229. Odpovědi členů vlády na písemné interpelace Na jednání 26. schůze Poslanecké sněmovny bylo předloženo celkem jedenáct odpovědí na vznesené interpelace, s nimiž poslanci nebyli spokojeni, a z toho důvodu požádali o zařazení na pořad schůze Poslanecké sněmovny. Upozorňuji všechny poslance na ustanovení § 112 odst. 6 jednacího řádu Poslanecké sněmovny, které zní: Není-li interpelující poslanec na schůzi Sněmovny přítomen, nekoná se o odpovědi na jeho interpelaci rozprava a Sněmovna k ní nezaujme stanovisko ani o ní dále nejedná. A nyní přistoupíme k projednávání odpovědí na jednotlivé písemné interpelace. Předseda vlády Andrej Babiš odpověděl na interpelaci poslance Jakuba Michálka ve věci elektronického spisu. Interpelace se spolu s odpovědí předkládá jako sněmovní tisk 268. Projednávání této odpovědi bylo přerušeno do přítomnosti předsedy vlády Andreje Babiše. A jak se může každý z nás přesvědčit, tato překážka trvá a nelze pokračovat v projednávání této interpelace. Tak, dále. Předseda vlády Andrej Babiš odpověděl na interpelaci poslance Jiřího Valenty... Prosím. [[Posl. Michálek chce vystoupit.]] Už jsme se o tom bavili minule, já vím, pane předsedo.
Děkuji za slovo i za zapnutí mikrofonu. Já jsem jenom chtěl připomenout, že ta interpelace byla podána dne 10. 7. 2018 a o zařazení na schůzi jsem požádal 5. 9. 2018. Následně tedy byla projednávána na schůzi 13. 9. 2018, kdy byla přerušena kvůli nepřítomnosti pana premiéra, 20. 9. 2018, kdy byla přerušena kvůli nepřítomnosti pana premiéra, 25. 10. 2018, kdy byla přerušena kvůli nepřítomnosti pana premiéra, 1. 11. 2018, kdy byla přerušena kvůli nepřítomnosti pana premiéra, 6. 12. 2018, kdy byla přerušena kvůli nepřítomnosti pana premiéra, a 20. 12. 2018, kdy byla přerušena kvůli nepřítomnosti pana premiéra. Dnes je opět přerušena kvůli nepřítomnosti pana premiéra. Takže pan premiér nepřišel na sedm interpelací v řadě. Já si myslím, že opravdu by bylo dobré, kdyby si mohla vláda zorganizovat svůj program tak, aby plnila aspoň ty elementární povinnosti, které ji vyplývají z jednacího řádu. Jinak budeme muset - já nevím, jakým způsobem můžeme dál pokračovat, pokud premiér sedm jednání v řadě nepřijde na interpelace. Jestli tedy máme navrhnout usnesení Poslanecké sněmovny, aby byl premiér povinen se dostavit na projednání příštích písemných interpelací, nebo co dalšího se po nás požaduje. Ale opravdu, pokud se to příště bude opět opakovat, bude to osmé jednání v řadě, kdy pan premiér nebude přítomen, tak nezbude nic jiného, než to řešit zase samostatným bodem. Myslím si, že bychom se měli vrátit k respektu, k těm základním demokratickým institucím. A kontrola vlády opozicí je jedna z těch základních institucí, které by fungovat měly. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Přečtu omluvu. Z pracovních důvodů se do 13 hodin omlouvá pan ministr Miroslav Toman. Dále se omlouvá z dnešního jednání do 10 hodin pan poslanec Ondřej Benešík. Tak. Další interpelací, kterou bychom měli dnes projednat, je interpelace opět na předsedu vlády. Předseda vlády Andrej Babiš odpověděl na interpelaci poslance Jiřího Valenty ve věci válečných reparací Německa. Interpelace se spolu s odpovědí předkládá jako sněmovní tisk 324. I tato interpelace byla přerušena do přítomnosti předsedy vlády, a nemohu tedy otevřít rozpravu. Třetí interpelace je opět na předsedu vlády, který odpověděl na interpelaci poslance Jakuba Michálka ve věci neprůhledného hospodaření ČEZ a zejména jeho investic v Bulharsku. Interpelace se spolu s odpovědí předkládá jako sněmovní tisk 342. I toto projednání bylo přerušeno do přítomnosti předsedy vlády, který je dnes omluven z důvodu zahraniční cesty. Doufám, že bude možné projednat tyto interpelace v průběhu příštího týdne. Další omluva. Omlouvá se pan poslanec Vít Kaňkovský mezi 9. a 11. hodinou z dnešního jednání. Další interpelací je interpelace na ministra dopravy. Ministr dopravy Dan Ťok odpověděl na interpelaci poslankyně Věry Kovářové ve věci nejnebezpečnějšího místa na silnicích. Interpelace se spolu s odpovědí předkládá jako sněmovní tisk 344. Projednávání této odpovědi bylo rozhodnutím Poslanecké sněmovny na 24. schůzi přerušeno do příští řádné schůze Poslanecké sněmovny, tudíž tato podmínka je splněna. Pan ministr je přítomen a já ve věci otevírám rozpravu a dávám slovo paní poslankyni.
Vážené dámy, vážení pánové, vážený pane ministře, já jsem vás interpelovala písemně ohledně problému nehodovosti na našich komunikacích. Víme, že některé úseky jsou velmi nebezpečné. Týká se to samozřejmě úseků silnic a dálnic a některých křižovatek. Tato problematika se dá řešit buď modernizací, nebo přestavbou. Zaznamenala jsem, že se zvyšuje počet lidí, kteří zahynuli na silnicích v důsledku dopravních nehod. Žádala jsem vás, abyste mi zaslal přehled úseků silnic, které spravuje ŘSD a které jsou vyhodnoceny jako nejrizikovější a mají nejvyšší nehodovost. To jste také učinil. Odpověděl jste mi písemně, řekla bych, že docela rozsáhle. Také jste mi poskytl řadu zajímavých informací ve smyslu, že byla zřízena meziresortní komise pro bezpečnost silničního provozu. Nicméně prezentace, která činila asi 40 stran, neobsahovala seznam těch úseků a také tam nebyl stanoven postup, jakým způsobem budou řešena tato místa. Možná se rovnou zeptám. Co se týče nehodovosti na našich dálnicích, tak tato problematika vyvstala v souvislosti s D1 a s tím, že poslanci předložili návrh zákona na zákaz předjíždění kamionů v levém pruhu, a ono se to té bezpečnosti týká. Tak se ptám, zda se meziresortní komise zabývá také tímto problémem, to za prvé, protože to s nehodovostí a s těmi úseky souvisí. Za druhé, v souvislosti s velmi nebezpečnými úseky jste cca před rokem říkal, že se podíváte na nejvíce nebezpečné úseky na dálnicích, sestavíte krizový plán a budete to řešit. Takže jestli byste i v této souvislosti mohl krátce odpovědět. Děkuji.
Děkuji. Pan ministr bude reagovat. Máte slovo, pane ministře.
Vážený pane předsedo, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, jenom odpověď k paní poslankyni Kovářové prostřednictvím pana předsedajícího. Ministerstvo dopravy ani Ředitelství silnic a dálnic České republiky nedisponují seznamem nejnebezpečnějších míst na pozemních komunikacích, neboť pro tyto účely by musela být provedena bezpečnostní inspekce na všech dálnicích a silnicích I. třídy. My máme provedenou bezpečnostní inspekci na všech komunikacích sítě TEN-T, protože to je podmínka pro financování, takže ty úseky jsme samozřejmě schopni identifikovat, nicméně veškeré z těch úseků nejsme schopni. Já bych vás rád informoval o tom, že jsme tento rok, nebo ještě v minulém roce, zahájili jednání s ČVUT, s Českým vysokým učením technickým, ohledně toho, že bychom chtěli pokračovat a udělat bezpečnostní audity všech silnic I. třídy, které spravuje Ředitelství silnic a dálnic, a takový seznam těch míst, která by měla být opravena a která by měla být upravena, vám můžeme poté předat. Chceme tento audit udělat, protože to bereme tak, že stav silnice nebo dálnice a komunikace je jedním ze tří základních důvodů bezpečnosti. Jenom bych chtěl dodat, že veškeré úseky, kde spolu s policií vyhodnotíme, že tam jsou nějaká bezpečnostní rizika nebo tam dochází k mnoha nehodám, nebo můžeme prokázat, že tam bylo zaviněno mnoho nehod, analyzujeme a postupně je opravujeme a upravujeme. Nicméně bych tady chtěl říci, že jsme vždycky vnímaví k této situaci, a pokud za námi přijde kdokoliv ze samosprávy s návrhem, že jejich úsek silnice je rizikový a problematický, tak ho řešíme. Chtěl bych říci, že posledním případem je komunikace I/35, která vede z Hradce směrem na Liberec. Tady na této komunikaci právě, nebo na Jičín, tam jsme v debatě se starosty obce Konecchlumí a okolních, kde opravdu vzhledem k tomu, že tam jezdí mnoho kamionů a odbočování na této silnici, kde se zejména v obcích jezdí bohužel vyšší rychlostí, než je povolená, je problematické. Poté co bude bezpečnostní audit na všech jedničkách udělán, tak budeme mít k dispozici takový seznam, který můžeme poskytnout. Kdybyste vy přišla, nebo někdo ze samosprávy, s návrhem, kde vidíte problém, tak se s ním určitě ministerstvo, ŘSD a BESIP zabývat bude. Děkuji.
Děkuji vám. Ptám se, zda se někdo hlásí do rozpravy k tomuto bodu. Paní poslankyně Kovářová.
Děkuji moc za odpověď, pane ministře. Myslím, že ve vaší odpovědi zazněly dvě důležité informace, a to že bude proveden bezpečnostní audit na všech silnicích I. třídy. Jenom bych poprosila, zda byste mi mohl sdělit, v jakém časovém horizontu to chystáte provést, jestli máte představu, protože takový audit je samozřejmě dlouhodobá záležitost. Druhá důležitá věc pro mě, která zazněla ve vaší odpovědi, je, že pokud samosprávy zjistí, že jsou úseky velmi nebezpečné, tak to ŘSD bude řešit ad hoc. Za to děkuji. Pouze poprosím o ten časový horizont. Děkuji.
K tomu časovému horizontu. My jsme teď jednání zahájili. Je otázka, zdali budeme muset pravděpodobně vypsat veřejné výběrové řízení na takovouto službu a udělat si analýzu, které ze subjektů jsou schopny to udělat. V okamžiku, kdy tato analýza bude, vám tu informaci sdělím. Teď to nechci vařit z vody. Děkuji.
Paní poslankyně, prosím.
Děkuji, pane ministře. Doufám, že problematika bezpečnosti na silnicích a dálnicích bude řešena, protože statistiky skutečně ukazují, že počet obětí stoupá, a to nejen na silnicích a dálnicích, ale i na místních komunikacích v obcích. Já vám ještě jednou děkuji za odpověď.
Je-li to vše v tomto bodě, došlo k vzájemnému dialogu, k čemuž blahopřeji oběma účastníkům, tak končím projednávání této interpelace. Další interpelací v pořadí je interpelace opět na ministra dopravy Dana Ťoka, který odpověděl na interpelaci poslance Ivana Adamce ve věci tendru na provozování mýtného systému po roce 2020 v České republice. Interpelace se spolu s odpovědí předkládá jako sněmovní tisk 351. Otevírám rozpravu a dávám slovo panu poslanci.
Děkuji za slovo, vážený pane předsedo. Vážený pane ministře, vážená vládo, kolegyně, kolegové, já bych chtěl úvodem poděkovat panu ministrovi za odpověď, kterou mi poskytl. Já se vrátím trošku do historie. Když problematika tendru tady byla ve Sněmovně v minulém období otevřena, tak bohužel schůze, která na to byla vyhrazena, neschválila program, takže tady mohli mluvit pouze naši kolegové, kteří mají přednostní právo, a na nás se nedostalo. Myslím si, že problematika mýtného je natolik vážná věc, že když jsme tady třeba probírali předevčírem D1, tak když porovnám tyto dvě záležitosti, tak mýtné je výrazně důležitější než to, jestli se někde stálo na dálnici osm hodin. [[(9.20 hodin)]] A možná, protože jste určitě někteří dostali od neúspěšných uchazečů některé připomínky a možná to ve vás vzbudilo určitou nedůvěru, tak jsem si dovolil tento problém tady na plénu otevřít. Protože si rozhodně nemyslím, že bychom měli bránit neúspěšné uchazeče, naopak bychom měli bránit stát a vybírat co nejvhodnější nabídku. Ale já jsem tam našel některá "ale", která bych rád, aby tady vysvětlení těch "ale" zaznělo na mikrofon, tak proto jsem tu interpelaci tady otevřel i z toho důvodu, že vlastně já jsem ji podával někdy dva tři měsíce zpětně a ta doba se posunula. Nicméně pořád si myslím, že tam některé problémy jsou. Když se vrátím k tomu tendru, tak tehdy byla vypsána soutěž, že kromě dálnic se bude zpoplatňovat mýtným systémem i asi 900 km silnic I. třídy. A tyhle podmínky vlastně byly vstupní podmínky do té soutěže a takto to prostě probíhalo. Nicméně poté Ministerstvo dopravy trochu změnilo názor. Vlastně řeklo, že těch 900 km silnic I. tříd bude, řekl bych, vybíráno tak, že kraje se budou vyjadřovat, které silnice chtějí zpoplatnit a které nechtějí. A tady vidím trošku problém v tom, že vlastně tady může vzniknout velký chaos v tom, že některé kraje se rozhodnou, že budou chtít třeba všechny úseky I. tříd zpoplatnit, některé kraje řeknou, že je nebudou chtít zpoplatnit, dá se říct, skoro limitně nula kilometrů. Takže tady vidím, že v tom bude chaos, a nakonec podle mě i tohle bude jeden z důvodů těch odvolání. A možná bych se tady chtěl zeptat, jestli už ta odvolání skončila, protože samozřejmě speciálně firma Kapsch využila možnosti se odvolat k Úřadu pro hospodářskou soutěž. A mám pocit, že tam ještě jedna možnost je, rozklad potom k této záležitosti. A nevím, v jakém stavu to v tuto chvíli je. Myslím si, že podmínky se trochu změnily. Na druhou stranu samozřejmě je potřeba to vnímat tak, že vybrání provozovatele mýtného systému je pro náš stát velmi důležité, protože až skončí dotace z EU, tak vlastně to je jeden z největších příjmů kromě výnosů z dálničních známek, který bude potom použit na dostavbu dálnic, rekonstrukce dálnic a silnic I. třídy. Možná bych se chtěl zeptat, v jakém je to stavu. A myslím si, že tenhle bod je opravdu hodný diskuse, jak to vlastně myslíte, protože si myslím, že ty podmínky se opravdu změnily. A co se stane, pokud, a to je hypotetická otázka, pokud ten Kapsch se prostě bude dovolávat na ten rozklad a pokud úřad zjistí, řekl bych, stav jiný než v prvoinstančním řešení. Takže jak to bude vypadat. A druhá věc, která mě zajímá v souvislosti s řešením výběru mýta, je otázka elektronických dálničních známek, o kterých už tady mluvíme roky. Chtěl bych se zeptat, zda se počítalo s tím, že de facto ty mýtné brány by sloužily k tomu, abychom mohli kontrolovat, zda řidič má zaplacenou elektronickou dálniční známku, to znamená, jestli zaplatil třeba na internetu nebo mobilem. A je to jedno, jestli zaplatil roční, měsíční, týdenní nebo čtrnáctidenní, jak to tam máme nastaveno. Ale že podle mě by to byl výrazně lepší posun k digitalizaci silniční dopravy v tom, že by se to dělo automaticky a nemusela by tady fungovat dopravní policie. Takže já se chci zeptat, jestli s tím takto počítáte. Pokud ne, tak jak se bojuje dál. Myslím si, že tady možná, pokud se s tím nepočítalo, tak je to otázka k zamyšlení, zda prostě nezintenzivnit snahu o digitalizaci naší dopravy tak, abychom prostě došli k dobrým výsledkům za minimálních nákladů. Děkuji za odpověď.
Já vám děkuji, pane poslanče. Slovo dávám panu ministrovi, který bude reagovat.
Vážený pane předsedo, vážené kolegyně, vážení kolegové, tak já bych jenom rád řekl na začátek, že se žádné debatě nebráním. Podle mého názoru to, co proběhlo z hlediska mýtného tendru, je prostě otevřená transparentní soutěž, ve které uspěl ten, který dal nejnižší cenu. Že to nebyla společnost Kapsch, bylo zapříčiněno pouze tím, že oni dali cenu zhruba o miliardu a půl vyšší než vybraný účastník. Takže to je všechno. Co se týče podmínek, podmínky tendru se od začátku do konce nezměnily, ty jsou od začátku do konce naprosto stejné. Rozsah zpoplatnění jedniček tam byl od začátku a zůstal stejný. A je povinností dodavatele dodat dílo tak, jak bylo vysoutěženo, se vším všudy s tím zpoplatněním. Jediná debata, která se tady vedla a zatím není dokončená a záleží na vládě, jak bude dokončena, je debata, kterou vznesly kraje a některé obce s tím, že přišly s tím, že je obava, že pokud tam bude zpoplatněna nějaká jednička, tak by mohl některý z kamionů využít objízdné trasy po dvojkách, trojkách, že by jim je ničil a že oni jsou právě proti tomu zpoplatnění. Ministerstvo se k této věci postavilo tak, že říkáme, že jsme připraveni s kraji o té věci debatovat, s tím, že to ale neznamená, že by byla změna rozsahu zpoplatnění. Nicméně vláda může dočasně na nějakých úsecích vyhláškou stanovit jinou sazbu mýta pro ty úseky, kde chce, aby se to celé neobjíždělo. Ale zatím se k takovému kroku vláda nerozhodla, takže nic zásadního se v této situaci neděje. Já jenom k té celé debatě ohledně zpoplatnění-nezpoplatnění jedniček bych rád uvedl jednu věc. Víte, když se podíváte do roku 2006, jak byla původní smlouva vysoutěžena, nebo vysoutěžena, on vlastně byl vybrán jediný dodavatel, protože soutěž byla zrušena. Nebo nebyla zrušena, všichni ostatní byli vyloučeni kromě jednoho. Tak závazek Kapsche jako vítěze v té smlouvě byl, že zpoplatní 1 850 km silnic I. třídy. A on se k tomu zavázal. Zavázal se, že tam budou mýtné brány, že tam bude mikrovlnný systém. A v roce 2007 v jednom z prvních dodatků, když zjistil, že to není schopen udělat, tak se dohodl s tehdejším ministerstvem, že se smlouva změní a v dodatku číslo 1 se z těch 1 850 km stalo zhruba 180 km. Takže tady není žádné novum to zpoplatňování jedniček, to už jsme měli ve smlouvách v roce 2006, 2005. Takže já bych to neviděl jako nijak tragickou záležitost. Máte pravdu, z toho průběhu výběrového řízení v podstatě proběhla veškerá odvolání a rozklady. Poslední rozklad, který má rozhodnout ÚOHS, je rozklad proti rozhodnutí v prvním stupni, ve kterém dne, myslím, že to bylo 10. prosince 2018, úřad v prvním stupni rozhodl, že návrh společnosti Kapsch Telematic Services na uložení zákazu plnění smlouvy o dodávce a poskytování komplexních služeb v provozu elektronického systému zamítá, 18. prosince dal proti tomu Kapsch rozklad a nyní čekáme na rozhodnutí o tom rozkladu. Já se přiznám, že teď nemám informace, kdy by to mělo být, ale mám pocit, že v této věci ÚOHS nemá žádnou lhůtu, takže to určitě přijde. Já se ještě vrátím k těm elektronickým dálničním známkám. Ty ministerstvo připravuje. Připravujeme je. Nicméně vypsání nějaké soutěže, která by měla být mnohem jednodušší, protože to není tak složitý systém, jako je vybírání mýtného pro nákladní auta, tak tomu musí předcházet změna v zákoně, která tuto možnost umožní. Ta změna je dneska připravena do vlády. Myslím, že to je v zákoně číslo 13, a ten by měl přijít do Poslanecké sněmovny, aby to umožnil. Paralelně s tím chystáme všechny kroky k tomu, tak aby ten systém mohl být ve zkušebním provozu v roce 2020 a mohl najet do systému v roce 2021 už pro všechny, nebo v podstatě v prosinci roku 2020 tak, jak mají být nové dálniční známky v platnosti. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec. Prosím máte slovo.
Děkuji, vážený pane předsedající, vážený pane ministře, kolegyně, kolegové, já jsem neříkal, že pan ministr se brání diskuzi. To bych si ani nedovolil. Myslím si, že on se té diskuzi opravdu nebrání. Tady se bránila Poslanecká sněmovna svým rozhodnutím, že neschválili program. Proto jsem to tady uváděl. Ale z vlastní zkušenosti vím, že ÚOHS opravdu nemá lhůty, je to velmi nepříjemná záležitost. Je to otázka na zamyšlení, jestli by ÚOHS neměl v nějakém rozumném čase rozhodovat. Protože my třeba jako starostové nebo hejtmani tenhle problém známe velmi dobře. Je to velmi nepříjemné. Speciálně se to třeba týká té záležitosti evropských dotací. Takže to je podle mě na zamyšlení, co s tím do budoucna. Ale já jsem se chtěl zeptat k těm elektronickým dálničním známkám, zda se budou využívat ty mýtné brány ke kontrole. To by mě zajímalo, jestli to takhle uvažujete, nebo ne. Nebo jakým způsobem bude probíhat kontrola zaplacení toho dálničního poplatku.
Děkuji. Pan ministr bude reagovat. Prosím, máte slovo.
Děkuji za ten doplňující dotaz. Já se ještě vrátím k tomu ÚOHSu. Já bych nechtěl, aby to tady vyznělo jako kritika ÚOHSu. On v podstatě od toho prosince ten termín není tak dlouhý a já předpokládám, že v nějaké blízké době rozhodne. Nicméně co se týče těch dálničních známek. My to dneska v každém případě máme rozdělené do dvou fází. V první fázi by v podstatě měly ty dnešní systémy, které jsou manuální, kontrola těch známek, být udělány elektronicky. To znamená, vybavíme celní službu a policii aplikací. Když si vyfotí tu značku, tak budou vědět, jestli je to držitel známky, nebo není, nebo má zaplacený ten poplatek. V druhé fázi počítáme s tím, že by měly být i statické snímače. A já bych chtěl říct, že i ty mýtné brány, na které ten nový systém nevyužijeme, tak na ty máme nachystány další aplikace. Určitě tam chceme dát telematiku, proměnné značky, chceme tam dát i vysokorychlostní vážení a další kroky. A v souvislosti s tím by tam mohly být i ty kontrolní kamery pro dálniční známky.
Děkuji. Ptám se, zda pan poslanec bude mít zájem o vyslovení nějakého stanoviska. [[Poslanec Adamec: Ne.]] Máme ještě jednoho přihlášeného do diskuze. Prosím máte slovo.
Děkuji za slovo. Dámy a pánové, dobrý den. Jsem rád, že se situace mýtného dostala na jednání Poslanecké sněmovny touto formou. Já jsem diskuzi pečlivě sledoval a měl bych na pana ministra dvě otázky. Ta první zní. Na základě čeho - jednoduchá otázka - na základě čeho se vláda rozhodla dodatečně zpoplatnit 900 kilometrů silnic první třídy. Já jsem po tom pátral a prostě na tuto otázku jsem nenašel odpověď. Žádná potřeba nikdy dopředu neexistovala, potom se sešla expertní komise koaliční rady, známe i její členy, a z toho vypadlo prostě nějaké číslo bez jakékoliv analýzy, bez jakékoliv potřeby, bez jakéhokoliv vlastně předešlého jednání. Takže tady bych se chtěl zeptat, jakým způsobem a na základě čeho, jakého materiálu, se dospělo k těm 900 kilometrů. Potom tady dnes proběhla informace o zpoplatnění jedniček. K tomu zpoplatnění jedniček. Koncepce Ministerstva dopravy ohledně zpoplatnění jedniček se za posledních osm let otočila asi třikrát nebo čtyřikrát. Nejprve se zpoplatňovat mělo, proto se uzavřely ty dodatky s Kapschem na dodávku té satelitní nástavby. Pak se to zase zrušilo, investice za půl miliardy se odepsala. A teď se zase začíná. Tak by mě zajímalo, zda ministerstvo bude udržovat nějakou jednotnou vizi, nějakou jednotnou strategii v případě výběru mýtného systému. Nebo by nebylo možná lepší, jestli by to zákonem nenastavila Poslanecká sněmovna? K tomu nevyužití investic do vývoje hybridního modelu. To je velice zajímavá věc. Já se pokusím ocitovat zprávu NKÚ. Je to zpráva číslo 17/10. Tato zpráva poukazuje na zmaření investice do družicové nástavby na současný systém, neboť dalším plněním, které ŘSD doplnilo zmíněnými dodatky ze dne 27. 12. 2007 do smluv se současným provozovatelem, tedy Kapschem, byla dodávka a implementace satelitního rozhraní, kterým měl být systém elektronického mýtného rozšířen o modul zpoplatnění silnic prvních, druhých a třetích tříd. Jinými slovy tento modul měl být schopen zpoplatňovat na celém území České republiky. Celková cena byla stanovena na 773 milionů korun bez DPH. Z toho cena dodávky 441 milionů a za zkušební provoz 323 milionů korun. Přestože rozšíření systému došlo až do pilotního režimu, kdy po ČR jezdilo již 3 tisíce vozů České pošty s hybridní palubní jednotkou, satelitní rozhraní nebylo nikdy využito. Důvodem byla údajná změna koncepce Ministerstva dopravy v letech 2010 až 2011 týkající se zpoplatnění silnic prvních a nižších tříd. Podle sdělení ŘSD přestalo to satelitní rozhraní, které se objednalo za půl miliardy korun, vyhovovat v průběhu zkušebního provozu požadavkům příslušných norem, které se změnily. Dále sdělilo, že v roce 2015 převedlo část technologie satelitního rozhraní v pořizovací ceně 252 milionů korun bez DPH k rozhraní pro telematické aplikace. A zbylý majetek v pořizovací ceně 189 milionů korun bez DPH byl zlikvidován. Podle zprávy NKÚ, téže zprávy, Ředitelství silnic a dálnic vynaložilo na neúčelné pořízení satelitního rozhraní a s tím související služby peněžní prostředky ve výši 521 milionů korun bez DPH. Dodatečné zpoplatnění 900 kilometrů silnic první třídy je údajně neekonomické provést v režimu mikrovlnného mýtného, to víme z nabídky od Kapsche, tedy stávajícího systému. Dnes zpoplatněných 1 440 kilometrů plus plánovaných 900 kilometrů dělá dohromady 2 340 kilometrů, což je shodou okolností označováno jako hranice, nad kterou začne být výhodnější provozovat satelitní mýtné oproti mikrovlnnému. Moje otázka tedy zní: Proč Ministerstvo dopravy nevyužilo tento již vyvinutý modul pro hybridní mýtné, které zrušilo těsně před nasazením do ostrého provozu, namísto vysoutěžení zcela nového systému, jež bude tvořit de facto funkčnostní podmnožinu hybridního systému, navíc více jak desetinásobně nákladněji? Děkuji.
Já vám děkuji. Ptám se, zda má někdo zájem o vystoupení v rozpravě? Pan ministr.
Vážený pane předsedo, vážené kolegyně, vážení kolegové, já bych jenom velmi rád krátce zareagoval na to, co tady bylo řečeno. Předně jsou věci, které vám nedokážu vysvětlit, protože jsem u nich nebyl. Já jenom doplním to, co jste tady říkal, protože jste trošku účelově vytrhl věci, které jsou jinak poskládané. Za prvé. V původní smlouvě, a já to zopakuji, v roce 2006 bylo, že Kapsch zpoplatní 1 850 kilometrů jedniček. A to z toho vypadlo. Byla udělána dohoda, která řekla, že to Kapsch stavět nemusí. Byly za to nějaké kompenzace, já je tady nechci všechny říkat. Nicméně ta povinnost tam byla a na žádost Kapsche z té smlouvy vypadla. Že pak bylo nějaké další rozvíjení v roce 2007, jak jste říkal, nebo v dalších letech, že se bude dělat nějaký hybridní systém a že se bude něco zkoušet, to rozhodli jiní ministři, jiné koncepce přišly a věci se prostě neudělaly a nějaký jiný ministr to zastavil. Takže chtít po mně teď odpověď, proč to bylo tak, nebo to tak nebylo, já vám to opravdu zodpovědně říct nemohu. Co se týče definování těch 900 kilometrů. Zase nemáte pravdu. Existuje studie Deloittu o možnosti rozšíření, ze které jsme vycházeli a kde vyšlo, že těch 900 kilometrů je jakýmsi kompromisem, na kterém se tehdejší koalice shodla. [[(9.40 hodin)]] Počet zpoplatněných kilometrů není otázka jenom koncepční, ale z mého pohledu, a tak jak jsem byl tady upozorněn v Poslanecké sněmovně, to může být i koncepce, kterou do toho vnese ten který ministr, a zákonem mu říct, že nesmí a musí to dělat tímto způsobem, si myslím, že správné není. Mýto je primárně fiskálním nástrojem, regulačním nástrojem až sekundárně. Je to otázka opravdu politické orientace toho kterého ministra, jaký způsob si zvolí a který mu vláda schválí. Tady vláda schválila zadání, schválila záležitosti, jaké jsou, má pro to podklady a má vrcholné právo o této věci rozhodnout. Takže dneska říct, že to mohlo být jinak, to může říct samozřejmě každý. Ale je těžko zpochybňovat, že ministr vlády České republiky nemusí [[musí?]] vládní usnesení plnit. Takže já jsem ho plnil. Nemyslím, že je špatné. Nevím, kde jste přišel k tomu, co se opakuje ve veřejném prostoru, že zpoplatnění 900 km je nevýhodné. Je výhodné, má svůj výnos a má svoje ekonomické opodstatnění. Já takovéto fabulace, které jste tady načetl, prostě odmítám. Děkuji.
Děkuji. Do rozpravy je přihlášen pan předseda Stanjura.
Když už jsme od té konkrétní interpelace přešli k obecné debatě o mýtu, tak mi dovolte pár poznámek. Pan ministr tady řekl, že jeho koncepce a koncepce vlády klade na první místo fiskální význam mýta, jako sekundárně regulační, nebo regulatorní. Já mám trošku jiný názor. Já si myslím, že mýto by se mohlo více využívat potenciálně k regulaci dopravy. Ale abyste měl relevantní čísla, tak musíte vlastně zjistit, kolik vozidel a jakých jezdí například po silnicích první třídy. Já myslím, že mnohem systémovější by bylo, kdyby se zkoumala hustota a četnost dopravy na všech silnicích první třídy. A neříkám, že na všech se má platit. Já si to představuji v ideálním případě jako otevřený systém, kdy mám informace, pružně měním sazby a díky tomu taky jsem schopen regulovat dopravu. Protože můžeme stokrát někoho vyzývat, aby nejezdil tudy či jinudy, ale dokud tam nebude ekonomický nástroj, který bezesporu majitelé těch dopravních firem zavnímají, tak do té doby se nám bude stávat, že se ty zpoplatněné úseky budou objíždět. Když se bavíme o silnicích první třídy, tak podle mě také musíme rozlišovat, zda to jsou dvoupruhy nebo čtyřpruhy. Některé silnice jsou zařazeny jako první třídy, ale na řidiče vytvářejí vlastně dojem dálnice, rychlostní komunikace už nemáme. Takže vždycky je hrozně důležité, abychom věděli, o které konkrétní komunikaci mluvíme. Tam, kde jsou čtyřpruhy, bezesporu se to mýto podle mě vybírat musí. V zásadě by možná vyšel nějaký parametr k tomu, aby to bylo prohlášeno za dálnici, ať už výškový, nebo zatáčky apod. Před čím bych ale varoval, a to já považuji za nešťastné v postupu vlády, aby nám kraje určovaly celostátní politiku. Já si myslím, že tohle je výsostně věc vlády České republiky. Ano, kraje mohou v okamžiku, než se rozhodne, nějakým způsobem připomínkovat a debatovat, to je naprosto legitimní. Ale představa, že jednotlivé kraje budou rozhodovat, zda se to zpoplatní, nebo ne - já myslím, že výsledek debaty je úplně jasný. Každý hejtman bez ohledu na politickou příslušnost řekne: Já tam nic nechci, milí občané, já jsem uchránil vaše peníze, já jsem prosadil, že v našem kraji nebudou zpoplatněny silnice první třídy. Dostáváme sice informace o sčítání hustoty dopravy a podobně, ale zrovna ten systém, který by mohl začít fungovat, by nám mohl přinést relevantnější, de facto online informace a mohlo by to znamenat pružnější reakci státu i s tím, že by se pružně měnily sazby zejména na silnicích první třídy. Já myslím, že se do toho sporu, který probíhá mezi uchazeči, my jako zásadová, ale konstruktivní opozice nebudeme plést. Můžeme, jak máme v ODS rádi výraz dlouhodobě [[nesrozumitelné]]zvedat obočí, zejména když Úřad pro ochranu hospodářské soutěže mění o 180 stupňů své stanovisko, ale to je věc toho úřadu, to určitě není věc Poslanecké sněmovny. A za sebe říkám, že bychom nepodporovali to, abychom věci, které patří exekutivě, dávali do zákona. Já myslím, že to rozdělení moci musíme držet, ano, a víte, že my velmi často kritizujeme vládu, přinášíme jiné koncepty, o kterých si myslíme, že jsou lepší. Ale nemyslíme si například, že by se rozsah zpoplatnění silnic první třídy měl řešit zákonem. Ano, pokud má někdo pocit, že to je špatně, je naprosto legitimní to kritizovat, dávat lepší nápady, ukazovat chyby toho systému, případně v okamžiku, kdy někdo převezme moc, to může i nějakým způsobem modifikovat, zejména když ten systém bude otevřený a bude umožňovat softwarové možnosti, měnit parametry. Jinak všichni ti uchazeči, což řekneme úplně otevřeně, legitimně hájí své ekonomické zájmy. Nikomu nic nevyčítám. Pokud legislativa má možnosti odvolání, podávání rozkladu umožňuje, tak ať je klidně využívají. Jenom bych se vrátil k tomu, co říkal pan ministr a můj kolega Ivan Adamec. Měli bychom popřemýšlet, co bychom zákonem opravdu upravit mohli, lhůty pro rozhodování Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže. Já myslím, že to musí být rozumné, že zejména ty rozklady nemůžou být 30 dnů, to myslím všichni chápeme, ale ze zkušeností mnohých z nás ať už z vládní, nebo regionální, nebo komunální úrovně víme, že se někdy velmi protahuje i to rozhodnutí v prvním stupni. A myslím, že zejména tam bychom se mohli shodnout a debatovat o změně. Neříkáme, jak má rozhodnout, ale aby to šlo rychle. Aby ti zadavatelé věděli, zda v reálné době jsou schopni tu investici zahájit, nebo ne, aby případně alokovali zdroj někam jinam, nebo ne. Já souhlasím s tím, co říkal Ivan Adamec. Je škoda, že tehdejší většina neumožnila debatu na plénu. Myslím, že dnešní průběh interpelace ukazuje, že ta debata je věcná. Možná se ukazují jiné názory na řešení, ale to je normální. A není nijak vyloženě politická, nebo vyhroceně politická. Na to přece máme daně, karenční dobu, sociální systémy, zdravotnické systémy. Najdeme si dost oblastí, v kterých se vede velmi často ostřejší politická debata, a mně to vůbec nevadí. Ale díky tomu, jak dlouho trvá příprava stavby, realizace stavby, tak tady musí existovat nějaká [[nesrozumitelné]]. Ale ona v zásadě existuje. Když se podíváte stávající dálniční síť a plánovanou, tak se nevede politický spor o ty trasy. Ano, v některých místech jsou lokální spory, jestli nemá být obchvat o kilometr dál od města nebo ne, ale v zásadě ta debata je dávno za námi. Udělali to naši předchůdci a nepřeme se o to, jak má vypadat naše dálniční síť. Přeme se o to, jakými nástroji zrychlit přípravu a pak následnou realizaci. Já myslím, že my si všichni můžeme přát jenom jedno, aby případné spory, ať už u Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže, nebo u soudu, skončily včas. Aby stát měl šanci systém po 1. lednu 2020 provozovat, protože skutečně, a teď nebudu mluvit o té nákladové straně, těch 10 až 11 miliard by byl citelný výpadek [[nesrozumitelné]]v rozpočtu. Navíc by to mohlo vést i ke zvýšení intenzity kamionové dopravy, pokud bychom nebyli schopni ty sazby vybírat.
Já vám děkuji. Zaregistroval jsem, že se hlásí pan poslanec Polanský. Platí to? [[Souhlas.]] Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Děkuji panu ministrovi za odpovědi. Ohledně té fabulace k 900 km a studii Deloitte. Já jsem to v té době nemohl úplně detailně sledovat, ale nesedí mi tam kauzalita. Ona se nejprve sešla ta expertní komise, tam si nejsem jistý datem. Potom přišlo to slavné usnesení vlády 1000/2016, to bylo 17. listopadu 2016. A teprve v prosinci přišla studie Deloitte, která mimochodem říká, že celkové dopady na měrné příjmy z mýta budou minus 18,3 %. Tolik k té výhodnosti. A je to jediný papír, jediná studie, která nějakým způsobem kvantifikuje dopad toho rozšíření. Takže otázka zůstává, na základě čeho se ta expertní komise rozhodla o rozšíření systému mýta o 900 km, když ta zpráva Deloitte přišla až o několik měsíců později. Tím bych tu otázku zpřesnil. [[(9.50 hodin)]] A pokud jde o to satelitní mýtné, tak máte, pane ministře, v kapse hotové řešení mýtného, které by pokrývalo celou Českou republiku. Bylo už v pilotním provozu, jezdilo s ním tisíce vozů České pošty a bylo to těsně před nasazením do ostrého provozu. Ten systém stále máte určitě k dispozici. Že jo, všecko to je... [[Ministrova reakce mimo mikrofon.]] Jasně, hardware byl sešrotován. Nicméně vyvinout to samé, co už bylo, přece musí být daleko lepší - a ta smlouva zněla na 700 milionů, teď už to bude mnohem míň, protože ta cesta už byla prošlapaná - je pořád lepší než 10 miliard za nový systém. A byla by to nástavba současného, takže by se vlastně nemuselo nic vypínat ani přepínat. Přirozený přechod. Já jakožto ajťák vždycky vím, jaký je problém vyměňovat jeden systém za druhý. Takže otázky zůstávají. Děkuju.
Děkuji. Pan ministr chce reagovat.
Chvilku počkám, jestli mě bude pan poslanec poslouchat, abych to nemusel opakovat znova. [[Poslanec Polanský hovoří s poslancem Stanjurou.]] Já to trošku rozeberu. Zaprvé musíme si uvědomit pár momentů. První moment je - vezmu to odzadu k tomu systému. Ten systém nikdy nebyl v ostrém provozu. A nikdy nebyl prověřen ani ověřen. Zadruhé, trošku mě překvapuje, že vy tady horujete za to, abychom přímým zadáním zadali rozšíření toho systému, když tady byl požadavek, aby to bylo otevřené výběrové řízení, abychom dali šanci všem technologiím a všem firmám. Takže si řekněme, to, co vy mi dneska říkáte, je nějaká nadstavba nad mikrovlnný mýtný systém, který vznikl v roce 2002, dejme tomu, protože byl vyvinut a pak se tedy dovyvíjel dál. A mluvíme o pořizovacích nákladech, které srovnáváte se službou, která je desetiletá a která obsahuje veškeré náklady i na palubní jednotky a na všechny věci. Takže tady trošku měříme hrušky s jablky, které se změřit nedají. Chci říct jenom jednu věc. Musíme tady porovnávat cenově deset let nebo třináct let, kdy jsme měli původní smlouvu na mikrovlnný systém, kdy tento stát zaplatil 24 miliard s tím, že má nasmlouvanou službu, za kterou zaplatí 10,7 miliardy za příštích deset let. Takže z hlediska výhodnosti je to určitě jasné. Co se týče technologického pokroku, prostě ten systém Kapsch, který dneska provozujeme, je něco, co byla Nokia 3110, a dneska ten systém něco jakoby smartphone, který používáme, a jsou to jiné technologie. Co se týče historie a určení kilometrů, já nezastírám, byla tady politická dohoda, která skončila usnesením vlády. Když si ho najdete, tak v tom usnesení vlády je, že vláda nám dává za úkol vypsat soutěž na ten počet kilometrů, který určí mýtný manažer, a bude v rozsahu od 850 do 3 000 km. A tomuto v tomto rozsahu ze studie Deloitte vyhovovalo přesně to číslo 900 km. Takže my jsme splnili přesně to, co nám vláda zadala. A já trvám na tom, že tam samozřejmě bylo... to definitivní je prostě odborné posouzení firmy Deloitte, které kilometry to mají být. To vaše číslo minus 17 % - nevím, to si musíme vysvětlit. Tam je samozřejmě řečeno, že na těch 900 km se bude vybírat 80 % z toho, co se vybírá, nebo přes 80 %, co se vybírá dneska na těch jedničkách, což je pochopitelné, ale pořád je to příjem, pořád je to pozitivní. Možná je to o těch 17 % nižší, než je na stávajících vybraných jedničkách, ale pořád je to pozitivní číslo, takže tam nedochází k žádné ztrátě. A jenom bych chtěl krátkou poznámku k panu místopředsedovi Stanjurovi. Ten nový systém do budoucna umožní i ten monitoring. Umožní to, že se ten systém dá potom rozšířit na všechny jedničky, mohou se monitorovat a může se přijít na to, jaké jsou kde toky, a může i k té regulaci dojít. Myslím si, že každá příští politická reprezentace, která bude mít na starosti exekutivu, to znamená vládu a Ministerstvo dopravy, tak může potom přistoupit i k těmto věcem. Ten systém je takto konstruován a umožňuje to. Děkuju.
Děkuji vám. Do rozpravy je přihlášen pan poslanec Adamec.
Děkuji, pane předsedo. Pane ministře, kolegyně, kolegové, jsem rád, že tady ta diskuse probíhá v této podobě. Chtěl bych potvrdit slova pana předsedy Stanjury. My rozhodně nehodláme zasahovat tady jako poslanci do exekutivy. To nám nepřísluší. Ale připomněl bych skutečně to, že ÚOHS vydal stanovisko, které vzápětí popřel. A to vždycky samozřejmě vzbudí podezření. A mě moc mrzí, že ta diskuse tady na plénu Sněmovny tehdy neproběhla v plné míře, jak si ji můžeme dovolit. Ale chtěl jsem říct jednu věc a byl bych nerad, aby to tady zapadlo. To se netýká samozřejmě pana ministra a Ministerstva dopravy, ale to se týká zmiňovaného ÚOHS. Z vlastní praxe bych se chtěl podělit se svou osobní zkušeností. Stavěli jsme investici za půl miliardy, z toho 40 % bylo z evropských peněz, a před dokončením stavby přišel úředník z Ministerstva financí a poslal na nás ÚOHS. A víte, co bylo nejhorší? Že ten ÚOHS v prvoinstančním řízení rozhodl po 16 měsících! A my jsme dlužili stavební společnosti stovky milionů korun, které jsme nebyli schopni vyplatit. A pro nás to bylo likvidační. Proto jsem tady o tom hovořil, že takhle závažné zakázky, jako je vypsání tendru na mýto - chápu, že ta původní smlouva nebyla úplně nejlepší, že to nebylo úplně jednoduché, ale když se stanou takovéto věci u takovéto zakázky, tak to samozřejmě vzbuzuje pochybnosti. A je lepší ty pochybnosti si vyvrátit hned na začátku, než to nechat bublat pod povrchem a neřešit to a strkat hlavu do písku, jak to předvedla minulá Sněmovna. Tak proto jsem rád, že ta diskuse tady probíhá. A jinak už k tomu vlastně já osobně nemám co říct. Věřím tomu, že to bude fungovat podstatně lépe. Ještě bych upozornil na to, co jsem říkal ve své úvodní řeči, že skutečně hejtmani nebo starostové nebo primátoři by vůbec neměli zasahovat do toho, jak se stát rozhodne zpoplatňovat své komunikace. To opravdu povede k chaosu a nikdy se na tom nedohodneme a vždycky to bude ne 900 km, ale vždycky 50, 100 kilometrů a víc ani ránu. Takže na to jsem chtěl taky upozornit. A byl bych rád, kdyby Ministerstvo dopravy a pan ministr k tomu takto přistupovali, že prostě je to jeho výsostné právo, právo vlády i právo ministra a právo ministerstva. Tak ho využijte. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Pan poslanec Polanský se hlásí ještě jednou.
Já už tedy budu hodný, i když argumentovat bychom mohli asi ještě hodně dlouho. Pokusím se jenom shrnout konstruktivně, co bychom tedy dělali my piráti. Nejprve bych chtěl zmínit, už jsem to načal, nicméně problém číslo jedna je celková vize výběru mýta v České republice a příslušná cenová politika. Současné problémy pramení podle mého z absence dlouhodobé koncepce výběru mýta. Současnost, že v letech 2007 zavedla Česká republika systém, který je nákladné rozšířit o další placené úseky - přičemž tato potřeba nejprve existovala původně do roku 2011, poté zase do roku 2016 ne, a teď už zase ano - implikuje nekoncepčnost Ministerstva dopravy v oblastech dlouhodobého plánování. Důvodem možná může být neexistence zákona o mýtném - já sice nejsem příznivcem nových zákonů, nicméně tady bych jej možná zvážil - který by vlastně tu koncepci a vizi nějakým způsobem ukotvil a Ministerstvo ji nemohlo neustále svéhlavě měnit, protože výsledkem je potom taková nepovedená náhrada jednoho systému za druhý, nepovedená minimálně v té procesní rovině výběru teď, nikoli v té technologické. K Nokii 3110 a ke smartphonu. Já bych tam zahrnul vlastně i to, že to satelitní mýtné už v České republice existovalo, tak ono by se to dalo říct i tak, že vyměňujeme Nokii 3110 za desetkrát předraženější displej z Nokie 3110, protože to satelitní mýtné, které soutěžíme, je vlastně funkčnostní podmnožinou toho systému, který tady už v pilotním režimu fungoval. Momentálně je mýto ošetřeno několika odstavci v zákoně o podmínkách provozu na pozemních komunikacích, což je možná podle mého nedostatečné. [[(10.00 hodin)]] A další skutečnost k zamyšlení stran navýšení příjmu státu z mýta. Mohlo by být realizováno zvýšením tarifů za kilometr, které stále patří k těm nejnižším v Evropské unii. Na to, že jsme tranzitní země, je to škoda. Jejich zvýšení např. o 4 % by zvedlo výnosy o 1 mld. Kč bez nutnosti dodatečných investic nebo změn. Teď si ještě neodpustím takové futurologické okénko aneb dlouhodobé řešení systému mýta podle Pirátů. Z mého pohledu bych současný systém provozoval dál dalších, řekněme, pět až deset let s tím, že by se tlačilo neustále na snižování provozní ceny. Momentálně, tuším, 1,54 mld. z vybraných 10 mld. Přitom by Ministerstvo vypracovalo věcný záměr zákona o mýtném, který bude především upravovat principy a dlouhodobou koncepci zpoplatňování silniční sítě v České republice, principy výpočtu kilometrické sazby tak, aby rozumně reflektovala situaci v Evropské unii, opotřebovávání infrastruktury, technologický rozvoj a ostatní faktory. Za druhé, Ministerstvo by zpracovalo technologickou studii realizovatelnosti systému beznákladové varianty mýtného systému vycházejícího z technologického rozvoje. Tady ta myšlenka vychází z toho, že do pěti, deseti let z každého automobilu bude v podstatě informační uzel. Kooperativní systémy typu C-ITS, jednotek eCall, V2V komunikace, Vehicle-2-Infrastructure a dalších, mobilních aplikací, udělá z auta jeden velký informační uzel, který bude neustále komunikovat nejen s infrastrukturou, ale i s ostatními vozy vedle sebe. Ty technologie jsou už na spadnutí. Vizí je, aby mýtný systém v České republice byl realizován pouze jakousi aplikací do tohoto systému, jakousi naprosto beznákladovou verzí, kdy nebude třeba udržovat drahý systém distribuce palubních jednotek a dalších. Teoreticky řečeno, prakticky by systém mýtného mohl již dnes být realizován mobilním telefonem. Ta technologie umožňuje všechno, co od výběru mýtného požadujeme, a v ideálním světě, z mého pohledu, by mýtný systém byla jenom jedna aplikace, kterou si řidič stáhne a jede. Do deseti let totiž předpokládám, že jak mikrovlnný, tak ale i satelitní systém bude koncepčně morálně zastaralý, tudíž nevidím důvod v tom, proč bychom před koncem životnosti obou systémů, které bych řadil spíše do 20. století, měli měnit jeden za druhým. Děkuji vám za pozornost.
Dobré dopoledne. Přeje si reagovat pan ministr dopravy Dan Ťok. Prosím, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, nechci už prodlužovat debatu, ale mám dvě nebo tři krátké poznámky. K té futurologii. Víte, to, co jste tady popsal, že by stát mohl ještě pět let provozovat ten systém provozovat a snižovat jeho náklady, je trošku problém. Aby se toto dalo udělat, tak byste museli zneplatnit zákon o veřejných zakázkách. Neexistuje žádný nástroj, jakým to můžete legálně udělat. Předpokládal jsem a předpokládám, že Poslanecká sněmovna stále trvá na tom, abychom jednali podle zákona, a toto fakt udělat nešlo. Jestli takový nápad máte, on to sice popisoval Kapsch velmi pečlivě a některé věty, které jste tady četl, tak jako by vypadly z projevu této firmy, ale řekněme si na rovinu, to zásadní, co tam Kapsch říká, tam bylo, že velmi cudně zamlčel, jakým způsobem bychom servisní smlouvu s ním udělali na dalších pět let. To je první věc. Druhá věc, když jste říkal, že tento systém, co máme, je podmnožina toho, který už tady máme, ona to není pravda. A kdyby to byla pravda, tak chci jenom připomenout jednu podmínku ze soutěže a ta podmínka ze soutěže byla, že všechno, co stát vlastní nebo vlastnil, nabízející může bezplatně použít. Jinými slovy, jestliže tady dneska Kapsch říká, že tady byl systém za 700 milionů, který fungoval a byl funkční, mohl ho použít a tím způsobem velmi radikálně snížit svoji nabídku, což evidentně neudělal, protože v té soutěži neuspěl. Říkejme věci tak, jak jsou, opravdu pravdivě. Je to opravdu nový systém a není to nic starého. K těm vizím. K těm vizím se víceméně hlásím a myslím si, že to takto fungovat může a že aplikace vypadají hezky. Musíme k tomu říci ono b), a to b) je, že průměrné stáří vozového parku v České republice se nám zvyšuje, už je, myslím, skoro sedmnáct let. Představa, že všechny vozy budou tím informačním centrem posílat všechny informace, od toho jsme ještě setsakra daleko, a než se k tomu dostaneme, to bude docela složité. Souhlasím s vámi, že můžeme kamionům nařídit, že ty věci budou mít rychleji, ale pokud bychom to chtěli aplikovat na všechny i osobní vozy tak, jak jste vy v té vizi zmiňoval, myslím si, že toto je nezanedbatelná věc, protože změna aut na taková, která budou komunikovat, je otázka v našem případě možná jedné a půl generace, ona je to docela dlouhá věc. Ale jedině, že by potom Sněmovna řekla, že všem přikazuje si změnit auta rychle, ale to si myslím, že by bylo politicky velmi nepopulární. Děkuji.
Děkuji. Jinak jsem dostal požadavek, že je v sále zima, abych zařídil, aby bylo tepleji. Jenom vzkazuji, že už jsem to zařídil, prý se více zatopí. Ten požadavek byl od více poslanců. Chtěl jsem vám to jenom říci, ale upřímně, co nevím, je, kdy ucítíte výsledek. Asi se na tom pracuje. Pane poslanče, vy chcete doplnit. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Schválně jsem zmínil právě, že je to otázka do budoucnosti, že by to byla jedna a půl generace, než se nám tady vymění auta za nějaká komunikující, nevím. Před deseti lety, určitě si vzpomínáte, neexistovaly smartphony. Dneska ho má úplně každý. Rozvoj ve chvíli, kdy možnost informační jednotky na palubě přinese nějakou velkou výhodu pro uživatele, třeba rychlejší projetí křižovatky nebo něco podobného, ono se to rozšíří velice rychle. Možná jednu věc k těm větám, jak jste říkal, že vypadají jako od Kapsch. Poprosil bych vás, jestli byste řekl který, protože jestliže jsem odněkud citoval, byly to především zprávy NKÚ. Z těch bylo citováno asi nejvíce. Poslední věc je k systému, jak poradit, jakým způsobem bych pokračoval dále, aniž bych porušil zákon o veřejných zakázkách. Jednoduše bych nevypisoval zakázku na dodávku nového mýtného systému, ale tehdy před těmi lety, už v roce 2016, mohla padnout zakázka na nového provozovatele toho daného systému. Každý by byl asi ve výhodě ve chvíli, kdy by se účastnil, nicméně i tak by se to řízení dalo dělat otevřeně. Měli jsme o tom poměrně dlouhý hovor s panem Kopřivou na ministerstvu. Děkuji vám.
To byl pan poslanec Polanský a opět pan ministr si přeje reagovat. Máte slovo. Prosím.
Nechci prodlužovat, jenom úplně poslední a krátká věta. Navrhoval jsem to a vláda mě poslala pryč, že chce soutěž na mýto.
Děkuji. Táži se, zda je nějaký další zájem o vystoupení. Není další zájem o vystoupení. Pokud se již nikdo nehlásí, končím rozpravu a táži se poslance Ivana Adamce, zdali navrhuje nějaké usnesení. Nenavrhujete žádné usnesení. Končím tento bod. Dostaneme se tedy k další interpelaci a týká se předsedy vlády. Andrej Babiš odpověděl na interpelaci poslance Zbyňka Stanjury ve věci plánovaných investic na rok 2019 a desetiletého investičního plánu. Interpelace se spolu s odpovědí předkládá jako sněmovní tisk 361. Otevírám rozpravu a předseda poslaneckého klubu ODS Zbyněk Stanjura. Prosím.
Děkuji za slovo. Pan premiér je dneska omluven, tak já navrhuji přerušit projednávání této interpelace do přítomnosti pana premiéra.
Dobře. O tomto návrhu bychom měli hlasovat. Ano, žádost o odhlášení, takže vás odhlásím. Přihlaste se znovu svými hlasovacími kartami. Svolám poslance ještě do sálu. Vypadá to, že počtu snad dosáhneme. Zagonguji ještě jednou... Ještě zagonguji. Potřebovali bychom, aby nás tady bylo 67, a je nás tady 66. Poprosil bych, abychom se přihlásili, protože jestli je nás tady 67, tak to myslím, že je právě ten počet. Tady se někdo odhlašuje a přihlašuje, ale snad je to teď v pořádku. Takže budeme hlasovat o vašem návrhu, aby se přerušil tento bod, tato interpelace, do přítomnosti pana premiéra. Zahajuji hlasování. Kdo je pro, stiskněte tlačítko. Kdo je proti? Hlasování číslo 46, přihlášeno 75 poslanců, pro 47, proti 1. Výsledek byl přijat. Takže tuto interpelaci přerušuji do přítomnosti pana premiéra. Máme tady další podobný případ. Předseda vlády Andrej Babiš odpověděl na interpelaci poslankyně Věry Kovářové ve věci hospodaření Kanceláře prezidenta republiky. Interpelace se spolu s odpovědí předkládá jako sněmovní tisk 363. Takže otvírám rozpravu. Paní poslankyně Věra Kovářová, máte slovo, prosím.
Děkuji za slovo. Máte pravdu, je to ten samý případ, takže zopakuji návrh, aby vzhledem k tomu, že pan premiér je řádně omluven, aby se tato interpelace přerušila do přítomnosti pana premiéra.
Nechám o tom návrhu hlasovat. Jenom tady mám jednu omluvu. Omlouvá se ministr zdravotnictví Adam Vojtěch od 10 hodin z pracovních důvodů. A pak tady mám ještě jednu omluvu, ale to už bylo přečteno - mezi 9.00 a 10.30 se omlouvá z pracovních důvodů paní poslankyně Lenka Dražilová. Znovu svolám poslance do sálu a budeme hlasovat o tom, aby se přerušila i tato interpelace do přítomnosti pana premiéra. Myslím, že můžeme nechat hlasovat. Takže kdo je pro přerušení, stiskněte tlačítko. Kdo je proti? Hlasování číslo 47, přihlášeno 77 poslanců, pro 47, [[proti 1]]. Návrh byl přijat. Takže tuto interpelaci také přerušíme do přítomnosti pana premiéra. Začneme další, a to je na ministra zdravotnictví Adama Vojtěch, který je, jak jsem teď nahlásil, omluven. Ministr zdravotnictví Adam Vojtěch odpověděl na interpelaci poslance Víta Kaňkovského ve věci neprůhledného nakládání s investičními a provozními zdroji Státním ústavem pro kontrolu léčiv. Interpelace se spolu s odpovědí předkládá jako sněmovní tisk 370. Jestli jsem měl správnou informaci, tak pan poslanec Kaňkovský tady není, takže tuto interpelaci tím pádem odkládám. Máme další interpelaci a je to na ministryni financí Alenu Schillerovou, která odpověděla na interpelaci poslance Vojtěcha Munzara ve věci postupu Finanční správy ČR při zjišťování informací od novomanželského páru o svatební hostině. Interpelace se spolu s odpovědí a další odpovědí, kterou ministryně financí Alena Schillerová vypracovala na základě usnesení Poslanecké sněmovny vyslovující nesouhlas s původní odpovědí na interpelaci, předkládá jako sněmovní tisk 371. Takže otvírám rozpravu a pan poslanec Vojtěch Munzar. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Vzhledem k tomu, že se paní ministryně řádně omluvila, tady avizuji, že se omluvila i mně osobně, zároveň si v té nové odpovědi postěžovala, že minule při projednávání se nemohla vyjádřit, dokončit svoji odpověď, protože tady nebyla a díky poslancům za hnutí ANO nebyla ta interpelace přerušena. Já věřím, že teď, že dnes se to podaří, a proto navrhuji přerušit do přítomnosti paní ministryně. Děkuji.
Děkuji. Registruji váš návrh. Opět zagonguji a budeme o vašem návrhu hlasovat. Nechám neprodleně hlasovat. Kdo je pro přerušení? Zahajuji hlasování, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Kdo je proti? Hlasování číslo 48, přihlášeno 78 poslanců, pro 47, proti 1. Návrh byl přijat. Takže tato interpelaci bude přerušena do přítomnosti paní ministryně. Další interpelace. Předseda vlády Andrej Babiš odpověděl na interpelaci poslance Mariana Jurečky ve věci zachování dotačního programu udržování a obnova kulturního dědictví venkova. Interpelace se spolu s odpovědí předkládá jako sněmovní tisk 373. Já tedy otvírám rozpravu. Pan poslanec Marian Jurečka tady není, dobře, takže tuto interpelaci odložíme. Dále máme další interpelaci, což už je poslední, kterou tady mám v pořadí. A je to - předseda vlády Andrej Babiš odpověděl na interpelaci poslankyně Olgy Richterové ve věci řešení sociálně vyloučených lokalit a akutních problémů sídliště Janov. Interpelace se spolu s odpovědí předkládá jako sněmovní tisk 376. Takže otvírám rozpravu. Paní poslankyně Olga Richterová zde je, takže vás prosím o vyjádření. Máte slovo.
Děkuji za slovo. Já jsem panu premiérovi dodala sedmistránkový rozklad k tomu, s čím jsem nebyla spokojena v jeho odpovědi. A protože bych ráda slyšela od něj osobně, oč jde, tak bych navrhla přerušení projednávání do přítomnosti pana premiéra. Děkuji.
Dobře, reflektuji váš návrh. Takže bych o vašem návrhu nechal neprodleně hlasovat. Zahajuji hlasování. Kdo je pro přerušení do přítomnosti pana premiéra? Kdo je proti? Hlasování číslo 49, přihlášeno 79 poslanců, pro 49, proti 1. Návrh byl přijat. Konstatuji, že jsme pro dnešní den ukončili projednávání odpovědí na písemné interpelace poslanců. A jelikož jsem nezaregistroval nějakou jinou dohodu předsedů poslaneckých klubů, tak přerušuji jednání do 11 hodin.
Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, je 11 hodin, budeme pokračovat body z bloku zprávy, návrhy a další. Připomínám, že odpoledne se budeme věnovat bodu 230, což jsou ústní interpelace. Ptám se také pro jistotu, zda má někdo návrh na změnu schváleného pořadu 26. schůze. Žádný takový návrh nevidím, tak než přejdeme k prvnímu bodu, tak vás seznámím s omluvami, které jsou zde k dispozici. Pan poslanec Farský se omlouvá z dnešního jednání od 9.30 do 11.00 z důvodu pracovního jednání v Praze, pan poslanec Marek Výborný se omlouvá v době od 10.00 do 12.30 z pracovních důvodů, paní poslankyně Jana Černochová po celý dnešní den z pracovních důvodů, pan poslanec Radek Zlesák z dnešního jednání od 10 do 11 hodin z pracovních důvodů, pan poslanec Pavel Plzák od 11.00 do 12.00 z pracovních důvodů dnešní den, paní poslankyně Mračková Vildumetzová od 14.30 do konce jednacího dne z pracovních důvodů a od 10.00 do 11.00 z pracovních důvodů pan poslanec Josef Kott. Hlásí se pan místopředseda Pikal, má slovo.
Děkuji. Já jenom využiji svého přednostního práva k tomu, abych řekl, že vzhledem k tomu, že se nám opět nepodařilo kvůli nepřítomnosti členů vlády naplnit písemné interpelace v ten čas, tak na příštím grémiu navrhnu, abychom v ten případný čas utvořili nějakou dohodu a využili ho ke schvalování nějakých bodů v závislosti na tom, jak se nám dnes podaří schvalovat nebo neschvalovat ty zprávy, abychom tam zařadili třeba nekontroverzní mezinárodní smlouvy nebo něco takového. Děkuji.
Děkuji, pane místopředsedo. A zahajuji projednávání prvního bodu... A s přednostním právem pan předseda Stanjura. Máte slovo.
Děkuji za slovo. Omlouvám se, ale já s tím názorem zásadně nesouhlasím. Máme trvat na tom, abychom naplnili význam písemných interpelací. Ne že to takhle přijmeme, že tady ministři nebudou a budeme projednávat něco jiného. Pak by se z toho stalo pravidlo. Pak ty písemné interpelace úplně zrušme. A opravdu myslím, že není projevem politické kultury, když poslanci nejsou ochotni hlasovat pro přerušení interpelace, když není ministr přítomen. Mně to připadá mimořádně neslušné. Úplně něco jiného je, když se hlasuje, zda má ministr tu odpověď přepracovat, nebo ne. Tomu naprosto rozumím. Ale k čemu pak ty písemné interpelace jsou, když ministr není, je omluven? My to jako opozice akceptujeme, přijdeme, požádáme o přerušení do přítomnosti daného ministra, a vlajkonoš hnutí ANO ukáže takhle. Myslím si prostě, že se to prostě nedělá.
Děkuji. Tak nyní otevírám avizovaný bod