Шановні колеги депутати, гості, доброго ранку! Прошу займати робочі місця. Прошу заходити в зал, приготуватися до початку нашої роботи. Шановні колеги, прошу займати робочі місця і приготуватись до реєстрації. Будь ласка, колега, прошу заходити в зал, приготуватись до реєстрації. Прошу шановних колег підготуватися до реєстрації. Прошу увімкнути систему "Рада" і прошу зареєструватись народних депутатів України. Будь ласка, прошу провести реєстрацію. [[10:06:55]] Зареєстровано 367 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати та гості Верховної Ради, у засіданні Верховної Ради України бере участь Президент України Петро Олексійович Порошенко. Прошу привітати Президента України.
Слава Україні!
Шановні колеги та гості Верховної Ради України, у засіданні Верховної Ради України беруть участь Прем’єр-міністр України Володимир Борисович Гройсман та члени уряду. [[Оплески]] Керівники центральних органів виконавчої влади, керівники судової гілки влади, присутні посадові особи, яких Верховна Рада України обирає, призначає і надає згоду на призначення на посаду, представники громадських організацій і засобів масової інформації, глави дипломатичних представництв іноземних держав та інші офіційні особи. Шановні народні депутати, відповідно до статті 83 Конституції України п’яту сесію Верховної Ради України восьмого скликання оголошую відкритою.
Шановні народні депутати, шановний Президенте України, шановні гості Верховної Ради України, до слова запрошується Голова Верховної Ради Андрій Володимирович Парубій. Просимо до слова.
Шановний пане Президент, народні депутати України, шановний пане Прем’єр-міністр України, шановні члени уряду, голови Конституційного та Вищого судів України, високоповажні представники дипломатичних представництв, вельмишановні запрошені гості, шановні пані та панове! Вітаю вас з початком роботи чергової п’ятої сесії восьмого скликання Верховної Ради України. Вітаю вас! [[Оплески]] Ми маємо пам’ятати кожного дня і кожної хвилини, що Верховна Рада України – це парламент воюючої країни. І це має стати головним знаком діяльності найвищого законодавчого органу держави. 25 серпня розпочалася раптова перевірка боєздатності російської армії. До кордонів України стягується величезна кількість техніки і живої сили. Офіційно все це відбувається в рамках військових навчань "Кавказ-2016". До Південного військового округу перекидають армійські підрозділи навіть з Далекого Сходу. Український курортний Крим поступово перетворюється на суцільну військову базу. І війна сьогодні йде не лише на нашому східному фронті, не лише у Авдіївській промзоні, в Широкино чи Мар’їнці. Обламавши зуби об наших кіборгів, об наших воїнів, ворог сьогодні постановив головну мету – внутрішня дестабілізація в нашій державі, розхитування ситуації всередині країни, блокування роботи органів влади, у тому числі Українського парламенту. Головна мета – кинути країну у хаос у хаос безладдя, колотнечу. І ця тактика "кремля" не є новою. Колись видатний британський. британець Уїнстон Черчилль сказав, що "народ, який не пам’ятає свого минулого, не має майбутнього". Ми маємо пам’ятати уроки нашої історичної пам’яті, і ми маємо пам’ятати своє минуле. Наша історія кричить нам. Українці терпіли поразки не через те, що не мали достатньо мілітарної потуги, що мали труднощі економічного характеру, майже усі наші поразки були пов’язані з внутрішніми чварами і внутрішніми непорозуміннями – від часів Київської Русі, битви за Гетьманську булаву і взаємопоборювання в добу УНР. І сьогодні наш споконвічний ворог робить усе, щоб посіяти розбрат. Розділяй і володарюй – давній принцип будь-якої імперії. Атака також іде на інформаційному фронті. Для цього в Україні Росія створила і фінансує цілу мережу, в тому числі інформаційних каналів, спрямованих на дестабілізацію політичної ситуації в країні. Підконтрольні державі-агресору та її громадянам деякі ЗМІ займаються свідомою дискредитацією як українських Збройних Сил, так в цілому і української політичної системи. І сьогодні також кинуті шалені ресурси на розхитання ситуації всередині нашої країни. Що ми можемо цьому протиставити? Лише одне – об’єднуйся і перемагай. В нашому залі багато різних політичних сил і багато визначних політичних діячів, але нам вкрай важливо розуміти, що в цей важливий час викликів український табір повинен стояти плече до плеча перед зовнішньою загрозою, і ми спільно повинні іти шляхом реформування нашої країни, реформування економіки, зміцнення українських Збройних Сил. І я переконаний, нас об’єднує одне: це віра і бажання перемогти зі споконвічним екзистенційним ворогом – московським імперіалізмом – і бажання побудувати заможну і справедливу країну. І це нас має об’єднати як у цьому залі, так і за його межами, у всіх сферах, у всіх напрямках. Ця осінь буде осінню формування українського бюджету. Я переконаний, що бюджет буде внесений урядом до парламенту вчасно, і це запорука нашого спільного успіху. В бюджеті–2017 ми повинні використати всі можливості для соціального захисту українців. Але також ми повинні пам’ятати, що пріоритетним для бюджету має стати забезпечення питання оборони воюючої країни. Тут хочу згадати і привітати колектив Державного підприємства "Конструкторське бюро "Південний" і Київське конструкторське бюро "Луч" з черговим успішним випробуванням нової тактичної ракети "Вільха". [[Оплески]] Також вітаю фахівців Державного підприємства "Антонов", які розробили і представили тактичний ударний дрон "Горлиця". [[Оплески]] Це українська зброя, це гарантія нашої безпеки. І ми маємо зміцнювати наш оборонний потенціал. І це мають бути пріоритетні законопроекти і напрямки формування нашого бюджету. Переконаний, що тут, у сесійному залі ми усі однодумці в цьому питанні. Для нас важливим є питання боротьби з корупцією. Сьогодні ми будемо розглядати питання про надання згоди на затримання та арешт судді Дніпровського суду міста Києва Миколи Чауса, який замість помідорів в банках консервував хабарі, як показав обшук. І я переконаний, що питання боротьби з корупцією теж усіх нас об’єднає, тому що корупція – це смертельна загроза національній безпеці. У боротьбі з корупцією лежить ключ до вирішення соціальних питань. Перекривши корупційні потоки і зламавши корупційні схеми, ми зможемо наповнити бюджет і зможемо вирішувати питання підняття соціальних стандартів. Шановні колеги, ще раз наголошую: наш парламент – парламент воюючої країни, і сьогодні ми маємо також бути свідомими того, що від нашої роботи залежить майбутнє держави. Маємо працювати відповідально. Так як відповідально щохвилини, ризикуючи життям, роблять свою роботу тисячі наших воїнів на фронті, як здійснюють свою місію вчителі у школах, які зустріли наших дітей 1 вересня. Ми маємо бути відповідальні, бо на нас дивиться 45-мільйонна країна, яка сьогодні бореться з однією з найбільших мілітарних потуг світу – путінською Росією. І впевнений, якщо ми зможемо об’єднатись заради країни, заради великої мети, ми переможемо. Слава Україні!
До проголошення Щорічного послання на трибуну запрошується Президент України Петро Олексійович Порошенко.
Дорогий український народе! Шановні народні депутати! Шановний український уряд! Перш за все я хотів би всіх привітати з 25 річницею відновлення нашої української державної самостійності! [[Оплески]] Так, це правда: і парламент ділиться на владу і опозицію. І це є невід’ємною і вкрай важливою частиною, ознакою демократії. Але бувають такі моменти, коли хоча б на мить варто забути, хто правий, хто лівий, хто ліберал, хто консерватор, хто україномовний, а хто говорить російською. Мені здається, що День незалежності, це саме той день, який вартий, щоб переступити через партійні бар’єри і пам’ятати лише про те, що всі ми є українці. І за умов, коли агресія Росія проти України вже ще триває, а воєнна загроза зі Сходу є найскладнішим стратегічним викликом, питання національної єдності і політичної консолідації – це є питання життя і смерті для нашої країни. Це, власне, головне, що я хотів би сьогодні сказати. [[Оплески]] Ми всі готуємося відзначити століття з початку Української національної революції. Її провідні діячі і активні учасники, на жаль, лише в екзилі зрозуміли, коли були на вигнанні, про те, що причиною втрати самостійності стали внутрішні чвари, війна всіх проти всіх у державницькому таборі. Я переконаний, що ми з вами повинні засвоїти уроки історії, і переконаний, що політична боротьба не переткне ту межу, за якою замість демократії і європейських цінностей починається хаос, анархія, отаманщина. Хочу ще раз повторити те, що говорив на День Незалежності. Державна самостійність дала демократію і свободу; почуття громадянської гідності і національної єдності; навчила захищатися і відкрила європейську перспективу для нашої держави. Тепер наші духовні і моральні досягнення маємо доповнити матеріальними здобутками, забезпечивши підвищення добробуту кожного громадянина вільної України. І це головне наше досягнення. Для досягнення такої амбітної мети нам потрібні три складових: мир, безпека і реформи. Ні від кого і ні від чого наша з вами безпека не залежить більше ніж від Збройних Сил України і від якісної роботи української дипломатії. [[Оплески]] Я наголошую, ми з вами високо цінуємо підтримку з боку західних партнерів. Наразі виконується понад 40 імпортних контрактів на поставку до української армії різних засобів оборони на загальну суму 1,5 мільярда доларів. Нашими друзями передано бронетехніку, безпілотні апарати, засоби спостереження і засоби зв’язку, радіолокаційні станції контрбатарейної боротьби тощо. І кілька тижнів тому надійшла велика партія приладів нічного бачення, і іще одна зараз на підході. Але в цілому зрозуміло, що в обороні Україна в першу чергу має спиратися сама на себе, на власну армію, на власний військово-промисловий комплекс. Як колись було гасло: "Свій до свого по своє". І всім очевидно, всі бачать, як змінилася наша армія за два роки. Два роки тому її майже не було, і тепер вона є та ще й яка. Звичайно, вона не розкошує, але морально і матеріально вмотивована. Так, поки що без "різносолів", але точно нагодована. Так, не "от кутюр", але точно одягнена в сучасну форму. Хай не за останнім трендом військово-технічної моди, але озброєна і підготовлена до захисту країни. І якби влада в Україні завжди приділяла таку увагу Збройним Силам, як це ми робимо зараз, ми з вами протягом останніх двох років, "зелені чоловічки" не сунулись би в Крим, і на Донбасі так само не було би російських військ. [[Оплески]] Відверто кажучи, дорогі друзі, я був просто приголомшений, коли дізнався від Генеральної прокуратури, в яких масштабах в попередні роки бездарно і безцінно розпродавалася зброя і військова техніка. І ось чому весною 2014 року наші герої-добровольці відбивалися від ворога голими руками: не було бронетехніки, не було зброї, не був захищений наш повітряний простір. І наголошую, зараз, тепер все інакше. Нехай тільки сунуться! І символічним звітом був той парад 24 серпня, де було дуже багато депутатів, але мені не вистачало всіх вас, керівників фракцій, для того, щоб весь народ України побачив, нашу єдність і нашу гордість. [[Оплески]] І реально, зараз військові дії кожного дня і кожної ночі випробують наші війська на міцність. Але наші війська тримають оборону супроти агресора, які за всіма можливими видами ресурсів значно перевищує ті ресурси, якими володіємо ми. Не в рази, а на порядки перевищує, і нічого не може зробити. Хочу зупинитися на найближчих планах з модернізації сектору оборони і безпеки. Звичайно, що політ мрії в кожного з нас захмарний, але є і земні реалії, які не залишають особливого вибору між тим, чого б ми хотіли, і тим, чого ми зараз можемо собі дозволити. Майже три відсотки валового внутрішнього продукту на оборону – це багато в порівнянні з ледь-ледь одним відсотком, яким легковажили уряди ще в середині нульових років. Але дуже замало для країни, яка де-факто в стані війни. Та більше, на жаль, і це правда, ми дозволити собі не можемо. Військове навантаження зараз вже на бюджет та соціальну сферу і так критично велике. Тому армія все ще потребує громадянської допомоги, громадянської підтримки, і держава вдячна кожному, чия приватна громадянська ініціатива зміцнює нашу обороноздатність. [[Оплески]] Дякую. Наголошую, що ми будемо раціонально, під прозорим контролем громадськості і парламенту використовувати наявний ресурс і жорстко контролювати видатки з чітким визначенням довгострокових потреб армії та інших силових структур. У війська вже поставляється не лише відремонтована і модернізована, але і сучасна нова техніка. Минулого року було прийнято на озброєння близько двох десятків нових видів зброї. Та я думаю, що і поточного року Міноборони прийме ще більше двадцяти. І наголошую, це ми ще на самому початку процесу, процесу військово-технічної модернізації Збройних Сил України. І наголошую, що роботи ще не початий край. У кооперації щодо забезпечення державного оборонного замовлення і програми імпортозаміщення задіяні понад сто приватних підприємств, які виробляють, поставляють сотні видів комплектуючих. Такими є справжні масштаби державного приватного партнерства в оборонній галузі це сотні, наголошую, не одне і не два. І каменем спотикання, шановні народні депутати, на жаль, став Закон про спецконфіскацію, який є важливим джерелом фінансування оборонного замовлення в поточному році. [[Оплески]] Друзі! Це борг, наш з вами борг перед країною. І я в котре закликаю проголосувати закон у такій редакції, яка знімає всі ваші побоювання. Внесіть ті зміни, які ви вважаєте за потрібні, але прийміть цей закон і забезпечте фінансування державного оборонного замовлення та інші статті оборонних видатків держави. Для освоєння нових технологій та розвитку промислової бази для виробництва сучасного озброєння так само, як і для отримання додаткового фінансового ресурсу, ми експортуємо товари та послуги військового призначення в понад 60 країн світу. Минулого року укладено експортних контрактів на понад 1,3 мільярда доларів. Портфель наших замовлень на 2016 рік уже перевищує 1 мільярд. Але наголошую, власну армію, власний ВПК обслуговує в першу чергу. Експортується не наша зброя, яка зараз стоїть на озброєнні української армії, а ті нові види, які виробляються підприємством вітчизняного ВПК і які за межами державного оборонного замовлення. Ніякий експорт не послаблює оборону держави. І все, що ми здійснюємо в оборонній галузі, ми робимо, міцно тримаючи в руках компас, стрілка якого показує твердо на Північну Атлантику. Власне, компас і є ключовим елементом емблеми НАТО. І він в усьому орієнтує нас на повну сумісність із стандартами альянсу, причому, не тільки у військовій сфері. Ми вийшли на безпрецедентний і як ніколи тісний рівень співпраці з країнами альянсу, який будемо далі підвищувати, поширювати, поглиблювати до повного досягнення критеріїв членства. Нашою стратегічно метою залишається вступ до НАТО. [[Оплески]] І я хочу наполягати, цей дороговказ для нас непорушний, як Полярна Зірка на зоряному небі. І важливо, що за 2,5 роки кількість прихильників вступу України до НАТО значно зросла та вже істотно перевищує кількість противників. Але в цьому питанні все ще спостерігаються суттєві відмінності між різними макрорегіонами. Слід також усвідомлювати, що в альянсі теж нема консенсусу щодо членства України. Так, формально двері відкриті, починаючи з Бухарестського саміту 2008 року. Але ці двері сенсорні і можуть і зачинитися при занадто різкому наближенні. Тому кожен наш крок має бути виваженим, наперед прорахованим, щоб не вийшло так, як з планом дій щодо членства вісім років тому. Я хочу наголосити, що ті заходи, які ми здійснюємо тепер, це насправді значно більше, ніж проект ПДЧ 2008 року. Шановні народні депутати, природно, що суспільство дуже цікавить, а як надалі будуть формуватися Збройні Сили України. І як Верховний Головнокомандувач я впроваджую курс на професіоналізацію українського війська. І на параді доповів українському народу, що українська армія вже на 75 відсотків контрактна. І ця складова буде і надалі збільшуватися, і це потребуватиме подальшому вдосконаленню структури і збільшенню розміру грошового забезпечення військовослужбовців. Але наголошую, що лише цього року 50 тисяч українських добровольців записалися до лав Збройних Сил України. І це дало нам можливість демобілізувати п’ять хвиль мобілізації. І впевнений в тому, що ця лінія буде продовжуватися. Бо я особисто не хотів би ані мобілізації, ані воєнного стану. Я бачу зовсім інший план для нашої країни. Але чи буде нова хвиля часткової мобілізації, чи, не дай Боже, повної мобілізації? Остаточна відповідь на це питання залежить від Москви. Наш кордон з Росією – найдовший в Європі, лише суходолом – дві тисячі кілометрів. Наголошую, що Росія постійно нарощує військову присутність, в першу чергу, на нашому кордоні, грає м’язами на західному і північно-західному стратегічних напрямках. Високий рівень загрози збройної агресії зберігається і з південного напряму. У складі угрупувань російсько-терористичних військ на Донбасі майже 38,5 тисяч осіб, понад 600 танків, тисячу 250 бойових бронемашин, 750 одиниць артилерійських систем, більше 300 реактивних систем залпового вогню. І, на жаль, в реалізації Мінських домовленостей ми не бачимо такого прогресу, як нам хотілося б. Тим не менше, прямі наступальні дії російсько-терористичних військ зупинено. І відсутність нових хвиль мобілізації – це теж позитивний наслідок Мінських домовленостей, так само як і повернення до дому тисяч українських заручників, які трималися у в’язницях на окупованій території і у в’язницях Російської Федерації. В цілому завдяки посиленню оборонних спроможностей наших Збройних Сил ми почуваємося в більшій безпеці, ніж рік тому, температура конфлікту зараз нижче, ніж була позаминулого і минулого років. І наголошую, що ми дотримуватимемося Мінських угод, як би важко нам це не давалося. І саме це дало змогу нашій дипломатії виграти навесні і виграти влітку нелегку боротьбу за продовження санкцій Євросоюзу, Сполучених Штатів Америки, Канади, Японії, Австралії, багатьох інших країн світу. Але при цьому я наголошую, що ми не поступилися жодною принциповою позицією для України. Більше того. [[Оплески]] Більше того, я наголошую, що це було нелегко. Ми переконали наших західних союзників і партнерів в тому, що будь-яким кроком з політичного врегулювання має передувати очевидний і беззаперечний прогрес в безпекових питаннях: стале припинення вогню, вивід російських військ і техніки з окупованої території, роззброєння бойовиків і врешті-решт відновлення нашого контролю за нашим же кордоном. І другого читання конституційних змін, примара яких постійно блукала цією залою, не відбулося, як ви бачите. І не відбудеться, поки для того не визріють відповідні умови. [[Оплески]] Будь-яке рішення, шановні народні депутати, буде винятково за вами. І без вас не станеться ані змін до Конституції, ані Закону про місцеві вибори на частині Донбасу, ані жодного іншого стратегічного кроку. Саме тому життєво важлива наша з вами співпраця. Росія з окупованих нею територій Донеччини і Луганщини хоче утворити, як хтось сказав, "протекторат Донбас" і на своїх умовах інфільтрувати його в склад України, щоб підривати нас зсередини. Скажу коротко. Ми це робити не дозволимо, і так не буде. Є втім в цьому питанні і інша крайність – внутрішня, щодо якої ми не можемо робити вигляд, нібито її не існує. Частина українських політиків атакує нормандський формат і мінський процес насправді лише тому, що і Нормандія, і Мінськ відкривають реальний шлях до повернення Донбасу, і є єдиним інструментом для того, щоб цього досягнути. А, виявляється, не всі тут цього хочуть. Бо вони там інакші, бо вони якось не так голосуватимуть, бо вони виберуть не тих і не нас, бо тягнутимуть на схід, а нам на захід. Ну, звичайно, що вголос цього ніхто не артикулює, але лукавство читається поміж рядків. Для мене, я хочу на цьому окремо наголосити, ця філософія є неприйнятна. Я скажу і апологетом так само коротко: по-вашому теж не буде. Фантазії про мир в обмін на території абсолютно ілюзорні. При такому підході не буде ні миру, ні територій, а залишається лише ганьба та вічно тліючий конфлікт. [[Оплески]] Для мене головним була, є і буде боротьба за відновлення територіальної цілісності України в кордонах 1991 року. [[Оплески]] І я наголошую так само, цього ж року була проголосована на справжньому референдумі, в тому числі і переважною більшістю мешканців Донбасу і більшістю кримчан. Я наголошую, більше ніякого референдуму не було. Заява Путіна про те, що нібито питання Криму закрите, це його марення. Хоча насправді воно дійсно закрите і в 1954-му, і в 1991 році. Крим є, Крим був і Крим буде українським, і ніякої іншої розмови не буде. [[Оплески]] Ми даємо собі звіт, що військовий варіант розв’язання проблем територіальної цілісності не існує, це очевидно. По-перше, потенціал нашої армії суто оборонний. По-друге, ворог окопався в найбільш урбанізованих і густонаселених районах, причому населених нашими з вами співвітчизниками, громадянами України. Отже, єдиний шлях врегулювання і відновлення територіальної цілісності – це шлях політико-дипломатичний. Але при цьому з опорою на оборонні можливості Збройних Сил України. Ми маємо зрозуміти, що ми не прокинемося одного прекрасного ранку, щоб побачити, що на Донбасі відновлено статус-кво, який він був на початку 14-го року. А процес реального, а не формального відновлення територіальної цілісності, реінтеграція мешканців окупованої частини Донбасу в Україну, повернення українського суверенітету на весь Донбас, ми маємо розуміти, буде нелегким, болісним і тривалим. І шлях до початку цього процесу, на загальну думку нашу і наших партнерів, відкриває саме і лише мінський процес. Тому ми більше за будь-кого зацікавлені в його продовженні, як і в збереженні нормандського формату. І будь-які атаки на нього, в тому числі які зроблені нашим агресором, не призвели ні до чого. Ми будемо забезпечувати переможний процес повернення українського суверенітету. В принципі, можна насправді безкінечно довго вправлятися в придумуванні різних форматів, але не забуваймо: будь-який формат має сенс лише тоді, коли в ньому бере участь Росія і коли він багатосторонній. Саме багатосторонній, бо поведінка Росії в світі, порушення нею норм міжнародного права, спроби Кремля зруйнувати архітектуру безпеки європейської і глобальної, експансіонізм Кремля – це континентальна і глобальна проблема. І вона не може бути розв’язана суто на двосторонній основі. Україна і надалі потребує серйозної міжнародної підтримки в боротьбі з російською агресією. А забезпечувати таку підтримку для нашої дипломатії, я зможу також визнати, стає дедалі важче в силу різних об’єктивних і суб’єктивних факторів. Зараз Євросоюз проходить дуже жорсткі випробування, можливо, найскладніші за весь час свого існування. І міграційна криза, і терористичні акти – це зовнішні атака на Європу, які тестують її внутрішню міцність. Наслідком цієї турбулентності стають такі події, як перемога євроскептиків на референдумі в Нідерландах, які насправді, всі ми розуміємо, лише формально стосувався Угоди про асоціацію з Євросоюзом. Або голосування британців за Brexit. І протягом найближчого року в низці європейських країн внаслідок виборів до влади можуть прийти якщо і не крайні, то такі політичні сили, які схильні до компромісів з Кремлем, а найкращою політикою щодо агресора вважають його умиротворіння. Приклад Мюнхену нікого не навчив. І вони в становище Путіна готові входити з таким самим ентузіазмом, з яким західні лідери входили і намагалися зрозуміти Гітлера. Європа все ще говорить одним голосом. Але є і країни, в яких вже надто сильно в цьому голосі чути російський акцент. Чинна влада в багатьох країнах – наших партнерах перебуває під сильним тиском налаштованої на компроміс з Москвою опозиції. І ця опозиція в свою чергу спирається на вимоги бізнесових кіл та соціальних груп, які вважають себе потерпілими нібито від згортання економічної співпраці їхніх країн з Росією. І не важко помітити застосування Росією в країнах ЄС уже знайомих за українським сценарієм невійськових методів гібридної війни. Кремль не приховує, що використовує європейські демократичні цінності Заходу для його ж, Заходу, руйнування. І я впевнений, що стратегічно Європа подолає ці виклики! Але на тактичному рівні нам усім слід розуміти, якою мірою ускладнюється завдання для нашої української дипломатії. І наскільки в несприятливих умовах вона повинна забезпечувати єдину європейську позицію щодо санкцій та інших форм тиску на Російську Федерацію. І під час наради послів наприкінці серпня кожен отримав як загальні, так і свої індивідуальні настанови. В тому числі і на випадок, якщо розвиток подій в деяких країнах піде не за найкращим для нас сценарієм. Головне – сприйняття і сприяння зміцненню міжнародної коаліції на підтримку України і запобігти зняттю санкцій з Російської Федерації до моменту відновлення, повного відновлення територіальної цілісності України. І сприяння зміцненню обороноздатності України шляхом активізації військово-технічного та оборонного співробітництва, передача військових технологій, надання нам летальних видів зброї, принаймні у випадку повномасштабного вторгнення з боку Росії, якого ми, звісно, не виключаємо і до якого ми твердо маємо бути готові у будь-який час. Питання Криму, його мілітаризації, утисків прав людини на півострові треба постійно тримати на міжнародному порядку денного, домагатися розширення відповідного санкційного пакету, як це минулого тижня зробили наші партнери Сполучені Штати Америки. Порушення Росією прав людини на окупованих територіях, у тому числі і щодо кримських татар вимагає запровадження додаткових секторальних санкцій. Я думаю, був би не зайвим осучаснений діалог для того, щоб прийняти аналог поправки Джексона-Веніка. І дипломатам України поставлене завдання активніше залучати міжнародних партнерів до звільнення наших політичних в’язнів, які утримуються в Росії та в анексованому нею українському Криму, і заручників на окупованій частині Донбасу. Фінальне рішення Євросоюзу по візах стане ще одним свідченням того, що Європа як один із наших ключових партнерів визнає наш прогрес у здійснені внутрішніх реформ. І ви знаєте, що вчора ще один крок на парламентському комітеті. на Комітеті Європарламенту був зроблений. Найбільш складною реформою є антикорупційна. Широко розгалужена та глибоко вкорінена мережа потужних корупційних зв’язків споконвіку була і все ще, на жаль, залишається вагомим елементом політичної, економічної та соціальної системи. Більше того, нею вражені не лише офіційні, але і неформальні інститути. Побутова корупція є невід’ємною частиною способу життя українців. Перш за все ми маємо продемонструвати суспільству, що наступ на корупцію почався на горі і лише тоді отримаємо моральне право викорінювати її звідусіль на всіх рівнях. Проблеми із стартом електронного декларування мали суто технічний характер. А моя політична воля як Президента на запуск цієї програми незмінна. Вона була, є і буде. І ця система створює нову реальність, яка посилює контроль суспільства над нашими з вами статками, доходами, витратами і способом життя. Із тіні на світло, чого давно чекають люди, мають вийти маєтки, автопарки, гроші всіх слуг народу. Я не бачу в цьому абсолютно нічого страшного. Вже багато років живу в умовах такої прозорості. І ми мусили втратити певний час на формування відповідної інфраструктури. Нарешті запрацювали Національне антикорупційне бюро, Спеціалізована антикорупційна прокуратура. Висновки, підкреслюю, робити ще зарано. Планка суспільних очікувань дуже висока. І сподіваюсь, що вони її подолають. І ви всі бачите по конкретних справах, які розпочали наші правоохоронні органи, включаючи Генеральну прокуратуру, по прізвищах, якими вони цікавляться, по структурах, по яких "копають", що для них не існує аж ніяких персональних табу і закритих сфер. Але я категорично проти того, щоб ділити правоохоронні органи на нові і старі. Наголошую: вони всі роблять спільну справу і лише єдиним фронтом, а не різними колонами, здатні завдати удару по корупції. І очевидними є позитивні зрушення в прокуратурі. Сто днів роботи нового Генерального прокурора наочно це демонструють. І річ не в кількісних показниках, хоча за цей час прокуратурою порушено більше ста резонансних справ, наголошую, більше однієї в день. Але в контурах якісних позитивних змін, до впровадження яких долучено закордонних фахівців, які зараз працюють в структурах прокуратури. Прокуратура трансформується в європейський орган, який слідкує за законністю, а не обслуговує інтереси політичних і бізнес-класів. Проведено масштабне очищення Служби безпеки України. Очищення від зрадників і корупціонерів, а також від осіб з низькими професійними і морально-діловими якостями. Протягом останніх двох років, Василь Сергійович, можливо, ця цифра пролунає вперше, але звільнено більше двох тисяч співробітників Служби безпеки. А на їх місце приходять і прийшли патріотично налаштовані молоді офіцери, абсолютна більшість з яких з практичним досвідом участі в бойових діях на сході України. Трансформуються всі правоохоронні органи. Патрульна поліція вже заслужила і має зберегти довіру з боку людей. З колишньої радянської міліції нарешті розпочали створювати українську поліцію. Реакція керівництва на прикрі інциденти останніх тижнів була і має бути миттєвою і адекватною. І ці випадки жодним чином не повинні вплинути на процес реформування МВС чи поставити під сумнів його правильність. Як резюме, що ж ми маємо зараз. Облава, осмислено і свідомо вживаю це слово, яку ГПУ, НАБУ, СБУ та МВС влаштували на корупціонерів, рухається з безпрецедентно широким захватом. Ще ніколи не затримувалася чи не потрапляли під слідство така велика кількість високопосадовців. Мабуть, я був би переконливішим, якби перелічував зараз посади чиновників та те, що їм інкримінується. За обсягом це могло б замінити весь текст послання. Та у мене немає жодних списків ані постфактум, ані на майбутнє. І прошу не піднімати галасу про політичні репресії. Краще усвідомлювати нові реалії. Справжнє полювання на корупціонерів почалося, і свій шанс потрапити в ці сіті має кожен, у кого є гріх за душею. Та якщо все саме так, як я кажу, виникають питання: а чому цих зрушень на бачить українське суспільство. Чому, що пройшло замало. на мою думку, тому що пройшло замало часу, щоб повірити в те, що це аж ніяка не компанєйщина, аж ніяк не піар, а це серйозна, системна робота. А, по-друге, як кажуть в народі, поки це все нагадує спортивну рибалку, як я вже казав: піймали, показали, відпустили. Ключове слово тут "посадили". І можливо лише за наявності судового вироку наші правоохоронні органи можуть звітувати суспільству. А отже, сама судова система, яка зараз під проведенням прийнятої цим залом, за що я надзвичайно вдячний, судової реформи, має надати завершеності всій системі боротьби з корупцією. На її впровадження знадобиться кілька років. Але в результаті цієї копіткої роботи всі українці мають отримати нову судову систему – чесну, незалежну, справедливу. В першу чергу на конкурсній основі от-от почнеться формування буквально з нуля нового Верховного Суду України. Хотів би окремо наголосити, я запрошую тих суддів, які відповідають високим професійним та моральним стандартам, вимогам антикорупційного законодавства і бажають чесно та сумлінно виконувати свої обов’язки, обов’язково взяти участь у конкурсі. Таке саме прохання у мене до досвідчених адвокатів та до науковців-правників. І вже цього місяця я подам на ваш розгляд невідкладні законопроекти про Вищу раду правосуддя, про Конституційний Суд України, і я розраховую на вашу, шановні народні депутати, підтримку. Дорогі друзі! У світі існують країни, де корупціонерів страчують, але навіть там досі беруть, причому час від часу, дуже по-крупному хабарі. Все це має переконати нас в необхідності не зводити боротьбу з корупцією лише до каральних методів, конче необхідних при тих вражаючих масштабах явища, яких воно набуло в Україні. Не менш потрібними і, на мою думку, більш ефективними є превентивні заходи, якими поступово знімаються прошарки ґрунту, найбільш родючої для корупції. Із нашої практики можна навести кілька прикладів результативності такого підходу. Найяскравішим з них є система електронних закупівель з прямо-таки символічною назвою "ProZorro". З вдалого експерименту вона виросла в ефективний антикорупційний інструмент, обов’язковий для всіх бюджетних закупівель і закупівель державних компаній. Вона вже заощадила мільярди державних народних грошей. Контакти чиновника з бізнесом мінімізуються і завдяки дерегуляції. І ось чому ми розглядаємо її не лише як спосіб стимулювання бізнесу, стимулювання економічного зростання, але і як дієвий антикорупційний препарат. За останні два роки скорочено кількість дозволяв більше як на 40 відсотків: із 143-х до 84-х. Кількість видів громадської господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню, ми зменшили на 46 відсотків, ліквідовано обов’язкову реєстрацію іноземних інвестиції, спрощено реєстрацію лікарських засобів, окремі засоби лікарські, які вироблені і мають реєстрацію в країнах Європейського Союзу, Сполучених Штатів Америки взагалі не підлягають реєстрації. Масштабну дерегуляцію проведено в аграрній сфері. Лише на процедурах сертифікації агробізнес заощадив 7 мільярдів гривень за рік. І до половини всього цього регулювання в Україні виписано на рівні законів. Відтак без ефективної вашої роботи, роботи українського парламенту, не може і не стане цієї ефективної дерегуляції. На даний момент зареєстровано 39 дерегуляційних законопроектів, з них лише 8 ухвалено в першому читанні. Щоб реалізувати цей план, потрібно 70 результативних голосувань і протягом півроку ухвалити по 5 законів щотижня. Якщо комусь здається, що дерегуляція його не стосується, то він помиляється. Труднощі бізнесу даються взнаки кожному українцеві, бо в фіналі все сплачує споживач. І треба прибрати і просто змітати всі перешкоди – податкові, митні, адміністративно-бюрократичні, ментальні, які заважають бізнесу, стреножують підприємців і відлякують інвесторів, стримують ініціативність і перешкоджають створенню нових робочих місць в Україні. Не маючи жодного бажання відібрати хліб в уряду, зазначу, що Кабінет Міністрів на фоні досягнутої макроекономічної стабілізації та відновлення економічного зростання повинен від політики виживання перейти до стратегії розвитку і від макрофінансового оздоровлення до економічного зростання, від затягування пасків до стабілізації бюджетів домогосподарств і поступового зростання доходів українців. Я бачу, що уряд дотримується цих орієнтирів, і одним із драйверів нашого економічного зростання є, на жаль, наша вимушена мілітаризація. Короткострокові ефекти від неї бажано перетворити на мультиплікативні, які вплинуть не лише на військово-промисловий комплекс, але й на розвиток виробництва з подвійним призначенням і на галузі, пов’язані із сировинним забезпечення оборонної галузі. Йдеться про синергетичний ефект виробництва сучасних озброєнь і військової техніки, а також по мирне застосування інноваційних розробок, первісне призначення яких було воєнним. Як це все поєднується, я зайвий раз переконався в День знань, коли відвідав Київський політехнічний інститут імені Сікорського, де в рамках інноваційно-виробничого об’єднання винахідники працюють на оборону і одразу пропонують для конверсії результати своїх стартапів. До речі, я не пропущу бюджет на наступний рік, в якому будуть: скасування стипендій, скасування державного фінансування навчання в магістратурі і інші експерименти. [[Оплески]] На початку липня я зустрівся з лідерами успішних українських стартапів, представниками венчурних фондів. І вже станом на зараз українським бізнесом створений сучасний інноваційний сектор економіки, орієнтований на глобальний ринок, вагомий з точки зору макроекономіки. За підсумками 2015 року, ІТ стало третьою сферою в Україні за обсягом експорту, сягнувши позначки в 2,5 мільярди доларів, що формує 3 відсотки українського ВВП. В Україні зареєстровано понад 2 тисячі стартапів і вони демонструють стрімке зростання до 100 відсотків за рік. Минулорічний обсяг інвестицій сягнув 132 мільйони доларів, із них майже половину забезпечили іноземні. Десять українських ІТ-компаній включено до списку топ-100 аутсорсингових компаній світу. Маємо величезний кадровий потенціал, найдинамічніше в Європі зростаючу кількість ІТ-фахівців і більше 90 тисяч зараз з очікуванням збільшення до 200 тисяч вже в наступному році. І добре, що наша вища освіта гнучко реагує на цей запит ринків праці. І хочу нагадати, що величезні світові високотехнологічні гіганти зароджувалися в гаражах та студентських гуртожитках. І наше з вами завдання – максимально підтримати розвиваючийся ІТ-сектор. Часом АПК залишається також одним із основних джерел валютних надходжень до країни. Частка аграрного сектору в загальній товарній структурі експорту сягнула найвищого значення за 25 років. Провідна роль агросектору в контексті побудови інноваційної економіки виглядає, можливо, дещо суперечливо, проте вона вкрай важлива допоки триває процес нарощування господарським комплексом високотехнологічних "м’язів". Відсутність права на вільний продаж і купівлю землі сільськогосподарського призначення, безумовно, стримує інвестиції в аграрну сферу, [[Оплески]] понижує і порушує права селян, занижує, між іншим, права оренди, виймаючи з їх кишень останні копійки. І це аксіоматично. Але мені відомо і стан громадської думки, який є в Україні щодо цього питання, і позиція більшості парламентських фракцій. Я її шаную і поважаю. Але як розв’язати цю проблему, дорогі мої депутати? Це ваша компетенція. Або ховати голову в пісок і нічого не міняти, або все ж таки працювати над створенням ринку землі в Україні, але з усіма можливими запобіжниками від будь-яких негативних наслідків. Не менш інтенсивно, ніж інвестиції в Україну ми повинні шукати і ринку збуту для українських товарів. Крім військового втручання Росія здійснює, безумовно, і економічну агресію проти нашої держави. На початку десятиліття майже третина українського експорту йшла на російський ринок. Атака Кремля почалася ще до Майдану, і були запроваджені обмеження, які призвели падіння українського експорту в 2013 році в Російську Федерацію на 15 відсотків. В 2015 році в порівнянні з 2014 наш експорт в Росії скоротився вполовину. І це ще не дно, зниження триває і зараз: мінус 34 відсотки за підсумками І півріччя. Частка Росії в українському експорті складає тепер, зараз лише 9 відсотків з подальшою тенденцією до падіння. Ті, хто полюбляє спекулювати на тему, що поки війна, хтось щось заробляє на торгівля з Росією, має зацікавити фінальна цифра. За останні роки обсяги нашого експорту до Російської Федерації впали в 5 разів. І, напевно, це думали вони, що поставлять Україну на коліна, що різко зросте безробіття, зубожіння, але так не сталося і не станеться. Ми шукаємо і знаходимо нові ринки. І, напевно, стратегічно це добре, що таким кардинальним чином скоротилася наша залежність від російського ринку, де балом правлять не закони економіки, а політичний шантаж і імперський тиск. Але ми маємо розуміти, що агресивне закриття Росією свого ринку стали для України економічним шоком, воно обійшлося нам, за деякими підрахунками, мінімум 15 мільярдів доларів, ми втратили десятки, якщо не сотню тисяч робочих місць, і ця економічна агресія одна з головних причин стрімкого падіння рівня життя. Скажіть мені, будь ласка, а для чого Росія це зробила? Починала вона цю політику спочатку для того, щоб зірвати підписання Угоди про асоціацію з Європейським Союзом, між Європейським Союзом і Україною, потім вона визначила для себе більш масштабні цілі – економічно удушити Україну, вдарити по фінансам, знизити обороноздатність і політично, через поглиблення соціальної кризи підвищити напругу в суспільстві, підігріти невдоволення владою і протестні настрої. Дуже мріють вони про дострокові вибори, усунути ненависний їм так званий "київський режим". На жаль, і в українському політикумі є люди, які готові свідомо грати в цей сценарій, є такі, хто дає використати себе наосліп, а є і такі, про кого кажуть: "Боже, прости їм, бо не відають що творять". [[Оплески]] Але, друзі мої, я переконаний і впевнений в тому, що ми з українським суспільством витримаємо цей тиск, я вірю в українське суспільство і в український народ. І головною альтернативою російському для нас є ринок Євросоюзу. І з 1 січня вже запрацювала поглиблена та всеохоплююча зона вільної торгівлі з Євросоюзом. Збільшення нашого експорту в Євросоюз в першому півріччі вже склало майже 7 відсотків, і це в умовах кризи. А частка Європейського Союзу в загальному експорті вже зараз становить 39,2 відсотка. Відбуваються структурні змін в географії зовнішньої торгівлі. Ми відкриваємо для себе східні ринки. І в соціальних мережах я бачив нещодавно чимало іронії стосовно мого серпневого візиту до країн Південної Азії. А між тим, в першому півріччі найбільшими темпами серед усього нашого українського експорту зростав експорт до Індонезії. Уявіть собі, він зріс в 7 разів. І на сьогодні це країна з 252 мільйонами населення, потребує продукцію українського аграрного сектору, українського машинобудування. І були досягнуті надзвичайно важливі домовленості під час цього візиту. Зрозуміло, що це зростання з Індонезією починалося з надто низького рівня, але ж і перспективність абсолютно очевидна. І кожен новий ринок, кожен додатковий відсоток експорту це є робочі місця, це є доходи українського бюджету, це є укріплення курсу національної валюти, але і це є частина моєї президентської роботи. І вибачте за емоцію, але маю сказати: падіння рівня життя людей, бідність, фінансові негаразди переважної більшості українців – велика соціальна ціна російської агресії, все це важким каменем лежить на серці. І з одного боку, я не знаю прикладів в історії, коли б в країні, на території якої точаться бойові дії, процвітала економіка. Але наголошую, ми з вами зробили все, що могли, щоб уникнути дефолту, забезпечити макроекономічну стабілізацію, утримати критичний мінімум соціальних гарантій. І при цьому в рамках співпраці з міжнародними фінансовими організаціями мусили піти на жорсткі і не популярні реформи, особливо в тарифній сфері. Розумію всіх, розумію кожного, кому цими кроками зроблено боляче. Але повірте, якби ми до них не вдалися, було б ще гірше, був би економічний колапс і соціальний колапс. І ви, шановні народні депутати, напевно, ближче до народу ніж представники інших гілок влади і ви перші, до кого люди звертаються з криком душі. І якими б гострими час від часу не були ваші виступи у цій залі, на телеефірах, на зустрічах з виборцями, я дуже добре розумію ваші мотиви. Ми всі разом, хоча і кожен по-своєму, відчуваємо нашу відповідальність перед українським народом за мир і добробут, за невідкладні завдання з підвищення рівня життя і боротьби з бідністю. Я як Президент, український уряд, я впевнений у тому, що готові до співпраці з парламентом, але категорично застерігаю від простих рішень. Дуже легко зробити всіх українців міліонерами. І ми всі пам’ятаємо ті часи, коли гроші коштували дешевше ніж папір для їхнього друку. Значно складніше зробити людей просто заможними. І початок зростання валового внутрішнього продукту в Україні створює економічні передумови для припинення зниження рівня життя і початку його відновлення. І слід підтримувати ініціативи уряду саме в цьому напрямку, чути Верховну Раду і у тому числі і парламентську опозицію, реагувати на пропозиції громадянського суспільства. Наявними є і політичні передумови. На початку року ми отримали дуже важливий для парламентсько-президентської демократії досвід подолання парламентсько-урядової кризи. Ми створили коаліцію, обрали новий уряд. При цьому слід навчитися спокійно і без драми сприймати ситуативні голосування в парламенті, коли президентські чи урядові ініціативи підтримують різні фракції опозиції чи позафракційні групи. Це ж не трагедія, це навпаки – позитив, коли важливе для країни рішення спирається на підтримку часом навіть конституційної більшості. Трохи менше 3 років нас відділяють від чергових президентських виборів і трохи більше 3, які залишаються до планових парламентських виборів. І це дає нам нарешті можливість позмагатися не в тому, хто краще пообіцяє людям, а хто нарешті краще зробить. І ми, звичайно ж, продовжимо курс на децентралізацію, як я і обіцяв, на розширення повноважень та фінансових можливостей місцевих громад, і це буде доведено проектом бюджету на 2017 рік. В уряді, до речі, очікують від Верховної Ради ухвалення, як мінімум, 10 законів для посилення децентралізації. І я щойно повернувся Маріуполя і був дуже зрадів тому, що бюджети розвитку в Маріуполі, інших містах, у Львові, в Києві, в Харкові, в Вінниці, абсолютно у всіх містах України зросли від трьох до шести разів в порівнянні з 2013 роком. В шість разів. Це є справжня децентралізація. Шановні народні депутати! Зовнішня загроза прискорила процес формування сучасної української політичної нації на засадах громадянського патріотизму. Усі соціологічні опитування демонструють фундаментальні зміни в суспільній свідомості. Питання єдності, соборності, унітарності навіть не обговорюються. Індикатори аж зашкалюють позитивними цифрами. Люди пишаються українським громадянством, державними символами, шанують і поважають українську мову. Євроатлантичний вектор, Євросоюз, НАТО потужно домінують в геополітичних орієнтаціях переважної більшості українців. Війна зняла з порядку денного багато питань щодо ідентифікації чужих і ворожих українським інтересам символів, традицій і культурних кодів. В рамках Закону про декомунізацію демонтовано більше, уявіть собі, тисячі двохсот ідолів Леніна. [[Оплески]] 26 районів, 987 населених пунктів скинули з себе комуністичні назви, які невидимими ментальними нитками прив’язували їхніх мешканців до колишньої імперії. Законом відновлено справедливість щодо тих, хто присвятив своє життя боротьбі за самостійність і соборність української держави. Історичну правду в питаннях національної пам’яті держава відновила. І це дякуючи нам з вами, і велике спасибі вам за це. І тепер ми з вами, нарешті, разом маємо змогу і повинні потроїти свою працю задля майбутнього України. Думаю, всім зрозуміло, що ми не будемо байдуже споглядати за втручанням іншої держави і в наші церковні справи. [[Оплески]] За її спробами використати в своїх, сусідньої держави інтересах, почуття частини українських православних. Шановні народні депутати! Я хотів би подякувати вам за звернення Верховної Ради до Вселенського Патріарха Варфоломія як предстоятеля нашої Церкви-матері щодо надання томасу про автокефалію Православній Церкві в Україні. Дякую вам за це. [[Оплески]] Такий крок був і є необхідним, виходячи з традицій, згідно якої для Вселенського Патріарха в таких питаннях дуже важливою є думка світської влади, і ми врахували цю традицію. І сподіваюсь, Його Святість нас теж дуже добре почує. І взяти до уваги опитування громадської думки, які показують, що дедалі більша частина і кількість українських православних громадян хочуть мати, як це заведено в більшості православних країн, Єдину Помісну Автокефальну Українську Церкву. [[Оплески]] В той же час, я хочу запевнити, що автокефалія абсолютно аж ніяк не означає появи державної церкви. В конституційних принципах взаємодії держави з релігійними організаціями не зміниться жодної коми, і свобода совісті нічим і ніким, і ні для кого не буде обмежена. Кожен українець має і матиме право вірити в Бога по-своєму і ходити до своєї церкви. Так само дякую вам, шановні народні депутати, за закон, який передбачає збільшення частки україномовних пісень на радіостанціях. [[Оплески]] І, промовляючи два тижні тому на зустрічі з представниками української діаспори, я переказав вітання власникам і топ-менеджерам деяких телевізійних каналів, в яких частка української мови неприпустимо мала. І сподіваюсь, що телевізійна індустрія відреагує на це раніше, ніж ви ухвалите відповідний закон. [[Оплески]] Дорогі мої, в такій чутливій сфері свідома саморегуляція – це завжди набагато краще ніж примус з законом, тим більше, що ми жодним чином не зазіхаємо на право телеканалів та радіостанцій мовити російською та іншими мовами для задоволення потреб всіх громадян України. Єдність країни та консолідація українців як сучасної політичної нації була, є і залишається моїм головним пріоритетом. Статус української мови як єдиної державної мови буде наповнюватися реальним змістом, але з повагою до прав національних меншин. Вони, як показали події останніх двох років, міцно стоять на позиціях українського державного патріотизму, і держава має це цінувати, причому цінувати дуже високо. Дорогі українці! Шановні народні депутати! Мої закордонні радники! Автори успішних реформ у своїх країнах, вони кажуть, що за два роки в Україні започатковано і відбувається більше системних змін, ніж до того за попередні 23 роки. Можливо з висоти історичного процесу їм краще видно, можливо вони не настільки, як ми з вами, відчувають очевидну болісність цього процесу перетворення. Проводити реформи в умовах гібридної війни, анексії одної частини території та окупації іншої є надскладним завданням. Але ми рухаємося вперед. І аналіз досвіду Грузії, Польщі, Словаччини, Сінгапуру і багатьох інших країни свідчить про досягнення перших і незаперечних результатів змін лише через три-шість років після їхнього початку. Але у нас немає так багато часу. І я так само, як і ви, не задоволений темпами і розумію, наскільки вони не відповідають очікуванням суспільства. Очевидно, є необхідність пришвидшення системної модернізації в усіх сферах. І я впевнений, що історично і стратегічно ми на правильному шляху. Але бачу ризик, як катком політичної дестабілізації може розчавити перші паростки соціально-економічного відродження, які вистраждані всім народом, за які заплачено таку високу ціну. І саме на внутрішні потрясіння робить основну ставку зовнішній ворог. І більшість проблем, які стоять перед нами, виникли не вчора і не позавчора. Вони є наслідком багатьох ілюзій та помилок, якими супроводжується весь період незалежності. І сьогодні цей спадок дається взнаки, перетворившись на комплексний історичний виклик для всієї української державності. Водночас, кризовий період відкрив перед нами низку можливостей та перспектив, які дадуть Україні гідно відповісти на цей виклик. Українці усвідомили себе як нація, держава твердо стоїть на демократичних принципах організації влади. Остаточно визначено вектор зовнішньополітичного співробітництва та інтеграції. Попереду все ще багато труднощів, але випробування і перемоги, здобуті величезними зусиллями і кров’ю кращих синів і доньок нашого народу всіх часів, не дає нам іншого вибору, як тільки перемога, вибору, як тільки вперед. І я впевнений, все буде добре! Дякую вам і слава Україні!
Шановні колеги, давайте ще раз подякуємо Президенту України за участь у відкритті нашої сесії, [[Оплески]] Уряду на чолі з Прем’єр-міністром України. Також дякую всім тим, хто брав участь у відкритті п’ятої сесії Верховної Ради України. І оголошую перерву на 10 хвилин. В 11.30 ми продовжимо нашу роботу.
Шановні колеги, прошу зайти в зал, приготувати до продовження нашої роботи. Зараз в нас по порядку денному складення присяги новообраними народними депутатами України, і тому я прошу усіх новообраних депутатів займати місця, підготуватися до прийняття присяги. А потім згідно Регламенту виступи від голів і фракцій, ми маємо 30 хвилин для представників фракцій і груп для виступів. І прошу усіх колег займати робочі місця, щоб ми змогли продовжити нашу нелегку роботу. Будь ласка, Секретаріат Верховної Ради, прошу повідомити депутатів, що продовжується робота Верховної Ради України. Я прошу голів фракцій дати сигнал, щоб депутати заходили в зал. І моє окреме звернення до новообраних депутатів заходити в зал. Зараз відбудеться присяга, і ваша присутність є обов’язковою в тому процесі. Будь ласка, заходимо в зал. Колеги, можемо продовжити нашу роботу? Усі на місцях? Будь ласка. Отже, шановні народні депутати, 29 липня, 17 серпня 2016 року Центральна виборча комісія зареєструвала народних депутатів України, обраних на проміжних виборах народних депутатів України 17 липня 2016 року: Констанкевич Ірину Мирославівну, обрану в одномандатному виборчому окрузі номер 23; Шевченка Віктора Леонідовича, обраного в одномандатному виборчому окрузі номер 85; Одарченка Юрія Віталійовича, обраного в одномандатному виборчому окрузі номер 183; Ричкову Тетяну Борисівну, обрану в одномандатному виборчому окрузі номер 27; Шахова Сергія Володимировича, обраного в одномандатному виборчому окрузі номер 114; Богдана Руслана Дмитровича, обраного в одномандатному виборчому окрузі номер 114. 151; Микитася Максима Вікторовича, обраного в одномандатному виборчому окрузі номер 206. Відповідно до статті 79 Конституції України перед вступом на посаду народні депутати складають присягу перед Верховною Радою України. І, шановні колеги, я прошу припинити балачки. Зараз буде складання присяги. Прошу виявити повагу, не шуміти і зайняти робочі місця. Дякую, що почули мій заклик. Для складення присяги на трибуну Верховної Ради України запрошується народний депутат України Констанкевич Ірина Мирославівна. Ірина Мирославівна, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Я маю за велику честь виголосити присягу народного депутата України. Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут Українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки на благо своїх співвітчизників. Присягаю!
Для складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Шевченко Віктор Леонідович. Будь ласка.
Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет та незалежність України, дбати про благо Вітчизни та добробут Українського народу. Присягаю додержуватись Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах всіх співвітчизників. Слава Україні!
Героям слава! До складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Одарченко Юрій Віталійович. Пане Юрію, вітаю вас.
Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут Українського народу. Присягаю додержуватись Конституції та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Вітаємо, пане Юрію. До складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Ричкова Тетяна Борисівна. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги. Я, Ричкова Тетяна Борисівна, присягаюсь на вірність України. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут Українського народу. Присягаюсь додержуватись Конституції України і законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників. Служу українському народу!
Вітаю, пані Тетяна. До складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Шахов Сергій Володимирович. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Я, Шахов Сергій Володимирович, присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут Українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників. Дякую.
Дякую. До складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Богдан Руслан Дмитрович.
Доброго дня всім! Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут Українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників. Дякую. Слава Україні! Слава Батьківщині!
До складення присяги на трибуну запрошується народний депутата України Микитась Максим Вікторович. Будь ласка.
Дякую. Шановні народні депутати, шановна президія! Шановна українська спільнота! Я, Микитась Максим Вікторович, присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут Українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників. Народний депутат Микитась Максим.
Шановні колеги, вітаю усіх депутатів з прийняттям присяги. Долучайтесь до нашої роботи, непростої, кропіткої роботи. І бажаю успіху, плідної законодавчої діяльності. А зараз відповідно до статті 25 Регламенту ми на початку роботи у вівторок маємо 30 хвилин для виступів уповноважених представників депутатських фракцій та груп з внесенням пропозицій, оголошенням заяв і повідомлень. Прошу представників фракцій та груп записатися на виступ. Принагідно повідомляю, що початок перерви з 12 години я переношу до того часу, поки будуть завершені виступи голів фракцій і груп. Від "Волі народу" до слова запрошується Володимир Литвин. Будь ласка, пане Володимире, виступ від трибуни. Приготуватись представник партії "Відродження". Будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Ми, очевидно, всі перебуваємо під враженням потужного послання, потужного виступу Президента України. Разом з тим дозвольте висловити думки, міркування тих людей, які живуть на глибинці в Житомирській області, на Поліссі. Я повинен вам сказати, шановні колеги, і я переконаний, що ті, хто був і працював на окрузі у цей період, зі мною погодяться, люди у розпачі, люди зневірені, люди переповнені злістю. І в них питання одне: а як вижити, як вижити за нинішніх умов, і що буде з людьми, коли восени потрібно буде платити за комунальні послуги. Я повинен сказати, що у багатьох селах особливо самотні жінки або чоловіки, вони не чули, що таке субсидії, і до них ніхто не приходив. Друга і головна проблема – це проблема медицини. По суті справи система охорони здоров’я сьогодні на місцях перебуває в агонії. І в людей немає особливо віри в чергову команду реформаторів, які придумали перше рішення – це скасування заборони доступу до реанімацій. Так я повинен сказати, що в реанімацію пускають всіх, там просто нічого немає в цих реанімаціях. Друга проблема. Попри героїчні зусилля міністра освіти і науки це проблема освіти. Школа, особливо сільська школа, повністю занепадає. Батьки не знають, що це за реформи, і як будуть навчатися і як будуть оцінюватися їхні діти. Постійно, і це третій момент, в останній період звучить тема ринку землі. Скажіть, будь ласка, а хто знає реальну оцінку української землі? І я розумію так, що це вимога Міжнародного валютного фонду – швидко і остаточно продати українську землю, а потім треба буде створити для цих людей, що доживають в сільській місцевості, резервації. І останній момент, який особливо тривожить. Це, що в нас відбувається цькування, відбуваються поза судові дії і розправи в Україні. І на цьому фоні звучать заклики до порозуміння, діалогу. Потрібен справжній діалог, але на основі порядку і закону, який має діяти в Україні. На превеликий жаль, особливо в останні дні ми бачимо, що цього абсолютно немає.
Дякуємо. Шановні колеги, я закликаю все таки більш уважно слухати виступи наших колег. І до слова запрошується представник групи "Відродження" пан Кулініч, будь ласка.
Олег Кулініч, депутатська група "Партія "Відродження". Шановний пане Голово, шановні колеги, шановні виборці! Хотів би перш за все привітати всіх з початком нової сесії і побажати, щоби вона, дійсно, була продуктивною. І саме головне, щоб цю продуктивність роботи парламенту відчули люди, а їх на сьогодні турбує лише одне питання як їм виживати в таких надзвичайно складних умовах. З 1 вересня вчергове зросли тарифи на електроенергію, за два останні роки це 300 відсотків. В три етапи відбулося підвищення тарифів на опалення, а це від 500 до 1000 відсотків. В рази підвищилися тарифи на гаряч воду. І в цей час уряд обіцяє, що з 1 грудня на 10 відсотків буде проіндексована мінімальна пенсія, а це аж 120 гривень. Інфляція за минулий рік склала 43 відсотки, а прожитковий мінімум з мінімальною заробітною платою зросли лише на 13 відсотків. Як бачимо, цифри абсолютно неспівмірні. У багатьох людей немає впевненості, що вони зможуть заплатити за комунальні послуги, коли почнеться новий опалювальний сезон. Хоч уряд і обіцяє забезпечити всіх субсидіями, але субсидії – це також не вихід і це не вирішує проблему комплексно і системно. За прогнозами експертів потрібно буде додатково 15 мільярдів гривень. Протягом останніх років ми постійно чуємо від урядовців, що підвищення комунальних послуг і тарифів, і багато інших непопулярних речей соціальної сфери продиктовані умовами співпраці з Міжнародним валютним фондом. Із загального обсягу кредитної програми в 17,5 мільярдів доларів Україна отримала 6,7 і останній транш в 1,7 мільярда доларів рік тому. Незрозуміло, чим закінчиться черговий раунд переговорів сьогодні, незрозуміло взагалі, що буде із черговим траншем. Тож на нашу думку було б логічно, щоб уряд пояснив і народним депутатам, і кожному українцю, яка користь з такої співпраці і що вона приносить кожному українцю. Тому депутатська група "Партія "Відродження" дуже б хотіла найближчим часом в парламенті заслухати з цього питання міністра фінансів. Ми підтримуємо всі конструктивні дії Кабінету Міністрів, але повинна бути якась логіка, ясність і зрозумілість. І ми вважаємо, що парламент повинен контролювати цей процес. Тож група "Партія "Відродження" вимагає включення одного представника від кожної депутатської фракції до складу робочої групи, яка буде працювати над умовами отримання траншу. Можемо також говорити, що фактично провалена програма приватизації, а саме приватизація мала б стати самим основним, однією із основ для наповнення бюджету. Тому що більшість законопроектів, які вносив уряд, що стосується приватизації, не знаходять підтримки в сесійній залі, тому що народні депутати не розуміють, яким чином буде відбуватися сама приватизація. І питання співпраці з Міжнародним валютним фондом, і питання приватизації вкрай важливі в контексті формування державного бюджету. Тому ми б хотіли, щоб державний бюджет був внесений вчасно, а саме до 15 вересня, щоб ми могли з ним познайомитися і детально розібратися.
Будь ласка, 15 секунд завершити.
Часу залишилось не так і багато. І тому ми очікуємо, депутатська група "Партія "Відродження" адекватної позиції уряду і всього депутатського корпусу Верховної Ради з цих питань. Дякую.
Дякуємо вам, шановний пане Кулініч. До слова запрошується лідер Радикальної партії Ляшка Олег Ляшко, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. За останніми опитуваннями 65 відсотків українців хочуть виїхати з України. П’ята частина з них хоче на постійно залишитись за кордоном. Ці вбивчі, вражаючи цифри – це вирок всім розмовам про реформи, у тому числі і розмовам влади про підвищення рівня життя, про боротьбу з корупцією, про боротьбу з бідністю. На жаль, від слів до діла – велика прірва, яку влада подолати не може. Тому що метою будь-яких реформ має бути підвищення добробуту українців, а у нас виходить все навпаки. Що це за реформи, в результаті яких українці не можуть заплатити за комуналку? Що це за реформи, в результаті яких пенсіонери не можуть купити ліки? Що це за реформи, в результаті яких діти-сироти, діти з малозабезпечених сімей позбавляються права на освіту, на медичне забезпечення, позбавляються майбутнього? Тому фракція Радикальної партії пропонує план дій, який дасть можливість зупинити цей геноцид, який проводить нинішня влада проти українців. Першочергово ми наполягаємо на розгляді в парламенті законопроектів, які дадуть можливість створити робочі місця для українців, а не навпаки, як це намагається зробити нинішня влада. Ми пропонуємо цілий ряд законопроектів, які дадуть можливість реально знизити вартість тарифів і житлово-комунальних послуг, а не навпаки, як це робить нинішня влада, щоб пустити українців з простягнутою рукою. Коли ми говоримо про оборону, про безпеку держави, про сильну державу, не може бути сильної держави, сильної армії, сильної оборони, якщо немає сильної економіки, якщо в українців немає роботи, нормальної зарплати і впевненості в завтрашньому дні, якщо українці позбавлені можливості годувати свої сім’ї. Політика влади – це політика консервації бідності, це політика корупції, це політика позбавлення українців майбутнього. Пропозиції Радикальної партії. Це політика відродження національного виробництва, створення робочих місць для українців, радикальне підвищення зарплат, пенсій, доходів українських громадян. Ми будемо сильними тільки тоді, коли ми поважатимемо в першу чергу себе, якщо хочемо, щоб поважали всі інші. Ми будемо сильними тільки тоді, коли мільйони українців не жебракуватимуть, принижуючись по всьому світу, а коли матимуть роботу, зарплату і гідне життя для власних дітей. Тому завдання парламенту – реалізувати цю політику. До чого вас і закликаємо.
Дякуємо. Будь ласка, до слова запрошується лідер "Народного фронту" Максим Бурбак, фракції "Народного фронту".
Доброго дня, колеги! Доброго дня, співвітчизники! Фракція "Народного фронту" заявляє про наступне. Україна веде війну з підступним, досвідченим у своєму цинізмі ворогом. Якщо ми, українці, перестанемо вірити у власні сили і здатність пройти шлях боротьби до переможного кінця, ризикуємо втратити свою державу. А історія показала: краще жити і вмерти за свою країну зі зброєю в руках, аніж помирати від голодоморів у Гулагах і в тотальному геноциді. Саме тому "Народний фронт" заявляє, що попри скажені атаки ми будемо зміцнювати нашу країну у війні із зовнішнім ворогом і битимемося з російською агентурою всередині країни, у тому числі, і в цій сесійній залі. Лінія фронту пролягають тут. Групи Григоришина, групи Льовочкіна-Фірташа, групи колишнього міністра Захарченка, недобитки з особистого оточення Януковича, особисті друзі Путіна, які підписували з ним кабальні газові контракти – всі перед вами. Листування російської пропагандистки Столярової викрило жахливу картину великої маси "російських консерв та полуфабрикатів" у Верховній Раді. Водночас Росія створює кільце напруги на кордонах України. Наша фракція пропонує наступний план дій: Верховна Рада повинна негайно прийняти відповідне рішення на відновлення фінансування оборонного замовлення. Станом на 1 вересня 2016 року державне оборонне замовлення та бюджет розвитку Міноборони були профінансовані лише на 20 відсотків. "Народний фронт" пропонує ухвалити нову редакцію закону, який дозволить повернути в бюджет вкрадені Януковичем кошти і внести зміни в Держбюджет, яким передбачити розподіл півтора мільярда доларів, які заарештовані урядом Яценюка ще півтора роки тому на виплату одноразової виплати соціально вразливим верствам населення, освітянам і іншим працівникам бюджетної сфери. А інші, друга половина, має забезпечити роботу військових заводів. З огляду на те, що парламент найближчим часом входитиме у бюджетний процес, ми наполягаємо, щоб у бюджеті 2017 року було чітко прописано фінансування Збройних Сил у країні на рівні не менше 5 відсотків валового внутрішнього продукту. "Народний фронт" вважає необхідним продовжити програму ремонту, реконструкції і будівництва доріг в Україні. І в бюджеті має бути передбачено збільшення фінансування на освіту та на нове зростання зарплат військовим, прикордонникам та поліції, так, як це робив уряд Яценюка. Парламент має невідкладно ухвалити Закон про НКРЕКП. Закон має врегулювати сферу повноважень комісій і дати можливість її членам виконувати свої обов’язки відповідно до законодавства. Повертаючись до останніх подій на інформаційному фронті, заявляю, що депутати нашої фракції звернулися до СБУ з вимогою розслідувати діяльність депутатів, заведених у Верховну Раду феесбешними кураторами. У четвер ми хочемо бачити від СБУ конкретний результат боротьби з російськими агентами. Ми вимагаємо видворення за межі України російського "ляльковода" з Інтеру Шувалова. Окрім того, "Народний фронт" вимагає інвентаризувати майно російських олігархів на території України. Ми наполягаємо на ухваленні постанов Верховної Ради для розширення санкційного списку щодо конкретних компаній та громадян Росії. Десять секунд.
Будь ласка, 15 секунд, завершити.
І на останнє. "Народний фронт" також вимагає публічного засідання Національної ради з телебачення і радіомовлення з аналізом всього мовного контенту, який демонструється на телеканалах і в засобах масової інформації. Ми повинні зупинити інформаційну війну, яка ведеться проти нас на нашій.
Дякуємо, шановний пане Максиме. Будь ласка, до слова запрошується лідер фракції "Блок Петра Порошенка" Ігор Гринів.
Шановна пані голово, шановні колеги, щиро вітаю вас із 25-літтям незалежності України, яку наша держава відсвяткувала два тижні тому. Для нашої сучасної історії 24 серпня – головна найвизначніша дата життя кожного громадянина. Двадцять п’ять років тому саме тут, в цій залі відбулася найважливіша подія в історії нашої країни, Верховна Рада ухвалила акт проголошення Незалежності України. І мені дуже приємно, що я був одним з тих, хто ухвалював тоді це рішення. Але зовсім недавно Україна відсвяткувала ще одну знакову річницю, яка нерозривно пов’язана з історичним прагненням українського народу жити в своїй процвітаючій державі, це 160-ліття з дня народження Івана Франка. Якщо ми вибороли Незалежність на заповітах Шевченка, сьогодні ми повинні навчитися будувати європейську державу, читаючи Франка. Ми не можемо далі чекати свого з Вашингтону з новим і праведним законом. Нам не пора москалеві і ляхові служити, а пора для України жити. "Каменяр" Франко увійшов в українську історію як друга величина після "Кобзаря". Його пророчі слова, які він написав у знаменитій поемі "Мойсей" про українську державність в ті часи, коли наш народ тільки мріяв про неї, донині залишаються актуальними. Для нас вони мають стати живим прикладом віри і надихати нас на важку працю. Наш святий обов’язок – збудувати в пустелі квітучу державу, поразки перетворити на перемоги, а нині зневірений люд зробити повноцінним, щасливим членом європейського співтовариства. Більше поту, менше крові. Економічно розвинуту сильну і процвітаючу європейську країну яскравими виступами не збудуєш. Навпаки, постійні обіцянки манни небесної породжують тільки повну зневіру в суспільстві. Це прямий шлях до втрати незалежності й державності. Я звертаюся до колег по парламенту, принаймні до тих, хто щиро сповідує, а не лише на словах декларує демократичні цінності, європейський розвиток України. У нас немає часу для політичної боротьби і нарощування власних рейтингів. Наша спільна відповідальність перед українським народом – вже зараз закласти підвалини економічного зростання. Українські громадяни хочуть свободи і прогнозованої перспективи. І тут знову я хочу навести слова Івана Франка, які найкраще характеризують нинішній історичний етап в Україні: "Я переконаний, що економічний стан народу – се головна підстава цілей його життя, розвою і поступу. Коли стан економічний плохий, то говорити про наступ, науку – пуста балаканина. Такий стан.
Дайте, будь ласка, 15 секунд завершити.
Такий стан економічний не є вічний і незмінний, він постав з бігом історичного розвитку і так само мусить опасти, зробити місце другому, досконалішому, справедливішому, більше людському". Без жодного перебільшення, сьогодні доля України в наших руках, місія парламенту у кожній демократичній країні світу – знімати.
Дайте, будь ласка, завершити.
Ми зобов’язані консолідувати націю, формувати основи і засади економічного зростання. І знову Франко: "Пісня і праця – великі дві сили! Їм я до скону бажаю служить". Співати ми навчились, навіть тут з трибуни, залишилось навчитись працювати для України. Слава Україні!
Дякуємо, пане Ігоре. До слова запрошується лідер фракції "Опозиційний блок" Юрій Бойко. Будь ласка.
Шановна пані головуюча, шановні народні депутати! Нова сесія починається в період, коли в нашому суспільстві ще більше загострилися економічні, політичні та соціальні проблеми. Результатом роботи двох останніх урядів, призначених парламентською більшістю, стало падіння промисловості, втрата зовнішніх ринків, зниження рівня життя людей. В країні створюються умови для соціально-економічної катастрофи. Суттєво втрачені позиції України на зовнішньополітичній арені. Жодна з ініціатив влади не досягла своєї мети. Заблоковано виконання асоціації з Євросоюзом, втрачені ринки збуту продукції, незрозуміла ситуація з наданням безвізового режиму, немає кредитів в МВФ. Все це провали на зовнішньополітичному рівні. Внутрі країни правоохоронні органи не в змозі впоратись з криміногенною ситуацією і забезпечити безпеку громадян. Ми бачимо неефективність реформ поліції, а також резонансні злочини вчинені, або за участю поліцейських, або за їх повною бездіяльністю. Досі ніхто не поніс відповідальності за загибель чотирьох нацгвардійців 31 серпня від вибуху гранати під Верховною Радою. Блокується проведення розслідування щодо подій в одеському Будинку профспілок 2 травня 2014 року. Така ж сама трагедія, якби не професіонал пожежників, могла статись в цю неділю 4 вересня під час зухвалого нападу та підпалу телеканалу "Інтер". Багато в чому всі ці провали пояснюються відсутністю контролю владою збоку опозиції. У відповідь на критику влади здійснюється тиск на опозиційних депутатів, щоб залякати та знищити іншу точку зору. Все це заважає виконанню основної функції парламенту, законодавчого забезпечення державного розвитку, контролю за діями влади та подолання кризових явищ в економіці. Ми вважаємо, що Верховна Рада повинна зосередитись на пріоритетних питаннях, які дійсно хвилюють суспільство. В першу чергу, це примирення на сході, підтримка реального сектору економіки, соціальний захист, робочі місця, зниження драконівських тарифів. Парламент повинен законодавчо забезпечити ці процеси. Інакше Верховна Рада повинна визнати себе недієздатною та саморозпуститися. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, ще дві фракції не записалися на виступ, не встигли. Я так розумію, від "Самопомочі" лідер Олег Березюк. Будь ласка, до слова вас.
Вельмишановні колеги депутати, вельмишановна пані головуюча, вельмишановні пані і панове! Президент сьогодні наголосив на трьох стовпах розвитку держави: мир, безпека, реформи. Це справді стовпи будь-якого якісного процесу, комерційного чи не комерційного. Але для розбудови якісного державного управління і держави потрібна ще одна складова, яка є як і джерелом, так і метою, – довіра людей. Немає довіри людей – немає держави. І сьогодні наша діяльність має бути спрямована на те, щоб цю довіру шукати там, серед людей. Що робити? Справді безпека є номер один. Сьогодні парламент має задачу і функцію створити цивільний контроль за використанням коштів в оборонній галузі для того, щоб не з’являлося стіни, яка не існує, і щоб ми не думали, була вона чи не була. Учень 11 класу минулого року на ті самі гроші розрахував і побудував – і ми передамо це в уряд – стіну, яка в сто разі краща за існуючу. Наступне, корупція. Поки в цьому залі будуть сидіти корупціонери, і до них не будуть застосовуватися органи правопорядку, і мала риба буде ловитися, а велика плавати із задоволенням, довіри не буде. Поки електронна декларація не вступить в повну міру у свою функцію, довіри не буде. Електронна декларація і антикорупційний суд – задача і конкретна задача парламенту на цей період. Сьогодні Президент порівняв, поговорив в пасаж репресії і боротьба з корупцією. Сьогодні під катком боротьби з корупцією справді є люди, які борються з корупцією в тому числі. Серед них і добробати, серед них і ті, що справді якісно працюють для країни і заважають корупціонерам, які в тому числі сидять в цьому залі. Довіра буде тоді, коли вчителі, яких бракує, бракує вчителів в селах, фізично бракує, а ми скорочуємо витрати на освіту. Коли немає, коли немає грошей на, і немає протиправцевої сиворотки і хворіють діти, а ми не можемо в цьому залі прийняти закон, який полегшить діяльність лікарів про автономну діяльність лікарських закладів, лікарняних закладів і перетворять лікарів не просто з корупціонерів, які беруть 100 доларів за операцію, тому що нема за що жити, а нормальних людей, які дають послуги і за це отримують винагороду, то довіри не буде. Мир, безпека, реформи, які мають.
Дайте, будь ласка, можливість завершити.
Має стати довіра людей до держави, яка створює умови для їхнього якісного життя, розвитку, безпеки, виховання дітей. Це наша основна задача. І останнє. Ніяких виборів, тяжка праця і Закон України про вибори на пропорційній основі з відкритими списками, це основа основ.
Дякуємо. До слова запрошується лідер "Батьківщини" Юлія Тимошенко. Будь ласка.
Шановні громадяни України! Шановні колеги! Насправді сьогодні перший день нової сесії. У нас парламентсько-президентська республіка. Президент проголосив промову, Голова Верховної Ради проголосив промову. Після того вони всі разом: Президент, Прем’єр-міністр, уряд, вся влада, яка сиділа зліва, Голова Верховної Ради – піднялися і кудись в розпал сесії пішли всі разом. Я думаю, що вони зараз піднімають тут, в сусідній кімнаті, в кімнаті відпочинку келих за початок нової сесії. Але в той же час голови фракцій, які представляють сьогодні парламентську республіку, які сьогодні в принципі говорять про ключові речі життя країни, вони глаголять практично в пустому залі з пустими трибунами. І навіть наш керівник, Голова Верховної Ради, десь там "тусує". Дорогі друзі! Так парламентсько-президентська форма правління не функціонує. Крім того, за ними зразу чергою пішла чверть депутатів у Верховній Раді. А ще чверть повернулась спиною до трибуни і можливо, обмінюються новинами про те, як добре провели літо. Дорогі друзі! Перше, з чого мусила би розпочатися робота Верховної Ради і нова сесія, це стратегічна зустріч Президента країни, уряду, Прем’єра, голів фракцій, голів комітетів для того, щоб визначити, що ми робимо в країні, яка валиться економічно і соціально. Які наші першочергові кроки? Як ми будемо приймати бюджетну резолюцію? А це концентрована політика на наступний рік. Більше того, немає в порядку денному взагалі затвердження бюджетної резолюції, яка ще три з половиною місяці тому мусила би бути прийнята і яка насправді подана туди, коли ви пішли всі у відпустку, і є продовженням стратегії бідності країни. Я уважно послухала виступ Президента і всіх, хто виступав, в тому числі Голови Верховної Ради. Я згадала радянські часи. Коли, чим гірша була соціально-економічна трагедія в Радянському Союзі, тим довше були промови. І про одного з лідерів навіть казали таку фразу, що "брови черные густые, речи длинные пустые". Дороги друзі, або ми управляємо країною, або довгі і пусті промови. В промовах я не почула жодного слова про те, що втричі знижений рівень реального життя.
Будь ласка, дайте завершити.
І що за результатами 2015 року оприлюднило Центральне розвідувальне управління Сполучених Штатів. дані про те, що Україна вийшла друга після країни Лесото по рівню смертності. Лесото, де продовження життя 36 років і 30 відсотків людей хворих на СНІД. Я закликаю повернутися до стратегічного і ефективного якісного управління країною і припинити той абсурд, який відбувається сьогодні на рівні всіх гілок влади; починати працювати як парламентсько-президентська форма правління, а не як зграя корупціонерів, які проводять свої інтереси. Я закликаю поміняти стратегію і поміняти ставлення для країни.
Шановні колеги, відповідно до Регламенту оголошується перерва на 30 хвилин. Після цього просимо всіх зібратися рівно о 12.40-50 для того, щоб продовжити далі дуже важливі пункти нашого сьогоднішнього порядку денного. Дякую.
Шановні колеги, час, відведений Регламентом для перерви, завершений, і я прошу усіх народних депутатів заходити в зал для продовження нашої роботи. Будь ласка, прошу заходити, займати місця. Зараз у нас по порядку денному питання про надання згоди на затримання та арешт судді. Резонансне, важливе питання і для суспільства, і для Верховної Ради України. І тому ж прошу всіх і відповідальності, і дисципліни, прошу заходити, займати робочі місця. Будь ласка. Колеги, шановні колеги, переходимо до наступного пункту порядку денного. Це є питання про надання згоди на затримання та арешт судді. Хочу вам нагадати, що до Верховної Ради України надійшло подання Голови Верховного Суду України Ярослава Михайловича Романюка про надання згоди на затримання та арешт судді Дніпровського районного суду міста Києва Чауса Миколи Олексійовича. Верховна Рада України у питанні боротьби з корупцією завжди займала і займає тверду і жорстку державницьку позицію, і саме тому ми повинні власне з цього питання розпочати роботу п’ятої сесії Верховної Ради України. Це питання включається до порядку денного позачергово, без голосування, так як відповідно до статті 4 і статті 20 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" його розгляд є виключним правом Верховної Ради та передбаченим Конституцією України. Відповідно до вимог Закону України Комітет з питань правової політики та правосуддя на своєму засіданні за участю Голови Верховного Суду України розглянув подання про надання згоди на затримання та арешт суді Дніпровського району Миколи Чауса. Висновок комітету та зазначення подання Голови Верховного Суду України вам роздано. Хочу наголосити, що Верховна Рада України пройшла всі процедурні етапи згідно чинного законодавства і в даному аспекті, ми розглядаємо дане питання виключно в той час, який передбачений і коли завершені усі процедури. І, з вашого дозволу, я хочу запросити до слова Голову Верховного Суду України Ярослава Михайловича Романюка для відповідей на запитання представників депутатських фракцій та груп і народних депутатів України. Ярослав Михайлович, ви маєте 10 хвилин і скільки ви захочете використати на виступ, і щоб потім депутати, хто захоче, могли задати вам питання. Будь ласка. Дякую вам. Прошу уваги, колеги! І тишу в залі.
Шановні народні депутати! Заступник Генерального прокурора України, керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Назар Холодницький надіслав до Верховного Суду України подання, в якому порушив питання про необхідність отримання згоди Верховної Ради України на затримання та арешт судді Дніпровського районного суду міста Києва Чауса Миколи Олексійовича. В поданні зазначено, що суддя Чаус підозрюється в тому, що тривалий час вимагав, а 9 серпня цього, 2016 року, отримав хабар в розмірі 150 тисяч доларів Сполучених Штатів Америки, за постановлення судового рішення в кримінальній справі вироку, за яким підсудній особі призначено міру покарання, яка не пов’язана із позбавленням волі. В поданні також зазначено, на підставі яких доказів у справі ґрунтується така підозра. Мається на увазі показів свідків, які пояснили, що на вимогу судді Чауса передали йому кошти, попередньо отримані від працівників правоохоронних органів. Це протоколи вилучення огляду і ідентифікації коштів, відповідно до яких частина цих коштів, вилучена з транспортного засобу, автомобіля, яким користувався судді Чаус, а інша частина на земельній ділянці, де суддя Чаус приховав ці кошти, а також матеріали негласних слідчих дій, зокрема матеріалами відеоспостереження та інформацію, яку вдалося отримати із джерел інформації також це підтверджується і іншими доказами. Зважаючи на це, а також на те, що суддя Чаус на виклики до Національного антикорупційного бюро України для проведення з ним необхідних в такому разі слідчих дій не з’являється, по місцю проживання і по місцю роботи його немає, члени сім’ї і співробітники, колеги по роботі не можуть вказати, де він знаходиться, пояснюючи, що їм про це невідомо, контакті телефони судді Чауса відключені, є підстави вважати, що, залишаючись на волі, він може скритися від слідства і суду. За таких обставин я прийняв рішення підтримати це подання і вніс його на розгляд ваш, шановні народні депутати України.
Дякую. Ярослав Михайлович, дякую вам за виступ. У нас лишається вісім хвилин на запитання і відповіді, і я прошу представників депутатських фракцій та груп, народних депутатів України провести запис на запитання до Голови Верховного Суду України. Будь ласка, прошу провести запис. Ленський Олексій Олексійович, Радикальна партія.
Прошу передати слово Лозовому Андрію.
Андрій Лозовий, Радикальна партія Ляшка. Шановний Ярослав Михайлович, а яка ваша думка, як нам вийти на майбутнє з цієї ситуації, коли сьогодні відбувається, і треба віддати належне, за вашої підтримки акт справедливості щодо цього негідника судді Чауса. Але Чауса немає, він в анексованому Росією Криму. Як нам вийти з цієї ситуації на майбутнє? Можливо, певні законодавчі зміни, щоб не дати їм тікати, коли їм в одне місце "жарений петух клюнув". Дякую.
Шановні народні депутати, власне, при вашій підтримці, завдяки вам 2 червня прийнято Закон про внесення змін до Конституції України щодо правосуддя, який обмежує суддівський імунітет. І після 30 вересня в разі вчинення аналогічних вчинків суддями вони будуть позбавлені імунітету, імунітет буде стосуватися лише їх функціональних обов’язків – здійснення правосуддя. Оскільки отримання хабара є загально-кримінальним злочином, в разі, якщо якийсь суддя дозволить собі таке, ніякої згоди нікого не потрібно буде, а органи досудового слідства в праві будуть вирішувати питання без чиєїсь згоди щодо затримання та арешту судді шляхом внесення відповідного подання безпосередньо до суду. Сподіваюсь, що це в такому разі буде робитися оперативно і не даватиме можливості суддям, які вдаватимуться таких негідних вчинків, уникати відповідальності за скоєння.
Дякую вам. Логвинський Георгій Володимирович, "Народний фронт", будь ласка.
Логвинський Георгій, фракція "Народний фронт". Шановний Ярослав Михайлович, ми завжди підтримували будь-які ініціативи щодо притягнення до відповідальності за будь-які злочини, і, безумовно, те, що стосується корупційних злочинів. Це хвороба, яка повинна бути вилікувана в нашій державі. Між тим, хотів би вас запитати. В даному випадку мова йде про системне порушення, і відносно безпосередньо пана Чауса. Чи не вбачаєте ви, що може статися у зв’язку з порушенням регламенту чи інших нормативно-правових актів, він може отримати позитивне рішення в суді у зв’язку з порушенням саме на стадії слідства або порушень, які зараз були надані чи здобуті відповідним шляхом. Прошу вас надати вашу правову оцінку щодо матеріалів, які знаходяться у вашому провадженні та гарантування притягнення до відповідальності осіб за скоєння злочинів. Дякую.
Шановні народні депутати України, мої повноваження як Голови Верховного Суду України в процедурі надання згоди на затримання та арешт судді не передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, що свідчить про те, що я не є процесуальною фігурою, не маю доступу до матеріалів кримінальної справи, не маю права вдаватися в оцінку і переоцінку зібраних у справі доказів, перевірки правильності кваліфікації, дій конкретного судді. А мої повноваження чітко викладені у Законі "Про Регламент Верховної Ради України". Строго слідуючи вимогам цього Регламенту, відповідно до якого подання повинно бути мотивованим – воно є мотивованим, повинно містити факти – воно містить факт, зазначений факт отримання суддею хабара, докази, на яких ґрунтуються такі факти, зазначено на підставі яких доказів такі факти ґрунтуються, я дійшов до висновку про наявність підстав підтримання такого подання. Вдаватися в оцінку того і прогнозувати.
Будь ласка, 30 секунд.
Прогнозувати, як в подальшому можуть розгортатися події в разі внесення прокурором подання до суду про затримання та арешт, я не маю права і не можу, оскільки це може бути розцінено як якийсь сигнал для суду, який розглядатиме таке подання щодо того, як йому правильно поступити в цій ситуації. Суд поступить незалежно, об’єктивно і справедливо, я в цьому переконаний.
Дякую. Будь ласка, Бабак Альона Валеріївна, "Самопоміч".
Прошу передати слово Єгору Соболєву.
Ваша честь, чи могли би ви просвітити нас: чи розглядалося Вищою радою юстиції діяльність Чауса ще до того, як Антикорупційне бюро з Антикорупційною прокуратурою провели це розслідування? І друге, пов’язане із цим запитання: в матеріалах, які надані антикорупційним прокурором Назаром Холодницьким, згадується, що Чаус говорив людині, від якої він вимагав хабара, що йому треба поділитися з головою Дніпровського суду. Відповідно, чи доведена ця інформація до Вищої ради юстиції? Які дії вживаються в зв’язку із цим?
Шановний народний депутате, що стосується розгляду питання відповідальності судді Чауса, воно було предметом розгляду Вищої ради юстиції, це стосувалося ухвалення рішень по справах Антимайдану. Вищою радою юстиції прийнято відповідне рішення, відмовлено у внесенні подання про звільнення і кваліфіковано це як дисциплінарне правопорушення, а не порушення присяги судді. Що стосується стосунку до цього випадку голови Дніпровського районного суду, я не готовий відповісти на це запитання. Можливо, зможе пролити ясність присутній тут заступник Генерального прокурора Назар Холодницький. Я на сьогоднішній день не володію інформацією, чи є це питання в матеріалах Вищої ради юстиції, чи поставлено воно в порядок денний Вищої ради юстиції.
Дякую. І останнє запитання. Рибак Іван Петрович, "Блок Петра Порошенка". Будь ласка.
Шановний Ярослав Михайлович! Ми, звісно, проголосуємо, підтримаємо ваше подання. Але відкрийте нам, будь ласка, очі на попередні ваші подання, на те, що ми вже давали згоду. Зокрема ми давали згоду на притягнення і затримання, і арешт одеського судді, так званого стрілка пана Бурана, суддю Печерського райсуду Кицюк, Царевич і Вовк, і яка їхня доля і чи ті голосування і наша підтримка ваших подань знайшли подальший якийсь результат. Дякую.
Верховна Рада України вирішує питання про надання згоди на затримання та арешт. Якщо органи досудового слідства, Генеральна прокуратура вбачає потребу в тому, щоби ініціювати питання про затримання та арешт судді, вони це роблять. Так було у випадках із суддями Царевичем, Кицюк, Вовком і з суддею Чаусом. Розглянувши такі подання, суд по поданнях щодо суддів Царевича, Кицюк. Кицюка і Вовка відмовив в задоволенні такого подання про затримання та арешт, і було застосовано іншу міру запобіжного заходу. І хочу звернути вашу увагу на те, що жоден з цих суддів не скрився від слідства і суду і перебувають зараз під слідством. А що стосується судді Чауса, то таке подання судом було задоволено: він заарештований. На сьогоднішній день продовжено його тримання під вартою, і матеріали справи готуються для передачі до суду для вирішення по суті.
Дякую дуже вам, Ярослав Михайлович. Дякую вам за доповідь, за відповіді на запитання. Шановні колеги, повідомляю, що суддя Дніпровського районного суду Микола Чаус був заздалегідь запрошений на засідання комітету на пленарне засідання Верховної Ради. Але ні на комітет, ні на пленарне засідання Верховної Ради не з’явився. Ми поступили згідно всіх норм Регламенту, але згідно закону ми маємо право розглядати це рішення у його відсутності, якщо він не з’явився. І я, шановні колеги, хочу надати слово для оголошення висновку комітету голові Комітету з питань правової політики та правосуддя Князевичу Руслану Петровичу. Будь ласка, пане Руслан.
Дякую, шановний пане Голово. Шановні колеги, мушу вам сказати, що після прийняття відповідних змін до Конституції і прийняття нової редакції Закону "Про судоустрій і статус суддів" здавалося, що подібні факти не можуть вже трапитися в Україні, адже саме те законодавство, яке було, конституційне законодавство, яке було змінено нещодавно в стінах парламенту мало бути тією прививкою, яка унеможливлювала аналогічний розвиток подій. Але, на жаль, це не для всіх стало пересторогою, і сьогодні ми маємо прикрий факт, сподіваюся, що це, дуже сподіваюся, що це вже останній факт, бо ви знаєте, що буквально через два тижні парламент втрачає право на розгляд подібних прецедентів і таким правом буде наділена Вища рада юстиції тільки в тому випадку, коли мова ітиме про функціональний імунітет, тобто в разі, якщо будуть підстави сумніватися в правосудності рішення судів, а якщо буде траплятися щось на кшталт того, що трапилося з суддею Чаусом, коли є всі ознаки взяття хабара посадовою особою, то вже відповідно не треба буде очікувати на будь-який дозвіл, а правоохоронні органи уповноважені на те державою можуть на місці злочину затримувати і доставляти в суд для визначення міри запобіжного заходу в будь-якому суді України. Але це іде мова про перспективи, сьогодні ж ми маємо картину, про яку щойно в загальних рисах окреслив Голова Верховного Суду, я тільки заради протоколу мушу зазначати, що справді ми заздалегідь від імені комітету повідомили про розгляд цього питання на сесії парламенту не тільки суддю Чауса, а і Голову Верховного Суду, і Генеральну прокуратуру, і від імені Генеральної прокуратури сьогодні участь в засіданні бере також заступник Генерального прокурора, керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Назар Іванович Холодницький. І відповідно до Закону "Про Регламент" в разі, якщо він вважає за доцільне доповнити Голову Верховної Ради чи голову комітету щодо обставин справи, він може скористатися таким своїм правом. Що стосується судді Чауса, то ні на наше запрошення щодо участі в роботі комітету, ні на сьогоднішнє засідання сесійне він, на жаль, не з’явився, але це не означає, що йому не відомо про те, що відбуватиметься такий, відбувався розгляд на комітеті цього питання, і відбуватиметься сьогодні в сесійній залі. І доказом цього, найкращим доказом цього є те, що сьогодні на засіданні комітету був присутній адвокат пана Чауса, який за дорученням представляв його позицію під час розгляду на Комітеті з питань правової політики та правосуддя. Тепер дещо формально про той висновок комітету, який передбачено 220 статтею Регламенту, ми зробили сьогодні за дорученням Голови Верховної Ради. До Верховної Ради 16 серпня надійшло відповідне подання Генеральної прокуратури, яке підтримане і внесене Головою Верховного Суду України про надання згоди на затримання та арешт судді Дніпровського суду міста Києва Чауса Микола Олексійовича. Відповідно 17 числа таке подання було надіслане до Комітету з питань правової політики та правосуддя, який, відповідно до предметів відання комітету, уповноважений на те, щоб надати безпосередньо, давати попередній висновок щодо розгляду цього питання на засіданні комітету. Наше повноваження відповідно до статті 220 Регламенту полягає в тому, щоби чітко відслідкувати дотримання процедури розгляду цього питання в стінах парламенту. Тому мушу констатувати, що сьогодні на засіданні комітету ми чітко встановили, що Голова Верховного Суду звернувся з відповідним поданням до Верховної Ради України, а, отже, це є належний суб’єкт звернення до Верховної Ради України під час розгляду питань щодо надання згоди на затримання взяття під варту або арешт, та арешт, точніше, судді. А відповідно до нього звернувся заступник Генерального прокурора, керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, що теж є належним суб’єктом звернення до Голови Верховного Суду. Таким чином формально вся правова процедура проходження подання до Верховної Ради чітко дотримана. Сьогодні в засіданні комітету брав участь безпосередньо і Голова Верховного Суду, і заступник Генерального прокурора, які так само, як і адвокат пана Чауса, могли представити позицію обставини по справі і відповіли на питання членів комітету, які цікавили їх щодо цього питання. В результаті обговорення комітет одноголосно, зазначаю, всі представники всіх фракцій і груп і позафракційні підтримали зазначене подання Генеральної прокуратури, яке підтримане і внесене було Головою Верховного Суду, і рекомендують Верховній Раді, розглянувши відповідні матеріали.
Будь ласка, одну хвилину додайте.
вирішив визнати таким, що відповідає вимогам частини першої статті 220 Регламенту Верховної Ради України та може бути підтримане подання Генеральної прокуратури, підтримане і внесене Головою Верховного Суду України про надання згоди на затримання та обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судді Дніпровського районного суду міста Києва Чауса Миколи Олексійовича. Принагідно зазначаю, пане Голово, що мова йде про розгляд двох проектів постанов, які є на розгляді у народних депутатів, а саме про надання згоди на затримання та постанова щодо надання згоди на арешт судді Чауса. У такому порядку прошу провести розгляд цього питання і проголосувати в сесійній залі. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую вам. Хочу зазначити, що комітет прийняв рішення у передбачений законом термін, і зараз ми маємо змогу обговорити це рішення комітету. Шановні колеги, переходимо до обговорення. Хочу нагадати, що під час обговорення цього питання вкрай важливе дотримання всієї процедури, тому ми його маємо розглядати по повній процедурі. У нас буде визначено виступи від фракцій і груп до 16 хвилин, по 2 хвилини від кожної фракції, а також окремо до 4 хвилин – для народних депутатів, щоб позафракційні депутати теж могли взяти участь в обговоренні. Отже, спочатку я прошу вас записатися на виступи від фракцій і груп. Колеги, прошу провести запис. Будь ласка. Радикальна партія, Андрій Лозовой. Будь ласка, дві хвилини. Нагадую.
Андрій Лозовий, Радикальна партія Ляшка. Я сподіваюсь, що зайве закликати цей зал проголосувати, підтримати подання на арешт судді Миколи Чауса. Дуже, дуже рекомендував би колегам, от в постанові, де всі матеріали почитати це. Агата Крісті так не писала, як пише наша спеціалізована Антикорупційна прокуратура. Тут в мінімальних деталях розписано те, що суддя Чаус винен, в мінімальних, до дрібниць, розписано те, як і за яких обставин він брав хабарі. Але мені видається, і я не знаю особисто жодної людини, яка, прочитавши 16 серпня новину про те, що суддю Чауса зловили на хабарі, от така, ще цей анекдот з грошима в банках скляних, які він закопував особисто, що хоч хто-небудь засумнівався. Бо усі знають ціну Чаусу і взагалі усім суддям. І мабуть найбільша наша помилка після революції гідності, що тоді ми хоча б з десяток суддів, таких як Чаус, як Бурбела, як Карабань, як Літвінова, як Дев’ятко, не повісили на Хрещатику. Тому що як у нас вершилося кривосуддя, так вершиться і далі. Той же Чаус ще до того, як був зловлений на хабарі, прославився участю у політичних репресіях, зокрема відвертим знущанням над Геннадієм Корбаном. Тут є присутні народні депутати, які зі мною були в судах. Прославився Чаус тим, що знімав арешти з рахунків Юрія Іванющенка (Юри Єнакієвського). І я на тих судах попереджав і попереджаю усіх цих подонків в суддівських мантіях, таких як Чаус. Будете сидіти усі. Поки що втік в Крим, але все одно буде в Україні нормальна влада, і доберемося до всіх. Дякую.
Дякую. Семенченко Семен Ігорович від фракції "Самопоміч".
Прохання передати слово Єгору Соболєву.
"Самопоміч", безумовно, проголосує за надання згоди на арешт судді Чауса. Я прошу всіх звернути увагу на те, про сказав Голова Верховного Суду. Чауса насправді розглядали на Вищій раді юстиції і після Євромайдану. Тому що він відправляв євромайданівців за ґрати. І хоча існує спеціальне законодавство проти таких суддів, його залишили на роботі. І до Євромайдану, і після Євромайдану цей суддя використовувався для репресій в обмін на своє право брати по 150 тисяч з людей, яких він звільняв з-під варти або виправдовував. Я думаю, що це привід знову сказати слова подяки антикорупційному прокурору, Антикорупційному бюро за те, що вони почали рвати кругову поруку. Але так само привід задуматися про масштаби цієї кругової поруки. Таких, як Чаус, залишених після Євромайдану для нових репресій, для нового покривання корупції дуже багато. Найближчими днями в парламенті може розглядатися надання згоди не на арешт, а на довічне безстрокове призначення суддів, які 5 років попрацювали за часів Януковича. І хоча серед них, безумовно, є люди, які з честю носять мантію судді, ми дуже просимо всіх колег по парламенту максимально прискіпливо підійти до вивчення кожної кандидатури і не брати гріх на душу, не множити чаусів. Сьогоднішнє голосування – для нас привід задуматися про нашу відповідальність за таких суддів.
Дякую. Будь ласка, Кужель Олександра Володимирівна, "Батьківщина".
Соболев Сергей.
Будь ласка, Сергій.
Шановні колеги, якщо почитати подання заступника Генерального прокурора, то можна писати романи. Бо всі матеріали, які тут викладені, форма їх подачі – переховування, явки, телефони, зміна телефонів, збільшення ставок, в яких треба було врахувати, як виявляється, і ті кошти, які треба передавати голові суду. І мене, до речі, це дивує, що цей епізод не виділений як окремий епізод. Далі, зростання ставок по мірі того, як наближається судове засідання. Тобто просто такий собі детектив, де Конан Дойл відпочиває. Але тут головне, можливо, не це. А давайте подивимось, навіть без змін до Конституції, що може сьогоднішня наша правоохоронна система стосовно суддівського корпусу. Я хотів би нагадати, що обмеження, які є в Конституції, діяли до моменту, поки ми не проголосували ці зміни і не полегшили ще цю ситуацію, це були обмеження двох лише речей – це арешт і це остаточний вердикт суду, який дозволяє кримінальну безпосередньо відповідальність. Все інше дозволено, а саме: всі засоби оперативно-розшукової діяльності, стеження, відслідковування інформації, будь-які речі, які дозволяють робити все, що завгодно, крім арешту. Чи використано це було? На мій погляд, це ціла система, яка потребує через справу Чауса, а те, що наша фракція буде голосувати за це, це без сумніву, дозволяє сьогодні винести вердикт всій системі. Бо, вибачте, ми не можемо мати відповідальність безпосередньо лише для Чауса і не мати такої самої відповідальності стосовно інших осіб, які покривають тотальну корупційну систему державу. Саме тому я вважаю, що для нас цей приклад є найважливішим прикладом того, що боротьба.
Будь ласка, хвилину.
Боротьба з корупцією – це не лише боротьба з суддею Чаусом, а це боротьба з тотальною системою корупції, коли "чауси" – це є лише гвинтики у цій системі, які дозволяють творити те що є. Тому, без сумнівів, ми голосуємо, але висновки, які ми робимо з цього, є набагато важливішими. Дякую.
Дякую. Величкович Микола Романович передає слово Ігорю Лапіну, "Народний фронт". Будь ласка, пане Ігорю.
Слава Україні! Безумовно, фракція "Народний фронт" буде одностайно підтримувати дане рішення парламенту, і таких негідників, як Чаус, треба множити на нуль і щодня, і щогодини, і щохвилини. Але я хочу звернути увагу шановного антикорупційного прокурора на той факт, що у нас є проблеми. І хочу звернути увагу шановного Голови Верховного Суду, до яких я звертаюся з трибуни Верховної Ради. Шановні колеги! Шановний Голова Верховного Суду і наші гості в парламенті! Я до вас звертаюся. Ви, будь ласка, зверніть увагу. Ви закладаєте невеличку міну за такої дії. Я вам поясню. Сьогодні на комітеті ви розповідали, що суддя Чаус можливо є в Криму, а значить Крим – це Україна, і це є перешкода, щоб подати його в міжнародний розшук. Я думаю, що він не в Криму, я думаю, що він в Росії, у свого патроната Юрія Іванющенка або десь там біля них. Тому я не думаю, що це буде перешкодою подати його в міжнародний розшук в тому числі. Тому я закликаю, що, шановні колеги, ми мусимо побороти цю систему, яка сама себе рятує. Ми мусимо зламати оцю тотальну кругову поруку в судовій системі. І підтримаю повністю Єгора Соболєва, який тільки що про це говорив. Але запам’ятайте, відсутність системи правосуддя породжує самосуди. Якщо ми не очистимо систему правосуддя, ми не будемо мати нічого. Ми будемо мати невдоволених людей, які, я наголошую, виходили на Майдан не за куском хліба, а за відсутності справедливості. Тому я закликаю вас взяти участь в голосуванні, полишити свої особисті справи і проголосувати за відставку даного судді, і за очищення нашої системи. Дякую. Слава Україні!
Дякую вам. Ар’єв Володимир Ігорович, "Блок Петра Порошенка". Будь ласка, пане Володимир.
Шановні колеги, "Блок Петра Порошенка" однозначно буде підтримувати цю постанову і голосувати за неї. Шкода дуже, що ми не можемо сьогодні заслухати, як з відомої інтермедії, представника транспортного цеху, зокрема суддю Чауса, цього "трилітрового суддю", як його називають в народі. І дуже хотілося би, щоб ці речі, дійсно, далі не повторювалися, що ми фактично уже заочно приймаємо ці рішення. Чи винні в цьому правоохоронні органи, чи винна в цьому Верховна Рада? А от давайте от подивимося, от були звинувачення щодо того, що Онищенку дали втекти, зараз можна так само звинувачувати Холодницького, що Чаусу дав втекти. Але ж питання ми самі розуміємо, не в цьому. А питання в тому, що нам трошечки страшнувато тут сьогодні дати 300 голосів за зняття депутатської недоторканності. В кожного своя зараз тут мотивація щодо цього, щодо небажання знімати депутатську недоторканність. Тому Онищенко і тікає, і не можна його за законом, за Конституцією затримати через те, що він тоді, через порушення процедури в Європейському Суді з прав людини фактично закриває повністю проти себе справу. Але уникнути цього ми можемо. Є законопроект 5038, який обмежує права народних депутатів на виїзд за кордон, якщо проти них порушено кримінальне провадження. І давайте в четвер отак зберемося вранці, проголосуємо за цей законопроект, і щоб кожен із народних депутатів, проти якого існує певна підозра, зміг відповісти на всі питання слідства. А щодо суддів ми зробили цей крок, і з 30 вересня, коли вступають в силу зміни до Конституції, уже судді чауси не зможуть тікати з місця злочину. І нам треба зараз просто підготувати наші правоохоронні органи, щоб вони ловили цих "трилітрових суддів".
Дякую. Шановні колеги, всі фракції і групи бажаючі виступили? Можемо переходити до виступів народних депутатів? Дякую. Можемо. Отже, я прошу записатись на виступи від народних депутатів, а в даному випадку йдеться про позафракційних народних депутатів, щоб вони могли позначити свою позицію, дається 4 хвилини. Прошу провести запис, будь ласка. Іван Вінник. Наступний – Іллєнко. Два виступи, будь ласка. Іван Юрійович.
Шановні колеги! Знаєте, от я спостерігаю за процедурним питанням – зняття недоторканності судді Чауса. І треба зазначити, що таке просте доволі питання, яке зрозуміло всій Україні, адже суддя Чаус в розумінні українців є злочинець, сьогодні займає у нас так багато часу. Фактично, по закінченню виступу Президента ми мали щонайменше три години попрацювати до 14 години ще і розглянути купу законопроектів, але ми зараз вирішуємо процедурне питання. У нас не вирішене питання фінансування армії. Так, Президент говорив сьогодні про спецконфіскацію, ми, безумовно, разом з Міністерством юстиції сьогодні опрацюємо будь-які альтернативні варіанти, які дозволять нам сьогодні дієво стягнути гроші, вкрадені в України Януковичем та його оточенням, та повернути на фінансування безпекового сектору. Але, напевно, навіть, якщо ми приймемо відповідний проект в жовтні або в листопаді, або навіть в грудні місяці, це не вирішить питання фінансування сектору безпеки в поточному році, тому що нам не вистачає 4,5 мільярди на грошове забезпечення військових ЗСУ, які сьогодні по контракту служать і захищають Україну. Нам не вистачає 600 мільйонів на фінансування прикордонної служби, нам врешті-решт не вистачає 2,5 мільярди на фінансування навіть правоохоронної діяльності. І це ті питання, які Верховна Рада має вирішувати терміново. Адже в листопаді і в грудні місяці ми можемо опинитися в ситуації, коли наші безпекові, правоохоронні військові підрозділи не отримають ніякої заробітної плати. От тоді дійсно буде дуже серйозна безпекова ситуація в країні. Ви знаєте, абсурдно виглядають підприємства оборонного сектору, які стоять під час війни, а ми витрачаємо три години для того, щоб зняти недоторканність зі звичайного дрібного українського судді хабарника. Давайте щось прискорювати! Я звертаюсь офіційно до Голови Верховної Ради, може давайте якось скоротимо цю дурнувату процедуру? Проголосували, починаємо працювати далі, у нас війна в країні! Дякую.
Дякую. Тільки нагадаю, коли ми одного разу змінювали процедуру, потім було рішення Верховного Суду про скасування рішення Верховної Ради України. Тому закликаючи до чогось, треба розуміти наслідки подібного рішення. Ми не маємо дати шанс жодному корупціонеру для того, щоб він міг оскаржити рішення Верховної Ради в суді. Будь ласка, останній заключний виступ – Юрій Левченко. Прошу включити мікрофон.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Знаєте, зараз під час виступів з цього приводу кілька разів лунало, що нібито вже проблема вирішена, нібито вже з жовтня все буде чудово, жодний суддя не втече, і взагалі буде чудова боротьба з корупційними суддями. Я би просто хотів звернути увагу наших шановних громадян на те, що це відверта маніпуляція і неправда, в черговий раз вас надурюють. Я хотів би зацитувати новий варіант статті 126 Конституції, який буде діяти, власне кажучи, коли зміни до Конституції вступлять в силу. Він наступним чином йде: "Без згоди Вищої ради правосуддя суддю не може бути затримано або утримано під вартою чи арештом до винесення обвинувального вироку судом за винятком затримання судді під час або відразу ж після вчинення тяжкого або особливо тяжкого злочину." Відповідно лише в тому випадку, якщо суддю зловили на хабарі, саме в той момент, коли він його отримував, тільки тоді не потрібно знімати з нього недоторканність. А в усіх інших випадках він, так само недоторканний як був раніше, так і лишається. І так само щодо народних депутатів. Тут розповідають про хороший законопроект, щоб не випускати за кордон. Законопроект хороший, ми за нього,"Свобода" проголосує. І це не тільки що, знаєте, цей законопроект нічого невартий, бо в Конституції далі лишилась норма про недоторканність депутатів. І поки в Конституції ця норма, жодного заможного депутата посадити не реально, бо тут 95 відсотків заможних депутатів завжди встигнуть втекти, бо той законопроект, на жаль, неконституційний. Тому замість того, щоб займатися відвертими маніпуляціями, вже з першої сесії починаєте після літа знову людям брехати. Знайдіть політичну волю і змініть Конституцію, заберіть повністю недоторканність народних депутатів, суддів і Президента, і тоді покажіть справді суспільству, що ви не хочете кастовість в країні мати, як зараз, а ви справді хочете бути такі самі. такі мати права, як весь український народ. Слава Україні!
Дякую, шановні колеги. Хочу вам нагадати, що розуміючи, наскільки складна процедура зняття недоторканості, цією Верховною Радою України були прийняті зміни до Конституції, запропоновані Президентом України, прийнятий Закон про суд і статус суддів, який максимально спрощує надалі з 1 вересня процедуру зняття недоторканості. З 1 жовтня, перепрошую, з 1 жовтня. Це наше спільне рішення, і я вважаю, це був дуже великий крок вперед. Але до тих пір, поки ця процедура є незмінена, я наголошував і наголошую, ми мали прецедент, коли, порушивши процедуру, ми мали рішення суду про відміну. Я хочу щиро привітати дії антикорупційної спеціалізованої прокуратури, прокуратури в цілому, їхню важку, але, в той самий час, відповідальну роботу з корупцією. Але хотів би, пан Назар, зробити певне зауваження. Мене, як усіх депутатів, напевно, здивувала одного літнього дня заява про те, що ми не можемо арештувати суддю Чауса з-за того, що нема депутатів Верховної Ради і нема сесії Верховної Ради України. Коли я передзвонив у Верховний Суд, виявилось, що навіть ще не було подання Генпрокуратури до Верховного Суду. Воно появилося аж через п’ять днів після того, як деякі представники прокуратури наголошували на тому, що депутати не збираються і тому нема рішення. Ми пройшли всю процедуру, було ваше подання до Верховного Суду, було подання Верховного Суду до парламенту. У 20 днів, передбачених законом, Руслан Князевич чітко згідно закону прийняв рішення. Ми не повинні намагатися один одного "підколювати" в тих моментах, ми не повинні намагатися знімати якийсь ажіотаж, що, мовляв, ми б його арештувати, якби не Верховна Рада, якби вони були на місцях. Ми повинні діяти всі як одна команда і з повагою відноситися до найвищого законодавчого органу, до Верховної Ради України, в якій, я наголошую, в питанні боротьби з корупцією завжди займав принципову рішучу і послідовну позицію, І я переконаний, надалі так і буде, буде спільна діяльність і спільний фронт боротьби з корупцією. А зараз ми можемо переходити до прийняття рішення. Шановні колеги, я прошу зайти в зал, зайняти робочі місця. Я думаю, це голосування буде знакове і думаю, що важливо кожному чесному народному депутатові взяти участь в цьому голосуванні. Я прошу Секретаріат Верховної Ради України запросити депутатів в зал, голів фракцій запросити депутатів в зал. За 30 секунд ми перейдемо до прийняття рішення по даному питанню. Я хочу наголосити, ми маємо дві постанови: 5070 – про надання згоди на затримання судді Дніпровського суду Чауса Миколи і постанову 5071 – про надання згоди на арешт, тримання під вартою судді Чауса Миколи Олексійовича. Ці дві постанови я поставлю в тій послідовності, одна за одною на голосування. Будь ласка, колеги, заходимо, займаємо робочі місця. Є рівень готовності і повної мобілізації в особовому складі Верховної Ради України? Переходимо до прийняття рішення, шановні колеги. Отже, я ставлю на голосування проект Постанови (номер 5070) про надання згоди на затримання судді Дніпровського суду міста Києва Чауса Миколи Олексійовича. Прошу народних депутатів голосувати. Хто підтримує дане рішення, прошу проголосувати, колеги. Будь ласка, голосуємо. [[13:38:22]] За-281 Рішення прийнято. Шановні колеги, переходимо до наступної постанови, яка вже була обговорена. І я ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 5071) про надання згоди на арешт, тримання під вартою судді Дніпровського районного суду міста Києва Чауса Миколи Олексійовича. Прошу народних депутатів голосувати. Хто підтримує дане рішення і дану постанову, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо. [[13:39:10]] За-279 Рішення прийняте. Ще раз парламент цього скликання продемонстрував, що у боротьбі з корупцією ми займаємо тверду, безкомпромісну і жорстку позицію. Вітаю колег депутатів. Дякую ще раз прокуратурі і спеціалізованому прокурору за якісну роботу. Дякую Голові Верховного Суду, що швидко зреагували і направили подання у Верховну Раду України. Дякую комітету за якісну професійну роботу, і всіх вітаю з прийняттям рішення. Дякую. [[Оплески]] Шановні колеги, щоб не відкладувати, я прямо зараз підписую обидві постанови, які ми щойно прийняли, щоб вони негайно вступали в дію, щоб не було ані на мить зволікання з підписанням тих постанов. І ми закликаємо правоохоронні органи, щоб чимшвидше вони виконали свою ділянку роботи. Верховна Рада свій обов’язок виконала. Дякую вам. [[Оплески]] Шановні колеги, зараз перед нами стоїть важливе питання – це затвердження порядку денного цього. сесії п’ятої. Але ми встигнемо до перерви, я думаю, це розглянути. У мене до вас є питання і порада. Вчора під час Погоджувальної ради ми це проговорювали. Кожного року на початку сесії у зв’язку з тим, що накопичується величезна кількість законопроектів для розгляду в комітеті, у нас була традиція, що ми в середу визначали не півдня, а повний день робочий для роботи в комітетах. Звернулися ряд голів комітетів, і я ставлю на ваш розсуд. Якщо ви бачите в тому логіку і підтримку, давайте внесем зміну і завтра визначимо повний день. Якщо не бачите такої логіки, не приймемо. Я, з вашого дозволу, хотів би з того приводу обмінятися думками і вийти на рішення. Якщо немає підтримки поміж голів фракцій, не будемо виходити, якщо є підтримка, давайте проговоримо. Колеги, я хотів би, щоб ми з цього приводу обмінялись думками голови фракцій. Будь ласка, хто має бажання з голів фракцій з того приводу висловитись? Колеги, чи підтримується така позиція? Підтримується. Тоді, колеги, я запропоную проголосувати, якщо є воля залу, проголосуємо. Отже, шановні народні депутати, у зв’язку з тим, що комітетам Верховної Ради необхідно розглянути на своїх засіданнях низку нагальних законопроектів, підготувати їх до розгляду у сесійній залі та розглянути питання планування своєї подальшої законодавчої діяльності, пропоную, відповідно до частини другої статті 19 Регламенту, внести зміни до календарного плану проведення п’ятої сесії Верховної Ради восьмого скликання, де передбачити середу, 7 вересня, роботу народних депутатів повний день в комітетах. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати, колеги. Будь ласка, голосуємо, хто підтримує дану пропозицію, будь ласка. [[13:42:36]] За-186 Немає такої позиції залу, немає настрою працювати в комітетах. Я дуже розраховую, колеги, що завтра в такому ж складі всі будуть сидіти в залі. І від завтра я зроблю, тут раніше пообіцяв, публікувати в газеті "Голос України" тих депутатів, які відсутні під час засідань, які інколи розповідають, де тусується Голова Верховної Ради, але під час ключових оборонних законопроектів їх в залі немає, як вітром здуває, на прес-поінтах і на ефірах сидять. Ми будемо всіх їх публікувати в газеті "Голос України"! Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Це про порядок денний п’ятої сесії Верховної Ради України восьмого скликання. Шановні колеги, непросте питання, викликало багато застережень і заперечень. Зараз буде обговорення, ми будемо обговорювати його, хоча по процедурі воно ніби не передбачає обговорення. Отже, в чому є дилема? У нас є вимоги Регламенту з приводу того, що всі законопроекти, які отримали позитивний висновок комітету, входять в порядок денний сесії автоматично. Але також ми маємо законопроекти, які отримали негативний висновок комітету, і тут є знак питання. Ми маємо законопроекти, які довший час не розглядають комітети, і це теж є дилема, це теж є виклик, як з тим бути, як з тим діяти. І тому нам вкрай необхідно, щоб ми могли то питання обговорити, бо тільки спільним рішенням ми зможемо сформувати порядок денний п’ятої сесії. І я попросив би представників фракцій, щоб ми перед тим, як вийти на голосування, проговорили і висловили свої думки. Зі своєї сторони Апаратом було підготовлено весь перелік законопроектів: окремо які отримали позитивний висновок, окремо ті, які отримали негативний висновок, окремо ті, які не мають жодного висновку. Окрім того, тут є окремим додатком всі пропозиції, які були висловлені і озвучені фракціями і групами. Але щоб вийти на консолідоване рішення, необхідно це питання проговорити. Колеги, я прошу представників фракцій. Спочатку давайте ми проговоримо, що ми за скороченою процедурою розглянемо це питання. У нас до перерви якраз 15 хвилин. І прошу підтримати розгляд даної постанови за скороченою процедурою. Шановні колеги, хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати, будь ласка. [[13:45:31]] За-189 Рішення прийняте. Я прошу провести запис: два – "за", два – "проти", будь ласка. Від "Народного фронту" Бондар Михайло Леонтійович.
Шановний Андрію Володимировичу! Бондар Михайло, 119 виборчий округ. Я, переглянувши цей перелік законопроектів, не знайшов 1634 – закон по шахтарях, друге читання. Дуже велике прохання включити цей законопроект у порядок денний сесії. Дякую.
Дякую вам. Від Радикальної партії зазначена Юзькова Тетяна Леонідівна. Будь ласка. Ви в мікрофон передайте.
Добре. Прошу передати слово лідеру нашої фракції Олегу Ляшку.
Будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановний Андрію Володимировичу, шановні колеги, фракція Радикальної партії наполягає на тому, що парламент в першочерговому порядку має розглядати законопроекти, спрямовані на радикальне підвищення доходів українських громадян, на подолання безробіття, соціальний захист українців, зокрема від тарифного геноциду. Ми наполягаємо на тому, щоби в першочерговому порядку було розглянуто законопроект 4998, який передбачає встановлення пенсій на рівні прожиткового мінімуму для півмільйона українських пенсіонерів, які сьогодні отримують пенсію менше тисячі гривень, і ця пенсія не індексується. Ми наполягаємо на тому, щоб в першочерговому порядку були розглянуті закони, які дадуть можливість перерахувати ціну на газ, що призведе до зниження драконівських тарифів на житлово-комунальні послуги. Ми наполягаємо на першочерговому розгляді законопроектів, які дадуть можливість здешевити ціни на ліки. Переважна більшість пенсіонерів сьогодні позбавлена можливості купити ліки і заходять в аптеки, як до музею, тому що вони не можуть на свої копійчані пенсії купити ліки. Внаслідок цього Україна сьогодні посідає друге місце у світі за рівнем смертності, зокрема від серцево-судинних захворювань. Цілий ряд законопроектів, зареєстрованих Радикальною партією, спрямовані на підтримку і розвиток національного виробника, на підтримку сільськогосподарського виробника. Сьогодні ми маємо в Україні менше 2 мільйонів корів. Після Гітлера було 4,5 мільйони. Сьогодні менше 2 мільйонів. Сьогодні корови в селі найти не можна. І, коли говорять про продаж землі, дайте коровам сіна дешевого, дайте молоко по нормальній ціні в селян і не треба буде землю продавати і селян по світу з простягнутою рукою.
Дякую вам. Від фракції "Батьківщина" Крулько Іван Іванович. Будь ласка, пане Іван.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановний Голово Верховної Ради, я уважно ознайомився з переліком законопроектів, які пропонуються до порядку денного сесії і у зв’язку з цим хотів би сказати наступне. По-перше, мене дивує, коли вже ми наперед ранжуємо законопроекти на ті, які парламент буде голосувати, і ті, які парламент не буде голосувати. Я вважаю, що всі законопроекти, котрі підготовлені народними депутатами, повинні бути включені в порядок денний сесії, як це було завжди. І тільки парламентська зала може визначитися, які законопроекти підтримує, а які законопроекти підтримувати не буде. Тому я пропоную, щоби ми прийняли постанову, і за таку постанову "Батьківщина" буде голосувати, що до порядку денного сесії поточної включаються усі законопроекти, котрі зареєстровані на даний момент у Апараті Верховної Ради України. І ще одне. Стосовно пропозиції по тому, щоби середа була днем роботи в комітетах цілий день. Чому фракція "Батьківщина" не голосувала за це питання. У нас є цілий тиждень кожного місяця, коли кожен день народні депутати мають працювати професійно в комітетах. Тому я не розумію, для чого ще впродовж пленарного тижня робити окремий день для роботи в комітетах, якщо в середу все одно комітети проходять. Тому я вважаю, що той порядок денний, який є, він мусить бути включати всі законопроекти, а середа має бути днем, коли ми розглядаємо ратифікації. Дякую.
Дякую вам. "Блок Петра Порошенка", Бєлькова Ольга Валентинівна. "Блок Петра Порошенка".
Дякую. Шановний пане Голово, я маю два доручення: одне – від свого Комітету паливно-енергетичного комплексу і друге доручення – від самої фракції. Ну, перше, я ще вчора на Погоджувальній раді звертала увагу, що законопроект 4868, який не був розглянуто в залі, чомусь було відхилено, незважаючи на те, що комітет окремо звертався про важливість цього законопроекту. Прошу помітити собі – 4868. Друге. Ми вчора на фракції почали розглядати весь цей перелік. Серед законів є дуже багато важливих. Але інші важливі законопроекти також не попали. Тому у нас є така пропозиція до вас. Сьогодні давайте проголосуємо за порядок денний на тиждень. А за тиждень всі фракції, голови фракцій і голови комітетів зможуть доопрацювати технічну сторону цього переліку. Там є дуже багато законів, які ще не внесені. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, обговорення завершилось. А від "Самопомочі"? Будь ласка. Романова, будь ласка. Включіть мікрофон Романовій.
Ми ще просимо додати до порядку денного дуже важливий законопроект. Там є багато авторів з різних фракцій, в тому числі і з "Самопомочі", 4649 про доступ родичів і близьких до реанімації. Цей проект підтриманий багатьма громадськими організаціями. І ми були дуже здивовані, коли цей законопроект не потрапив до порядку денного. Просимо додати 4649.
Дякую, колеги. Від фракції був виступ. Будь ласка, пане Олег, одну хвилину. Репліку.
Пане Голово! Справді, була щойно озвучена добра пропозиція. Якщо ми приймемо порядок денний на тиждень, і приймемо його, і будемо працювати, протягом цього тижня узгодимо ті нюанси, наприклад, як 4649 закон. Незрозуміло, чому він там не з’явився. Так само, як закон про бюджетну декларацію. Ми ж також маємо її розглядати. Перепрошу, і декларацію в тому числі, і резолюцію, бюджетну резолюцію. І я думаю, що це буде якісно, корисно і продуктивно.
Дякую вам. Колеги, зараз буде голосування. Я прошу всіх заходити в зал, займати робочі місця. Колеги, я прошу Секретаріат Верховної Ради. зайти в зал. Давайте, поки депутати заходять, від позафракційних Пташник, одна хвилина. І прошу колег заходити в зал. Будь ласка, Пташник, одна хвилина.
Дякую. Шановний пане Голово, я хочу звернути вашу увагу, що в переліку законопроектів, які ми включаємо до порядку денного сесії, відсутні два важливі законопроекти у сфері децентралізації. Це, зокрема, законопроекти 4772 і 4773. І це при тому, що профільний комітет, по-перше, рекомендував її прийняти у першому читанні і, по-друге, ще окремо, я перевіряла, звертався до вас з тим, щоб ми якраз на цьому тижні розглянули їх вже в першому читанні. І крім того, 4772 – це законопроект, без якого далі ми не можемо рухатися в процесі об’єднання територіальних громад. Тому я дуже прошу додати ці законопроекти до переліку законопроектів, що ми включаємо в порядок денний сесії, щоб ми мали можливість вже в четвер приймати рішення і, власне, визначатися залом щодо подальшої їхньої долі. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, перш за все хочу зазначити, що ніхто штучно законопроекти не ділить на певні категорії, пане Іване, тут просто є окремі категорії, де є рішення комітету, окрема категорія, де немає рішення комітету, це не є суб’єктивний поділ, це є просто визначено інформативно, які є, які не є розглянуті комітетом. І правда теж полягає у тому, що деякі з ініціатив і є в етапі реєстрації і є в етапі подання. І давайте ми порадимось, щоб ми не виходили на негативне голосування, можливо, нам дійсно пристати до цієї пропозиції, затвердити тижневий порядок денний і протягом тижня доопрацювати. Хоч ми давали всім фракціям цей перелік, але якщо є ще застереження, щоб ми могли доповнити протягом тижня. Колеги, приймається така пропозиція, яка була запропонована "Блоком Петра Порошенка" і "Самопоміччю", щоб ми доопрацювали, вийшли на комплексне рішення всіх законопроектів, а зараз на тиждень зареєструвати порядок денний. Якщо, колеги, така логіка приймається, тоді я цю пропозицію сформулюю і поставлю на голосування. Шановні колеги, я прошу зайняти робочі місця, приготуватись до голосування. Хочу нагадати, без позитивного голосування ми не маємо права згідно Регламенту розпочати розгляд жодного питання у першому читанні, тільки друге читання або постанови. І тому ми маємо вийти на позитивне голосування. Дали компромісне формулювання, я думаю, воно має об’єднати весь зал. І нам важливо, щоб ми могли повноцінно розпочати нашу роботу. Шановні колеги, готові до голосування? Прошу уважно підійти до цього голосування. І я ставлю на голосування тижневий порядок денний пленарних засідань Верховної Ради України на 6-9 вересня. Хто підтримує даний порядок денний, прошу проголосувати. Колеги, прошу проголосувати, будь ласка. Голосуємо, прошу підтримати колеги. [[13:56:29]] За-197 197 – "за". Шановні колеги, кажіть інші пропозиції. Ігор Гринів, будь ласка, одна хвилина. Зараз дам. Будь ласка, Ігор Гринів, одна хвилина.
Дякую. Була пропозиція проголосувати зараз порядок денний на цей тиждень. А за цей тиждень в фракціях і комітетах доопрацювати порядок денний на всю сесію. А зараз затвердити порядок денний на цей тиждень.
Будь ласка, Іван. Іван Крулько, включіть мікрофон.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановний Андрій Володимирович, я ще раз хочу сформулювати пропозицію "Батьківщини", яка об’єднає зал. Давайте зробимо так, як традиційно парламент робив, коли затверджував порядок денний на сесію. Усі законопроекти, які на цей момент зареєстровані в Апараті Верховної Ради, включаються до порядку денного сесії. І тоді нам не доведеться ламати зал і голосувати окремо за порядок денний на тиждень. Для чого це робити. Порядок денний на тиждень визначений, і він автоматично буде працювати, як тільки ми проголосуємо рішення, щоб всі законопроекти, які зареєстровані на цей момент, включаються до порядку денного сесії. І тоді ви отримаєте більшість голосів у парламенті. Я пропоную, щоб ви саме цю пропозицію поставили на голосування. Дякую.
Шановний пане Іване, я, власне, і ставлю пропозицію компромісну, яка була озвучена. У зв’язку з тим, що не всі законопроекти, які би хотіли бачити фракції, є в цьому переліку, власне, була пропозиція доопрацювати цей документ. Доопрацювати цей документ і дати час на те, щоб ми змогли всі ініціативи включити. Тому прозвучала, мені здається, нормальна, прагматична пропозиція. На тиждень проголосувати, з тим, щоб дати можливість вийти на безконфліктний порядок денний. Мені здається, вона логічна, мені здається, вона правильна, і мені видається, що просто не всі встигли взяти участь в голосуванні. Зокрема, наскільки мені відомо. Олег, ми можемо підтримати цю пропозицію? Можемо. Я, з вашого дозволу, ще раз поставлю її на голосування, компромісну пропозицію, яка прозвучала. І прошу підтримки, колеги. Від Олега Березюка, голови фракції "Самопоміч" і від Ігоря Гриніва, голови фракції "Блоку Петра Порошенка". Шановні колеги, я ще раз ставлю пропозицію голів фракцій на голосування – затвердити тижневий порядок денний з тим, щоб доопрацювати порядок денний на всю сесію. Шановні колеги, прошу уважно голосувати. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо. [[13:59:32]] За-225 Шановні колеги, не встигли, я бачу, що не встигли. Один голос, я це цілковито при всіх. Так, не встигли. Колеги, я вас прошу, під час прийняття рішення бути на місцях. Колеги, воно не потребує повернення до голосування, я просто ще раз поставлю це на голосування. Хто підтримує пропозицію затвердити тижневий порядок денний і протягом тижня узгодити порядок денний на всю сесію, хто підтримує дану пропозицію, прошу голосувати. Будь ласка, прошу голосувати і прошу підтримати. Голосуємо, колеги. [[14:00:18]] За-229 Рішення прийнято. Шановні колеги, ми можемо розпочинати нашу роботу. Хочу вас проінформувати, у нас після обіду є ряд постанов, які є дуже важливими. Зокрема, постанова, яка стосується парламентських слухань по Бабиному Яру,- це міжнародний захід, який нам варто було би прийняти. Це постанова про проведення слухань з питань науки і освіти. Тому я дуже прошу, щоб о 16-й годині ми всі дисципліновано були на робочих місцях і продовжили нашу роботу. Зараз 14.00. Згідно Регламенту оголошую ранкове засідання Верховної Ради України закритим. І о 16-й годині прошу всіх народних депутатів бути на робочих місцях для продовження нашої роботи. Дякую вам.