Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 88 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje.Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 86 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa, želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje, u skladu sa članom 287. Poslovnika o radu Narodne skupštine Republike Srbije?Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Hvala lepo. Imam nekoliko pitanja, koja su od velikog značaja za srpsku javnost. U medijima je juče ili prekjuče objavljena vest da je nadležno tužilaštvo odustalo od dalje istrage oko navodnog atentata u Jajincima, atentata na tadašnjeg predsednika Vlade Srbije. Moje pitanje glasi – zašto je nadležno tužilaštvo odustalo od dalje istrage? Koje su činjenice utvrđene da bi dovele do toga da nema nikakvog osnova da se nastavi istraga, i ako je situacija takva da nije bilo i da nema razloga da se dalje vodi istraga, moje pitanje je – zašto je srpska javnost obmanjivana godinu dana ili nešto više o tome da je izvršen atentat na predsednika Vlade? To je jedna ozbiljna igra, koja nikome ne donosi dobro, koja govori o nestabilnosti u našoj državi, koja ugrožava ne samo nosioce visokih funkcija, nego i sve građane Srbije i stvara jednu ružnu sliku o našoj državi. Naravno, to se odražava i na investicije i na sve ono što predstavlja život u jednoj zemlji. Da bi situacija bila još gora, pre dva meseca, u gradu Nišu je u dva navrata, prvo pokušaj a onda je i uspelo, paljenje automobila načelnika Policijske uprave Niš, a noćas je u istom gradu upaljen auto zamenika gradonačelnika Niša. To je u sklopu priče o bezbednosti u kojoj žive građani Srbije, o povećanom nivou borbe protiv kriminala i sve one bajke koje slušamo svaki dan, a imamo ovakve situacije. Verujte meni, ja sam 57 godina Nišlija, nikada se nije desilo da se načelniku policije upali auto i nikada se nije desilo da se bilo kom gradskom činovniku, a kamoli zameniku gradonačelnika, upali auto. Moje pitanje za predsednicu Vlade, za ministra unutrašnjih poslova i za ministarku pravde – šta zna o ova tri slučaja? Znači, Jajinci i dva spaljivanja automobila u Nišu. Drugo pitanje je upućeno ministru finansija, predsednici Vlade, a odnosi se na 235 miliona dinara koje su iz budžeta kao nenamenska sredstva prebačena pre izvesnog vremena gradu Beogradu – koja je to neophodnost, koja je to hitna potreba dovela do toga da se iznos od dva miliona dolara ili skoro dva miliona evra u ovo vreme prebaci gradu Beogradu koji se hvali da je pun investicija, budžetskih prihoda i da nikad nije bilo bolje? Da li su to građani Srbije, koji su inače ljudi koji pune budžet Srbije, platili, svi građani Srbije, ovaj cirkus koji imamo po beogradskim ulicama a zove se novogodišnje osvetljenje i sve one prateće cirkuske manifestacije koje se dešavaju? Koji je efekat cirkusa koji je prošle godine dovođen u Beograd, opet o trošku građana Srbije, gde je obećavano nekoliko stotina hiljada novih turista koji će ostaviti nekoliko desetina ili stotina miliona evra kao posledicu kićenja grada?Pitanje za predsednicu Vlade – pre pet godina, kada se promenila vlast u Srbiji, SNS, predsednik SNS-a Aleksandar Vučić i svi oko njega, obećavali su da će smanjiti broj agencija. Tada ih je bilo 136 i bila je priča da ne sme da ih bude više od šest, koliko, citiram, ima Nemačka. Šta se učinilo za ovih pet godina? Da li je došlo do ozbiljnog smanjenja broja agencija, ako jeste, na koliko? Da li je smena pod pritiskom direktorke Agencije za borbu protiv korupcije pre neki dan, koja je predstavljena kao njena ostavka, deo te akcije ukidanja Agencije? Da podsetim, ukidanje Agencije se vodi tako što se ukidaju besmislene agencije, a ne osnivaju se nove, a ne tako što se direktori agencija, koji pitaju za tetkine pare iz Kanade i nelegalno obogaćivanje ministara, teraju sa posla.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Đorđe Vukadinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Imam nekoliko važnih pitanja, nadam se da ćemo se čuti i razumeti. Prvo pitanje za predsednika Republike, ali ovoga puta u svojstvu predsednika Saveta za nacionalnu bezbednost, koji upravo danas, ako se ne varam, treba i da zaseda, a pitanje glasi – da li je umesno i da li je to neka vrsta devalvacije značaja tog važnog tela, da se to telo sastaje i zakazuje na osnovu novinskih izjava i intervjua pojedinih ličnosti, pojedinaca i političara iz okruženja, a što je još gore, da se zakazuje na osnovu, ako ne lažne, ali barem pogrešan ili delimično netačno prenesene izjave, kao što je sada u slučaju gospodina Izetbegovića? Mislim da je to blamiranje tog važnog državnog tela, da se ono poteže i, na neki način, alarmira i uzbunjuje javnost, samo zbog toga što je neko ili neki mediji delimično površno preneo neku relativno nevažnu izjavu. S tim u vezi, kad smo kod netačnih izjava i širenja lažnih vesti ili delimično važnih vesti, izazivanje panike, imam pitanje za Ministarstvo unutrašnjih poslova i ministra Stefanovića – da li se oseća odgovornim, da li oseća neku vrstu lične odgovornosti zbog toga što je pre, sad više od godinu dana, izjavljivao i u vezi sa oružjem pronađenim u Jajincima, u blizni kuće, ili relativno u blizini kuće tadašnjeg premijera, odnosno predsednika Vlade? Ja sam ga ovde u direktnom razgovoru pitao za to, ali sada imamo i zvanično odustajanje ili objavu tužilaštva da nema elemenata za pokretanje postupka. Dakle, ispostavilo se da sva ona višednevna, višenedeljna drama, medijska drama, jeste bila neka vrsta obmane i širenja lažnih vesti. To se ne može podvesti pod prevenciju i kao budnost i redovnu meru aktivnosti, da bi se sprečili i zaštitili najviši državni funkcioneri, nego mislim da se direktno može podvesti pod uzbunjivanje javnosti, širenje panike i da je u tome, nažalost, pored medija koje sam ovde citirao u razgovoru sa predstavnicima Vlade, da su učestvovali najviši državni funkcioneri, uključujući i samog gospodina Stefanovića. Dakle, pitanje glasi – da li ima elemenata, da li on misli da ima elemenata i lične odgovornosti?U vezi s tim, drugo pitanje za njega, a tiče se curenja informacija generalno iz istraga – da li je nešto preduzeto i šta je preduzeto u vezi sa masovno rasprostranjenom praksom, koja je praktično redovna, da iz istraga cure informacije i to opet u proverene medije bliske vlasti, gde se objavljuju bizarni i skandalozni, u svakom slučaju, na nezakonit način plasiraju detalji iz istraga i procesa, od toga kako se ponašaju neki uhapšeni ili ko će biti priveden, procesuiran, hapšen i tome slično? Dakle, mislim da je to, takođe, nešto što devalvira trud i rad inače mnoštva dobrih poštenih službenih Ministarstva unutrašnjih poslova koji rade svoj posao, a na ovakav način, možda zbog nekolicine pojedinaca, senka i ljaga pada na čitavo Ministarstvo i na sve radnike Ministarstva, kako su oni u tesnoj vezi sa tabloidima, a često i sa kriminalnim krugovima. Upravo da bi to sprečilo, taj poguban utisak, ja pitam - šta je učinjeno, da li je bilo istraga, da li ima procesa, da li se nešto napredovalo tokom svih ovih godina u tom pogledu sprečavanja takvog skandaloznog curenja informacija? Moje poslednje pitanje tiče se Ministarstva građevine i saobraćaja, i ide na adresu ministarke Mihajlović. Ja sam već jednom postavljao to pitanje, još i neke kolege, ali nisam dobio zadovoljavajući odgovor, i molio bih da se potrude, kao što ponekad umeju kada hoće. Tiče se ovog autoputa Niš-Merdare-Priština-Albanija, za koji sad jasno i konkretno i glasno pitam, i molim da mi se dostavi siže, elaborat, šta god, opravdanosti te investicije, jer postoji osnovana sumnja da je reč o jednom ad hok politički motivisanom projektu, koji zapravo je plasiran u jednom trenutku sastanka Edija rame i gospodina Vučića sa nemačkom kancelarkom Anegelom Merkel, da bi se tu dobili neki poeni i pokazalo kako oni regionalno sarađuju, a postoji sumnja da taj put ili služi za transport i transfer albanskih gastarbajtera ili za trupe NATO-pakta…
Vreme. Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Pitanje za ministra unutrašnjih poslova Nebojšu Stefanovića – ko je potpisao izveštaj o iznenadnom i pojačanom delovanju stranih agenata nekih službi i ko je unutar BIA odgovoran za to što je do takvog izveštaja uopšte došlo? Tražim da mi se dostavi izveštaj sa podacima i sa grupom koja je analizom utvrdila da Srbiji odjedanput prete ogroman broj stranih agenata raznih stranih službi. Ako takav izveštaj ne postoji, onda bih molila i ministra i sve koji se bave kreiranjem kampanje u javnosti da znaju da se u diplomatskim krugovima u Srbiji ovo što se dešava sa informacijama koje su u ozbiljnim zemljama vrlo ozbiljne već odavno to naziva bubble, prazan mehur sapunice. Mogu samo da zamolim da ukoliko je bilo šta od informacija koje se prelivaju sa stranica dnevnih novina i sa televizija izmišljeno jer zabavlja ljude koji su iz budžeta plaćeni da stvarno brinu o sigurnosti i bezbednosti Srbije, samo mogu da ih molim da prestanu sa tim. Inače, zahtevam da mi se dostavi izveštaj o tome i da pitam – ko će unutar BIA biti odgovoran, protiv koga će biti sprovedeni postupci zbog toga što je zbog nečijeg propusta odjedanput došlo do ogromnog delovanja agenata stranih službi.Drugo pitanje ministru inostranih poslova, ministru Ivici Dačiću, pitam i tražim da mi se dostavi plan i ko je unutar ministarstva zadužen za poslove utvrđivanja granice između BiH i Srbije? Jedna od dobrih ideja u javnosti koju je predsednik Srbije imao jeste – hajde da obavimo te poslove nezavisno od EU ili od bilo koga ko bi nas na to terao. Znam da je od pre dva meseca za decembar zakazan sastanak u Beogradu najviših predstavnika BiH i Srbije i da bi trebalo da se utvrdi dnevni red tih poslova, ljudi koji će raditi, da bi se granica između BiH i Srbije utvrdila.Ministarstvo spoljnih poslova tu mora imati aktivnu ulogu. Zato zahtevam od ministra da mi dostavi plan rada, pošto po svemu onome što o toj granici znamo, ti poslovi mogu biti završeni u relativno kratkom roku.Sa nadom da ćemo se razumeti da volja ministara koji su zaduženi za bilateralne ili multilateralne odnose ili volja ministara koji su zaduženi za bezbednosna i sigurnosna pitanja mora biti predmet vladavine prava i kontrole narodnih poslanika, a ne samovolje. Zbog toga ponavljam upozorenje. Ukoliko bilo koga iz vlasti zabavlja isprazno verbalno nasilje i huškanje ljudi na ljude, bez obzira da li se radi o ogromnoj pretnji stranih agenata bilo čije službe, koje sa lakoćom informacije sa nama deli ministar, ili se radi o naslovnim stranicama, gde Srbija šalje sa svojih medija poruku o nepostojećim izjavama i širenju lažnih vesti, dakle, ako to ikoga zabavlja i ako smatra da lični rejtinzi koji se na tome dobiju ikome donose koristi, moja je obaveza da sve takve upozorim da su duboko u krivu. Znam da ne postoji način da nezreli ljudi u politici to prestanu da rade, ali postoji način da mi narodni poslanici kontrolišemo šta oni koji sebe smatraju i državnicima i političarima, a daleko su jedni od drugog, moraju da rade, jer tako piše u Ustavu i zakonima. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Ana Stevanović.
Zahvaljujem. Prvo pitanje je za ministra zdravlja Zlatibora Lončara. Ne znam da li je upoznat sa stanjem u jednom od najvećih domova zdravlja u zemlji. Naime, u Domu zdravlja „Dr Milutin Ivković“ na Paliluli dešavaju se veoma čudne stvari, koje ću ja sada pomenuti.Naime, pričaju nam građani da je nakon dolaska novog rukovodstva nastao potpuni haos i da se podjednako maltretiraju kako vrsni višegodišnji lekari, tako i njihovi pacijenti. Šta se dešava? Lekari se premeštaju mimo svih zakonskih propisa i za pacijente je prava enigma da pronađu gde im je lekar premešten i gde im se nalaze kartoni. Svojevremeno su morali da biraju svog lekara, dobili su elektronsku zdravstvenu knjižicu, ali to za pomenuti dom zdravlja ne važi.Naime, direktor premešta lekare iz npr. zdravstvene ustanove Palilula u Padinsku skelu i obrnuto, a da pacijenti o tome uopšte ne bivaju obavešteni. Sada je nova praksa da pacijent, ako nađe doktora, da to ne znači da mu je i karton preseljen zajedno sa doktorom, već se pacijenti maltretiraju da se ispisuju iz jedne kartoteke i upisuju u drugu. Na žalbe pacijenata načelnici odgovaraju da elektronski sistem ne podržava seljenje kartona, što nije tačno. Premijerka stalno ponavlja da nam je neophodna digitalizacija i da je to imperativ, a možda je treba obavestiti da je u Domu zdravlja „Milutin Ivković“ čak i papir misaona imenica. Tako da pitanje za ministra Lončara je šta će preduzeti Ministarstvo da spreči maltretiranje lekara i pacijenata stalnim premeštanjem iz jednog u drugi dom zdravlja na Paliluli?Pitanje za Ministarstvo za rad – da li je istina da je više od 50 radnika Pošte suspendovano zbog štrajka u koji su stupili i da im je čak i kanal komunikacije preko kog su se dogovarali zatvoreni? Ukoliko je istina da su suspendovani, molimo da nam pošaljete razlog zbog kojeg je to učinjeno.I naredno pitanje je namenjeno ministru zdravlja Zlatiboru Lončaru. Vakcinacije za uzročnike koji se prenose vodom za piće nisu deo obaveznog kalendara vakcinacije dece. Deca na selima nemaju kontrolu ispravnosti vode u bunarima, odnosno ne postoji zakonska regulativa za kontrolu ispravnosti vode u selima gde nema javnih vodovoda i nema bunara, niti javnih česama. Koliki je rizik od epidemija i da li svi meštani imaju ista prava za kontrolu ispravnosti vode ili to imaju samo građani gde postoji javni vodovod? Da li ovo nepostojanje zakonske regulative može ugroziti zdravlje ljudi i u kojoj meri? Takođe, pitamo i koje su mere zaštite? Naredno pitanje za predsednicu Skupštine Maju Gojković. Naime, budžet nam uveliko kasni, on je trebao da bude pred poslanicima 1. novembra, a danas je kao što znamo 16. novembar, tako da više od dve nedelje kasni predlog budžeta. Budžet mora da se usvoji najkasnije do 15 decembra. Naše pitanje za predsednicu Skupštine – šta radi po pitanju, da li apeluje na Vladu da nam se budžet dostavi hitno ili se planira da se ponovi vrlo neprijatna situacija koju smo imali prošle godine, a to je da nam se najvažniji finansijski dokument u državi dostavlja nepunih 24 sata pre sednice? Kako bi građani znali o čemu se radi, taj dokument je prošle godine imao preko 1.800 stanica. Nama je potrebno vreme da ga proučimo, da ga analiziramo i da pripremimo kvalitetne amandmane, što je, složićete se, nemoguće učiniti za manje od 24 sata. Naredno pitanje za predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića. Naime, danas je čak 115 dan kako je predsednik obećao da će medijima dostaviti dokaze za svoje tvrdnje u vezi sa izjavom datom na TV Pink kako su, navodno, medijska udruženja, zatim kako je rekao, lažne medijske organizacije i političke organizacije koje su organizovale proteste dobijale novac za kampanju protiv njega u slučaju Savamala. On je čak pomenuo iznose koji se kreću od 35 do 40 miliona evra koji je utrošen u, navodnu, kampanju protiv njega. Dakle, ponavljam, kada možemo očekivati dokaze za ove tvrdnje?Takođe, trideset i drugi put pitamo Aleksandra Vučića kada će predsednik države konačno podneti ostavku na funkciju predsednika SNS, prestati da krši Ustav i konačno postati predsednik svih građana Republike Srbije?Naredno pitanje, SNS je ušla u koaliciju sa Ramušem Haradinajem na Kosovu, da li je koalicija sa Haradinajem najava izbacivanja Kosova iz preambule Ustava? Poslanici DJB su do sada 31 put postavili ovo pitanje predsedniku Aleksandru Vučiću. Toliko isto puta on je odbio da odgovori na pitanje. Pitamo ga zbog čega predsednik Republike Srbije krši svoju zakonsku obavezu i ne odgovara na pitanja poslanika? Postavljamo 25 put pitanje predsednici Skupštine Maji Gojković – kada će konačno početi da se održavaju redovni kolegijumi u Narodnoj skupštini, kada ćemo dobiti plan rada Skupštine, godišnji plan rada, jer mi godinu i po dana radimo stihijski, bez ikakve pripreme, bez ikakvog reda? Mi danas ne znamo koje ćemo zakone imati na sednici već naredne nedelje, a za kvalitetnu raspravu u ovom domu je potrebna kvalitetna i adekvatna priprema? Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Prvo pitanje bih postavio Ministarstvu zdravlja i Pošti Srbije, a konkretno pitanje – da li će se nastaviti sa zajedničkom saradnjom, kao što je rađeno u prethodnom periodu, gde su Pošta Srbije i Ministarstvo zdravlja zajedno sa lokalnom samoupravom, sa opštinama sarađivali i pravili mobilne pošte, mobilne zdravstvene ekipe koje su na terenu i koje u određenim lokalnim samoupravama idu na teren zajedno i završavaju poslove za potrebe građana seoskih područja? To je primer dobre prakse koji je urađen i u jednoj opštini odakle ja dolazim, najlepšoj opštini u Srbiji, a to je opština Svrljig. To je urađeno i u opštini Gadžin Han, Bela Palanka i u većem broju takvih opština koje su nerazvijene i demografski ugrožene i gde je veoma potrebno da se tako radi. Ovo pitanje postavljam na taj način što želim da se tako nastavi, jer mislim da Ministarstvo zdravlja, Pošta Srbije, lokalne samouprave mogu da sarađuju na ovaj način i da se što više približe našim ljudima koji žive na selu. To je staračka populacija ljudi, kao što sam rekao. To je jedno pitanje.Drugo pitanje je Veterinarskoj komori i Upravi za veterinu. Pošto smo svedoci u prethodnom periodu, oni koji su stari pamte, da je 90-ih godina u Srbiji postojalo Udruženje veterinara, veterinarskih tehničara i da je to kasnije ugašeno, postavljam pitanje Upravi za veterinu i Veterinarskoj komori – da li postoji mogućnost da se uz podršku tih institucija potpomogne da se formira udruženje veterinarskih tehničara? Po struci sam veterinarski tehničar, i to govorim baš zbog toga što veliki broj ljudi sa srednjom veterinarskom strukom radi na terenu zajedno sa svojim veterinarima održavaju zdravlje životinja i na taj način spašavaju i zdravlje ljudi. Da li će imati mogućnosti da se u narednom periodu formira veterinarsko udruženje koje će biti potpomognuto od strane Uprave za veterinu, odnosno Veterinarske komore u Srbiji? Znamo da u Srbiji postoji udruženje farmaceuta, udruženje doktora, udruženje medicinskih tehničara, tako bi bilo dobro da se pripremi, da se odradi i da se formira udruženje veterinarskih tehničara koje će biti svuda aktivno i na taj način štititi interese svih onih ljudi koji su na terenu, koji rade težak posao, bez obzira da li je sunce, kiša, sneg, veterinari i tehničari su svuda na terenu. Stvarno to su ljudi koji mnogo znače našim selima, našoj poljoprivredi, jer štiteći zdravlje životinja na taj način štite i zdravlje ljudi. Još jedno pitanje Ministarstvu privrede, Nacionalnoj službi zapošljavanja i ministarstvu bez portfelja koje vodi gospodin Krkobabić, a vezano je za zadrugarstvo, pošto svi znamo da je velika aktivnost oko formiranja zadruga, da veliki broj lokalnih samouprava inicira i radi na formiranju zadruga. Vrlo je bitno da te zadruge mogu da imaju ista prava i pitanje glasi – da li zadruge kao pravna lica mogu koristiti sredstva koja daje Ministarstvo privrede za stimulaciju zapošljavanja, za širenje svog programa, kao što se to daje ostalim pravnim licima? Vrlo je bitno da te nove zadruge ili stare koje rade mogu da koriste ta sredstva za zapošljavanje novih lica koja će biti u tim zadrugama, da budu stimulisani na neki način, kao što to rade određena pravna lica gde se dobija za svakog novog zaposlenog od 160 do 240 hiljada dinara. Sa druge strane, da li zadruge kao pravna lica imaju mogućnost da koriste sredstva iz Fonda za razvoj iz Razvojne agencije Srbije radi širenja proizvodnje i da na taj način pomažu našoj poljoprivredi, našim selima? Bilo bi dobro, i to je isto pitanje – da li su ta sredstva za one opštine koje su demografski ugrožene, brdsko-planinske, nerazvijene opštine, da li ta sredstva u tim opštinama mogu da budu veća za razliku od drugih opština koje su razvijenog tipa i koje imaju uslove za rad? Mislim da bismo na ovaj način imali veliku šansu da zaposlimo još veći broj ljudi, mladih ljudi, stručnih ljudi, veterinara, poljoprivrednih inženjera i na taj način bi bilo stvarno pozitivno za celu našu poljoprivredu, za celu našu privredu da se zapošljavaju ljudi i da se radi na razvoju poljoprivrede.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Ivan Kostić. Izvolite.
Postavljamo pitanje Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i Inspektoratu rada. Dana 14. jula 2017. godine u državnom preduzeću „Milan Blagojević – Namenska“ u Lučanima, u pogonu raketna goriva došlo je do eksplozije baruta i tom prilikom su život izgubila dva radnika: Milojko Ignjatović i Milomir Milivojević. Uzimajući u obzir da pomenuta nesreća još uvek nije razjašnjena, molimo Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Inspektorat rada da nam dostave izveštaj o uviđaju koji je obavljen neposredno nakon eksplozije i da nam dostave odgovore na sledeća pitanja. Da li je nadležni Inspektorat rada ispitao navode da je direktor ovog preduzeća potpisao otkaz pod bolovanjem trojici radnika koji su radili na pogonu raketna goriva, a koji su potvrdili da su tokom eksplozije količina baruta i burad bila veća od dozvoljenih? S obzirom da se po izjavama radnika u preduzeću radi u neadekvatnim uslovima i krše se propisi o radu i zaštiti na radu, nedostaju zaštitna odela, u buradima je veća količina baruta i barutnog otpada od dozvoljene, radnici nemaju pravo na godišnji odmor i slobodne dane i da je 2. avgusta došlo do još jedne nesreće u kojoj su povređena dva radnika, želimo da znamo da li su Inspektorat rada i nadležno ministarstvo ispitali stanje u pogledu uslova rada i bezbednosti na radu u datom preduzeću? Da li je pokrenut postupak ili naložene mere odgovornim osobama u preduzeću? Da li je istina da je u prethodnih 20 godina u pomenutom preduzeću poginulo 18 radnika? Ministarstvu unutrašnjih poslova i ministru za lokalnu samoupravu – zašto gradovi i opštine širom Srbije, poput Mladenovca, donose lokalne akcione planove za unapređenje položaja migranata u narednih pet do deset godina? Ko planira da prazna srpska sela, kasarne i odmarališta za decu naseli migrantima? Da li je tačno da je 620.000 migranata tražilo azil ili izrazilo nameru da traži azil u Srbiji i da postoji opasnost da svi oni putem readmisije budu vraćeni iz zemalja EU u Srbiju, a od Srbije je napravljen najveći azilantski centar u Evropi? Da li je zato u našoj zemlji već otvoreno 14 migrantskih centara? Još jedno pitanje za Ministarstvo unutrašnjih poslova – koliko je državljana Srbije u proteklih mesec dana prijavilo svoje prebivalište na teritoriji Grada Beograda? Svedoci smo da je juče pun autobus radnika „Elektrovojvodine“ iz Subotice krenuo u Beograd da se prijavi i da je svaki šef smene na Horgošu i Kelebiji na carini dobio obavezu da svoje rođake i prijatelje koji nisu prijavljeni u Beogradu a žive, javi, prijavi i da se prijave na teritoriji Grada Beograda, pretpostavljam za naredne beogradske izbore. Četvrto pitanje predsedniku Narodne skupštine – zašto su tri narodna poslanika Dveri isključena sa sednica Narodne skupštine na 20 dana zbog postavljanja poslaničkih pitanja? Da li to u Narodnoj skupštini ne sme ništa da se kaže o korupciji, kriminalu u vrhu vlasti? Dveri su zato pokrenule sajt „dveriliks“ na kome može da se pročita sve ono što Maja Gojković cenzuriše da se čuje u parlamentu. Prošlo je već dve nedelje kako je predsedniku poslaničke grupe Dveri, Bošku Obradoviću, zabranjen ulaz u skupštinsku salu i prisustvovanje sednicama, iako ne postoji nikakva odluka po tom pitanju, niti je obavešten zašto je isključen. Zašto na jučerašnjoj sednici Administrativnog odbora na dnevnom redu nije bilo isključenje Boška Obradovića, koje nema nikakvu pravnu zasnovanost dok ga ne potvrdi Administrativni odbor? Šta ako Administrativni odbor odbije da potvrdi ovo isključenje? Kako će Boško Obradović retroaktivno prisustvovati ovim sednicama na kojima mu je trenutno zabranjen ulaz? Da li Maja Gojković stoji iza krivičnih prijava koje su podnete protiv narodnih poslanika Dveri Boška Obradovića, Srđana Noga i Marije Janjušević i da li je sledeća ideja Aleksandra Vučića i SNS da uhapsi lidere Dveri i onemogući njihovo učestvovanje na izborima, jer je rejting Dveri svakoga dana sve veći zato što građani prepoznaju Dveri kao najjaču skupštinsku opoziciju Vučićeve vlasti, pa nas zato morate ućutkati u Narodnoj skupštini? Zašto ovaj plakat „Vučić, brat, kumovi, lopovi“ vređa dostojanstvo Narodne skupštine i predsednika Vučića, ako ovde uopšte nije jasno rečeno na kog Vučića, brata, kumove i lopove se misli? Da li to Maja Gojković optužuje predsednika Srbije, njegovog brata i kumove da su lopovi? Hvala.
Zahvaljujem, kolega Kostiću. Apsolutno niko nema nameru da vas ućutka, naprotiv, vidite da ste uspeli sve da isčitate a i da pokažete plakat, ako je to bila namera.Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović. Izvolite.
Zahvaljujem se predsedavajući. Pitanje postavljam ministru za zaštitu životne sredine, gospodinu Goranu Trivanu. Najpre želim da pozdravim odluku i Vlade i rukovodstva Republike Srbije što je prepoznala jedan veliki problem i radi rešavanja tog problema posle 15 godina konstituisalo novo ministarstvo ili novi resor, a to je Ministarstvo za zaštitu životne sredine. Zamoliću vas samo da kolegu Marijana Rističevića, opomenete da bih mogao da postavim poslaničko pitanje.Što se tiče samog problema, moram da istaknem činjenicu da je problem aktuelan već duži vremenski period i da taj problem kontinuirano opterećuje, ne samo Srbiju, već i širi region pa celu zemaljsku kuglu. Radi se o zagađivačima životne sredine i to vrlo opasnim zagađivačima gde se zagađuje i vazduh i zemlja i pijaća voda i svi resursi koji su od vitalnog značaja za stanovništvo. U tom kontekstu treba podržati zalaganje, kako ministra Gorana Trivana, tako i zalaganje Vlade Republike Srbije, da se obezbede svi mogući uslovi kako bi se zaštitili kako obnovljivi, tako i neobnovljivi resursi sa kojima raspolaže prevashodno naša država. U tom pravcu, posebno bih napomenuo da je gospodin Trivan istakao da je u narednih 20 godina, neophodno potrebno uložiti preko 15 milijardi evra, kako bi se koncept zaštite životne sredine ostvario i postigao svoje pune efekte. Ono što raduje građane Srbije, a prevashodno građane grada Beograda, jeste da je u prioritete stavljena sanacija postojeće deponije u Vinči, gde postoji višedecenijski problem skladištenja i recikliranja otpada. Deponija u Vinči je jedna od najvećih deponija u ovom delu Evrope i više puta su građani Srbije bili izlagani rizicima sa ove deponije koji su se manifestovali na različite načine, stvarajući veliku opasnost, kako kroz pojavu požara, povremenih eksplozija, a naravno i zagađenja koja su emitovana sa te deponije i ugrožavanjem građana. Pre nekoliko dana ili možda malo više, u Vladi Republike Srbije je doneta odluka i na osnovu te odluke su započete aktivnosti koje Vladu Republike Srbije kredibilišu na najpozitivniji mogući način, a to je da su započete aktivnosti na rešavanju ovog ogromnog ekološkog problema. Formiran je konzorcijum i potpisan ugovor sa francuskom kompanijom „Suez“, zatim, japanskom kompanijom ili konzorcijum „Itoču“, a te dve kompanije će biti izvođači radova na izgradnji velike regionalne deponije Vinča. Ministar je u tom pravcu istakao činjenicu da će to biti jedna od najsavremenijih deponija na teritoriji šireg regiona, a ne samo u Srbiji. Sa tim u vezi želim da postavim pitanje – koji će to biti suštinski sadržaji funkcionisanja ove deponije, imajući u vidu da se radi o, kako je najavio gospodin Trivan, proizvodnji tzv. zelene energije? Šta podrazumeva taj koncept rada, odnosno proizvodnja zelene energije? Koliko se u tom konceptu prepoznaje potreba da se upravljanje otpadom završi u funkcionalnom smislu kroz proizvodnju energije, prevashodno toplotne energije i da u nekoj budućoj fazi dođemo do konačnog cilja, a taj cilj podrazumeva da Srbija više nema otpad.Takođe, u tom smislu postavljam pitanje gospodinu Trivanu – šta će se desiti jednom, nažalost neostvarenom investicijom, kada je u pitanju Zlatiborski okrug, a to je izgradnja postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, koje je svojevremeno trebalo da bude locirano nedaleko od Užica, na periferiji. Radi se o mestu Gorjani. Da li će u tom pravcu Vlada Republike Srbije uspeti da obezbedi novčana sredstva i pomogne Gradu Užicu kao lokalnoj samoupravi kojoj je to postrojenje neophodno, imajući u vidu da je Užice grad sa možda i najvećim stepenom zagađenja u Srbiji? Hvala.
Zahvaljujem kolega Jovanoviću. Pre nego što nastavimo sa zajedničkim, načelnim i jedinstvenim pretresom, pitam još jednom da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika želi reč?Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Gospodine Milićeviću, u skladu sa članom 287. našeg Poslovnika, nama, poslaničkoj grupi SRS potrebne su neke informacije i neka obaveštenja, a potpuno sam siguran da te informacije i obaveštenja su potrebna svim poslanicima u Narodnoj Skupštini, jer osim onog posla koji rade u ovoj sali, oni u svojstvu narodnog poslanika se pojavljuju i na drugim javnim mestima. Vrlo često su u prilici da im se građani obrate sa nekim pitanjem, jer prosto javnost smatra da ako je neko narodni poslanik, on sve zna šta se dešava u našoj državi.To interesovanje publike posebno dolazi do izražaja kada u dnevniku ili u nekoj tv emisiji budu u situaciji da vide da se organizuje neka svečanost povodom otvaranja nekih radova ili neka svečanost povodom završetka nekih radova, pa da li su u pitanju ulice, putevi, podvožnjaci, nadvožnjaci, mostovi, auto put, klinički centri, zgrade. Jednostavno to mami pažnju javnosti.Naravno, svi vole kada se neki objekat završi, jer odmah računaju da postoji neka funkcionalna korist, da objekat može da se koristi, da put može da se koristi. Potpuno sam siguran da niko u ovoj zemlji nema ništa protiv toga da se Srbija gradi, izgrađuje, dograđuje, renovira, da to bude i lepše i bolje, da može i brže i jače da se ide putevima. Jednostavno, civilizacija traži da se te stvari dešavaju.Meni su potrebne informacije i obaveštenja, pre svega, od Ministarstva saobraćaja i građevine. Zašto? Malo, malo, pa vidimo sliku da se otvara neko gradilište. Međutim, mi svi moramo da poštujemo Ustav i zakone. Da li to gradilište ima građevinsku dozvolu? Ko prođe pored gradilišta može da vidi onu tablu na kojoj pišu oni osnovni podaci u skladu sa zakonom. E sad, da li je to tačno ili nije tačno, pitanje je. Kada se završi, navodno, neki objekat ili neka deonica, organizuje se opet neko svečano otvaranje, ali nikad ne dobijamo odgovor na pitanje da li postoji upotrebna dozvola.Recimo, ako se otvori neka deonica puta, pa ta deonica nema upotrebnu dozvolu, pa ne daj bože, desi se nešto, neko treba da snosi odgovornost. Samo da vas podsećam, prema propisima Republike Srbije o putevima, ako vi vozite nekim putem, upadnete kolima u neku rupu, štetu treba da vam naknadi nadležni državni organ, odnosno javno preduzeće. Kako čovek to da ostvari ukoliko ne zna da li postoji upotrebna dozvola ili ne postoji upotrebna dozvola? Da li je izvršen tehnički prijem, da li nije izvršen tehnički prijem? Nažalost, mnoge građevinske firme koje su gradile Srbiju, čitave blokove, čitava naselja više ne postoje, već 10, 15 godina. To je otišlo u stečaj. Pojavile su se neke nove firme. Kada se pogleda Novi Beograd više gotovo da nema ni jedne firme koja je napravila Novi Beograd, a objekti i dalje stoje. Danas se dešava situacija da se završi neki objekat i posle nekog vremena se utvrdi da, bez obzira da li ima ili nema upotrebnu dozvolu, da taj objekat nije u onoj funkciji, nije onih performansi kako to treba da bude. Mi ne znamo da li je to obuhvaćeno garantnim rokom. Da li nije obuhvaćeno garantnim rokom? Mi imamo paradoksalnu situaciju da se na nekoj deonici puta organizuje proslava, svečanost. Najviši državni funkcioneri dođu na otvaranje i posle deset dana krenu novinski tekstovi - nova deonica, a otvaraju se neke nove rupe. Pa, onda nismo odgovorni, te ovaj je odgovoran, te ovaj nije odgovoran. Mi moramo da dobijemo te informacije. Da li ovi objekti koji se otvaraju ili gde počinje izgradnja imaju tehničku dokumentaciju, imaju građevinsku dozvolu? Da li ovi objekti, koji se završavaju svečano, puštaju u promet, da li oni imaju upotrebnu dozvolu?
Zahvaljujem, gospodine Krasiću. Reč ima narodni poslanik Boban Birmančević. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovane kolege poslanici, poštovani građani, koristim svoje pravo da prvo pitanje postavim ministrima pravde i policije Nebojši Stefanoviću i Neli Kuburović. Moje prvo pitanje je vrlo jednostavno, a razlozi izuzetno veliki i izuzetno značajni za grad Šabac, a glasi – kada će pred lice pravde biti izveden i procesuiran gradonačelnik grada Šapca, Nebojša Zelenović, zbog niza nepravilnosti i zloupotreba u radu? U predizbornoj kampanji za parlamentarne i lokalne izbore 2016. godine, aktivista stranke Zajedno za Srbiju, Gavrilović Dragan, iz Varne, inače Zajedno za Srbiju koju predvodi Dušan Petrović, kupovao je glasove za predizbornu kampanju za gradonačelnika Nebojšu Zelenovića, i to u iznosu od pet do 11 hiljada dinara, u zavisnosti od veličine domaćinstva, odnosno broja članova domaćinstva. Za tu svoju kupovinu priznao je i potpisao u Osnovnom javnom tužilaštvu u Šapcu izjavu u kojoj je potvrdio da je do kupovine došlo i da je glasove kupovao, a ne postoji niti jedan razlog, niti jedno opravdanje za to. Postavljam pitanje ministru Nebojši Stefanoviću, kada će i zašto nisu pred lice pravde izvedeni nalogodavci za kupovinu glasova i očekujem da upravo u narednom periodu to bude urađeno, jer svi vrlo dobro znamo ko je kupovao glasove i u skladu sa tim onaj ko kupuje glasove treba da dobije zasluženu kaznu. Drugo pitanje je, takođe, vezano za gradonačelnika Nebojšu Zelenovića, a podsećam da je DRI u svojoj kontroli budžeta iz 2015. godine konstatovala niz nepravilnosti. Između ostalog, već su podnete krivične prijave u Osnovnom sudu u Šapcu za direktora Direkcije za puteve i direktora JP Fond za građevinsko zemljište u Šapcu. Postavljam pitanje ministarki pravde, kada će gradonačelnik Nebojša Zelenović biti procesuiran, odnosno kada će njegov predmet biti u Osnovnom sudu u Šapcu? Napominjem, razlozi za ovo su ogromni, a između ostalog konstatacija DRI, da su zloupotrebili i oštetili budžet grada Šapca za pet miliona dinara, pričam o budžetu od pet miliona evra, pričam o budžetu iz 2015. godine. Citiram: „U izveštaju DRI grad Šabac je nepravilno preuzeo obaveze i izvršio rashode u iznosu od 590 miliona 928 hiljada dinara i 44 hiljade 113 evra.“ Kraj citata. Znači, pet miliona evra je potrošeno, a da za to nema opravdanih i valjanih papira, odnosno potrošeno je, a da nije u skladu sa zakonom. Između ostalog, budžet je zloupotrebljen na različitim pozicijama i to trošenje veće od odobrenih, po aproprijacijama, u iznosu od 297 miliona dinara. Obaveze koje nemaju pravni osnov u skladu sa važećim propisima u iznosu od 86 miliona dinara. Obaveze bez validne i verodostojne dokumentacije, 89 miliona dinara. Obaveze bez zaključenog ugovora ili drugog pisanog akta, 31 milion. Obaveze bez sprovođenja javnih nabavki i bez poštovanja zakonskim procedura u postupcima javnih nabavki, u iznosu od 42 miliona i 44 hiljade evra, itd. Zloupotrebama nikada kraja.Postavljam pitanje ministru policije, Nebojši Stefanoviću, kada će biti sprovedena istraga u kojoj će biti utvrđeno sa kim su sklapani poslovi bez sprovedenih javnih nabavki i bez poštovanja zakonskih procedura? Kome su plaćani milionski novčani iznosi bez validne verodostojne dokumentacije? Kome su milionski novčani iznosi dati bez zaključenog ugovora ili drugog pisanog akta? U pitanju su precizni podaci koje je dala DRI, i u skladu sa tim treba se i postaviti prema datim podacima.U ime građana Srbije, a u ime, pre svega, građana Šapca, postavljam pitanje DRI, da li je u planu kontrola budžeta trošenja grada Šapca za 2016 godinu, imajući u vidu da 2015. godina nije bila izborna godina, pa je napravljeno 5 miliona evra nenamenskog trošenja budžeta? Možemo samo da pretpostavimo koliki je trošak za 2016 godinu. Nadam se da će licu pravde biti privedeni svi oni koji su to zaslužili i koji su se o pravdu u Šapcu i o svoje građane ogrešili.
Zahvaljujem, kolega Birmančeviću. Pošto se više niko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, nastavljamo sa radom.Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Milisav Petronijević, Miletić Mihajlović, Vladimir Đurić i Nada Lazić. Nastavljamo zajednički načelni i jedinstveni pretres o tačkama 1, 2. i 3. dnevnog reda. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine obaveštavam vas da su pozvani da današnjoj sednici prisustvuju: dr Zlatibor Lončar, ministar zdravlja, dr Dišan Vujović, ministar finansija, prof. dr Berislav Vekić, dr Meho Mahmutović, prof. dr Ferenc Vicko i prof. dr Vladimir Đukić, državni sekretari u Ministarstvu zdravlja, Nenad Mijailović, državni sekretar u Ministarstvu finansija, Danijela Uroševi, pomoćnik ministra zdravlja, Dragana Vujičić i Slađana Đukić, vršioci dužnosti pomoćnika ministra zdravlja, Branko Drčelić, vršilac dužnosti direktora Uprave za javni dug u Ministarstvu finansija, Dragana Ratković, šef Odseka u Upravi za javni dug Ministarstva finansija, Lidija Bašić, viši savetnik u Ministarstvu zdravlja i Mira Kontić, samostalni savetnik u Ministarstvu zdravlja. Nastavljamo sa listom govornika.Reč ima narodni poslanik Branka Stamenković. Izvolite.
Hvala. Par reči o Privrednoj komori Srbije koja figurira i u ovom zakonu. Za ovih godinu i po dana, koliko smo u Narodnoj skupštini, u ovom Jedanaestom sazivu, bezmalo nije ni jedan jedini zakon došao u Skupštinu, a da se u njemu ne pominje Privredna komora Srbije i da joj se ne dodeljuju nekakve nadležnosti i poslovi. Uglavnom su to poslovi vođenja nekakvih registara, neke evidencije, nekakva izdavanja licenci i u Zakonu o stanovanju i u Zakonu o Nacionalnoj agenciji za javnu upravu i u ovim obrazovnim zakonima što su bili na prethodnom zasedanju, pa evo i u ovim zdravstvenim zakonima.Ova Vlada od 2012. godine, ova vladajuća većina od Privredne komore Srbije pravi nadnaravno biće, na koje polako prebacuje sve administrativne poslove koje praktično treba da obavlja državna administracija. Zato se i zove državna administracija. NJu građani kroz poreze plaćaju da obavlja poslove državne administracije. Privredna komora Srbije treba da se bavi problemima poslodavaca, a ne da obavlja posao državne administracije, i to još o dodatnom trošku poreskih obaveznika, jer su poslodavci od kada je SNS na vlasti primorani da, hteli ili ne hteli, budu članovi te komore i da plaćaju reket, tj. kobajagi neku članarinu od koje, kao što vidimo, treba da radi ono što praktično treba da radi državna administracija, da vodi silne registre i da se bavi kojekakvim evidencijama. Stoga, apelujem ponovo da povučete zakon, da izbacimo Privrednu komoru Srbije. Još jedan razlog da se povuče zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima predstavnik predlagača, ministar Zlatibor Lončar. Izvolite.
Privredna komora ne naplaćuje ništa, apsolutno. Iz kog razloga? Ona je samo zbog registra uključena u ovu priču, jer ona već ima deo registra i ima i te svoje grupe svih tih proizvođača. Znači, nula dinara košta, nula dinara se plaća, samo će pomoći oko registra da bude. Ne postoji ništa drugo, nikakav dodatni trošak, ništa. Kada već imamo jednu bazu, to je samo poenta da je iskoristimo. Hvala.
Zahvaljujem. Koleginice Stamenković, nemate osnova. Dobili ste samo odgovor na postavljeno pitanje. (Branka Stamenković: Vrlo kratko.) Izvolite.
Hvala. Ministre, ja vas pitam da li je nebo plavo, a vi mi odgovarate - paradajz na pijaci je jeftin. Znači, ja nisam rekla da će to da košta nešto Ministarstvo. Rad Privredne komore finansira se od članarina prisilno nateranih poslodavaca da budu članovi Privredne komore. Kao što znate, to više nije opcija - mogu ili ne mogu da budem član, nego morate da budete član Privredne komore. A isti ti poslodavci kroz poreze plaćaju državnu administraciju da radi poslove državne administracije. Sada, državna administracija umesto da radi te poslove, ona ih prebacuje na Privrednu komoru, a Privredna komora, da ne bi uzimala pare iz budžeta od poreskih obveznika, propisano je da mora svako da bude njen član, te praktično ima dodatan namet koji kobajagi nije porez, ali je reket. Da li me razumete? Hvala.
Reč ima predstavnik predlagača, ministar Zlatibor Lončar. Izvolite.
Mislim da vi sada pričate o Zakonu Privredne komore koji postoji, i o nekim pravilima u Privrednoj komori. Tražite od mene da odgovorim šta se dešava u Privrednoj komori. Po tom pitanju i po svim tim stvarima niti znam, niti treba da znam, niti je to deo kojim treba da se bavi Ministarstvo zdravlja. Ovde smo zbog ovih zakona i zdravlja ljudi, a ko kome plaća i šta plaća, sigurno da postoji, ali to morate da pitate te ljude koji su uključeni u taj proces. Sigurno postoji neki razlog.
Povreda Poslovnika, narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Član 107. – dostojanstvo. Gospodine predsedavajući, odmah da vam kažem, ne tražim da se o ovome glasa, ali na neke stvari stvarno treba reagovati. Kada se ovde koriste izrazi i optužbe poput: „reket“, ja sam to dobro čuo, ponovljeno je čak dva puta, nekome nije bilo dovoljno da bude drzak jednom, nego mora više puta, mislim da na to treba da se reaguje. Ako ni zbog čega drugog, onda zbog toga što je ovo valjda ozbiljno mesto. Možda nije ljudima koji su navikli da se ovde izražavaju sviranjem i pevanjem, ali nama koji znamo šta znači posao narodnog poslanika jeste, pa da neke stvari ipak ne dozvolimo, da se optužuje Privredna komora, da se optužuje drugo ministarstvo, a sad je i taj zakon sporan koji nikakve veze sa današnjom raspravom nema, da bi se neko malo uslikao, pa se umontirao za veb sajt svoje organizacije, koja je ne zna više ni Bog šta, da li udruženje građana ili grupa građana. Malo su nekad pokret, nekad se izdaju lažno kao stranka, ali nije ni važno šta su. Tu vrstu potreba da zadovoljavaju na ovaj način nikakvog smisla nema. Ne samo zbog ovog mesta, nego mislim da je vređanje, a sad već i neke zdrave pameti, da to slušamo od ljudi koji su na reket navikli, koji plaćaju reket svom Saši Raduloviću za mesto poslanika kroz one usluge raznoraznih privatnih firmi koje postoje dok sredstva ne legnu, i to kampanjska sredstva dobijena za učešće na izborima na račune, a onda preko noći odjednom nestaju tragovi, stavlja se ključ u bravu i neko se izdaje kao siroti narodni poslanike, bez igde ikoga na svetu celom. Da se mi ne bismo trošili na takve teme i na takve ljudi, ja predlažem da mi ovo ipak malo što se tiče poštovanja ove knjige Poslovnika zaoštrimo, a ne moramo da glasamo, samo da malo više vodimo računa. Ti će prolaziti na osnovu toga šta i kako rade, a onako kako su prolazili i do sada, a da se mi vratimo ozbiljnoj temi, važnim zakonima i da ovo radimo na jedini ispravan način. Hvala lepo.
Slažem se sa vama da treba da se vratimo ozbiljnoj temi, a to je rasprava o zakonskim predlozima. Shvatio sam da ne želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika. Reč ima, po redosledu prijavljenih narodnih poslanika, Aleksandar Marković. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Iskren da budem, ne znam zašto ste dali ponovo reč prethodnoj govornici malo pre po replici. Dakle, očigledno je da je ona promašila i temu i zakon i instituciju, ali molio bih vas da ubuduće, ako možete, to ne radite.Gospodine ministre, predstavnici Ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, ja ću biti vrlo kratak u svom izlaganju. Iako ne dolazim iz zdravstvene struke, veoma pažljivo sam pratio tok jučerašnje rasprave po ovim predlozima zakona. Iz svega što smo čuli i od vas, gospodine ministre, ali i od ostalih kolega, opšti je utisak i svima je jasno da mi juče, ali evo i danas, nismo čuli ni jednu suštinsku zamerku za ove predloge zakona i to je ono što je dobro. Mi iz Srpske napredne stranke snažnu podršku pružamo i vama, ministre, kao i ovim predlozima zakona, ali želim i da istaknem da je jučerašnja rasprava u najvećoj meri bila konstruktivna, onako kako to ovi zakoni i zaslužuju, uz nekoliko izuzetak, uz nekoliko iskakanja, uglavnom od starne pripadnika stranaka bivšeg režima koji, evo vidimo danas, nisu ni u sali. Simptomatično je da te zamerke koje se odnose na stanje u zdravstvu, na stanje u zdravstvenom sistemu, dolaze upravo od onih koji su u najvećoj meri odgovorni za sve ono što je danas loše u zdravstvenom sistemu Srbije. Znate, neko vrši vlast 12 godina, u kontinuitetu 12 godina, ima celokupnu vlast u zemlji i za tih 12 godina uporpasti sve ono što je moglo da se upropasti u zemlji, dakle, od ekonomije do privrede, do obrazovanja, obrambenog sistema, zdravstva, kulture, sve čega su se dotakli i uništili su. Onda nakon 12 godina građani ih kazne. Oni lepo pređu u opoziciju i onda nakon nekog vremena drže ovde pridike, spočitavaju nam tobože nekakvu krivicu za ono što je loše, a onda se nameće logično pitanje ko ih je sprečavalo, šta ih je sprečavalo, da sva ta pametna i epohalna rešenja koja danas predlažu, da ih primene dok su vršili vlast, a imali su 12 godina da primene sva ta pametna rešenja o kojima danas govore. Mi smo gospodine predsedavajući i od našeg ovlašćenog predstavnika SNS, gospodina Laketića juče čuli sve ono što je dobro što ovaj zakon donosi. Dakle, sve benefite, sve pozitivne efekte koje će ovi zakoni proizvesti. Da ne bih ponavljao sve ono što su uvažene kolege, pogotovo one kolege koje inače dolaze iz zdravstvene struke, ja ću završiti svoje izlaganje sa jednom rečenicom, želim samo da kažem da pripadam grupi poslanika SNS koje su predložili nekoliko amandmana, ali tehničkih amandmana na ovaj predlog zakona, u pitanju je 13 amandmana, zaista, tehničkih, ti amandmani imaju za cilj da isprave sam tekst zakona i nadam se da će ti amandmani biti i usvojeni. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, kolega Markoviću. Obzirom da ste u uvodnom izlaganju pitanja postavili meni. Zamislite da nisam dozvolio koleginici Stamenković da obrazloži dodatno svoje pitanje, opet bi imali onu pretpostavku, odnosno opet bi se provlačila ona teza da neko od predsedavajućih želi da onemogući opoziciju da govori o Narodnoj skupštini Republike Srbije. Ovo je još jedna potvrda da apsolutno niko od predsedavajućih nema nameru da onemogući opoziciju da govori, naprotiv, vidite da omogućavamo da i dodatno obrazlože pitanje koja nisu na pravi način shvaćena. Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Ivana Stojiljković. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, kada uzmemo u obzir da srpsko zdravstvo do 2012. godine, nije čak ispunjavalo ni osnovne kriterijume za ocenjivanje u sklopu Evropskog zdravstvenog potrošačkog indeksa, a zatim je ocenjeno najlošijom ocenom, kada uzmemo u obzir da do 2012. godine, nadležni ministar odlazio je na lečenje u inostranstvo, šaljući tako poruku svojim sugrađanima da ni on ne veruje u sistem koji vodi. Ako uzmemo u obzir sve one informacije koje smo čuli juče od mogu uvaženog kolege Marka Atlagića, koje se tiču malverzacija i prilikom javnih nabavki opreme i sredstava i lekova, a i prilikom zloupotrebe položaja, želim samo da istaknem da građanima Srbije treba da bude jasno zašto poslanici SNS, već, evo, drugi dan veoma ponosno govore o rezultatima Ministarstva zdravlja i u ovoj Vladi i u prethodnoj. Ono što treba istaći, jeste da se oseća veliki napredak i u modernizaciji i u svakom smislu napredovanja u zdravstvenom sistemu. Treba istaći da se u prethodnih dve do tri godine zaposlilo i radi se na kadrovskoj politici, znači, primljeno je oko 2.000 mladih lekara, oko 2.000 još medicinskih radnika, odobreno je oko 4.000 specijalizacija, skraćene su liste za čekanja, negde su i ukinute liste za čekanje za zračenja, to smo čuli nabavkom četiri linearna akceleratora, radi se na uvođenju elektronskog recepta, tako da će sve to da skrati i pojednostavi procedure u zdravstvu, što će naravno, sve ide u korist građanima, a ne pojedincima kao što se to ranije radilo. Ono što je veoma važno i što bih ja posebno istakla, a to je rad na preventivi i svi smo svedoci, a i građani Srbije, da se uveliko radi na preventivnim pregledima širom Srbije u svim domovima zdravlja i bolnicama, gde se, znači, rade kontrolni pregledi krvi, EKG, merenje šećera u krvi, merenje pritiska. To je jedan veoma pohvalan pristup, jer na taj način možemo da sprečimo da naše stanovništvo oboljeva od veoma čestih bolesti, znači, da ih uvidimo na vreme. Ono što je pred nama danas jedan veoma važan zakon, jeste zakon kojim će se obezbediti novac za unapređenje i modernizaciju četiri Klinička centra u Nišu, Novom Sadu, Beogradu i u Kragujevcu. Ono što bih posebno istakla i o čemu su pričali i moje kolege prethodni dan i danas će verovatno govoriti o svojim lokalnim samoupravama, odnosno o svojim okruzima, a to je da ovo zdravstvo zaista radi na ravnomernom regionalnom razvoju zdravstvene zaštite. Prosto ću istaći par bitnih stvari koje smatram da bi trebalo znati, a vezano je za Zlatiborski okrug da je nadležno Ministarstvo zdravlja dalo podršku i dalo šansu da pored tri postojeća centra koji su na veoma visokom nivou razvijena, kardiohirurgija, dali su prosto šansu da to uspostavimo i u Užicu. Užice predstavlja centar jednog velikog okruga, Zlatiborskog okruga i ono što je veoma važno ovaj kardiohiruški centar koji ako budemo uspeli, to će u mnogome zavisti i od nas, ako budemo uspeli da ga uspostavimo značiće za sve žitelje Zlatiborskog okruga ali i za stanovnike pograničnih područja koji gravitiraju ka Zlatiborskom okrugu, a Zlatiborski okrug je kao što znate najveći okrug u Srbiji. Računamo da će on obezbediti potrebe i za stanovnike Republike Srpske, pograničnog područja Bosne i Hercegovine i za stanovnike Crne Gore. Pre svega zbog javnosti želim da kažem jedan veoma važan podatak i prosto apelujem na redovne preglede, da je svaki drugi uzrok smrtnog slučaja u Srbiji upravo kardiovaskularno oboljenje. Zato ne bi trebalo, odnosno nema potrebe da pričamo koliki je značaj i postojanje angio sala i kardiohiruških sala. Angio sala postoji u Užicu i jako dobro radi i poslednjih pet do šest godina, oko četiri hiljade pacijenata je prošlo kroz nju, ali svi dobro znate da se nažalost mnoge procedure završe potrebom da postoji i kardiohiruška intervencija. Neke intervencije su toliko hitne da čak ne možemo sa Zlatiborskog okruga da stignemo do najbližeg centra u Kragujevcu, u tom smislu tada se nalaze pacijenti u rizičnoj poziciji.Znači, postoji od 15. oktobra taj program koji je započet zahvaljujući podršci Ministarstva zdravlja. Zahvaljujući kardiohirurzima Užica i zahvaljujući najvećim imenima kardiohirurzima Kliničkog centra Srbije koji zaista daju svu svoju snagu i motivaciju i svu svoju stručnost da se osposobi jedan mali kardiohiruško odeljenje u okviru Užičke bolnice. Takođe, Užice bi imalo, a do sada je urađeno 45 operacija, a planira se da bude 150 operacija godišnje i to bi bio neki minimum koji bi mogao da zadovolji postojanje ovakve jedne kardiohiruške sale. Što je veoma značajno, a to je da postoji i Čigota, kao specijalna bolnica gde bi mogla da se vrši rehabilitacija kasnije tih pacijenata, a koja bi mogla to i tehnički i kadrovski da ispoštuje.Kada sam već kod Čigote, samo par reči. To je jedna svetla tačka našeg zdravstvenog centra, zdravstvenog sistema i veliku zahvalnost dugujemo upravo Ministarstvu zdravlja, dugujemo Vladi Republike Srbije i dugujemo Agenciji za zaštitu od jonizujućih zračenja, zato što uz vašu pomoć Zlatiborski okrug, odnosno Specijalna bolnica Čigota pored svojih redovnih programa uskoro nabaviti i jedinstveni dijagnostički uređaj najnovije generacije tzv. gama kameru. O tome biste verovatno vi mnogo bolje mogli da nam objasnite šta je to ili ćete prosto građanima objasniti kada dođe vreme za to, ali u svakom slučaju želim da kažem zašto sve ovo pričam, vezano za Zlatiborski okrug, zato što želim da istaknem da jedan sistem koji je bio urušen, podigli ste na veoma čvrste noge. Zato što se ovaj sistem em što se razvija ravnomerno, em što se razvija u svakom segmentu, razvija se i u svim delovima Srbije i zato će SNS uvek podržati predloge vaših zakona. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik, Dragana Barišić.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, Dame i gospodo narodni poslanici, juče smo započeli jednu diskusiju o dva veoma važna zakona iz oblasti zdravstva, Predlogu zakona o medicinskim sredstvima i Predlogu zakonu o dopunama Zakona o zdravstvenoj dokumentaciji i evidencijama u zdravstvu. Pre diskusije o predloženim zakonima samo bih se osvrnula na stanje u našem zdravstvu.Naime, svedoci smo da je srpsko zdravstvo urušavano dugi niz godina i da smo 2012. godine zatekli jedno katastrofalno stanje. Katastrofalno stanje ne samo u državi Srbiji nego i u srpskom zdravstvu koje je bio zaista na jednom nezavidnom nivou. Zbog loše vođene politike, pre svega u periodu od 2000. do 2012. godine naše zdravstvo bilo je na najnižim granama, tako je i proglašeno 2014. godine. Na svu sreću Vlada Republike Srbije, predvođena tada gospodinom Aleksandrom Vučićem, sada predsednikom Republike Srbije, uspela je da stabilizuje ne samo stanje u srpskom zdravstvu, već i stanje u državi, da spasi državu bankrota koji je bio neminovan i da smanji fiskalni deficit i sprovede reforme kojima je država izašla iz recesije. Odgovornom politikom Vlade Republike Srbije i Ministarstva zdravlja, naravno na čelu sa gospodinom ministrom Lončarom, zaustavljeno je propadanje srpskog zdravstva, a dobili smo i reformske zakone kojima smo napredovali u evropskom potrošačkom indeksu i ostvarili napredak u tri ključne oblasti. Oblasti prava pacijenata, dostupnosti zdravstvene zaštite i ishodima lečenja. Pohvalno je to i što je Vlada Republike Srbije i nadležno Ministarstvo zdravlja, u prethodnom periodu odobrilo i veliki broj mesta za zaposlenje kadra preko dve hiljade, kako lekara, tako i drugog medicinskog osoblja, čime su se stvorili uslovi za zaposlenje mladih lekara. Ja se ne bih složila sa jučerašnjom raspravom kolega, obično iz opozicionih stranaka, koji govore da lekari uče uveliko nemački. Nije tačno. Ja sam lekar u Kruševačkoj bolnici i moje kolege su ponosne na Vladu Republike Srbije i na resorno Ministarstvo, Ministarstvo zdravlja, koliko napora čini da zdravstveni sistem bude što bolji, da uslovi budu što bolji, kako u Kruševcu, kako u Rasinskom okrugu, tako i širom naše lepe Srbije. Inače, zbog nasleđenih problema morali smo mnoge zakone da menjamo, da donosimo po hitnom postupku, zato što su neke prethodne DOS-manlijske vlasti, režimi trudili se da rade onako kako njima odgovara, a ne u interesu građana, pa smo imali problem da se suočimo sa time da određene specijalnosti nedostaju, pa smo hitno donosili neke zakone da bismo ta kadrovska pitanja morali da rešavamo kako znamo i umemo. Neki ministri iz perioda 2000. do 2012. godine mislili su na neke druge stvari, ali nisu se suočavali sa onim problemima koji su bili prisutni kako u bolnici u Kruševcu, tako i širom zemlje. Ali, na svu sreću, kažem 2012. godine došlo je do promene vlasti i građani su jasno rekli ne politici, a imali smo priliku da se uverimo i prošle godine da su jasno podržali našeg predsedničkog kandidata i time pokazali da ova politika nema alternativu i da žele upravo SNS i gospodina Vučića da ih dalje predvodi u bolju budućnost. Kada je reč o ovim zakonima koji su juče i danas na dnevnom redu, Predlogu zakona o medicinskim sredstvima, vrlo je važno donošenje ovog zakona, pre svega zbog toga što se njime uređuje zdravstveni sistem u oblastima zdravstva i usklađuje sa propisima koji važe u EU. Naime, ovim zakonom izvršiće se odvajanje propisa kojima se uređuju medicinska sredstva od lekova, što je jako bitno, ali odvajanje medicinskih sredstava koja se koriste u humanoj medicini, od medicinskih sredstava koji se koriste u veterinarskoj medicini. Mi kao lekari, zaista smo svesni toga koliko je to važno i bitno, a i zaista punu podršku od svih nas ima i Ministarstvo zdravlja. Ovim zakonom uređuju se i odredbe vezane za klinička ispitivanja medicinskih sredstava, a time se podstiče, ne samo razvoj medicinske nauke, već se zdravstvenim radnicima omogućuje da im budu dostupna naučna dostignuća, ali sve ove promene su bitne i za naše pacijente. Naime, time će se pacijentima obezbediti savremena i inovativna terapija, a briga svih nas je pre svega briga o pacijentima i o našim građanima što smo i pokazali u prethodnih nekoliko godina. Ovaj zakon stvara i povoljne uslove, povoljne uslove za domaće proizvođače medicinskih sredstava, kao i za plasman njihovih proizvoda u zemlje Evrope, ali i u druge zemlje sveta. Naime, time se poboljšava i privreda naše Republike u celini što je jako bitno, a time pokazujemo da sva naša ministarstva sarađuju i rade za dobrobit građana. Ja verujem da će ovaj zakon podržati, ne samo poslanici vladajuće koalicije, podržaće ga nadam se i ove kolege danas nešto ne vidim u sali, oni su tu samo kad treba da se predlaže dopuna dnevnog reda, da navodno pokazuju neku brigu o građanima, a koliko su brinuli o građanima pokazali su u periodu do 2012. godine, i građani Srbije su im jasno i tada, ali i na svim izborima pokazali da ih ne žele i polako ih šalju na političko smetlište gde im je i mesto.Kada je reč o drugom zakonu, rekla bih da ovim zakonom o dopunama Zakona o evidencijama u oblasti zdravstva i dokumentaciji. Zakon je donet pre oko tri godine i počeo je da se primenjuje 1. januara ove godine, ali je bilo neophodno dopuniti prethodni zakon, jer su se u međuvremenu uspostavili IZIS i s obzirom na nedorečenost u delu koji se odnosi na rukovaoca, eto, Ministarstvo zdravlja je i to rešilo da uradi onako kako treba i predloženim dopunama omogućiće se precizno određivanje pravnog lica, odnosno odgovornog za nesmetani rad zdravstvenih ustanova i sistema u celini zasnovanog na principima elektronskog poslovanja, ali utvrdiće se i potreba u slučaju bezbednosti podataka u vezi eventualnih sankcija za nepostupanje po istoj proceduri. Ovaj zakon utiče i na rad Poverenika, time što olakšava poslove iz nadležnosti Poverenika, mada kada spomenemo Poverenika, meni se odmah javlja misao da li je to zaista nezavisna institucija, jer smo sve češće u prilici da vidimo da upravo taj Poverenik koji bi trebalo da predstavlja tu instituciju, skroz nezavisno, sve češće svojim lobijima i tvitovima i komentarima pokazuje da to uopšte nije nezavisna institucija i da kao neki lažni Zaštitnik građana od pre nekoliko meseci koji se bavio politikanstvom sa mesta gde je radio posao i primao veliku platu, tako i sadašnji Poverenik, umesto da radi svoj posao i da nezavisno predstavlja instituciju koju vodi, on sve češće komentarima pokazuje neke izlive i neke lične frustracije. Možda ovo nije mesto da govorimo njegovom radu, ali mislim da bi trebalo i to razmotriti, s obzirom da ga građani Srbije plaćaju i to i te kako plaćaju.Mislim da je dovoljno da više ne govorim o ovim zakonima, jer su kolege spomenule dovoljno i da smo svi svesni koliko je važno da se donesu i podrže, ali bih ovom prilikom želela još nešto da naglasim sa ovog mesta. Naime, na sednici Odbora za zdravlje, pre par dana, pre rasprave o ovim zakonima, dotakli smo se i aktuelne teme, teme vakcinacije i ja sam dala jednu sugestiju vezano za to i mislim da bismo mi kao lekari i kao svi zdravstveni radnici u ovoj sali, sve kolege narodni poslanici i Ministarstvo zdravlja trebalo da zauzmemo jedan jasan i zajednički stav i da osudimo antivakcinalni lobi. Svi smo svesni koliko je vakcinacija bitna za zaštitu, pre svega našeg društva i naše dece, jer deca su naša budućnost. Ja kao majka dvoje dece smatram da je potrebno vakcinisati i ne smemo da dozvolimo da pojedine javne ličnosti, bilo da su to starlete ili ne znam ko, budu iznad lekarske struke koja se godinama obučavala, edukovala, učila o značaju vakcinacija, da sada neko ubeđuje javnost da su vakcine štetne. Oba deteta sam vakcinisala i zaista ne možemo da govorimo o tome da se neke bolesti izazivaju time što deca prime MMR vakcinu ili bilo koju drugu.Prema tome, mislim da bi trebalo da zauzmemo jedan jasan zajednički stav i da osudimo te antivakcinalne lobije.Što se tiče ovih zakona, SNS glasaće i podržaće i punu podršku imate ministre da nastavite ovim putem koji ste započeli i na nekim narednim izborima nećemo dobiti podršku od 56%, dobićemo preko 70%. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Muamer Zukorlić.
Dame i gospodo, poštovani prisutni, sva tri medicinska zakona koja su pred nama, predstavljaju svojevrstan iskorak u pogledu kvaliteta, unapređenja zdravstvene usluge u medicinskom sektoru. Mogli smo videti iz ove rasprave da, uprkos nastojanjima da se iznesu primedbe, nije bilo nekih, bog zna ozbiljnih primedbi, zato će narodni poslanici Bošnjačke demokratske zajednice u danu za glasanje podržati ove zakone. Očita je namera ovog parlamenta, što zbog insistiranja od strane EU u cilju evropskih integracija, što zbog naše iskrene namere, mi ćemo imati dobre zakone, ali je mnogo veći problem implementacija tih zakona i postizanje kvaliteta shodno cilju, nameri i odredbama tih zakona.U tom pogledu, ja ću se osvrnuti na one odredbe koje se odnose na klinička ispitivanja, na sterilizacije, na inspekcijski nadzor i na etički odbor, i to iz jednog posebnog ugla, sa namerom da sugerišem ministarstvu, Vladi i predlagaču budućih podzakonskih akata koja se odnose na ove zakone, kao i budućih zakona, pre svega Zakona o lekovima. Naime, veoma je važno da Vlada shvati i prihvati važnost usvajanja halal standarda i u sektoru medicine, odnosno zdravstvene usluge. Dakle, reč je o standardu koji se pre svega odnosi na pripadnike islama, ali isto tako i sve one koji žele viši standard u pogledu ovih etičkih i higijenskih normi. Svakako nemam zahteve po pitanju ovoga zakona, ali mislim da se podzakonskim aktima može delimično ispraviti ovaj nedostatak, jer je veoma važno da veliki broj pripadnika islama u ovoj zemlji može komotno imati medicinsku uslugu u skladu sa halal standardom islamskim propisima. Isto tako smatram veoma važnim, pogotovo kada su u pitanju lekovi, što će biti tema, odnosno sledećeg Zakona o lekovima, da imamo standard, halal standard u lekovima ili bar jasno naznačeno koji to lekovi ispunjavaju taj standard. To je biti veoma važno za Muslimane u Srbiji, ali isto tako veoma važno za ogromno muslimansko tržište iznad milijardu stanovnika.Po pitanju higijene, odnosno sterilizacije. To je jedan od najvažnijih momenata u medicinskoj usluzi. Ja ću se složiti sa juče izrečenim ocenama kolege iz Novog Pazara, koji je kazao da je Vlada, odnosno kolega, dvojica kolega iz Novog Pazara su govorili da je Vlada zajedno sa donatorima iz Ujedinjenih Arapskih Emirata uložila jako puno u investiranje objekata na polju zdravstva u Novom Pazaru, što je jeste veliki iskorak, iako su naša očekivanja i uverenje da je jako važno da se te investicije okončaju i sa osnivanjem kliničkog centra u Novom Pazaru, jer sva četiri klinička u Srbiji su koncentrisana na severu i istoku Srbije. Tako da imamo ogroman prostor sa te strane nepokriven.Ali, ono što ja molim, jeste da se kroz inspekcijski nadzor, kroz aktivnost etičkog odbora stavi fokus na ponašanja medicinskog osoblja na prostorima izvan Beograda, jer reke pacijenata se kreću od unutrašnjosti južnih delova prema Beogradu. Kada ih pitate zašto. Jedan aspekt je stručnost, ali drugi aspekt jeste humanost u ponašanju pojedinaca iz medicinskog osoblja, neću reći svi. Postoje pojedinci koji zaista kvare ugled onih časnih koji zaista to nisu. To se može rešiti nadzorom, inspekcijskim nadzorom i nadzorom etičkog odbora.I ono s čime se ne mogu složiti, a izrekao je kolega Bačevac jeste njegova želja da Srbija ima centrifugalnu poziciju na Balkanu.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vesna Ivković.
Poštovani predsedavajući, poštovani gospodine ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege. Stara izreka kaže – zdrav čovek ima hiljadu želja, a bolestan samo jednu, da ozdravi. Doktor Milan Jovanović Batut je rekao, prvi i najprirodniji uslov čovekovog napretka je zdravlje. U njemu je lepota, snaga, dugovečnost svakog pojedinca, pa tako i ljudskih zajednica, država i celokupnog čovečanstva.Dakle, ljudsko zdrave je prioritet svih prioriteta i neprikosnoveni cilj svakog uređenog društva, jer od zdravlja stanovništva, od ulaganja države u zdravlje i unapređenje zdravstvenog sistema zavisi opšti napredak društva. U tom kontekstu i posmatram sve napore Vlade i ministra zdravlja, da se zaokruži pravni okvir u oblasti zdravstva. I donošenje novog zakona o medicinskim sredstvima, o kome danas raspravljamo ima za cilj da potpuno uredi i obezbedi sistem u ovoj oblasti zdravstvene politike naše države, koji će biti u potpunosti usaglašen sa relevantnim propisima EU u oblasti medicinskih sredstava.Usklađivanje našeg zakonodavstva sa propisima EU započeto je Zakonom o lekovima i medicinskim sredstvima, a kako je na nivou EU izvršeno odvajanje propisa kojima se uređuju medicinska sredstva od propisa kojima se uređuju lekovi, to ovom prilikom i mi činimo.Od donošenja važećeg zakona ostavljeno je vreme proizvođačima medicinskih sredstava da svoje privredne aktivnosti postepeno prilagođavaju zahtevima i standardima EU. Pre svega, u pogledu sigurnosti i kvaliteta, jer su tehnički standardi i kvalitet medicinskih sredstava od neprocenjivog značaja za sprovođenje medicinskih procedura u humanoj medicini. I od njih, kao i od lekova, a posebno od medicinskih stručnjaka zavisi zdravlje odnosno kvalitet lečenja građana.Ovaj zakon se inače odnosi samo na medicinska sredstva, koja se koriste u humanoj medicini. Naime, medicinska sredstva koja se upotrebljavaju u veterinarskoj medicini, nisu uređena na jedinstven način, na nivou EU, već su ostavljana nacionalnim zakonodavstvima državama članica EU. Dakle, medicinska sredstva za veterinarsku medicinu regulisana su odvojenim propisima.Ovim zakonom izmenjene su i odredbe kojima se uređuju klinička ispitivanja medicinskih sredstava, odnosno skraćeni su rokovi i procedure njihovog odobravanja, a stvaraju se i podsticajni uslovi za sprovođenje većeg broja kliničkih ispitivanja. Na ovaj način podstiče se razvoj medicinske nauke, omogućava se zdravstvenim i naučnim radnicima veća dostupnost najnovijih naučnih dostignuća u medicini, a time i pacijentima dostupnost savremenih i inovativnih terapeutskih procedura, koje bi trebalo da skraćuju period oporavka i izlečenja.Agencija za lekove i medicinska sredstva će odobravanje kliničkih ispitivanja, medicinskih sredstava vršiti tako što će za te poslove formirati stručnu devetočlanu komisiju, uz korišćenje raspoloživih neophodnih administrativnih kapaciteta za ostvarivanje ovog ovlašćenje. Ovo treba da ubrza procedure i kao krajnji ishod, poboljša kvalitet medicinskih sredstava na našem tržištu. Usklađivanjem ovog propisa sa evropskim propisima, stvaraju se uslovi i za domaće proizvođače medicinskih sredstava za plasman njihovih proizvoda u zemljama EU, kao i uslovi za razvoj privrede Republike Srbije u celini. Istovremeno se onemogućava ulazak nekvalitetnih i po korisnike nesigurnih medicinskih sredstava, kako na tržište, tako i u zdravstvene ustanove Republike Srbije. Time se smanjuje mogućnost ulaska falsifikovanih medicinskih sredstava sa drugih tržišta na teritoriju Republike Srbije, koje bi moglo ugroziti medicinske procedure, a time i zdravlje naših građana. Naime, medicinska sredstva koja se uvoze sa tržišta EU, prilikom uvoza u Republiku Srbiju, moraće da prati odgovarajuća izjava usaglašenosti sa tehničkim zahtevima, koja u skladu sa ovim zakonom izdaje proizvođač ili notifikovano telo. Takođe, ocenjivanje usaglašenosti zahtevaće se i za medicinska sredstva koja dolaze iz država, koje nisu članice Evropske Unije. Ovo je veoma važno jer je najveći broj prijava sumnji u kvalitet uvezenih medicinskih sredstava upravo iz zemalja van Evropske unije, a čak u 70% prijavljenih sumnji došlo je do povlačenja ovih medicinskih sredstava sa našeg tržišta. Ono što je mene kao lekara i humanistu posebno impresioniralo je odredba člana 30, kojim se apsolutni prioritet daje zaštiti prava, sigurnosti i interesa ispitanika u sprovođenju kliničkog ispitivanja u odnosu na doprinos nauci. Kliničko ispitivanje mora da bude planirano i sprovedeno tako da se na najmanju moguću meru smanji bol, neugodnost, strah i bilo koji drugi predvidljiv rizik po zdravlje ispitanika, koji u bilo kom trenutku može povući svoj pisani pristanak i odustati od učestvovanja u kliničkom ispitivanju.S druge strane, i Agencija može, u cilju zaštite zdravlja i sigurnosti ispitanika, doneti odluku o prestanku važenja odobrenja za sprovođenje kliničkog ispitivanja.Kada je u pitanju drugi predlog zakona, koji se odnosi na zdravstvenu dokumentaciju, istakla bih samo nekoliko suštinskih stvari. Ovaj predlog je rezultat saradnje Ministarstva zdravlja, Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, Instituta za javno zdravlje Srbije „dr Milan Jovan Batut“ i Poverenika za informacije od javnog značaja, a odnosi se na zaštitu podataka o ličnosti pacijenata, odnosno o njegovom zdravstvenom stanju, dijagnozom, procedurama i drugim zdravstvenim podacima. Zakon o zdravstvenoj dokumentaciji i evidencijama u oblasti zdravlja koji je donet 2014. godine utvrdio je šta čini integrisani zdravstveni informacioni sistem, tzv. IZIS, odnosno Informacioni zdravstveno-statistički sistem, informacioni sistem koji umrežava informacione sisteme organizacija zdravstvenog osiguranja, informativnih sistema zdravstvenih ustanova, privatne prakse i drugih pravnih lica.Sam IZIS nije uspostavljen svuda u trenutku donošenja ovog zakona, tako da se nisu odmah mogli otkriti nedostaci koji se tiču odgovornosti za upravljanje podacima o ličnosti zdravstvenih osiguranika. Momentom uspostavljanja IZIS-a, poverenik je ukazao na ovu nedorečenost, a u skladu sa tom primedbom, sačinjen je ovaj predlog zakona. Tako će se sada zakonom omogućiti precizno određivanje pravnog lica, koje će biti odgovorno za nesmetani rad zdravstvenih ustanova i zdravstvenog sistema u celini, zasnovanog na principima elektronskog poslovanja, odnosno obezbediti adekvatna i odgovorna zaštita podataka o ličnosti. Ne smemo nijednog trenutka da zaboravimo na osetljivost podataka o zdravstvenom stanju pacijenta. Poštovani ministre, koristim priliku da pohvalim napore Ministarstva i Vlade Republike Srbije poslednjih pet godina da unaprede zdravstveni sistem, kao i da postavim pitanje – da li će se menjati normativi u kadrovskoj zdravstvenoj politici, odnosno broj lekara u primarnoj zdravstvenoj zaštiti? Jer, primećujemo da nam je nacija sve starija, sve bolesnija i da ima potrebu za veći broj poseta lekaru, što povećava obim posla lekara i ostavlja manje vremena da se lekar posveti pacijentu?Imajući u vidu sve ranije navedeno, Poslanička grupa Socijalističke partije Srbije će podržati predloge zakona o kojima danas raspravljamo. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milija Miletić.Kolega Miletiću, vreme preostalo vašem poslaničkom klubu je minut i 32 sekunde. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre sa saradnicima, uvaženi građani Srbije, ja sam Milija Miletić i dolazim iz Svrljiga, a to je najlepša opština u Srbiji, koja se nalazi pored Niša, a to je najlepši grad u Srbiji. Inače, u Skupštini Srbije predstavljam USS i izabran sam na listi SNS. Sada ću, zbog kratkog vremena, dati podršku svim ovim predlozima zakona, ali fokusiraću se na predlog podrške naše Skupštine finansijskoj podršci za dobijanje 50 miliona evra za završetak četiri klinička centra. Daću podršku najviše za izgradnju niškog kliničkog centra, normalno, i ostalih, zato što je Niš kao centar jugoistočne Srbije mesto koje daje podršku, pomaže velikom broju ljudi koji su zdravstveno onesposobljeni. Klinički centar u Nišu ima preko 3.000 radnika. Novi klinički centar u Nišu daće još veću podršku sa kvalitetnim materijalom, sa ljudima koji tamo žele da rade, a ujedno, daje se mogućnost da u 50 hiljada kvadrata dođu i ljudi koji su do sada išli u „Knez Selo“, ljudi koji su imali problema sa plućima, gde je bio centar za onkologiju. Tako da, ovom investicijom završićemo klinički centar u Nišu i to će biti velika i dobra stvar za sve ljude koji žive na jugoistoku Srbije.
Zahvaljujem.
Ako dozvolite, za kraj bih čestitao svima koji slave današnji dan Svetog Đorđa, sa željom da se svi izborima, da se srpski narod izbori sa svim onim nedaćama koje pogađaju našu zemlju Srbiju.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marjana Maraš.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, SPS je 2014. godine podržala usvajanje Zakona o zdravstvenoj dokumentaciji i evidencijama u oblasti zdravstva. Tako da, podržavamo i dopune ovog zakona, koji je počeo da se primenjuje 1. januara ove godine.Zakonom je utvrđeno šta čini integrisani zdravstveni informacioni sistem, ali sam IZIS u trenutku donošenja zakona nije bio uspostavljen. Integrisani zdravstveni informacioni sistem, čl. 44, 45. i 46. Zakona, konačno je dao pravni osnov za informatizaciju i sagledavanje realnog stanja i potreba sistema zdravstvene dokumentacije i evidencija i uspostavljanje sigurnih i efikasnih elektronskih servisa u RFZO. Uspostavljanjem IZIS-a bilo je neophodno, kao što je rekla i moja koleginica malopre, da se precizno odredi pravno lice koje je odgovorno i obaveze tog lica u slučaju povrede bezbednosti podataka, kao i sankcije za nepoštovanje tih obaveza. Otklanjaju se nedoumice koje su postojale oko toga ko rukuje i odgovara za podatke iz informacionog zdravstvenog sistema, te se ovim dopunama kao rukovalac podacima koji čine Integrisani zdravstveni informacioni sistem Republike Srbije određuje Zavod za javno zdravlje, osnovan na teritoriji Republike Srbije. Zdravstvena dokumentacija i evidencija predstavljaju osnov za funkcionisanje Integrisanog zdravstvenog informacionog sistema. Podaci iz medicinske dokumentacije pacijenata predstavljaju naročito osetljive podatke o ličnosti. Predloženim zakonskim odredbama dodatno se osigurava veći stepen zaštite podataka o ličnosti, jer se utvrđuje odgovornost za razne zloupotrebe, uništenje, gubitak, neovlašćene promene ili pristup, a propisuju se i sankcije za nepoštovanje obaveza.Prikupljanje i obrada podataka o ličnosti pacijenata vrši se na način kojim se obezbeđuje ostvarivanje prava na privatnost i prava na poverljivost podataka o ličnosti pacijenata, u skladu sa zakonom kojim se uređuju prava pacijenata i zakonom kojim se uređuje zaštita podataka o ličnosti.Usvajanjem ovih dopuna omogućuje se usklađivanje sa propisima koji uređuju zaštitu podataka o ličnosti, što je u interesu svih građana i svakako neophodno radi usklađivanja pravnog sistema.Imajući u vidu da zdravstvena zaštita kao organizovana i sveobuhvatna delatnost društva ima osnovni cilj da se ostvari najviši mogući nivo očuvanja zdravlja građana, ali i zaštitu podataka o ličnosti, čemu u suštini ove dopune zakona treba da doprinesu, kao i želju da Zakon o zdravstvenoj dokumentaciji i evidencijama u oblasti zdravstva ostvari u punoj meri svoju svrhu, SPS će u danu za glasanje podržati usvajanje dopuna zakona. Na kraju, ono što bih želela da ponovim, što je rekla naša ovlašćena predstavnica Danijela Stojadinović, kada je govorila, podržavamo vas, ministre, u vašim naporima koje imate da očuvate državno zdravstvo. Naši pacijenti, kada mogu, idu u privatne ordinacije iz razloga liste čekanja, ali i tamo su prinuđeni da čekaju, a ne daj bože, kada se razbole i kada imaju ozbiljne zdravstvene probleme, onda upravo žele da dođu u državne institucije.Visokokvalitetno zdravstvo se pruža u našim državnim zdravstvenim institucijama i ja se nadam da će doći vreme da ćemo mi moći da adekvatno platimo i da imamo dovoljno u budžetu za naše medicinsko osoblje, kako za lekare, tako za medicinske sestre i za pomoćno osoblje.Još jednom vam hvala na ovim naporima.
Reč ima narodni poslanik Đorđe Vukadinović.
U ime naše poslaničke grupe, moram da kažem da mi, bez obzira naravno što smo opozicija, nemamo nekih primedbi ili ne većih primedbi na ova prva dva predložena zakona, naročito onaj prvi. To naravno nije moj fah, ali smo razgovarali sa kolegama koji se razumeju u tu materiju i svi manje više kažu da je to na liniji onoga što je od prilike potrebno. Ne znam da li je prijatno ili neprijatno što već drugi put vi ovde gostujete u ovom sazivu Skupštine sa zakonima. To je generalno dobro i tako bi trebalo da bude sa zakonima koji se ne mogu mnogo kritikovati. Primedbe naše poslaničke grupe i razlozi zašto mi nećemo glasati, to je navela i za zajam, bez obzira na argumentaciju koju ste vi u međuvremenu izneli. Prosto ne mogu da glasam za zajmove, pogotovo zajmove koji traju četvrt veka i kojima će se završi rok otplate kada, verovatno, niko od nas, većina nas, više neće biti živa. Pogotovo to nije logično previše, s obzirom na stalno isticanje podataka kako je stanje u državnoj kasi dobro, u državnom budžetu, kako je mnogo bolje nego što je bilo. Ima naravno preterivanja, čemu je svaka vlast sklona, da malo previše ružičastim bojama slika stanje u državnoj kasi, kao što verovatno opozicija slika previše kritički, tako je to bilo i kad su pozicije bile izmenjene. Hoću da kažem, dakle, osim tog zakona koji je u tom smislu za nas neprihvatljiv, to je Zakon o dugu, od tih 50 miliona evra, ova dva su, pogotovo prvi, prihvatljivi i, kažem, kolege koje ste konsultovali zaista nisu imale većih primedbi. Kao što rekoh, to je i drugi put da dolazite sa solidnim predlozima zakona, što je za svaku pohvalu, tim pre što smo, kao što znamo, znaju i gledaoci i oni koji su pratili, kada se formirala ova Vlada, a i ona prethodna, vi ste verovatno bili najnapadaniji ili jedan od najnapadanijih ministara, najkritikovanijih ministara na tom spisku novih ministara. Ja ne mogu da sudim o osnovanosti tih optužbi, ali zakoni sa kojima se pojavljujete ovde su u redu ili im se ne može mnogo toga zameriti.Postoji senka sumnje nad ovim drugim Zakonom o medicinskoj dokumentaciji, evidenciji. Već su neke kolege o tome govorile. Vi ste dali neko objašnjenje. Voleo bih da ga ponovite. Tu postoji mogućnost ili dilema da li to poboljšava zaštitu ili omogućava zloupotrebu tih podataka preko njihove centralizacije. To je nešto o čemu možemo imati ovakav ili onakav stav. Znamo da je bilo curenja pojedinih podataka iz zdravstvenih kartona u prethodnom periodu i da se na kraju rešavalo po principu pojeo vuk magarca. Bilo je to i za vakta ove vlasti, bilo je toga i ranije. To je nešto čemu se mora stati na put. Ako vi smatrate i vaši saradnici da je ovo način, ova vrsta centralizacije, pa možda je dobro makar zbog toga da znamo ko je kriv, odnosno ko je odgovoran, ako do toga dođe. To je ono što je naša dilema u vezi ovog Zakona o dokumentaciji, evidenciji. Ono što je pak problem, ne sa ovim zakonima, jer kao što rekoh tu većih dilema nema, to je što ste došli sa dobrim mutatis mutandis, da li je tako, predlozima zakona, ali to nisu centralni i krovni zakoni iz ove oblasti i dalje nam to fali i kao da se izbegava ili se procenjuje da nije sazrelo vreme za to, a u međuvremenu, i to je ono gde je razlika, ozbiljna razlika u oceni stanja u zdravstvu između mene i kolega iz poslaničke većine. Dakle, nisu ovi predlozi zakona loši. Mogu da se složim i sa pohvalama, kažem, neki ljudi koji se u to razumeju su ih rekli na vaš rad i vaših saradnika, ali kada je reč o stanju u zdravstvu tu se, nažalost, ne možemo složiti, ne sa vama, jer vi čak niste toliko hvalili, koliko neke kolege iz vladajuće većine. Mislim i ljudi kojima verujem da je stanje u zdravstvu loše, naravno da ne počinje sa vlašću, ali se isto tako ne može prihvatiti logika koju smo čuli maločas kako je neko 12 godina urušavao zdravstvo, pa je sada teško to popraviti. Obično ne komentarišem takvu vrstu izjavu i shvatam da je ona deo folklora političkog, ali prosto moram reći da niko nije vladao 12 godina. Imali smo tri neka seta vladajuće garniture od 2000. godine, pre toga jedan do 2000. godine gde je mnogo toga bilo problematično, naravno, bile su i sankcije i rat. Sa druge strane smo onda imali jednu vladu koja je trajala dve, odnosno tri godine DOS-a, imali smo Vladu DSS – Vojislava Koštunice četiri godine do 2008. godine i od 2008. do 2012. godine vlast koja je trajala, ova iz DS i Borisa Tadića. Dakle, ova vladajuća većina traje već pet godina i više od pet godina, tako da se ne može stalno govoriti na način kao, otprilike, vi ste ili ovi su nešto sve upropastili, pa mi ne možemo da popravimo. Mislim da je stanje u zdravstvu loše. Zna se da se zdravstveni radnici veoma trude. Imao sam priliku da se uverim u Somboru gde su mi roditelji bolovali koliki je trud tog zdravstvenog osoblja u tim bolnicama, u tim zdravstvenim ustanovama, a verovatno je tako širom Srbije, ali malo je kadrova i moje poslednje pitanje za vas glasi – da li imate evidenciju, da li Ministarstvo vodi evidenciju koliko je otišlo zdravstvenih radnika u poslednje četiri godine iz Srbije? Mislim da je odliv veoma veliki, bilo ga je i ranije, ali mislim da je alarmantan i zaista nam se prazne bolnice i sve je manje i lekara i zdravstvenog osoblja i, da, oni su vrlo nezadovoljni. O pacijentima koliko su zadovoljni, to će sami građani i gledaoci prosuditi. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Lončar.
Pokušaću da vam odgovorim na sva pitanja. Možemo da krenemo od ovog broja koliko njih odlazi. Taj broj nije ni približno onoliko koliko se pominje da su to hiljade. Imate oko hiljadu zahteva Lekarskoj komori da dobiju sertifikat da mogu da odu negde da rade. To znači da mogu da idu da rade vikendom u Republici Srpskoj, u Crnoj Gori ili negde, a da ovde ostanu. Mogu da odu na mesec, dva, tri na neko usavršavanje, pa da se vrate. Ono što je bitno jeste da mi tretiramo taj problem kao da je to nešto što će se desiti. Znači, to se desilo u svim zemljama, od zemalja u okruženju, pa i u zemljama EU. Od zemalja u okruženju ozbiljne probleme imala je Rumunija, još neke zemlje, Hrvatska ima strašan problem, u Sloveniji je strašan problem, pa do same Nemačke koja ima takve plate kakve ima, ali ljudi odlaze u Emirate, u Kuvajt, u neke druge zemlje gde dobijaju još veće plate. To je jednostavno proces na koji mi ne možemo mnogo da utičemo, jer će se uvek pojaviti neko ko može da da više novca. Ono što je nas više zabrinulo i napravilo nam veći problem to je što smo zatekli strukturu specijalista, specijalista koji su imali preko 50 godina, preko 55 godina i koji u nekom momentu, da li je to pet godina ili neka godina više ili manje, moraju da odu po slovu zakona u penziju. Da bi vi imali novog specijalistu, morate da ga zaposlite ili da mu date volontersku specijalizaciju i minimum vam treba pet godina da ga dobijete, a on posle pet godina kada položi specijalistički ispit nije ni približno iskusan kao onaj specijalista koji je otišao u penziju. To je kod nas bio problem, jer se nisu davale specijalizacije. To je bio jedan od razloga što smo po hitnom postupku menjali taj zakon da mogu da se daju specijalizacije, da bi taj problem rešili. Da ne ulazimo sada, vi ste nabrajali, tražili neka opravdanja, ne znam koliko su uopšte građanima bitna ta opravdanja ko je bio, gde je bio, ali ste jednu stvar pogrešili, jedan ministar je bio osam godina. Ako za osam godina ne možete nešto da uradite, da li su se menjale vlade ili ne, mislim da je to nešto što vas demantuje u vezi ovoga, period od osam godina su dva mandata, ili ste sproveli nešto ili niste sproveli. Šta smo zatekli? Opet građani najbolje znaju da mi ne ulazimo u to. Aktivirali smo sve naše mlade lekare, posebno one koji su imali volju i želju i koji su volontirali ovde. To su deca koja su iz ljubavi radila i deca koja su imala ozbiljne proseke i koju nisu privukle ni te visoke plate u drugim zemljama, nego su ovde radili i po par godina su volontirali i imali smo obavezu prema njima. Većina te dece je i primljena, naravno na konkursu, za razliku od prethodnog perioda, što je izuzetno, izuzetno bitno, krajnje transparentno i primili smo i svu decu sa biroa. Moram da vam kažem da su preko 90% slučajeva primljena deca koja su imala prosek preko 9, mislimo da su to naša budućnost. Ono sa čime smo mi krenuli, a to je da promenimo tu generaciju lekara, da dođe nova generacija, da mi njima omogućimo specijalizacije, da se usavršavaju, da imaju sve uslove za usavršavanje. Da ne nabrajam, videli ste i sami koliko smo kvalitetne opreme uzeli koja je njima neophodna, od dijagnostike, pa do svih drugih stvari, da bar to imaju ovde i da ne oskudevaju u tome. Dovodimo strane stručnjake ovde. Imamo u planu da tu našu decu, ali da vodimo računa da ne oštetimo sistem kada oni odu na pola godine, na godinu dana negde u inostranstvo, da imamo takvu produkciju da oni mogu da odu na taj period i onda da se vrate i da primenjuju ovde te neke nove metode koje bi oni videli tamo i koje bi uradili. Moram da vam kažem, niste zadovoljni sa zdravstvom, lična stvar. Stvar svako procenjuje onako kako to vidi. Ono što su činjenice, što je istina, ako vi kažete da je loše, ali to naše loše zdravstvo, trenutno pomaže u više oblasti Crnu Goru. Znači, takvo loše. Radi kardiohirurške operacije, radi neurohirurške operacije, pomaže u oblasti neurologije i u još nekim drugim oblastima. To naše loše zdravstvo, pomaže Republiku Srpsku, isto u više oblasti. U to naše loše zdravstvo dolaze ljudi iz Rumunije, iz Bugarske, iz Mađarske. Konkretno u bolnicu „Sveti Sava“, ili negde gde imamo najezdu tih moždanih udara, gde smo mi lideri u tome, radi se između 450 i 500 intervencija. U prvih šest sati se uradi kod čoveka koji je imao moždani udar, on sutradan može da ide kući kao da ništa nije bilo. Da se to ne uradi, taj pacijent bi morao da ostane mnogo duže u bolnici, neizvesno za koliko će se oporaviti, a iz bolnice da ide u banju. Zamislite koliko to košta, a šta se dobija sa ovim. Eto, tu strani stručnjaci dolaze kod nas da ovladaju tim metodama koje mi radimo. Oni imaju opremu, ali nemaju znanje, dolaze tu. Tako da, imamo pacijente iz Makedonije, iz Bosne, iz Albanije, sa Kosova, sve su to pacijenti koji se opredeljuju za naše, to loše zdravstvo. To su činjenice. Da ne pričam o ljudima koji dolaze iz udaljenih zemalja sa zapada ovde kod nas da se operišu, da se leče, konkretno iz Amerike, Kanade, iz Nemačke i drugih zemalja, kada se tamo razbole, to je kod njih preskupo. Znači, to su činjenice na današnji dan, koje ne može niko da demantuje. Na tom gama nožu koji pominjemo imali smo 1500 naših pacijenata, tu naši pacijenti ne čekaju, ali smo uspeli da uradimo i preko 100 pacijenata iz inostranstva, jer jednostavno, to je nešto što naplaćujemo i iz toga održavamo taj sistem gama noža. Počinju radovi za nešto naprednije i najnovije i bolje od sajber noža, akceleratori se rade. Znači, imaćemo situaciju polovinom sledeće godine, da tu ne smemo da imamo liste čekanja za zračenje, jer ćemo ispuniti standard da imamo po jedan aparat na 250 hiljada stanovnika. Da vas ne podsećam kako je bilo i šta je bilo ranije. Koliko je novca potrošeno, zašto nije kupljeno to bez čega ne može da se ide dalje, a imamo upozorenja da će sve više biti obolelih, posebno od malignih bolesti, to je sada neko drugo pitanje, kažem da se ne vraćam. Ali, to je nešto što mora da bude, potpisani su ugovori, čvrsti sa garancijama, sa svim tim neophodnim stvarima, gde smo se mi zaštitili i to mora da bude do sredine sledeće godine. Na šta smo se mi skoncentrisali? Skoncentrisali smo se na preventivne preglede, jer jednostavno imate, statistika je takva kad na vreme otkrijete početak bolesti, vi to možete da rešite da sutra taj pacijent nema nikakve posledice. Reći ću vam samo jedan primer, prošlog meseca kada su bili organizovani oni besplatni pregledi imali smo 17 hiljada ljudi koji su se javili, i sa knjižicom i bez knjižice. Iz kog razloga? Dešavalo se da su ljudi ostajali bez osiguranja zbog propalih preduzeća, fabrika, ali ne možete tim ljudima da ukinete pravo da na vreme otkriju ako su bolesni. Na tih 17 hiljada pregleda koje smo imali, mi smo kod njih 596 otkrili bolesti koje su krajnje izlečive, jer smo ih otkrili u početnoj fazi i ti ljudi će uz terapiju biti izlečeni i normalno funkcionisati i u svojoj porodici i u društvu. Sada, u nedelju imamo opet organizovan besplatni pregled, to je opet neka treća nedelja u mesecu, gde ćemo raditi sa 50 mamografa u Srbiji, biće svi na raspolaganju našim građanima bez obzira da li imaju ili nemaju knjižice, sve naše zainteresovane žene pregledaće onkolozi. Ukoliko bude bilo kakve sumnje uradiće im se mamografija. Svim zainteresovanima ćemo uraditi ispitivanje štitne žlezde, uradićemo ispitivanje štitne žlezde, da ljudi otkriju da li imaju problem ili nemaju sa štitnom žlezdom. Kako ćemo uraditi? Neće koštati naš sistem nula dinara. Iz kog razloga, jer smo pozvali te dobavljače koji već godinama, decenijama dobavljaju to, da za ovu priliku doniraju te reagense i sve ono što neophodno da bi bili i oni društveno korisni da odradimo tu akciju, da se uključimo.
Hvala. Milan Knežević. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovani ministre sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, evo, bliži se rasprava kraju i kada bi sistematizovali šta je rečeno od primedbi na ovaj zakon, ministre, vi treba da budete zadovoljni i prezadovoljni, zato što u suštini nije bilo velikih primedbi. Imate grupu poslanika koji su imali jezičke primedbe i kao komentar stereotip, zato treba vratiti zakon iz procedure. Znači, naš narod kaže – tražimo dlaku u jajetu, jer drugih objektivnih primedbi nije bilo. Onda, na onaj drugi zakon, druga grupa primedbi je do strane Poverenika za zaštitu podataka ličnosti i konstatacija jedne poslanice da su oni protiv te velike baze podataka zdravstvenog informacionog sistema. To je neophodno, to je budućnost, zloupotrebe, zato postoji zakon. Postoje „rajski papiri“, postoji Snouden, postoje hakeri koji bankovne račune kradu, ali to je nešto što podleže zakonu. Uvek postoje kriminalne osobe koje mogu da zloupotrebe zakon. Znači, ne govorimo o nečem što je potencijalno moguće, ali kroz ovaj Zakon o rukovaocu podacima, a to je „Batut“, praktično se stvara i razrešava nedoumica o tim podacima, i u svakom trenutku, neko ko bude zloupotrebio snosiće zakonske posledice, što se toga tiče. Onda, treća grupa je komentarisala poslanika da je ovo, u stvari, prihvatanje evropskih standarda vezanih za, i odvajanje Zakona o medicinskim sredstvima iz onog Zakona o medicinskim sredstvima i lekovima, u stvari jačanje evropske birokratije i time ćemo i mi da stvorimo prostor za uvećavanje birokratskog aparata. Ovi zakoni su usaglašavanje sa zakonima EU, jer je to neophodno, ne samo zbog ulaska u EU, nego i zbog toga što moraju da se ispune standardi naših proizvođača lekova kojima će se na taj način otvoriti tržišta te zapadne Evrope. Sigurno, sve ovo što se radi i kroz zakonsku regulativu, reguliše, pogotovu što se tiče, ja moram da kažem za medicinu, sve je proisteklo iz odgovarajućih stručnih, naučnih i drugih potreba i iskustava za uređivanje, kada govorimo o Zakonu o medicinskim sredstvima, od proizvodnje, distribucije, prodaje, reklamiranja, pa i povlačenje iz upotrebe lekova. Tako da, nema ništa od uveća birokratskog aparata.Pokušavam da ovde pogledam šta je bilo još od nekih primedbi, pa eto to su te primedbe, a to su tako beznačajne primedbe, a sve moje kolege iz poslaničkog kluba SNS, pa neću da kažem i kolege iz vladajuće koalicije, su detaljno objasnili i obrazložili sve segmente korisnosti ova dva zakona i ovog trećeg ugovora o izgradnji kliničkih centara. Bila je jedna treća grupa, diskusija, juče pogotovu, ne znam na osnovu čega emotivnog naboja, iz poslaničke grupe koja je urušila zdravstveni sistem do 2012. godine. Nema potrebe da ja budem advokat i da branim, ministar Lončar im je sve lepo obrazložio i izneo, kakvo je zdravstvo zatečeno i šta je učinjeno u ovom vremenu. Malopre, u toj diskusiji, jednom drugom poslaniku, sam objasnio šta je zatečeno i šta je urađeno u ovom vremenskom periodu. Tako da ljudi koji su pripadali stranci, čiji je ministar i predsednik Vlade, urušili, da ne govorim urušili su celu državu, ali što se tiče zdravstva, oni su juče stavljali primedbe na koje argumentovano ministar Lončar i dao odgovore. Bila je na kraju primedba, sada se prisećam – dajte vi nama informaciju u papiru. Ministar kaže – slobodno možete da dođete sve je transparentno, daćemo vam sve papire. Ministre, nemojte da se iznenadite ako dođu tamo da posle mogu da kažu – e, pa ovo je sumnjivo, možda je falsifikat. Tako da, nekad primedbe zlonamernih može da ide u beskonačnost, tako da suština argumenata rada, a video sam da nekim poslanicima i ti argumenti juče iz opozicionih redova, kojih sada ovde i nema, mislim, kada pogledam gde su, nema ih. Što je rekla koleginica – kad se usvaja dnevni red tu skaču i huče, a sada kada diskutujemo o zakonima oni su otišli. Generalno, ova dva zakona su bila neophodna, to ste obrazložili u uvodnom izlaganju. Samo bih dodao, čisto zbog gledalaca, kod ovog ugovora o kliničkim centrima mislim da je samo Milija pomenuo kvadraturu. Čisto, gledaoci koji prate prenos, da znaju da je ovaj zajam za Klinički centar Beograd, naravno, ima dve faze – izgradnja, renoviranje, adaptacija i time se obuhvata projektom za Beograd 150.000 metara kvadratnih. Za Klinički centar Niš, već je rečeno, obuhvaćen je prostor što izgradnja, što adaptiranje, naravno uz sve to i nabavka opreme 50.000 kvadrata. Klinički centar Novi Sad oko 35.000 kvadratnih metara, Klinički centar Kragujevac 30.000. Znači, to je veliko ulaganje u nove kapacitete, što će sigurno platiti i upošljavanje odgovarajućeg kadra. Nismo pomenuli, da gledaoci znaju, da ovde, pored ulaganja u kliničke centre, imamo ulaganje koje se odnosi na projekat upravljanja otpadom, zato što je u skladu sa usaglašavanjem sa evropskim zakonima, neophodno ulaganje da se na odgovarajući način skladišti, deponuje medicinski otpad, tako da to podrazumeva to. Još jedan važan segment koji neko drugi urušio, a to se odnosi na transfuziju, tako da je ovim projektom isto predviđena i transfuzija krvi, da se izgradi i pusti u rad, znači centri transfuzije krvi u sva četiri klinička centra. Malo je kolega Laketić pomenuo transfuziju krvi, mi znamo da je zatečeno u mnogim kliničkim centrima, da ne kažem u bolnicama, po tom pitanju, očajno stanje, mogu takav izraz da upotrebim, i da je neophodno i taj segment unaprediti. Tako da javnost zna da nije ovo samo izgradnja uz opremu, uz kadrove pored ova četiri klinička centra, nego i drugih segmenata.Na kraju, da kažem da ću lično ja, i naravno poslanički klub SNS, glasati za ove zakone, a Ministarstvo za zdravlje je u ovom periodu, ovo je druga grupa seta zdravstvenih zakona kojim se uređuju, imali smo jednu, ovo je druga grupa, koja se poboljšava i podiže nivo organizacije i kvaliteta rada zdravstvene zaštite. Lično sam zadovoljan zato što ovde nema suštinskih primedbi na zakon. Amandmane će očigledno da pišu da bi pisali, da bi mogli ovde da se reklamiraju, ali suštinskih primedbi nema i svaka reč hvale za Ministarstvo zdravlja u njegovom poslu i radu. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Dragan Vesović. Izvolite.
Hvala, predsedavajuća. Gospodine ministre, juče sam govorio i danas ću opet da progovorim neku, jer to su teme koje svakog ko je dobronameran interesuju. Sada sam u malo povoljnijoj poziciji, jer sam imao prilike da slušam i vaša izlaganja, te su neke nejasnoće ili dileme koje sam imao otklonjene, a neke su i produbljene. O tim produbljenima ćemo da pričamo, pa ću vam ja opet postaviti pitanje, a u želji da dobijem odgovore.Dakle, složiću se apsolutno sa vama i ja kao zdravstveni radnik, mislim da srpsko zdravstvo nije toliko loše. Nisam pristalica onih koji će da kažu, ali i moja želja, bez obzira što sam predstavnik srpskog pokreta Dveri, opozicione političke grupacije, jeste da ono bude bolje nego što jeste. To je uostalom sa proklamovanom vašom krilaticom pred izbore, i hajmo da to što smo pričali - brže, jače, bolje i pravite, a u nekim stvarima to niste pravili. Pričali smo malopre, vi ste tri godine ministar, malo više od 27. aprila, koliko sam ja video, 2014. godine, i pričali ste kakvo ste stanje zatekli. Ja to ne znam, mogu da vam varujem i verujem vam. Ali, znate šta tu nije u redu? Pre vas je osam godina bio vaš koalicioni partner ministar, a osam plus tri je 11 godina i sada kada pričamo ne možemo da pričamo o tri godine, možda ne svih osam, ne možemo samo o te tri godine da pričamo, kao o periodu u kome smo trebali da nadoknadimo specijalizacije. Svojedobno, kad sam ja završio fakultet i kad sam ja tražio specijalizaciju, znajući da će dvoje kolega da odu u penziju, rekli su mi da sam mlad, bez obzira što sam bio student generacije. Onda sam specijalizirao nešto drugo. Ja znam kakav je taj problem kroz ličnu kožu, ali šta smo i mi čekali tri godine, jer nam i veliki broj gotovih specijalista odlaze. O zapošljavanju mladih mi možemo da pričamo u globalnom primeru, ali možemo da pričamo i u pojedinostima. Pojedinosti su vezane za grad Kraljevo. Ja neću da vam pričam imena i članove partija kako se primaju. Nije samo prosek ono što je odlučujuće, na veliku žalost, gospodine ministre. Kad budete dolazili u Kraljevo, biću rad da vam kažem pred vlastima grada Kraljeva gde nije poštovan taj kriterijum, ali dajte da to ostavim po strani, da pričamo o zakonu.Meni i dalje ostaje najnejasniji Zakon o potvrđivanju Finansijskog ugovora između Republike Srbije i Evropske investicione banke. Dakle, čitav projekat, koga je, kako u obrazloženju kaže, predstavila i obrazložila Evropska investiciona banka, košta negde 430 miliona. Od tih 430 miliona, Vlada Republike Srbije obezbeđuje 165 miliona, Svetska banka 15,6 miliona, donatori 10 milioni, Evropska komisija 38,6 miliona, a kredit koji dižemo kroz projekte Klinički centar A - 80 miliona, B - 70 miliona i C - 50 miliona. U periodu kada smo potpisali prvi kredit 2006. godine, Nele Karajlić bi rekao – prođe od tad 12 Bajrama, od 2006. godine 80 miliona, 2008. godine 70 miliona. Mi smo, prema podacima koje ste vi juče dali, utrošili ukupno 36 miliona. Ja ne znam da li smo, to hoću da znam, jesmo li povukli svih 150 miliona? Ako ih nismo povukli, tako sam juče razumeo, što nam sad treba još 50? Gde je 160 od Vlade Republike Srbije? Gde je razlika do 140? Objasni ćete mi. To su mi te nejasnoće, to su mi te dileme. Rekli ste mi kolika je kamata i shvatio sam ovde da je 150 hiljada metara kvadratnih u Kliničkom centru u Beogradu, 30 hiljada u Kragujevcu, 50 u Novom Sadu i 35 u Nišu. Shvatio sam šta je završeno. Shvatio sam šta se radi, ali da li je kredit koji je tada neko, i vraćam se na ono jučerašnje pitanje, potpisivao i sklapao kreditne ugovore, da li je tada nama bio potreban toliki kredit ako smo mi u periodu od 12 godina od 430 miliona, koliko je projekat, potrošili 3,8; 3,3; 1,5 i 0,5 miliona evra Beograd, Niš, Novi Sad i Kragujevac? Mislim da sam takve podatke pokupio, možda sam negde u jednoj decimali pogrešio. Cirka 36 miliona za 12 godina. Dakle, oni su nas tada uslovili da čitav kredit mora da bude 200 miliona. Da li ja to dobro razumem? Ako jesu, kakvi su to nama prijatelji iz EU da nas teraju da uzmemo i ono što nam ne treba, ili nam to treba, ali mi to što nam treba ne možemo da iskoristimo? Ja ne volim Danajce ni kad darove donose i zato ne verujem EU, gospodine ministre, bez obzira što kažem da nam je novac neophodan i što znam da je sve to u cilju poboljšanja celokupnog zdravstvenog sistema i ta četiri postojeća klinička centra u Republici Srbiji. Onda, ja sam juče još jedno pitanje postavio, dobijam u vašim diskusijama informaciju da je projekat za taj čuveni i famozni zid koji je rušen u Nišu radila italijanska firma. To su oni koji su nam dali pare i radili projekat, pa sad ćemo mi to da rušimo. Da li je neko kriv što su Italijani pogrešili? Da li je neko platio neku kaznu što su Italijani pogrešili? I, kako je moguće, ja vas zaista ne krivim jer vidim da pokazujete energiju i unosite energiju da dovedete situaciju na bolje stanje, ali kako je moguće da u tolikom periodu godina od tolikih novčanih sredstava mi toliko malo novčanih sredstava povučemo? Šta smo radili 11 godina? Onda bih, u tom kontekstu, voleo da znam da li je ovih 36 miliona utrošeno u zadnje tri godine, dakle, za vreme vašeg ministrovanja? Ako je to tako, odgovornost gospode ministara pre vas. Nema diskusije, vi ste na vlasti, vi imate i nož i pogaču. Pa, ne mora opozicija da vas tera da tražite odgovornost. A ako to nije tako, ako smo nesposobni i mi, hoću da kažem trenutno vi, onda sebe pogledate u ogledalo, pa kažete šta tu nije u redu. Video sam da su u međuvremenu i za te dve kreditne linije od 70 i 80 miliona rađene dopune, ugovor je produžen za povlačenje sredstava za prvu i drugu liniju do 31.12.2018. godine, a ugovor kada treba da se završe objekti je 31.12.2019. godine. To piše u obrazloženju. Mi ćemo, dakle, za dve godine da završimo nešto za šta nismo povukli prve pare, a uzimamo treće pare. Složićemo se da za to neko mora biti odgovoran. Ja o tome pričam i tu su moje nedoumice. Pričali smo malo pre o zapošljavanju novih ljudi, jer su juče u jednom delu sednice svi iskakali iz teme. Bogu hvala, i treba da iskočimo, i vama sam tu zahvalan što ste pokazivali volju da ulazite u polemiku i da dajete odgovore u meri u kojoj je moguće dati odgovore, jer pitanja bivaju svakakva. Dakle, nije tačno, ministre, da nam tako mali broj ljudi odlazi. To jeste problem svih zemalja, ali, znate, u zemlji Srbiji ja sam 17 godina radio kao profesor stručnih predmeta i masa mojih učenika znate gde je? U Nemačkoj. Znate li šta oni meni kažu? Ima vic – treba povećati fond časova na fakultetima medicinskih nauka za nemački jezik. Znam ja da ne možemo da ljude zadržimo, ali zar ne bi trebali da kao ministarstvo razmišljamo da je vraćanje dostojanstva zdravstvenoj struci povećanje plata zdravstvenoj struci? Dobro je da nismo više zadnji na mestu po korupciji i to sam radostan što sam čuo, ali razmislimo i o ovome. Hvala.
Potrošili ste vreme vaše poslaničke grupe. Zahvaljujem. Reč ima ministra. Izvolite.
Ja ću vam najkonkretnije odgovoriti. Neke brojeve imate. Ponavljam, Klinički centar Srbije 3,8 miliona, Klinički centar Niš 3,3, Klinički centar Vojvodina 1,3 i Kragujevac 0,5. Ono što je utrošeno u ovom periodu za ove tri godine, što navodite, to je ovo 30 miliona za Niš koji se radio i deo ovoga, veći deo preko polovine za Beograd gde je završena kompletna… Morali ste da imate projekat, a nismo imali ni projekat. Znači, tu je otišao novac. Plus dve trećine od ovih 1,3 miliona za Novi Sad gde imamo završen projekat. Na Evropskoj banci je da raspiše kada ona hoće tender za to. Klinički centar Beograd, završena je cela ta procedura, treba da izaberu izvođača. Evo, ovo što ste tražili šta je potrošeno u tri godine, a šta u ovome. Znači, od ovoga preko 90% je u ove tri godine realizovano. Da li je Niš bio konzerviran ili je bila livada, znaju ljudi koji su bili tamo ikada i znaju da je to bilo poplavilo i slično, a sad imate to što imate. Žao mi je što nisam poneo slike, ali doneću za sledeći put, vezano oko tog famoznog zida. Tražio sam da mi pošalju sliku, jer hoću svi da vide, nemam šta tu da krijem. Znači, radi se o jednom delu koji je prošao na jednom ogromnom zidu, pokazaću vam. Znači, samo za taj aparat koji je morao da uđe, za koji u momentu kad su projektovali, kada su radili nisu znali dok se to završi šta će biti vrh tehnologije, šta će moći da uđe, da li će ulaziti iz delova, da li morate da ga ubacite ovako i to je to. Pokazaću vam. Sve ide o njihovom trošku, moraju da plate penale i kraj priče. Imali ste zatečen ugovor, lepo ste rekli, iz 2006. godine, koji ne možete da raskinete. To vam je sve jasno. Ali, kako je koncipiran taj ugovor? Koncipiran je tako da ako hoćete da bilo šta radite za Beograd, vi morate da povučete posebno, odnosno da rezervišete sredstva samo za njega, a ta sredstva ne važe kada ste prešli da radite Niš. Ne možete ta sredstva koja ste rezervisali za Beograd da prebacite i kažete – znate šta, mi smo imali ova rezervisana sredstva. To ne može, ona ostaju, vi ih ne povlačite, ne plaćate kamatu i ništa se ne dešava, da nemaju građani dilemu. Ništa se ne dešava dok ih ne potrošite, dok ih ne uložite za ono što ste radili. Zato se povlače, posebno za ovo, jer imate i jednu stvar koja je do našeg zakona, ne možete da raspišete ni jednu javnu nabavku, ako nemate sredstva na poziciji obezbeđena. To je jedini razlog zašto se, mislim da se razumemo, a vi sami procenite ko je šta i kako trošio, šta se uradilo 2006. godine i ostalo. Znači, to je građanima, a i vama svima jasno.Što se tiče zapošljavanja u Kraljevu, insistiram na zapošljavanju po konkursu da se prime najbolji. Molim vas, recite mi gde se ne radi to. Prvi sam koji ću da pošaljem inspekciju i da utvrdim. Meni je stalo, hoću novu, dobru, mladu generaciju lekara. Ništa drugo me ne interesuje. Jedino me to interesuje i insistiraću na tome. Ne znam šta ste mi još pitali.Ministarstvo finansija daje da zaposlimo još sedam inspektora da bi sproveli ono što želimo da se uradi da nema onih malverzacija, da nisu originali ili falsifikati, da razjasnimo i taj deo. Mislim, da sam vam na sva pitanja konkretno odgovorio.PREDSEDNIK: Predrag Jelenković. Izvolite. Imate pet minuta i 58 sekundi.PREDRAG JELENKOVIĆ: Hvala predsedavajuća. Poštovani ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege, ovaj zakon je veoma važan, kao što je i kolega Bačevac juče govorio, ali je pre svega važan za opšte poboljšanje zdravstva u Srbiji. Mada, veća sreća bi bila da je što više zdravih u Srbiji i da mi danas, juče i narednih dana ne vodimo rasprave o tome gde se stiče utisak, pre svega da je neko protiv ovakvih investicija, a ko je za.Par nekih detalja, vezano za Klinički centar Niš koji je pomenut više puta, to je da je nešto preko 33 miliona evra koštala gradnja. Preko 15 miliona evra oprema. Ono što je važno napomenuti da je oprema kupljena iz budžeta i da nije uzet kredit za tu opremu, koliko je meni poznato. Ukupno 50 miliona evra, i to je najveća investicija u zdravstvu Srbije još od pravljenja Vojnomedicinske akademije u staroj SFRJ. Za Niš bi bilo onako što se tiče istorijskog podatka, još od vremena Dragiše Cvetkovića kada je 1939. godine napravljena zgrada Banovine, sadašnjeg univerziteta, kao i naravno neke druge značajne građevine, kasnije 1948. godine Elektronska industrija itd. U Kliničkom centru u Nišu trenutno ima ukupno 29 aparata za anesteziju na svim klinikama, a samo u ovom paketu kupljeno je 35 najnovijih aparata za anesteziju. Dva multislajsna skenera, tri angio sale, tri velika rendgena, i nekoliko mobilnih rendgena za operacione sale, deset ultrazvuka, 630 bolesničkih kreveta i svi pacijenti se nalaze u dvokrevetnim sobama sa kupatilima. Najsavremenija magnetna rezonanca, na ovim prostorima, od 3 Tesle, kako se to obično kaže, najsavremeniji elektronski mikroskop za neurohirurgiju koji košta preko 400 hiljada evra, najsavremeniji hirurški stolovi marke „Make“. To bi rekli da je Mercedes u toj branši. Zahvaljujući ovoj opremi povećava se efikasnost Kliničkog centra u Nišu za preko 40%. Inače podsećanja radi, za ostale kolege koji su juče kritikovali ovu investiciju, Klinički centar Niš, odnosno ka Kliničkom centru gravitira više od 2,5 miliona ljudi jugoistočne Srbije, sve od Preševa do Jagodine i od Bora do Kruševca. Od jedne mini močvare, kao što je rekao ministar u širem centru grada, nastala je jedna velelepna investicija kao šansa upravo za nova radna mesta i upošljavanje ljudi iz zdravstvene struke. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Svetlana Nikolić Pavlović. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani gospodine ministre, poštovani državni sekretaru, drage gošće, dame i gospodo narodni poslanici, pred nama su juče i danas veoma važni predlozi zakona o medicinskim sredstvima, zakon koji ima za cilj usklađivanje sa propisima EU i primenjuje se na medicinska sredstva za humanu upotrebu, in vitro dijagnostička medicinska sredstva i aktivna implantibilna medicinska sredstva kao i pomoćna sredstva za medicinska sredstva. Ovim zakonom uređuju se uslovi za proizvodnju i promet medicinskih sredstava i upotrebu u Republici Srbiji, odnosno prisustvo kvalitetnih medicinskih sredstava sa oznakom c. Nadalje propisuje klinička ispitivanja medicinskih sredstava, vigilancu, kontrolu kvaliteta i praćenje na tržištu, ocenjuje usaglašenost sa osnovnim zahtevima, oglašavanje, obeležavanje, nadzor u ovim oblastima i tako dalje i primenjuje se na medicinska sredstva za humanu upotrebu. Izmene nadležnosti Alims-a, uvođenje novih stručnih poslova, vođenje registra proizvođača, Agencija za lečenje i medicinska sredstva i Ministarstvo zdravlja preduzimaju sve potrebne mere za zaštitu javnog zdravlja i sigurnosti pacijenata uključujući i zdravstvene radnike od rizika koje može izazvati medicinsko sredstvo. Pre stavljanje medicinskog sredstva na tržište i upotrebu u Republici Srbiji ocenjivanje usaglašenosti može da sprovede proizvođač, notifikovano telo, odnosno ovlašćeno telo za ocenjivanje usaglašenosti po izboru proizvođača. Ministar propisuje postupke ocenjivanja usaglašenosti i vrstu isprave o usaglašenosti. Radi prevencije nastanka teških posledica po zdravlje stanovništva u slučaju epidemije, kao i u drugim vanrednim situacijama, Vlada na predlog ministra može da propiše i drugačiji način, postupak i uslove za stavljanje na tržište i registraciju medicinskog sredstva, proizvodnju, promet, kontrolu kvaliteta, obeležavanje, vigilancu, olakšavanje i primenu, odnosno upotrebu od uslova koji su propisani ovim zakonom i propisima donetim za njegovo sprovođenje. Agencija odobrava sprovođenje kliničkog ispitivanja u roku od najviše 40 dana od prijema zahteva, a to skraćenje roka i postupka registrovanja će povećati broj kliničkih ispitivanja, a samim tim stvoriti i veću mogućnosti inovativnih terapija. Etički odbor Srbije daje nezavisno i nepristrasno mišljenje na zahtev za davanje saglasnosti u postupku koji se sprovodi paralelno sa odobrenjem Agencije u roku od 30 dana od dana podnošenja zahteva. Uzimajući u obzir propise EU, kao i praksu zemalja članica EU izvršeno je odvajanje propisa kojima se uređuju medicinska sredstva od propisa kojima se uređuju lekovi. Naime, oblast lekova je uređena na nivou EU drugim propisima koji su u potpunosti pravno i suštinski razlikuju te nije moguće objediniti njihovo uvođenje i primenu. Što se tiče drugog predloga zakona o dopunama Zakona o zdravstvenoj dokumentaciji i evidencijama u oblasti zdravstva, zakon je donet još pre tri godine i počeo da se primenjujem početkom ove godine i njime se definiše rukovalac podacima koji čine integrisani zdravstvene informacioni sistem, skraćeno IZIS Republike Srbije, a to je Institut za javno zdravlje osnovan za teritoriju Republike Srbije. Institut za javno zdravlje dužan je da o svakoj povredi bezbednosti podataka iz stava 2. ovog člana, obavesti lice, odnosno lica na koje se ti podaci odnose, Ministarstvo nadležno za poslove zdravlja i poverenika za informacija od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti. Kako bi se stvorio pravni preduslov za praktičnu primenu ovog zakona u članu 2. predložena je sankcija za Institut za javno zdravlje u slučaju da ne postupi po odredbi člana 1. ovog zakona. Kao što smo već čuli od gospodina ministra zdravlja za sprovođenje ovog zakona nisu potrebna nova finansijska sredstva, jer se njime samo definišu pojmovi, odnosno ne predstavlja uvođenje nove aktivnosti ovog instituta koji iziskuje finansijska sredstva, već je to aktivnost koja će se obavljati u okviru redovne delatnosti ovog instituta. U skladu sa potrebom da se odredbe Zakona o zdravstvenoj dokumentaciji i evidencijama u oblasti zdravstva u potpunosti usklade sa propisima kojima je regulisana oblast zaštite podataka o ličnosti i posebna oblast, naročito osetljivih podataka.S obzirom da se počelo sa implementacijom pojedinih segmenta IZIS-a, u zdravstvene ustanove Republike Srbije, a da navedenim odredbama Zakona o zdravstvenoj dokumentaciji i evidencijama u oblasti zdravstva, nije definisano ko rukuje i odgovara za podatke iz Informacionog zdravstvenog sistema, predloženim dopunama smatram da je ta nedoumica otklonjena. Zbog svega navedenog, zbog činjenice da uređenja ove materije na predloženi način može sprečiti posledice po najelementarnija ljudska prava građana, kao što su prava na privatnost, pravo na zaštitu podataka o ličnosti, pravo na bezbednost, predloženo je donošenje ovog zakona po hitnom postupku. Cilj ovog zakona je stvaranje preduslova za nesmetano funkcionisanje zdravstvenih ustanova i zdravstvenog sistema u celini. Rešenja predložena u ovom zakonu predstavljaju rezultat saradnje Ministarstva zdravlja, Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, Instituta za javno zdravlje Srbije i Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti. Imajući u vidu da Institut za javno zdravlje Republike Srbije, i do sada vodi statističke podatke koji su deo IZIS-a, ne očekuju se potrebe, niti za dodatnom edukacijom kadra, a eventualna reorganizacija poslova će se vršiti u okviru postojećih kapaciteta. Zbog svega napred iznetog i zato što je kvalitet i dobrobit pacijenata na prvom mestu, kao i medicinska struka, SNS će u danu za glasanje glasati za ove predloge zakona. Ujedno želim da se zahvalim našem predsedniku SNS gospodinu Aleksandru Vučiću, gospodinu ministru zdravlja, Zlatiboru Lončaru, Ministarstvu zdravlja, Vladi Republike Srbije, što su zaustavili sunovrat zdravstva i vratili dostojanstvo zdravstvu i zdravstvenim radnicima, kao i na svim aktivnostima koje su učinili da se srpsko zdravstvo nađe na listi evropskog zdravstva po zdravstvenom potrošačkom indeksu i bude čak ispred šest zemalja članica EU, a sada ubrzanim koracima i da o unapred o čemu smo već dosta toga čuli. Samo kratko, gospodine ministre, ako dozvolite, radi istine javnosti i podsećanja, 2013. godine kada je SNS preuzela odgovornost za Dom zdravlja u Ćupriji, zatekla je sledeće stanje: preko 300 zaposlenih, normativ je bio 130, 170 ne ugovorenih bez odobrenja Ministarstva zdravlja nadležnih službi i znači da je viška zaposlenih bilo za još jedan dom zdravlja. Za posledicu takve politike, danas je ukupan dug Doma zdravlja u Ćupriji, relativnog malog doma zdravlja preko 321 milion dinara, odnosno više od 177 miliona dinara prema dobavljačima i više od 144 miliona dinara prema zaposlenima, a ne ugovorenim radnicima. Nadalje, blokada budžeta opštine Ćuprija za 70 miliona dinara po presudi suda, a na osnovu listića kojima su neugovoreni radnici tužili dom zdravlja, pokušaj plenidbe sanitetskih vozila Doma zdravlja Ćuprija, naime, od Ministarstva zdravlja, naš dom zdravlja je dobio tri savremena saniteta i jedino zbog primarne zdravstvene delatnosti i toga da će pacijenti biti, građani biti uskraćeni za prvu i neodložnu pomoć, to nije uspelo da se završi. Zatim, ne overene zdravstvene knjižice zdravstvenim radnicima i to, neugovorenim radnicima od avgusta 2012. godine, a potom i za ugovorene od januara 2014. godine, itd. Eto, to je ta slika, ta epohalna slika, to je zatečeno i nasleđeno stanje iz vremena ranijih vlasti u Domu zdravlja u Ćupriji, a koji dragi građani Republike Srbije nažalost, nije jedini u Srbiji. Zahvaljujem na pažnji.
Reč ima narodni poslanik Branimir Rančić.
Zahvaljujem gospodine Arsiću. Poštovani gospodine ministre Lončaru, poštovani gosti iz Ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, pred nama narodnim poslanicima je jedan evropski zakon, Predlog zakona o medicinskim sredstvima gde se vrši potpuno usklađivanje sa propisima EU. Zato ću ja govoriti o ovom zakonu na nešto drugačiji način od ostalih kolega, u smislu da je ovaj zakon primer proevropskog zakona. Ovim zakonom uređuju se uslovi za proizvodnju i promet medicinskih sredstava, odnosno stavljanje na tržište i upotrebu u Republici Srbiji, klinička ispitivanja medicinskih sredstava, vigilancu, praćenje medicinskih sredstava na tržištu i tehnička procena, ocenjivanje usaglašenosti medicinskih sredstava sa osnovnim zahtevima, oglašavanje, obeležavanje medicinskih sredstava i nadzor u ovoj oblasti. Član 2. definiše šta su to medicinska sredstva. Ja se na tome ne bih zadržavao čitajući zakon, ali ću samo napomenuti da medicinsko sredstvo svoju osnovnu namenu ne ispunjava na ljudskom organizmu, farmakološkom, imunološkom, ili metaboličkom aktivnošću, ali može u svojoj funkciji biti potpomognuto takvim sredstvima. Takođe, da napomenem vrlo kratko da se ovaj zakon ne primenjuje na lekove, kozmetičke preparate, ljudsku krv i krvne proizvode, transplantate ćelija i tkiva ljudskih porekla, transplantate ćelija i tkiva životinjskog porekla, kao i sredstva za upotrebu isključivo u veterinarskoj medicini, a sve je ovo bilo obuhvaćeno ranijim Zakonom o lekovima i medicinskim sredstvima iz 2012. godine i 2010. godine. Radi izrade Zakona o medicinskim sredstvima, ministar zdravlja je imenovao radnu grupu 2015. godine u sastavu Ministarstva zdravlja, Agencija za lekove i medicinska sredstva ALIMS, Ministarstvo privrede i Privredne komore, Privredne komore rekli ste zbog upisa u registar. Nakon usaglašavanja teksta o medicinskim sredstvima, isti je dostavljen Privrednoj komori, kako bi se sa predstavnicima industrije upoznala sa predloženim rešenjima 2016. godine. Na inicijativu Privredne komore Srbije u Kragujevcu je održan simpozijum na ovu temu gde je predstavljen Nacrt zakona o medicinskim sredstvima pod nazivom „Regulativa i harmonizacija propisa sa propisima EU“, kao i nove olakšice koje donose novi Zakon o medicinskim sredstvima, pregled benifita.Takođe, Dvanaesti kongres ALIMS-a 2016. godine, gde sam imao zadovoljstvo da prisustvujem tom kongresu, pa i Trinaesti kongres ALIMS-a 2017. godine posvećeni su upravo ovoj temi. Time je navedeni zakon ušao u skupštinsku proceduru na vrlo jasan transparentan način. Donošenje ovog zakona po hitnom postupku je zbog toga neophodno kako bi tržišni uslovi koji se postavljaju bili poznati u najkraćem roku, kao i usklađivanje poslovanja industrije za zahtevima EU. Pored toga, stvaraju se tržišni uslovi za plasman proizvoda u EU, što će imati za cilj razvoj industrije medicinskih sredstava i nove investicije u privredi Republike Srbije. U procesu pristupanja EU potrebno je usaglašavanje sa direktivama i drugim propisima EU u oblasti medicinskih sredstava. Prvo, za opšta medicinska sredstva, koja će se koristiti u humanitarnoj medicini oznake 93/42 EC, za aktivna implatabilna medicinska sredstva, za in vitro medicinska sredstva oznaka 98/79 EC, i smernice i vodič MEDEV, Medical Device Regional System, podvlačim ovaj MEDEV sistem. Imajući u vidu da klinička ispitivanja medicinskih sredstava, a znamo da važećim Zakonom o lekovima i medicinskim sredstvima, oblast kliničkih ispitivanja medicinskih sredstava je urađena na isti način kao i kliničko ispitivanje lekova, nisu u celosti urađena propisima EU. Ovim zakonom predlažu se rešenja iz vodiča MEDEV. Smernice i vodič MEDEV nemaju snagu zakona, nisu obavezujuća, ali ih treba shvatiti kao imperativ. Tako na primer vigilancu u propisima po vodiču MEDEV, ali pre nego što to objasnim, dužan sam da reč vigilitet ili vigilanca je latinska reč označava budnost, a u srpskom jeziku možemo to da okarakterišemo kao prenos, kao obazrivost, a u psihijatriji postoji jedan termin sa kojim se operiše to je vigilonst, pažnja, što se sve uklapa, da kažem u definiciju vigilance medicinskih sredstava, da je to skup aktivnosti o saznanjima i rizicima koji proizilaze iz upotrebe ili primene medicinskih sredstava. Ali, da se vratim na ono prvo. Kada sam rekao da vigelanca u propisima po vodiču MEDEV sadrži prvo opšte principe, definiciju, ulogu proizvođača, ulogu nadležnog organa, ulogu prijavljenog organa, ulogu Evropske komisije, ulogu korisnika, i dodaci, to su obrasci i primeri. Takođe, u postupku upisa u Registar medicinskih sredstava prihvatane su isprave o usaglašenosti EU i znaka C. Ja se ne bih mnogo zadržavao na objašnjenju šta znači znak C, ali na predavanju je bilo u Kragujevcu o tehničkim fajlovima, koji sadrži ovaj znak C, kao i o ISO standardima, da napomenem da je sada trenutno važeći ISO standard, a da svetske organizacije za standardizaciju 14155, da primena srpskog znaka usaglašenosti i harmonizovani srpskog standarda nije propisana. Tako na primer, od ukupno 33.867 medicinskih sredstava upisanih u Registar medicinskih sredstava, 228 medicinskih sredstava nije usaglašeno, odnosno ne poseduje znak C, što čini ukupno 0,6%, a od ukupnog broja od 96 prijava sumnji u kvalitet medicine poreklom iz zemlje van EU, u 70% slučajeva došli do povlačenja medicinskih sredstava sa tržišta, a od toga 95,7 su medicinska sredstva poreklom iz zemalja koje nisu članice EU. Dakle, radi se o jako malom broju proizvoda koji potiču van EU, ali u cilju zaštite zdravstvenog sistema i života i zdravlja ljudi, propisuje se obaveza usaglašavanja svih proizvoda sa propisima standarda u Republici Srbiji, ili u EU, što je regulisano u čl. 17. i čl. 18. postojećeg zakona. Ovim zakonom onemogućava se ulazak nekvalitetnih i po korisnike nesigurnih medicinskih sredstava na tržištu. Tako i u zdravstvene ustanove Republike Srbije i sprečavanja ulaska falsifikovanih medicinskih sredstava u legalne tokove snabdevanja. Obaveza Republike Srbije je harmonizacija propisa sa propisima EU do kraja pregovaračkog procesa. Ovim zakonom vrši se potpuno usklađivanje sa propisima EU.Na kraju, što se tiče Kliničkog centra Niš, za sve neverne Tome, pošto je dosta bilo o niškom kliničkom centru, a ja dolazim iz carskog grada, to je grad Niš, pokazaću ove fotografije, kako izgleda Klinički centar Niš, to je jedno najmodernije zdanje, ne samo u Srbiji, nego i na Balkanu, pa i šire. Prošli put sam rekao i pogrešio, tačno, Klinički centar Niš nije se gradio 35 godina, kolega Krasić me je ispravio, 38 godina. Ja sam proverio taj podatak. To je 38 i po godina se gradio. Mi ćemo ga završiti i otvoriti za razliku od prethodnih vlasti koje su u Nišu. Znate što su u Nišu otvorili žuto preduzeće? Žuto preduzeće je otvorilo jednu čuvarevu kućicu na ulasku u Arheološki park Medijana i jedne gvozdene dveri. Prema tome, za neverne Tome, Klinički centar Niš biće završen. Hvala lepo na pažnji.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milimir Vujadinović. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Uvaženi ministre, uvažene kolege narodni poslanici, osim što će ovaj zakon svakako doprineti rešavanju problema, koji neminovno donosi rizik za pacijente, moram reći da će on, pre svega doprineti razvoju srpske privrede. Naime, ako pogledate članove zakona, jasno je da će ovo doprineti povećanju izvoza kada su u pitanju srpskih proizvođači medikamenata, i samim tim, povećanju i jačanju srpske privrede u celini, a to i jeste negde na liniji koju je projektovala SNS na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, i negde jeste u skladu sa politikom koju ova Vlada Republike Srbije i sprovodi. Dobro je, svakako, gledajući ovaj zakon, uvaženi ministre, što ste našli nekakav balans između ta dva elementa zaštite pacijenata sa jedne strane, i jačanja srpske privrede u celini. Sa druge strane, o medicinskim aspektima samog zakona, ja ne bih mnogo, o tome su već govorile moje kolege narodni poslanici iz SNS, pre svega, na tom ekonomskom aspektu ću se bazirati. Pridružujete se ovom povećanju privrednog rasta u Srbiji, koje se ove godine očekuje negde na skoro 3%. Procenti do 2012. godine su bili isti, takođe 3%, ali je srpska privreda bila 3% u padu, u odnosu na ono što je danas 3% u pozitivnom smislu. Takođe, ovim zakonskim predlogom stvarate bolje uslove za proizvođače medikamenata u Srbiji i pridružujete se borbi za smanjenje stope nezaposlenosti. Opet se vraćam na 2012. godinu, imate nezaposlenosti 25%, sada nešto malo više od 11%. To je doprinelo Ministarstvu zdravlja u ovom delu. Na kraju krajeva, da li sam zakon ima svoje ishodište u ekspozeu, koji je mandatarka iznela u danu izbora Vlade u ovom uvaženom domu? I da kažem da li srpsko zdravlje može bolje? Naravno da može bolje, i naravno da može više, ali ne treba, uvaženi ministre, ne treba stati i ne treba ćutati pred lažnim optužbama. Ja opet zbog građana Srbije, koji ovo gledaju, da napomenem, u 2016. godini je Srbija proglašena za zemlju sa najvećim napretkom u kvalitetu zdravlja i to nije ocena ni ministarstva, ni nas narodnih poslanika, to je ocena važnih međunarodnih faktora, i to je zasluga i ove Vlade i vašeg ministarstva, vašeg tima i vas, gospodine ministre.Mnogo je tu još rezultata. Treba Srbija da zna. Naveli ste i aparate za zračnu terapiju, 700 miliona dinara, koliko se sećam, u prošloj godini je izdvojeno, 85 pokretnih bolnica ste nabavili u prošloj godini, to su ta sanitetska vozila, veoma važno. Na gama nožu 1.500 intervencija, čini mi se, do sada. Ne treba da ćutite i treba da kažete da je to nešto što je zaista značajno za Srbiju i ozbiljan napredak srpskog zdravstva.Sad, ako sve ovo što sam rekao uporedite sa nekim detaljima do 2012. godine, vi znate da je srpsko zdravstvo do 2012. godine, da su ga obeležile uglavnom nekakve afere vezane za nabavku vakcina. Sećate se onog teatralnog zavrtanja rukava Borisa Tadića i one vakcinacije. Ako to sve sada poredite sa ovim podacima koje sam ja izneo, jasno je da je srpsko zdravstvo na pozitivnom putu i na putu ozdravljenja. S tim u vezi, poštovani ministre, ja kao narodni poslanik, kao deo jednog velikog tima SNS koji vas je i podržao u danu izbora u ovom parlamentu, podržaću i ovaj i slične zakonske predloge koji budu dolazili iz vašeg ministarstva. Svakako, u ime građana Srbije sam vam zahvalan na svemu ovome što radite da zaustavite sunovrat srpskog zdravstva. Hvala vam puno.
Reč ima narodni poslanik LJiljana Malušić.
Poštovani predsedavajući, gospodine ministre sa saradnicima iz ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, danas ću govoriti o Predlogu zakona o potvrđivanju finansijskog ugovora Klinički centar/C između Republike Srbije i Evropske investicione banke. Naime, ovaj kredit iznosi 200 miliona evra. Ovo je treća faza ili treća tranša kredita. Neko malopre reče – zašto ne potrošismo pare do tada? Pobogu, da nije došla SNS, sa tadašnjim premijerom i današnjim predsednikom, gospodinom Vučićem, zahvaljujući njemu, vama, kompletnoj Vladi, pa mi bi tapkali u mestu. Bili smo najgori na lestvici evropskoj. Šta to znači? Da se ništa nije radilo, ništa nije ulagalo. DŽaba im krediti. A, sada, evo, izgrađujemo dva nova klinička centra. Biće gotov sledeće godine u Nišu božanstven klinički centar, zatim u Kragujevcu, renoviramo dva centra u Novom Sadu i Beogradu. Biće totalno rasterećen beogradski klinički centar. Bravo za Vladu Republike Srbije. Čestitam vam, nastavite tako.O onome što smo mi radili, ja ću ukratko, pošto ima dosta govornika, samo da nabrojim. Znači, napredak sa zadnjeg mesta lestvice u Evropi, šest mesta pomaka. Sigurna sam da ćemo do 2021. godine kada budu gotovi objekti, a ima ih 309, srećom, u Republici Srbiji, doći na vrlo zavidno mesto i bićemo sigurno negde na 15. mestu, bićemo na sredini, a idemo ka tome da budemo Švajcarska i bićemo jednog dana.Šta smo sve uradili? Uradili smo prvo, poklon, 65 vozila je otišlo u opštine koje nikada nisu imale sanitetsko vozilo. Zamislite, molim vas, u 21. veku. Zatim, kupili smo gama nož. Pre toga se išlo u Tursku, 10.000 evra je bilo po jednom pacijentu. Kupićemo sajber nož. Znači, sve operacije će se vršiti u Republici Srbiji i to treba naglasiti, besplatno. Mi smo jedina zemlja u svetu koja će besplatno raditi ove operacije. Bravo! Šta još? Mnogo toga. Napravili smo banku matičnih ćelija, povećali smo broj slajsnih skenera, 33% žena je pregledano koje imaju potencijal dobijanja raka grlića materice. Tendencija je da se pregledaju sve žene u Republici Srbiji.Epiduralna anestezija je postala besplatna. Zamislite, bila je od 5.000 do 15.000. Sada je besplatna. I, mnogo toga. Renovira se 309 objekata u čitavoj Republici Srbiji, u Beogradu Urgentni centar, KBC „Dragiša Mišović“, KBC „Zemun“, „Tiršova“. Ima li reči hvale više oko toga?Ono što je jedino možda, kažu iz Vlade, mnogo, a to je da se 10% BDP troši na zaštitu. Neka se troši. Mi vodimo jednu socijalno – odgovornu politiku i tako i treba.Sada malo da se pozabavim našim prijateljima od pre 2012. godine, kada je ova zemlja trebalo da bankrotira. Naime, afera za aferom, afere „vakcina“, proglašena epidemija svinjskog gripa. Od svinjskog gripa, ni traga ni glasa, ali budžet Republike Srbije u minusu za sedam miliona evra. Bilo je dosta ponuđača, između ostalih, najbolji institut u Srbiji – Torlak, za imunologiju i virusologiju nije bio dovoljno dobar. Engleske vakcine nisu bile dovoljno dobra, ali su bile dobre švajcarske za 799 dinara. Sve su bile jeftinije. Pa, da vidimo gde se dede tih sedam miliona evra? Izuzetan test za pravosuđe.Mnogo toga ste uradili. Ja vam želim sreću i da 2021. godine, kada ističe ovaj kredit, otvorimo sve te divne objekte. Naravno, treba napomenuti da su urađeni projekti za transfuziju krvi, za upravljanje otpadom. Ja se na tome zahvaljujem. Srpska napredna stranka će sa zadovoljstvom glasati u danu za glasanje za sve ove zakone. Hvala puno.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević.
Zahvaljujem. Poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, zakon koji se odnosi na ovu temu, a važi sada, je Zakon o lekovima i medicinskim sredstvima koji nije usaglašen ni sa ostalim našim zakonima, ni u potpunosti sa propisima EU. Zbog toga je vrlo važno donošenje novog Zakona o medicinskim sredstvima.Direktive EU sa kojima se vrši usaglašavanje odnose se na humanu medicinu, dok će propisi koji se odnose na medicinska sredstva u veterinarskoj medicini nastaviti da se primenjuju.Dalje, donošenjem ovog zakona stvaraju se uslovi za sprovođenje većeg broja kliničkih ispitivanja u zdravstvenim ustanovama, podstiče se razvoj medicinske nauke i omogućava se veća dostupnost najnovijih naučnih dostignuća zdravstvenim radnicima, a pacijentima se obezbeđuje primena savremene terapije.Vrlo važan razlog za donošenje zakona jeste svakako i razvoj privrede u Srbiji. Naime, usklađivanjem propisa, a kasnije i njihovom primenom, stvaraju se uslovi za domaće proizvođače medicinskih sredstava za plasman njihovih proizvoda u zemlje EU, što će imati pozitivne efekte na razvoj privrede u Srbiji u celini.Takođe, ovim zakonom sprečiće se ulazak nesigurnih medicinskih sredstava na tržište i u zdravstvene ustanove. Zbog toga je donošenje zakona hitno i neophodno.Kako su mnoge zemlje usaglasile svoje zakonodavstvo sa propisima EU, tržište Srbije je ostalo nezaštićeno od nekvalitetnih i nesigurnih medicinskih sredstava. Donošenjem ovog zakona ustanovljava se kontrola sigurnosti medicinskih sredstava pre stavljanja na tržište, u smislu ispunjenosti uslova, ali i posle stavlja na tržište tih medicinskih sredstava.Donošenje ovog zakona je najbolje za rešavanje problema, što zbog neusaglašenosti propisa, ali i zbog uređivanja uslova za proizvodnju i promet medicinskih sredstava. Odredbe zakona će pozitivno uticati na privredne subjekte, tela za ocenjivanje usaglašenosti, pacijente i zdravstveni sistem uopšte.Ministarstvo zdravlja je pokazalo veliku spremnost da zdravstveni sistem podigne na onaj nivo koji to zaslužuje. Najbolji primer za to je i Klinički centar u Nišu. Mi smo imali konstruktivnu raspravu, ali pored toga, imali smo sitne ispade nekih poslanika bivšeg režima koji, moram da naglasim, danas ni jednog trenutka nisu bili u sali da bi ispratili ovaj drugi dan načelne rasprave o predlozima zakona. Oni su izneli besmislene optužbe na račun Kliničkog centra Niš. Moram da podsetim da je Niš sada, a tek će biti, veliki zdravstveni centar sa 55.000 novih kvadrata prostora, u kome će biti najmodernija oprema i visokokvalifikovani kadar. Otvara se mogućnost lečenja najkvalitetnijim medicinskim sredstvima za ljude iz više okruga.Zbog vremena i zbog toga što je dosta mojih kolega već govorilo o Kliničkom centru u Nišu i zbog velikog uspeha što će Niš imati tako veliki zdravstveni centar, ja ću se zahvaliti na pažnji i pozvati sve poslanike da u danu za glasanje podržimo predloge Ministarstva zdravlja. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, kolege poslanici i poslanice, pred nama se već drugi dan nalazi set zakona iz oblasti zdravstva, i to Zakon o medicinskim sredstvima, Zakon o izmenama i dopunama Zakona o evidenciji i dokumentaciji u zdravstvenom sistemu, kao jedan finansijski ugovor.U početku moram da naglasim da sam juče bila zapanjena komentarom jednog narodnog poslanika iz jedne male opozicione stranke, koji je govorio da postoje neki zakoni koji su preči i koji bi, tobože, pre ovih zakona trebalo da se nađu na sednici Narodne skupštine.Moram da istaknem da su za Srpsku naprednu stranku najveća vrednost njeni građani. Za SNS među najvećim prioritetima spada prioritet zdravlja njenog stanovništva, zdravlja svih građana i građanki. Prema tome, takav komentar je krajnje neumesan, sa aspekta Srpske napredne stranke, a možda on govori koliko ti poslanici iz tih minornih političkih partija misle o zdravlju stanovnika Republike Srbije.Najpre želim da istaknem ono što je zajednički imenitelj svih ovih zakona – da je u fokusu ovih zakona u stvari zaštita najboljeg interesa pacijenta, poboljšanje uslova u kojima se pacijenti leče, povećanje kvaliteta pružene zdravstvene usluge, kao i povećanje kvaliteta i uslova u kome zdravstveni radnici, lekari i medicinsko osoblje rade. Juče smo čuli da to nema nikakve veze sa zadovoljstvom zaposlenih u zdravstvenim institucijama. Ja moram da kažem da je unapređenje infrastrukture, renoviranje, rekonstrukcija, opremanje modernim aparatima i te kako važno, kako sa aspekta zadovoljstva i unapređenja znanja zdravstvenih radnika, pre svega mislim na lekare i medicinske sestre, tako i sa aspekta ličnog zadovoljstva pacijenata koji te usluge koriste, a što se, naravno, odnosi i na smanjenje boravka pacijenata u bolnici, na brz postoperativni tok, brz oporavak i brzo vraćanje pacijenata u njihovo prirodno okruženje. Takođe, moram da naglasim da je država Srbija, odnosno Ministarstvo zdravlja, obnovilo zahtev za prijem u organizaciju „Eurotransplant“, i primljeno je, što je vrlo važno sa aspekta onih pacijenata koji čekaju na presađivanje organa. Moram takođe da kažem da je Ministarstvo zdravlja vodilo i kampanju u smislu doniranja organa, da je za zadnjih pet meseci 2017. godine registrovano ukupno 23 donora, što je više nego što je ukupno registrovano u prethodne tri godine.Moram da naglasim još dve zdravstvene ustanove. Prva zdravstvena ustanova je ustanova koja je sagrađena pre 80 godina i koja predstavlja renome u oblasti zaštite zdravlja naše najmlađe populacije, a radi se o Univerzitetskoj dečijoj klinici u Tiršovoj. Sada je počela rekonstrukcija, kao i adaptacija i adekvatno privođenje nameni ove ustanove koja je sigurno jedna od najpoznatijih u regionu. Takođe, moram da naglasim i adaptaciju bolnice za psihijatrijske bolesti, a to je bolnica „Dr Laza Lazarević“, u kojoj se leči dve hiljade pacijenata i u kojoj se ambulantno godišnje pregleda 20 hiljada pacijenata iz čitave Srbije. Adaptacija, rekonstrukcija, poboljšanje uslova života pacijenata i poboljšanje uslova rada lekara i zdravstvenog osoblja, sigurno da su za svaku pohvalu.Ono što se na vas lično odnosi, odnosno na Ministarstvo, moram da pohvalim vašu posvećenost koja se odnosi na rad na terenu. Rad na terenu, vaš i vašeg ministarstva, je vrlo značajan sa aspekta sagledavanja realnog stanja i sa aspekta preduzimanja adekvatnih mera, kako bi se zdravstveni sistem unapredio. Na kraju, moram da naglasim da je u Priboju 1. decembra 2016. godine počela da radi ambulanta za dijalizu, u kojoj postoji specijalista nefrolog, u kome postoji specijalizovan medicinski kadar i ovo je prvi put da građani Priboja, koji imaju potrebu za dijalizom, ne moraju da prelaze po 100 i više kilometara u susedne opštine. Srpska napredna stranka se zalaže za moderno i funkcionalno zdravstvo i u tom smislu podržaćemo zakone. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Desanka Repac. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Pozdravljam gospodina ministra sa saradnicima i poštovane kolege poslanike. Pred nama se nalaze veoma važni zakoni iz oblasti zdravstva. Kada je reč o zdravstvu, moram da kažem da je zdravlje ključni indikator uspešnosti jedne zemlje. Najskuplja reč na zemlji je zdravlje, jer ga ne možemo kupiti. Da bismo unapredili zdravstvo, podigli ga na jedan viši nivo, moramo ga urediti prema određenim standardima. Od ovih zakona koji su danas na dnevnom redu, ja ću se osvrnuti na Predlog zakona o medicinskim sredstvima. Na već postojeći zakon, ovo su najznačajnije planirane izmene, medicinska sredstva, koja treba da uskladimo sa propisima EU. To su opšta medicinska sredstva koja se koriste u humanoj medicini, aktivna implantabilna sredstva i in vitro medicinska sredstva. Dakle, Republici Srbiji predstoje mnogobrojni zadaci da uskladi zakone iz oblasti zdravstva sa evropskim zakonodavstvom. To je potreba naših građana, jer im to unapređuje i olakšava život i osavremenjuje njihovu terapiju. Tako vršimo usklađivanje i sa Zakonom o tehničkim zahtevima za proizvode i ocenu usaglašenosti, kao krovnim zakonom u Republici Srbiji za sve proizvode.Većina proizvoda u Republici Srbiji, na našem tržištu, u ovom momentu ispunjava standarde EU, čija je potvrda to što su obeleženi „C“ znakom. To je znak usaglašenosti. Mali broj, 0,6% ne poseduje ovaj zakon i to je veoma mali broj, koji potiče iz trećih zemalja. Od ukupno 60 domaćih proizvoda, medicinskih sredstava koji imaju serijsku proizvodnju, njih 13 nema sertifikat a 30 nema „C“ znak. Zbog ovakvog iskustva, a i obaveze Republike Srbije nakon završenog skrininga u procesu pristupanja Republike Srbije Evropskoj uniji i analizi tržišta, stvorili su se uslovi da izvršimo usklađivanje propisa Republike Srbije iz oblasti medicine. U propisu Evropske unije i zemalja članica EU oblasti medicinskih sredstava za humanu i veterinarsku medicinu regulisane su odvojenim propisima, tako da u veterinarskoj medicini važe propisi već postojećih zakona. Oblast lekova takođe je urađena na nivou Evropske unije, sa drugim propisima koji se pravno i suštinski razlikuju u odnosu na medicinska sredstva, te ih nije moguće objediniti i primeniti.Ovaj zakon reguliše i uređuje klinička ispitivanja medicinskih sredstava, daje smernice kliničke prakse, tako da stvara uslove za razvoj medicinske nauke, omogućava zdravstvenim radnicima, naučnicima, da im bude dostupna najnovija naučna dostignuća u medicini, a pacijentima obezbeđuje savremene i inovativne terapije, bez troškova po zdravstveni sistem Republike Srbije. Sva klinička sredstva ispitivanja odobrava Agencija i pozitivno mišljenje daje Etički odbor Srbije. Agencija vrši i upis u Registar medicinskih sredstava. Klinička ispitivanja mora da budu planirana i sprovedena tako da u najmanjoj mogućoj meri smanje bol, neugodnost, strah ili neki drugi predvidivi rizik po zdravlje ispitanika.Ovaj zakon stvara uslove za domaću proizvodnju medicinskih sredstava, za plasman njenih proizvoda u EU i druge strane zemlje, stvara uslov za razvoj privrede Republike Srbije u celini, stvara uslove za tržište koji su jednaki onima u EU i povećava broj kliničkih ispitivanja. Dalje, on reguliše proizvodnju i promet medicinskih sredstava, stavlja na tržište, upotrebu u Republici Srbiji, klinička ispitivanja, vigilancu, kontrolu kvaliteta, praćenje na tržištu, ocenjivanje usklađenosti.Cilj ovog zakona je da potpuno usaglasimo medicinska sredstva u oblasti humane medicine. Drugo, povećava broj kliničkih ispitivanja, stvara uslove za razvoj privrede, industrije medicinskih sredstava, investira u stručni kadar Republike Srbije.Ovim zakonom smanjujemo mogućnost ulaska falsifikovanih medicinskih sredstava na tržište Republike Srbije sa drugih tržišta. Zakon je pohvaljen od evropske komisije. Gospodine ministre, SNS ceni vaše napore za usklađivanje ovoga zakona sa standardima EU, kao i ostalih zakona sa standardima Svetske zdravstvene organizacije. Poslanička grupa SNS jednoglasno izražava stav da će glasati za ove zakone, koji sistematično, temeljno i profesionalno razrađeni. Hvala vam.
Zahvaljujem. Koleginice Ognjanović, imate samo 42 sekunde, da li želite reč?
Poštovani ministre, sa saradnicima, kao član Odbora za zdravstvo imala sam mogućnost da čujem detaljna objašnjenja na svako pitanje koje je postavljeno u vezi ovih zakona. Od kako je SNS preuzela inicijativu i usmerila Srbiju u pravcu bržih reformi, koje su neophodne da bi pristupili EU, počela je i velika reformacija zdravstvenog sistema. U toku jučerašnje sednice smo mogli da čujemo u kakvom su stanju bili bolnički centri „Laza Lazarević“, „Dragiša Mišović“ i da ne nabrajam, jer je lista podugačka, i koliko je ustanova do sada rekonstruisano i izgrađeno. Zbog velike zapuštenosti naših kliničkih centara i drugih zdravstvenih institucija, koje nam je ostavila prethodna vlast, koja je narodne pare trošila i na nepotrebne mostove, jedna od najskupljih na svetu i luksuzne vile milionske vrednosti, građani Srbije su znali da…
Privodite kraju koleginice Ognjanović, poslanička grupa nema više vremena.
Ništa, hvala prijatno. Glasaćemo.
Zahvaljujem. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja zajedničkog načelnog jedinstvenog pretresa, pitam da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa? Samo trenutak, da vidim koliko vremena je ostalo.Reč ima narodni poslanik Vojislav Vujić.Izvolite.
Hvala predsedavajući. Uvaženi ministre, juče sam imao priliku, kao ovlašćeni, u prvom delu rasprave da se sa vama dotaknem jedne teme, koja je vezana za zakon o medicinskim sredstvima, a to je Centar za dijalizu u Vrnjačkoj banji.Vi ste mi juče dali jedan odgovor, nisam siguran da su vaši saradnici imali prave informacije, pa ste mi dali taj odgovor. Zato, hoću, sada ja vama da dam povratnu informaciju i da opet postavim jedno pitanje. Ne moram da vam objašnjavam sve od početka, znate o čemu se radi. Centar postoji osam godina, nekoliko stotina hiljada evra je verovatno koštalo sve što se do sada uložilo, da ne pričam o trošku, kakav je nastao samo zato što centar nije radio. Znači, kompletna oprema je nova, stoji u celofanu već osam godina. Nisam siguran da su dve licence problem, da bi se centar pokrenuo, zato što su primljena dva nefrologa, primljeno je pet medicinskih sredstava, primljeno je jedno tehničko lice. Svi oni su prošli obuku u Kraljevu, obuku je glavna sestra završila u Beogradu, svi primaju platu tih osam godina. Ja nemam ništa, apsolutno protiv tih ljudi, da neko ne shvati pogrešno. Moja ideja je samo da centar počne da radi. Čak ljudi imaju i neki dodatak na platu, po osnovu posla kojim se bave. Ako su problem dve licence, a mislim da nisu, ispravićete me, onda je trebao neko pre godinu, dve, tri, pet, šest, sedam da kaže – ljudi problem su dve licence, dajte da to nađemo. Znam da, bez obzira na to što je lekarski kadar ili ljudi koji su opšte u zdravstvu kvalifikovani da se bave tim poslom, uvek postoji neki deficit. Ja verujem da ukoliko u unutrašnjosti postoje dva mesta koja su neophodna da se taj centar pokrene, a možete da mi kažete koja su ta dva, verujem da će i to vrlo brzo da se nađe, da bi se stvorili uslovi. Znači, ponavljam još jedanput, verovatno su vam saradnici dali pogrešnu informaciju, ja vas ne krivim zbog ove situacije. Pre dve i po godine kada sam bio kod vas i kada sam vam doneo dokumentaciju, koja je bila u jednom buntu papira, tabak kao „Vreme smrti“, ovakva gomila papira, ako se sećate, vaš šef kabineta je rekao da je i on iznenađen da to ne radi, da će u kratkom roku da se pokrene. Verovao sam da su u pitanju budžetska sredstva. Imali smo tada dva budžeta. Treći budžet je pred nama. Zato insistiram dok još nije kasno, ako treba da dođe do nekih izmena eventualno, da ubacimo u budžet za sledeću godinu, ali mislim da je velika šteta da to ne radi. Ako je nešto drugo u pitanju, da iz nekog drugog razloga država to ne želi da otvori, ne znam kakav bi to razlog bio, dajte onda da tu opremu damo nekog drugom centru. To stoji, a znamo da su kapaciteti na dijalizi svuda zauzeti. Malopre sam čuo i koleginicu koja je rekla da je sada kod njih olakšana situacija otvaranjem novog centra za dijalizu. Isto to tražim i kod nas u Vrnjačkoj Banji. Toliko. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Lončar.
Da se odmah razumemo, ne postoji nikakav politički ili bilo kakav drugi problem. Meni je i svima nama stalo da radimo. To su odgovori koje smo mi dobijali iz RFZO, da je to razlog. Oni su trebali da stave na svoju listu da bi to radilo, ali evo, obećavam vam sada da će to u najskorijem roku proraditi i predlažem da već sledeće nedelje organizujemo sastanak i da na tom sastanku se sve to potpiše, što je neophodno i da stavimo da najkasnije od 1. januara to krene da radi.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Muamer Bačevac.
Uvažene koleginice i kolege, uvaženi ministre, još jednom da kažem da je pred nama bila odlična rasprava o medicinskim zakonima. Ona pokazuje da ovo ministarstvo jako detaljno i sadržajno prilazi problemima i izlazi u susret, pre svega ljudima koji traže medicinsku zaštitu i opskrbu. Malopre sam spomenut, verovatno iz lošeg shvatanja konteksta u kojem sam pričao o srbijanskom, našem zdravstvenom sistemu, kao sistemu koji treba centrifugalno da širi svoj uticaj, tržište na okolinu, jer mi smo već dokazali, a to promoviše i samo Ministarstvo zdravlja da možemo da pružamo vrhunske usluge za primerene svote novca i da to bude zaista jedna široka grana industrijska koja će pomoći ovoj zemlji. U tom smislu, mislim da i treba da nastavimo naše delovanje. U svakom slučaju, želim da vas pozovem da ovim tempom radite na razvoju našeg zdravstva i da pošto očekujem vrlo brzo i druge medicinske zakone u ovoj Skupštini, mislim da ćemo i tim rešenjima zaista podići nivo zdravstvene zaštite svih građana naše države.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Đorđe Komlenski.
Dame i gospodo, drugarice i drugovi, uvaženi ministre, mislim da ono što ste izneli kao predlog zakona i ova sva objašnjenja dovoljno govore u prilog tome da ovaj set zakona treba podržati, bez rezerve i u danu za glasanje, poslaničku klub Pokret socijalista, Narodne seljačke i Ujedinjene seljačke stranke će to i učiniti. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Branka Stamenković.
Dva dana pričamo, juče i danas u ovoj raspravi o medicinskim zakonima, ali smo se malo i udaljili od teme, pa smo pričali šire o zdravstvenom sistemu, što pozdravljam, jer smatram da građani to od nas i očekuju. Jedino se pitam, sada, nakon što sam čula dobar broj argumenata od kolega poslanika iz vladajuće većine, a Boga mi i dobar broj odgovora od ministra Lončara, živimo li mi u istoj državi? Zbunjuju me ti opisi našeg zdravstvenog sistema, koji je cakum-pakum, nikad bolji, okrečen, renoviran, to se specijalizacije dele, ovde dve hiljade, ovde četiri hiljade, to je najsavremenija oprema, gama nož, sajber nož, aksceleratori i ostale munje. U ovom sistemu, zdravstvenom, u kome se ja lečim, nisu baš okrečeni plafoni i renovirani. U njemu, kada odete da zakažete pregled, objasni vam se da vam i pored tog pregleda treba još neki, ali vama se da i vizit karta da to zakažete u privatnoj ordinaciji. Kada treba da se porodite, onda treba da spremite jednu koverticu sa evrićima. Sada bih htela da pitam – gde se tačno nalazi taj vaš zdravstveni sistem, jer bih ja da povučem karton iz ovog u kome se trenutno ja lečim, i da ga prenesem u taj vaš sistem, jer je mnogo, mnogo bolji. Inače, jutros je stigla poruka od naše koleginice, narodne poslanice, LJupke Mihajlovske, koja je imala sudar sa zdravstvenim sistemom, ovim u kome se ja lečim, pa kaže – pozdravite ministra Lončara i recite mu da su mi danas posle urađene gastroskopije rekli da odem u dom zdravlja 1. decembra, ali samo 1, ne neki drugi dan, da bih tog 1. decembra zakazala pregled za januar, kada će mi doktor u domu zdravlja pogledati nalaz gastroskopije koji sam uradila danas 16. novembra. Znači, stvarno, hitno nam je, i ne samo koleginici LJupki i meni, da saznamo gde se nalazi taj vaš zdravstveni sistem u kome je sve tip-top, cakum-pakum. Jedino neki antivakcinalni lobi ima tu, kaže koleginica Rakonjac, koji sreću kvari. NJega da nema, sve bi ostalo fircalo ko po loju i ne bi bilo apsolutno nikakvih problema. Znači, sekira me kada u raspravi zbog nekih partijskih interesa ulepšavamo stvarnost u kojoj živimo. Ja vas molim da ne poričemo realne probleme koji postoje u našem zdravstvu. Da se osvrnem na ono što je ministar Lončar rekao, odgovarajući poluironično na primedbu kolege Vukadinovića, da je naš zdravstveni sistem loš, pa su se iznosili argumenti. U tom i takvom lošem zdravstvenom sistemu, mi imamo presađivanja, najkomplikovanije operacije, kardiooperacije, itd. Da, imamo. Najkomplikovanije operacije obavljamo u tom sistemu, ali to nije zasluga zdravstvenog sistema, to je zasluga doktora koji su dobri, ne zahvaljujući zdravstvenom sistemu, nego uprkos zdravstvenom sistemu, i to oni doktori koji još uvek, boga pitaj zašto, ostaju ovde, jer njihove kolege masovno odlaze u Norvešku i u Nemačku, ne zato što te države vole više od svoje zemlje Srbije, nego što žele da rade u uređenom zdravstvenom sistemu. U našem zdravstvenom sistemu, naš zdravstveni sistem nije dobar, on je loš. To što imamo dobre doktore, ne znači da je sistem dobar. Sistem je loš. Ministre, vaša je odgovornost da uredite sistem, a doktori će biti dobri, bio sistem ovakav ili onakav, jer kod nas ljudi umeju i iz inata da budu dobri. Obaveza je ovog zdravstvenog sistema da bude svima dostupan i besplatan, isto kao što je to slučaj i sa našim obrazovnim sistemom, koji Ustavom je takođe garantovano da je besplatan. U tom smislu, završila bih i sa još jednom važnom porukom, koja se ne tiče ova dva medicinska zakona, a to je, nama trebaju besplatni udžbenici za svu decu Republike Srbije. Hvala.
Reč ima ministar dr Zlatibor Lončar.
Voleo bih da vi još jednom kad stignete poslušate to što ste sve rekli, krajnje je interesantno. Vidim vašu veliku žal što ljudi, odnosno lekari ne odlaze više. Nažalost, ne odlučujete vi o tome nego oni sami odlučuju o tome da li će da ostanu ili da odu. Sistem je loš, ali oni su postali dobri lekari i prave dobre rezultate. Pa, kako je to moguće? Gde su to, kod kuće naučili i kod kuće im bilo omogućeno da se usavršavaju, da rade i da prave te rezultate, da rade sve komplikovane operacije, intervencije i slično. Znači, toliko kontradiktorno, ali vas razumem, vi pretpostavljam niste lekar i ne morate ni da razumete to. Dakle, javila vam se koleginica, evo da razjasnimo, koja je radila gastroskopiju. Uradila je znači gastroskopiju, stigla je na red da uradi gastroskopiju. Prilikom gastroskopije, jedan deo rezultata se zna odmah, ono što makroskopski vide, to vam lekar istog sekunda kaže, može da vam priča dok radi gastroskopiju, ako ste budni, da vam kaže šta je. Ali, ako ima neke sumnje ili bilo šta, pa je uzeo neki isečak, on taj isečak mora da uzme, da ga pripremi i da ga pošalje na „PH“ analizu, „PH“ analiza, znači patohistološku analizu, koja minimum po procedurama koje postoje da se seče, da se boji, sve ostalo, tri nedelje treba da bi se uradila. To nije samo kod nas, to je svuda u svetu. Znači, kako može čovek pre tri nedelje, dok se njemu ne vrati „PH“ analiza, da njoj kaže nalaz ako je uzet isečak. Ali, kažem, ja vama ne zameram, niste iz te oblasti, ne znate, i to je jednostavno sasvim u redu. To su neke stvari, procedure koje važe svuda. Toliko želite da budete maliciozni da, predlažem, poslušajte vi još jednom šta ste sve ispričali. (Branka Stamenković: Replika.)
Nemate pravo na repliku. Reč ima narodni poslanik Darko Laketić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, pre svega da znate, gospodine ministre, da ova gospoda koja iznose ovde raznorazne neistine i suština njihovih izlaganja se sastoji na pljuvanju, da znate da priželjkuju stečaj zdravstvenog sistema zato što imaju kandidata za stečajnog upravnika zdravstvenog sistema i da su to motivi ovakvog izlaganja. Ja ću svoje izlaganje započeti zaključkom iz ekspozea prethodnog premijera, a sadašnjeg predsednika koji je rekao: „Ja verujem u Srbiju i želim da rezultati budu obeležje rada naše Vlade, kojima ćemo se svi u ovoj zemlji ponositi, a oni iz okruženja i sveta to ceniti i pokazivati poštovanje prema našoj zemlji“. Upravo predlog ovog zakona vidim kao doprinos tom stavu, vidim kao doprinos jednoj činjenici da rezultati budu merilo.Kao predsednik Odbora za zdravlje i porodicu, mogu reći da je u proteklim godinama uspostavljena osnova za moderno i funkcionalno zdravstvo. Ovo nije moja subjektivna procena, već je reč o analizi ozbiljnih međunarodnih institucija koje su radile analizu mnogo parametara i kriterijuma koji se tiču zdravstva. Dakle, mi smo unazad nekoliko godina napredovali 12 mesta i Srbija sada zauzima 24. poziciju i nalazi se ispred osam zemalja koje su članice EU. Evo, to je odgovor onima koji kritikuju. Mi ćemo raditi i brže i jače i bolje. To je naš odgovor.Što se zakona tiče, u toku ranijih diskusija nisam čuo suštinske primedbe na ovaj zakon. Da li vi mislite da je suštinska primedba da zakon nije trebao da se donosi, ili da je zakon trebao da bude pod okriljem postojećeg Zakona o lekovima i medicinskim sredstvima? Naravno da nije. Valjda je suštinska stvar urediti na pravi način, urediti pažljivo, uz brižljivu analizu, urediti i tačno definisati. To građani očekuju od nas, to poštujem ja kao predsednik Odbora za zdravlje, to poštuju članovi Srpske napredne stranke i to poštuje narod.Želeo bih da pohvalim tvorce ovog zakona. To nisu samo ljudi koji ovde sede, to su i nevidljivi ljudi iz sistema. I ja sam sam radio u Ministarstvu zdravlja i znam koliko je ljudi učestvovalo u svemu tome. Pre svega bih pohvalio njihovo zalaganje, njihov trud i njihov rad zajedno sa vašim. Zato, računajte na našu podršku i hajdemo da noseće zakone u zdravstvu, ova tri koja ste već pripremili, što pre obrađujemo i diskutujemo o njima. Hvala puno.
Zahvaljujem. Saglasno članu 98. stavu 4. Poslovnika, zaključujem zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tačaka 1, 2. i 3. dnevnog reda. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda – Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine. Pre otvaranja pretresa, podsećam vas da, shodno članu 97. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika.Saglasno članu 192. stavu 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram jedinstveni pretres o Predlogu odluke.Da li predstavnik predlagača, narodni poslanik prof. dr Vojislav Šešelj, želi reč? (Ne.) Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Ne.)