kitüntették. A baloldaliak és a liberálisok együtt tapsolták meg ezeket az embereket, és együtt tüntették ki ezeket az embereket. És mit mond minderre Karácsony Gergely a napokban? Hogy meg kellene haladni az elmúlt 30 évet. És hogy haladja meg az elmúlt 30 évet? Hogy maga mellé veszi Gyurcsány Ferencet, hogy ő 1 százalékban, Gyurcsány pedig 99 százalékban határozza meg Magyarország jövőjét. Ez lenne a meghaladása az elmúlt 30 évnek? És itt van Jakab Péter, aki dönthetett volna úgy, hogy ez ellen határozza meg önmagát [[Jakab Péter: Úgy döntött, hogy levált téged, a kormányt is leváltja!]] mint ahogy a pártja el is indult. És mit tesz? „Doromboló cicus”-díjat kap azzal, hogy Gyurcsány Ferencnek bekommentál [[Moraj a Jobbik soraiban. Dr. Brenner Koloman: Ez nem sértő, ugye? Szégyen!]] hogy nem fogja engedni, hogy Orbán Viktor Magyarországon miniszterelnök legyen, hanem mindent meg fog tenni Gyurcsány Ferenc érdekében. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Moraj a Jobbik soraiban. Dr. Brenner Koloman: 16 millió forintos büntetést! Szégyen! Z. Kárpát Dániel: Hol voltál 2006-ban?]] Mert Gyurcsány nyilvánvalóan a nyolcvanas évek óta ezen a pályán mozgott [[Z. Kárpát Dániel: Te hol voltál 2006-ban?]] de a Jobbik dönthetett volna másként, de nem döntött másként. Úgy döntött, hogy visszahozza a Gyurcsány-korszakot, visszahozza azt a Gyurcsány Ferencet [[Zaj. Az elnök csenget.]] aki a rendszerváltás nélkül is Magyarország miniszterelnöke lehetett volna. [[Moraj a Jobbik soraiból.]] [[14.30]] De akkor hadd idézzek Gyurcsány Ferenctől! „Ennyi tehetségünk van, gyerekek, nem tudunk ennél többet, ennél jobbat tenni” mondta, miután megduplázta a munkanélküliséget, miután elvett egyhavi bért és egyhavi nyugdíjat, miután devizahitelbe sodorta a magyar embereket, miután a körbetartozások Magyarországát hozta létre, miután bezárt iskolákat és bezárt kórházakat, miután tandíjat vezetett be, miután vizitdíjat vezetett be, miután kórházi napidíjat vezetett be. Azt is mondta Gyurcsány Ferenc, ennek a mondatnak egy részével egyet tudunk érteni, nem amit a hazánkra mond, amit önmagára mond, azzal igen: „Amikor azt mondtam, hogy bukás, akkor beszélek Magyarországról, beszélek a baloldalról, és nagyon őszintén mondom nektek, beszélek magamról is.” Ez utóbbival egyetértünk, Gyurcsány Ferenc Magyarországnak csak a bukást jelentette. Köszönöm szépen. [[Hosszan tartó taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a napirend előtti felszólalások végére értünk. Engedjék meg, hogy mindannyiunk nevében nagy tisztelettel köszöntsem Wolfgang Sobotka urat, az Osztrák Nemzeti Tanács elnökét, a kíséretében tartózkodó nagykövet urat és delegációjának valamennyi tagját. Elnök úr, engedje meg, hogy a látogatásuk során eredményes tárgyalásokat és kellemes budapesti tartózkodást kívánjak önnek. Tisztelt Ház! A nap további részében először felkérem Steinmetz Ádám jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Bodó Sándor, Fidesz; Dudás Róbert, Jobbik; Rig Lajos, Jobbik; Horváth László, Fidesz; Varga Zoltán, DK; Bősz Anett, DK; Hajdu László, DK; Potocskáné Kőrösi Anita, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Stummer János, Jobbik és Steinmetz Ádám, Jobbik. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Mellár Tamás, Párbeszéd; Hohn Krisztina, LMP; Bősz Anett, DK; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Potocskáné Kőrösi Anita, Jobbik; Juhász Hajnalka, KDNP és Halász János, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Varju László, DK; Steinmetz Ádám, Jobbik; Aradszki András, KDNP és Kálló Gergely, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a napirendet elfogadta. Most, 14 óra 34 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására. Potocskáné Kőrösi Anita, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez. Megadom a szót a képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! „Mivé lett a Pénzügyminisztérium?”, ezzel a címmel nyújtottam be ezt az interpellációt pontosan azért, mert látjuk, hogy az elmúlt években mi is történt itt a pénzügyi tárcánál. Arról, hogy a 2022-es költségvetés tárgyalásakor a szakmaiságot nélkülöző, megalapozatlan költségvetést nyújtottak be, Z. Kárpát Dániel képviselőtársam már beszélt napirend előtti felszólalásában. De hogy az elmúlt években a nemzeti közvagyon, amire vigyázni kellett volna vagy az adótörvények egy része is már másik tárcákhoz került, ez is mutatja a kormányzat azon szándékát, hogy a Pénzügyminisztérium méltóságát és szakmaiságát egész egyszerűn háttérbe sorolták. Történt ez úgy, hogy egyrészt egy külön tárca nélküli miniszterhez került a nemzeti vagyon védelme, amit láthatóan nem csinálnak jól. Hiszen nemcsak a Balatonnál, de az ország többi részén is vannak olyan ingatlan vagyonok, amiket egész egyszerűen elherdáltak. Önöknek kellett volna erre nemet mondani, hiszen ha már a költségvetés megalapozásában az van, hogy a nemzeti vagyon védelme egy kulcsfeladat, akkor erre igenis, önöknek megálljt kellett volna parancsolni. A másik pedig, hogy eljutottunk odáig, hogy egy adótörvényt nem a Pénzügyminisztérium, hanem a családokért felelős tárca nélküli miniszter terjeszt be, gondolok itt a 25 éven aluli fiatalok szja-mentességére. Ez is mutatja, hogy mivé lett a Pénzügyminisztérium, ha már egy adójogszabály sem ott van, ahol kellene lenni, és nem az a miniszter terjeszti elő, akinek ez fontos lenne. De beszélhetnénk arról, hogy az elmúlt években az államadósság vagy a költségvetési hiány különösen év végén, tavaly a történelmi mélypontra süllyedt. És önöknek eszük ágában nincsen ezeknek féket szabni, hanem idén is, 2021-ben, de láthatóan a számok alapján 2022-ben is arra készülnek, hogy elengedik és a kampánynak alárendelik Magyarország költségvetését. Azt gondolom, hogy a miniszter úrnak legalább annyit kellett volna tennie, hogy a pártpolitikai célokat felülírva valóban szakmai, megalapozott költségvetést terjeszt be a Ház elé. Ezt nem tették meg. Természetesen a következő időszakban is mindent meg fogunk tenni annak érdekében, hogy felhívjuk a figyelmet, hogy a Pénzügyminisztériumnak szakmai tárcának kellene lenni, és nem szanaszét szórva, mint például most a vadászati világkiállítás az ITM-ből újabb hatmilliárd forinttal drágult. Erre a Pénzügyminisztérium miért nem mond nemet, amikor magyar emberek a kilátástalanság teljes sodrába kerültek, és a magyar családok, a magyar vállalkozók és a magyar gazdasági szereplők is folyamatosan a problémákat görgetik maguk előtt? Miért kell hatmilliárdot, újabb hatmilliárdot a vadászati világkiállításra költeni? Ez tehát a kérdés: mivé lett a Pénzügyminisztérium, miért nem mondanak nemet a pártpolitikai célokra? Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Válaszadásra Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A jövőben, azt javaslom önnek, hogy olvassa el a benyújtott interpellációját, mert abban egészen más van megfogalmazva. Többek között ön megdicséri a pénzügyminisztert, hogy sok mindent próbál tenni. Ezt én ma az értekezleten elmondtam neki, azt üzeni önnek, hogy köszöni a dicséretet. [[Derültség és taps a kormánypárti padsorokban.]] És még azt is mondta, hogy egy hölgytől nagyon jólesik a munkája dicsérete. [[Derültség.]] De megnyugtatom, nincs egyedül, aki a pénzügyminiszter, Varga Mihály munkáját megdicsérte, hiszen kiemelkedő teljesítménye által néhány éve elnyerte az év pénzügyminisztere címet a kelet-közép-európai régióban. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Így van ez, és azt gondolom, hogy nem egyedül van sem ön, sem pedig a nemzetközi megítélése a pénzügyminiszternek, hiszen nemcsak a pénzügyminiszter munkáját ítélték meg az elmúlt időszakban pozitívan, hanem az egész országét, hiszen a hitelminősítők megerősítették Magyarország beruházásösztönző pozícióját, és azt ebben az évben újra kimondták. Azt gondolom, a minisztérium teljesítményét hűen mutatják például a válság idején elért eredmények; például az, hogy az ország nem arról vitatkozott válság idején, hogy mire van pénz, vagy mire nincs pénz, hanem mindenre [[Derültség a Jobbik soraiban.]] , amire szükség van ezen nevethetnek a jobbikos képviselők , mindenre, amire a védekezéshez, az egészségvédelemhez szükség van, arra mindenre tudott a kormány, a Pénzügyminisztérium forrást biztosítani, mert mégiscsak az a legfontosabb, hogy megvédjük az emberek egészségét. De a minisztérium más téren is tud nagyszerű eredményeket felmutatni. Hiszen például a gazdasági növekedés terén 2021 első negyedévében visszaesést vártak országunktól, ugyanakkor pedig az Európai Unió egyik legjobb teljesítményét sikerült bemutatni 1,9 százalékos növekedéssel. De az Európai Bizottság és a Nemzetközi Valutaalap is azt mondja, hogy a jövő évi kilátások igen pozitívak, 5 százalék fölé jósolja mindkét szervezet az ország gazdasági teljesítményét. Azt gondolom, hogy a Pénzügyminisztérium gondolkodása, a Pénzügyminisztérium támogató politikája egészen bizonyosan benne van ebben a nagyszerű eredményben. Ön mondott egy konkrét példát, hogy az adójogszabályt egy más minisztérium nyújtotta be. Ez egy kormányon belüli döntés, amelynek az a lényege, mivel családokról van szó az adójogszabályban, hogy a családügyi minisztérium legyen az előterjesztője. [[14.40]] Természetesen a szakmai munkát a háttérben ugyanúgy a Pénzügyminisztérium végezte el. Vagy a Pénzügyminisztérium áll a mögött a teljesítmény mögött is, hogy az adóbevételek 2010 óta jelentősen növekedtek az országban, és a feketegazdaság visszaszorításában is jelentős eredményeket értünk el, hiszen Magyarországra jönnek más országok tanulmányozni a gazdaságfehérítő intézkedéseket. Az adósságráta terén is, amit ön szintén kritizált, jelentős eredményt ért el az ország és ezáltal a Pénzügyminisztérium is az elmúlt tíz évben, hiszen 80 százalék fölötti értékről 65,5 százalékra mérséklődött az adósság az országban [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és azon belül az arány is a hazai befektetők részére vált kedvezőbbé. Úgy gondolom, a pénzügyminiszter teljesítményének kritizálása jogtalan. [[Bánki Erik: Így van! Taps a kormánypártok soraiból.]]
Képviselő asszonynak viszonválaszra megadom a szót ismét.
Köszönöm a szót, elnök úr. Hallottuk, hogy milyen fantasztikus a pénzügyminiszter úr teljesítménye. Ezt már meghallgattuk egyébként, amikor az expozéját elmondta a 2022-es költségvetés előterjesztése során, de azért azt, hogy mindenre jutott, mindenre is jutott a válságkezelésben, az mutatja, hogy önöknek volt pénze arra, hogy stadionokat építtessenek, önöknek volt arra pénzük, hogy most már 75 milliárdnál tart a vadászati világkiállítás beruházási összege, és voltak olyan beruházások, amelyekre szintén mi nemet mondtunk. Önök ezeknél a beruházásoknál igent mondtak, és így a magyar családok szenvedik meg annak a kárát, hogy a Pénzügyminisztérium nem megfelelően gazdálkodott ezekkel az összegekkel. Lehet ezt elviccelni, meg lehet erről bármilyen polémiát folytatni, de egész egyszerűen a tények makacs számok [[Dr. Rétvári Bence: A tények makacs számok?]] így ezt a választ elfogadni államtitkár úrtól nem tudom. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy az utóbbi hetekbeli szokásoknak megfelelően, az elfogadott napirendünknek megfelelően szintén a határozathozatalra a mai ülésnapon kerül majd sor az összes el nem fogadott interpelláció vonatkozásában. Most Molnár Zsolt, az MSZP képviselője következik, aki interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez. Megadom a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Kormányzati döntés alapján folyamatban van a Duna hajózhatóságát javító projekt tervezése, amely a mélyebb merülésű, 1300-1600 tonna hordképességű hajóknak az év legalább 300 napján akadálymentes hajózását biztosítaná. A szén-dioxid-kibocsátás és a költségek szempontjából a folyami hajózás első ránézésre vonzó alternatívának tűnhet a közúti áruszállítással szemben, alaposabb elemzést követően azonban nyilvánvalóvá válik, hogy a célul kitűzött hajózhatósági követelmények teljesítése olyan drasztikus beavatkozást jelent, ami nemcsak a folyami és a vízparti élővilágra, hanem a magyar emberek millióinak egészséges ivóvízellátására is veszélyt jelenthet. A megjelölt merülésű és hordképességű hajók ugyanis a Duna medrének nagymértékű kotrása, valamint több műtárgy megépítésének eredményeként lennének képesek az év nagy részében biztosítani ezt a hajózást. A tervezett műtárgyak környezetében lerakódó üledék is jelentős kockázatot jelent a vízbázisra. A mesterségesen megemelt vízszint és a megváltozó áramlási viszonyok pedig a Duna menti védett területek élővilágát jelentősen veszélyeztetik, amit csak óriási erőfeszítésekkel lehetett megóvni az elmúlt évtizedekben. Mindezt úgy, hogy a következő években ezermilliárd forintos nagyságrendben terveznek vasúti fejlesztéseket, többek között a Duna szállítási útvonala alternatívájaként is felfogható Budapest-Belgrád vasútvonalon. A vasúti áruszállítás ilyen mértékű párhuzamos fejlesztése a Duna hajózhatóságát javító projekt gazdasági és klímavédelmi értelmét is jelentős mértékben megkérdőjelezi. Kérdezem miniszter urat, hogy mivel a Duna Magyarország egyik szimbóluma, és a Duna vizével szó szerint a nemzetünket élteti, ezért kérem, mérlegeljék, hogy az építési és szállítmányozási cégek profitja vagy a magyar emberek egészséges ívóvízhez és egészséges környezethez való jogae a fontosabb érdek. Döntsenek, hogy dízelfüstös, zsúfolt közlekedési útként vagy élő folyóként akarják megőrizni a Dunát gyermekeinknek és unokáinknak. Köszönöm szépen, elnök úr.
Schanda Tamás János államtitkár urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A Duna folyónak hazánk történelme során mindig kulcsfontosságú szerepe volt, és a Duna nemcsak szimbólum, mint ahogy ön fogalmazott, hanem egyik legragyogóbb nemzeti, természeti kincsünk is. Ha visszatekintünk az elmúlt évszázadokra, eleink mindig igyekeztek kihasználni a Duna országokat összekötő funkcióját, hajózhatóvá tétele mindig is kiemelt fontossággal bírt. Tisztelt képviselő úr, ön is pontosan tudja, hogy a magyar kormány már számtalanszor bizonyosságát tette a Duna és a környezetünk, a természeti örökségünk védelme iránt. Akiknek a Duna élővilága semmit nem számított, azok pontosan az ön politikai és szellemi elődei, a kommunisták voltak. Csak tekintsünk vissza a bős-nagymarosi vízlépcső terveire! Tisztelt Képviselő Úr! A mi álláspontunk tiszta és világos ebben a kérdésben is. Ha elolvassa az Alaptörvényt, amelyet a baloldal egyébként nem támogatott, azt találja benne, idézem: „A természeti erőforrások, különösen a termőföld, az erdők és a vízkészlet, a biológiai sokféleség, különösen a honos növény- és állatfajok, valamint a kulturális értékek a nemzet közös örökségét képezik, amelynek védelme, fenntartása és a jövő nemzedékek számára való megőrzése az állam és mindenki kötelessége.” Tisztelt Képviselő Úr! Ne felejtkezzünk el arról sem, hogy a Duna a transzeurópai közlekedési hálózat hetedik folyosója, amely fontos közlekedési kapcsolatok kiépítésére ad lehetőséget az Európai Unió és szomszédai között. Ön is pontosan tudhatja, hogy a TEN-T-vonalon biztosítanunk kell a két és fél méteres merülésű hajók közlekedését. Magyarország már 2015-ben döntött a belvízi út fejlesztésének előkészítéséről, amelynek fókuszában a Duna magyarországi szakaszának fenntartható fejlesztése és hajózhatóságának biztosítása áll, fokozott figyelmet fordítva természetesen a környezet- és természetvédelmi szempontokra, az árvíz- és jégelvezetés biztonságára. A fejlesztések, a tervezett beavatkozások összhangban vannak az európai uniós és a hazai elvárásokkal is egyaránt. A tervek az ön által elmondottakkal szemben – kis léptékű, lokális beavatkozásokat tartalmaznak, amelyek megakadályozzák a meder további mélyülését, minimálisra csökkentik a kotrásokat és vízbázis-védőterületeket nem érintenek. Tisztelt képviselő úr, mi kiemelt figyelmet fordítunk vizeink, így a Duna védelmére is, hiszen ezek nemzeti kincseink, amelyeket szükséges megőriznünk és megvédenünk a következő generációk számára. És persze, látom, látjuk az ön szándékát, hogy zöldre próbálja festeni a vörös MSZP-t, de hisztériakeltéssel a próbálkozása teljesen hiteltelen. Kérem válaszom szíves elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Viszonválaszadásra ismét képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Miniszter Úr! Államtitkár Úr! Az önök által megidézett bolsevizmus nem ezekben a padsorokban található, azt hiszem, az ön válasza is jól bizonyítja ezt, hiszen csak nem a kérdésre adott választ. Az meg világos, hogy amit válaszként megfogalmazott, abból az következik, hogy az építési és szállítmányozási cégek profitja a fontos önöknek, és valóban nem az élővilág védelme, no pláne nem az egészséges ivóvízellátáshoz való hosszú távú jog garantálása. Mivel érdemi választ nem kaptam, amit meg igen, az meg inkább nyugtalansággal kell hogy eltöltsön, nem megnyugtatásként szolgált, ezért nyilvánvalóan nem fogadom el a válaszát. Köszönöm szépen, elnök úr.
Most Varga Zoltán, a DK képviselője következik, aki a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez nyújtotta be interpellációját. Az interpellációra miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pénzügyminisztérium államtitkára fog válaszolni. Képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tudjuk nagyon jól, borzolja a kedélyeket azóta is, egypár napja, hete a Fidesz, egy fideszes képviselő olyan törvénymódosító javaslatot nyújtott be az Országgyűléshez, amely arra kötelezné az önkormányzatokat, hogy a piaci ár töredékéért árusítsák ki a bérlakásaikat. Ez akkor akkora felháborodást keltett, hogy az amúgy még szótlan, technokrata, de borzasztó fegyelmezett fideszes debreceni polgármester is tiltakozott a javaslat ellen. [[14.50]] Engedjék meg, hogy szó szerint idézzem: „A lakástörvény most ismert módosítási javaslata megítélésem szerint elfogadhatatlan, magam sem értek vele egyet.” Majd talán a fideszes polgármesterek hangos felháborodása és tiltakozása miatt módosították ezt a javaslatot, és így már csak a műemléki védettség alatt álló várbeli lakásokra vonatkozna ez. Ez azonban semmin nem változtat. Tudniillik hiába reszelgetik a lakástörvény módosítását és aztán majd annak is a módosítását, nemcsak az eredeti terv, a több ezermilliárdos, de a jelenlegi több tíz, több százmilliárdos lopás is vastagon lopás. Tudjuk nagyon jól, hogy az önök terve lenullázza az önkormányzatiságot, lenullázza az ingatlan vagyont, teljesen kiüresíti azt. Ugyanakkor az is nyilvánvaló, hogy a javaslat még az önök Alaptörvényével is ellentétes, hiszen az Alaptörvény kimondja, hogy az önkormányzati tulajdon tekintetében az önkormányzat gyakorolja a tulajdonost megillető jogokat. De nemcsak ezzel, hanem még a Ptk. szerint is a tulajdonosi jogok alatt kell érteni a birtoklás, a használat, a hasznok szedésének és a rendelkezésnek a jogát. Ez a javaslat pedig alapvetően a rendelkezési jogot korlátozza a bérlő vételi jogának alapításával. Nem véletlen, hogy többek között a DK-s polgármesterek is tiltakoztak ez ellen. Önök is pontosan tudják azt, hogy ha ebből a javaslatból törvény lesz, senki nem tud majd lakást biztosítani a legrászorultabbak számára, és miközben az állam nem épít bérlakásokat, az önkormányzatok e javaslat nyomán képtelenek lesznek majd olyan lakhatást biztosítani a nehéz sorsú családoknak, ami tiszteletben tartaná az emberi méltóságot. Önök is pontosan tudják, hiszen ezért jött ez létre, hogy mindez a fideszes lakásmaffia és a spekulánsok számára íródott. Azoknak, akik kíméletlenül ki fogják használni azokat az embereket, akik szeretnék, de anyagi okokból nem tudják majd megvásárolni bérlakásukat. És olvashatjuk ezt, nagyon jó, hogy a nemzet veje is gőzerővel készül az ilyen lakások megvételére. Egy dologra szeretném felhívni a figyelmüket. Ha bevezetik ezt a gyalázatot, biztosak lehetnek benne, hogy az első Dobrev-kormány vissza fogja állítani az eredeti állapotot [[Dr. Rétvári Bence: Bulgáriában?]] meg fogja szüntetni ezt a törvényjavaslatot, és a tudatosan kárt okozókat pedig bíróság elé fogja állítani. A kérdés viszont az, hogy önök mikor szállnak magukba, és egy hangos bocsánatkéréssel mikor vonják vissza Böröcz képviselőtársuk ámokfutó javaslatát. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok soraiban. Dr. Rétvári Bence: Tapsvihar!]]
Ismét Tállai Andrásé a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Egy olyan törvényjavaslatról nyújtott be még a parlament általános vitáját megelőzően, május 19-én interpellációt, amelynek azóta lezajlott az általános vitája, ezen ön is részt vett, hallhatta az előterjesztő Böröcz László álláspontját, amely szerint lényeges módosítások lesznek a törvényjavaslatban, és amire az ön interpellációja akkor fogalmazódott, május 19-én, az lényegében okafogyott. Igaz, hogy ez a módosító javaslat még nincs az Országgyűlés előtt, de a bizottsági tárgyalást követően nyilván ide fog kerülni, amelyről újfent a záróvitában véleményt tud mondani az Országgyűlés, így önök, ön is többek között. Viszont elmondta azt a mondatát, aminek a legfontosabb üzenete az, hogy ha önök kormányra jutnak, illetve ha Dobrev Klára lesz a kormányfő, akkor, ha jól értem, a döntéshozók bíróság elé fognak kerülni. Ez érthetetlen. Az Országgyűlés nyilvánossága előtt előre fenyegetni azokat az embereket, akik törvényalkotók, felfoghatatlan. El lehet képzelni, hogy mi vár az országra akkor, ha egy ilyen típusú politika vagy politikus kerül az ország élére. Tisztelt Képviselő Úr! Mivel még van időm, engedje meg nekem, hogy inkább arról beszéljek, hogy a kormánynak mi is a lakáspolitikája. A kormány lakáspolitikájának lényege, hogy mindenkit, akit csak lehet, saját lakáshoz sikerüljön juttatni, saját lakáshoz tudjon jutni. A kormány ebben segít minden családot, de különösen azokat a családokat, akik gyermeket nevelnek, akik gyermeküket saját otthonban kívánják felnevelni. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Ezért indította el 2015. július 1-jén az új otthonteremtési programot. Ennek sikerét a számok jelzik. Már több mint 175 ezer család vette ezt igénybe, és 557 milliárd forintot fizetett ki a kormány ezekre az otthonteremtési programokra, célokra. Különösen kiemelkedő a háromgyermekes családok részvételének az aránya, hiszen 83 százaléka ezeknek a kedvezményezett családoknak háromgyermekes. 2019. július 1-jétől indult a családvédelmi program, amellyel a kormány a magyar fiatalok önálló életkezdése, egzisztenciateremtése előtt álló akadályok lebontását, a családalapítási és a gyermekvállalási terveit kívánja előmozdítani. Így a babaváró hitelre, amelynek jelentős része lakásvásárlásra vagy lakásfelújításra fordítódik, 132 ezer kölcsönszerződés került már megkötésre. Az erre fordított állami kiadás az elmúlt évben is meghaladta a 21 milliárd forintot. Továbblépve, a kistelepüléseken élőknek az úgynevezett falusi CSOK-ra is lehetősége van most már. 2021. április végéig több mint 110 milliárd forint összegű támogatási kérelmet fogadtak már be, és 11,5 milliárd forint falusi adó-visszatérítési támogatást igényeltek. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány azon dolgozik, hogy a magyar családoknak saját tulajdonú lakásuk legyen, és abban éljék le életüket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Tállai András államtitkár úr. Megkérdezem Varga Zoltán képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az ég szerelmére kérem, ne pánikoljon már! Az, hogy mi lesz egy év múlva, azt ön nagyon jól tudja, és azt is nagyon jól tudja, hogy jelenleg önök mit tesznek és mit csinálnak. Nem építenek szociális bérlakásokat. Kisemmizik most azokat az embereket, akiknek nem lesz arra lehetőségük, hogy megvásárolják a saját tulajdonú lakásukat, azért, mert a nemzet veje már erre készül. És most idézném: „A következő időszakban egyébként jelentős mozgásokat várok az ilyen lakáspiacon, sok ingatlan kerülhet majd a piacra, ami jó lehetőség lesz a befektetők számára. Nem titok, mi is gondolkodunk a beszálláson, a belvárosi lakásoknak akár egy professzionális lakásalapon keresztül történő megvételére.” Államtitkár Úr! Önök becsapják a kisembereket, önök most semmizik ki, és nem lesz lehetőségük hova költözni. Azt elhiszem, hogy önök a családoknak biztosítanak most lakásokat, de ezek a lakások kastélyok, és nagyon jól tudjuk, hogy milyen családokról van szó. Az Orbán családról, a Matolcsy családról és folytathatnánk még. [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Egy kezemen meg tudom számolni. Nem tudom elfogadni a válaszát.
Köszönöm szépen, Varga képviselő úr. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően, mivel képviselő úr a választ nem fogadta el, a határozathozatalra mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Mikor emelik a rendvédelmi dolgozók bérét?” címmel. Ungár Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az, hogy Magyarországon az állam az egyik legrosszabb munkáltató, mindenki számára nyilvánvaló. Az állami szektorban dolgozók bére folyamatosan szakad le a versenyszféra béreitől, és ez azt jelenti, hogy az állami szektorban dolgozók jelentős része a garantált bérminimummal megegyező összeget keresi. Nincs ez másképp a szociális dolgozóknál, a kulturális dolgozóknál vagy a rendvédelmi dolgozóknál. Nemrég egy felmérés azt mondta, hogy a rendvédelmi dolgozók ebben benne vannak a büntetés-végrehajtás, a rendőrök, tűzoltók is több mint 70 százaléka a pályaelhagyást fontolgatja, illetve ebben a felmérésben csupán 2,8 százalékuk mondta azt, hogy megelégedtek a fizetésükkel. Hiába vezették be a rendőri életpályamodellt, az a helyzet, hogy mindenki, aki beszél büntetés-végrehajtásban dolgozókkal vagy rendőrökkel, tudja, hogy nem jönnek ki a hónapban a fizetésükből. Ez azért van, mert rendkívül alacsony az a pénz, amit önök kifizetnek nekik. Hiába tud elmondani pótlékokat, különböző döntéseket, én tudom, hogy államtitkár úr belül, a lelkében tudja, hogy nekem van igazam, és rendkívül alacsony a rendőrök fizetése. [[15.00]] Az a helyzet, hogy nemrég Szombathelyen egy, a büntetés-végrehajtásban dolgozó ismerősöm, hiszen ott van egy börtön, elmondta nekem, hogy több ember is nemcsak hogy a pályaelhagyáson gondolkodik, mellékállása van, sokaknak, illetve, hogy kétszázezer forint nettó fölött nem nagyon lehet egy büntetés-végrehajtási intézményben keresni. Ezek az emberek rendkívül sokat dolgoztak. Amikor volt most a koronavírus-járvány, akkor önök kitalálták azt, hogy egyszerre 12 órás műszakokban is lehet dolgozni, tehát a pihenőidőnek a korlátait feloldották. Ez értelemszerűen a járványhelyzetben meg egy veszélyhelyzetben egy adekvát lépés volt, de mutatja azt, hogy ezeknek az embereknek a munkája nélkül a magyar állam nem létezne. [[Az elnök csenget.]] A kérdésem a következő: mikor fogják emelni végre a rendőrök fizetését?
Köszönöm szépen, Ungár Péter képviselő úr. Az interpellációs kérdésre Kontrát Károly belügyi államtitkár urat kérem, hogy válaszoljon.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nem értek egyet az ön álláspontjával, mindjárt az elején szeretném leszögezni, hiszen az önök kommunikációja olyan, mint az idei tavasz, olyan változékony. Hol a rendőrök tömeges leszerelésével riogatnak, hol pedig azt vetik a szemünkre, hogy ez rendőrállam. Amire ön hivatkozott és a sajtóban megjelent, a Belügyi Érdekegyeztető Tanács munkavállalói oldalának felmérése nem tekinthető sem hitelesnek, sem reprezentatívnak, abból megalapozott következtetések nem vonhatók le; a felmérést az interneten a foglalkoztatotti jogviszony és az érintettség igazolása nélkül bárki bármennyiszer kitölthette. Ez az igazság ezzel a felméréssel kapcsolatban, tisztelt képviselő úr. Nézzük a tényeket! 2021 első négy hónapjában 253 hivatásos vetette le az egyenruhát, amibe beletartozik a nyugállományba helyezés és az elhalálozás is. Ugyanakkor 85 százalékkal több a jelentkező, a tíz hónapos képzést 189 fő kezdte meg 2021. április 19-én. Ami pedig a tömeges pályaelhagyást illeti, önnek van némi igaza, mert valóban volt tömeges pályaelhagyás, de 2002-2010 között, amikor is az önök szövetségesei, a szocialisták vezették ezt az országot és a Belügyminisztériumot is, a szocialisták kormányzása és a Gyurcsány-kormány idején többek között. Mondanék néhány számot is: a 2010-es kormányváltás idején 42 506 fő volt a korai nyugdíjas, tudja, akik 35-38-40 éves korukban mentek el nyugdíjba, és ebből 24 227 fő volt a belügyi állományú hivatásos korai nyugdíjas. Ezeknek a jelentős része tehát mind a két számnak, mind a 42 506 főnek, mind pedig a 24 227 főnek a szocialista kormány, illetve a Gyurcsány-kormány ideje alatt ment korai nyugdíjba. Tisztelt Képviselő Úr! Önök folyamatosan elferdítik a valóságot. 2015-ben valóban indítottunk egy életpályaprogramot, aminek több eleme volt, többek között átlagosan 50 százalékos bérfejlesztést valósítottunk meg. Ön egyébként, csak megjegyzem, eltért az írásban benyújtott interpellációjától, ott azt mondja, hogy nem valósítottuk… [[Ungár Péter közbeszól.]] De tudok én erre válaszolni anélkül is, hogy ön betartotta volna a házszabályt, amit nem tett meg, de hát, önöknek ez bocsánatos bűn. [[Jakab Péter: Tízmilliós!]] Szóval, végrehajtottuk ezt a bérfejlesztési programot, ami 2019. január 1-jén zárult. 2016-től bevezettük a teljesítményjuttatást, ez a kormány 2016-ban 8 milliárd, ’17-től pedig évente, jelenleg is 12 milliárd forint forrást biztosít. Ezt a teljesítményértékelés alapján kapják meg a hivatásosok. Bevezettük a rendvédelmi egészségkárosodás ellátási rendszerét is ’17. január 1-jétől. Ez azt jelenti, hogy a Hszt. hatálya alá tartozó állomány az egyetlen olyan foglalkoztatotti kör, ahol a nyugdíjkorhatár előtt öt évvel, tehát az öregségi nyugdíjkorhatár előtt öt évvel van lehetőség szolgálatteljesítés nélkül rendszeres illetmény biztosítására. Egyetlen feltétele van a juttatásnak az életkoron túl: a 30 év tényleges hivatásos szolgálat teljesítése. 2019. december végén minden rendvédelmi hivatásos egyösszegű, bruttó 500 ezer forintos jutalmat kapott, ezzel az év elejéhez képest 10 százalékos illetményemelés valósult meg, és 2020. január 1-jétől a Belügyminisztérium által irányított rendvédelmi szervek hivatásos állománya [[Az elnök csenget.]] 10 százalékkal magasabb jövedelemben részesül, amely jövedelemrész kiegészítő juttatás jogcímen alanyi jogon minden hónapban biztosított. Tisztelt Képviselő Úr! Egy kérésem van: ha önöknek ennyire és valóban fontos a rendvédelmi hivatásos állomány [[Az elnök csenget.]] életminőségének emelése, akkor a 2022-es költségvetést szavazzák meg. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Ungár Péter képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Nem fogadom el a választ. Nagyon érdekes kórtörténetet hallottunk, illetve beszéltünk a nyugdíjazásról, ami az írásban benyújtott szövegben sem szerepelt. Azt szeretném jelezni, hogy ha már a házszabályról van szó, nekem három percem lett volna, de helyette két percet adott, és ezért nem tudtam az írásbeli szöveget pontosan úgy felolvasni, úgyhogy államtitkár úr, akit szintén hamarabb lecsengettek, ezt pontosan hallotta, hogy így van. De mindegy, a lényeg itt az, hogy a rendőrök bére rettentően alacsony, a büntetés-végrehajtásban dolgozó emberek bére rettentően alacsony. Amit elmondott, az egy nagyon jó termelési jelentés volt 1977-ből, de ezt a realitást, ami minden egyes hónapban látszik, amikor megkapják a számlát, ezt a realitást nem fogja igaztalanná tenni. Az a helyzet, hogy ön is pontosan tudja, mert hallotta, hogy mennyit keresnek ezek az emberek, és lehet elmondani, hogy ez a felmérés nem jó, de ami viszont biztos, hogy ha beszél élő magyar rendőrrel, el fogja mondani, hogy megalázóak a fizetések.
Köszönöm szépen. Ungár Péter képviselő úr a választ nem fogadta el. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszter úrhoz: „Megemelie a kormány július elsejétől a minimálbért, és tervezie a korábban bejelentettnél nagyobb mértékben megemelni a nyugdíjakat annak érdekében, hogy a meredeken növekvő megélhetési költségeket kövessék a nyugdíjasok és munkavállalók bevételei?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős miniszter úr megbízta Schanda Tamás államtitkár urat. Burány Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Mint ismeretes, nyolcéves csúcsára jutott az infláció áprilisban: elérte az 5,1 százalékot. Hogy néhány példát mondjak ezen belül: az étolaj ára mintegy 23 százalékkal, a rizsé mintegy 8 százalékkal, a liszté mintegy 7 százalékkal, a száraztésztáé is mintegy 7 százalékkal, a kenyéré ennél kevesebbel, de az is mintegy bő 5 százalékkal emelkedett. Mennyivel emelkedett ezzel szemben idén a nyugdíj? 3 százalékkal. Igaz, a kormány bejelentette, hogy júniustól hozzácsap ehhez 0,6 százalékot 0,6 százalékot! Ez azt jelenti, hogy átlagosan 890 forint emelést fognak kapni a nyugdíjasok. Egészen elképesztő. Elképesztően alacsony és megalázó összeg. De akkor vessünk egy pillantást arra is, hogy mennyivel emelkedett idén a minimálbér! 4 százalékkal. Itt viszont van egy halvány reménysugár, a kormány odanyilatkozott a munkáltatókkal, munkavállalók képviselőivel megegyezve, hogy amennyiben a szociális hozzájárulási adó kulcsa az év közepén 2 százalékponttal mérséklődik, akkor a minimálbér és a garantált bérminimum további 1 százalékponttal megemelkedik. Ez nagyon fontos lenne. Azóta viszont a kormány egy másik, más jellegű törvényjavaslatot nyújtott be: igaz, a munkáltatói terhek csökkennek 2 százalékkal, de más összetételben, nem úgy, ahogy ez szó szerinti ígéretben szerepelt. A kormány viszont hallgat arról, hogy ez azt jelentie, hogy ezzel a trükkel ki akarja kerülni és meg akarja spórolni a minimálbérek és a garantált bérminimum további 1 százalékpontos emelését, vagy ezt ígéretéhez híven megvalósítja. Nagyon fontos, hogy erre a kérdésre választ kapjunk, hiszen nemcsak az alacsony keresetűeket érinti ez a probléma, hanem számos munkanélkülit is, akiknek álláskeresési járadéka szintén ezekhez az összegekhez igazodik. [[15.10]] Tisztelt Államtitkár Úr! Azt szeretném tehát megkérdezni, hogy az év további részében megemelie a kormány év közben a minimálbért és a bérminimumot. Kettő: a friss inflációs adatok ismeretében elszánjae magát a már bejelentettnél magasabb nyugdíjemelésre? Tisztelettel várom válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Burány Sándor képviselő úr. Interpellációs kérdésére Schanda Tamás államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön felszólalásában több fontos témát is említett. Engedje meg, hogy az ön által felállított sorrendben reagáljak a felszólalására. Ön beszélt a nyugdíjakról, hát, akkor lássuk a tényeket! A baloldal kormányon 2,4 millió nyugdíjastól elvette a 13. havi nyugdíjat, és megemelte a nyugdíjkorhatárt. Az önök főnöke, a show-mester Gyurcsány Ferenc nemcsak a beterjesztője a kormány miniszterelnökeként annak a törvényjavaslatnak, amelyik a 13. havi nyugdíj felszámolásáról szólt, hanem ő maga meg is szavazta ezt, a teljes MSZP- és SZDSZ-frakcióval együtt, ahogy ön is megszavazta. Ezt elfelejtette megemlíteni, tisztelt képviselő úr, hogy ön személyesen itt az Országgyűlésben megszavazta azt, hogy 2,4 millió magyar nyugdíjastól vegyék el a 13. havi nyugdíjat. Emellett 2006-2010 között több mint 4 százalékponttal esett vissza a nyugdíjak értéke. Ezzel szemben a nemzeti-polgári kormány nyugdíjpolitikájának az a lényege, hogy a nyugdíjasok is a kedvezményezettjei legyenek a hazai gazdasági folyamatok alakulásának, hiszen évtizedeken át dolgoztak az országért, a hazáért, a nemzetért, és nevelték gyermekeiket. A kormány éppen ezért, az önök politikájával szemben, 2010-ben azt az ígéretet tette, hogy évről évre megvédi a nyugdíjak reálértékét, és ennek köszönhetően a 2011 óta végrehajtott és a 2022-re tervezett nyugdíjemelés eredményeképpen a nyugdíjak 48,1 százalékkal nőnek, és a 2021. június havi kiegészítő emelést is figyelembe véve pedig már 48,9 százalékos a növekedés. Amit pedig önök elvettek, tisztelt képviselő úr, azt mi visszaadjuk a nyugdíjasoknak, visszaépítjük a 13. havi nyugdíjat. Ön beszélt a minimálbérről is. Lássuk itt is a tényeket! A baloldal 2002-2010 között mindössze 23 500 forinttal emelte a minimálbért. A nemzeti-polgári kormány ezzel szemben 73 500 forintról 2021-re már 167 400 forintra emelte a minimálbért, ami 127 százalékos emelés, tehát 2010 óta több mint a duplájára emeltük. Ez alatt a tíz év alatt nemzetgazdasági szinten a reálkeresetek is folyamatosan emelkedtek, kedvezmények nélkül 61 százalékkal ezek a reálkeresetek, tisztelt képviselő úr, 61 százalékkal , családi kedvezmények figyelembevételével pedig átlagosan 69 százalékkal nőttek. És ön beszélt a családtámogatásokról is. 2010 óta 2,5-szeresére emeltük a családok támogatását, azzal szemben, amit önök tettek kormányon, amikor is elvettek egyhavi bért; két évre csökkentették a gyest; megszüntették az otthonteremtési programot és a családi adókedvezményt; ingatlanadót és tandíjat akartak bevezetni. Ez volt az önök családpolitikája, tisztelt képviselő úr! Mindemellett persze megemelték az áfát, mindenfajta extraadókat vezettek be, és drasztikusan emelkedtek a rezsiárak is. Most is erre készülnek: adóemelésekben, bércsökkentésekben, a lakhatás megnehezítésében gondolkodnak [[Tordai Bence közbeszól.]] [[Tordai Bence közbeszól.]] , amelynek a főpróbája már jól látszódik a baloldali önkormányzatokban, így a fővárosban is. (Tordai Bence közbeszól.) Tisztelt Képviselő Úr! Ennek a katasztrofális politikának a végrehajtásában [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] önnek személyesen óriási felelőssége volt munkaügyi miniszterként, majd államtitkárként. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Schanda államtitkár úr. Megkérdezem Burány Sándor képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Én igazán igyekeztem megkönnyíti államtitkár úr feladatát. Feltettem két nagyon egyszerű kérdést. Egy: betartjae a kormány az ígéretét, és megemelie további 1 százalékponttal a minimálbéreket? Kettő: tekintettel az elszabaduló inflációra, hajlandóe a nyugdíjemelés mértékét ennek megfelelően korrigálni? Nem tudtam eléggé leegyszerűsíteni a kérdésemet, ez még így is meghaladta államtitkár úr képességeit. Államtitkár úr egyetlenegy dologban volt itt jó, a mellébeszélésben. Arra viszont nem vagyunk kíváncsiak, semmitmondó válaszát természetesen nem tudom elfogadni. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Képviselő úr a választ nem fogadta el. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Koncz Zsófia, a Fidesz képviselő asszonya, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrhoz: „Milyen ütemben halad a Klíma- és Természetvédelmi Akcióterv megvalósítása?” címmel. Koncz Zsófia képviselő asszonyt illeti a szó.
Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Lakókörnyezetünk és a teremtett világ védelme mindannyiunk érdeke és felelőssége. Mindannyian tiszta vizet, jó levegőt és elviselhetőbb klímát szeretnénk. Hogy miként alakul a közös jövőnk, azt napjaink döntései határozzák meg. A klímaváltozás ugyan egy természetes folyamat, de annak sebességét az emberi közösségek életmódja érdemben befolyásolja. A folyamat az utóbbi években jelentősen felgyorsult, melyhez alkalmazkodni kell. A klímavédelem ügyében ezért nem üres szavakra, hanem valódi cselekvésre van szükség. Magyarország az elmúlt évtizedekben már bizonyította elkötelezettségét, hiszen a klímasemleges energiatermelés tekintetében hazánk jobban teljesít, mint az Európai Unió legtöbb országa. A kormány által elfogadott nemzeti energia- és klímavédelmi stratégia megalapozza Magyarország hosszú távú, átfogó, tiszta fejlődési stratégiáját. Mindez azonban csak úgy lehetséges, hogy a kormány ebben is a magyar emberek érdekeit képviseli. Minden országnak az általa okozott kár mértékének figyelembevétele mellett kell kivennie a részét a közös erőfeszítésekből. A klímaváltozás árát ne a magyar emberek fizessék meg, hanem a legnagyobb szennyező vállalatok és országok, a legnagyobb klímarongálók! Teremtett világunk természeti környezetének védelmét, épített örökségünk megóvását elsőrendű kötelezettségünknek tartom. A klíma- és természetvédelmi akcióterv részét képezi többek között az illegális hulladéklerakók felszámolása és a folyók megtisztítása, illetve az egyik legfontosabb program a fásítás, amelynek célja, hogy jelentősen növekedjen az erdővel borított területek aránya az országban. Végső soron szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy támogatni kell minden olyan területet, ami környezetünk védelmét szolgálja: a környezetbarát energia használatát, a közösségi közlekedés fejlesztését, továbbá a természeti erőforrásaink megóvását. Magam és a Fidesz-KDNP képviselőcsoportja nevében kijelenthetem, hogy készen állunk minden támogatást megadni a kormánynak a további klímavédelmi lépésekhez. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Mindezekkel kapcsolatban kérdezem öntől, milyen ütemben halad a klíma- és természetvédelmi akcióterv megvalósítása. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Koncz Zsófia képviselő asszony. Az interpellációs kérdésre Schanda Tamás államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Meggyőződésünk valóban, hogy a klímaváltozással szemben nem szavakkal, hanem cselekvéssel lehet és kell fellépni. A kormány pedig éppen ezért cselekszik is, valóban cselekszik is, míg mások csak szövegelnek a klímavédelemről, és nulla cselekvést mutatnak. A baloldalnak is meg kéne most már értenie, hogy Facebook-posztokkal, klímavészhelyzet kihirdetésével, darázsgarázsokkal és üres lózungok mantrázásával nem lehet megvédeni a teremtett világot és a környezeti értékeinket. Tisztelt Képviselő Asszony! A klíma- és természetvédelmi akciótervet 2020 januárjában fogadta el a kormány, és a célja pedig az, hogy minden tőlünk telhetőt megtegyünk azért, hogy a gyermekeink, unokáink jobb állapotban örökölhessék meg hazánk környezeti értékeit, mint ahogy mi megkaptuk. Az intézkedések hozzájárulnak annak eléréséhez, hogy Magyarország 2050-re valóban klímasemleges országgá válhasson. Az akcióterv tartalmazza a hulladékcsökkentésre, az országban található illegális hulladékok felszámolására vonatkozó intézkedéseket, továbbá a fenntarthatóság, a megújuló energia szélesebb körű felhasználása és a klímavédelem területén többek között az ön által is említett erdős területek jelentős bővítése kapcsán megfogalmazott és vállalt feladatokat. [[15.20]] Ezt örömmel jelentem önnek, a benne foglaltakat a koronavírus okozta járvány ellenére is megvalósítjuk, mindent megvalósítunk. Ennek keretében pedig örömmel tudok beszámolni arról is, hogy a faültetési program keretében már több mint 1 millió 100 ezer fát ültettünk, és továbbra is vállaljuk, hogy minden újszülött után legalább tíz fát fogunk ültetni. Tisztelt Képviselő Asszony! Az akcióterv egyik fontos célkitűzése az illegális hulladéklerakók felszámolása és az érintett területek megtisztítása. 2020 nyarán kezdtük ezt a folyamatot, és eddig már több mint 25 ezer tonna illegális hulladékot számoltak föl a kollégáink szerte az országban. Az Országgyűlés nemrégiben foglalkozott ezzel a témával, amelynek a legfontosabb kisűrűsödése pont az illegális hulladékok felszámolása és a szemetelés visszaszorítása, a szigorúbb jogszabályok megalkotása volt. Szomorú dolog, hogy ezt a törvényjavaslatot, amely mindannyiunkat érint, csak a józan nemzeti polgári oldal támogatta, és a baloldal, beleértve a magukat zöldnek nevező képviselőket is, még egy gombnyomásra sem voltak képesek, hogy tisztább ország legyen Magyarország. Mi viszont ki fogjuk iktatni a kiskapukat. Ha ebben nem segítenek, akkor nem segítenek, akkor is végre fogjuk hajtani. Nem hagyjuk, hogy akár egyes emberek, akár cégek a normális többség, az ország és főleg a gyerekeink rovására továbbra is szemeteljenek, sőt akár veszélyes hulladékkal szennyezzék a hazai földeket és vizeket. Akik pedig továbbra sem lesznek hajlandóak betartani a szabályokat, az együttélés szabályait, azokat pedig keményen meg fogjuk büntetni. Az is egy szomorú helyzet, tisztelt képviselő asszony, hogy míg mi teszünk a szemét ellen, addig például Karácsony Gergely Budapesten leszereli a köztéri kukák egynegyedét, leszereli, egészen elképesztő. Így nagyon nehéz dolgozni az illegális szemetelés ellen. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, Schanda államtitkár úr. Megkérdezem Koncz Zsófia képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ.
Igen, elfogadom, és köszönöm szépen miniszterhelyettes úrnak a részletes válaszát. Azt kell hogy mondjam, hogy a saját választókerületemen belül is ez egy nagyon-nagyon fontos kérdés. Éppen ezért mi is helyben számos olyan akciót szervezünk, akár a Hernádon, a Bodrogon, amelyek a folyóink megtisztításával kapcsolatosak, a fásítás is egy nagyon-nagyon fontos kérdés, és nagyon büszkén mondhatom azt, hogy Szerencsen hamarosan megindul az első kisvárosi újrahasználati központ. Úgyhogy ezekkel a gondolatokkal szeretném még egyszer megköszönni a válaszát. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, Koncz Zsófia képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Ander Balázs, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrhoz: „Meddig tartják még cselédbéren az állami érdekeltségű vállalatok dolgozóit?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Mager Andrea nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter asszony kérésére Fónagy János államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, Ander Balázs képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! 150 ezer, az urizáló luxuskormány által megalázó cselédbéren tartott munkavállaló az állami cégek korán kelő és keményen gürcölő magyar melósai, postások, vasutasok, buszosok, az energetikai vagy éppen a vízműcégek dolgozói várják azt, hogy mi lesz az ő sorsuk ebben az esztendőben. Ők nem luxusjachtokon akarnak egyébként kaviárt majszolni vagy éppen egy csík kólát fölszippantani, de nem is Dubajba akarnak repülni, hogy ott egy medence partján majd, mondjuk, akkor koktélozzanak; mindössze 6 százalékos, tehát az infláció szintjén mozgó béremelést szeretnének, hogy elkerüljék a reálbércsökkenést. Azt szeretnék, hogy ki tudják fizetni a számláikat, azt szeretnék, hogy enni tudjanak adni a gyermekeiknek. A Jobbik keresztény-szociális elveket valló pártként határozottan kiáll a dolgozói érdekek védelmében. Fontosnak tartjuk az állam példamutatását az emberhez méltó bérek megteremtésében. Ezért messzemenően támogatjuk a munkavállalói érdekvédelmi szervezetek jogos bérigényét az MNV Zrt. által felügyelt cégeknél. Az állami vállalatok dolgozóinak saját kormányuk általi, tulajdonképpen cselédbéren tartása, azaz kizsákmányolása nem lehet opció. A közszolgáltatásban kenyerüket keresők bérfelzárkóztatása prioritást kell élvezzen az oligarchák, a NER-nagyparaziták és a külföldi érdekeltségű multicégek állami támogatásával és kitömésével szemben. Az állam működésének szempontjából kulcsfontosságú cégek munkavállalóinak anyagi megbecsülése nem tűr halasztást! Noha öt hónap már a 2021-es évből is eltelt, a mintegy 150 ezer dolgozó még mindig várja, hogy mi lesz annak a 28 milliárd forintnak a sorsa, mert ekkora forrásösszeget igényel ennek rendezése, amivel elkerülhetik a további lecsúszást. Tisztelt Államtitkár Úr! Számíthatnake szolidaritásra attól az államtól, amely az ő munkájuk nélkül bizony működésképtelenné válna? Mit remélhet a fideszes méltóságos asszonyoktól és kegyelmes uraktól ez a másfél százezer ember? Attól a kormánytól, amelynek 11 éves kétharmados regnálása odavezetett, hogy az egyre gyengülő forintban kimért 111 ezer forintos nettó magyar minimálbérrel szemben a szlovák minimálbéresek havi 70 ezer forintnyival többet visznek haza euróban? Lesze, és hogyha igen, akkor mekkora béremelésre számíthatnak az érintett munkavállalók? Várom államtitkár úr érdemi válaszát ezzel a 150 ezer emberrel egyetemben. Nagyon köszönöm. [[Szórványos taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Ander Balázs képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Önt hallgatva mélyen igazoltan látom annak a több száz éves mondásnak az igazságát, hogy a stílus maga az ember. De ön konkrét válaszokat kért. Engedje meg, hogy ehhez a témához és valóban 150 ezer család megélhetéséhez méltó hangnemben és méltó tartalommal adjak választ. Elöljáróban szeretném azt leszögezni, hogy a kormány az elmúlt másfél-két évben, tehát a járvány ideje alatt alapvetően a munkahelyek biztonságát, az emberek megélhetését, a folyamatos foglalkoztatást, a munkabiztonságot tartotta szem előtt. Ön, hála isten, úgy gondolom, hogy nem igazán láthatott cselédeket, és tiszta szívemből kívánom valamennyi képviselőtársamnak és Magyarország minden polgárának, hogy soha ne is legyen módjuk megismerni azt, hogy mi volt az a cselédsors. Úgyhogy, kérem, ne dobálózzon ezekkel a szavakkal, mert azokra üt vissza, akik ezt mondják! Azzal együtt nagyon nehéz politikai vitát folytatni nagyon nehéz politikai vitát folytatni olyan szakmai kérdésekben, ahol számokról kell beszélni, hiszen tisztában vagyok azzal, hogy nem lehet olyan számot mondani, aminél ne lehetne egy nagyobbat. Ezért kezdtem azzal, hogy alapvetően az elmúlt másfél-két évben a munkahelyek megtartását tartottuk alapnak. Ezt megtartottuk: Magyarországon egyetlenegy állami vállalat nem bocsátott el embereket a járvány miatt, egyetlenegy nagy szolgáltató vállalat létszámát nem kellett csökkenteni, még akkor sem, és ön ezt a saját szakmájából pontosan tudja, amikor egyes nagy közszolgáltató vállalatok teljesítménye a járvány miatt 10-20 százalékra esett vissza. Ezt a létszám nem érezte meg, az emberek munkahelye biztonságban volt. [[15.30]] Ezzel együtt a bérek, amelyeknél, ismétlem, egy pillanatig nem azt mondom, hogy nem lehet magasabb béreket követelni, egy pillanatig nem azt mondom, hogy adott esetben nem indokolt magasabb béreket adni, az ön által elsősorban felemlegetett nagy állami cégek közül a Magyar Postánál 2010-2020 között 187 százalékra emelkedtek, a víziközmű-társaságoknál 179 százalékra, a MÁV-csoportnál 198-ra, tehát gyakorlatilag a duplájára, a Volán-csoportnál közel 220 százalékkal és az MVM-csoportnál 171 százalékkal. Ezzel együtt nem akarok a számokkal játszani, ez a bérszínvonalat nem mutatja, de ugyanebben a felsorolásban a Magyar Postánál a 167 ezer forintos 2010-es bérhez képest 311 ezer forint volt az átlagbér, a vízműtársaságoknál a 224 ezerrel szemben 402 ezer forint volt, a MÁV-csoportnál a 223 ezer helyett 443 ezer, a Volán-csoportnál 186 ezer helyett 404 ezer, és az MVM-csoportnál a Mavir kivételével 423 500 helyett 722 ezer forint volt az átlagbér. Kérem szépen, nem vitatva azt, hogy minden kormánynak az a törekvése, hogy a jövedelmek nőjenek, ezeket a béreket ledegradálni, semmibe venni, úgy gondolom [[Az elnök csenget.]] hogy az ott dolgozók szemszögéből is nézve lehetetlen álláspont. Kérem, hogy ezt az álláspontját vizsgálja felül. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, Fónagy államtitkár úr. Megkérdezem Ander Balázs képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Államtitkár úr, én azt kérdeztem, hogy ’21-ben számíthatnake 6 százalékos bérnövekedésre az ezeknél a cégeknél dolgozó munkavállalók. Nézzük csak! Akkor volt 18 milliárd forint Mé-száros szállodáira, volt, illetve van 54 milliárd forint a forintot folyamatosan ócsító Matolcsy MNB-jének a felújítására, van 75 milliárd forint vadászati világkiállításra, van 500 milliárd kínai egyetemre és van 1000 milliárd forint a hatástanulmányokkal alá nem támasztott, soha meg nem térülő Budapest-Belgrád vasút hazai szakaszára kínai hitelből. Viszont akkor az ön válaszából én azt olvastam ki, hogy idén nem lesz 28 milliárd forint ennek a 150 ezer embernek. Két filozófia ütközik itt egymással. Az egyiket Orbán Viktor képviselte arab befektetők előtt, aki azt mondta, hogy a minőségéhez képest milyen olcsó a magyar munkaerő, és milyen rugalmas a munka törvénykönyve. A másik filozófia viszont a miénk, igen, az pedig úgy hangzik, hogy fizessenek meg a tolvajok, és éljenek végre jól a magyarok. Nem fogadom el a választ. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Ander Balázs képviselő úr. [[Dr. Fónagy János közbeszól.]] Mivel nem fogadta el az államtitkári választ, tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Vejkey Imre, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mennyivel költ többet a kormány 2022-ben az egészségügyre, mint korábban a baloldali kormányok?” címmel. Vejkey Imre képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! A kormány által benyújtott 2022. évi költségvetés az ország újraindításának a költségvetése. A koronavírus-járvány okozta kihívások esélyt adnak arra, hogy Magyarország a járvány utáni új világgazdasági korszak nyertes országai közé tartozzon. A költségvetés a gazdaság újraindítását célzó kiemelt programokra, fejlesztésekre, beruházásokra a gazdaság-újraindítási akcióterv keretében 2022-ben több mint 7300 milliárd forintot meghaladó forrást biztosít. A 2022-es költségvetésben természetesen nem feledkezhetünk meg az egészségügyi ágazatról és az egészségügyben dolgozókról sem, hiszen a járvány elleni védekezés frontvonalában dolgozó orvosok és ápolók áldozatos munkáját el kell ismerni. A megkezdett történelmi léptékű egészségügyi béremeléseknek köszönhetően az orvosi fizetések két év alatt átlagosan két és félszeresére nőttek. Az egészségügyi szakdolgozók munkáját is megbecsüljük: a 2018-ban indított béremelési programnak köszönhetően 2019-22 között 72 százalékkal nő az ápolók bére. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! A baloldali kormányok több mint 600 milliárd forintot vettek el az egészségügytől, 16 ezer aktív ágyat számoltak fel, és 6 ezer egészségügyi dolgozót bocsátottak el. A Fidesz-KDNP-szövetség azonban kiemelt értékként tekint az emberre és az emberi egészségre. Ennek érdekében szükséges az egyes országos intézetek, centrumkórházak fejlesztése, valamint az infektológiai ellátóhelyek megerősítése, speciális igénynek megfelelő járványkórházak, illetve pulmonológiai hálózat kialakítása, a vérellátás megújítása, a megyei és városi fekvőbeteg-ellátó intézmények, valamint a járóbeteg-szakellátó helyek fejlesztése. A fentiek alapján kérdezem tehát a tisztelt miniszterhelyettes urat, milyen kormányzati prioritások szerepelnek a 2022-es költségvetésben az egészségügyi ágazatra vonatkozóan, mennyivel költ többet a kormány 2022-ben az egészségügyre, mint korábban a baloldali kormányok. Várom miniszterhelyettes úr megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, Vejkey képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Egy számmal is lehet önnek válaszolni, tisztelt képviselő úr, hogy 1700 milliárd forint, ennyi a többlet, amennyivel többet költ a Fidesz-KDNP-kormány a magyar emberek egészségére, mint azt tették a mostani patkó bal oldalán ülők. Ez egy 141 százalékos emelkedés az elmúlt bő egy évtizedben. Azért is fontos ezt a számot azért egypárszor elmondani, és azért is köszönöm az interpellációját a képviselő úrnak, mert a baloldal mást sem mond, mint hogy csökkennek az egészségügyi források. Ez a mondat igaz, csak nem a mi időszakunkra, hanem az ő időszakukra, és ezt nem mi mondjuk, hanem az OECD mondja, hiszen az OECD mondta, hogy az egyetlen olyan kormányzat, amelynél az egy főre eső GDP-arányos egészségügyi költések csökkentek, az pontosan Magyarország volt, csökkenő nemzeti össztermék mellett is ráadásul. Nem volt másik ország a 2010-et megelőző hét esztendőben, ahol csökkentek volna az egészségügyi kiadások lakosságarányosan, csak Magyarország. Ők azok, akik most azt mondják, hogy csökken, miközben 1700 milliárd forinttal, 141 százalékkal nő, az azt jelenti, hogy majdnem két és félszeresére. Így a benyújtott költségvetésitörvény-javaslat szerint soha nem látott mértékűen magas az egészségügyre fordítható keretek összege. Fontos ebben a háziorvosi keretek emelkedése. 2010-ben 79 milliárd forintot költöttünk háziorvosi ellátásra; jövőre 244 milliárd forintot fogunk költeni. Ebben benne van, hogy idén az orvosok béremelésével párhuzamosan 72 milliárd forintos többlet a háziorvosoknál is jelentkezett, hogy ne csak a kórházakban nőjön az orvosok bére, hanem a háziorvosoké is. De a fogászati ellátásban is 264 százalékos az emelkedés, 22,6 milliárd forintról 82 milliárd forintra. Ma is szóba került az Országos Mentőszolgálat. A baloldal tíz év után észrevette a koronavírus-járvány alatt, hogy vannak mentők. Hát, jó lett volna, ha az előző években is ezt megteszik, ugyanis soha nem szavazták meg a többletforrásokat a mentőszolgálatnak. 26 milliárd forintról 65 milliárdra emelkedett, 38 milliárd forintnyi többlet, de egyetlenegy többletnél egyetlenegy baloldali szavazat sem érkezett az elmúlt években. Mindig ellene szavaztak, most viszont észrevették, hogy van mentőszolgálat, és azt mondják, hogy növelni kell. Hát, kellett volna az elmúlt években is támogatni ezeket a javaslatokat, amelyekkel 145 százalékkal emeltük a mentőszolgálat költségvetését 2010-2022 között. Fontos, hogy az orvosibér-emelés együtt járhatott egy 70 éves szörnyű örökség befejezésével, ez pedig a hálapénzrendszer, ezt is ki tudtuk vezetni. Nyilván eközben megjelenik az orvosibér-emelésnek is a többlete: ez 394 milliárd forint várhatóan a következő évben. A béremelés fedezetét tartalmazza a jövő évi költségvetés. Így tud megemelkedni az orvosok fizetése. Egy kezdő orvos, aki 255 ezer forintot keresett tavaly, ő idén 481 ezer forintot fog keresni, és jövőre pedig 619 ezer forint lesz az alapbére, tehát ez a bruttó alapbér, tehát az adó nélkül, de a különböző ügyeleti és egyéb pótlékok, járulékos bérelemek nélküli alapfizetés 619 ezer forint. Aki már régebb óta a pályán van, 20 éve dolgozik, az tavaly 510 ezer forintot keresett, idén 1 millió forint fölé emelkedett a jövedelme, jövőre pedig 1 millió 342 ezer forintot fog keresni. Egy több mint 40 éves tapasztalattal rendelkező, tehát a pályája vége felé járó, legnagyobb tapasztalatú orvos pedig, aki tavaly 575 ezer forintot keresett, az idén 1 millió 666 ezer forintot keres havonta alapbérként, erre jönnek még a többi elemek, és jövőre pedig az ő fizetése 2 millió forint fölé fog emelkedni, 2 millió 142 ezer forint lesz. Ezt is tartalmazza az egészségügyi költségvetési fejezet; illetve azt is, hogy az ápolóknak, a szakdolgozóknak is tovább fog folytatódni a béremelése. [[15.40]] Összesen 72 százalékos béremelést vállaltunk. Ennek a következő része 2022. január 1-jén fog következni egy 30 százalékos ápolóibér-emeléssel, és ennek a fedezetét is tartalmazza a költségvetés. Bízunk benne, hogy ezt támogatják majd baloldalról is, bár illúzióink nincsenek, mert az előzőekben sosem támogatták ezeket a javaslatokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Rétvári államtitkár úr. Megkérdezem Vejkey Imre képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Mindenekelőtt köszönöm megtisztelő válaszát, melyet elfogadok. Köszönöm, hogy jövőre 769 milliárd forinttal több jut majd az egészségügyre, mint ebben az évben. Köszönöm, hogy 11 év alatt több mint megdupláztuk az egészségügyre fordított kiadásokat. Végül, de nem utolsósorban ezúton is kifejezem hálás köszönetem az orvosoknak és az ápolóknak, hiszen a pandémia alatt mindenkit, aki emberi számítás szerint meggyógyítható volt, meggyógyítottak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Vejkey Imre képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációs napirendet befejeztük. Soron következik az egyes energetikai és közszolgáltatási tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15999. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Törő Gábor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 27-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes energetikai és közszolgáltatási tárgyú törvények módosításáról szóló T/15999. irományszámú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat megszületésének indokául az szolgál, hogy az elmúlt időszak jogalkalmazói hatósági tapasztalataira, az energiaszektorban végbement változásokra és a végrehajtott intézkedésekre tekintettel több különböző tárgyú módosítás vált szükségessé. A bányatörvény módosításának kiemelt célja a használaton kívüli bányászati célú mélyfúrások nemzetgazdasági szinten képviselt kiemelkedő értékének megőrzése. A villamos energiáról és a földgázellátásról szóló törvény módosítása részben a járványhelyzet során kialakult jó közműszolgáltatói gyakorlatok jogszabályi alapjának megteremtését szolgálja az elektronikus ügyintézés lehetőségeinek bővítésével. A szabályozás célja az, hogy az intenzív tudományok online modell szerint működő átvételi rendszerirányító informatikai rendszereinek a tulajdonjogát, a szükséges informatikai szolgáltatásokat és azok beszerzését a szétválasztási szabályok tiszteletben tartása mellett költséghatékony módon tudja biztosítani, illetve megszervezni a vertikálisan integrált vállalatcsoporton belül. A közszolgáltatási tárgyú törvények módosításai közül kiemelkedő a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény módosítása, mely szükséges annak érdekében, hogy a jogi személyiséggel rendelkező vallási közösségek tulajdonában álló ingatlanok a víziközmű-fejlesztési hozzájárulás fizetésének kötelezettsége alól mentesüljenek, tekintettel arra, hogy az egyházi ingatlanokban szolgálatot teljesítő, az egyház alkalmazásában álló természetes személyek a lakossági felhasználókhoz hasonlóan veszik igénybe a víziközmű-szolgáltatást. Tisztelt Képviselőtársaim! Összegzésként azt gondolom, hogy a törvényjavaslatban szereplő jogharmonizációs és egyéb módosítások az energetikai és közszolgáltatási szektorban előremutató törekvéseket tartalmaznak, ezért a javaslat támogatandó. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Törő Gábor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne felszólalni. [[Steiner Attila: Majd a végén.]] A szándékát nem jelzi. Köszönöm szépen. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Megadom a szót Keresztes László frakcióvezető úrnak, LMP.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Relatíve hosszan lefolytattuk az általános vitáját ennek a törvényjavaslatnak. Ugyanakkor számomra megdöbbentő fejlemény volt az, ami múlt héten a Törvényalkotási bizottság ülésén történt. Egy olyan súlyú és olyan jellegű módosító javaslatot hoztak be és fogadott el a Törvényalkotási bizottság, amelyet meggyőződésem szerint nem lehetett volna. Egy olyan alapvető változást indít el a magyar közműszektorban, amit minimum nyíltan kellett volna a szakmával egyeztetve, és a törvényjavaslat általános vitájában a beterjesztéskor kellett volna ezt a szándékot jelezni. Miről is beszélek? A Törvényalkotási bizottságban volt egy olyan módosító javaslat, amely arról szól, hogy az önkormányzat a víziközművagyont és a víziközműcégeket, nyilván az önkormányzati tulajdonban lévő víziközművagyont és víziközműcégeket térítésmentesen átadhatja az államnak, és ilyen módon átadja az azzal kapcsolatos bevételeket és gyakorlatilag az ellátási felelősséget is. Ez egészen elképesztő jelenség. Nagyon régóta foglalkozom én itt az Országgyűlésben, de már azt megelőzően szakpolitikusként is a víziközmű-ágazat helyzetével. Az teljesen világos, hogy az önkormányzatokat érintő megszorítások, elvonások nem az önkormányzatokat érintik, hanem az ott élő embereket, hiszen az önkormányzatok felelősek a legfontosabb közszolgáltatások biztosításáért, és ha nincs megfelelő forrásuk, akkor ezeket a közszolgáltatásokat az önkormányzatok nyilván nem tudják ellátni megfelelő minőségben. De hasonlóképpen megfogalmaztam én ezt már nagyon-nagyon sokszor kritikában, hogy bizonyos nagyon súlyos rendszerproblémákkal az önök kormánya egyszerűen nem tudott, nem akart vagy nem volt hajlandó mit kezdeni. Az ilyen egyik súlyos rendszerprobléma a magyar víziközműszektor helyzete. Mondhatjuk, hogy egészen döbbenetes helyzetben van az ágazat, az összeomlás szélén. Valóban nem volt egyszerű az örökség 2010-ben, de elmondhatjuk, hogy azóta önök olyan intézkedések sorozatát hozták, amelyek súlyos mértékben rontottak a helyzeten. Néhány konkrét számmal is alátámasztom ezt a helyzetet: 2011 óta duplájára nőtt a meghibásodások száma, körülbelül 30 százalék a hálózati veszteség, tehát a megtermelt ivóvíz 30 százaléka egyszerűen elfolyik a rossz csövek miatt. S a különböző becslések 1500-3000 milliárd forint közé teszik a hiányzó forrásokat 15 éves távlatban, tehát középtávon. Évek óta beszélünk arról, hogy meg kell támogatni ezt az ágazatot óriási mértékben, s már a miniszterelnök úr is elismerte, hogy ezermilliárdos nagyságrendben. Az elmúlt években ahhoz képest, hogy éves szinten körülbelül 200 milliárdot kellett volna a költségvetésbe betervezni a víziközműcégek támogatására karbantartási és pótlási munkákhoz, ehhez képest önök évről évre körülbelül 1,5 milliárdos kerettel számoltak. A múlt év nyarán először hallottam a miniszterelnök úrtól, hogy elismerte ezt a problémát, azt, hogy óriási probléma és óriási kihívás a legfontosabb közszolgáltatás, az egészséges ivóvíz biztosítása, valamint a szennyvízelvezetés és a vízbázisvédelem biztosítása, és ehhez ezermilliárdos forrásbevonásra van szükség. A miniszterelnök úr akkor azt ígérte, hogy erre majd az európai uniós forrásokból nyílik lehetőség, ehhez képest nem látjuk, hogy ez megvalósulna, nem látjuk, hogy az európai uniós helyreállítási alapból és más forrásból érkezne akárcsak két nagyságrenddel kevesebb összeg. Ha a másik oldalon megnézzük a jövő évi költségvetést, ott sem látjuk visszatükröződni ezeket a problémákat. Tehát konkrétan az a helyzet áll elő, hogy önök évről évre gyakorlatilag kiszipolyozták az önkormányzatokat, kivéreztették a közműcégeket és nem adták meg a támogatást. Jellemzően az állami cégeknek valamekkora mentőövet adtak, de az önkormányzati cégeknek nem. Így aztán borzalmasan nehéz lett az önkormányzatoknak a fenntartás, gyakorlatilag belezsarolták őket egy olyan helyzetbe, hogy kényszerüljenek átadni az önkormányzati víziközműcégeket az államnak. Ez egészen elfogadhatatlan. [[15.50]] Abban tökéletesen egyetértünk, és ezt már nagyon sok vitánál elmondtam, hogy az egyik legfontosabb, ha nem a legfontosabb infrastruktúrának, a vízi közműveknek mindig is közösségi tulajdonban kell lenni, tehát állami és önkormányzati tulajdonban. Ugyanakkor meggyőződésünk, és ezt én tapasztalatból is tudom mondani, nyolc évig voltam önkormányzati képviselő, hogy rendkívül fontos, hogy az önkormányzatok, a helyi közösségek kezében tudjanak lenni a vízi közművek, hiszen egy önkormányzati fenntartásban és tulajdonban lévő cég tudja felelősen megtervezni és elvégezni a szükséges karbantartási munkákat. Tehát nem lehet a helyi közösségektől elvenni ezeket a vízműveket. Az ön minisztere, illetve Schanda Tamás miniszterhelyettes úr nagyon-nagyon régóta olyasmi válaszokat küld, hogy készül majd valamiféle kormányzati stratégia, egy ideje átváltott arra, hogy elkészült a stratégia, csak senki se látta. Senki se látta ezt a víziközmű-ágazat megmentésére elkészített stratégiát. Ami ennél, mondhatjuk, hogy még sokkal nagyobb baj, hogy senki nem látja a forrásokat, tisztelt államtitkár úr, hogy honnét lehet működtetni, megmenteni, ismét talán a legfontosabb közszolgáltatást. Tehát a Fudan Egyetemre van 550 milliárd, a Budapest-Belgrád vasútvonalra 1000 milliárd, a vízi közművekre önök nem költenek. Most láthatóan az a tervük, hogy belezsarolják az önkormányzatokat abba, hogy adják át. Ennek egyébként nagyon-nagyon súlyos jogi következményei is lehetnek, hiszen aki érdekelt volt önkormányzati politikában, pontosan tudja, hogy egy helyi polgármester vagy képviselő-testületi tag esküt tesz arra, hogy a közösség vagyonát megvédje. Tehát nem lehet csak úgy térítésmentesen ezt a hatalmas vagyont átadni. Ez egy óriási felelősség. Nyilván az önkormányzatok felelőssége az ellátás. A kormánynak az a feladata, hogy értékelje, a helyén értékelje ezt a problémát, és megadja végre az önkormányzatoknak, az ellátásért felelősnek azokat a forrásokat, amik a legfontosabb közszolgáltatás fenntartásához szükségesek. Megengedhetetlen, hogy ilyen módon kizsarolják tőlük, és önöket ismerve egy ilyen előszobaként felhasználva esetleg még a vízi közművek terén is egy olyan útra lépjenek, amit nagyon sok területen láthatunk, hogy itt is majd valamiféle kiszervezés útján megjelenhetnek majd az önöknek kedves magánbefektetők a víziközmű-szektorban. Ez teljes mértékben elfogadhatatlan, és önmagában elfogadhatatlan az, államtitkár úr [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] hogy ezt egy TAB-módosítóként hozták be. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Keresztes László frakcióvezető úr. megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak, Jobbik.
Elnök Úr! Köszönöm a szót. Egy tipikus salátatörvényről van szó, ahol egymással még talán csak jóindulattal részben összefüggő törvényeket kíván módosítani a kormány, 12 törvényt, 85 paragrafusban. Nem akarom elismételni az általános vitában elmondottakat, de azt, hogy mennyire nem gondolták végig, mi sem jellemzi jobban, mint hogy a Törvényalkotási bizottság még 30 pontban nyújtott be módosítót, és nem nyelvhelyességit vagy stilisztikait. Amit Keresztes Lóránt elmondott, arra azt tudom mondani, a víziközmű-kérdésre, hogy hiába vannak ebben a törvényben abszolút támogatandó részek, a villamos energia, a gázszolgáltatás, az elektronikus mérés, XXI. századi módszerek, ez a vízi közmű meg annak idején még néhány kritikával illettem ezt a törvényt kicsit olyan, mint a pohár borban az egy cseppnyi méreg, de egy cseppnél azért ez súlyosabb, ami elrontja. Egyébként a vízi közmű már előzőleg megjelent ebben a törvényben, tudniillik önök novemberben elfogadták azt a törvényt, amely a víziközmű-vezeték adójának a rendszerét megváltoztatta. Ennek lett például az a következménye, hogy a Fővárosi Vízműveket érintő adó 729 millió forintról 3,2 milliárdra nőtt. De nem tudták jól megfogalmazni ezt a paragrafust, ezért most ezt újból vissza kellett ide hozni, hogy egyértelmű legyen, hogy azt, amit akkor mondtak, a törvény tényleges szövege visszatükrözze. Akkor is az utolsó pillanatban a Gazdasági bizottság nyújtotta be azt a módosítást, tehát nem a kormány előterjesztésében szerepelt. És most mi történik? Megint víziközmű-témában a Keresztes Lóránt képviselőtársam által említett súlyos változtatást az utolsó pillanatban, most még csak nem is szakbizottság, hanem a TAB nyújtja be. Úgyhogy a pozitív elemek ellenére természetesen a Jobbik emiatt nem tudja támogatni ezt a törvénymódosítást, illetve -módosításokat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és megkérdezem Törő képviselő urat… [[Jelzésre:]] Nem, Steiner Attila államtitkár urat, aki láthatóan válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Az önök előtt lévő összegző módosító javaslat több törvény módosítására tesz javaslatot, és az általános vitában elhangzott részletes érvek bemutatása mellett engedjék meg, hogy röviden ezekre is reagáljak. A megújulóenergia-termelés elterjedéséhez szükséges hálózatfejlesztési beruházások gyorsítását segíti elő a villamos energiáról szóló törvény módosítása, amely a közös tulajdonban álló ingatlan esetében az eddigi egyhangú döntés helyett az érintett személyek tulajdoni hányada alapján számított többségi döntését írja elő. A módosítás ezzel meghatározza azokat az eseteket, amikor a hozzájárulás kérésénél a közlés meghiúsulására tekintettel a tulajdonostárs hozzájárulását megadottnak kell tekinteni. A közös tulajdonban álló ingatlan esetében így megszűnnek a polgári jogi rendezés előtt fennálló tulajdonjogi és közérdekű használati jogi akadályok. A bányászatról, a földgázellátásról és a távhőszolgáltatásról szóló törvények módosításai technikai jellegűek, szövegpontosító és normavilágosságot segítő korrekciókat tartalmaznak. A közművezetékek adójáról szóló törvény módosítása a földgáz- és a villamosenergia-ágazatban tevékenykedő adóalanyok esetén az adófizetési kötelezettség jelenleg alkalmazott számítási módszertanát módosítja, egy sávosan progresszív kalkulációt vezet be, amely igazságosabb felosztást eredményez, és a befolyó államháztartási bevételek viszont nem változnak. Az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló törvény módosítása a jogi személyiséggel rendelkező vallási közösség fogalmát pontosítja a törvényjavaslat belső koherenciájának megteremtése érdekében. Az összegző módosító javaslat a hírközlési törvényt is érinti. A javasolt módosítások tovább egyszerűsítik a nagy sebességű hálózatok kiépítésével összefüggő eljárásokat. A törvényjavaslat közszolgáltatási tárgyú jogszabály-módosításai közül a víziközmű-törvény módosítása szükséges. Arra tekintettel, hogy a víziközmű-szolgáltatási rendszer fenntarthatóságának fokozása érdekében az önkormányzatok ellátási felelőssége helyett indokolt előtérbe helyezni az állam ellátásért való felelősségét, ennek megfelelően a törvényjavaslat szerinti módosítás az önkormányzati tulajdonban álló víziközmű-rendszerek tulajdonjogának átruházását a továbbiakban kizárólag az állam mint ellátásért felelős részére teszi lehetővé, nyilvántartási értéken történő átvezetéssel, térítésmentesen. Ahogy Keresztes képviselő úr is a feltételes módot használta, átadhatják az önkormányzatok, úgy, hogy alapvetően önkéntességről van szó, nem kényszerítésről. A vízközmű-vagyon átadásához kapcsolódóan a javaslat a vízi közmű fejlesztésére fel nem használt források átszállásával és az érintett üzemeltetési jogviszony megszűnésével összefüggő szabályokat is rögzíti. A törvényjavaslat továbbá a hulladékgazdálkodási ágazat átalakításáról tartalmaz egyes javaslatokat. Itt folytatjuk a hulladékgazdálkodási ágazatnak a közelmúltban megkezdett átalakítását. A hulladéktörvény módosítása előírja, hogy a fémhulladékokhoz hasonlóan egy természetes személy a hulladékot mekkora mennyiségben tárolhatja az ingatlanán. Jelenleg is tiltott az illegális hulladék tárolása, azonban erre nem volt korábban mennyiségi korlát meghatározva. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Az elkövetkezendő időszakban a kormány konkrét intézkedésekkel folytatja a klíma- és természetvédelmi akciótervben megfogalmazott pontok megvalósítását. A jövőben prioritásaink között szerepel az illegális hulladékok felszámolása, a körforgásos gazdaságra történő átállás, a megújulóenergia-termelés minél szélesebb körű elterjedése, illetve a zöldközlekedés előmozdítása. Az önök előtt lévő törvényjavaslat egyes elemei is ebben a szellemiségben születtek, és kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Steiner Attila államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most szünetet rendelek el; 16 óra 30 perckor folytatjuk az azonnali kérdések tárgyalásával. (Szünet: 16.00 16.32 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Vinnai Győző és dr. Steinmetz Ádám)
Tisztelt Képviselőtársaim! Foglalják el a helyüket! Folytatjuk az ülést. Szeretettel köszöntöm valamennyiüket. Az azonnali kérdések órája következik. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Jakab Péter frakcióvezető és Szilágyi György képviselő úr, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök Úr?” címmel. Jakab Péter frakcióvezető úrnak adok szót. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm a szót. Hát, miniszterelnök úr, tisztára úgy érzem magam, mint aki visszacsöppent a rendszerváltás előtti időkbe. [[Dr. Rétvári Bence: Gyurcsány mellett! Közbeszólások.]] A minap én kimondtam egy szót itt a parlamentben [[Zaj. Az elnök csenget.]] azt, hogy „ficsúr”, és önök azon nyomban ezért az egyetlen szóért megbüntettek engem tízmillió forintra. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Nézze, miniszterelnök elvtárs… miniszterelnök úr, én bevallom őszintén, hogy ideológiailag képzetlen vagyok [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Nem csak úgy!]] ezért szeretnék öntől mint régi kommunistától, bocsánat, fiatal demokratától tanácsot kérni, hogy így 32 évvel az úgynevezett rendszerváltás után mégis melyek azok a szavak, amelyeknek a kimondásáért büntetés jár Magyarországon. Ön például hogyan nevezné azokat a politikusokat, akik közpénzből rázzák a rongyot? Hogyan nevezné, mondjuk, a női luxustáskák szerelmesét, Rogán Antalt? Vagy hogyan nevezné Kövér Lászlót, aki a válság alatt 135 millió forintért vesz nyolc darab szőnyeget? Vagy hogyan nevezné Boldog Istvánt, aki a hírek szerint kenőpénzből ment Bécsbe luxusöltönyöket vásárolni? Vagy hogyan nevezné azokat a kormánytagokat, akik azt hazudják, hogy bérből és fizetésből élnek, de valójában luxusrepülőgéppel járnak futballmeccsre, mint ön? Hát, hogy nevezné? Utcai harcosnak? [[Derültség a Jobbik soraiban.]] Tudja, az a helyzet, hogy önök egész egyszerűen nagyon sértődősek. Szembetalálják magukat egy igaz szóval, és azon nyomban elkezd remegni a bajusz, nyomogatják a mikrofonomat, aztán meg jön a tízmilliós büntetés. Csak azt nem értem, hogy mire fel ennyire sértődősek. Hát, önök itt már szólítottak bennünket csicskának, a szavazóinkat mosléknak, a nőket szánalmasnak, a gyermekeket közjószágnak, a melósokat prolinak, az orvosokat inasnak, engem büdös bunkónak [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] én meg akkor szólítsam önöket, nem tudom én, mókuskának vagy hogy [[Az elnök csenget.]] , azok után, azok után, hogy kifosztották az országot, azok után, hogy Európa koldusaivá tették a magyarokat? Hát, az a helyzet hogy itt önök nem engem büntettek meg valójában, hanem egy nemzetet, és nem tízmillióra, hanem több ezermilliárd forintra. Szóval, ezek után egyetlen kérdésem van, miniszterelnök úr, tekintettel az önök érzékeny lelkivilágára, Petőfi után szabadon: minek nevezzelek? [[Szászfalvi László: Szánalmas! Taps a Jobbik soraiban.]]
Frakcióvezető úr, a személyes megszólításnak is van határa a parlamentben. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Melyiknek?]] Köszönöm. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Irodalmi stílus!]] A miniszterelnök úrnak adok lehetőséget a válaszra. Parancsoljon, miniszterelnök úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársam! Sokadszor hallgatjuk meg itt önt. Ön egy frakcióvezető, egy parlamenti párt frakcióvezetője [[Jakab Péter: És még tisztességes is vagyok!]] ami egy komoly dolog, ezért egy ideig mi is komolyan vettük önt. De ma is hallhattuk mindannyian, hogy ön már egy másik műfajban utazik, ön valójában egy komédiás, aki hétről hétre a szemünk előtt csinál bohócot magából. [[Jakab Péter: Egy év múlva nem fogsz nevetni! Az elnök csenget.]] Ezek a bohócmutatványok egy kicsit sokba kerülnek a választópolgároknak, havi 6 millió forintba [[Derültség a Jobbik soraiban.]] ennyit költenek a választópolgárok minden hónapban az ön mutatványaira, fizetés, autó és sofőr. [[Jakab Péter: Semmi luxusrepülőt nem használok, esküszöm!]] Azt is tudja mindenki, hogy az önök térfelén Gyurcsány Ferenc a főnök [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Ajjajjaj! Dr. Brenner Koloman: Bohóc, ülj le!]] és önt is ő alkalmazza. [[Közbeszólások. Az elnök csenget.]] Azt is tudjuk, hogy nem az eszéért alkalmazza [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] hanem azért, hogy egy csörgősipkát húzhasson a fejére, ön pedig szorgalmasan rázza [[Jakab Péter: Rád meg rabruhát fogunk húzni!]] rázza és rázza. Én tudom, hogy az ön főnöke elégedett önnel [[Egy hang a Jobbik soraiból: Jaj!]] de mi nem vagyunk azok. Hatmillióért szellemesebb mutatványokat várunk, kérjük, szedje össze magát. [[Derültség és taps a kormánypártok soraiban.]]
Egyperces viszonválaszra Jakab Péter frakcióvezető úré a szó.
Akkor, miniszterelnök úr, hogy szólíthatjuk önt most pontosan? Szerintem egyezzünk ki a „tolvaj”-ban, jó? Már csak azért is, mert a KSH épp most hozta nyilvánosságra a legfrissebb adatokat arról, hogy egy átlag magyar háztartásnak figyeljen! 16 millió forint megtakarítással kellene rendelkeznie. 16 millióval! Rendelkezne is ennyi pénzzel, teszem hozzá, ha önök ezt a pénzt nem lopták volna el a magyar családoktól…
Képviselő úr…
Én emlékszem rá, három…
Frakcióvezető úr, ne haragudjon, olyan dolgokat állít, amelyeknek semmiféle jogi alapja nincsen. [[Jakab Péter: Ejnye-ejnye! Közbeszólások a Jobbik és a kormánypártok soraiból.]] Hogyha ezeket fogja folytatni, kénytelen vagyok elvonni öntől a szót. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]]
Szóval, én emlékszem rá, hogy három évvel ezelőtt azt mondtam itt önöknek a parlamentben, hogy ennyi bűnöző előtt még életemben nem beszéltem. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Tudja, az a baj, miniszterelnök úr, hogy ha önökre nézek, akkor még mindig azt látom, hogy önökből kijönne a komplett magyar börtönválogatott. Isten lássa lelkem, Isten lássa lelkem, még szurkolnék is önöknek, hogyha már ott tartanánk, mondjuk, egy ilyen sállal, nézze csak! [[Felemel egy nemzeti színű sálat, rajta a felirat: „Fizessenek meg a tolvajok!” Moraj és közbeszólások a kormánypártok soraiban.]] Az van ráírva, tudom, hogy szereti a focit… [[Az elnök kikapcsolja a szónok mikrofonját.]]
Kénytelen vagyok figyelmeztetni…
[[Hangosítás nélkül:]] …hogy „Fizessenek meg a tolvajok!”…
…hogy ön…
[[Hangosítás nélkül:]] Fizessenek meg a tolvajok…
…nem bejelentett…
[[Hangosítás nélkül:]] Jól mondom, Bandi bá’ ugye? [[Derültség a Jobbik soraiban.]] Miniszterelnök úr…
Frakcióvezető úr… [[Közbeszólások.]]
[[Hangosítás nélkül:]] …az a helyzet, hogy…
Frakcióvezető úr… [[Közbeszólások.]]
[[Hangosítás nélkül:]] …majd úgyis …meglesz a börtönválogatott…
Frakcióvezető úr, túlmegy a házszabály előírásain, nem tudok mit kezdeni, kénytelen vagyok megvonni a szót. [[Jakab Péter: Na ne már! Derültség a Jobbik soraiból. Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Jakab Péter: Komolyan? Jól van, Bandi bá’, akkor majd szurkolunk együtt! Ismét Tállai András nyakába teszi a sálat. Tállai András leveszi a sálat a nyakából, és rövid időre elhagyja államtitkári helyét. Taps a Jobbik soraiban.]] Megkérdezem a miniszterelnök urat, hogy kíváne válaszolni. [[Orbán Viktor szólásra emelkedik.]] Igen, egy percre…
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tudom, hogy önnek sem könnyű, mert házelnöknek szegődött, és nem porondmesternek, de hát ez a helyzet. [[Derültség a kormánypártok soraiban. Közbeszólások a Jobbik soraiban.]] Viszont válaszként csak annyit szeretnék mondani önnek, hogy mindannyian tudjuk, hogy a Jobbik a legkorruptabb magyar párt. [[Jakab Péter: Jaj! Derültség a Jobbik soraiban.]] A Jobbik már, igen, az önök pártja már az előző parlamenti ciklusban is eladó volt [[Dr. Brenner Koloman: Nagyon bátor!]] akkor is megvette önöket egy milliárdos, és most önök a Jobbikot egy másik milliárdosnak, Gyurcsány Ferencnek adták el. [[Z. Kárpát Dániel: És ki kapott ösztöndíjat? Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Ez az önök dolga, nem tartozik igazából ránk, csak azért hozom ezt szóba, mert önöknek mégiscsak volt egy alapító okirata, amiben a következőket írták, idézem: „A Jobbik Magyarországért Mozgalom előtt álló elsődleges feladat a kommunista utódpárt és a vele összeforrt [[Jakab Péter a kormánypárti képviselők felé mutatva: Az összes KISZ-es itt van! Közbeszólás a Jobbik soraiból: Szégyen!]] szélsőséges liberálisok eltávolítása a politikai hatalomból.” idézet vége. [[Folyamatos közbeszólások a Jobbik soraiból.]] A kérdés csak az, hogy mit, illetve mennyit kapott ön Gyurcsánytól azért, hogy ezt a mondatot [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. Az elnök csenget.]] a Jobbik emlékezetéből végleg kitörölje. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Brenner Koloman: Ütemesen tessék tapsolni! Ütemesen! Dr. Brenner Koloman és Jakab Péter ütemesen tapsolva: Éljen a párt! Éljen a párt! Közbeszólások.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Mesterházy Attila képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter asszonynak: „Újabb visszaélés a rendkívüli jogrenddel? Mi lesz így az állami vagyonnal?” címmel. Mesterházy Attila képviselő úré a szó. Parancsoljon! [[16.40]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Üdvözlöm miniszter asszonyt a parlamentben. Ritkán látjuk önt. Érdemes lenne többször jönnie, hiszen úgy látom, hogy mind az ellenzéki képviselők, mind a sajtó képviselői alulértékelik az ön munkáját, hiszen semmilyen vagyonkimentésre nem lenne lehetőség az ön segítsége és az ön aláírása nélkül. Ezért azt gondoltam, érdemes önt bekényszeríteni ide a parlamentbe, hogy válaszoljon a parlamenti képviselők kérdéseire, ha már magától ritkán teszi meg ezt a szívességet a számunkra. Valóban egy konkrét ügyre szeretnék rákérdezni, amely egy új eszköz az önök kezében. Született egy kormányhatározat ez a 78/2021-es kormányrendelet , amely arról szól, hogy mostantól kezdve például a bányászati ásványkincsvagyont is lehet zártkörűen, meghívásos pályázaton értékesíteni. Ez a határozat arról szól, hogy különböző veszélyhelyzetre hivatkozva, a Covid-veszélyhelyzetre hivatkozva az önök számára lehetőséget adnak erre, és meg is történt az első ilyen pályázati kiírás. Ha jók az információim, akkor ez a kiskunlacházi és délegyházi bányászati telek, ahol önök május 7-i határidővel egy meghívásos, zártkörű pályázatot hirdettek meg egy olyan bányatelekre, amely százmilliárdos vagyont tesz ki. Ráadásul bérleti jogviszonyba kívánják adni, ami azért érdekes, mert egy bánya kitermelése után üresen maradt bánya már nem sokat ér az állam számára, de mégis úgy gondolták, hogy van értelme ezt ilyen formán zártkörűen bérbe adni valaki számára. Ezért kérdezném miniszter asszonyt, hogy ki az a titkos meghívott bérlő, akinek ezt oda kívánják adni, és milyen vagyonátjátszás áll a hátterében ennek, magyarul ki a pályázó, miért nem lehet erről tudni, és miért nem lehetett ugyanúgy nyilvános módon értékesíteni, ahogy egyébként eddig ezt mindig tették, minden korábbi pályázat alkalmával. Köszönöm szépen, elnök úr, a türelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Mager Andrea miniszter asszonynak. Parancsoljon, miniszter asszony!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy már szoktunk, minden évben találkozunk a bizottsági meghallgatásomkor. Akkor az volt a problémája, hogy túl sokat beszélek, itt akkor most rövid időn belül próbálok választ adni az ön kérdésére. Egy, amit mindenképpen meg kell erősítenem, az az, hogy nagyon örülök, hogy a nemzeti vagyon kérdése már a baloldalnak is fontos. Önöknek ugyanis nem volt nemzeti vagyonért felelős sem tárca nélküli, sem tárcával rendelkező minisztere, helyette a vagyont ki-, illetve elprivatizálták. [[Moraj az ellenzéki pártok soraiból.]] Tehát azt gondolom, nehéz… [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] , szóval megerősítem, képviselő úr, a nemzeti vagyont a nemzeti kormánytól nem kell féltenie. A konkrét kérdésére szeretnék válaszolni, hiszen nem átláthatatlan módszerekkel adjuk át a vagyont, hanem zártkörű pályázatot írtunk ki a kiskunlacházi bányatelkekre. A vonatkozó veszélyhelyzeti kormányrendelet világosan rendelkezik arról, hogy a magyar állam által megszerzett bányászati jogok meghatározott időtartamra szóló szerződéssel nyilvános vagy a rendeletben szabályozott esetekben zártkörű pályázat kiírásával hasznosíthatók. A kormányrendelet azt is rögzíti, hogy a zártkörű pályáztatás esetén a kiírásra akkor kerül sor, ha az adott ügylet megvalósítása társadalom-, fejlesztéspolitikai vagy egyéb szempontok szerinti cél megvalósítása érdekében kiemelten indokolt, és arról a kormány erre figyelemmel határozatban döntött. A kormány tehát a jogszabályi előírásoknak megfelelően, természetesen határozottal döntött arról, hogy annak kiemelt nemzetgazdasági jelentőségére tekintettel zártkörű pályázatot írjunk ki a kiskunlacházi bányatelkekre vonatkozó bányászati jog együttes hasznosításba adása céljából. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Viszonválaszra Mesterházy Attila képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr. Valóban bizonyította, hogy ön két percben is tud sok felesleges dologról beszélni, miniszter asszony. Szeretném figyelmeztetni, hogy népjóléti minisztériumuk sincsen, meg egészségügyi minisztérium sincsen, meg oktatási minisztérium sincsen, meg környezetvédelmi minisztérium sincsen. Ez alapján akkor feltéteznem kell azt, hogy az önök számára egyik sem fontos témakör [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Hoppá! Úgy van!]] , hiszen nem létezik minisztériummal ez a kérdés. A másik, hogy továbbra sem válaszolt a kérdésemre, hogy kit hívtak meg, és miért azokat. Miért kell zárt pályázaton, meghívásos pályázaton értékesíteni egy százmilliárdos vagyontételt? Miért nem lehetett ezt ugyanolyan nyilvános módon megtenni, mint ahogy ez korábban egyébként mindig megtörtént az éppen ezért a témáért felelős miniszter esetében egyébként létezett korábban is ezt felügyelő miniszter, még ha nem is így hívták , tehát miért nem lehet ugyanolyan módon megcsinálni nyílt pályázaton? Tehát kinek akarják átjátszani ezt a vagyont, hogyha ennyire titkolóznak ezzel kapcsolatban? Az ön címét meg lehet, hogy érdemes lenne módosítani: a nemzeti vagyon ellopásáért felelős miniszter. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból. Moraj a kormánypárti padsorokból. Dr. Rétvári Bence: Ez szellemes volt!]]
Egyperces viszonválaszra miniszter asszonyt illeti a szó.
Képviselő úrnak csak azt tudom jelezni, hogy a nemzeti vagyon mértéke és értéke 2010 óta csak növekedett. [[Z. Kárpát Dániel: Hát persze! Ti hamisítottátok meg a statisztikát!]] Azt gondolom, ilyen eredményre önök is büszkék lehetnének. Természetesen nem lehetnek, hiszen az önök idejében ezzel ellentétes irányú mozgásokra lehettünk csak figyelmesek. Ami pedig a konkrét kérdését illeti, a feltételeket kormányrendelet szabályozza. A kormányrendelet alapján jogszerűen és szabályosan jártunk el. Az MNV Zrt. igazgatósága egyfordulós zártkörű pályázatot hirdetett 2021. április 21-én, és ezeket a pályázati felhívásokat a résztvevők részére meg is küldtük. Ez pályázat, és több szereplő vesz részt rajta. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hogyan gondolja, miniszterelnök úr?” címmel. Arató Gergely képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Miniszterelnök Úr! Egy országnak akadt a torkán a kávé múlt pénteken, amikor ön a szokásos egyemberes show-jában, a péntek reggeli rádiószózatában azt mondta, hogy „A járvány azért megviselt bennünket, nemcsak a vállalkozásokat, hanem bennünket, munkavállalókat is, akik bérből és fizetésből élünk. Én is közéjük tartozom, szóval bennünket is megviselt ez a járvány.” Miniszterelnök úr, a polgárok jó része ezek után egy olyan „f” betűs szót mondott, amihez képest a ficsúr sokkal finomabb. [[Derültség az ellenzéki pártok soraiból.]] De nekünk itt a Demokratikus Koalícióban minden magyar polgár jóléte, élete fontos, mindenkinek a története érdekel minket, az öné is. [[Felzúdulás és derültség a kormánypárti padsorokban.]] Kérem, hogy mondja el, hogy önnek milyen nehézségei voltak [[Zaj. Az elnök csenget.]] a járvány alatt! Megszűnt az állása, és a harmadik hónap után már egy fillér állami juttatást sem kapott? Csökkent a jövedelme, mint 2,5 millió magyarnak? Elvesztette az állását? Nem tudta fizetni az albérletét, és utcára került? [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Jaj!]] Megszűnt a munkája, és pizzafutárként kellett dolgoznia? Szociális munkásként éjjel-nappal gondozta a járvány beteg áldozatait és az idős embereket, és kihagyták az 500 ezer forintos juttatásból? Pedagógusként elkapta a járványt az iskolában, és a kormány ígérete ellenére sem kapta meg a 100 százalékos táppénzt? Egészségügyi dolgozóként mentette önfeláldozó módon a saját élete és egészsége kockáztatásával mások egészségét, és utána a járvány tetején az orra alá dugtak egy olyan munkaszerződést, amely megfosztja minden jogától? Kérjük, miniszterelnök úr, meséljen nekünk! Önt mint bérből és fizetésből élőt vajon milyen súlyos hátrányok érték a járvány idején? [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. A válaszra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Képviselő úr, hát, önök a válság alatt egész végig azért dolgoztak, hogy én is elveszítsem az állásomat [[Derültség a kormánypárti sorokból.]] , ezért nem neheztelek, de az az igazság, hogy semmifajta nemzeti összefogásban nem voltak hajlandóak részt venni. Egyetlen dolog érdekelte önöket, hogy hogyan gyengítsék, buktassák meg a kormányt. [[16.50]] De ha komolyan beszélünk a dologról, szeretném felhívni a figyelmüket, bár azt hittem, az ön esetében ez evidens, hogy bérből és fizetésből azok élnek, akik nem tőkejövedelemből élnek. Tudom, hogy az önök pártja kivételes ebből a szempontból, az önök pártja az egyetlen olyan párt, amelynek az elnöke tőkejövedelemből él. Mindannyian, az összes többi pártelnök és a képviselők nagy része bérből és fizetésből él, ugyanis mi alkalmazottak vagyunk. Ön is, meg én is. Ráadásul nagyon helyesen a mi fizetésünk úgy van meghatározva, hogy össze van kötve az átlagjövedelemmel. Ha az átlagjövedelem nő, akkor a mi bérünk és jövedelmünk is nő. Ez helyes, együtt nevetünk. Ha az átlagjövedelem csökken, akkor a mi bérünk és a mi jövedelmünk is csökken, mert együtt sírunk. Szerintem ez egy jó rendszer. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Miniszterelnök úr, egy dologban egyetértünk: mi valóban azért dolgozunk, hogy a mostani állását ön veszítse el jövőre [[Kocsis Máté: De az országért kéne dolgozni!]] és ezt a választók, remélhetőleg, meg fogják tenni. Ugyanakkor nem aggódom önért, mert fordulhat mindig családi segítségért, hiszen az ön édesapjának cégéből most vettek ki 1 milliárd 136 millió forint osztalékot. Na, ennyit arról, hogy ki él bérből és fizetésből, és ki él tőkejövedelmekből! [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Mi közöd hozzá?]]
Egyperces viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat is. Parancsoljon, miniszterelnök úr! Öné a szó.
Mégiscsak meg kell ismételnem, habár azt gondoltam, hogy ön ezt nyilvánvalóan ismeri. Vannak emberek, aki tőkejövedelemből élnek, és vannak, akik fizetésből élnek. Én az utóbbiak közé tartozom, nem is szándékozom átmenni a másik táborba, köszönöm szépen az ön biztatását. Nem fognak tőlem megszabadulni akkor sem egyébként, ha a terveik teljesülnének, mert parlamenti képviselőként itt fogok maradni [[Dr. Brenner Koloman: Ki hiszi el ezt ebben az országban?]] mint bérből és fizetésből élő, még sokáig az önök nyakán. Ne reménykedjenek! Számíthatnak az együttműködésemre a következő húsz évben. [[Derültség és taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, az LMP frakcióvezetője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki vállalja a felelősséget Miniszterelnök úr?” címmel. Keresztes László Lóránt frakcióvezető urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök úr, egy olyan kérdésről kérdezném, amely mondhatjuk, hogy szakmai, de egyrészt kimerítettem minden szakpolitikai fórumot, másrészt egy sok ezermilliárdos beruházásról van szó, ezért ön az első számú felelős. A Paks II. beruházásról van szó. Immár papír van róla, hogy az oroszok miatt ez a beruházás minimum öt évet késik, és arról is van papír, hogy ez a projekt ezer sebből vérzik gyakorlatilag. Egészen megdöbbentő ez a helyzet, miniszterelnök úr, hogy új atomerőművi blokkok engedélyezése közben lemond az engedélyező hatóság főigazgatója, az első számú vezetője. Ez egészen megdöbbentő. De az még ennél is megdöbbentőbb, miniszterelnök úr, hogy eddig 500 problémát találtak az orosz tervdokumentációban, a Paks II., az új atomerőművi blokkok tervdokumentációjában. Miniszterelnök úr, olyan alapvető kérdésekre nincs válasz, mint a hűtés kérdése a Duna vizével összefüggésben. De szintén nem tudtak az önök szakemberei, a kormány, illetve az OAH megnyugtató választ adni arra a kérdésre, amelyet több szakember felvetett, hogy bizony egy törésvonal miatt a telephely esetében felmerült a földrengésbiztonság kérdése. De szintén a kormánya évek óta nem tud egy világos választ adni arra, hogy mennyibe fog kerülni az atomerőművek leszerelése, a hulladékok elhelyezése, és ezt miért nem veszik figyelembe, amikor ezt a gigantikus projektet megtervezik. Miniszterelnök úr, önök folyamatosan az energiafüggetlenségről, illetve nemzeti szuverenitásról beszélnek, de a másik oldalról az emberek megkérdezése nélkül egy gigantikus orosz projekttel több generációt adósítottak el rendkívül kedvezőtlen feltételekkel. Most, miután az oroszok miatt több évet késik ez a projekt, most sem tudtak olyan feltételeket kitárgyalni, amelyek legalább egy kicsit kedvezőbbé tették volna a hitelfelvételeket. Egyébként az orosz függést erősíti az is, hogy a technológia és a fűtőelemek tekintetében is kiszolgáltatottak leszünk Oroszország felé. Miniszterelnök úr, nem érzik, hogy eljött az a pillanat, hogy annyi sok és olyan súlyos probléma van a Paks II. projekt kapcsán, és olyan brutálisan drága ez a projekt, hogy ideje lenne kimondani, hogy ezt le kell állítani? Nem érzik úgy, hogy ahelyett, hogy azt csinálják, amire most készülnek, hogy politikai irányítás alá helyezik az Országos Atomenergia Hivatalt, ideje lenne megkérdezni az embereket, amit önök az elmúlt években elmulasztottak megtenni? Köszönöm szépen. (Dr. Steinmetz Ádámot a jegyzői székben Szabó Sándor váltja fel.)
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A válaszra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársam! Azt a megoldást választottam, azt hittem, ön ezt majd méltányolni fogja, hogy tekintettel arra, hogy valóban a nemzetgazdaság szempontjából egy kiemelten fontos beruházásról van szó, ezért egy külön miniszteri felelősséggel rendelkező személyt kértünk fel ennek a munkának az irányítására és a felügyeletére, Süli János pedig volt olyan kedves, és el is vállalta ezt a munkát. Szerintem ebben a teremben ő az egyetlen, aki már látott belülről atomerőművet, sőt, ő az egyetlen, aki atomerőmű építésében részt vett. Nem hiszem, hogy találhattunk volna alkalmasabb személyt arra a munkára, hogy ennek a beruházásnak az irányítását, felügyeletét elvégezze. Tehát azt gondolom, hogy maga a Magyarországon zajló beruházás megfelelő felügyelet és ellenőrzés alatt zajlik, szakmai részletkérdésekben pedig a kormányom beruházásért felelős minisztere, Süli János miniszter úr áll az ön rendelkezésére. Ami az általánosabb kérdéseket illeti, úgy látom, nem fogunk egyetérteni [[Dr. Keresztes László Lóránt nemet int.]] , de ha elmondta azt, amiről ön tudta, hogy én nem értek egyet, akkor most meg kell hallgatnia, hogy én is elmondjam önnek azt, amiről tudjuk, hogy nem fog vele egyetérteni. Nincs klímavédelem és nincs zöld jövő atomenergia nélkül. [[Szabó Timea: De van!]] Ez egy elfogadott tétel az egész Európai Unióban, az Európai Unió először semlegessé, később pedig támogatóvá vált, illetve válik a nukleáris energia irányába. A másik dolog: nincs alacsony rezsi atomenergia nélkül. Ha nincs atomenergia, akkor a magyar családok két-háromszorosát is fizethetik az elektromos áramnak ahhoz képest, mint amit most fizetnek. Harmadrészt a konstrukció, a hitelfelvétel kifejezetten kedvező és olcsó, sőt mi több, arra is lehetőségünk van, hogy ha akarjuk, ha a gazdaságossági számítások ezt indokolják, az orosz hitelből egy teljesen más nemzetközi pénzpiaci hitelre is átmehetünk. Azt gondolom tehát, hogy a szerződés kellő körültekintéssel, megfelelő szakmai alapokon köttetett, és az Magyarország érdeke, hogy ezen az alapon be is fejezzük. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra frakcióvezető úré a szó. Parancsoljon!
Miniszterelnök úr, nekünk meggyőződésünk, hogy önök tévednek azzal kapcsolatban, hogy az atomenergia lenne a záloga a klímasemlegességnek. Az atomenergia nem olcsó, nem zöld és nem biztonságos. Ha azokkal a kérdésekkel szembesülne, amelyeket feltettem önnek, akkor ezt önök is látnák és belátnák. Miniszterelnök úr, ez egy több ezermilliárdos projekt, amellyel magyarok generációit adósították el. Ez egy súlyos politikai felelősség, amely kizárólag az önöké. Azt kérem, hogy ne terheljék egy szakminiszterre, ne terheljék Süli Jánosra. Én őt mindig megkérdezem, mindig válaszol is, de azokra a kérdésekre, amelyeket említettem, nincs válasz, miniszterelnök úr, ez a projekt az önök felelőssége, és az önök felelőssége, hogy erre nem nekünk, ellenzéki képviselőknek, hanem a magyar embereknek választ adjanak. De, miniszterelnök úr, még egy kérdés. Ön 2015-ben nekünk, pécsieknek megígérte, hogy a beleegyezésünk nélkül nem lesz atomtemető Pécs mellett. Azóta eltelt hat év és elment körülbelül 8 milliárd forint. Jelen pillanatban is folynak a mélyfúrások, folynak a kutatások. Önök becsaptak minket, ön, miniszterelnök úr, nem teljesítette az ígéretét. Mivel nem kutattak alternatív helyszíneken a lehetséges atomtemető után, ez egy világos üzenet, hogy nem is gondolkodnak alternatív helyszínekben. A pécsi és a baranyai embereknek is válasszal tartozik, miniszterelnök úr, hogy miért nem teljesítette az ígéretét. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Egyperces viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat is. Parancsoljon!
Dolgozom azon, hogy Magyarországon ne egyszerűen csak elhelyezzük valami biztonságos helyre az atomhulladékot, hanem hogy a magyar nukleáris ipar egy következő fejlődési fokozatba tudjon kapcsolni, ne egyszerűen csak elégessük a fűtőanyagot, és utána elszállítsuk vagy elföldeljük a visszamaradt anyagot, hanem azon dolgozunk, hogy minél több káros, sugárzó anyagot tudjunk abból kivonni, fel tudjuk dolgozni az elhasznált fűtőelemeket, és így Magyarországon egyre kevesebb szennyező, veszélyes anyagot kelljen valahova mélyen, a gránitszilárdságú talajba elhelyezni. Úgyhogy arra kérem, ha azt akarja, hogy a veszélyesség foka csökkenjen, akkor inkább támogassa azokat a fejlesztéseket, amelyek a magyar nukleáris ipart egy lépcsőfokkal feljebb akarják léptetni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Szabó Timea frakcióvezető asszony és Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselői, azonnal kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Szabó Timea frakcióvezető asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Miniszterelnök úr, itt van a kezemben az a megállapodás, amit Gulyás Gergely, Fürjes Balázs és Karácsony Gergely írtak alá 2020. január 17-én a Budapest Diákváros megépítésénél. Ennek 3. pontja 4. pontjának c) alpontja a következőket tartalmazza: „A Fővárosi Közfejlesztések Tanácsa megerősíti, hogy a Déli Városkapu program keretében 8-12 ezer egyetemi hallgató számára kollégiumi elhelyezést biztosít.” [[17.00]] A végén itt vannak az aláírások, még egyszer mutatom. [[Felmutat egy iratot.]] Ebben egyetlen szó sincs a kínai Fudan Egyetemről, 450 milliárd forintos kínai hitelről, sem Magyarországnak a Kínai Kommunista Pártnak való teljes kiárusításáról. Mondja meg, miniszterelnök úr, ön már a kezdetek óta hazudott ezzel kapcsolatban, vagy csak később kezdett el hazudni a saját aláíró embereinek is a magyar népnek is? Ön idehozza Kínai Kommunista Párt senki által nem akart egyetemét úgy, hogy a magyar diákoknak évente két és fél millió forint lesz a tandíj, úgy, hogy az ott oktató oktatók havi fizetése másfél millió forint, miközben a magyar felsőoktatásban dolgozó oktatóké pedig 300 ezer forint. Az ön kormánya a jövő évi költségvetésben 453 milliárd forintot különített el a teljes magyar felsőoktatásra, miközben a Kínai Kommunista Pártnak erre az egy darab egyetemére különített el 540 milliárd forintot. Miniszterelnök Úr! Mondja már meg nekünk, mennyit kap ön vagy a családja azért, hogy kiárusítja és elárulja a saját hazáját! Mert ez, a Kínai Kommunista Párt budapesti egyeteme egyetlen magyar embernek sem jó. Köszönöm válaszát.
Frakcióvezető Asszony! Súrolta mindazt, amit a házszabály lehetővé tesz. [[Orbán Viktor: Köszönöm szépen, elnök úr.]] Megadom a válaszra a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Ha a képviselő asszony megengedi, akkor néhány információval szeretném segíteni az ismeretét. Az első dolog, hogy én még nem tartottam a Fudan Egyetemen előadást, de Barack Obama és Soros György már tartott. Ennyit a kommunizmusról. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból. Szilágyi György: Akinek az ösztöndíjasa voltál!]] A második dolog, amit szeretnék mondani a türelmetlen képviselőknek is, hogy a Fudan Egyetem jelen pillanatban itt van Magyarországon. [[Nagy zaj. Szabó Timea: Nem, nincs itt! Tordai Bence: Nincs itt! Egy képzése van itt!]] Itt van a Közgazdaságtudományi Egyetemen, méghozzá egy olyan megállapodás értelmében, amit én kötöttem még évekkel ezelőtt a kínai kormánnyal. Úgyhogy ne csináljanak úgy, mintha valami vadonatúj dolog történne. Ez az egyetem itt van, Magyarországon! A második dolog, amit szeretnék elmondani önöknek, az, hogy mi egy egyetemvárost építünk, amelyben és amelynek részeként megépül minden, amit egyébként vállaltunk. Lesznek benne kollégiumok, és lesznek benne oktatási épületek is. Ami az összegeket illeti, jelen pillanatban a koncepciótervezetnél tartunk. Önök kicsit előreszaladtak. Összevissza beszélnek mindenfajta százmilliárdokról; ez merő zagyvaság! A tény az, hogy még tervek sincsenek. Majd ha lesznek tervek, akkor majd lehet beszélni az egyetemváros építési költségeiről, hogy mennyi ebből a kollégium, mennyi ebből az oktatási részleg. De még tervek sincsenek, minden csak ködszurkálás, ködevés és hangulatkeltés. Végső döntést akkor fogunk hozni, ha látjuk a terveket, és látjuk annak a költségvetését. Ami pedig a következő évi egyetemi finanszírozást illeti, ön nagyon téved: több mint ezermilliárd forintot fogunk fordítani az egyetemek fejlesztésére a következő évben. [[Taps a kormánypártok padsoraiban. Szabó Timea közbeszól.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra frakcióvezető asszonyé a szó. Parancsoljon!
Nem mond igazat, nincs itt a Fudan Egyetem. Egy darab képzése van [[Derültség és felzúdulás a kormánypártok padsoraiban.]] , és akkor, hogyha javasolhatok valamit, menjen el, kövesse Soros György és Barack Obama példáját, és tartson Kínában előadást a Fudan Egyetemen, ne az itthoni Fudan Egyetemen. Egyébként nem válaszolt a kérdésemre. Ön 2011-ben azt mondta: „Egy nemzetet kétféle módon lehet leigázni, karddal vagy adóssággal.” Ön most pontosan adóssággal leigázza Magyarországot, a saját hazáját. Tudjuk, hogy lesz 450 milliárd forintos kínai hitel, amit ön a Kínai Kommunista Párttól vesz föl. Miniszterelnök Úr! Ön egy hazaáruló! [[Felzúdulás a kormánypárti padsorokban. Közbeszólások a kormánypárti oldalon, köztük: Szégyelld magad! Nacsa Lőrinc: Afganisztán! Afganisztán! Folyamatos nagy zaj. Az elnök kikapcsolja a szónok mikrofonját.]] Szeretném meglepni önt egy ajándékkal, ami… [[Folyamatos közbeszólások a kormánypárti padsorokban. Továbbra is hangosítás nélkül:]] Gondolja át, hogy szeretnée hazaárulóként folytatni miniszterelnöki pályáját, vagy…
Képviselő asszony, ezért a kifejezéséért figyelmeztetésben részesítem! [[Szabó Timea hangosítás nélkül folytatja.]] Képviselő Asszony! Képviselő asszony, a házszabály értelmében kénytelen vagyok figyelmeztetésben részesíteni ismételten is! [[Folyamatos nagy zaj. Közbeszólás az ellenzéki padsorokból: Lehet hazaárulózni a parlamentben! Szabó Timea a tükörrel a kezében Orbán Viktorhoz lép. Kocsis Máté Orbán Viktor mellé áll, Szabó Timeához szól, majd átveszi a tükröt, és leteszi Balla György asztalára. Szilágyi György: Több mint testőr! Közbekiáltások.]] Egyperces viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Kár, hogy csak egy perc áll rendelkezésemre, mert fontos kérdést érintett a képviselő asszony, vagyis a kémkedés, hírszerzés és befolyásolás kérdését. Ez egy fontos ügy, amit föl lehet vetni például a kínai egyetemmel, de bármilyen más egyetemmel kapcsolatban is. Bizonyára önök is látták azokat a híreket, amelyeket talán tegnap tettek közzé, miszerint a dán titkosszolgálaton keresztül az Egyesült Államok titkosszolgálata éveken keresztül megfigyelte Angela Merkelt meg a német kormányt. [[Zaj.]] Tehát ha valaki azt gondolja, hogy a hírszerzés meg a befolyásszerzés valami keleti dolog, akkor tévedni tetszenek. Ez az államközi életnek szerves része. Én most csak annyit szeretnék önöknek, önnek mondani [[Szabó Timea közbeszól.]] hogy Magyarországon jól szervezett szolgálatok működnek, Magyarországon ezek a szolgálatok a parlament ellenőrzése alatt működnek, és képesek arra, hogy akár a nyugati, akár a keleti befolyásolási kísérletekkel szemben megvédjék Magyarországot és a magyar hazát. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Egy hang: Szép volt! Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Úgy van! Éljen!]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Budai Gyula képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Hogyan állnak a Dobrev Klára és Czeglédy Csaba cégei között létrejött kölcsönszerződések ügyében elrendelt nyomozások?” címmel. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: El ne fogadd!]] Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom önt, hogy miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jelölte ki. [[Dr. Budai Gyula jelzésére:]] Köszönöm szépen. A képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Budai Gyula képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm. Tisztelt Államtitkár Úr! A legfőbb ügyész február 21-én arról tájékoztatott, hogy a Budapesti Rendőrkapitányság 2018 októbere óta folytat nyomozást jogosulatlan pénzügyi tevékenység bűntette miatt az Altus Portfólió Kft. és Human Operator Zrt. között létrejött kölcsönök miatt, mivel Dobrev Klára cége, az Altus Portfólió négy alkalommal, 2016 és 2017 márciusa között úgy adott kölcsön 300 millió forintot Czeglédy Csaba cégének, a Human Operator Zrt.-nek, hogy nem rendelkezett a Magyar Nemzeti Banknak a tevékenység folytatásához szükséges engedélyével. Az MNB ezért a tevékenységért 15 millió forint piacfelügyeleti bírságot szabott ki az Altus Portfólió Kft.-vel szemben. Szintén a legfőbb ügyész tájékoztatott arról, hogy 2021. február óta nyomoz a rendőrség tartozás fedezetének elvonásának bűntette miatt, mivel 2017. március 17-én a Dobrev Klára vezette Altus Portfólió Kft. úgy adott 35 millió forint kölcsönt Czeglédy cégének, a Human Operator Zrt.-nek, hogy a 35 millió forintot egy másik cégre utalták, Czeglédynek egy másik cégére, a Human Operator Zrt. számlájára. Ennek az oka nagyon egyszerű volt, ugyanis 2017-ben a Fővárosi Törvényszék végrehajtást rendelt el Czeglédy cége ellen, és valamennyi bankszámláját zárolta a végrehajtó. Mindkét szerződés esetében a kölcsönszerződést Dobrev Klára mint kölcsönadó és Czeglédy Csaba mint kölcsönvevő írta alá. Időközben, mint tudjuk, Dobrev Klára, Gyurcsány Ferenc felesége a Demokratikus Koalíció miniszterelnök-jelöltje lett, míg a DK Gyurcsány Ferenc adócsaló ügyvédjét, Czeglédy Csabát indítja Szombathelyen a képviselőjelölti választáson. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdezem önt, hogyan áll a két ügyben a nyomozás. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Megerősítem, hogy az ön által említett ügyekben a Budapesti Rendőr-főkapitányság jogosulatlan pénzügyi tevékenység bűntette, illetve tartozás fedezetének elvonása bűntette miatt nyomozást folytat. Tehát ezekben az ügyekben büntetőeljárások vannak folyamatban, tisztelt képviselő úr. A nyomozó hatóság tanúkihallgatásokat foganatosított, valamint bekérte a bíróságtól az ügy szempontjából releváns iratokat. Tisztelt Képviselő Úr! A Belügyminisztérium töretlen gyakorlata szerint az eljárás érdekeire tekintettel az ügy további részleteiről jelenleg nem tudok tájékoztatást adni. Kérem, fogadja el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra a képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Az a maffiabaloldal akarja felelősségre vonni a kormánypárti politikusokat, akinek miniszterelnök-jelöltjének, Dobrev Klárának korábbi cége, az Altus európai uniós forrásokból százmilliót játszott át a bűnöző Czeglédy cégének, aki ebből a pénzből finanszírozta a baloldali kampányokat. [[17.10]] Annak a Czeglédy Csabának, aki bűnszervezetet működtetett és irányított, és ellopott 6,3 milliárd forintot; annak a Czeglédy Csabának, aki ellen jelenleg is folyik egy zsarolási ügy, és annak gyanúsítottja. Innen üzenem Gyurcsány Ferencnek, sajnos megint nincs itt, Dobrevnek és Fekete-Győrnek, hogy jobban tennék, ha a saját házuk táján söprögetnének, és ott takarítanák ki a bűnözőket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Közbekiáltások a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Kontrát Károly államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország demokratikus jogállam, ahol a törvények mindenki számára kötelezőek. Aki a törvényeket megszegi, annak viselni kell annak a következményeit. Biztosíthatom önt, hogy a magyar rendőrség Magyarország minden településén minden bűnözővel szemben fellép a törvények betartása érdekében. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Nunkovics Tibor képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Nunkovics Tibor képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Ön 2014 márciusában, Szaúd-Arábiában közel-keleti és magyar üzletemberek előtt azt találta mondani, hogy a magyar munkaerő a minőségéhez képest meglepően olcsó, valamint arra is utalt, hogy a munka törvénykönyve pedig megfelelő módon rugalmas, ha arra szükség van. Az élet furcsa fintora, hogy amikor ön ezeket a szavakat elmondta vagy elhagyta a száját, akkor én gyári munkás voltam. Tehát, amikor ön ezt a mondatot elmondta, szép közönség előtt, akkor rám is gondolt meg nyilván több millió munkavállalóra, akik éppen egyébként gyárban dolgoznak. Nem gondolja azt, hogy felelőtlenség egy miniszterelnöktől azt mondani és úgy idecsalogatni a multikat, akik egyébként kizsákmányolják, nem mind, nem mind, de igenis, nagyon sok olyan van köztük, amelyik nem becsüli a magyar munkavállalókat, és erre maga azt mondja, azzal csalogatja őket ide, hogy a magyar munkaerő olcsó? Miniszterelnök úr, egy miniszterelnöknek nem így kell idecsalogatni a külföldi befektetőket. Egy miniszterelnöknek azt kellene mondania, hogy gyertek ide, kedves befektetők, segítünk ahhoz, hogy ti gyárat tudjatok létesíteni, terjeszkedni tudjatok, adunk minőségi magyar munkaerőt, de ezt a minőségi magyar munkaerőt nektek keményen meg kell fizetnetek. Nem ázsiai béreket kérünk, meg nem észak-afrikai béreket: európai béreket kérünk a magyar munkavállalóknak. Tudja, miniszterelnök úr, ez az, amit szeretnének a magyar munkavállalók. És tudja, mi az, amit nem szeretnének? Nem szeretnének rugalmas munka törvénykönyvét, nem szeretnének olyan munkatörvénykönyvet, amit itt Kósa Lajos, most sajnos nincs itt, de amit ő megálmodott, és 2018-ban rabszolgatörvény néven elhíresült. [[Felzúdulás a kormánypárti padsorokban.]] És nem véletlenül ez az elnevezés, lehet pfújogni, de nem véletlen ez az elnevezés. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] De nem mi neveztük el, hanem az emberek. És az a kérdésem, miniszterelnök úr, hogy hajlandóe végre a magyar munkaerőért dolgozni, és azért, hogy a magyar emberek Magyarországon megfelelő béreket kapjanak. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
A válaszra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Valóban sok igazság van abban, amit ön mondott, mert a magyar munkások minősége vetekszik a német munkások minőségével, a bérük meg nem. És aki azt mondja, hogy ez holnap reggel így lesz, az hazudik. Tehát idő kell, amíg a magyar munkaerő megkapja azt a bért, amit a minősége alapján megérdemel. Az a kérdés, hogy ki dolgozik ezért. Jelentem, a magyar kormány ezért dolgozik. Ha megnézik a fizetésemeléseket, akkor láthatják. Ön meg különösen is láthatja, hiszen ön azt mondja, hogy egy munkás volt, ez így van. Most parlamenti képviselő, és éppen 1 816 200 forintot keres; mint munkás, gratulálok, plusz költségtérítés és benzinpénz. Hozzá szeretném tenni, az ön fizetése az elmúlt két évben 350 ezer forinttal, azaz 25 százalékkal emelkedett. Szeretném jelezni, hogy ebből a pozícióból előadni azt a hozzászólást, amit az előbb hallottunk, több mint álságos. [[Folyamatos közbeszólások a Jobbik soraiból, köztük Jakab Péter: Te is pénzt kapsz!]] Az a helyzet, hogy az ön fizetése azért tudott emelkedni, mert a magyar gazdaság az elmúlt években jól teljesített, és hogy az ön fizetése emelkedett, annak az volt az alapja, hogy az átlagjövedelmek emelkedtek Magyarországon. Azt javaslom, hogy vesse össze azokat az adatokat, amelyek az önök szövetségesének, Gyurcsány Ferencnek a kormányzata idején voltak ismertek, mennyit kerestek akkor az emberek, és nézzék meg, hogy tíz év nemzeti kormányzás után mennyit keresnek. És látni fogják, hogy a magyar embernek a munkaerő értékéhez közelített a munkabére, és ha fogunk kormányozni néhány évig, és remélem, hogy fogunk, akkor ez a fölfele induló dinamika és fejlődés tovább fog tartani, és utol fogjuk érni azoknak az országoknak a bérszínvonalát, amelyek ma még előttünk vannak. [[Jakab Péter: A románokra gondolsz, ugye?]] Nem miattunk vannak előttünk, hanem az önök szövetségesei miatt [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] akik negyven évig kommunista béreket adtak az embereknek. [[Taps a kormánypártok soraiban. Közbekiáltások a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Nunkovics Tibor képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Részben én is egyet tudok érteni azzal, amit mond. És tudja mit? Igaza van, csak az a helyzet, hogy önnek ezek a mondatok a száját hét évvel ezelőtt hagyták el, és hét év alatt semmi nem változott [[Felzúdulás, derültség, közbeszólások a kormánypárti sorokból. Az elnök csenget.]] , mert az emberek fizetése kevesebbet ér most, mint hét évvel ezelőtt. Még ahhoz képest is kevesebbet ér az emberek fizetése most, mint hét évvel ezelőtt. És tudja, az én fizetésemet nem én szavaztam meg, én 2018-ban nem voltam még országgyűlési képviselő, önök szavazták meg az én fizetésemet, aminek én a negyedét minden hónapban jótékonysági célra fordítom. [[Taps a Jobbik soraiban. Jakab Péter: Ti meg ellopjátok.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat is. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Ismételjük meg és ízlelgessük a képviselő úr mondatát! Mert ez jól mutatja a Jobbik komolyságát, mennyire lehet rájuk számítani, és mennyire lehet elképzelni őket olyan pártként, amely képes tenni a dolgozó emberek érdekében. Azt állítja a képviselő úr és a Jobbik frakciója, hogy az elmúlt hét évben Magyarországon nem nőttek a bérek, és az emberek nem élnek jobban, mint hét évvel ezelőtt. [[Folyamatos közbeszólások a kormánypárti és ellenzéki sorokból.]] Ezt én egész egyszerűen, elnézését kérem előre, szemenszedett balkáni hazudozásnak nevezem.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Hollik István képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „15 éves az őszödi beszéd” címmel. Hollik István képviselő urat illeti a szó. [[Jelzésre:]] Egy perc türelmet kérek. Most leült miniszter úr, akihez beszélni fog a képviselő úr, most adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tizenöt évvel ezelőtt az akkori miniszterelnök, Gyurcsány Ferenc, szokásos kommunista tempóban titokban az elvtársakat Balatonőszödre hívta, és ott titokban bevallotta nekik, hogy hazugsággal nyertek választást. [[Jakab Péter: Hát, ti is! Csak ti be sem valljátok.]] És ezzel egyébként ki is jelölte a rendszerváltás óta eltelt három évtized politikai mélypontját, sőt létrehozta és megalkotta a politikai gátlástalanság új mértékegységét, az őszödöt, és egyben meghatározta ennek a mértékegységnek a maximumát is, egy őszödnyi hazugságbeszéd. Merthogy ennél gátlástalanabb tettet azóta senki nem hajtott végre, pedig nagy a verseny a baloldalon. Az a helyzet, hogy Gyurcsány Ferenc miniszterelnökként megszegte a parlamenti esküjét, átverte a választópolgárokat; mindenkit, de legfőképp azokat a választópolgárokat, akik benne bíztak és rá szavaztak. Hogy is mondta? „Hazudtunk reggel, éjjel meg este.” Úgy látszik, délben nem értek rá. Hiába, az ebédszünet az ebédszünet, még a hazugságcunami közepette is. [[Derültség a kormánypárti sorokban.]] De ami utána történt, az is nagyon tanulságos. Bocsánatkérés? Lemondás? Dehogy! Inkább hatalomhoz való végtelen ragaszkodás, lovasroham, szemkilövetés, az annál inkább. Sőt, tizenöt év után ismét Gyurcsány Ferenc vezeti a baloldalt, sőt csapatkapitányként még új igazolásokkal is büszkélkedhet. Leigazolta a Jobbikot, aki ellene jött létre. Szegény Jobbikot, úgy látszik, négyévente felvásárolja egy oligarcha. Négy évvel ezelőtt Simicska Lajos [[Felzúdulás és közbekiáltások a Jobbik és a kormánypártok soraiból.]] most pedig a legnagyobb baloldali oligarcha, Gyurcsány Ferenc. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[17.20]] De aztán leigazolta a Fekete-Győr „Nem tudom” András vezette, csillogó szemű újglobalistákat, a momentumosokat is. Ezek után tehát teljesen indokolt a kérdés: hogyan lehet, hogy a baloldal erkölcsi érzéke annyira hiperpasszív, hogy továbbra is Gyurcsány Ferencet fogadják el vezetőjüknek? [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. A választ Gulyás Gergely miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó. [[Z. Kárpát Dániel: Ezzel foglalkoztok?]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! A 2006 őszi események kapcsán ne feledkezzünk el nem csupán arról, hogy valóban annak idején a Gyurcsány-párt hazugsággal nyerte meg a választást [[Dr. Gyüre Csaba: Ti is!]] , de arról se feledkezzünk meg, hogy ezt követően mik történtek Budapesten, amikor válogatás nélkül, a kormány utasítására békés tüntetőket kínoztak meg és vertek véresre. Annak idején volt egy albizottság, amely a 2006 őszi eseményeket vizsgálta. Ott egy 20 éves, büntetlen előéletű, rendezett családi hátterű hölgy a saját kálváriájáról a következőt mondta: „Elértünk a rádió épületéhez, ahova egyébként… úgy fogták el a rendőrök, hogy hazafelé mentek, semmit nem csináltak, 20 éves, törékeny, fiatal hölgyről beszélünk , nem tudtam, hogy a rádió épületébe vittek minket, amíg ki nem szabadultunk”. A barátnője viszont látta, mert amikor bevitték, felnézett, ki volt írva, hogy Magyar Rádió. „Én csak annyit érzékeltem, hogy bevisznek valahová, ahol megint átadnak minket új embereknek. Bementünk az udvarra, és az udvaron már térdepeltettek embereket a falnál. Minket is beraktak a sor végére, én két ismerősöm között térdepeltem. Ott ordenáré módon üvöltöztek velünk, szidtak minket, azt mondták, hogy ha mocorgunk, akkor szétrúgnak minket. Mi pedig nagyon féltünk, igen közel tettek a falhoz. Nagyon sokáig, nem tudom, mennyi ideig, körülbelül 1-2 óráig térdepeltünk ott [[Zaj, közbekiabálások az ellenzéki padsorokból.]] már senki nem tudott ülni a lábán, mert kiment a vér a lábunkból. Eközben hoztak még egy embert. Akkor egy fiú mellettünk asztmás rohamot kapott, és azt mondta, hogy pipát szeretne. Elkezdték turkálni a ruháit, meg közben rugdosták, verték, szidták őt is, és mondták, hogy ha igazán asztmás lennél, lenne nálad pipa, és ott fuldoklott. Ezt hallottam, de látni nem láttam, mert pár méterre tőlem volt, de nem mertem odanézni.” Eközben a barátnője mondta, hogy: Úristen, ömlik a vér a fejedből. Ki volt engedve a hajam és csöpögött a vér a hajamból, de mondtam, hogy ne foglalkozzon velem, nehogy megverjék amiatt, mert hozzám szólt.” [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ez az az emberi jogi mérce, amit Gyurcsány Ferenc meghonosított, önök pedig csatlakoztak hozzá. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból, köztük: Így van! Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Hollik István képviselő urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Elnök úr, azt láthatjuk, hogy az a típusú gátlástalanság, amit megtapasztalhattunk 15 évvel ezelőtt, az ugyanúgy része a baloldalnak. Nézzük meg csak az elmúlt egy-másfél évet! Az oltások tekintetében például mit csinált egy éven keresztül a baloldal a Jobbikkal kiegészülve? Lebeszéltek mindenkit az oltásról, maguknak meg beadatták. Vagy éppen ma itt Gyurcsány Ferenc éppen a vitát hiányolta, erre bejön a miniszterelnök úr, áll rendelkezésére minden baloldali képviselőnek, hol van Gyurcsány Ferenc? Ilyenkor elmenekül a vita lehetősége elől. Tehát teljesen egyértelmű, hogy nincs változás a baloldalon, nincs másik baloldal, nincs másik Gyurcsány. Teljesen világos, hogy annak érdekében, hogy Magyarország jövője sikeres legyen, ahhoz az Őszöddel átitatott múltat kell legyőzni. Köszönöm szépen. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Így van! Úgy van! Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Gulyás Gergely miniszter urat is. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Legyünk méltányosak az ellenzékkel is, késő délután fél 6-kor megkérdezni, hogy hol van Gyurcsány Ferenc, nem túl méltányos. [[Derültség, taps a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget. Jakab Péter: És hol van a miniszterelnök?]] Ne zárjuk ki, hogy otthon van, abban a villában, amit az Apró család azért kapott, mert az ’56-os megtorlásokban, emberek kivégeztetésében működtek közre, önök pedig most onnan kapják az utasítást, hogy mit kell csinálni. Azt reméljük, hogy nem tér vissza az a politikai korszak, amikor hazugsággal lehetett választást nyerni, amikor embereket, békés gyülekezési jogukat gyakorló embereket lehetett véresre verni következmények nélkül, és amikor tönkre lehetett tenni következmények nélkül az országot. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Bősz Anett képviselő asszony, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Ki védi meg az iskolásokat?” címmel. Tisztelt képviselő asszony, tisztelettel kérdezem önt, miniszter úr távolléte miatt a válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki, elfogadjae a válaszadó személyét.
Köszönöm, elnök úr, elfogadom.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Bősz Anett képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormányoldal a járványkezelés tekintetében egyetlen számadatról beszél most már hosszú ideje, az pedig az átoltottság és az európai ranglistán e tekintetben elfoglalt helyünk. Az oltás hatékony, szükséges, de nem elégséges feltétele a sikeres járványkezelésnek. Szomorú hír ugyanis, hogy hiába állunk a második helyen Európában az átoltottsággal, a Covid halálos áldozatainak lakosságarányos száma az egész világon itt az egyik legmagasabb. Továbbra is az első 20 helyen végeztünk abban a tekintetben, hogy egy nap alatt lakosságarányosan hányan haltak bele ebbe a betegségbe. Az egymillió lakosra vetített halálozási arány megközelíti a 3 ezer főt, ez sajnos a világ élvonalában tartott minket az elmúlt hónapokban, államtitkár úr. Mielőtt ismét elmondaná, hogy én oltásellenes lennék, szeretném elmondani önnek, hogy elsők között regisztráltam azok közé, akik oltásra jelentkeztek, és erre buzdítottam mindenkit. Külön felszólalást érdemelne, hogy mi történhetett vajon az én regisztrációmmal, hogy hosszú hónapokkal később magamnak kellett megtalálni a saját regisztrációmat, és utánamenni annak, hogy miért szorultam hátra az oltási sorrendben, de ebben a tekintetben azt mondom, hogy korrekt vagyok önökhöz, és nem szeretnék ezzel végigmenni a nyilvánosságon. [[Zaj.]] Az már további problémákat vet fel, hogy a fenti számok közül egyetlen számot emleget a kormány, ez az átoltottság, arról azonban keveset hallunk, tisztelt államtitkár úr, hogy önök azt mondják, hogy az állítólagosan például hozzánk képest oltási sorrendben lemaradt és átoltottságban lemaradt Németország jövő héten elkezdi oltani a 12-16 éves korosztályt is. Tisztelettel kérdezem tehát az államtitkár urat, hogy a mi kiskamaszaink mikor kerülnek sorra, legalább azok, akik valami krónikus betegségben szenvednek. Várom megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps a DK és az MSZP soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra Rétvári Bence államtitkár úrnak megadom a szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Én arra biztatom önt, hogy ha ön azt állítja, hogy az elsők között regisztrált, akkor legyen az első azok közül, aki visszavonja azt az országgyűlési határozati javaslatot, amit önök közösen nyújtottak be a baloldalon [[Zaj, taps a kormánypártok soraiban.]] , és megtiltanák a kínai és az orosz vakcinák használatát. Ez lenne talán egy szép, példamutató lépés az ön részéről. Ön is tudja, ha az történt volna, amit önök ebben a ma is az Országgyűlés honlapján elolvasható, Gyurcsány Ferenc által elsőként, de ön által is jegyzett országgyűlési határozatban leírtak, akkor 2 millióval több ember lenne kitéve a koronavírus kockázatának ma is, 2 millióval több ember betegedhetne meg, 2 millióval több ember kerülhetne kórházba, annyival többnél állna fönn a kockázata annak, hogy lélegeztetőgépre kerül, vagy hogy sajnálatosan elhuny a koronavírus-járványban. Kérem, legyen az első, aki ezt visszavonja, de legalább kérjen bocsánatot, tisztelt képviselő asszony. Azt hiszem, mindnyájan örülhetünk annak, hogy a koronavírus harmadik hullámát a vakcináknak, a védőoltásoknak köszönhetően sikerült legyőznünk. Az elmúlt napokban már a 19 és az 5 szám volt csak az, amely az elhunytak számát jelezte, tisztelt képviselő asszony. Ez egy közös nemzeti sikerünk, hogy a vírus felett tudtunk diadalmaskodni. Úgy tudtuk ezt megtenni Magyarországon, hogy nekünk nincs akkora katonai erőnk, nincs akkora pénzügyi erőnk, mint más országoknak, nincs is saját vakcinagyárunk, mint más országoknak, akiknél magasabb Magyarországon az átoltottsági arány. Mert az Egyesült Államoknál, az Európai Unió átlagánál magasabb Magyarországon az átoltottsági arány, miközben mondjuk, az USA-nak saját vakcinagyára van, de több európai országban is elő tudnak állítani vakcinát. Így sikerült ezt elérnünk. Akik elismerték ezeket az eredményeket, azok a WHO szakemberei, akár a magyarországi irodavezető, európai vezetők, más globális vezetők, akik pedig folyamatosan támadták a magyar védekezést, az a magyar baloldal kamuvideókkal, kamustatisztikákkal vagy ilyesfajta országgyűlési határozati javaslatokkal. Képviselő asszony, legyen másban is az első, elsőként vonja vissza ezt a határozati javaslatot! [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Bősz Anett képviselő asszonyt. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Államtitkár úr, néhány tényt azért hadd soroljak a kínai vakcináról, mert én kértem önöket, hogy szakmai alapokra helyezzük ezt a vitát a politikai hisztéria helyett. [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] A kínai vakcináról azóta tudjuk, hogy a 65 éven felüliek esetén a védettség kialakulása erősen kérdéses. [[17.30]] Nem véletlen az például, hogy önök sem ajánlják várandós, illetve szoptatós anyáknak, valamint az sem véletlen, hogy a 18 éven aluli honfitársainkat nyugati vakcinákkal kezdték el oltani, csakúgy, ahogy a nyugat-európai társaink tették azt. Azóta többen kérték az ellenanyag termelődése és a védettség kialakulása visszaigazolását azok, akik az idősebb korosztályból merthogy az oltási sorrendünk tőlük haladt lefelé egyébként nagyon helyesen attól tartanak, hogy a kínai vakcina után az ő védettségük nem alakult ki. Erre válaszoljon, államtitkár úr! Azt gondolom, hogy ezek például releváns kérdések. [[Nacsa Lőrinc: Még most is folytatja! Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Tessenek már idefigyelni! Egyperces viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Elképesztő és felháborító, képviselő asszony, hogy ön a parlament nyilvánosságát arra használja, hogy a kínai vakcináról álhíreket terjeszt, olyan álhíreket [[Bősz Anett közbeszól.]] , amit az Egészségügyi Világszervezet cáfolt. Önök ezt hetekig-hónapokig mondták, a WHO cáfolta, az amerikai gyógyszerügynökség és sok mindenki más cáfolta, de önök süketek a WHO véleményére, önök süketek bármifajta szakértők véleményére, önöket csak a politikai céljuk érdekli, hogy az embereket elbizonytalanítsák a vakcinákkal kapcsolatban. Ön most egy nettó hazugságot állított, képviselő asszony, mert önt a WHO cáfolja! [[Bősz Anett: Nem igaz!]] Ez elfogadhatatlan, hogy ön bármilyen szakember véleményét egy perc alatt lesöpri az asztalról! Persze, ebben Gyurcsány Ferencnek jó tanítványa. Tisztelt Képviselő Asszony! Az elmúlt időszakban Magyarország annyi vakcinát szerzett be Pfizerből 7,3 milliónyi van vagy a raktárakban, vagy megrendelés alatt, Modernából 1,2 milliónyi, Janssenből 4 milliónyi, AstraZenecából 4,7 milliónyi , hogy a magyar emberek, így akár a fiatalkorúak védettségét még hosszú ideig biztosítani tudjuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. 17 óra 32 perc van, egy órája tart az azonnali kérdések. Ezzel az azonnali kérdések órájának végére értünk. Tisztelt Képviselőtársaim! A napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérek mindenkit, foglalják el helyüket. Kérem a teremszolgálatot, hogy ellenőrizzék, hogy a patkóban a mikrofonok át vannake állítva. [[Megtörténik. Rövid szünet.]] Köszönöm szépen. A teremszolgálat jelzi, hogy a mikrofonok átállítása megtörtént. Tisztelt Képviselőtársaim! Mielőtt megkezdjük a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, szíveskedjenek megnyomni a szavazógépük valamelyik gombját! [[Jelenlét-ellenőrzés.]] Köszönöm. 159 képviselő van jelen, 40 távol. Az Országgyűlés határozatképes. [[Vargha Tamás jelentkezik.]] Kérem szépen Vargha Tamás államtitkár úrnak a padsorokbeli helyén ellenőrizni, hogy az átállítás megtörtént-e. Várom fentről, a technikai személyzettől… [[Jelzésre:]] Vargha Tamás, rendben van, jelzik számomra. [[Vargha Tamás jelzésére:]] Igen, ott is rendben van. Köszönöm szépen. Ezek szerint mindegyik rendben van. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Az elfogadott napirendünknek megfelelően most a mai napon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül sor. Potocskáné Kőrösi Anita, a Jobbik képviselője, az I/16373. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 118 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Molnár Zsolt, az MSZP képviselője, az I/16186. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 44 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője, az I/16298. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 118 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Ungár Péter, az LMP képviselője, az I/16368. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 118 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Burány Sándor képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, az I/16371. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 118 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik képviselője, az I/16372. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Magyarország Kormánya és Románia Kormánya között, a Magyarország Kormánya és Románia Kormánya között Bukarestben, 2014. július 24-én aláírt, a magyar-román államhatáron átvezető közúti kapcsolatokról szóló megállapodás módosításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló T/16211. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/16211. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a T/16211. számú törvényjavaslatot 164 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a „Magyarország Kormánya és az Egyesült Nemzetek képviseletében eljáró, az Afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodás UNEP által ellátott Titkársága között az Afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodásban részes felek találkozója 8. ülésének megrendezéséről [[2021. október 5-9., Budapest, Magyarország]] szóló megállapodás kihirdetéséről” szóló T/16288. számú törvényjavaslat zárószavazása. [[17.40]] Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/16288. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 154 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 10 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik az egyes energetikai és közszolgáltatási tárgyú törvények módosításáról szóló T/15999. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15999/7. számon, összegző jelentését pedig T/15999/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/15999/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 120 igen szavazattal, 42 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15999/9. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 116 igen szavazattal, 38 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet tartunk. [[Rövid szünet. Számos képviselő elhagyja az üléstermet.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Foglalják el helyüket, szeretnénk folytatni munkánkat, és arra kérem, hogy a napirend utáni felszólalások keretében hallgassák figyelemmel a felszólalókat. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Magyar Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget… [[Moraj a kormánypártok soraiból.]] Bocsánat, a kérdéseknél tartunk. Képviselőtársaim! Addig nem tudom elkezdeni, amíg nem hagyják el az üléstermet azok, akik el akarják hagyni. Elnézését kérem Magyar Zoltán képviselő úrnak. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Magyar Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Meddig marad a vidékromboló politika?” címmel. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Mager Andrea nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert bízta meg. A kérdésre a miniszter asszony megbízásából Fónagy János államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Az elmúlt héten a kormánypárti sajtó attól volt hangos, hogy megmentik a magyar falvakat, feltőkésítik azokat, és végre elindul egy érdemi vidékfejlesztés. 540 hektárt ígérnek a magyar falvaknak, ugye, ez 2055 ingatlant jelent, és mintegy 935 települést említenek mint lehetséges célpontot, akik ezen ingatlanokat aztán megkaphatják. A számok lehet, hogy elsőre jól hangoznak, de nézzünk be mögé! Ugye, a Jobbik a vidék pártjaként mindig is kiállt a magyar falvak mellett, minden olyan sérelmet, amely kénytelenek voltak elkönyvelni az elmúlt időszakban, azt folyamatosan az Országgyűlés elé hoztuk, és az elmúlt időszakban a költségvetésben is igyekeztünk számukra többletlehetőségeket biztosítani. Sajnos ezeket nem támogatták. Mi akkor is a falvak mellett voltunk, amikor lenullázták az ő mozgásterüket anyagi értelemben, vagy éppen, amikor az önkormányzatok folyamatosan alkalmazkodni voltak kénytelenek ahhoz az önkényhez, amelyeket alkalmaznak önök velük szemben. Óriási ellentét feszül azokban a szavakban, amik a cikkekben megjelentek, és a valóság között. Mit is jelent ez az 540 hektár? Ha lefordítjuk, akkor 0,58 hektár jut egyetlenegy településre. Csak hogy önök is értsék: ezen egy focipályát sem lehet felhúzni. Öt építési telekről beszélgetünk, tehát jól érezhető, hogy ez messze nem a falvak megmentéséről szól. Ellenben, amikor Magyarországon önök privatizálták az állami földterületeket, a legnagyobb részben a legzsírosabb földeket és a legjobb minőségűeket, amelyekre a magyar falvaknak igenis igénye volt és igénye lett volna, akkor nemhogy nem ajánlották fel nekik, megtiltották a falvak számára, hogy részt vegyenek az árveréseken. Akkor kellett volna felemelni a szavukat a magyar falvak érdekében, amikor még volt mit felkínálni ezen települések számára. Ezek után ne csodálkozzunk, ha vidékromboló politikának nevezem azt, amit önök művelnek, és rendkívül arcátlan és cinikus ez az egész helyzet. Várom érdemi válaszát, és kérem, ne azzal jöjjön, hogy ez a lépés bármit is segítene a magyar településeken. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
A választ Fónagy János államtitkár úr fogja megadni, amint hallottuk. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az ön által is említett sajtótájékoztatón elhangzott, hogy a „Magyar falu” program keretében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. közvetlen kezelésében rendelkezésre álló állami vagyon került áttekintésre, és az érintett települések felé ezen vagyoni kör szolgáltatja a felajánlás bázisát. Az MNV Zrt. tulajdonosijog-gyakorlása alá tartozó ingatlanok, például lakóházak, lakóházak udvarral, beépítetlen telkek, jellegükből adódóan kisebb térmértékűek, mint a Nemzeti Földalapba tartozó, átlagosan többhektáros, mezőgazdasági termelést célzó termőföld-ingatlanok, azonban felhasználási céljuk is eltérő. Képviselő úr ezt pontosan tudja. Ahogy képviselő úr is felveti, átlagban településenként öt építési telek hiszen a felajánlás ilyen jellegű használati célú ingatlanokat tartalmaz megfelelő ahhoz, hogy az ön által is idézett Gyopáros Alpár kormánybiztos példájánál maradva, érdemi segítséget nyújtson arra a helyzetre, amikor például egy óvoda kinövi a területét. A jelen felajánlás révén az önkormányzatok által elérhető vagyongyarapodás lehetősége valós; sem minőségi, sem funkcionális, sem területi tekintetben nem mérhető össze a termőföldekkel. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[17.50]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hogyan kívánja viszonozni a magyar kormány a rendszeres véradók áldozathozatalát?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Rétvári Bence államtitkár úr fog önnek válaszolni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Elnök Úr! Az Országos Vérellátó Szolgálat szerint a hazai egészségügynek évente 390 ezer véradásra van szüksége. Ez azt jelenti, hogy a folyamatos vérellátás napi 1600-1800 véradóval biztosítható. A hazai vérellátásban mindig komoly szerepet játszottak azok az önkéntesek, akik egy életen át vért adtak. Az ő áldozatos segítségüknek köszönhető, hogy a baleseti sérültek ellátása és egyes betegségekben szenvedők kezelése lehetővé válik. A véradások száma azonban évek óta csökkenő tendenciát mutat, egyre fontosabb tehát, hogy a véradók segítségét valamilyen formában ösztönözzük, viszonozzuk, illetve természetesen a véradást is ösztönözzük. Ezért javasoltuk határozati javaslatban azt, hogy minden, legalább száz önkéntes véradást igazolni tudó, 65. életévét betöltött magyar állampolgár havi 100 ezer forint nyugdíj-kiegészítésben részesüljön. Ez száz fő esetében 120 milliót jelent a költségvetésben. Ha jól tudom, nyolcszázan vannak. Mivel vért adni mindössze évente négy-öt alkalommal lehet, a száz alkalom gyakorlatilag egy életen át tartó véradást jelent, államtitkár úr. Ilyen kitartó donorból sajnos nincs sok, vagyis a javaslat nem jelentene különösebb megterhelést a költségvetés számára, ahogy ezt az előbb jeleztem. Ugyanakkor ez a gesztus megfelelő köszönet lehet mindazoknak, akik egész életükben segítették embertársaik életének megmentését, és tudjuk, hogy aki vért ad, életet ad, három emberéletet lehet megmenteni. Egyúttal pedig ez az elismerés ösztönzően is hathat a jelen és a jövő véradói számára, ami hosszú távon biztosíthatja a magyar vérellátás zavartalanságát. Mindezekre tekintettel tisztelettel kérdezem államtitkár urat, tudomásul véve, hogy az a javaslat nem volt alkalmas, amit tettem, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] miért utasították el az egy életen át vért adók jutalmazását célzó határozati javaslatot, és miért nem támogatták a rendszeres véradók nyugdíj-kiegészítését. Remélem, van jobb ötlete. Köszönöm szépen, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Mint említettem, Rétvári Bence államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Valóban, a véradóknak nagyon sokszor köszönetet mondhatunk, hiszen nélkülük nagyon sok operációt nem lehetne megtenni, nélkülük nagyon sok életet nem lehetne megmenteni. Van irányított véradás, amikor valaki egy ismerősének, hozzátartozójának a műtétjéhez ad vért, de hát vannak olyanok, akik bárki életének a megmentéséhez adnak vért. Azt hiszem, mindkettőjüknek nagyon nagy köszönettel tartozunk. Pro Vita díjat adományoz az állam minden évben a véradók napján azoknak, akik férfiak esetében százszor, nők esetében hatvanszor véradók voltak, ugyanis, ahogy ön is mondta, ez egy szinte élethosszig tartó elköteleződést jelent. A Magyar Vöröskereszt is és az Országos Vérellátó Szolgálat is előterjesztést tesz, és az egészségügyért felelős miniszter a véradókat emlékéremmel és ajándékkal minden megyében kitünteti. Nagyon fontos alapelve a véradásnak az önkéntesség és a térítésmentesség, hogy ne üzletiesedjen el ez a terület, hiszen itt valóban olyat adunk, amit csak mi magunk tudunk adni, a vérünket, és ezzel valakinek tényleg az életét tudjuk megmenteni. Ha valaki véradáson volt, szerintem szinte mindnyájan voltunk ilyenen, láthattuk, tapasztalhattuk, hogy egy kalóriapótló csomagot kap valaki mindig, valami italt, valamilyen más ennivalót, amivel a pihenés közben tudja pótolni azt az energiát, ami a testéből távozott, illetőleg szénhidráttartalmú ételt vagy más folyadékot kapnak a helyszínen a véradók. Vannak kritikusabb időszakok, főleg a nyári szünet alatt, amikor különösen sok felhívás érkezik véradásra, hiszen a rendszeres véradók is kevésbé mennek ebben az időszakban, és hosszabb ünnepek is lehetnek ilyen időszakok. Ilyenkor az általános juttatásokon túli ajándékcsomagot kapnak, vagy étkezési utalványt vagy más egyéb szimbolikus ajándékot, illetőleg a rendszeres véradóknak rendszeresen országos véradói ünnepségeket is szerveznek, oklevéllel, fogadással, pontosan azért, hogy elismerjük az ő tevékenységüket. Azt hiszem, fontos, hogy a továbbiakban is minél inkább elismerjük az ő felajánlásukat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] az ő véradásukat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Varju László képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Soha ilyen kevesen nem dolgoztak a boltokban miért nem segít a kormány?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Schanda Tamás államtitkár úr fog önnek válaszolni. Parancsoljon, öné a szó.
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A hivatalos statisztika szerint soha nem dolgoztak az utcai boltokban olyan kevesen, mint 2021 első negyedévében. A foglalkoztatottak száma 21 ezer fővel kevesebb az egy évvel korábbinál, de a 2020-as átlaghoz képest is 20 ezres a leépülés. A boltokban dolgozók száma 2021 első negyedévében mindössze 351 ezer volt, ez negatív rekord. Ebben a mutatóban mindenki benne van, aki a boltokban ügyködik, vállalkozó, alkalmazott egyaránt, a vállalkozás nagyságától függetlenül. Még szomorúbb a tendencia, hogyha hozzátesszük, hogy az idei második negyedévben, annak ellenére, hogy még nagyobbat esett a létszám, ekkor a korábbi évekkel szemben némi támogatást is lehetett kapni a munkaerő megtartása érdekében. Ez a szomorú tény: lehúzott rolók, utcára került emberek. A felmérés szerint az átlagos utcai boltosok anyagi tartalék hiányában tömegesen mondtak csődöt. Az iparcikkes boltosoknak, hogy őrájuk is külön fény vetüljön, ráadásul nemcsak a bezárásokat kellett elszenvedniük, aminek a vége mindig is egyébként bizonytalan volt, hanem a többi hónap piacvesztését is. A koronavírus-járvány korlátozásai során 2020 márciusától idén áprilisig az iparcikkes boltosok 600 milliárd forintot veszítettek el. Ez rengeteg, ezt nem lehet létszámleépítés nélkül túlélni. Sok boltos reménykedett az állam segítségében, de nagyon kevesen részesültek ebben. Sok boltos reménykedett a javulásban, az újranyitásokban is, de ez sem segít, úgy látom. Államtitkár Úr! A klasszikus bolti vásárlás kultúrája odavész, lehangoló a látvány: lehúzott redőnyök. Mi lesz velük, miért nem segített az állam? Köszönöm. Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Schanda Tamás államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Hogyha nem vette volna észre, akkor az év elején minden eddiginél erőteljesebben söpört végig az országon a koronavírus-járvány harmadik hulláma. Ön és önök a baloldalon ezalatt oltásellenes kampányt folytattak, amellyel kockára tették a magyar emberek életét. Még ebben az emberek egészségét és munkahelyét veszélyeztető nehéz időszakban is semmi máson nem járt az agyuk, semmi másra nem tudtak gondolni, mint a hatalom megszerzésére. Ön nemrég bement az ATV-be, ahol álmegoldásnak nevezte a kormány oltási törekvéseit, ami nem jelent mást, hogy még most sem tud mást tenni, mint hogy személy szerint is folytatja a biztonságos és hatékony vakcinák elleni folyamatos hergelést és hangulatkeltést, miközben ez menti meg a magyar emberek egészségét és életét, és ez menti meg a munkahelyeiket is. Tisztelt Képviselő Úr! A veszélyhelyzeti rendelkezések alapján az élet védelme érdekében zárva tartottak a nem napi fogyasztási cikket árusító üzletek, és ameddig önök Gyurcsány Ferenc politikai bohózatát készítették elő, addig mi segítettünk a nehéz helyzetbe került vállalkozásoknak. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A koronavírus-járvány miatt nehéz helyzetbe került cégeknek ágazati bértámogatást nyújtott a kormány. Idén március-áprilisban a kiskereskedelmi cégek is élhettek ezzel, 180 ezer munkavállaló után mintegy 90 milliárd forint értékben részesültek ebből az érintett vállalkozások. A legtöbb cég a ruházati üzletek részéről jelentkezett. És amíg mi ezt tettük, addig, tisztelt képviselő úr, önök csak akadályozták a védekezést. Sőt, amikor volt lehetőségük itt az Országgyűlésben támogatni az ágazati bértámogatást, akkor ezt nem tették [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] önök nem szavazták meg ezt sem. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[18.00]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Valójában miért nem kap kompenzációt Szombathely?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter kérésére Soltész Miklós államtitkár úr fog válaszolni. Ungár Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! A kormány a koronavírus-járványra hivatkozva pénzt vont el az önkormányzatoktól úgy, hogy amúgy Orbán Viktor Ausztriát laboratóriumnak tekintette, tartotta, és ott pedig pénzt adtak az önkormányzatoknak. Szombathely városa 3,6 milliárd forinttal kevesebbel gazdálkodhat azért, mert ezt a pénzt a kormányzat elvonta. Az elvonásokat követően elkezdődött egy ilyen nagyon érdekes kafkai történet, ahol elmondták, hogy ezek kompenzálásra fognak kerülni. Kerültek is kompenzálásra városok, ahonnan elvontak pénzt: Győr esetében 1,38 milliárd, Székesfehérvár esetében 1,38 milliárd, Zalaegerszeg esetében pedig több mint 2 milliárd forintot kompenzált a kormány, Szombathely esetében Hende Csaba lobbitevékenységének szobraként ez az összeg nulla forint volt. Az a helyzet, hogy önök elvontak pénzt, és utána egyetlenegy ok miatt nem adták vissza ezt a pénzt: mert a szombathelyi emberek 2019-ben nem az önök jelöltjére szavaztak. Az a helyzet, hogy az, amit mondani fog, és ami a papírjára van írva az adóerőről mint érv, hogy melyik várost kompenzálják, azért nem igaz, mert Győr adóerő szempontjából erősebb, mint Szombathely, mégis 1,38 milliárddal többet kapott. Magyarul: semmi másról nem szól ez, mint politikai bosszúról, egy olyan politikai bosszúról, ami miatt a KISZ-lakótelepen nem épülnek parkolók, ami miatt van út, amelyet nem lehet befoltozni, és ami miatt a városban élő emberek mindennapi életében a szolgáltatások szenvednek csorbát. És ezt egyszerűen politikai bosszúból tették, pedig a miniszterelnök megígérte, hogy minden városvezetővel ugyanúgy együtt fog működni, pártpolitikai hovatartozástól függetlenül. A kérdésem tehát az, hogy miért büntetik a szombathelyi embereket.
Köszönöm szépen Ungár Péter képviselő úrnak. Még egyszer megkövetem azért, mert a három perc helyett csak kettő volt korábban. Elnézést kérek utólag is. Megadom a szót válaszadásra Soltész Miklós államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Akkor inkább nem azt mondom, amit vélt a papíromról, vagy pedig előre valakin keresztül gondolta, hogy azt mondom. Tényeket fogok önnek mondani. Először is: a baloldal, azaz az önök politikai partnerei voltak azok, akik kivéreztették, tönkretették az önkormányzatokat. Elég csak abba belegondolni, hogy például 2011 és 2014 között a Fidesz-KDNP-kormány volt az, amely Szombathely városát 15,1 milliárd forinttal kárpótolta, illetve az adósságát átvállalta. Az önök politikai partnerei hozták ilyen helyzetbe ezt a várost. A második tény: a rossz gazdálkodás, illetve az országvezetés katasztrofális volta miatt 2010-ben az iparűzési adó ebben az egyébként tényleg nagyon fontos és szép városban 4,3 milliárd volt. A jó országvezetés, a jó gazdálkodás eredményeképpen tíz év alatt két és félszeresére nőtt ez a szám, 10,4 milliárd forint volt tavaly Szombathely iparűzési bevétele. Ez a Szombathelyre érkezett beruházásoknak köszönhető, és köszönhető persze a város fejlesztéséhez hozzájáruló hatalmas nagy útberuházásoknak, infrastrukturális beruházásoknak is. Mindamellett pedig ebben az időszakban, amiben most benne vagyunk, ön is nagyon jól tudja, a helyi vállalkozásokat segítettük, pontosan azért, hogy Szombathely városának ne kelljen szociális támogatásokat, segítségnyújtást adnia a rászorult, elesett embereknek, hogy a helyi vállalkozók meg tudják tartani a munkaerőt. Mindezt pedig folytatásként is lehet mondani, azok az infrastrukturális beruházások folytatódnak, történelmi jelentőségű újabb fejlesztések indulnak: Szombathely északkeleti elkerülő, Szombathely-Kőszeg gyorsforgalmi út, Szombathely-Egyházasrádóc gyorsforgalmi út. Azt kérném, hogy az újdonsült barátaitól, milliárdos barátaitól [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] többek között Czeglédy Csabától kérdezze meg, hova tűnt Szombathely pénze. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Soltész Miklós államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence jegyző úr, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter asszonynak: „Hogyan játssza át a kormány a közvagyont bukott fideszesek alapítványainak Budán?” címmel. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Államtitkár Úr! Készül a bukásra a kormány, csomagol az Orbán-kabinet, de úgy tűnik, azt gondolják, hogy vihetik magukkal a közvagyont is. Az egyetemek privatizálásához és a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok létrehozásához és kitöméséhez képest a legvéresebb rablóprivatizáció is délelőtti matiné volt, ott legalább valami minimális ellentételezést kaptunk cserébe az átadott közvagyonért. Itt ingyen adják át a százmilliárdos nagyságrendű vagyont az 1 százaléknak, a fideszes hűbéresekkel kitömött alapítványoknak, abban a hiszemben, hogy örök időkre megtarthatják persze, alaptalanul. Nálunk, Budán, a II. és III. kerületben is teljes gátlástalansággal megy a közös vagyonunk, a 99 százalék pénzének átjátszása bukott fideszesek zsebébe, ahogy azt ma délelőtt egy négyrészes sorozatban a helyszínen megmutattam. Budapest 4-es választókerületében a 2022-es választási vereség elől bátran elfutó Varga Mihály lett az Óbudai Egyetemet átvevő orgazda alapítvány elnöke, havi milliós tiszteletdíjért. Szintén Varga Mihály lett az elnöke a 3,5 milliárd forint közpénzzel felpumpált Polgári Művelődésért Alapítványnak, amely ajándékba kapta a Klebelsberg-kastélyt. A II. kerület bukott fideszes polgármestere, Láng Zsolt elnökli a Millenáris Alapítványt, amely 9,8 milliárd forintnyi közvagyonra tette rá a kezét, benne a Millenáris Parkkal és a környező Ganz-épületekkel. A harmadik bukott fideszes az erkölcsileg megsemmisült, antiszemita és önmagát megveszekedett orbánistának nevezett kultúrharcos Demeter Szilárd, övé lett az az orgazdaszervezet, amely a III. kerületben a Zichy-kastélyt és a Hajógyári-sziget déli részén lévő ingatlanokat bitorolja, szintén sok milliárddal megkárosítva a magyar adófizetőket, köztük is elsősorban a budaiakat. [[Z. Kárpát Dániel: Szégyen!]] Államtitkár Úr! Az ön főnöke a nemzeti vagyon kezeléséért felelősnek nevezett miniszter. Mikor csináltat miniszter asszony új névjegyet, amelyen az áll, hogy „a nemzeti vagyon szétlopásáért felelős miniszter”?
Köszönöm szépen, Tordai Bence képviselő úr. Arra kérem tisztelettel jegyző urat, hogy legközelebb a minősítő jelzőket Demeter Szilárddal kapcsolatban válogassa meg, mert méltatlan volt. [[Tordai Bence: Nem kéne hitlerezni!]] Fónagy János államtitkár urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Ma már egyszer mondtam, de most mondom másodszor is: a stílus maga az ember. De mindezek után, tisztelt képviselő úr [[Z. Kárpát Dániel: Ne bántsuk a miniszterelnök urat!]] , az egyetemek modellváltásának célja, hogy versenyképesebb legyen a felsőoktatás, és Magyarország regionális tudásközponttá váljon. Az új működési modell lényege, hogy az állam mint stratégiai partner hosszú távú finanszírozási garanciákkal teremtse meg e közfeladatok korszerű ellátásának feltételeit. Az ön által is nevesített ingatlanok jövőbeli rendeltetésével kapcsolatosan a cél nem az, hogy azokat elvegyük a budaiaktól, hanem az, hogy visszaadjuk a budapestieknek. A konkrét ingatlanok. A Millenáris fő célja, hogy intézményeinek működésével és rendezvényeivel gazdagítsa a magyar kulturális életet. A közalapítványi keretek nem változtatnak a közpénzek felhasználásának szigorú és ellenőrizhető szabályain, ugyanakkor erős garanciát jelentenek a művészi szabadság érvényesülésére. A Polgári Művelődésért Oktatási, Kulturális és Tudományos Alapítványnak történő vagyonjuttatás célja, hogy megkezdhesse a műemléki védelem alatt álló Váry-Szabó-kúria felújítását. Ez az alapítvány célján keresztül a kulturális értékek jövő nemzedékek részére történő megőrzését is szolgálja. Az Óbudai Egyetem modellváltására azért volt szükség, hogy az intézmény képes legyen megfelelni saját minőségi elvárásainak, valamint a piaci és tudásipari környezet elvárásainak. Tisztelt Képviselő Úr! 2010-ben a jelenlegi kormány katasztrofális állapotban vette át a felsőoktatást: az egyetemek úsztak az adósságban, az oktatók nem voltak megfizetve, tandíjat akartak fizettetni, és gazdaságtalan PPP-konstrukciókba kényszerítették az egyetemeket. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Az egyetemek soha nem kaptak annyi támogatást, mint jelenleg. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[18.10]]
Köszönöm szépen, Fónagy államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Simon Róbert Balázs, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrnak: „Hogyan őrzi meg a kormány a győriek munkahelyeit?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A győri emberek munkájának kiváló fokmérője, hogy eredményeink a külföldi befektetők körében is bizalmat keltenek. Iparunk hagyományosan hazánk élvonalába tartozik, és napjainkban is kiemelkedő fejlesztéseket tudhat magáénak. Összetartó közösségünk erejét Magyarország Kormánya és az Audi is elismeri, ezért a válságban is támogató, innovatív környezetet teremtettek. A koronavírus-járvány megmutatta, hogy nehéz időkben is pajzsukra kell emelni az emberek életének és munkájának a védelmét, hiszen csak közös erővel együtt tudunk felülemelkedni a problémáinkon. Az Audi Hungaria Zrt. a világszínvonalú magyar oltási programot segítve több ezer ember beoltását tette lehetővé, és a kormányzati támogatásokat kihasználva nem építette le a munkaerő-állományt, hanem új beruházásokba kezdett. Ez megalapozza, hogy az anyaföldön olyan technológiák honosodjanak meg, amelyek az autózás új korszakába érve megerősíthetik vezető helyünket a járműiparban. A legújabb beruházás keretében 3,8 milliárd forintból bővítik a szerszámgyárat, amelyből 1,2 milliárd forint a kormányzati hozzájárulás. A győri üzem gyártócsarnoka 3800 négyzetméterrel, a logisztikai csarnoka pedig 2500 négyzetméterrel bővül. A központban karosszériagyártó berendezésekhez fejlesztenek szerszámokat, 2020-ban pedig a karosszériaelemek gyártása is megkezdődött. Ennek köszönhetően nő a termelés mennyisége és színvonala is. Az Audi magyarországi leányvállalata a térség legjelentősebb munkáltatója 12 ezer munkavállalóval. Társadalmi felelősségvállalásban is az élen járnak, és nagy hangsúlyt fektetnek az elektromobilitásra. Innovációs képességük alapja a helyi szakképzés és a felsőoktatás, ami azt igazolja, hogy hosszú távon is számítanak a magyarok tudására és munkájára. Mindezek alapján kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogyan őrzi meg a kormány a győriek munkahelyeit. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Simon Róbert képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Magyar Levente külügyi államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A koronavírus-járvány komoly gazdasági következményei már egyértelműek, a további gazdasági fejlődés szempontjából meghatározó jelentősége lesz annak, hogy az egyes kormányok már a vírus alatti időszakban milyen intézkedéseket hoztak a gazdaságuk újraindítása érdekében. A közelmúlt gazdasági eredményeit vizsgálva a magyar kormány intézkedései sikeresnek bizonyultak. A tavalyi esztendőben újabb beruházási rekordot döntöttünk, összesen 1435 vállalat beruházásához járultunk hozzá, amelyek 1683 milliárd forintnyi beruházási értéket képviselnek összesen. A kormány mindezekhez 474 milliárd forintnyi támogatást biztosított, és ezáltal 265 ezer munkahely megőrzéséhez járult hozzá. Közben GDP-arányosan tavaly a 11. legnagyobb exportteljesítményt a világ kétszáz országa közül Magyarország nyújtotta, és ebben a nehéz évben is 100 milliárd euró fölé emelkedett az exportunk, dacára annak, hogy a világkereskedelem összességében több mint 9 százalékkal csökkent. Tekintettel arra, hogy a beruházásösztönzési programjaink sikeresek voltak, a kormány újabb beruházásösztönzési program elindításáról döntött. Ez esetben 30 milliárd forintos keretösszeggel azon magyarországi vállalatok, vállalkozások beruházásait tudjuk támogatni, amelyek a termelékenységüket növelik, a technológiájukat fejlesztik, a működésüket modernizálják és közben megtartják a munkahelyeket. A beruházások szempontjából Győr szerepe továbbra is meghatározó. Győrben harminc beruházás valósul meg ezekben a napokban és hetekben a kormány beruházásösztönzési támogatásával. Ez a harminc beruházás összesen 25 milliárd forintnyi beruházási értéket hoz létre, és megvéd 7700 munkahelyet. A kormány a beruházások megvalósulását mintegy 9 milliárd forintos támogatással segíti. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, Magyar Levente államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Steinmetz Ádám, a Jobbik képviselője, jegyző úr, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Miért nem építették meg a Móring József Attila által 2017-ben bejelentett, Mesztegnyőt Balatonmáriafürdővel összekötő bicikliutat?” címmel. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály pénzügyminiszter urat bízta meg, aki válaszadásra feljogosította Tállai András államtitkár urat. Öné a szó, jegyző úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! 2017-ben a választások előtt Móring József Attila bejelentette, hogy a mesztegnyői kisvasúttól a Balatonig bicikliutat fognak építeni. Három éve tájékoztat minket erről egy tábla is a fel nem újított 68-as út mentén. Tábla tehát van, bicikliút viszont azóta sincs. S mindennek tetejébe még a mesztegnyői kisvasutat is bezárták. Önök tehát a kisvasút bezárásával, a bicikliút meg nem építésével, a 68-as út fel nem újításával, valamint a MotoGP-beruházás Sávoly helyett Hajdúnánásra vitelével nem fejlesztik, hanem elhanyagolják a somogyi térséget. Többször megkérdeztem már, hogy miért nem építették meg a Mesztegnyőn, Kelevízen, Marcalin, Kéthelyen, Balatonújlakon, Balatonkeresztúron és Balatonmáriafürdőn áthaladó bicikliutat. Cseresnyés Péter államtitkár úr 2019-ben arról tájékoztatott, hogy várhatóan ez a munka jövőre megkezdődhet. Schanda Tamás államtitkár úr pedig 2020-ban arról, hogy a kerékpárút fejlesztése két külön projekt kere-tében megvalósul, az ezzel kapcsolatos támogatói döntések megszülettek. Tisztelt Államtitkár Úr! Akkor miért nem kezdődött el a beruházás? Pedig a háttértelepülések bekapcsolása a balatoni turizmusba nagyon fontos a térség fejlődése érdekében. A Balatonon késő estig dolgozók pedig autóbuszjárat hiányában legalább biciklivel haza tudnának menni. 2021-ben is tisztelettel kérdezem tehát, hogy miért nem építették meg a Móring József Attila által 2017-ben bejelentett, Mesztegnyőt Balatonmáriafürdővel összekötő bicikliutat. Hajlandók végre valóra váltani az ígéreteiket? Igen vagy nem? Várjuk megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr, jegyző úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A Mesztegnyő-Balatonmáriafürdő közötti kerékpárút fejlesztése két projekt keretében a Mesztegnyő-Marcali közötti, illetve a Kéthely-Balatonmáriafürdő közötti szakaszokkal valósul meg. Mindkét projekt támogatói döntéssel és megkötött támogatási szerződéssel rendelkezik. A Mesztegnyő-Marcali közötti szakasz 2020 májusában kapott támogatást 11,8 kilométer kerékpárút megvalósítására. A Kéthely-Balatonmáriafürdő közötti szakasz szintén 2020 májusában nyert el támogatást 7,7 kilométer kerékpárút megvalósítására. A Kéthely-Balatonmáriafürdő közti beruházás során négy települést összekötően valósul meg a kerékpárosbarát fejlesztés 7,7 kilométer hosszan, mely kapcsolódik a balatoni bringakörút szomszédos településeihez, valamint dél felé Marcali járási központhoz, kelet felé pedig Somogyszentpál településhez. A Mesztegnyő-Marcali közti beruházás során érintett települések Mesztegnyő, Kelevíz és Marcali után Marcali településtől a már meglévő kerékpárút vezet Kéthelyre, így a program közvetlen folytatása a Kéthely-Balatonmáriafürdő fejlesztési programnak is. A beruházás közvetetten kapcsolódik a balatoni bringakörúthoz. Így a fejlesztéssel egy térségi jelentőségű kerékpáros útvonal jön létre. A projektek esetében jelenleg az előkészítés és műszaki tervezés zajlik. A kerékpárosok várhatóan 2022-ben vehetik birtokba az elkészült kerékpárutat. Összegezve, az ön stílusában: teljesüle Móring József Attila képviselő úr ígérete a kerékpárutat illetően, igen vagy nem? Igen. Sikerülte önnek lejáratni politikai szempontból Móring József Attilát a kerékpárúttal kapcsolatban, igen vagy nem? Nem. Köszönöm, hogy meghallgatott.
Köszönöm szépen, Tállai András államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, az LMP képviselője: „A mi városunk, Pécs 64.” címmel. [[18.20]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Valóban, napirend utáni hozzászólásaimban szűkebb hazám, Pécs és Baranya problémáiról beszélek, és nyilvánvalóan beszélnünk kell a jelenlegi helyzetről, értékelnünk kell a helyzetet, és egyre inkább beszélnünk kell azokról a tennivalókról és azokról a lehetőségekről, amelyek kétségkívül megvannak a térségünk előtt. Teljesen világos, hogy itt nem egy gazdasági újraindításra van szükség a térségünkben, hanem a gazdaság újjáépítésére. Mondhatjuk, hogy az egész dél-dunántúli régió egy sok tekintetben lemaradó térség, hiszen amióta az uniós csatlakozás megtörtént, a Dél-Dunántúl az Unió húsz legszegényebb térsége között van sajnos. Baranya megye pedig az egy főre jutó ipari teljesítmény tekintetében országosan az utolsó helyen áll, Pécs pedig a nagy vidéki regionális központok közül a leggyengébb gazdasággal rendelkezik. Elmondhatjuk azt, hogy ez nem az ott élők, nem a Pécsen és Baranyában élők hibája, és nem is a térség adottságaiban keresendő, ez egyszerűen az elmúlt évtizedek hibás döntéseinek, elhibázott politikai képviseletének róható fel, illetve rengeteg olyan kormányzati döntésnek, ami konkrétan súlyosan sértette Pécs városát, Baranyát és az egész térséget. Úgyhogy el tudjuk mondani, hogy ahhoz, hogy megállítsuk a régió leszakadását és egy érdemi fejlődést tudjunk elindítani, egy alapfeltétel, hogy a kormányváltás megtörténjen. Rendkívül fontos, hogy olyan képviselői legyenek a térségnek, akik nem egy párt, nem egy miniszterelnök, nem egy kormány diktátumait képviselik helyben, hanem az ott élők érdekeit képviselik itt az Országgyűlésben. De sajnos jelenleg Baranya fideszes és KDNP-s országgyűlési képviselői nem így látják, ők pontosan fordítva cselekszenek. Az is világos szempont, hogy olyan képviselők képviseljék Pécset és egész Baranya megyét, akik képesek megfelelő együttműködést kialakítani mindazok szereplők között, akiknek a munkája kihat Baranya megye fejlődésére. Gondolunk itt a települési önkormányzatokra, gondolunk Pécsre, Komlóra, Kozármislenyre, de gondolunk a megyei önkormányzatra is. Most látható, hogy a kormánypárti képviselők ellenfélként tekintik azokat az önkormányzatokat, ahol nem fideszes, nem kormánypárti vezetés van, kifejezetten ellenségesen viszonyulnak Dunántúl legnagyobb városához, Pécshez. Ez teljes mértékben elfogadhatatlan. De az is elfogadhatatlan és sajnos jellemző, hogy kormánypárti képviselők elérhetetlenek a kistelepülések polgármesterei számára, hiszen tudjuk, hogy a térség jellemzően egy aprófalvas válságrégió, de itt található a Dunántúl legnagyobb városa, Pécs is. Tehát minden településen meg kell találni az összhangot, és csak akkor lehet ezt az egész térséget egy fejlődési pályára állítani, hogyha valamennyi település megtalálja a saját jövőjét, és Pécs mint a régiók központja, újra megtalálja, újra ki tudja alakítani a gazdasági központjait valamennyi településen, a legkisebb településekkel is. De szintén jó alapokra kell helyezni az együttműködést az iparkamarával, az egyházmegyével, a gazdasági szereplőkkel természetesen és az egyik legfontosabb vagy mondhatjuk, hogy a gazdaság szempontjából a legfontosabb szereplővel, az egyetemmel. Többször beszéltünk már arról az elmúlt időszak gyalázatos döntéseit érintően, hogy ez milyen veszélyeket hordoz magában nemcsak közvetlenül az egyetemi funkciók tekintetében, hanem gazdasági szempontból is, hiszen a megye és Pécs fejlődése, sőt az egész régió fejlődése nem képzelhető el az egyetemmel való szoros együttműködés és az egyetem jelentette tudásbázis és innovációs bázis helyes felhasználása nélkül. Tehát az egyik legfontosabb és legelső intézkedés lesz, hogy az egyetemi autonómiát helyre kell állítani, és így a meglévő kutatási és kulturális potenciálra alapozva lehet kialakítani egy olyan együttműködést, egy olyan munkahelyteremtő együttműködést, amivel szintén felhasználva az önkormányzatban rejlő lehetőségeket meg tudjuk adni mindazon fiataloknak a visszatérés lehetőségét, akik az elmúlt egy évtizedben vagy akár az elmúlt néhány évben, jellemzően megélhetési okokból mentek el a városból. Óriási potenciál van a város gazdasági fejlődése tekintetében, olyan lehetőségeket látunk, amelyeket még nem sikerült kihasználni, épp az ilyen együttműködések hiányában. Több példát is mondhatunk, akár nevesíthetjük Krakkót vagy éppen Kolozsvárt, ahol az egyetemi városi funkciók mellett a kihelyezett szolgáltatások jelentettek egy gazdasági kitörési lehetőséget. Itt is el tudjuk mondani, hogy Pécs a nyelvet beszélő, jól képzett fiatalok számára egy kitűnő lehetőség lenne, sok ezer ilyen fiatal kapná meg a lehetőséget, hogyha ilyen módon Pécs tovább tudna menni, és az ilyen kihelyezett szolgáltatásoknak a magyarországi, vidéki fővárosa lehetne. Szintén óriási gazdasági potenciál lenne az energiahatékonyság kérdésében. Itt nyilván meg kell hozni azokat a döntéseket, amelyeket már a 2010-es évek előtt a távhőátadási szerződéssel kapcsolatban hibásan hoztak meg. Az épületszigetelési, épületenergetikai fejlesztési programokkal Pécsen sok ezer munkahelyet lehetne teremteni, és ilyen módon még a klímacélokat, a környezetvédelmi célokat is maximálisan szolgálni lehetne. Lehetőségek vannak tehát, meg kell adni azoknak a képviselőknek a cselekvés lehetőségét, akik ezeket a fejlesztéseket látják és végre is képesek hajtani. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bodó Sándor képviselő úr, a Fidesz képviselője: „Tovább fejlődik Hajdú-Bihar megye vasúti közlekedése” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Arról szeretném önöket tájékoztatni, hogy újabb mérföldkövéhez érkezett Hajdú-Bihar megye infrastruktúrájának fejlesztése, ugyanis megújul a 101. számú, Püspökladány-Biharkeresztes vasútvonal, egy korábban egyvágányú, eddig nem villamosított, 54 kilométer hosszú vasúti fővonal, amely a belföldi személyforgalom mellett jelentős nemzetközi forgalmat is bonyolít. A beruházás célja a vasútvonal teljes hosszán a legalább 100 kilométer/órás pályasebesség visszaállítása és a 22,5 tonnás tengelyterhelés biztosítása. A beruházás keretében megvalósul a vasútvonal villamosítása, ahogy említettem, 50 hertzes, 25 kilovoltos, váltakozó áramú villamos felsővezeték-rendszerrel, illetve a fejlesztéshez kapcsolódó járulékos feladatokkal. Ebesen fog megtörténni a vonal-felsővezeték energia-távvezérlő központba történő bekötése, Berettyóújfaluban pedig felsővezeték-karbantartó telep létesül. A vasúti pálya szűk keresztmetszeteit felszámolják, és a biztonság növelése érdekében új elektronikus biztosítóberendezés is épül. Négy állomáson összesen öt darab akadálymentes magasperon létesül. Korszerű elektronikus biztosítóberendezés és utastájékoztató rendszer épül ki Püspökladány központi forgalomirányítási központba történő integrálásával és belsőépítészeti munkákkal. A meglévő vonalvezetékes rendszert elbontják, az utasforgalmi és üzemi területeken pedig megújul a térvilágítás a projekt során átépítésre kerülő állomásokon. A vasútvonal villamosításával csökken tehát a környezetterhelés, megújulnak a vasúti felépítmények, peronokat, peronbútorokat, esőbeállókat helyeznek el, az állomások gyalogos útvonalai megújulnak, illetve akadálymentesülnek, helyreáll az eredetileg engedélyezett 100 kilométer/órás pályasebesség, és rövidebb menetidő valósul meg. A fejlesztések által nő a szolgáltatás színvonala és a komfortérzet, könnyebb lesz a le- és felszállás, kényelmesebb várakozás, modernebb utastájékoztatási rendszer, korszerűbb világítás és energiaellátás valósul meg. Az új elektronikus biztosítóberendezés pedig nyilván a biztonság növekedéséhez járul hozzá. Még idén, a vágányzár alatt végzett munkák során a Püspökladány-Berettyóújfalu vonalon átépül a vasúti pálya, új sínek kihelyezése történik meg, illetve több állomás részleges átépítése. Új felsővezetéki oszlopok állítására és a Keleti-főcsatorna acélszerkezetű hídjának részleges felújítására is sor kerül. A felsorolt munkákhoz szükséges a régi biztosítóberendezési és távközlési vonalkábelek ideiglenes kiváltása, hogy a vágányzár végén az új biztosítóberendezés és távközlés kiépítésével a forgalom ismét megindulhasson a vonalon. A jövő évtől kezdődik a villamossági rendszerekhez kapcsolódó berendezések, valamint a váltófűtés kiépítése is. A kivitelezés közel 48 milliárd forintból valósul meg, a munkák végleges befejezése pedig 2023-ban fog megtörténni. Az új vasútvonal a térség számára nyilván nagyon nagy jelentőséggel bír, hiszen nemcsak a megyének, de akár a határon túl élő magyaroknak is könnyebbséget fog jelenteni a közlekedésben. A kormány természetesen nemcsak erre a fejlesztésre koncentrál. Célja, hogy a kötöttpályás közlekedés minél korszerűbb legyen, a központi régióval párhuzamosan vidéken is megújuljanak a pályaszakaszok. A következő 10-15 évben újabb jelentős fejlesztés előtt áll tehát a hazai vasúthálózat, a pályahálózat korszerűsítésére, a járműállomány fiatalítására és a kapcsolódó fejlesztésekre több ezermilliárd forintot fordítanak. Bízom benne, hogy ez a fejlesztés is hozzájárul a térségben élők mindennapjainak könnyebbé tételéhez és a gazdasági élet további megélénküléséhez. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Bodó Sándor képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dudás Róbert, a Jobbik képviselője: „Nem felelősöket keresek, hanem megoldásokat!” címmel. Öné a szó, képviselő úr! [[18.30]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Az elmúlt időszakban, az elmúlt hónapokban több olyan című kormánypárti felszólalás volt, és körzetünk képviselőjének, Horváth Lászlónak az engedelmével én is azt a címet adom most neki, hogy „Gördülő kövek rakjuk sínre a Tarna menti kőszállítást!” [[Horváth Lászlóhoz fordulva:]] Tisztelt képviselő úr, nagyon örülök, hogy ön is itt van a teremben, teljesen egyetértek; teljesen egyetértek, olyannyira, hogy alá is fogom írni a petíciót. Én azt gondolom, hogy vannak beruházások és vannak kérdések, amelyek nem szabad, sőt akár mondhatni, hogy egyik kérdésnek sem pártpolitikai alapon kellene eldőlnie, hanem úgy, hogy arra szüksége vane a körzetnek, avagy nincs. Erre szüksége van. Teljesen mindegy, hogy mely párt képviselője nyújtotta be ezt a javaslatot, illetve kezd el érte dolgozni, én helyi, helyben élő képviselőként biztos, hogy mindent meg fogok tenni annak érdekében, hogy ez megvalósuljon. Ugyanakkor engedjen meg ön is, illetve a tisztelt Országgyűlés is néhány gondolatot ezzel kapcsolatban. Azért joggal merül fel a kérdés, hogy hol volt a körzet képviselője az elmúlt tíz évben e kérdés kapcsán, hiszen ugyanúgy probléma volt ez a kérdés, sőt egyre nagyobb probléma. Mint ahogy ön is fogalmazott, én már nagyon sokszor fogalmaztam úgy, hogy a túlterhelt autók, a 40 tonnás, kővel száguldozó mert ezek nem pusztán közlekedő, hanem száguldozó autók teljesen tönkretették az utakat, repedeznek az út menti házak, tönkremennek az út menti járdák, balesetveszélyessé, sok helyen életveszélyessé válik az úton való közlekedés akár autóval is; arról már ne beszéljünk, hogy kerékpárral vagy gyalogosan is mekkora problémákat jelentenek ezek. De hogy miért is mondom azt, hogy hol volt a körzet képviselője az elmúlt időszakban? Én még polgármester sem voltam, tehát nagyjából hét-nyolc évvel ezelőtt levelet írtam a megyei közgyűlés elnökének ezzel a problémával kapcsolatban. Levelet írtam a Heves megyei kormánymegbízottnak, önnek azzal kapcsolatban, hogy ezek az autók, ezek a kőszállító autók teljesen tönkreteszik a 2411-es, Recsk és Mátraballa közötti, egyébként a 23-as és a 24-es főutat összekötő 13 kilométeres szakaszt akkor azt mondtam, hogy tönkreteszik, most pedig azt kell hogy mondjam, hogy tönkretették, teljes mértékben tönkretették , válaszra sem méltattak. Hét-nyolc év eltelt, válaszra sem méltattak, pedig meg lehetett volna előzni, hogy egyébként elmondható, hogy nyomokban még aszfaltot tartalmaz némely úthálózat, annyira leromlott. De vissza a petícióhoz! Még egyszer mondom, alá fogom írni, és egyetértek, hogy ezt meg kell valósítani. De azért az is elgondolkodtató, hogy kormánypárti képviselőként, mondhatni, a rendszerváltás óta a parlament padsoraiban ülve, jelenleg is képviselőként petícióval fordul az emberekhez, és nem egyenesen a kormányhoz. Hát, ha lenne megfelelő befolyás, én azt gondolom, hogy ezt meg kéne valósítani. Ha ön is nap mint nap arra járna, akkor nem petícióhoz fordulna, és esetleg hamis illúzióba ringatná az embereket, hanem egyenesen a kormányhoz fordulna. Ha azt mondja, hogy ehhez szükség van erre, és a felszólalásában ezt megemlítette, nyomásgyakorlás címén, hiszen forrásra van szükség, akkor engedje meg, hogy megemlítsem azt, hogy a múlt héten én benyújtottam költségvetési módosítóban azt, hogy a Tarna menti kőszállítás finanszírozását a központi költségvetés tartalmazza és vállalja. Ez jelent garanciát és biztosítékot arra vonatkozóan, hogy ez tényleg megvalósul. Nem kell kuncsorogni, nem kell kilincselni, nem; benne van a központi költségvetésben, innentől kezdve biztos, hogy meg fog valósulni ön nem csatlakozott hozzá, képviselőtársam. De akkor még egy rövid gondolat. A Recsk és Kálkápolna közötti szakasz megfelelő minőségű sín tekintetében, tehát ott ez meg tud valósulni. És a Recsk és Kisterenye közötti szakasz? Hiszen az általam említett Recsk és Mátraballa útvonal pontosan ebbe esik bele, a 21-es főút tavaly-tavalyelőtti befejezéséig pontosan ezen haladt át több tízezer, éves tekintetben több tízezer kőszállító autó teljes mértékben tönkretették az utat és az ott élőknek az életét. Nagyon sajnálom egyébként, hogy az erre az útra vonatkozó költségvetési módosítómhoz sem csatlakozott. A jövő héten a kormányt fogom kérdezni azzal kapcsolatban, hogy ha már nem támogatták a költségvetési módosítóimat, tervezie a kormány, ha igen, milyen formában. Egyébként pedig zárásként hadd mondjam el, hogy ha önnek is a körzet és tényleg, ezt Budapestről, de még Egerből sem lehet látni az otthona lenne, és nemcsak ritkán járna arra [[Az elnök csenget.]] hanem nap mint nap, úgy, mint én, akkor már rég foglalkozott volna vele. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Dudás Róbert képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Magamban készültem arra, hogy összeszedjem azokat a költségvetési módosító javaslatokat, illetve témákat, amelyeket vagy nem támogat Magyarország Kormánya, vagy teljesen kimaradtak a tervezéséből. De türelmesen végighallgatom ilyenkor képviselőtársaim mondandóját is, és egészen el vagyok képedve, hiszen felállt egy kormánypárti képviselőtárs, aki gyakorlatilag egy győzelmi jelentést mesélt az Audi nevű multicég magyarországi teljesítményéről, illetve arról, hogy micsoda áldást hoz el Magyarország számára ez a cég, mennyire jó, hogy saját oltási programot szerveznek, vannak beruházásaik, és Magyarország Kormánya vissza nem térítendő támogatásokkal vígan és bőkezűen dotálja ezeket a beruházásokat. Szeretném emlékeztetni önöket, hogy nem a multicégekkel van nekünk bajunk, nem a bankokkal van bajunk, hiszen látjuk azt, hogy egy talán sajnálatos módon még túl is globalizált világban mindezek szükségszerűségek egy egészséges nemzetgazdaságban hogyha a közteherviselés elve alapján működnek. Magyarországon mégis azt látjuk, hogy az Audi tekintetében megint egy olyan céget támogatott egymilliárdos nagyságrendű vissza nem térítendő dotációval a kormány, amely ezermilliárdos nagyságrendű osztalékot, nyereséget vitt ki Magyarországról adózatlanul az utóbbi évtizedben. Egészen elképesztő tehát az a perverz újraelosztási politika, amely a magyar mikro-, kis-, közepes vállalkozásoknak jellemzően csak kedvezményes hitelt biztosít, azt is feltételekkel, ha a bank úgy dönt, a különböző mega- és multi közületeknek pedig vissza nem térítendő támogatások özönét. Aztán a válaszában egy fideszes államtitkár mintha ez valami dicsőségre adna okot elmondta, hogy hát ők 474 milliárd forintot költöttek erre a célra, amiből támogattak iksz vállalkozást. Ezeknek a nagy többsége szemmel látható módon olyan multicég, amely Magyarországon bár munkahelyeket kétségkívül biztosít, a közteherviselésben mégis kevéssé vesz részt. Nézzük meg a Mercedes példáját, ahol szintén vissza nem térítendő több tízmilliárdos támogatási összeget biztosított, mindent beleszámolva, Magyarország Kormánya, és mégis az jön ki, hogy az utolsó mért időszakban ez a cég a nyereségének csak az 5,8 százalékát fizette be adó formájában Magyarországon, ami a töredéke a társasági adó kulcsának. Azt látjuk tehát, hogy csökkentette a kormány a társasági adó kulcsát, az a magyar mikro-, kis- és közepes vállalkozások számára 1, azaz egy százalék kedvezményt jelentett, a multicégek számára viszont egy 8-9 százalékos, nagyon terebélyes engedményt biztosított. És még ezek után ezt az európai összevetésben adóparadicsomi állapotra emlékeztető kulcsot sem fizetik meg az érintett cégek; de ha még az általuk befizetett törpe kis adóból, adócskából nevezzük így! levonnánk a vissza nem térítendő támogatások volumenét, azt kapnánk, hogy ezek a cégek lényegében alig tesznek be valamit a közösbe Magyarországon. És bennem megmaradt az a kutatás is, amely hazánkban, illetve Csehországban vetette össze ugyanazt a 12 vezető multicéget, és miközben azt találták, hogy más országokban átlagosan vígan 10 százalék fölötti adóterhelést vállalnak, van, ahol még többet, addig Magyarországon ezek a vezető cégek minden kedvezményt beleszámítva bizonyos ágazatokban 1 százalék alatti adót vállalnak összességében; és akkor kivonhatjuk ebből a kedvezményeket, minden egyebet. Azt látjuk tehát, hogy az egymást követő Orbán-kormányok saját magukat is túllicitálják az odaadott kedvezményekben, eközben helyesen hangzott el ma Nunkovics képviselőtársamtól a miniszterelnök külföldön úgy próbálja idecsábítani a működőtőkét, hogy Magyarországon kellőképpen rugalmasnak festi le a munka törvénykönyvét, és biztosítja a külföldi partnereket arról, hogy nagyon-nagyon alacsonyak a magyar munkabérek. És nem is feszült meg Magyarország Kormánya a tekintetben, hogy mondjuk, a stratégiai megállapodásaiban kikösse nem a nyugat-európai átlaghoz való közelítést, nem, képviselőtársaim: hogyha a cseh, a lengyel átlag felé elmozdulnánk, tehát ha egy erős európai átlag felé, már az is érdemi elmozdulást jelentene Magyarországon. Ezzel szemben ott van a Gyüre Csaba és Rig Lajos képviselőtársaim által benyújtott „férfiak 40” program, amely az említett kizsigerelt munkavállalók életének a vége felé vagy második szakaszában egy kis biztonságot, megnyugvást tudna hozni, hiszen az egészségben várhatóan eltöltött életéveiket már nyugdíjban tudnák így tölteni; ezt nem támogatták a kormánypárti többség tagjai. Nyugdíjemelésük tekintetében pedig megalázó, havi 888 forintos nyugdíjemeléssel kampányolnak most, ezekben a hetekben, ami napi 30 forintos nyugdíjemelést jelent az érintettek bizonyos körében. [[Az elnök csenget.]] Ezzel szemben a külföldieket, a működőtőkét bőségesen támogatják. Ezt a kettősséget kell nekünk elutasítanunk. Köszönöm a figyelmet és a türelmét is, elnök úr. [[18.40]]
Köszönöm szépen, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Horváth László képviselő úr, a Fidesz képviselője: „Elkerülő útból, nem kerülő út 3” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Dudás képviselőtársam nyilván tudja, hogy az ezt megelőzően hozzám napirendi felszólalásában intézett kérdésekre most nincs módom válaszolni, hiszen meg kellett jelölnöm azt a témát, amiben felszólalok napirend után. De szeretném megnyugtatni képviselőtársamat, hogy most akkor egy új műfajt kezdünk el, a napirend utáni kérdés-felelet műfaját, úgyhogy biztos lehet benne, hogy a következő alkalommal a feltett kérdéseire hiánytalanul választ fog kapni felszólalásomban. Az ügy, amiben most szót kértem már nem először-, az a gyöngyösi elkerülő út története. Legutóbb odáig jutottam el a történet ismertetésében, hogy a Gyurcsány-kormányok idején pénzeltűnés okán félbe- és magára hagyott gyöngyösi elkerülő út 2017-ben került az országos közútfejlesztési programba. A döntéssel egy időben a kormány százmillió forintot is biztosított a tervezési és előkészítési munkákra. Márpedig tervezni és előkészíteni szükséges volt, hiszen a régi tervek hatályukat vesztették, az eltelt évek alatt megváltoztak a műszaki és környezetvédelmi szabályok, új tervezésre, új statikai vizsgálatokra, új környezetvédelmi hatástanulmányra, új engedélyeztetésre és új egyeztetésekre volt szükség. Ráadásul az elkészült, pontosabban nem elkészült, félbemaradt út állapota tragikusan leromlott ez idáig, és az amúgy is rossz, életveszélyes vonalvezetésű, keskenykére sikeredett út padkái, vízelvezető átereszei tönkrementek, megroggyantak, mert azokat senki nem tartotta karban, bár az út papíron végig Gyöngyös város kezelé-sében volt. Mivel a nyugati elkerülő út elkészültével az az országos közúthálózat részévé válik, úgy a továbbiakban az önkormányzattól az államnak kell átvennie az út kezelését, így aztán kézenfekvő volt az a csere, amely aztán létre is jött, ami arról szól, hogy cserébe viszont Gyöngyös városa állami kezelésben lévő, egyébként központi, frekventált belvárosi utak kezelését veszi át. Ezzel a cserével Gyöngyös városa, ha lehet mondani, jó boltot csinált, mert az állami útszakaszokat egyébként teljes felújítás után kapja vissza kezelésbe jó csere. 2019-ben fogalmaztuk meg és indítványoztuk azt, hogy az eredetileg tervezett félmegoldás helyett gondoljunk egy merészet, egy olyan célt, amely valóságos megoldást jelent, egy olyan elkerülő utat, amely nemcsak nyugatról, hanem északról is kikerüli Gyöngyöst, és tehermentesíti a várost a Mátrába tartó és onnan érkező forgalomtól is. Ez a forgalom pedig igencsak megnövekedett, igencsak jelentős, hiszen az elmúlt években egyébként örvendetes módon a Mátrába látogatók száma a duplájára nőtt, ez pedig természetszerűleg maga után vonta a Gyöngyösön átvezető, Mátrában lévő utak, elsősorban a 24-es út és egyes belvárosi utak terhelésének növekedését. A kormány helyt adott ennek a felvetésnek, és forrást is biztosított az északi elkerülő út tervezéséhez. Így ez a munka folyamatban van a NIF Zrt. gondozásában, és rövidesen, heteken belül elindul egy helyi társadalmi egyeztetés is, amelyben a gyöngyösi emberek állást foglalhatnak abban a kérdésben, hogy a műszakilag lehetséges nyomvonaltervezetek közül melyiket látnák legszívesebben. Meg lehet előlegezni, hogy két szempont biztosan közös nevezőt jelent majd: az első a Gyöngyösi Állatkert ügye, a második pedig a farkasmályi pincesor bekapcsolása a turisztikai vérkeringésbe. Nyugodt szívvel és örömmel kijelenthetjük, hogy 2021 és az azt követő évek Gyöngyösön és környékén az útépítés évei lesznek. A 24-es teljes gyöngyösi szakasza megújul, a nyugati elkerülő út építésének részeként a belvárosi utak teljes felújítása megtörténik, a nyugati elkerülő út teljes megépítése szintén, amit követni fog az északi elkerülő út megépítése. És mindeközben a 2406-os út több szakaszának a felújítása is meg fog történni. Így tehát a semmit el nem kerülő, félbehagyott út története véget ér, és a baloldal be nem tartott ígérete csak egy rossz emlék lesz. [[Potocskáné Kőrösi Anita: Tizenegy év!]] És ez így is van rendjén. Elfelejteni azért nem kell, még önöknek sem [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , mert tanulságos történet a baloldalról, aminek megismétlődését jó lenne elkerülni a jövőben Gyöngyösön is. Köszönöm.
Köszönöm szépen, Horváth László képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője: „Üzenem Kósa Lajosnak: csak az hazudjon, akinek jó az emlékezete” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Sajnálom, hogy Kósa Lajos nincs itt. Ön, elnök úr, valószínűleg emlékszik, hiszen rendre is utasított. 2021. május 27-én, az úgynevezett kismama-szövetkezetek törvényjavaslat parlamenti vitájában volt Kósa Lajossal egy kisebb nézeteltérésünk, ahol a Fidesz alelnöke felháborodottan kérte ki magának, hogy ő bizony soha nem utazott se Dubajba, se az Egyesült Arab Emirátusokba a debreceni önkormányzat pénzén. Nos, mivel akkor se a házszabály, se az előterjesztés témája, se az idő nem tette azt lehetővé, hogy debreceni politikusokként, hiszen Kósa Lajos is és én is több mint tíz évig ültünk ugyanabban a debreceni közgyűlésben, kibontsuk az igazság minden ágát és részletét, ezért most ragadnám meg az alkalmat még akkor is, ha Kósa Lajos nincsen itt , hogy emlékeztessem Kósa képviselő urat, a diktatúra egyik vezetőjeként egyszerűen neki nincsen joga megsértődni hasonló számonkérésen, mint amit a plenáris ülésen bemutatott. Úgy különösen nem, hogy neki bizony emlékeznie kellene arra a vitára, amit 2010-ben az adott ügyben ő és én lefolytattunk a debreceni közgyűlés előtt; ő polgármesterként, Debrecen város önkormányzatának akkori kommunikációs tanácsnoka, ma már államtitkár, Kovács Zoltán és persze velem együtt a debreceni ellenzék számos tagja. És végképp nem lenne neki érdemes felháborodnia, hiszen neki tudni kellene, hogy a régi debreceni közgyűlés archív anyagait őrzi az internet. Így 2010 januárjában a Kósa Lajos által szignált, benyújtott és a debreceni közgyűlés által megtárgyalt előterjesztés is megtalálható ebben az archívumban, mely azt a címet viseli és itt most pontosan idézném , hogy „Tájékoztató Debrecen megyei jogú város önkormányzatának 2009. évi nemzetközi kapcsolatairól”. Abban pedig az akkori polgármester Kósa Lajos hazudtolja meg a mai Kósa Lajos parlamenti képviselőt, tudniillik az ő saját előterjesztése ez, és 2009 júniusában pedig az előterjesztés szerint bizony egyedül mondom még egyszer, egyedül utazott Dubajba, és a költségviselő szerv, amint az az előterjesztésből ki is derül, pedig nem más, mint természetesen a debreceni önkormányzat. A beszámoló szerint különben az utazás nem titkolt célja a gazdasági kapcsolatok kiépítése volt Dubaj és Debrecen között; a polgármester úr pedig elvileg és itt egy zárójelet nyitnék: mondom, elvileg prezentációt is tartott a város gazdaságfejlesztési, stratégiai koncepciójáról, bemutatta a fejlesztési területeket és célokat. Hozzá kell hogy tegyem, ha mindez így történt vagy így történt volna, akkor ezt nagyon helyesen tette volna, különös tekintettel a repülőtérre és annak kapcsolódó gazdasági tevékenységeivel az együttműködés lehetőségére. Tehát Kósa Lajos minden felháborodása és kiabálása, ügyrendi javaslata ellenére is igaz volt az akkori kijelentésem, miszerint Kósa Lajos egyszerűen ott és akkor nem mondott igazat, merthogy járt az Egyesült Arab Emirátusokban Debrecen város önkormányzatának a pénzén, járt Dubajban. [[18.50]] Ráadásul teszi mindezt úgy, hogy már az akkori, a 2010-es beszámolójában sem tudott igazán magyarázatot adni erre, és a köztünk folyó akkori vitában sem derült ki, hogy milyen prezentációt is vitt ki a városról és mutatott be és kiknek, és mivel tudomásom szerint olyan mértékű idegennyelv-ismerete legyen ez akár arab vagy angol, azon kívül, hogy biztos tud egy taxit kérni, meg talán megköszönni a kávét is , amellyel bármilyen hivatalos előadást prezentálni tudott volna, ez különösen kétséges. Márpedig az előterjesztésből kiviláglik, hogy ő egyedül, mindenféle tolmács, más segítő és kísérő nélkül utazott Dubajba. Azóta tudjuk, hogy nemcsak dubaji, de egyetlenegy arab befektető nem jött Debrecenbe, a repülőteret meg biztosan nem vették meg, hiszen ez a repülőtér azok után egy debreceni befektető kezébe került, ma meg már állami kézben van. Viszont a tény tény marad. Kósa Lajos, a Fidesz alelnöke minden felháborodása ellenére is járt Dubajban, a debreceni adófizetők pénzén járt Dubajban, és valójában nem is tudjuk, hogy mit csinált. Azt viszont tudjuk, hogy Kósa Lajos sokadjára is hazudott, és ahogy ez nála már természetes és megszokott, le is bukott. Innen is üzenném Kósa Lajosnak: csak az hazudjon, akinek jó az emlékezete, és látható módon neki nem jó. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Varga Zoltán képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bősz Anett képviselő asszony, a DK képviselője: „A Fidesz és a KDNP nemet mondott Érdnek, Törökbálintnak, Diósdnak és Tárnoknak” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Túljutottunk a 2022-es költségvetés részletes vitájának első szakaszán. Mint arról már egyes részletekben beszámoltam, benyújtottam költségvetési módosító javaslatot, amely Érdet, Törökbálintot, Diósdot és Tárnokot érintette. Előrebocsátom, hogy a Fidesz és a KDNP képviselőcsoportja vita nélkül szavazta le ezeket a módosító javaslatokat, csakúgy, mint minden ellenzéki módosító javaslatot. Elsősorban tehát szól ez a felszólalás Aradszki András képviselőtársamnak, akit ezúton is üdvözlök ismét az egészséges honfitársaink sorában, és nagyon örülök, hogy visszatért a tisztelt Ház padsoraiba. Kívánok további jó egészséget, és nagyon örülök annak, hogy ezt most itt megtehetem. Aradszki képviselő úrral azonban az a probléma, hogy felépülését követően ott folytatja a munkáját, ahol abbahagyta. A gyűlölködő és sok esetben információkat erősen ferdítő kommunikációját nem szeretném itt most minősíteni, de ismerjük jól a képviselő úr közvetlen és rendkívül jól fizetett kollégáit, akik ezekben jeleskednek. Ez meg is látszik a képviselő úr munkáján. De vissza az én képviselői munkámra! Irányult ez a módosító javaslat mindenekelőtt Érd megyei jogú város önkormányzata járványügyi intézkedések közepette elvesztett forrásainak kompenzációjára. Tudni kell, hogy a várost 2019-ig minden évben 700 millió forinttal támogatta a központi költségvetés a működési költségvetését tekintve. Történt ez egészen addig, ameddig T. Mészáros András, a Fidesz padsoraiból érkező polgármester vezette a várost, azonban az ellenzék 2019. októberi győzelmét követően ez megszűnt, így tehát 2019-ben és 2020-ban is elvesztett a városunk 700 millió forintot. A járvány harmadik hullámára tehát Érd 1,4 milliárd forintos hiánnyal fordult rá. De ha ez nem lenne elég, további 600 millió forintos gépjárműadó-elvonás is terhelte ez alatt a két év alatt a várost. Illetve a helyiiparűzésiadó-bevételek szabálymódosításai miatt elesett a városunk további, közel 1,3 milliárd forinttól, így tehát több mint 3,2 milliárd forintos volt már a hiány egyébként a város önhibáján kívül. Hogy miért kezdtem ezt a felszólalást Aradszki András képviselőtársammal? Kormánypárti képviselőtársam büszkén hirdeti, hogy szerzett a városnak 777 millió forintot az elmúlt hónapok során, ez azonban a hiány mindössze egynegyede, tisztelt képviselőtársam. Azt jelenti tehát, hogy a képviselőtársam sikerpropagandája ellenére a város, amelynek mindketten lakói vagyunk, 2,4 milliárd forinttól esett el az elmúlt két évben, pusztán azért, mert a körzet egyéni képviselője nem Érdet képviseli itt a parlamentben, hanem pont fordítva, a kormányt képviseli Érden. De továbbmegyek. Diósd település fele még mindig földúton jár, az úthálózat modernizációjára nagyon nagy szükség volna. A nagyarányú beköltöző lakosság, az egyébként nagyon fiatal lakosság, mindannyian szomjazzák, hogy végre ne porban, ne járda nélkül kelljen járniuk a Balatoni úton, egyébként megjegyzem, az egyik legforgalmasabb diósdi utcán. Elkészült már a járda építési terve, azonban a megvalósításhoz nem tudott hozzáfogni a város. Történik ez amellett, hogy egyébként a városháza épületére is elkészültek már a felújítási tervek. Erre azért van szükség, tisztelt képviselőtársaim, mert a számítógépek együttes bekapcsolása a városházán bizony sok esetben azt eredményezi, hogy lekapcsol a városháza teljes elektromos hálózata. Ha azt hiszik, tisztelt képviselőtársaim, hogy köztisztviselők dolgozhatnak ilyen értelemben veszélyben, hát, én azt mondom, hogy nagyon tévednek. Tárnokon a Szőlőhegyi út és a Sóskúti út kereszteződésétől kezdődő útszakaszon pedig a 60 kilométer/órás sebességkorlátozás ellenére nem ritka, hogy teherautók 80-90 kilométer/órás sebességgel húznak el a hazatartó tárnoki polgárok mellett úgy, hogy ők is nélkülözik úgy a bicikliutat, mint a járdát ezen az útszakaszon. Végül Törökbálinttal zárnám a sort, ahol pedig a zajvédő fal hiányát szenvedik meg, csakúgy egyébként, mint Pest megye 1. választókerületének számos más polgára, de Törökbálinton a legégetőbb ez a probléma, tisztelt képviselőtársaim. Akkor, amikor a költségvetési vitában felszólaltam, és még mielőtt ezekre a módosító javaslatokra pecsét került volna és felkerült volna a parlament hálózatára, azt mondtam, hogy ez az egész módosító javaslat elfér a nyíregyházi stadionban. Tisztelt képviselőtársaim, az a tapasztalatom, hogy a kormánypárti képviselők javaslata könnyedén átmegy. Azt szeretném kérni Aradszki András képviselőtársamtól, hogy a következő körben próbálja meg beadni ezt a módosítót. Holnap délután, 16.30 óra a határidő. Köszönöm a türelmet.
Köszönöm szépen, Bősz Anett képviselő asszony. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hajdu László képviselő úr, a DK képviselője: „Mégis, kinek a tulajdona?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Igen, mégis kinek a tulajdona, ezt a címet adtam a napirend utáni hozzászólásomnak azért, mert derült égből villámcsapásként ért bennünket, önkormányzatokat és településen élőket az a hír, hogy Böröcz László képviselő úr egyéni képviselői indítványával el tudná azt érni, hogy az önkormányzat tulajdonában lévő bérlakásokat, mintegy ezermilliárdos vagyonrészt elveszik az önkormányzatoktól. Nem kell a kormánynak előterjesztés, nem kell a kormánynak egyeztetés, hanem egyszerű képviselői indítvánnyal ezt a vagyontestet elveszik az önkormányzatoktól. A nagy felháborodás mellett voltak persze üzleti megnyilvánulások is. A fogadóórám épp az azt követő napon volt. Máris a fogadóórán, a rádióból, tévéből hallva, hírekből olvasva, megérkezett az első ügyvédi iroda érdeklődése, megérkezett egy ingatlanügynök érdeklődése, és vagy hat bérlő, aki korábban nem tudta a lakbérét és a rezsijét sem fizetni, hirtelen vevővé akart változni, és már azt szorgalmazta, hogy mikor lehet, mert ő már tárgyalásban is van ingatlanügynökséggel, amely őt meg is kereste. Tehát ezek szerint ez a lista ismert mások előtt is. Aztán később hallomás alapján még egy bank is eljutott hozzám, akinek az ügynöke szívesen ajánlkozott arra, hogy a hitel biztosításában közreműködne. Tehát elindítottunk egy lavinát egyeztetés nélkül mások vagyonára, az önkormányzati vagyonra, tehát ez nem az állami vagyon osztogatása, hanem a polgári törvénykönyv szerint telekkönyvileg az önkormányzatok tulajdona. Ilyen alapon Böröcz képviselőtársunk beadhatott volna olyan indítványt is, hogy a szomszéd tulajdonát vegye el az állam, amit az ő indítványára 15 és 30 százalékos kedvezménnyel, nem piaci áron természetesen, forgalmi értéken meg lehet vásárolni. Azért gondolom azt, hogy napirend után erről szót kell váltani, mert az emberek egy része ezt teljesen komolyan vette. [[19.00]] Elhitte, és azt hitte, hogy most jönnek ők, a vagyonosztogatásból most fognak részesülni, miután el is hangzott az, hogy harminc évig vártak arra, hogy végre a tulajdonukhoz jussanak, hát akkor most a bérleményük a tulajdonukká válik. Hozzá kell tegyem, hogy Barkóczi Balázs, képviselőjelölt nálunk, de a DK szóvivője, sajtótájékoztatót tartott ebben az ügyben. Végignéztem a sajtótájékoztatót, és fantasztikus kérdésekre kellett hogy válaszoljon a képviselőjelölt úr, a szóvivő, amiben lehetett látni, hogy igen, ugyanaz, ami a fogadóórán nekem visszaköszön, az érdekelte a sajtót is, hogy hogyan is lesz, a baloldali önkormányzatok hogyan fognak ehhez viszonyulni, és leginkább pedig az érdekelte őket, hogy vane összefüggés a 2019. október 13-ai önkormányzati választáson elért ellenzéki siker és ennek a törvénynek az előterjesztése között. Azt gondolom, hogy valaminek lenni kell, noha egyetlenegy polgármestert beleértve a kormánypárti polgármestereket sem kérdeztek meg, és ők maguk is tiltakoztak. Azt gondolom, hogy talán ha módosul ez a törvényjavaslat, amit Böröcz képviselőtársunk beterjesztett, akkor éppen a kormánypárti polgármestereknek és erős hangjuk kifejezésének köszönhetően igen. A NER-nek ez a juttatása mert úgy érzem, hogy a közelgő választás, 2022 igen közel van, nincs egy év sem egy ilyen megcsillantás, hiszen 116 700, a statisztika szerint legalábbis ennyi önkormányzati bérlakás van, ennyi ember tulajdonhoz juttatása azt jelenthetné, hogy esetleg voksokat is akarnak ezzel vásárolni. Hozzá kell tegyem, ha alelnök úr emlékszik még rá, a rendszerváltást követően több mint 800 ezer önkormányzati lakás lett annak idején így, kedvezményes áron tulajdonosokhoz juttatva, abban a reményben, hogy majd ennek lesz pozitív hozadéka az MDF-nek, a Kisgazdapártnak. Hát, a végeredmény ismert, tehát nem. Én azt gondolom, hogy éppen ezért, mert ilyen einstandolást meg mer tenni egy képviselő, és ezt támogatja a kormány is, jövő évben az áprilisi választásokon ezt a fülkékben majd meg fogják ítélni a szavazók. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Hajdu László képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, a Jobbik képviselője: „A vidék hangja! 13.” Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tudják, néha az az érzésem, hogy önök egy másik adást néznek, amikor a magyar valóság szembejön magukkal. Mert azzal, hogy a kormánypropagandában és itt, a Ház falai között is azt harsogják, hogy minden a legnagyobb rendben, és hogy az önkormányzati kivéreztetés, amikor mi, ellenzéki képviselők azt mondjuk, hogy az önkormányzatoknál baj van, akkor az csak egy ellenzéki bohóckodás. Ilyeneket kapunk önöktől, márpedig hogyha látnák, hogy mi van a településeken, és igenis, nem csak kizárólag a polgármesterekkel, de az állampolgárokkal, az ott élőkkel is beszélgetnének, akkor nagyon is megtudnák, hogy mi van az önkormányzatokkal, mi van a településeken, és a magyar emberek hogy is élnek valójában. Amikor Schmidt Jenő, a Települési Önkormányzatok Országos Szövetségének elnöke, egyébként Tab kormánypárti polgármestere is úgy nyilatkozik, hogy az önkormányzati vagyon az egy nemzeti vagyon, és annak az elkótyavetyéléséhez ő sem tud asszisztálni, akkor már igen komoly problémák vannak. Mert láthatóan önöknek semmi más nem fontos, csak bebiztosítani azt a hatalmat, amiért 11 éve itt ülnek a parlamentben, és láthatóan önök most rettegnek. És próbálják a propagandával leplezni a magyar valóságot. Csakhogy az embereknek már nyílik a szemük. Ezt, úgy gondolom, hogy nem elég hangsúlyozni itt a parlamentben, mert láthatóan az emberek úgy látják, hogy az önök által végzett kormányzati propaganda és egyéb tevékenységek semmilyen segítséget nem nyújtanak a magyar embereknek. Amikor mi ezt mondjuk, akkor vádolnak minket azzal, hogy mi csak itt beszélünk, és nem teszünk semmit. Igenis tettünk. 1184 módosító indítványt nyújtottunk be a 2022-es központi költségvetéshez, és önök egyetlenegy darabot nem támogattak a Költségvetési bizottság ülésén, és azokban a bizottságokban sem, amelyekben az ellenzéki képviselőtársaim ezeket a módosító indítványokat benyújtották. Pedig ebben lett volna olyan lehetőség, lett volna olyan beruházás, fejlesztés, ami igenis nem az önök érdekeit szolgálja, nem Mészáros Lőrinc és Tiborcz István érdekeit szolgálták volna, hanem a magyar emberek, a magyar családok, a magyar munkavállalók, a magyar gazdasági szereplők érdekeit képviselték volna. De hát ezek az érdekek önöknek nem fontosak. Ez látszik abból, hogy valóban egyetlenegy költségvetési módosító indítványt nem támogattak. És hogyha már az önkormányzatokról szó volt. Minden évben meghallgatjuk, hogy önöknek mennyire fontos az önkormányzatiság, és hogy a „Magyar falu” programon és a „Modern városok” programon keresztül mennyi pénzt pumpálnak az önkormányzatokba. Csak azt felejtik el megemlíteni itt a Ház falai között, hogy mennyi pénzt, forrást vettek el a magyar önkormányzatoktól! Hogy az önkormányzatok igenis bajban vannak, hiába mondják önök, hogy a források csak növekednek az önkormányzatoknál. Valóban, a fejlesztéseknek egy részét az Európai Unió jóvoltából megfinanszírozták. De önök a szolidaritási hozzájáruláson keresztül elvonják ezeket a pénzeket az önkormányzatoktól, és az önerőt nem tudják biztosítani. Majd persze utána elvárják önök, hogy a polgármesterek és képviselő-testületek hajbókoljanak és könyörögjenek azért, hogy az önerőt ki tudják fizetni, vagy esetleg egy régi, elmaradt beruházást pótoljanak vagy fejlesszenek. Hiszen érzik önök is, hogy a magyar emberek most már türelmetlenek, amikor arról van szó, hogy az önkormányzat nem tud megcsinálni egy-egy olyan vágyott beruházást, ami mondjuk, hosszú-hosszú évek óta húzódik. Tehát amikor arról beszélünk, hogy az önkormányzatoknál igenis baj van, akkor erre utalok. Arra, hogy nincs meg az az önerő, amivel ezeket a pályázati forrásokat ki tudnák pótolni. És az pedig, hogy ez a függőségi viszony, amelyet önök az önkormányzatokkal és polgármesterekkel kialakítottak, ez 2022 áprilisáig még nagyobb lesz, ez már most világosan látszik, de ezt nem csak mi látjuk, a magyar emberek is látják. Tehát az elkövetkezendő hónapokban jó lenne, hogyha végre tiszta szemmel néznék a világot, és a magyar valóság alapján minden magyar embert képviselnének, mert önöket is a magyar emberek juttatták ide a parlamentbe, ugyanúgy, ahogy minket, ellenzéki képviselőket is. És nekünk pedig az a dolgunk, hogy ezeket a problémákat itt a magyar Országgyűlésben felvessük, és közösen találjunk megoldásokat a magyar emberek érdekeiért. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Rig Lajos képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Akikről a vírushelyzet alatt keveset beszéltünk” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezt a napirend utáni felszólalást még a múlt héten nyújtottam be, és a hétvége megerősítette bennem azt a tényt, hogy valóban kell róla beszélnünk. Hogyha megnézzük a jelenlegi adatokat, ma Magyarországon 5 millió 146 ezer ember kapta már meg a Covid elleni védőoltás első oltását. Ezek közül több mint hárommillióan már a második oltáson is túl vannak. Viszont van egy olyan réteg Magyarországon, amely nem elenyésző szám, körülbelül 2,5-3 millió azon honfitársaink száma, akik valamilyen oknál fogva nem szeretnék kérni ezt az oltást, hiszen maga az oltás önkéntes. Viszont a kormány olyan rendelkezéseket hozott, ami véleményem szerint a számukra teljesen diszkriminatív. Diszkriminatív, hogy nem tudnak közösségi életet élni, nem tudnak étterembe menni, a gyermekeiket nem tudják állatkertbe vinni, a gyermekeikkel nem tudnak nyugodtan kikapcsolódni, hiszen minden egyes belépéshez védettségi igazolványt kérnek. Ha körbenézünk, a környező országokban ilyenfajta szigorú intézkedést nem találunk sehol, ez példátlan itt Magyarországon, sőt azt gondolom, hogy az egész Unióban. Ha megnézzük, és jó példával szeretnénk elöl járni, van erre egy megoldás, hiszen az ő számukra is van egy lehetőség, hiszen még egyszer mondom, maga az oltás önkéntes, tehát nem kötelező. Ugyanúgy önkéntes ez az oltás, mint mondjuk, a kullancs elleni védőoltás, ami egy nagyon veszélyes vírust hordoz, és egy vírusfertőzés ellen véd; ugyanúgy önkéntes, mint mondjuk, a rotavírus elleni, gyermekkorban beadandó oltás, ami nem kötelező, de egy veszélyes megbetegedés ellen véd; vagy ugyanúgy önkéntes, mint mondjuk, a meningococcus-baktérium ellen, ami halálos, gennyes agyhártyagyulladást okozhat, és ebben haláloznak el nagyon sokan Magyarországon. [[19.10]] De nézzünk olyan példákat, hogy más országok ezt a helyzetet demokratikusan hogyan kezelték! Ott van, nem kell messze menni, Ausztria, ahol az oltottak száma bár nem éri el ezt a számot, de hasonló arányú a lakosságszám, ott azoknak az embereknek, akik nem kérték az oltást, vagy még az oltáson nem estek át, de regisztráltak, adtak egy lehetőséget. Ez a lehetőség pedig az, hogy 48 óránál nem régebbi antigén vagy PCR-tesztet kellett végeztetni, és ezt az elvégzett tesztet 72 órán belül felhasználhatják, és érvényes, és ugyanúgy látogathatják a rendezvényeket, elvihetik a családot moziba, termálfürdőbe vagy mondjuk, étterembe. Épp ezt kihasználva és a diszkriminációt teljes mértékig megszüntetve egy határozati javaslatot fogok benyújtani a tisztelt Ház elé, hogy az ausztriai példát átvéve segítsük ezeket a honfitársainkat, és ne diszkrimináljuk őket. A közösségi élet, főleg így nyáron, mindenkinek jár, és ha azt szeretnénk, hogy a magyar gazdaságot erősítsék, hogy itthon költsék el a megtermelt munkabérüket, akkor ezt a lehetőséget igenis, azt gondolom, biztosítani kell. Van rá jó példa, lásd Ausztria. De ha megnézzük az igényt adó oldalt, tehát a kiszolgálói oldalt, ez az éttermeknek, a szolgáltatásoknak egy óriási vagyonvesztést, egy óriási bevételkiesést jelent, hiszen ezek az emberek nem fogják tudni látogatni ezeket a rendezvényeket és helyeket. De ha jó példával szeretnénk elöl járni, akkor kezdhetnénk az Országgyűlésben, a Parlamentben, hiszen itt az étteremben nemhogy védettségi igazolványt nem kérnek, még lázat sem mérnek. Tehát, ha elöl szeretnénk járni példamutatásban, akkor nekünk is ugyanazt kellene tenni. Még egyszer azt mondom, ha ezt a rendelkezést, ezt a szabályzatot elfogadja a tisztelt Ház, akkor megszűnik a diszkrimináció, és mindenki ugyanannyi joggal fog élni itt, Magyarországon, mint a vírus előtt. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Rig Lajos képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Stummer János képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Korszakváltás” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úr nem tréfál. Ez volt az első gondolat, ami a fejembe ötlött akkor, amikor néhány nappal ezelőtt elolvastam a magyar sajtóban megjelent hírt, amely szerint a magyar kormány újabb 6 milliárd jó magyar forintot ad annak a vadászati világkiállításnak a megszervezésére, amelyre eddig is előirányzott nagyjából 65 milliárd forintot. Aztán a következő gondolat, ami eszembe jutott, rögtön ezt követően, az az, hogy fővadász úr valószínűleg valami egészen döbbenetes szorgalommal és eleganciával pucolgathatja a Karmelita küszöbén hagyott cipőket, ha egy ilyen válságos és nehéz időben, mint a mostani, mégiscsak sikerült a főnöktől kikuncsorognia 6 milliárd forintot az úri hóbortjára. A harmadik gondolat pedig, ami eszembe jutott, itt örültem meg, amikor odaképzeltem magam abba a felemelő és nagyszerű pillanatba, ami a modern kori magyar demokrácia történetének az egyik legszebb napja lesz, amikor 2022-ben a Stüszi vadász, illetve a kereszténydemokrata párttársai oda kerülnek, ahová egyébként valók, legalábbis el az ország éléről, ki a cellába, ki a lelátóra, ki pedig a kedvenc sekrestyéjébe. De hogy mire is elég ez a 6 milliárd forint? Mire lenne elég Békés megyében? Én tisztában vagyok vele és nagyjából sejtem, hogy ez a négy fideszes országgyűlési képviselő, aki Békés megyéből szerzett mandátumot 2018-ban, le fogja söpörni azt a 36 költségvetési módosító indítványt, amit a Békés megyei polgárokkal együtt beadtunk a következő évi költségvetéshez, de a rend kedvéért azért mégiscsak elmondom, hogy ebből a 6 milliárd forintból mire lehetne fordítani. Például ebből a 6 milliárd forintból fel lehetne állítani egy olyan megyei bérkiegyenlítő alapot, amivel ha csak egy kicsit is, de tudnánk segíteni és tudnánk tompítani azon a bérszakadékon, azon a nettó 150 ezer forintos havi bérszakadékon, ami elválasztja Békés megyét az ország többi részétől. De ez a 6 milliárd forint elég lenne arra is, hogy minimálbér helyett tisztességes megélhetést tudjunk adni a Békés megyei polgároknak, hogy azok a bérből és fizetésből élő Békés megyei dolgozók, akik egész Európa egyik legalacsonyabb minimálbéréből kénytelenek eltartani a családjukat, végre normálisan tudjanak élni a fizetésükből. De akár arra is elég lenne ez a 6 milliárd forint, hogy azoknak a Békés megyében szolgálatot teljesítő szociális dolgozóknak egy egyszeri 500 ezer forintos bérkiegészítést oda lehessen adni, a vendéglátásban dolgozó embereknek segíteni egy kicsit, vagy éppen azt az egészségügyi ellátórendszert egy kicsit gatyába rázni, ami tényleg óriásit ment Békés megyében is az utóbbi egy évben, és köszönet érte azoknak az embereknek, akik vállukon tartották ezt a rendszert. Ebből a 70 milliárd forintból, amit a jelenlegi kormánykoalíció elszór erre a vadászati világkiállításra és amiben a Békés megyeiek pénze is benne van, az ő adóforintjaik is ott vannak benne, ott van az áfájuk, ott van a jövedékijük, ott van a súlyadójuk, ebből a 70 milliárd forintból rengeteg, sok-sok tíz kilométernyi, jelenleg sáros utcát lehetne a következő időszakban leaszfaltozni. Sok-sok kilométernyi alsóbbrendű utat lehetne biztonságossá és teljesen kátyúmentessé tenni. Lehetne kisebb és nagyobb Békés megyei településeken Tiborcz-mentesen közvilágítást korszerűsíteni. Lehetne belőle vasúti kocsikat venni, hogy a Békéscsaba-Budapest viszonylaton péntekenként és vasárnaponként ne túlfűtött vagy dermesztő heringjáratokon kelljen közlekedniük azoknak az adófizető magyar állampolgároknak, akik menetjegyet váltottak egy szolgáltatásra, és azt gondolom, hogy ezért a menetjegyért európai minőségű szolgáltatásra lennének jogosultak. Arra kérem a négy fideszes országgyűlési képviselőt, hogy lépjenek egy kicsit túl a saját árnyékukon, ne söpörjék le az asztalról ezt a 36 darab költségvetési módosító indítványt, ne nézzék semmibe azokat a Békés megyei polgárokat sem, akik velük ellentétben, négyőjükkel ellentétben még nem hajtottak fejet ez előtt a rendszer előtt. Vegyenek erőt magukon ők négyen is, és végre, legalább egyszer ebben a ciklusban ne Orbán Viktor politikai érdekeit, hanem a saját megyéjüket szolgálják! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője, jegyző úr: „Mit jelent az önkormányzat?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nemrég láttam egy karikatúrát a kedvenc polgári hetilapomban, ami felszólalásra sarkallt. A kép egy fideszes vezetőt ábrázolt, aki kérdést tett fel egy polgármesternek. Tudja, mit jelent az önkormányzat? kérdezte. Mire a polgármester ezt válaszolta: azt, hogy ön kormányoz. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az a szomorú helyzet, hogy ez nem egy szóvicc, hanem tizenegy évnyi kétharmados Fidesz-kormányzást követően a nagy magyar valóság. Harmincegy évvel a rendszerváltozás után településeink jelentős részét nem a megválasztott önkormányzati képviselők irányítják, hanem a rendszer emberei. Ugyanis ők mondják meg, hogy az adott település mire pályázhat. Ők mondják meg, hogy mennyire pályázhat, és rendszerint ők mondják meg, hogy melyik céggel kell szerződni. [[19.20]] A polgármesterek mozgástere pedig lassan már csak a díszpolgári cím átadására és a közmunkások feletti munkáltatói jogkör gyakorlására terjed ki. Ez lenne tehát az önkormányzatiság a Fidesz által hirdetett keresztény szabadság szellemében? Az önkormányzatiság lényege a szubszidiaritás, ami azt jelenti, ha egy feladatot egy személy vagy közösség konkrét érintettség okán, helyi szinten meg tud oldani, akkor nem szabad arról magasabb szinten dönteni, vagyis az döntsön, akit érint, akire tartozik. Ez mellesleg az Európai Unió alapelve is. És akkor nézzük meg, mit is tett a Fidesz-kormány az elmúlt 11 évben az önkormányzatokkal: elvette a tűzoltóságot, elvette az iskolákat, elvette a kórházat zárójelben jegyzem meg, a marcali kórház kálváriája is ekkor kezdődött el , aztán forrásokat vont meg egy járvány idején. Amikor a hatékony védekezéshez pénzre lett volna szükség, és mindenki az önkormányzatoktól várta a segítséget, a Fidesz-kormány elvette az iparűzési adót és a gépjárműadót is, mindeközben a turizmus-vendéglátást korlátozó intézkedései miatt az önkormányzatok jelentős bevételtől estek el. Mi ez, ha nem a településeink kifosztása? És ezek után még azt terjesztik, ha nem a Fidesz kádereit választják meg, akkor nem lesz pénz és nem lesz fejlődés? A polgármestereket pedig zsarolják, és arra kötelezik, hogy nyíltan kampányoljanak, agitáljanak a Fidesz mellett. Ezt tették legutóbb Borsodban is, és kétségünk ne legyen, ezt fogják tenni a következő választások előtt is. Még a független polgármesterektől is el fogják várni, hogy megkérjék a választókat, hogy ők a Fideszre tegyék az ikszet. Nos, minden somogyi embernek azt üzenem, ne higgyenek nekik, pénz ugyanis éppen akkor lesz, ha a fideszes kisgömböcök többé nem falhatják azt fel. A döntés tehát az emberek kezében van, és én hiszem, hogy jól fognak dönteni, mert ez a rendszer bizony megérett a bukásra. És akkor a települési önkormányzat pedig újra az állam önálló közigazgatási szerve lesz, amely ügyeit nem a fideszes kisgömböcök kénye-kedve szerint, hanem önállóan intézheti. Ezt fogjuk megteremteni 2022-t követően. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Steinmetz Ádám képviselő úr, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Szép estét kívánok!