44. Ústní interpelace Jako první je na řadě interpelace pana poslance Josefa Šenfelda na pana premiéra Jiřího Rusnoka. Poprosím pana poslance Šenfelda o přednesení interpelace.
Děkuji za slovo. Vážený pane místopředsedo, vážená vládo, vážené kolegyně a kolegové, přednesu svou interpelaci na pana premiéra. Vážený pane předsedo, vláda schválila svým usnesením č. 728 ze dne 18. 9. 2013 postup dokončení sanace tzv. ostravských lagun a následně státní podnik Diamo vyhlásil výběrové řízení. Chtěl bych připomenout, že dle původní smlouvy měly být tyto laguny již vysanovány a měl zde být vysázen lesopark. V minulosti vláda ČR souhlasila s převozem 110 tisíc tun nebezpečného odpadu do severních Čech, kde je tento odpad postupně spalován a bude spalován následně minimálně deset dalších let. Náš severočeský region je dostatečně postižen a chtěl bych ujištění, že se toto nebude již opakovat. Převoz a spalování uskutečňuje státní podnik Diamo a společnost Geosan Group, a. s. Vláda - potažmo státní podnik Diamo postavil přímo na ostravských lagunách technologické centrum na jejich likvidaci. Rád bych se vás zeptal, proč toto centrum nelikviduje odpady z lagun na místě a proč je zadání soutěže na dokončení ostravských lagun koncipováno ve smyslu stejného řešení, které v minulosti způsobilo zavezení severních Čech nebezpečným odpadem. Děkuji.
Děkuji. Slovo má nyní pan premiér, předseda vlády Jiří Rusnok.
Děkuji. Vážený pane místopředsedo, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, úvodem bych spolu s panem poslancem poněkud smutně konstatoval, že tento dlouhý příběh už měl být skutečně dávno vyřešen. A já také nerozumím tomu, jak je možné, že minulé vlády, které zahájily tuto ekologickou likvidaci ostravských lagun, dodnes ten problém, nebo tedy donedávna, nedokázaly vyřešit. Myslím, že to je velmi zajímavý případ, a určitě je potřeba se jím dále zabývat, co se tam vlastně dělo za ohromné zakázky, které tam probíhaly léta, a dodnes tento problém není vyřešen. Nicméně pokud jde o současnost, mohu z podkladů, které mám k dispozici, konstatovat pouze následující: V období let 2004 až 2011 byly zjištěny tzv. nové skutečnosti - zdůrazňuji v uvozovkách nové skutečnosti -, které mají zásadní vliv na dokončení celé sanační akce. Jsou to a) nadbilanční kaly v lagunách v rozsahu 90 až 100 tisíc tun, b) vývin obtížně zkondenzovatelných lehkých uhlovodíků a volného vodíku při dekontaminaci zeminy ve stávajícím zařízení technologie nepřímé termické desorpce - ITD - již při nízkých provozních teplotách, c) výskyt silně kontaminovaných vod, tzv. solanek, vně podzemní těsnicí stěny a její netěsnost. Pokud jde o nové skutečnosti, skutečnost uvedená pod bodem b) se týká právě zařízení, které je určeno ke zpracování, nikoliv likvidaci kalů na místě. To je termická desorpce. Vývin zmíněných plynů, který vzhledem k nehomogenní povaze kalů nebylo možno předem odhadnout, vyžaduje významné úpravy technologie. Byl proto zpracován projekt, který se jmenuje Projekt dokončení sanace laguny Ostramo. Ten je zaměřen na konkrétní nápravná opatření k odstranění těchto technických či technologických problémů. Projekt popisuje všechny dosud zrealizované práce v rámci řešení nápravných opatření při odstraňování této staré ekologické zátěže, včetně specifikace potřebných finančních prostředků. Proto naše vláda přijala dne 18. září 2013 zmíněné usnesení k této problematice, které vzhledem k těmto novým skutečnostem ministru životního prostředí ukládá, aby do 31. března 2014 vydal stanovisko definující nové podmínky realizace opatření vedoucích k pokračování sanace. Na přípravě tohoto stanoviska pracuje od října 2013 skupina expertů, shodou okolností se právě dnes schází v Ostravě. Stanovisko by mělo zohlednit všechny identifikované problémy, včetně spalování vytěžených kalů. Základní podmínkou Ministerstva životního prostředí je provedení posouzení vlivu na životní prostředí, čili tzv. EIA, pro všechny kroky sanačního procesu. Pokud jde o nakládání s vytěženými kaly v minulých letech, mohu uvést následující: Takzvané zařízení "nápravná opatření laguny Ostramo" společnosti Geosan Group, a. s., v Moravskoslezském kraji nemá podle posuzování vlivu na životní prostředí ani integrovaného povolení sloužit k likvidaci odtěženého kalu, například spalováním. Podle integrovaného povolení sestává zejména z technologie na zpracování kyselých dehtů. V rámci procesu EIA byla primárně řešena pouze odtěžba lagun, výroba produktu a dekontaminace území. V procesu EIA bylo oznamovatelem předloženo několik možností využívání produktu, například cementárny Čížkovice, Radotín, Mokrá, Prachovice, Hranice, Elektrárna Dětmarovice nebo Energetika Třinec. Spalování a skladování neprovádí státní podnik Diamo ani podnik Geosan Group, a. s. Skladování kalů je prováděno v zařízení skládkový komplex Celio, a. s., společnosti Celio, a. s., v Ústeckém kraji. [[(14.40 hodin)]] Povolovacím úřadem z hlediska integrovaného povolení je Krajský úřad Ústeckého kraje. Jedná se o zařízení navržená dlouhodobě k provozování nakládání s nebezpečnými odpady. S kaly z lagun Ostramo se nakládá v rámci dříve schválených kapacit a nedošlo ani ke zvýšení emisí do životního prostředí. [[Předsedající upozorňuje na čas a žádá o stručnost.]] Ano. Já mohu pouze konstatovat, že podle všech platných povolení probíhala doposud příslušná likvidace v těch zařízeních, která jsou k tomu určena, a současné usnesení vlády má pouze za úkol reagovat na nové skutečnosti, které byly v rámci sanace zjištěny. Děkuji vám.
Děkuji předsedovi vlády a táži se pana poslance, chce-li položit panu předsedovi vlády v demisi ještě nějakou doplňující otázku. Evidentně chce. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo. Pane premiére, já jsem se ptal, anebo jsem chtěl ujištění, jestli se toto nebude opakovat. To spalování v Ústeckém kraji, konkrétně v Čížkovicích. To tady nezaznělo a já bych vás chtěl poprosit, jestli ještě v rámci vašeho funkčního období byste se na to mohli podívat, aby ta celá věc se v Ústeckém kraji neopakovala. Jinak děkuji za odpověď.
Děkuji, pane poslanče. Pan premiér chce ještě doplnit. Prosím, pane premiére.
Mohu pana poslance ujistit, že se tím budeme dále zabývat, nicméně někde se to spálit musí. Děkuji vám.
Děkuji. S další interpelací vystoupí pan poslanec Antonín Seďa, který byl vylosován na druhém místě, a připraví se paní poslankyně Anna Putnová. Prosím, pane poslanče.
Děkuji, pane místopředsedo. Vážený pane místopředsedo vlády, sdílím obavu občanů Zlínského kraje o budoucnost arcibiskupského zámku s Podzámeckou a Květnou zahradou. Příčinou je skutečnost, že Arcibiskupství olomoucké v dohledné době požádá o vydání těchto památek, které jsou mimo jiné zapsány v UNESCO. Problémem je, že původně katolická církev nepředpokládala, že si podle zákona o vyrovnání s církvemi podá o jejich vydání. Chci připomenout, že v objektu sídlí Národní památkový ústav, který památky spravuje. Pokud by k vydání těchto památek došlo, mohlo by dojít i k ohrožení probíhajícího projektu na vybudování Národního centra zahradní kultury, které má stát 337 milionů korun a je financováno z prostředků Evropské unie. Vážený pane premiére, chci vás požádat o vaši pomoc, aby došlo mezi státem a katolickou církví k dohodě na nevydání tohoto památkového dědictví v rámci církevních restitucí. Osobně mě mrzí, že katolická církev žádá o majetek, který nemá sloužit k charitativním či jiným bohulibým účelům. Arcibiskupství olomoucké vlastní umělecké sbírky umístěné v zámecké galerii a doposud nebyl problém na dohodě se správcem muzea. Proto moc nerozumím důvodům, proč o vrácení zámku a zahrad žádá. Děkuji za vaši odpověď.
Děkuji. Slovo má předseda vlády v demisi Jiří Rusnok.
Vážený pane místopředsedo, vážené paní poslankyně, páni poslanci, v České republice máme nyní dvanáct památek, které jsou zapsány na seznamu UNESCO. Je to mimo jiné historické centrum Krumlova, Prahy, Telče, poutní kostel Jana Nepomuckého na Zelené hoře, historické centrum Kutné Hory se sv. Barborou a katedrálou Panny Marie, Lednicko-valtický areál, zahrady a zámek v Kroměříži, o které tady jde, vesnická historická památková rezervace v Holašovicích, zámek v Litomyšli, sloup Nejsvětější Trojice v Olomouci, vila Tugendhat v Brně, židovská čtvrť a bazilika sv. Prokopa v Třebíči. Pokud jde o zámek a zahrady v Kroměříži, z toho, co vám v tuto chvíli mohu sdělit a co je nám k dispozici, konstatuji následující. Arcibiskupství olomoucké dne 9. prosince tohoto roku oznámilo, že v nejbližších dnech podá žádost o vydání zámku a zahrad v Kroměříži. Národnímu památkovému ústavu, který je příslušný s těmito nemovitostmi hospodařit, však dosud žádná výzva k vydání podána nebyla. V tuto chvíli proto nemohu tento restituční požadavek nebo nárok arcibiskupství na zámek v Kroměříži nijak komentovat ani ho nějak posuzovat. Je třeba poznamenat, že Arcibiskupství olomoucké je již nyní, a to jste konstatoval, pane poslanče, vlastníkem obrazů umístěných v galerii v zámku v Kroměříži, jakož i ostatního mobiliáře. Arcibiskupství olomoucké se dále vyjádřilo v tom smyslu, že případné vydání zámku a zahrad by nemělo narušit dosavadní výbornou spolupráci s Národním památkovým ústavem. Finanční dopady případného vydání však vzhledem k faktu, že výzva ještě nebyla podána, nyní opravdu nelze určit ani nijak dále komentovat. Mohu pouze obecně konstatovat, že případné vydání - pokud by snad tak bylo o něm rozhodnuto příslušnými orgány - těchto památkových objektů zapsaných v seznamu UNESCO církevním subjektům nic nemění na jejich památkové ochraně podle zákona o státní památkové péči ani na jejich statusu památek UNESCO. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji panu premiérovi a táži se pana poslance, chce-li položit předsedovi vlády doplňující otázku. Prosím, pane poslanče.
Děkuji. Možná že k tomu vydání opravdu nedojde. Možná že si to Arcibiskupství olomoucké rozmyslí. Já bych jim to doporučoval velmi vehementně. Přesto si myslím, že pokud by si požádalo a vaše vláda by ještě byla vlastně vládou, která by měla rozhodovat o vydání tohoto majetku, tak bych byl pro řešení například podobné, jako je řešení s Pražským hradem, i když vaše vláda říkala, že je to z ohledu bezpečnosti. Ale myslím si, že tady jde o ohrožení i dotací z Evropské unie. A myslím si, že ta ztráta, pokud by měla být, tak by ji hradil zase stát, to znamená občané ze svých daní. Děkuji.
Děkuji panu poslanci. Prosím pana premiéra.
Děkuji, pane místopředsedo. Já bych chtěl pana poslance ujistit, že se tím samozřejmě příslušné orgány budou patřičně zabývat a budeme o tom samozřejmě případně včas, pokud se to ještě bude týkat našeho fungování, informovat. To je asi všechno. Děkuji vám.
Děkuji panu premiérovi. Malá vsuvka. Jako předseda České komise pro UNESCO bych oběma pánům chtěl poděkovat za péči o památky UNESCO v České republice. Děkuji. S další interpelací vystoupí paní poslankyně Anna Putnová. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Dobré odpoledne. Vážený pane předsedající, dámy a pánové, můj dotaz směřuje na pana premiéra a týká se oblasti výdajů na vědu a výzkum. Vážený pane premiére, v červenci tohoto roku Nečasova vláda schválila výdaje na vědu a výzkum v celkové výši 1,9 miliardy. Tato částka byla doporučena Radou vlády pro vědu, výzkum a inovace. Ale už v září vaše vláda změnila výdaje, které znamenají ve skutečnosti ponížení výdajů na vědu a výzkum o jednu miliardu. Přestože došlo k určité refundaci jak v kapitole Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy, tak především v technologické agentuře, ve skutečnosti je to stále výpadek jedné miliardy. Můj dotaz tedy je, proč jste tak razantně zasáhli do rozpočtu, se kterým akademická a vědecká obec už počítala.
Děkuji paní poslankyni. Slovo má předseda vlády v demisi Jiří Rusnok.
Děkuji. Pane místopředsedo, paní poslankyně, páni poslanci, to, o čem mluvila paní poslankyně, je ovšem třeba vyložit, myslím, v celém kontextu. Ano, existovalo usnesení vlády, které reflektovalo návrh Rady pro vědu a výzkum a doporučovalo navýšit příslušné kapitoly zahrnující výdaje na vědu a výzkum o řádově 1,3 miliardy korun oproti původně očekávaným a plánovaným výdajům, které byly v dlouhodobém výhledu určeny na rok 2014. My jsme toto usnesení byli nuceni v rámci rozpočtových prací revidovat, protože se ukázalo, že především celková situace rozpočtu toto nebude umožňovat, ale hlavně proto, že hlavní část tohoto zvýšení, v podstatě jakéhosi požadavku, který byl předběžně schválen vládou, měla být určena na vybudování v podstatě nové vědecké instituce nebo organizace, která měla fungovat na jakési bázi jakéhosi partnerství státu a de facto soukromých iniciativ. A ukázalo se, že tento orgán nebo tato instituce nebude moci být zřízena, protože není příslušný zákon novelizován. A včas novelizován nebude, protože se, jak známo, rozpadla Sněmovna, proto vlastně nebyl ani ten klíčový věcný důvod pro navýšení tohoto rozpočtu. Jinak je třeba říct, že to doporučení Rady pro vědu a výzkum je něco jako doporučení resortu. My máme od resortu desítky doporučení a návrhů a žádostí o to, nakolik je třeba ten či onen výdaj ve státním rozpočtu zvýšit a navýšit, ale nakonec prostě rozhoduje o celém rozpočtu a o jednotlivých kapitolách vláda ve sboru. A vláda se v rámci tohoto rozhodování rozhodla, že zachová původní návrh bez onoho zvýšení. V konečném důsledku to znamená, že celkové výdaje na vědu, výzkum a inovace nepoklesnou, naopak je to velmi privilegovaná kapitola, která si v posledních letech přes výrazné škrty ostatních kapitol rozpočtu uchovala svůj rozměr, a i v roce příštím by podle návrhu rozpočtu měly celkové výdaje v této oblasti činit 26 miliard 246 milionů českých korun. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji. Prosím paní poslankyni, jestli má doplňující otázku?
Ano, ta moje doplňující otázka bude: Ve prospěch kterých kapitol byly tedy přesunuty ty zdroje, které byly původně v Nečasově vládě plánovány na rozvoj, vědu a výzkum?
Děkuji. Poprosím pana premiéra.
Vážená paní poslankyně, pane místopředsedo, dámy a pánové, v rozpočtu, který má každý rok díru 100 miliard korun, je úplně jedno, ve které kapitole se nakonec ty či ony peníze objeví. Prostě žádné mašličky v rozpočtu nemáme, máme prostě výdaje, které musíme plnit, protože jsou mandatorní ze zákona, a ty se také plní. Došlo k různým úpravám rozpočtových kapitol, ale o které výdaje... jak chcete tyto výdaje zamašličkovat, tomu opravdu nerozumím. Omlouvám se.
Tak, děkuji panu premiérovi. Upozorňuji tím Poslaneckou sněmovnu, ctěné kolegyně a kolegy, že jsme vyčerpali všecky přihlášky k ústním interpelacím na předsedu vlády. A nyní budou následovat ústní interpelace na ostatní členy vlády. Vyzývám proto pana poslance Davida Kádnera, aby přednesl interpelaci na ministryni spravedlnosti v demisi, paní Marii Benešovou, a zahájil tak blok odpovědí členů vlády na interpelace poslanců. Prosím, pane poslanče.
Děkuji, pane předsedající. Vážená vládo, paní ministryně, dámy a pánové, poslední dny či týdny kolujou informace o policejním prezidentovi, jejich postupu a řekněme i o státním zástupci, který tento podnět dal dál k soudu, který zavinil to, co teď v tuto chvíli musí řešit Ministerstvo vnitra. A mám podnět nejenom od policie, ale lidi se mě ptají na dotazy, jak je možné, že stejný státní zástupce sám teď v tuto chvíli prošetřuje to, jestli někdo nezpochybnil nebo víceméně neudělal něco špatného v celém tomto postupu. Já jsem v minulém týdnu poslal písemné interpelace jak na Ministerstvo spravedlnosti, Ministerstvo vnitra a i panu premiérovi, ale jsem moc rád, že mám možnost to urychlit touto otázkou, protože jsem neměl jistotu, jestli tato vláda ještě po dobu těch 30 dnů bude na ministerstvech a jestli ta odpověď mi bude doručena. Já bych moc poprosil paní ministryni, jestli by se mi k tomu mohla vyjádřit. Děkuju.
Děkuji, pane poslanče. Slovo má ministryně spravedlnosti, paní Marie Benešová. Prosím paní ministryně.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, ráda odpovím na interpelaci pana poslance Kádnera, pokud tedy se mne vůbec týká a pokud je to dáno mými pravomocemi. V této kauze rozhodovaly, jak je jistě známo, dva stupně soudů. Výsledkem je pravomocné soudní rozhodnutí, kterým jsme povinni se řídit. Jak je vám známo, soudy v České republice jsou nezávislé při svém rozhodování a ministr spravedlnosti má za povinnost zajistit podmínky pro jejich řádný chod a celého soudního aparátu. Nesmí však zasahovat a nemůže zasahovat do samotného rozhodovacího procesu soudu. V daném případě byl o výsledku soudního jednání vyrozuměn pan ministr vnitra a nebyl žádný zákonný důvod, abych byla vyrozumívána já jako ministryně spravedlnosti. Nicméně z veřejných zdrojů je známo, že momentálně má probíhat na Ministerstvu vnitra správní řízení o ustanovení policejního prezidenta do funkce. Ten proces leží mimo moji působnost a jistě jste se na to ptali, aspoň jsem informována, včera na bezpečnostním výboru pana ministra vnitra. Pokud jde o zveřejnění informace, že Městské státní zastupitelství v Praze iniciovalo u Nejvyššího státního zastupitelství podání dovolání do pravomocného rozhodnutí soudu, tak tady jde v podstatě o posouzení informační povinnosti toho státního zástupce v trestním řízení upravené trestním řádem. Úkony přezkoumává podle trestního řádu v rámci dohledových pravomocí jeho nadřízené státní zastupitelství, nikoliv já nebo Ministerstvo spravedlnosti. Jak víte, soustava státního zastupitelství pracuje v systému dozor a dohled. Zmínka o oznámení směřujícím proti příslušníkům Generální inspekce bezpečnostních sborů je nekonkrétní a z hlediska identifikace takového podání ji nelze ani dohledat. Obecně lze ovšem konstatovat, že k vyřízení takového podání, které zmínil pan poslanec Kádner, by nebylo Městské státní zastupitelství příslušné, ale bylo by příslušné obvodní státní zastupitelství. V daném případě odhaduji Obvodní státní zastupitelství pro Prahu 1. Ostatní věci samozřejmě zajistím v odpovědi na písemnou interpelaci, kterou máme již na Ministerstvu spravedlnosti a která bude k té stanovené lhůtě určitě zpracována. Děkuji.
Prosím pana poslance, má-li něco k této interpelaci.
Ne, děkuji, já věřím, nebo vím, že to spíš podléhá Ministerstvu vnitra. Spíš se jenom ptám, ohledně mé otázky, jestli tady můžeme vyloučit, pokud je to vůbec možné, aby jeden státní zástupce, řekněme, teď prošetřoval sám sebe, jestli udělal někde chybu. Děkuji.
Děkuji, pane poslanče. Prosím paní ministryni o doplňující odpověď.
Jak už jsem řekla, možné to není. V daném případě by bylo místně a věcně příslušné Obvodní státní zastupitelství pro Prahu 1. To jenom odhaduji, pokud tedy ten dotaz byl takto nekonkrétní.
Děkuji paní ministryni a nyní si dovoluji předat slovo ctěnému kolegovi panu poslanci Ladislavu Šinclovi. Prosím, pane kolego.
Děkuji, pane předsedající. Vážená vládo, vážený pane ministře, v České republice je zákonem určený imisní limit pro znečišťování ovzduší pevnými prachovými částicemi PM10. Celkový počet povolených překročení 24hodinového imisního limitu PM10 je zákonem stanovený na maximálně 35 dní v roce. Bohužel v mnoha obcích v našem Moravskoslezském kraji je tento limit překročen již začátkem roku. Například v obci Radvanice a Bartovice v Ostravě byl zmiňovaný limit opět překročen v novém rekordním čase. Tentokrát to bylo už 17. února 2013. Od 17. února 2013 tedy žijí občané Radvanic a Bartovic v nezákonném stavu. K dnešnímu dni byl limit znečištění překročen např. v Ostravě-Zábřehu 104krát, v Českém Těšíně 94krát, v Havířově 95krát, v Karviné 93krát a tak bych mohl pokračovat velice dlouho. Překračování koncentrace polétavého prachu v ovzduší a na ně se nabalující rakovinotvorné látky, jako je benzopyren, toluen a další, je vzhledem k dopadu na zdraví Čechů alarmující. Uvádí to i zpráva o kvalitě ovzduší a zdravotních rizicích, se kterou se měla ve středu seznámit i vláda České republiky. Znečištěné ovzduší v našem kraji prokazatelně zkracuje délku života, zvyšuje celkovou nemocnost i úmrtnost. Důsledkem tohoto stavu je to, že ve zdejším regionu je nejvyšší výskyt např. nádorových onemocnění jak u dospělých, tak bohužel dnes i u dětí. Vážený pane ministře, mnohokrát jsem zde od celé řady vašich předchůdců slyšel, co všechno pro změnu tohoto stavu plánují udělat. Stačí ovšem v našem kraji každý večer, téměř každý večer, otevřít okno a každý pochopí, že zatímní opatření jsou nedostatečná a v podstatě to byly jen prázdné sliby. Proto bych se i vás rád zde chtěl zeptat, jak je možné, že přes veškeré sliby jsou doposud neustále imisní limity překračovány a co vy konkrétně jste ve svém úřadě pro dodržování zákonných imisních limitů udělal. Děkuji.
Děkuji, pane poslanče a o odpověď na interpelaci poprosím ministra životního prostředí pana poslance Jana Tomáše Podivínského. Prosím, pane ministře.
Děkuji. Vážený pane předsedající, pane premiére, paní ministryně, kolegyně, kolegové, Moravskoslezský kraj patří bezesporu, jak pan poslanec Šincl ví, ke nejznečištěnějším oblastem v České republice, ale i v Evropě. A budiž řečeno, že ve srovnání se 70. lety je koncentrace v některých parametrech znečištění ovzduší na 1 %, čili do dnešní doby jsme se dostali o 99 % v některých parametrech a oblastech níž. Ale jaké parametry ovlivňují kvalitu ovzduší? Jsou především tři. Jsou to velké průmyslové podniky, které v Moravskoslezském kraji, především v aglomeraci, jsou. Je to velmi hustá dopravní síť a jsou to lokální topeniště, která spalují neekologická paliva a topí tím, čím se topit nesmí. Velmi významný vliv mají také povětrnostní podmínky a výměna emisí z Polska. Někdy přibližně stejnou část znečištění ovzduší předáváme my v létě do Polska, což ovšem není takový problém, jako když v zimě předávají Poláci kvůli meteorologické situaci na Ostravsko toto znečištění ovzduší, které se tam samozřejmě hromadí. Větru a dešti ale poručit neumíme. Čemu umíme poručit v těchto třech parametrech největšího znečištění, jsou technická opatření. Co se týká znečištění z průmyslu, té jedné třetiny, tak jsme především z operačního programu Životní prostředí realizovali mnoho miliard na odprášení, především odprášení velkých průmyslových podniků jako Třinec a Mittal, hlavně na aglomeracích těchto podniků. Možná jste zaznamenali, že jsem po poměrně náročných vyjednáváních přivezl z Bruselu na podzim tohoto roku 1,1 mld. na odprášení právě aglomerací dvou zmiňovaných firem - Arceloru a Třineckých železáren - a na další projekty. Co se týká dopravy, abych to zkrátil: Kromě těch klasických opatření, která spočívají v čištění komunikací, výsadbě izolační zeleně atd., jsme se snažili velmi intenzivně také za podpory pana premiéra a prezidenta republiky získat navíc do operačního programu Životní prostředí 1 mld. korun na alternativní dopravu, to znamená nahrazení těch nejhorších autobusů emisní třídy 3 a horších, nahrazení za autobusy spalující stlačený zemní plyn. Jsme velmi dobré naděje, včerejší zpráva z Bruselu nám říká, že po intervenci pana premiéra i pana prezidenta v našich vyjednáváních bychom tuto miliardu navíc měli dostat, měl by z ní profitovat především Moravskoslezský kraj, ale také částečně Brno a kraj Ústecký. Co se týká té třetí velké oblasti, to jsou lokální topeniště, bezpochyby jsou vám známy kotlíkové dotace, které mají za cíl nahradit ty nejhorší kotle spalující nejen neekologickým způsobem uhlí, ale především umožňující spalování komunálního odpadu, různých odpadků, kelímků a známých ostravských briket, čili PET lahve naplněné olejem, ale i různých dalších materiálů, které není povoleno spalovat v těchto kotlích. Podporujeme těmito kotlíkovými dotacemi výměnu za kotle ekologické. Máme v Moravskoslezském kraji již čtvrtou výzvu, již tato čtvrtá výzva je vyčerpaná. Jsme domluveni s hejtmanem Novákem, že budeme mít od ledna pátou výzvu. Do této doby jsme společně dali 160 mil. korun občanům Moravskoslezského kraje k dispozici a už teď, v této době, bylo nahrazeno více než 3 000 těchto nejhorších znečišťovatelů ovzduší. K těmto třem hlavním parametrům také vyjednáváme s Polskem. Zmiňoval jsem ty velké průmyslové podniky. Tam máme v Evropské unii unikátní kofinancování, 90procentní kofinancování ze 40 %, které je obvyklé. Snažíme se pomoci vyjednat Polákům v Bruselu také podobné kofinancování, stejně tak se jim snažíme dávat naše know-how a zkušenosti v oblasti kotlíkových dotací. Pro zlepšení kvality ovzduší máme dále spousty dalších programů, jako jsou ozdravné pobyty dětí, jako jsme teď vyjednali, že nebudou prováděny holoseče v příměstských lesích měst, především Třince, ale i dalších měst v Moravskoslezském kraji. Jednáme o náhradě za těžbu, za ztrátu těžby dřeva Lesům České republiky. Máme spoustu - [[Předsedající: Čas, pane ministře!]] Ano, omlouvám se. Těch projektů je celá řada. Samozřejmě v číselné podobě a v podrobnějším detailu mohu kdykoli poskytnout, velmi rád. Děkuji.
Děkuji a poprosím o doplnění interpelace pana poslance Šincla. Prosím, pane poslanče.
Děkuji, pane ministře. Vy jste řekl ve své odpovědi, že po tom úsilí vašem a vašich předchůdců jste se dostali o 99 % níž. Ale i přesto v Radvanicích, Bartovicích 17. února 2013 již byl vyčerpán imisní limit. Tak bych se od vás rád dověděl odpovědi na otázku, co mám říct občanům v našem regionu, co mají po tomto termínu, konkrétním termínu, tedy dělat, protože oni žijí opravdu v nezákonném stavu, a jak se mají konkrétně bránit oni a hlavně jejich děti. Každý den vdechují do svých plic rakovinotvorné látky benzopyren, toluen a další. Děkuji.
Děkuji a poprosím pana ministra. Prosím, pane ministře.
Těmto občanům můžete, pane poslanče, říci, že projekt za 677 mil., nebo dotace za 677 mil., do ArcelorMittal přispěje významně ke snížení jak PM10, tak benzopyrenu. Ke snížení benzopyrenu přispěje, pevně věřím, ta miliarda, kterou bychom teď měli na alternativní dopravu z Bruselu dostat. A pro tyto občany je také výzva, aby se účastnili našeho programu kotlíkových dotací a motivovali také spoluobčany, sousedy, kteří neekologicky spalují různá paliva, která nejsou určena k topení, aby tak nečinili, event. aby se našich kotlíkových dotací zúčastnili též, poněvadž finančních prostředků pro tyto kotlíkové dotace máme na Ministerstvu životního prostředí dostatek. Já jsem opravdu vyčlenil - je to velmi závažný problém - dostatek finančních prostředků a záleží jenom na občanech, aby měli motivaci pro své děti, jak vy říkáte, také motivovat sousedy a ostatní, kteří znečišťují životní prostředí významným způsobem z lokálních topenišť, tedy z těch kotlů, kde se opravdu spalují holiny a různé kelímky od jogurtů a další svinstvo. Děkuji.
Děkuji panu ministrovi životního prostředí. Poprosím o poslední interpelaci ctěnou kolegyni paní Olgu Havlovou. Prosím, paní poslankyně.
Vážený pane předsedající, vážená vládo, kolegyně a kolegové, moje interpelace směřuje k panu ministrovi dopravy. Vážený pane ministře, obracím se na vás s interpelací ve věci prodeje pozemků v Praze pod Masarykovým nádražím. Podle informací, které jsem dostala od exposlankyně Kateřiny Klasnové, má dojít ke konci roku 2013 k odprodeji lukrativních pozemků pod Masarykovým nádražím společnosti Masaryk Station Investment, jehož majoritním vlastníkem je investiční skupina PENTA. Chtěla bych se, pane ministře, zeptat, zda o tomto prodeji, který se týká 44 tisíc metrů čtverečních lukrativních pozemků, víte. V prosinci 2011 zabránilo Ministerstvo dopravy prodeji těchto pozemků pod cenou společnosti PENTA. Podle smlouvy z roku 2004 mezi Českými drahami a společností Masaryk Station Investment, kterou mezitím ovládla společnost PENTA, by měl kupec s předkupním právem získat od Českých drah 77 tisíc metrů čtverečních za 400 mil. korun. Jednalo se o částku přibližně sedmkrát pod tržní cenou. Proto Ministerstvo dopravy už v prosinci 2011 prodej pozastavilo. Společnost PENTA umí obchodovat se státem velice výhodně. To ostatně dokazují předchozí obchody, které byly pro náš stát značně nevýhodné, kdy stát získal prodejem miliony a PENTA naopak majetky v miliardové hodnotě, jako v případě nové ranveje letiště Ruzyně, kde se ztráta státu pohybovala okolo 3,5 mld. korun. Dále bych chtěla vědět, zda se při prodeji vychází z aktuálního odborného posudku a cenových map. [[Předsedající upozorňuje na čas.]] České dráhy byly v roce 2012 v červených číslech se ztrátou 1,6 mld. korun. Proto by mě zajímalo, že manažeři by měli zacházet s majetkem, který není jejich, s péčí řádného hospodáře. Děkuji.
Děkuji paní poslankyni. Bohužel nevidím přítomného pana ministra dopravy. Pan ministr dopravy si na nás bohužel neudělal čas, takže na vaši interpelaci bude odpovězeno písemně, paní poslankyně. Konstatuji, že tím jsme pro dnešní jednací den ukončili projednávání ústních interpelací. Končím dnešní jednací den. Sejdeme se, vážené kolegyně a vážení kolegové, v pondělí 16. 12. ve 14 hodin. Na programu je druhé čtení státního rozpočtu. Přeji vám hezké odpoledne.