132. Vládní návrh, kterým se předkládá Parlamentu České republiky k vyslovení souhlasu s ratifikací Opční protokol k Úmluvě o právech dítěte zavádějící postup předkládání oznámení /sněmovní tisk 505/ - druhé čtení Prosím pana ministra zahraničních věcí Lubomíra Zaorálka, aby se ujal slova.
Dobré ráno, dámy a pánové, vážení kolegové, pane předsedo. Já bych rád vás požádal o vyslovení souhlasu s ratifikací -
Pane ministře, já se omlouvám, ale je to asi potřetí, kdy žádám sněmovnu o klid, a stále bezvýsledně.
Aha. Já bych vás chtěl požádat také kolegové, abyste chvilku jenom poslechli několik slov na úvod k uvedení této smlouvy, kterou bychom měli ratifikovat. Jedná se o smlouvu, která se týká ochrany práv dítěte. Protokol, jeho podstata je v tom, že on stanovuje postup. Jakmile je předloženo oznámení o porušení, jakým způsobem se má dále postupovat. Je to prostě další krok k posílení práv v oblasti ochrany dětí. Takové oznámení bude moci podat jednotlivec, skupina lidí, smluvní strana této úmluvy, stát, který zjistí nějaké podobné porušení. Vás by mohlo napadnout, jestli se to týká také norských dětí vzhledem k tomu, jak je to aktuální. Informuji vás rovnou, že Norsko není smluvní stranou tohoto protokolu, a i kdyby se stalo Norsko smluvní stranou, tak by se případy mohly stát součástí šetření až po vstupu. To znamená, nedá se to zpětně. To vám říkám jenom pro zajímavost vzhledem k tomu, že téma je tady aktuální. Co se týče také toho, jak je rozhodnutí výboru pro ochranu práv dítěte závazné, tak bych vás chtěl informovat, že stát, když přistoupí ke smlouvě, tak se zavazuje zvažovat závěry výboru, nebo zvažovat závěry učiněné výborem v posuzovaných případech údajného porušování práv dítěte. Stát je povinen s výborem spolupracovat při projednávání podání a výbor také může poskytnout služby při nalezení smírného řešení. Výbor ale nemá soudní povahu. Není to tak, že by výbor sám mohl potom věc rozhodnout. Tak to tedy není. Je to posílení práv dítěte, je to možnost otevřít to na mezinárodním fóru, neznamená to ovšem ale nějaké automatické vyřešení tím, že výbor něco rozhodne. Takto tento protokol bohužel nefunguje. Jak už jsem řekl, je možné podávat až ta porušení, ke kterým dojde až po tom, co ratifikace proběhnou mezi státy, které se k němu přihlásí. My podobný stížnostní mechanismus vlastně v České republice známe. Například je to úmluva proti mučení, kterou máme v ČR. Proti mučení nebo proti ponižujícímu zacházení, trestání lidí. To je opční protokol k úmluvě. [[(9.10 hodin)]] Tady už podobný způsob fungování takového protokolu je zažit. A pak je ještě jedna úmluva, která je podobná jako tady tato, která se týká ochrany dětí, a to je úmluva k odstranění forem diskriminace žen. To je další taková varianta podobné úmluvy, která funguje stejným způsobem. Já vás ještě informuji o tom, že Senát už s touto úmluvou vyslovil souhlas 23. září 2015. Doufám, že se to podaří i ve Sněmovně. Co se týče zátěže administrativní a finanční, tak počet oznámení podaných proti České republice u výše zmíněných mezinárodních stížností - třeba v případě žen je to 24 podání, abyste měli představu, jaký je asi rozsah. Žádné z těch podání nebylo podáno proti České republice z těch, které výbor rozhodoval od prosince 2000. Já věřím, že je dost dobrý důvod, abychom se k této úmluvě přihlásili a posílili tím možnosti ochrany práv dětí, jakkoliv to samozřejmě nebude znamenat revoluční zvrat, který by nám vyřešil případy, kterými se dnes zabýváme, ale je to krok vpřed. A je vidět, že problém ochrany práv dětí je velice aktuální, a myslím si, že je třeba se mu věnovat a podobných iniciativ se účastnit a stávat se jejich součástí. To je můj názor. Doufám, že Sněmovna bude mít podobný. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Ještě než dám slovo paní zpravodajce, tak přečtu další omluvy. Paní poslankyně Adamová se omlouvá dnes od 9 do 9.30 z pracovních důvodů, paní poslankyně Chalánková dnes po celý den z pracovních důvodů, pan poslanec Petr Fiala se omlouvá od 12 hodin do konce jednacího dne z pracovních důvodů a pan poslanec Adam se omlouvá od 12 hodin ze zdravotních důvodů. Nyní prosím zpravodajku paní poslankyni Janu Fischerovou, aby nám odůvodnila usnesení výboru, které bylo doručeno jako sněmovní tisk 505/1.
Pane předsedo, děkuji vám velice za slovo. A vám všem, dámy a pánové, popřeji příjemné páteční dopoledne. Navážu na slova pana ministra. Dne 3. září byl tento sněmovní tisk projednáván v zahraničním výboru a byla tam k tomu celkem rozsáhlá diskuse. Vše ale bylo objasněno, konečné hlasování bylo doporučit schválení tohoto opčního protokolu. Já k tomu ještě řeknu jako zpravodajka pár informací, kterými jen doplním slova pana ministra, protože zde například nepadlo, že k této úmluvě už v roce 2000 byly schváleny a Česká republika ratifikovala dva opční protokoly týkající se dvou specifických oblastí. Jednak se to týkalo opčního protokolu o zapojování dětí do ozbrojených konfliktů, jinak se tomu říká první opční protokol, jímž se jeho smluvní strany zejména zavázaly, že osoby mladší 18 let nebudou povinně povolávány do ozbrojených sil a neúčastní se přímo bojových akcí. Čili to byl ten první opční protokol. Druhý opční protokol se týká prodeje dětí, dětské prostituce a dětské pornografie. Tento druhý opční protokol ukládá stranám zakázat prodej dětí, jejich prostituci a dětskou pornografii. Nyní jsme tedy u třetího opčního protokolu. Česká republika oba první dva opční protokoly ratifikovala, jak jsem řekla už předtím. Bylo to jednak v roce 2001, to byl ten první opční protokol, a druhý byl v roce 2013.
Kolegyně, kolegové, jsou dvě možnosti. Buď vás budu neustále napomínat, nebo přeruším schůzi a dám vám prostor, abyste se uklidnili. Chápu, že opozice by to uvítala. Pravda je, že hluk jde spíše z levé strany sálu. Nemyslím si, že to by bylo ideální řešení. Prosím, vezměte to v potaz. Prosím, paní kolegyně.
Pane předsedo, já vám moc děkuji. Já sleduji, že někdo mě pozorně poslouchá, jak vidím z pohledu na obličeje, někdo méně, tak já se tady snažím zaujmout všechny. Děkuji. V pořadí třetí opční protokol, tentokrát zavádějící postup předkládání oznámení, vytváří nový mechanismus zasílání individuálních oznámení, který umožní upozornit na konkrétní případy porušování úmluvy nebo některého z prvních dvou opčních protokolů. To bylo ještě vysvětlení k historii těchto prvních opčních protokolů a nyní na to navazuje ten třetí, vlastně ta úmluva. Ještě zde zmíním, že smlouvu již ratifikovalo šest států Evropské unie a jedenáct států se k ní zavázalo. Pokud vím, tak Česká republika jednala o dosavadních zkušenostech s tímto opčním protokolem s Německem a Slovenskem. Tyto dva státy již ratifikovaly tuto úmluvu. V našem případě v České republice by mělo zajišťovat realizaci tohoto protokolu Ministerstvo práce a sociálních věcí, samozřejmě ve spolupráci s Ministerstvem spravedlnosti. Po prvních třech letech účinnosti tohoto protokolu by mělo dojít vládou k vyhodnocení celkové situace, jak to vypadá, protože zatím v prvních letech by neměly být ani přímé dopady do státního rozpočtu, protože než to nabude účinnosti a dojde k vyhodnocení, jsou tam ještě určité doby, kdy má výbor povinnost vyhodnotit stížnost, má na to šest měsíců, a dalších šest měsíců je zase na daném státu, aby na to měl možnost odpovědět. Já nyní přistoupím k přečtení usnesení zahraničního výboru ze 3. září tohoto roku. Po odůvodnění náměstka ministra zahraničních věcí pana dr. Martina Smolka, Ph.D., zpravodajské zprávě poslankyně Jany Fischerové a po rozpravě zahraniční výbor doporučuje Poslanecké sněmovně přijmout následující usnesení: Poslanecká sněmovna 1. dává souhlas k ratifikaci Opčního protokolu k Úmluvě o právech dítěte zavádějící postup předkládání oznámení, s tím, že při uložení ratifikační listiny bude učiněno následující prohlášení: V souladu s článkem 12 odst. 1 Opčního protokolu k Úmluvě o právech dítěte zavádějícího postup předkládání oznámení prohlašuje Česká republika, že uznává působnost výboru pro práva dítěte k přijímání a projednání oznámení podle tohoto článku. 2. Pověřuje předsedu výboru, aby toto usnesení předložil předsedovi Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky. 3. Zmocňuje zpravodajku výboru, aby na schůzi Poslanecké sněmovny podala zprávu o výsledcích projednávání tohoto vládního návrhu na schůzi zahraničního výboru. Já tedy doporučuji schválit tento opční protokol. Jedná se o nejvyšší práva dítěte. Děkuji vám všem za pozornost.
Děkuji, paní zpravodajko. Otevírám rozpravu. Nikdo se nehlásí, rozpravu končím. Přistoupíme k hlasování o usnesení, jak bylo navrženo zahraničním výborem a jak bylo předneseno paní zpravodajkou. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo souhlasí s návrhem usnesení, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má pořadové číslo 89, přihlášeno je 158, pro 146, proti nikdo. Tento návrh byl přijat. S návrhem usnesení byl vysloven souhlas. Končím projednávání bodu 132. Přistoupíme k bodu