Molim vas da zauzmete mesta. Poštovani narodni poslanici, otvaram Prvu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1999. godini. Obaveštavam vas da prema službenoj evidenciji današnjoj sednici prisustvuje 208 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja kvoruma za rad Narodne skupštine, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Imamo kvorum. Obaveštavam Narodnu skupštinu da sam odobrio odsustvo sledećim narodnim poslanicima: Radu Svilaru, Draganu Nikoliću, Srđanu Vuloviću, Tomislavu Markoviću, Milanu Rodiću, Vladimiru Štambuku, Miroslavu Neškoviću i Milošu Jojiću. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju: predsednik, potpredsednici, ministri i sekretar Vlade Republike Srbije, kao i sekretar Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo. Dostavljen vam je zapisnik sednice Drugog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1999. godini, održane 15. jula 1999. godine. Da li ima primedbi na zapisnik? (Ima.) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, na trećoj stranici zapisnika sa prošle sednice, taj deo se odnosi na imenovanje sekretara Narodne skupštine, piše da od 171 narodnog poslanika, koji su pristupili glasanju, 168 je glasalo za, a tri nisu glasala. To nije tačno. Za je glasalo 168 poslanika, a tri poslanika su bila protiv. Glasalo se prozivkom i glasali su svi oni koji su bili na sednici, a nije bilo onih koji nisu glasali. Drugo, na strani 5. zapisnika piše da su u načelnom pretresu, između ostalih, učestvovali Marijan Rističević i Dragan Veselinov. U skladu sa Poslovnikom, član 111. propisuje se da zapisnik treba da sadrži sve glavne i bitne podatke sa sednice. Zato bi u njemu trebalo da piše da su učestvovali u radu poslanici Koalicije "Vojvodina" Dragan Veselinov i Marijan Rističević i da je sednica bila zatvorena za širu javnost, još tačnije da su umesto njih, u pretresu za širu javnost učestvovale spikerke RTS-a. Nijedan moj birač nije čuo da sam učestvovao u radu niti je mogao da čuje kako je iz prihoda budžeta za prošlu godinu na nepoznat način u nepoznate svrhe iscurelo preko 14 milijardi dinara. U skladu sa Poslovnikom, članom 87., tražim da se pročita stenogram ove diskusije. Tako je ovde bilo kada govore poslanici Koalicije "Vojvodina", koji se ne slažu da Vojvodina bude kolonija i krava muzara, njima se uzme ton, kada glasaju uzme im se glas. Svaka reč i glas protiv vas za nas znači spas.
Zahvaljujem. Da li još ima primedbi na zapisnik? (Nema.) Molim narodne poslanike da radi utvrđenja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje zapisnik sednice Drugog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1999. godini održane 15. jula 1999. godine, sa primedbama. Za je glasalo 170, protiv 10, uzdržanih 15, nije glasalo 31, ukupno je prisutno 226 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila zapisnik sednice Drugog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1999. godini, održane 15. jula 1999. godine sa primedbama. Uručen vam je zahtev Seljačke stranke Srbije i Ujedinjene penzionerske stranke za prestanak mandata narodnom poslaniku Mileni Andrić zbog prestanka članstva Demokratske alternative u koaliciji na čijoj je listi izabrana. Tim povodom uručen vam je izveštaj Administrativnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, u kome se konstatuje da je Odbor utvrdio da je prestankom članstva Demokratske alternative u Koaliciji Demokratska alternativa - Seljačka stranka Srbije - Ujedinjena penzionerska stranka, nastupio slučaj iz člana 102. stav 1. tačka 1. Zakona o izboru narodnih poslanika, to jest jedan od razloga za prestanak mandata narodnog poslanika pre isteka vremena na koje je izabran i predlaže se da Narodna skupština u smislu člana 102. stav 2. i 3. istog zakona, konstatuje da je prestao mandat narodnom poslaniku Mileni Andrić, izabranoj na izbornoj listi Koalicije Demokratska alternativa - Seljačka stranka Srbije - Penzionerska partija Srbije - mr Nebojša Čović u Izbornoj jedinici 4 - Čukarica. Saglasno članu 102. stav 1. tačka 1. i st. 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština, na predlog Administrativnog odbora, konstatuje da je prestao mandat, pre isteka vremena na koje je izabran, narodnom poslaniku Mileni Andrić, izabranoj na izbornoj listi Koalicije Demokratska alternativa - Seljačka stranka Srbije - Penzionerska partija Srbija - mr Nebojša Čović u Izbornoj jedinici 4 - Čukarica. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika izvršiće se popunjavanje upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Uručena vam je ostavka narodnog poslanika Ištvana Išpanoviča na funkciju potpredsednika Narodne skupštine Republike Srbije. Podsećam vas da je članom 37. stav 1., a u vezi sa članom 33. stav 3. Poslovnika, Narodne skupštine, predviđeno da se o podnetoj ostavci ne otvara pretres, niti se odlučuje, već se prestanak funkcije po ovom osnovu samo konstatuje. Saglasno članu 37. stav 1, a u vezi sa članom 33. stav 3. Poslovnika, Narodna skupština konstatuje da je narodnom poslaniku Ištvanu Išpanoviču podnošenjem ostavke prestala funkcija potpredsednika Narodne skupštine Republike Srbije. Obaveštavam vas da su pojedini članovi Vlade Republike Srbije podneli ostavke. Podsećam vas da je članom 202. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da Narodna skupština na prvoj narednoj sednici konstatuje, bez pretresa, da je član Vlade podneo ostavku i da se o tome ne odlučuje. Saglasno članu 202. stav 4. Poslovnika, Narodna skupština konstatuje da su ostavke podneli članovi Vlade Republike Srbije: Tomislav Nikolić, na funkciju potpredsednika Vlade Republike Srbije, Maja Gojković, na funkciju ministra bez portfelja u Vladi Republike Srbije, Čedomir Vasiljević, na funkciju ministra bez portfelja u Vladi Republike Srbije i Dragan Todorović, na funkciju ministra saobraćaja i veza u Vladi Republike Srbije. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. U sazivu ove sednicu koji vam je dostavljen sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno odredbama Poslovnika, potrebno je da odlučimo o predlozima za donošenje akata po hitnom postupku i o predlozima za izmene i dopune predloženog dnevnog reda sednice. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o ministarstvima, koji je podnela Narodnoj skupštini 7. novembra 1999. godine. Molim narodne poslanike da radi utvrđenja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o ministarstvima. Za je glasalo 177, protiv 45, uzdržan jedan, nisu glasala tri, ukupno je prisutno 226 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Kostadinović predložio je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. oktobra 1999. godine. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Zorana Kostadinovića da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Za je glasalo 46, protiv 172, niko nije uzdržan, nije glasalo 7, ukupno je prisutno 225 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj predlog. Predlozi za povlačenje pojedinih tačaka iz predloženog dnevnog reda. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se iz Predloga dnevnog reda sednice povuče 9. tačka - Predlog zakona o lokalnoj samoupravi. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Želi.) Izvolite, imate pet minuta za obrazloženje.
Predložo sam da se tačka 9, Predlog zakona o lokalnoj samoupravi, skine sa dnevnog reda. Seljaci, koji sad gledaju ovu skupštinu, a takvi su retki, jer se većina mrzne po poljima, otprilike bi rekli: Vidi koliko ih je u Skupštini, koliko bi ti kukuruza obrali. Seljaci su u pravu, ima prečih i vrelijih životnih problema, o kojima Skupština treba da raspravlja od Predloga zakona o lokalnoj samoupravi. Mogli bismo danas raspravljati o poljoprivredi, o tome kako je ove godine u celoj Vojvodini kupljeno deset novih traktora, a toliko je pre nego što ste vi došli na vlast kupovala moja ulica. Mogli bismo danas raspravljati o Vojvodini, o referendumu za Vojvodinu. To su svakako važnije teme od Predloga zakona o lokalnoj samoupravi. Ukoliko sa dnevnog reda ne skinete ovaj predlog, ukoliko ga ovakvog usvojite, onda vi ne usvajate Predlog zakona o lokalnoj samoupravi, već gasite vatru benzinom. Da niste bili zauzeti otvaranjem pogona, koji su otvoreni još pre 30 godina, i da niste bili zauzeti međusobno kačeći limove i plehove na junačke grudi, svakako bi znali da o Predlogu zakona o lokalnoj samoupravi treba da se vodi široka javna diskusija najmanje šest meseci, uz aktivno učešće lokalnih samouprava, na koje se odnosi Predlog ovog zakona. Vi hoćete po svaku cenu, preko kolena da rešite sve što je po vašem mišljenju problem, sve što nije po vašoj trenutnoj volji, a upravo takvo ponašanje i takva politika nas je dovela dokle nas je dovela, do pećinske Srbije. Mi iz Koalicije "Vojvodina" stalno smo vas upozoravali na greške koje ćete počiniti. Upozoravamo vas i danas da su druge teme preče od ove, da nam građani teško žive, da je industrija propala, da je poljoprivreda pred kolapsom, da se SRJ i Srbija raspadaju vašom greškom, a ovim predlogom zakona to raspadanje ćete pojačati i ubrzati. Upozoravali smo vas da ćete posle Rambujea dobiti još lošije rešenje i dobili ste ga. Rekli smo vam da se ne uzdate u Ruse, da će nas oni za dobar kredit sami bombardovati. Niste nas poslušali i pobedili ste tako što ni mi, ni vi, pobednici, tamo ne možemo kročiti nogom. I danas vas upozoravamo da ovim zakonom o lokalnoj samoupravi ne samo da gubite vreme, nego pojačavate raspad Srbije. Zato skinite ovu tačku dnevnog reda i dajte da raspravljamo o važnijim temama. Hvala.
Zahvaljujem. Da li predstavnik Vlade želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Marijana Rističevića da se iz Predloga dnevnog reda sednice povuče 9. tačka - Predlog zakona o lokalnoj samoupravi. Za je glasalo 48, protiv 174, niko nije uzdržan, nije glasao jedan, ukupno su prisutna 223 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj predlog. Predlozi za proširenje dnevnog reda. 1. Odbor za pravosuđe i upravu predložio je da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom - Prestanak funkcije i izbor nosilaca pravosudnih funkcija, u okviru koje bi se razmatrali predlozi odluka, čiji je predlagač Odbor za pravosuđe i upravu, odnosno Republički javni tužilac i da to bude druga tačka dnevnog reda. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom - Prestanak funkcije i izbor nosilaca pravosudnih funkcija i da to bude druga tačka dnevnog reda sednice. Za je glasalo 188, protiv 21, uzdržanih 11, nije glasalo 9, ukupno je prisutno 229 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. 2. Narodni poslanik dr Živorad Đorđević, zamenik predsednika poslaničke grupe Jugoslovenske levice, predložio je da se dnevni red ove sednice dopuni tako što će se u okviru tačke 11. predloženog dnevnog reda razmotriti i Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koju je podneo narodni poslanik Milan Rodić, predsednik poslaničke grupe Jugoslovenske levice. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika dr Živorada Đorđevića, zamenika predsednika poslaničke grupe Jugoslovenske levice, da se dnevni red ove sednice dopuni tako što će se u okviru tačke 11. predloženog dnevnog reda razmotriti i Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koju je podneo narodni poslanik Milan Rodić, predsednik poslaničke grupe Jugoslovenske levice. Za je glasalo 171, protiv 45, niko nije uzdržan, nije glasalo 6, ukupno su prisutna 222 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. 3. Narodni poslanik dr Dragan Veselinov predložio je da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom dnevnog reda - Predlog zakona o ukidanju Zakona o javnom informisanju, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici dr Dragan Veselinov i Marijan Rističević 4. februara 1999. godine. Da li narodni poslanik dr Dragan Veselinov želi reč? (Želi.)
Poštovani predsedniče, kolege poslanici, pre nego što bih se osvrnuo na ovaj predlog da se danas na dnevni red naše skupštine stavi i pokuša povući iz javnog opticaja Zakon o javnim informisanju, želim da protestujem što je predsednik Narodne skupštine protivustavno zakazao ovu sednicu Narodne skupštine u redovnom zasedanju 40 dana posle ustavnog naloga. Po članu 79. Ustava Srbije, predsednik Skupštine morao je da zakaže ovu sednicu 1.oktobra, u petak, ove godine. To je učinjeno 40 dana posle, a to je značajna destrukcija rada, umanjivanje značaja rada Narodne skupštine. To je, ne samo povreda Ustava, ovo je istovremeno povreda prava naroda da u ovoj skupštini iskoristi svih 90 dana, koliko je predviđeno da ova skupštna u redovnom zasedanju radi. Podneo sam predlog da se ova skupština izjasni o tome hoće li na dnevni red ili neće da stavi Predlog zakona da se ukine Zakon o javnom informisanju, otuda što je postojeći Zakon o javnom informisanjuprocenjen, ne samo u ovoj partiji, već u našem narodu, kao instrument državne represije i terora nad medijima. Ovaj zakon nije doprineo poletu profesionalizma i razvoju novinarstva. Izazvao je strah, izazvao je povlačenje. Mi želimo da se ovaj zakon povuče. Po ovom zakonu novinari, ukoliko budu tuženi, pred sudovima moraju dokazivati da su govorili istinu, a ne da su govorili neistinu. To je krupna povreda pravnih principa. Samo zbog toga bi ovaj zakon morao biti povučen iz opticaja. Na osnovu ovog zakona država je odredila drakonske kazne za one koji navodno govore neistinu. (Komentar iz sale: Lažeš.)
Molim vas, bez dobacivanja. Dozvolite narodnom poslaniku da govori.
Vi ste dužni da nas zaštitite od ljudi koji su umesto varvarske kože dobili odela, ali im je duh ostao isti. Dakle, po ovom zakonu o javnom informisanju određene su drakonske kazne svima onima kojima se navodno dokaže da su neistinito pisali. To naizgled izgleda pravedno. Neko će kazati da je demokratski, da niko nema ništa protiv da onaj koji je napisao laž, koji je napisao neistinu, bude i kažnjen. Međutim, drakonske kazne kada se rasporede u ovom društvu, gde je materijalno bogatstvo novac, finansije, drastično preraspodeljeno, tako da je manjina u društvu bogata, a većina u kojoj se mogu nalaziti slobodni mediji nema gotovo ništa, onda drakonske kazne služe za suzbijanje slobodnog novinarstva, jer državni mediji i državna sredstva informisanja, koja zavise od politike Socijalističke partije Srbije i njenih satelita, a koja je naslonjena na celu državnu privredu kao izvor svog političkog budžeta, ona nema problema, to novinarstvo, ti mediji, da izdrže bilo koju kaznu. Mi jesmo za kažnjavanje, ukoliko se laže, ukoliko se govori neistina, ukoliko se vređa, ukoliko se nemoralom služe novinari, ali ukoliko kazne samo naizgled kažnjavaju jedne, a druge ne mogu, onda je to nova separacija u društvu i mi predlažemo da se ovaj zakon povuče iz javnog opticaja. U njemu ima i dobrih odredbi, ali te odredbe nisu plod napora, političkih napora i stučnih napora, u okviru predlagača ovog zakona od pre nekoliko meseci. Te dobre odredbe su deo napora nezavisnih grupa u Beogradu, koje su se bavile predlogom i želele da predlože novi zakon o javnom informisanju ovde u Skupštini. Mi želimo da se ovaj zakon povuče iz javnog opticaja i da ne nastane pravni vakum time što ćemo se vratiti na stari Zakon o javnom informisanju, ne zato što je on posebno bolji, već zato da ne bi došlo do praznine. (Komentar iz sale: Koji vi?) Istovremeno, uložili bismo najveći napor da se u stručnim krugovima i ovde u Skupštini preduzmu koraci da se izradi Predlog novog zakona o javnom informisanju, koji bi zadovoljio profesionalne kriterijume, koji bi bio u stanju da izdrži političku kritiku i koji bi bio željen u našoj javnosti. Hvala vam lepo.
Zahvaljujem. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika dr Dragana Veselinova da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o ukidanju Zakona o javnom informisanju. Za je glasalo 53, protiv 171, uzdržanih nema, nisu glasala tri, ukupno je prisutno 227 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. 4. Narodni poslanikDušica Karabenč predložila je da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O PLAĆANjU POSEBNE NAKNADE ZA PRIHODE OD GAZDOVANjA ŠUMAMA, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marijan Rističević, dr Dragan Veselinov i Dušica Karabenč 23. marta 1999. godine. Da li narodni poslanik Dušica Karabenč želi reč? Izvolite.
Poštovani gospodine predsedniče, kolege narodni poslanici, razlog za stavljanje na dnevni red i donošenje ovog zakona leži u tome da se spreči nekontrolisana seča šume od strane Javnog preduzeća "Srbijašume". Zašto ovaj zakon predlažemo mi iz Koalicije "Vojvodina"? Mi smatramo da bi se ovakvim zakonom sprečila velika pljačka, izmeđuostalih i Vojvodine, putem nekontrolisane seče šuma bez ikakvog pitanja građana iz mesnih zajednica, sa čijih se teritorija šume nemilosrdno seku. Pojavom fantomske organizacije "Srbijašume" građani Vojvodine su stavljeni u položaj da više nisu vlasnici svojih šuma,šuma koje susadili njihovi očevi, dedovi i pradedovi. Jednom državnom odlukom proglašavaju se "Srbijašume" za vlasnika svih šuma na teritoriji Vojvodine. Poštovana gospodo, vreme je da shvatite da Vojvodina nije ničije privatno ili državno vlasništvo. Vi ste naučili da za sve što vam zatreba - pravac Vojvodina i sve što nećete da platite, uzmete badava. Tako ste uradili i sa trafostanicom iz Rimskih Šančeva, koju ste odneli za Niš i bilo vam je svejedno hoće li Vojvođani imati struje, tako radite i sa naftom koja se vadi u Vojvodini, prerađuje u Vojvodini, a samo su pare u Srbiji. Ovaj zakon koji je predložila Koalicija "Vojvodina", doduše, ne sprečava "Srbijašume" da i dalje nemilosrdno seku Deliblatsku peščaru i druge šume po Vojvodini, ali zato zakon predviđa adekvatnu novčanu nadoknadu mesnim zajednicama na čijim teritorijama "Srbijašume" vrše seču. Takva sredstva bi bila isključivo namenska, i to za obnovu šuma i sadnju novih. Ne možemo dozvoliti da se šume seku, a istovremeno ne obnavljaju. Mi moramo da mislimo na budućnost i buduće naraštaje i da iza sebe ne ostavljamo pustoš. Hvala.
Zahvaljujem. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Dušice Karabenč da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o plaćanju posebne naknade za prihode od gazdovanja šumama. Za je glasalo 50, protiv 161, uzdržanih nema, nije glasalo 14,ukupno je prisutno 225 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. 5. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O OSLOBAĐANjU POREZA, DOPRINOSA, TAKSA I SVIH DAŽBINA ZA MINERALNA ĐUBRIVA, DIZEL GORIVO, SEMENA, SREDSTVA ZA ZAŠTITU BILjA, STOČNU HRANU, SREDSTVA ZA VETERINARSKU NEGU ŽIVOTINjA, MEHANIZACIJU, REZERVNE DELOVE I USLUGE U POLjOPRIVREDI, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marijan Rističević i dr Dragan Veselinov 4. februara ove godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Marijana Rističevića da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o oslobađanju poreza, doprinosa, taksa i svih dažbina za mineralna đubirva, dizel gorivo, semena, sredstva za zaštitu bilja, stočnu hranu, sredstva za veterinarsku negu životinja, mehanizaciju, rezervne delove i usluge u poljoprivredi. Za je glasalo 49, protiv 170,uzdržan jedan,nije glasalo pet, ukupno je prisutno 225 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. 6. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O UKIDANjU TAKSE NA BROJILO, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici dr Dragan Veselinov i Marijan Rističević 4. februara 1999. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Želi.). Izvolite.
Već duže vreme građani Srbije plaćaju kroz struju pretplatu Radio televiziji Srbije, a da većina njih te usluge ne koristi. To sredstvo propagande vladajuće partije prikačeno je na električno brojilo. Građanin, koji ne sluša i ne gleda RTS, koji čak i nema radio i TV aparat, ako koristi jednu sijalicu, ili ako ne koristi tu jednu sijalicu, dovoljno je samo da na mreži ima električno brojilo, dužan je da plati 100 kilovata mesečno za RTS. Samo u Vojvodini za te namene, građani izdvoje mesečno skoro četiri miliona maraka, štona godišnjem nivou iznosi oko 45 miliona maraka, a za te novce koje nam uzmete u Vojvodini možete da kupite 250 hiljada tona pšenice ili da isplatite 22.000 penzionera cele godine, po 1.000 dinara mesečno. Toliko RTS košta samo građane Vojvodine, a šta smo dobili zauzvrat? Dobili smo po jednog lažova u kući, Vojvodina nema čak ni svoju radio-televiziju, imala je dok niste pretvorili tu televiziju u vaš studio Radio-televizije Srbije, te propagandne kuće koja vam služi kao ogledalce, koje vam svaki dan govori da ste najbolji, najlepši i najhrabriji na svetu. Zašto bi tu lagariju svi građani trebalo da plaćaju? Čak i mi, koje ta ista radio i televizija blati svaki dan. Vreme je da RTS radi na tržišnom principu, neka već jednom sami stanu na svoje noge, dokle će ih osiromašeni građani nositi na grbači. Neka prohodaju sami, dosta smo ih nosili. Predlog zakona o ukidanju takse na električno brojilo poslanici Koalicije "Vojvodina" predložili su još u februaru i krajnje je vreme da se ovaj predlog nađe na dnevnom redu. Hvala. Zahvaljujem. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Marijana Rističevića da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o ukidanju takse na brojilo. Za je glasalo - 49, protiv -171, uzdržanih - niko, nije glasalo šest,ukupno je prisutno 226 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. 7. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O ZAŠTITI POLjOPRIVREDNE PROIZVODNjE I DONOŠENjU ZAŠTITNIH CENA ZA STRATEŠKE POLjOPRIVREDNE PROIZVODE,koji je Narodnoj skupštini podneo 6. avgusta 1999. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Želi). Izvolite. MARIJANRISTIČEVIĆ: Obećavam da više neću izlaziti za govornicu, oko dopune dnevnog reda, pod uslovom da RTS obeća da neće pokrivati moj govor svojim komentarima. Dao sam predlog za dopunu dnevnog reda tačkom - Predlog zakona o zaštiti poljoprivredne proizvodnje i donošenju zaštitnih cena za strateške poljoprivredne proizvode. Danas, kada seljaci svoje poljoprivredne proizvode ne prodaju, već predaju, a Vlada umesto da ih otkupljuje, ona ih preuzima, to je samo po sebi dovoljan razlog zašto se ovaj predlog zakona morao naći na dnevnom redu ove sednice Narodne skupštine. Bilo bi krajnje vreme da Vlada počne da otkupljuje i odmah plaća poljoprivredne proizvode, po pristojnim cenama. A, Predlog zakona o kome mi iz Koalicije "Vojvodina" tražimo da se raspravlja, upravo govori o tome. Vreme je za patriotizam, a taj patriotizam je zaštita stanovništva, pre svega seoskog stanovništva od namerno štetnih zakona, uredbi i odluka sopstvene vlade. Mislim da bi vladajuća većina trebala već jednom da shvati da se nerealno niskim cenama ne može večito čuvati socijalni mir, a time i vlast. I, da je krajnje vreme da se nepravde koje se godinama čine seljacima isprave, što se ovim predlogom zakona, koji su podneli poslanici Koalicije "Vojvodina" čini. Šta ima loše u tome da jedan kilogram pšenice vredi najmanje koliko vredi kilogram mineralnog đubriva "Urea", da 25 tona pšenice vredi koliko traktor snage do 45 konjskih snaga. Šta ima loše u tome da litar mleka vredi koliko i 4 kilograma pšenice ili litar dizela. Šta ima loše u tome da kilogram pšenice košta 10% više od kilograma kukuruza. Ukoliko ne stavite ovaj predlog zakona na dnevni red, bili biste dužni da objasnite široj javnosti, šta je to loše za državu, za građane, za seljake u ovom predlogu Koalicije "Vojvodina", ili vi možda mislite da mi ovde ne treba da činimo dobre stvari, već samo loše. Ako je tako, onda ste to već odavno dokazali i pokazali. Hvala.
Hvala. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Marijana Rističevića da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o zaštiti poljoprivredne proizvodnje i donošenju zaštitnih cena za strateške poljoprivredne proizvode. Za je glasalo - 51, protiv - 175, uzdražan - niko, nisu glasala dva, ukupno je prisutno 228 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. 8. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O PENZIJSKO-INVALIDSKOM OSIGURANjU ZEMLjORADNIKA, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marijan Rističević i dr Dragan Veselinov 4. februara 1999. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Marijana Rističevića da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o penzijsko-invalidskom osiguranju zemljoradnika. Za je glasalo - 49, protiv - 174, uzdržanih - niko, nije glasao - jedan, ukupno su prisutna 224 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. 9. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O SLOBODNOM PROMETU I IZVOZU POLjOPRIVREDNIH PROIZVODA, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marijan Rističević i dr Dragan Veselinov 4. februara 1999. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Marijana Rističevića da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o slobodnom prometu i izvozu poljoprivrednih proizvoda. Za je glasalo - 52, protiv - 171, uzdržanih - niko, nisu glasala - tri. Ukupno je prisutno 226 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. 10. Grupa od 36 narodnih poslanika poslaničke grupe Srpskog pokreta obnove predložila je da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom dnevnog reda - RAZMATRANjE ZAHTEVA POSLANIČKE GRUPE SRPSKOG POKRETA OBNOVE U VEZI SA IZBORIMA. Da li narodni poslanik Milan Miković, predsednik poslaničke grupe Srpskog pokreta obnove, želi reč? Izvolite.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, poslanički klub Sprkog pokreta obnove u Narodnoj skupštini Srbije traži da dnevni red bude dopunjen tačkom - Zahtev za vanrednim demokratskim izborima na svim nivoima u Republici Srbiji. Ovog trenutka preko televizije se ometa svo dosadašnje izlaganje poslanika, ovog trenutka jedan poslanik utiče i ovde. Parlamentarne stranke opozicije u Narodnoj skupštini Srbiji i Skupštini Jugoslavije, Srpski pokret obnove, Demokratska stranka Srbije, Demokratska stranka, Demokratski centar, Nova demokratija, Demokratska alternativa i Savez demokratskih partija, potpisali su 14. oktobra 1999. godine zajednički dokument pod nazivom Zaključci okruglog stola demokratske opozicije. Tim dokumentom demokratska opozicija usaglasila je međusobne stavove oko izbornih uslova i od nadležnih državnih organa zatražila da se hitno održi okrugli sto vlasti i opozicije radi dogovora o izbornim uslovima i da vanredni izbori budu raspisani u najkraćem roku. Polazeći od zaključaka okruglog stola demokratske opozicije 28 opštinskih i gradskih skupština u Srbiji, koji vrše lokalnu vlast u ime četiri miliona građana Srbije, usvojili su 22. oktobra 1999. godine jedinstven zahtev za vanrednim izborima na svim nivoima do kraja 1999. godine. Oba dokumenta, i Zaključci okruglog stola demokratske opozicije i Zahtev 28 opštinskih i gradskih skupština, upućeni su najvišim predstavnicima vlasti Srbije i Jugoslavije. U skladu sa ovim dokumentima i odlukama Glavnog odbora Srpskog pokreta obnove od 20. juna 1999. godine Poslanički klub Srpskog pokreta obnove u Narodnoj skupštini, sa predstavnicima parlamentarnih stranaka opozicije, očekuje dogovor sa predstavnicima vladajućih partija oko izbornih uslova i odmah po postizanju tog sporazuma usvajanje odgovarajućih zakona ili odluka u Skupštini Srbije i raspisivanje vanrednih demokratskih izbora u Srbiji na svim nivoima, uključujući i izbore za predsednika Republike, koji bi bili održani istovremeno. Poslanički klub Srpskog pokreta obnove zahteva da Narodna skupština Republike Srbije na ovom zasedanju donese odgovarajuću odluku o neodložnom otpočinjanju dijaloga i dogovora predstavnika vladajućih partija sa predstavnicima parlamentarnih stranaka opozicije oko izbornih uslova i zakazivanja datuma vanrednih demokratskih izbora na svim nivoima u našoj Republici. Hteo bih još samo na dve stvari da ukažem. Vanredni, demokratski izbori, oko kojih ćemo se dogovoriti ukoliko bude i najmanje dobre volje na drugoj strani, nesumnjivo bi doveli do popuštanja tenzija u zemlji, u trenutku kada se nalazimo na ivici opasnosti za sve građane na teritoriji Srbije i Jugoslavije. Sam sporazum oko izbornih uslova promenio bi nesumnjivo bitno situaciju u položaju i Srbije i Jugoslavije, pre svega u Evropi, a nesumnjivo bio bi i prvi korak ka otklanjanju izolacije u kojoj se nalazi ovog trenutka zemlja. Sigurno je da bi i pritisak koji postoji na Kosovu bio sasvim drugačiji od strane Evropske zajednice u prvom redu.I u pogledu primene Rezolucije 1244. Niko nema prava da sve baca pod noge. Niko nema prava da insistira na nastavljanju sukoba sa Evropom i svetom. Jedna stvar je politika stranačkih ciljeva, a druga državni i nacionalni razlozi i interesi. Konačno, da ukažem još na jednu stvar, da li Narodna skupština može na ovaj način da postupa. Sigurno je da može. Dve stvari postoje u našem pravnom sistemu, ili u onome što smo do sada primenjivali imajući u vidu vreme od kada postoji ova Jugoslavija. Da vas podsetim na to da je krajem 1992. godine u Skupštini doneta odluka u formi zakona da će se u Republici Srbiji do kraja 1992. godine održati prevremeni izbori za narodne poslanike u Narodnoj skupštini i za predsednika Republike. Na osnovu toga je i bio izabran predsednik Republike i formirana Skupština. Tada je, po tome, prevremene izbore za narodne poslanike i predsednika Republike raspisao predsednik Narodne skupštine Republike Srbije, istog dana kada su bili i savezni izbori. Drugo, nesumnjivo, na osnovu ovoga i rasprave u ovoj skupštini, ako do svega toga dođe, Narodna skupština moći će da utiče na predsednika Vlade, na Vladu, da iskoriste pravo koje imaju i da zatraže od predsednika Republike raspuštanje Skupštine i raspisivanje izbora za predsednika.
Zahvaljujem. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Grupe od 36 narodnih poslanika poslaničke grupe Srpskog pokreta obnove da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom - razmatranje zahteva poslaničke grupe Srpskog pokreta obnove u vezi sa izborima. Za je glasalo 194, protiv 21, nema uzdržanih, nije glasalo 12, ukupno je prisutno 227 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. 11. Narodni poslanik Milan Miković, predsednik poslaničke grupe Srpskog pokreta obnove, predložio je da dnevni red ove sednice bude dopunjen tačkom dnevnog reda - FORMIRANjE ANKETNOG ODBORA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE RADI UTVRĐIVANjA ČINjENICA VEZANIH ZA POGIBIJU ČETVORICE VISOKIH FUNKCIONERA SRPSKOG POKRETA OBNOVE 3. OKTOBRA 1999. GODINE. Da li predstavnik predlagača, narodni poslanik Aleksandar Čotrić, želi reč? (Da). Izvolite.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, poštovane kolege, s obzirom da RTV direktno prenosi današnju sednicu Skupštine Srbije dužan sam da obavestim poslanike u ovoj sali, tako i predsedavajućeg da se malopređašnji govor predsednika poslaničke grupe Srpskog pokreta obnove gospodina Mikovića nije mogao čuti na RTS, zato što je sve vreme dok je on govorio komentator televizije prepričavao šta su poslanici u prethodnom delu sednice govorili. Tako se ometanje nastavlja, kako Studija B, tako vidimo i opozicionih poslanika, a pre svega poslanika Srpskog pokreta obnove, koji sa ove govornice imaju priliku da se obrate javnosti u Srbiji, ali kažem - samo teoretski, zato što to praktično nije bilo moguće. Nadam se da se, dok ovo budem govorio, neće ponoviti ono što se dogodilo malopre. Dakle, poslanička grupa Srpskog pokreta obnove zahteva da predloženi dnevni red današnjeg zasedanja bude dopunjen sledećom tačkom dnevnog reda - Formiranje anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica vezanih za pogibiju četvorice visokih funkcionera Srpskog pokreta obnove 3. oktobra ove godine. Obrazloženje za ovaj predlog glasi: - Četvorica visokih funkcionera Srpskog pokreta obnove, Veselin Bošković, Zvonko Osmajlić, Dragan Vušurović i Vučko Rakočević, poginuli su 3. oktobra, na Ibarskoj magistrali, u selu Petka kod Lazarevca, a predsednik Srpskog pokreta obnove tom prilikom je povređen. Mnoge činjenice ukazuju da to nije bio saobraćajni udes, nego pokušaj ubistva predsednika Srpskog pokreta obnove, lidera vodeće opozicione stranke u Srbiji. Policijski i istražni organi, iako je prošlo više od mesec dana od ovog tragičnog događaja, još uvek nisu utvrdili ni elementarne činjenice, poput sledećih - ko je vozio kamion kojim su ubijena četvorica visokih funkcionera Srpskog pokreta obnove, ko je vlasnik kamiona, kako to da registarskog broja kamiona nema u državnoj kompjuterskoj evidenciji podataka. Zbog svega ovoga, kao i zbog niza drugih veoma sumnjivih i zabrinjavajućih okolnosti, poslanički klub Srpskog pokreta obnove zahteva formiranje skupštinskog anketnog odbora, u skladu sa članovima 72, 73. i 74. Poslovnika Skupštine Srbije, s obzirom da su poslanici vladajuće većine odbili da o ovom tragičnom događaju od 3. oktobra raspravlja Odbor za odbranu i bezbednost Skupštine Srbije. Poslanički klub Srpskog pokreta obnove predlaže da anketni odbor bude sastavljen od sledećih članova: Slobodan Nenadović, predsednik Odbora za odbranu i bezbednost, Borivoje Borović, narodni poslanik, Vojislav Mihajlović, potpredsednik Skupštine Srbije, i da u ovaj odbor uđe po jedan predstavnik Socijalističke partije Srbije, Srpske radikalne stranke i Jugoslovenske levice. Anketni odbor bi, u skladu sa svojim ovlašćenjima, bio dužan da utvrdi - da li je bilo propusta u radu policijskih i istražnih organa, da li su istražni organi u svom radu ometani od strane organa državne bezbednosti i javne bezbednosti, carinskih ili drugih državnih organa, da li su neki državni organi, i po čijem nalogu, radili na uklanjanju dokumenata i drugih materijalnih dokaza, vezanih za tragični događaj od 3. oktobra, i da li je bilo pritisaka na svedoke da daju lažne iskaze? Poslanički klub Srpskog pokreta obnove zahteva da anketni odbor sve ovo ispita u najkraćem mogućem roku i da odmah po obavljenom zadatku o tome dostavi izveštaj Narodnoj skupštini Republike Srbije i predloži odgovarajuće mere. Za predsednika anketnog odbora predlažemo gospodina Slobodana Nenadovića, predsednika skupštinskog Odbora za odbranu i bezbednost. Hvala.
Zahvaljujem. Povodom ovog predloga, razumevajući celokupnu situaciju, koja je oko toga stvorena, ja sam sazvao pre početka sednice sastanak sa šefovima poslaničkih klubova, na kome su bili prisutni predstavnik Socijalističke partije Srbije, predstavnik Srpske radikalne stranke, predstavnik Srpskog pokreta obnove i Jugoslovenske levice, iz jednog jednostavnog razloga. Lično sam protiv formiranja anketnog odbora, jer smatram da ovo nije u nadležnosti Narodne skupštine Srbije i da to predstavlja mešanje Narodne skupštine Srbije u poslove pravosudnih organa. Kao što znate, po Ustavu, mi imamo načelo podele vlasti na zakonodavnu, na izvršnu i na pravosudnu. Sve što ste čuli u obrazloženju potvrđuje da bi anketni odbor trebalo da se bavi istragom i utvrđivanjem činjenica, koje predstavljaju posao istražnih organa. Ali, da to ne bi bilo moje prosuđivanje i moje presuđivanje, molim profesora Ratka Markovića samo da nam objasni šta je nadležnost anketnih odbora, ili anketnog odbora, ili uopšte odbora Narodne skupštine, i da li sam ja u pravu, da će ovo povrediti Ustav? Izvolite profesore.
Gospodine predsedniče, gospodo narodni poslanici, zahvaljujem na poverenju, ali ja bih izložio samo pravnu prirodu odbora Narodne skupštine, nikako ne bih o tome da li se ovo pitanje može uvrstiti u dnevni red ili ne. To ostaje suvereno pravo Narodne skupštine, da utvrđuje dnevni red po odredbama Poslovnika. Anketni odbor jeste državni organ, ali državni organ koji nije samostalan. On je radno telo Narodne skupštine. Prema tome, pomoćni organ Narodne skupštine. I u Poslovniku Narodne skupštine on je uvršćen pod naslov - Odbori i druga radna tela Narodne skupštine. Dakle, i za anketni odbor važi definicija koju Poslovnik daje o odborima i uopšte radnim telima Narodne skupštine, a ta definicija kaže da se sva ta pomoćna tela Narodne skupštine mogu obrazovati radi pretresanja i razmatranja pitanja iz nadležnosti Narodne skupštine. Nadležnosti Narodne skupštine utvrđene su izričito taksativnim nabrajanjem u članu 73. Ustava Republike Srbije. Ali, ako bismo hteli da ih obuhvatimo jednom formulacijom, ona bi bila ona iz člana 9. Ustava Republike Srbije, koja kaže da Narodnoj skupštini pripada zakonodavna i ustavotvorna vlast. Prema tome, sva unutrašnja radna tela, pomoćna tela koja Skupština obrazuje, kako bi joj pomagala u vršenju njene nadležnosti, mogu se obrazovati samo u vezi sa pitanjima koja su u nadležnosti Narodne skupštine. Drukčije se zadire u druge vlasti i povređuje načelo podele vlasti, koja je izričito formulisana u Ustavu Republike Srbije. U članu 73. Poslovnika kaže se da Narodna skupština može formirati anketni odbor, i to radi sagledavanja stanja u određenoj oblasti, ili radi utvrđivanja činjenica i okolnosti, pojedinih činjenica o pojedinim događajima i pojavama, kako tu stoji. Ovde je reč o utvrđivanju činjenica i pojava, odnosno utvrđivanju pojedinih činjenica i pojava o događajima i pojavama, koji su relevantni za rad sudskih organa, za rad pravosuđa, a nikako i za rad Narodne skupštine. Naime, anketni odbori su zamišljeni da bi utvrđivali činjenice i okolnosti u vezi sa radom Vlade pre svega, i drugih organa i funkcionera odgovornih Narodnoj skupštini. Tako stoji u članu 73. Ustava. To je zbog toga što Narodna skupština obavlja kontrolu nad radom Vlade, drugih organa i funkcionera njoj odgovornih. Ovde je reč o utvrđivanju činjenica i okolnosti relevantnih za rad organa gonjenja, odnosno za krivično gonjenje i organa koji izriču presudu, koji vrše sudsku vlast. Sudska vlast, prema odredbama člana 9. Ustava, izričito pripada sudovima. Uostalom, ovde je reč o utvrđivanju kvalifikovanih činjenica i pojava, a anketni odbor, kao i svi odbori, mogu da se sastoje samo od narodnih poslanika. Narodni poslanici se biraju po političkim, a ne po stručnim merilima. To je jedan razlog koji bi narušavao ustavnu odredbu o podeli vlasti. Drugi razlog, ove činjenice i okolnosti zadiru u rad drugih organa, nosilaca druge vlasti, javnog tužilaštva i sudova, a vršioci javnotužilačke i sudske funkcije, prema izričitoj odredbi Ustava, ne mogu odgovarati za svoj rad Narodnoj skupštini. Eto toliko u vezi s pitanjem koje ste mi postavili.
Hvala. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Aleksandra Čotrića, ispred poslanike grupe SPO, da dnevni red ove sednice bude dopunjen tačkom - Formiranje anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica vezanih za pogibiju četvorice visokih funkcionera Srpskog pokreta obnove 3.oktobra 1999. godine. Za je glasalo 52, protiv 178, uzdržanih - niko, nije glasao jedan, ukupno je prisutan 231 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. (Poslanici Srpskog pokreta obnove napuštaju salu.) Molim narodne poslanike, nastavljamo sednicu. Narodni poslanik Milan Miković, predsednik poslaničke grupe Srpskog pokreta obnove, predložio je da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom dnevnog reda - Poslanička pitanja, i da to bude poslednja tačka dnevnog reda. Da li narodni poslanik Milan Miković, predsednik poslaničke grupe Srpskog pokreta obnove, želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Milana Mikovića, predsednika poslaničke grupe SPO, da dnevni red ove sednice bude dopunjen tačkom - Poslanička pitanja, i da to bude poslednja tačka dnevnog reda. Bez glasanja, po Poslovniku, to je uvek bila poslednja tačka dnevnog reda. Kraj glasanja. Za je glasalo 118, protiv 54, uzdržanih - jedan, nije glasalo 10, ukupno su prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Predlog da se obavi zajednički načelni pretres o predlozima zakona po tačkama 2. do 7. predloženog dnevnog reda. Narodni poslanik Života Cvetković predložio je da se obavi zajednički načelni pretres o predlozima zakona. To sada nije druga tačka, pa će biti po redosledu, kako budemo usvojili. Da li narodni poslanik Života Cvetković želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Živote Cvetkovića da se obavi zajednički načelni pretres o predlozima zakona u predloženom dnevnom redu. Kraj glasanja. Za je glasalo 168, protiv 8, uzdržanih - niko, nije glasalo 5, ukupno je prisutan 181 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Života Cvetković predložio je da se Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o ministarstvima, koji je podnela Vlada Republike Srbije, razmotri kao prva tačka dnevnog reda. Da li narodni poslanik Života Cvetković želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Živote Cvetkovića da se Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o ministarstvima, koji je podnela Vlada Republike Srbije, razmotri kao prva tačka dnevnog reda. Za je glasalo 163, protiv 7, uzdržanih - niko, nije glasalo 7, ukupno je prisutno 177 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Saglasno odredbama Poslovnika Narodne skupštine sve prihvaćene nove tačke uvršćuju se u dnevni red sednice po redosledu njihovog predlaganja, odnosno prihvatanja. O predlozima prihvaćenih akata, nadležni odbori, odnosno Vlada Republike Srbije, ukoliko to već nisu učinili, podneće svoje izveštaje, odnosno mišljenja u toku trajanja sednice. Pošto smo se izjasnili o svim predlozima za izmene i dopune predloženog dnevnog reda, molim narodne poslanike da se izjasnimo o dnevnom redu sednice u celini. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog dnevnog reda u celini. Za je glasalo 176, protiv 9, uzdržanih - niko, nisu glasala dva, ukupno je prisutno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1999. godini u celini. Molim Službu Narodne skupštine da pripremi prečišćeni tekst dnevnog reda sednice i uruči ga narodnim poslanicima. D n e v n ir e d 1. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o ministarstvima, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 2. Razrešenje i izbor članova Vlade Republike Srbije, 3. Prestanak funkcije i izbor nosilaca pravosudnih funkcija, 4. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 5. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 6. Predlog zakona o dopunama Zakona o porezima na imovinu, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 7. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit preduzeća, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 8. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o obezbeđivanju sredstava za sprovođenje socijalnog programa Republike Srbije u 1999. godini, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 9. Predlog zakona o posebnim uslovima i načinu izmirivanja dospelih obaveza po osnovu javnih prihoda, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 10. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 11. Predlog zakona o lokalnoj samoupravi, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 12. Predlog zakona o posebnim pravima i dužnostima predsednika Republike, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 13. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koje su podneli narodni poslanik Gorica Gajević, predsednik poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije, narodni poslanik Stevo Dragišić, predsednik poslaničke grupe Srpske radikalne stranke i narodni poslanik Milan Rodić, predsednik poslaničke grupe Jugoslovenske levice, 14. Predlog odluke o merama zdravstvene zaštite životinja u Republici Srbiji za 1999, 2000. i 2001. godinu, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 15. Razmatranje Zahteva poslaničke grupe Srpskog pokreta obnove u vezi sa izborima, 16. Poslanička pitanja. Narodni poslanik Stevo Dragišić, šef poslaničkog kluba Srpske radikalne stranke traži reč.
Prilikom konstituisanja Skupštine dogovoreno je da Socijalističkoj partiji Srbije, Jugoslovenskoj levici i Novoj demokratiji pripadne mesto predsednika Skupštine, jedno mesto potpredsednika i mesto sekretara, Srpskoj radikalnoj stranci dva mesta potpredsednika Skupštine i Srpskom pokretu obnove jedno mesto potpredsednika. Tada je Srpska radikalna stranka jedno mesto koje joj je pripalo ustupila Savezu vojvođanskih Mađara, kao partiji koja predstavlja mađarsku nacionalnu manjinu. Izabran je gospodin poslanik Ištvan Išpanovič i to je bila manifestacija našeg odnosa prema mađarskoj nacionalnoj manjini i prema svim nacionalnim manjinama u Srbiji koje poštuju Republiku Srbiju, kao svoju državu. Mi ovog puta pozivamo Savez vojvođanskih Mađara da predloži novog kandidata, pošto je narodni poslanik Išpanovič podneo ostavku. Mi i dalje ustupamo to mesto Savezu vojvođanskih Mađara i predlažem da se što pre obavi izbor novog potpredsednika.
Zahvaljujem. Potrebno je da Narodna skupština, pre prelaska na rad po dnevnom redu sednice, donese odluku o narodnom poslaniku na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Dostavljen vam je Predlog odluke, koji je podneo Administrativni odbor. Otvaram jedinstven pretres. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za je glasalo 182, protiv niko, uzdržanih nije bilo, nije glasalo pet, ukupno prisutno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstven pretres. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke o narodnom poslaniku na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Za je glasalo 179, protiv niko, niko nije uzdržan, nisu glasala dva, ukupno je prisutan 181 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o narodnom poslaniku na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu. Prelazimo na tačku 1. dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O MINISTARSTVIMA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za pravosuđe i upravu i Zakonodavnog odbora, koji su prihvatili Predlog zakona u načelu i u pojedinostima. Na sednicama Zakonodavnog odbora i Odbora za pravosuđe i upravu mišljenje je izdvojio narodni poslanik Milan Miković. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li narodni poslanik Milan Miković, koji je izdvojio svoje mišljenje, želi reč? (Nije prisutan.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne.) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o ministarstvima u načelu. Za je glasalo 168, protiv 9, uzdržanih jedan, nisu glasala tri, ukupno je prisutan 181 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o ministarstvima u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: Za je glasalo 167, protiv 9, niko nije uzdržan, nije glasalo 9, ukupno je prisutno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o ministarstvima, većinom glasova. Prelazimo na tačku 2. dnevnog reda: - RAZREŠENjE I IZBOR ČLANOVA VLADE REPUBLIKE SRBIJE Uručen vam je predlog predsednika Vlade Republike Srbije za razrešenje i izbor članova Vlade Republike Srbije. Molim predsednika Vlade Mirka Marjanovića da podnese ekspoze.
Poštovani predsedniče, poštovani narodni poslanici, dozvolite mi da vam se obratim na početku zasedanja Narodne skupštine, u trenutku kada je sa velikim uspehom završena prva faza obnove zemlje i kada pripremamo osnovne dokumente o ciljevima i zadacima ekonomske i razvojne politike za iduću, 2000. godinu. Tri su suštinska pravca delovanja Vlade Republike Srbije u narednom periodu. Prvo, brz i efikasan nastavak obnove zemlje, drugo, odlučno sprovođenje reformi i treće, dinamiziranje privrednog i društvenog razvoja u cilju porasta standarda i boljeg života svih građana. Vlada narodnog jedinstva će u ostvarivanje ovih zadataka uložiti sav trud, znanje, iskustvo, svesna da je reč o realizaciji ciljeva ključnih za razvoj našeg društva i da je za svoj rad uvek imala podršku Narodne skupštine i ogromne većine naših građana. Zato postavljene zadatke shvatamo i kao kontinuitet politike koju smo vodili od početka mandata, a čiji cilj je uvek bio izgradnja što jače materijalne baze društva na tržišnim osnovama, kao pretpostavke ostvarivanja većeg životnog i društvenog standarda i ciljeva humanog i pravednog društva. Dosadašnji rezultati rada Vlade su evidentni. Radili smo u najtežim uslovima i pod pritiscima, koje savremena istorija ne poznaje. Jedne godine pojedini svetski moćnici su hteli da blokiraju naš razvoj, u nekoj drugoj da nas u ekonomsko-socijalnom pogledu potpuno iscrpe, u trećoj da nas fizički unište, a bilo je i perioda kao što je ova godina, kada su hteli sve to zajedno. Ipak, mi nismo posustali ni u jednom trenutku, borili smo se i pronalazili rešenja, u najvećoj meri se oslanjali na sopstvene snage i uvek smo išli napred. Od početka 1994. godine sve do napada NATO alijanse ove godine ostvarivali smo iz godine u godinu visoku stopu privrednog rasta. Povećavana je proizvodnja u industriji, poljoprivredi i svim delatnostima, u kojima se stvaraju nove vrednosti i društveni proizvod. Proizvodni kapaciteti su se sve više koristili, otvarana su nova preduzeća, mnogi mladi ljudi su zaposleni, standard je rastao. Agresor je prekinuo taj uspon, ali samo za kratko. U drugoj polovini godine proizvodnja ponovo raste i to po dvocifrenim mesečnim stopama. Svih ovih godina održavali smo ekonomsku i socijalnu stabilnost u zemlji. Ni jednom nismo imali značajniju inflaciju i nije bilo godine, a da nismo iz realnih izvora obezbedili sredstva za isplatu penzija, dečjih dodataka i drugih socijalnih davanja, plate zaposlenima u obrazovanju, zdravstvu, kulturi, nauci i državnoj upravi. To su godine kada su sve naše društvene delatnosti, javne službe i svi državni organi pokazali svoj kvalitet i vitalnost. Istovremeno smo učinili sve da u materijalnom i svakom drugom pogledu pomognemo stotine hiljada izbeglih Srba, koji su bez ikakvog razloga prognani iz svojih domova, uz svestranu pomoć onih, koji sebe proglašavaju šampionima demokratije i ljudskih prava. Agresori su verovali da će odmah posle rata nastati inflacioni i svaki drugi haos, što bi se i desilo mnogim zemljama u takvoj situaciji. Međutim, mi smo takve pretnje i pritiske odlučno odbili, stabilizovali smo cene i kurs i obezbedili uredno snabdevanje tržišta. Najzad, bez obzira na sva spoljna ograničenja, mi smo uporno u kontinuitetu izgrađivali sistem moderne tržišno-socijalne privrede, donosili ključne sistemske zakone i započeli reforme u svim oblastima života. Kada je SRJ formirana, u proleće 1992. godine, imali smo samo Ustav, kao najviši pravni akt zemlje, a danas imamo skoro do kraja operacionalizovan privredni i pravni sistem, izgrađene institucije tržišne privrede i pravne države. To su čvrsti temelji koji su uz ogormno jedinstvo i podršku celog naroda omogućili da i u ovoj, po svemu najtežoj godini, izađemo kao pobednici, pobednici u ratu, pobednici u obnovi i jedinstveni u opredeljenjima i jasnom vizijom budućeg razvoja. Poštovani narodni poslanici, naš najvažniji zadatak sada je sprovođenje druge faze obnove. Ona mora da se sprovodi brzo, efikasno i kvalitetno, upravo onako kako je rađeno i u prvoj fazi. Obnova zemlje je pokazala sve kvalitete kojima Srbija raspolaže i na koje može biti ponosna, jedinstvonaroda, veliko požrtvovanje svih učesnika, brzina efikasnosti u izgradnji, veliko znanje i umeće graditelja, vizionarstvo sa stanovišta sagledavanja širih efekata obnove, jer ovde se ne radi samo o obnovi onoga što je porušeno, već istovremeno o prestruktuiranju i modernizaciji naše industrije, o izgradnji savremenihkomunikacija za novi vek i za efikasno uključivanje u svet, o boljem standardu onih koji su se uselili u nove kuće, stanove, nove školske učinonice, bolničke zgrade. Direkcija za obnovu zemlje, koja je, da podsetim, odlukom predsednika Slobodana Miloševića, formirana samo nekoliko dana posle početka agresije, je zajedno sa Vladom Srbije pripremila sve projekte i ugovorila poslove za drugu fazu obnove. Za finansiranje obnove do sada je iz realnih izvora obezbeđeno preko milijardu dinara, a ukupna vrednost radova, zajedno sa drugom fazom, prelazi dve i po milijarde dinara.U drugoj fazi obnove naglasak je na daljoj modernizaciji infrastrukture, osposobljavanju ključnih proizvodnih sistema za efikasno privređivanje i daljoj izgradnji tržišnih institucija. Dakle, obnova zemlje, u svom najširem značenju, predstavlja reformski koncept razvoja našeg društva. Za nas reforme nikada nisu predstavljale apstraktne kategorije nekakvog idealistički zamišljenog društva, već sasvim realne ekonomske i društvene procese i promene koje otvaraju perspektive bržeg razvoja i boljeg života. Zato ćemo na nastavku sprovođenja reformi raditi sasvim konkretno i praktično, ali uvek imajući u vidu njihovu osnovnu suštinu i svrhu. Kao prvo, nastavljamo sa ubrzanjem svojinske transformacije. U tom cilju, razmatramoi mogućnosti zakonskih promena, u čemu imamo podršku svih stranaka u Vladi narodnog jedinstva. U daljim aktivnostima u svojinskoj transformaciji preduzeća sa posebnim programom Vlade i javnih preduzeća posebno će se insistirati na zaštiti prirodnih resursa i privlačenju inostranog kapitala. Takođe, inostranim partnerima nudimo veoma povoljne mogućnosti za ulaganje kapitala u našu privredu, na osnovu Zakona o koncesijama. Mogu odmah da kažem da interesovanja za ovu vrstu ulaganja i saradnje ima i to dosta. Postoji veliki broj zemalja, izvan NATO saveza, koje veoma poštuju našu zemlju i priznaju našu borbu za slobodu i nezavisnost i koje istovremeno imaju sasvim konkretne interese, da na osnovu zajedničkih ulaganja i drugih, viših oblika ekonomske saradnje, budu mnogo više prisutni u Srbiji i Jugoslaviji.Naravno, mi se moramo ubrzano pripremati i to upravo putem reformskih promena, za intenzivnije uključivanje u međunarodne ekonomske, finansijske i tehnološke tokove. To podrazumeva više stvari. S jedne strane, reformama u javnoj potrošnji, racionalizacijom državne uprave i povećanjem finansijske discipline, stvaramo modernu i efikasnu državu i društvenu nadgradnju, koja je u skladu sa ekonomskom snagom privrede i čiji je zadatak da profesionalno i uz što manji broj pravila ponašanja olakša privredi da uspešno proizvodi i privređuje. Bez obzira na ograničene materijalne okvire, mi smo spremni da odlučnije krenemo u reforme penzionog i zdravstvenog sistema, kao i u promene u drugim oblastima javne potrošnje, pogotovo što sa stručnog aspekta imamo pripremljena rešenja. Drugo, orjentisani smo na brže reforme u oblasti bankarskog sistema, razvoja finansijskih tržišta i dalje liberalizacije spoljno-trgovinskog sistema. Mi jednostavno nemamo pravo da ne budemo brzi i efikasni u vezi onih promena, koje ipak u najvećoj meri zavise od nas samih. Zato ćemo prestruktuiranje bankarskog sistema sprovoditi istovremeno sa svojinskim i tržišnim prestruktuiranjem preduzeća, autonomno tržišno prestruktuiranje banaka, uz striktnu primenu odgovarajućih zakonskih normi, u ovoj oblasti kombinovaće se sa neposrednim prestruktuiranjem velikih banaka. Treće, zajedno sa Saveznom vladom pripremili smo zakone o porezu na dodatnu vrednost i o investicionim fondovima, kao i zakone kojima se regulišu dužničko-poverilački odnosi i procedura stečaja i bankrotstva preduzeća i banaka. Te zakone ćemo doneti sa daljnom liberalizacijom spoljno-trgovinskog režima, jer sve su to važni preduslovi da se privreda lakše i brže prilagođava svetskim kriterijumima i privređivanju. Četvro, stvarni test reformskog opredeljenja je odnos prema finansijskoj disciplini i to svih, od države do banaka i preduzeća. Država ima u vezi sa tim posebne obaveze, kada je reč o smanjivanju sive ekonomije, borbi protiv monopolskih ponašanja i svih oblika privrednog kriminala. Za tu borbu imamo punu podršku našeg rukovodstva i svih građana. Zato ćemo u sprovođenju pravne države i legalizacije ekonomskih tokova biti maksimalno odlučni. Poštovani narodni poslanici, uspeh u obnovi i uspeh u sprovođenju reformi su glavni garant za brz i uspešan privredni rast i razvoj zemlje. Brzi privredni rast u idućoj i narednim godinama je imperativ. Sa niskim stopama rasta i malim društvenim proizvodom po stanovniku nije moguće ostvariti ciljeve bogatog, humanog i pravednog društva. Zato naša razvojna putanja mora biti uzlazna, uz visoke, po mogućnosti, dvocifrene godišnje stope rasta. To mora biti osnovni okvir razmišljanja prilikom određivanja ciljeva ekonomske politike za iduću 2000. godinu, ali kao osnovno strateško opredeljenje. Naša perspektiva je u izgradnji ofanzivne, izvozno orjentisane strategije, sa osloncem na vrednosti koje Srbija već ima, kao i one koje može brzo da stvori i za koje će pored domaćeg biti zainteresovan i inostrani kapital. Reč je o takvom ekonomskom, tehnološkom i finansijskom povezivanju sa svetom, koji ima snažan povratni uticaj na ubrzani društveno-ekonomski razvoj naše zemlje. Zato je najvažnije da se na tržišnim osnovama i sa efikasnom strukturom i razvojnom politikom stalno povećava međunarodna konkurentnost naših proizvoda i usluga. To je mogućno samo povećanjem efikasnosti privređivanja, racionalnom upotrebom ljudskih, materijalnih resursa i javnom potrošnjom, prilagođenom potrebama ubrzanog razvoja. Posebno je neophodna značajna izmena privredne strukture u pravcuu kojem se mnogo više favorizuje finalna i visoko-rentabilna proizvodnja, upotrebljavaju nove tehnologije, razvijaju moderne i uslužne delatnosti i mnogo više koristi povoljan geografski položaj Srbije i Jugoslavije. Imamo u vidu i velike infrastrukturne projekte, čijoj realizaciji kroz programe obnove već pristupamo. Pri tome, ne odričemo se stvorenih i priznatih prednosti koje imamo u proizvodnji energija i sirovina, agraru, koji ima velike mogućnosti, daćemo značaj koji zaslužuje. Najvažnije je da prilikom prestruktuiranja mnogo više poštujemo kriterijume svetskog tržišta, i da svoju šansu tražimo svuda gde postoje mogućnosti razvoja malih i srednjih preduzeća i otvaranje novih produktivnih radnih mesta, gde se ostvaruju dobre zarade i dobit. U ovaj proces smo takođe ušli uspešnom realizacijom ekonomsko socijalnog programa, zapošljavanjem radnika srušenih i oštećenih preduzeća, otvaranjem novih radnih mesta, pre svega u malim i srednjim preduzećima, i, sa druge strane, osposobljavanjem postojećih preduzeća da proces proizvodnje nastave bez viškova zaposlenih. To je jedan od najvažnijih koraka da se na socijalno prihvatljiv način vrši neophodno tržišno prestruktuiranje privrede. Vizija budućeg razvoja i njegove sektorske i prostorne komponente zasnovane su na naučnim i na Vladi verifikovanim razvojnim dokumentima, kao što su prostorni plan Republike za period do 2010. godine, strategija razvoja Srbije do 2010. godine sa vizijom do 2020. godine, strategija dugoročnog razvoja poljoprivrede, sela, prehrambene industrije, šumarstva i vodoprivrede, strategija i politika razvoja saobraćaja do 2010. godine, strategija razvoja turizma u Republici Srbiji. Poštovani narodni poslanici, pred nama je veliki zadatak obnove društva posle teške decenije, u kojoj je ono razarano, ekonomski i kulturno, i čak fizički. Mi tu obnovu želimo da ostvarimo, gradeći društvo u skladu sa savremenim razvojem naše epohe. Zato i smatramo da obnova i reforme treba da idu kao jedan proces. Radi se o ozbiljnom i velikom poslu i zato predlažem da se na nivou savezne države organizuje institut za obnovu i reformu našeg društva. Jugoslovenska levica je, kao što je čitavoj javnosti poznato, pre nekoliko meseci ponudila Saveznoj vladi predlog projekta materijalne i duhovne obnove jugoslovenskog društva. To bi mogao da bude podsticaj drugim partijama i drugim političkim i stvaralačkim subjektima da na sličan načindoprinesu u izradu celokupnih koncepata materijalne i duhovne obnove društva. U tom cilju, pozivam narodne poslanike, sve političke stranke, naučne i stručne institucije, ostale institucije i organizacije i sve građane, da se aktivno uključe u ovaj najvažniji,mogu slobodno da kažem, sudbonosni društveni projekat, koji svima nama, a pre svega mladoj generaciji, treba da pruži jasan odgovor na naše materijalne i duhovne mogućnosti, i da osigura perspektive društvenog razvoja. Poštovani predsedniče i uvaženi narodni poslanici, Vlada Republike Srbije, svi resorni ministri, odnosno ministarstva i organizacije, uložili su maksimalne napore za što doslednije sprovođenje programa i mera ekonomske politike, za koje smo dobili podršku Narodne skupštine. Da bismo nastavili da radimo još efikasnije, potrebne su odgovarajuće organizacione promene, u pogledu ministarstava, a radi operativnijeg delovanja Vlade na izvršavanju zadataka, koji pred njom stoje, potrebne su i odgovarajuće promene u sastavu Vlade. U tom cilju, opredelili smo se da razdvojimo dosadašnje Ministarstvo prosvete na dva ministarstva, na Ministarstvo za prosvetu i Ministarstvo za više i visoko obrazovanje. Podršku ovoj promeni dali ste izglasavanjem izmene i dopune Zakona o ministarstvima. Poštovani narodni poslanici, imajući u vidu izneto, predlažem da se dosadašnjih dužnosti u Vladi Republike Srbije razreše: Života Ćosić, ministar rudarstva i energetike, Jovo Todorović, ministar prosvete, Slobodan Tomović, ministar bez portfelja i Bogoljub Karić, ministar bez portfelja. Istovremeno, predlažem da se u Vladu Republike Srbije izaberu: Dragan Todorović, za potpredsednika Vlade Srbije, rođen 1953. godine, diplomirani inženjer organizacije rada, narodni poslanik Narodne skupštine Republike Srbije; Slobodan Tomović, za ministra rudarstva i energetike, rođen 1946. godine, magistar tehničkih nauka, narodni poslanik u Narodnoj skupštini Republike Srbije, dosadašnji ministar bez portfelja; Ratko Marčetić, za ministra saobraćaja i veza, rođen 1942. godine, inženjer organizacionih nauka, narodni poslanik u Narodnoj skupštini Republike Srbije, iz Ćuprije; Jovo Todorović, za ministra prosvete, rođen 1937. godine, diplomirani mašinski inženjer, doktor nauka, profesor Univerziteta u Beogradu, dosadašnji ministar prosvete; Akademik prof. Jevrem Janjić, za ministra za više i visoko obrazovanje, rođen 1939. godine, redovni profesor Prirodno-matematičnog fakulteta u Novom Sadu. Za ministre bez portfelja u Vladi Republike Srbije, predlažem da se izaberu, čitam po abecednom redu: Božidar Vučurović, rođen 1951. godine, ekonomista, narodni poslanik Narodne skupštine Republike Srbije i poslanik Veća republika Savezne skupštine, iz Beograda; Jovan Damnjanović, rođen 1947. godine, završio Višu ugostiteljsku školu iz Zemuna; Života Ćosić, rođen 1942. godine, diplomirani mašinski inženjer, dosadašnji ministar rudarstva i energetike. Poštovani narodni poslanici, uveren sam da će, imajući u vidu dosadašnje rezultate, predloženi kandidati doprineti još efikasnijem radu Vlade i zbog toga vas pozivam da predložena rešenja prihvatite, a budućim članovima Vlade želim mnogo uspeha u radu. Hvala lepo. [[Aplauz.]]
Zahvaljujem predsedniku Vlade Mirku Marjanoviću. Otvaram pretres o predlogu predsednika Vlade za razrešenje jednog broja članova Vlade Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Želi.) Gorica Gajević, šef Poslaničkog kluba SPS-a.
Poštovani predsedniče, uvaženi poslanici, želim da na početku izrazim podršku izlaganju predsednika Vlade Republike Srbije Mirka Marjanovića, koji je uverljivo izneo dosadašnje rezultate i precizno izneo politiku i prioritete Vlade u narednom periodu. Vlada narodnog jedinstva u istorijski presudnim trenucima po naš narod i državu, odgovorila je efikasno, racionalno, dostojanstveno i pre svega patriotski na probleme sa kojima smo se suočili. Koncept Vlade narodnog jedinstva potvrdio se i u odbrani zemlje od NATO agresije i u obnovi onoga što su zločinci uništili i razorili, u nameri da pokore našu zemlju i naš narod. Funkcionisanje Vlade narodnog jedinstva u tom periodu bilo je na visini, a onaće se u istoriju zabeležiti kao dostojna izazovu sa kojim se suočila. Hrabrost, samopožrtvovanje i veliko jedinstvo naroda i državnog rukovodstva u odbrani zemlje od agresora bilo je najveća podrška herojskom držanju pripadnika Vojske Jugoslavije i Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije. Velika energija jedinstva iz odbrane zemlje transformisana je u snažnu mobilizaciju za obnovu zemlje. Formirajući Direkciju za obnovu zemlje desetak dana po otpočinjanju agresije pokazali smo svu snagu našeg naroda, njegovu stvaralačku energiju i vitalnost. U danima herojske borbe, odlučno i organizovano, planirana je i pripremana obnova. Obnova naše zemlje nije puka rekonstrukcija pojedinih objekata. Sve što je urađeno, a urađeno je toliko mnogo, od objekata saobraćajne i energetske infrastrukture, do kuća, stanova, škola, bolnica, ispunjava osećanjem ponosa i samopoštovanja naše građane, izaziva divljenje slobodoljubivog i slobodnog sveta, i isto toliko srdžbu i bes naših neprijatelja, čija je namera bila da razore Srbiju. Urađeno je mnogo u kratkom roku, po najvišim tehnološkim, građevinskim i ekonomskim standardima, vlastitom snagom, vlastitim resursima, pameću naših ljudi, naših inženjera i radnika. Obnovu Vlada narodnog jedinstva nije tretirala samo kao masovne radove za popravku onoga što je neprijatelj razorio ili uništio. Obnova se tretira kao proces ukupnog nacionalnog i duhovnog preporoda, reformi i razvoja. Reforme, od privrednih preko vlasničkih, upravljačkih, tehnoloških, takođe su deo obnove, a posebno njene druge faze. Socijalistička partija Srbije pozdravlja opredeljenje Vlade da nastavi sa procesima reformi u svim sferama koje će značiti i standardizaciju naših normativnih rešenja, tehnologije u našoj privredi, načina poslovanja, organizacije države, poreskog sistema sa savremenim državama u svetu. Ali, reforme za nas nisu i neće biti samo opredeljenje da se primeni ono što je u svetu efikasno i savremeno. Reforme za nas znače ona rešenja koja će našim građanima doneti bolji život. To znači - reforme koje će doneti privredni rast, veće zapošljavanje, veću produktivnost, veći izvoz i na realnom ekonomskom rastu viši standard građana. Obnova i reforme treba da budu podloga razvoju naše države i našeg društva u predstojećem milenijumu. Taj razvoj baziran je na realnim ekonomskim i ljudskim resursima. Naša pozicija koja u komunikacionom sistemu predstavlja nezaobilazno čvorište istoka i zapada, severa i juga, pozicija podunavske zemlje sa izrazitim mogućnostima za proizvodnju zdrave hrane, sa kompatibilnom industrijom u metalskom kompleksu, nesumnjivo predstavlja komparativne prednosti koje su interesantne za strane partnere, što oni i iskazuju brojnim kontaktima sa našim preduzećima. To su komponente za realan razvoj i mi ćemo to i iskoristiti. Vlada narodnog jedinstva uspela je da proces obnove objedini kao razvojni proces i proces reformi i zato joj treba odati puno priznanje. Značaj takve politike i opredeljenja Vlade narodnog jedinstva ogleda se u tome što smo pomogli najugroženijim građanima, s jedne strane, osposobili vitalne infrastrukturne i energetske objekte, sa druge strane, što je istovremeno povećana proizvodnja i otvorena perspektiva razvoja. Nije prošao koncept onih koji su mislili da će razoriti našu zemlju, zaustaviti privredni život u Srbiji i pretvoriti nas u koloniju. Srbija, i pored po brutalnosti nezabeležene agresije, nije ni poklekla, ni skrenula sa čvrstog opredeljenja da istraje na putu reformi, ekonomske i političke saradnje sa svetom na ravnopravnim osnovama, zašta imamo podršku velikog broja država. O tome ne svedoče samo potezi i rad Vlade narodnog jedinstva. To pre svega potvrđujeogromna vitalnost, mobilizacija, solidarnost, jedinstvo konstruktivnih snaga okrenutih napretku zemlje i boljem i kvalitetnijem životu građana. Predlozi zakona koje je Vlada Republike Srbije dostavila Narodnoj skupštini na razmatranje i usvajanje i koji su na dnevnom redu ove sednice takođe su potvrda kvaliteta novog koraka koji činimo kao država i kao narod. Osvrnuću se samo na dve oblasti koje su na savremen način regulisane, uz napomenu da se i ostali zakonski projekti Vlade takođe rukovode tim vrednostima i usmereni su u tom pravcu. Zakonski set koji se odnosi na poreski sistem usmeren je na harmonizaciju našeg fiskalnog režima sa savremenim tržišnim ekonomijama, i za rasterećenje privrednih subjekata, s druge strane. Ovakav pristup olakšaće poslovanje privrednih subjekata i omogućiti uspešnije izmirivanje budžetskih obaveza. I zakon o lokalnoj samoupravi je potpuno saglasan savremenim demokratskim opredeljenjima u ovoj oblasti. Ovim zakonom mi ćemo se svrstati u red onih država koje u potpunosti poštuju preporuke iz Evropske povelje o lokalnoj samoupravi. U pogledu obima prava opština, organizacije, načina konstituisanja organa, zaštite, izvora i načina finansiranja, zakon o lokalnoj samoupravi potpuno je saglasan rešenjima navedene Povelje o lokalnoj samoupravi. Istovremeno se ova materija, regulisana u nizu zakona, sada kodifikuje i na specifičan način stvara jedna vrsta malog ustava lokalne samouprave, jer se ovim zakonom razrađuje niz ustavnih prava i dužnosti koje građani ostvaruju u najvitalnijem delu društvenog uređenja, tamo gde žive i rade. Poštovani poslanici, Socijalistička partija Srbije podržava predložena zakonska rešenja jer su ona saglasna politici Vlade da efikasno i dosledno sprovodi politiku obnove, reformi i razvoja i što je to osnovni zahtev i cilj građana i zato će glasati za usvajanje predloženih zakonskih projekata, organizacione i kadrovske promene, odnosno rešenja.Hvala.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Stevo Dragišić, šef poslaničkog kluba Srpske radikalne stranke.
Dame i gospodo, prvi rezultat formiranja Vlade narodnog jedinstva 1998. godine bila je - politička stabilnost u Srbiji. To je nešto što je Srbiji nedostajalo godinama. Ta politička stabilnost je obezbedila Srbiji mogućnost da se pripremi za šiptarski terorizam, za secesiju i za agresiju koja je usledila ove godine. Cele1998. godine Vlada narodnog jedinstva, Vlada Republike Srbije je sprovodila pripremu za odbranu od eventualnih napada spolja. Nažalost, do tog napada je i došlo. Vlada je te godine donela i nekoliko veoma dobrih zakona. Pre svega Zakon o informisanju i Zakon o univerzitetu, koji su, svaki iz svoje oblasti, doprineli odbrani države od agresije. Pokazalo se koliko je Zakon o informisanju bio dobar tek onda kada je Amerika odlučila da bombarduje Saveznu Republiku Jugoslaviju. Tada je Srbija tek bila u mogućnosti da dobije medijski informativni rat na svom prostoru. Kada je bilo jasno, 1999. godine, da pod pritiscima sa Zapada Vlada Republike Srbije neće pokleknuti došlo je do agresije. Agresija je trajala 78 dana, iako je bilo očigledno da je bila planirana da traje mnogo kraće, jer se očekivalo da će Srbija, koja je godinama bila pod ekonomskim sankcijama i blokadama raznih vrsta, pokleknuti, da će moliti za milost, da neće biti u stanju da se odbrani. Rezultati političke stabilnosti i pripreme za tu agresiju su pokazali da je Srbija uspela da se suprotstavi neprijatelju, da odoli svim njihovim napadima i da je njihov početni plan morao da se menja.U toku 78 dana agresije NATO pakt je rasturao sve što je mogao. Nije prezao čak ni od gađanja civilnih ciljeva, stambenih objekata, a pored toga mnogi objekti infrastrukture su potpuno uništeni. Mnogi putni pravci su prekinuti. Mnogo mostova je srušeno, rafinerija, elektro-energetski sistem, i što je najtragičnije imali smo i civilnih žrtava. Posle agresije posao Vlade Republike Srbije je bio - obnova zemlje. U tome je Vlada postigla izuzetno veliki uspeh. Toliki uspeh koliko nije mogao da očekuje ni najveći pesimista kod nas, a ni naši najveći neprijatelji. Bilo je potpuno nezamislivo da za toliko kratak period Vlada obnovi gotovo kompletnu putnu mrežu u Srbiji, da sagradi sve važne mostove koji su porušeni, da osposobi sve važne putne pravce, da elektro-energetski sistem osposobi toliko da može da izdrži potrošnju u zimskom periodu i na svu sreću još nismo došli u situaciju da moramo da vršimo neka havarijska isključenja, restrikcije struje i slično. Vlada je postigla ogroman uspeh na polju obnove zemlje i to je prioritet Vlade Republike Srbije. Prioritet iznad svih prioriteta - obnoviti zemlju, ljudima obezbediti krov nad glavom, onima koji su ostali bez svojih kuća, stanova, i osposobiti infrastrukturu ove zemlje da bi privreda mogla normalno da funkcioniše. Mi smo i dalje pod blokadom. Ništa se nije promenilo u proteklih godinu - dve. Sve više pritisaka ima na našu zemlju. Iznutra nam organizuju one koji žele da umanje značaj onoga što Vlada Republike Srbije radi i onih koji žele da završe posao za NATO pakt, koji nije uspeo bombama da završi. Posle potpisivanja sporazuma i usvajanja Rezolucije u Savetu bezbednosti došlo je do podnošenja ostavki ministara iz Srpske radikalne stranke u Vladi Republike Srbije. Otvorena je mogućnost rekonstrukcije Vlade. Svim parlamentarnim partijama koje nešto znače u ovoj državi bilo je ponuđeno da uđu u Vladu Republike Srbije. To ni jedna nije prihvatila. To je samo izraz izbegavanja odgovornosti za ono što bi državno rukovodstvo moralo da radi. Ali, Vlada mora da se formira. Neko mora da sačinjava koaliciju u Srbiji. Ako nema koalicije moraćemo da idemo na nove izbore. Međutim, u situaciji u kojoj se nalazimo, politička nestabilnost je ono što nam najmanje treba. Jer, agresija na našu državu nije završena. Ona je samo promenila svoj oblik. Više na bacaju bombe po nama ali nam zato organizuju razne izdajničke grupe, političke partije. Finansiraju rad političkih partija u Srbiji u cilju razbijanja režima u Srbiji, nasilnog obaranja režima i u takvoj situaciji Vlada Republike Srbije je morala da se formira. Srpska radikalna stranka je prihvatila i taj deo odgovornosti, da učestvuje u Vladi Republike Srbije, onda kada državu treba obnavljati, kada treba državu osposobiti za izlazak iz ekonomske krize, i kada treba liberalizovati uslove privređivanja, kada treba preduzećima obezbediti slobodne uslove za privređivanje, kada je to jedini uslov za oporavak zemlje i izlazak iz ekonomske krize. Tajput izlaska iz ekonomske krize neće biti lak i neće biti kratak. To je put koji će trajati dosta godina. Na tom putu treba mnogo znanja, mudrosti i odgovornosti. Srpska radikalna stranka, kao deo Vlade Republike Srbije, je spremna da prihvati taj deo odgovornosti, i mi, kao odgovorna partija i ljudi koji učestvuju u Vladi, prihvatamo sve zakonske predloge, koje je Vlada danas u paketu ponudila Narodnoj skupštini Republike Srbije, jer smatramo da je to korak u pravcu liberalizacije u našoj ekonomiji. Smatramo da svaki sledeći korak mora da bude još dalji, još veći, još više da liberalizujemo uslove privređivanja kod nas, kako bi omogućili onom delu, zdravom delu naše privrede i ekonomije da se razvija, i time našu državu izvlači iz ekonomske krize. To je ono na čemu će Srpska radikalna stranka dati svoj puni doprinos u okviru Vlade narodnog jedinstva, jer je to jedini način da izađemo iz ekonomske krize, u kojoj se već godinama nalazimo. Smatramo da se mora i u oblasti privatizacije, svojinske transformacije, mnogo radikalnije krenuti. Privatizacija mora da bude obavezna. Vlada Republike Srbije bi trebalo što pre da izađe sa novim konceptom privatizacije kod nas, da li u formi izmena Zakona o svojinskoj transformaciji, ili sa novim zakonom, svejedno, ali privatizacija mora da se sprovede što pre i što efikasnije. I na kraju, Srpska radikalna stranka takođe svojim učešćem u Vladi narodnog jedinstva i dalje želi da doprinese pre svega političkoj stabilnosti, a samim tim, da stane na put svim političkim partijama, koje za račun SAD, za račun NATO pakta, žele nasilno da se dočepaju vlasti. Želimo da istrpimo sve pritiske spolja, oni ne mogu biti večni, oni će trajati onoliko koliko im bude potrebno da se uvere da nijedan od njihovih metoda, da nijedan od njihovih političkih eksponenata u Srbiji, nemaju nikakve šanse da na takav način osvoje vlast u Srbiji. Mi smo spremni za izbore, spremni smo za izbore na svim nivoima, ali da se ti izbori sprovode po zakonima ove države, da te izbore kontrolišu naši državni organi. Pa, ukoliko njihove političke partije, stranke NATO pakta, zaslužuju poverenje građana, neka vladaju Srbijom, ali smo sigurni da ono što je Srbija prošla sa Vladom narodnog jedinstva, nikako neće biti nezapaženo i da na sledećim izborima stranke NATO pakta nemaju šta da traže. [[Aplauz.]]
Zahvaljujem. Ima reč dr Živorad Đorđević, zamenik predsednika Poslaničkog kluba Jugoslovenske levice.
Uvaženi narodni poslanici, u ime poslaničkog kluba Jugoslovenske levice podržavamo opredeljenja sadržana u izlaganju predsednika Vlade Srbije, Mirka Marjanovića, i nastojanja da obnovom društva odgovorimo zahtevima i potrebama našeg naroda da živi srećno, u miru, slobodarski i dostojanstveno. Podržavamo i predložena zakonska rešenja, koja omogućavaju upravo takvu obnovu i reformu društva. Jugoslovenska levica, kao partija mira, u čije političke temelje su utkani obnova i reforma društva, odmah po završetku rata, agresije zapravo, je usvojila celovit program obnove u svim oblastima društva. Kao partija suštinskih promena i reformi, prirodno je bilo da prvi ponudimo celovit program obnove društva, u koji ozbiljno verujemo i ubeđeni smo da će njegovo ostvarivanje biti garant stabilnosti i progresa danas i u budućnosti. Spremni smo stoga da se u ravnopravnoj, tolerantnoj i demokratskoj utakmici ideja i rešenja u svim institucijama društva borimo za njegovo oživotvorenje. Jugoslovenska levica odaje veliko priznanje i dužno poštovanje mnogobrojnim graditeljima u obnovi zemlje. Rođeni su novi heroji rada, junaci rata preko noći su postali heroji rada. Samo uz pomoć genijalnih projektantskih rešenja, danonoćni rad i odvažnost i odlučnost u donošenju ovakvih odluka, mogli smo da za manje vremena sve ovo izgradimo i obnovimo, nego što je NATO zlikovcima trebalo vremena da hiljadama aviona i raketa to poruše. Samo jedan tako vitalan, domišljat i lucidan narod i narod koji zna vrednost slobode, nezavisnosti i dostojanstva, može uspešno da se vojnički brani od ostrašćenih ubica i da prkosi svim surovostima ovovremenskih varvara. Narod koji se herojski odupreo brutalnoj vojnoj agresiji i očuvao slobodu i nezavisnost zemlje, i tom svojom odvažnom borbom ohrabrio slobodarski deo čovečanstva i na taj način obeležio svetlu stranu istorije s kraja 20. veka, takav narod može jedino da se opredeli za politiku mira, obnove i reforme društva. Ova moderna levica nudi rad, utakmicu znanja i stvaralaštva, nudi sigurnost, nudi ravnopravnost ljudi, naroda i njihovih ideja. Naši favoriti na društvenoj sceni su najbolji naučnici, najlucidniji projektanti, sjajni kompjuteristi, obdareni učenici i studenti, rekorderi na njivi i u fabrici. Verujemo da ćemo zbog svega toga u obnovi zemlje zadobiti poverenje naroda. Naša politička konkurencija, koja čak veruje da nas osporava i usporava u svemu tome, na političku utakmicu izvodi tim večitih gubitnika na izborima, propalih studenata, koji su aule zamenili ulicom, tim vremešnih novokomponovanih političara, koji se politikom bave iz staračke dosade, ili time leče svoje životne promašenosti, svoju marginalnost, ili zbog pohota svojih. Njima ipak treba odati priznanje u jednoj stvari - veoma dobro su procenili da nemaju podršku svog naroda i zato se okreću međunarodnoj političkoj trgovini, hoće da prodaju sopstvenu zemlju. Svi ti politički gubitnici, antiheroji, vazali, podanici, petokolonaši i ostali pripadnici političke i medijske prostitucije su danas glavni adut političke i medijske agresije NATO batinaša. Počeli su uličnim haosom, i "ćorak", sada su druge direktive zapadnih gazda, a po njih se ide na noge. Organizuju se karavani čas u Herceg Novi, čas u Banja Luku, pa u Budimpeštu, pa čak i u Njujork. Tamo imaju obično jednočasovne instruktaže i direktive, bez prava prigovora. Ovi naši NATO "podrepaši" nemaju čak više ni šansu da se pred gazdama nadmeću u veštinama poniznosti i vazalstva. Za izdaju zemlje obećava im se novac i slava. Oko podele novca međusobno se već naveliko tuku, a što se tiče sticanja slave, sudeći po neostvarenim direktivama u rušenju zemlje, njihove strane gazde im već kažu - slava im. Tuku se oko podele vazalne milostinje, žestoko se tuku i oko izbora glavnog šerifa. I dalje, kod njih dominira problem - ko je glavni: onaj što je tek napunio 80 godina, a već hoće da bude premijer ili onaj što šest puta uzastopno gubi izbore ili onaj što hoće da bude glavni Srbin, ali je zaboravio srpski jezik ili pak onaj Rom iz Obrenovca, što reče jedan od ona dva vuka? Vazalstvom ove partije "klintonovke" koračaju ka sopstvenom parastosu. Na dobrom su putu da počivaju u zaboravu. Ali, slobodarski srpski narod im ne može zaboraviti ovoliko sramote. Ovom narodu, pobedniku u ratu i graditelju u miru ništa više ne može da bude prepreka hodu obnove i reforme društva, ni vojnički ni moralno diskreditovana NATO armada, ni oronule i presahle "klintonovke" partije. Vlada Srbije, Direkcija za obnovu zemlje, naše rukovodstvo predvođeno predsednikom SRJ Slobodanom Miloševićem, sa podrškom naroda i dalje će suvereno i odvažno braniti slobodu i dostojanstvo, graditi zemlju, činiti građane bogatim i srećnim.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Dragan Veselinov.
Očekivao sam više od gospodina predsednika Vlade danas. Mnogo toga se dogodilo u proteklih šest, sedam meseci. I danas ste nazvali ovu vladu Vladom narodnog jedinstva. Ne verujem da ste vi Vlada narodnog jedinstva. Vi ste ujedinjene političke grupe na razaranju naroda, vi ste ujedinjeni na razaranju države Srbije, na razaranju privrede, na razaranju političkog integriteta naše zemlje. Od kada ste vi na vlasti, još ovo malo političkog prostora po kome smo mogli slobodno da se krećemo i bez viza nestaje. Od dva oka u glavi ostadoše dve valute, gde opet bolja valuta nije u vašem džepu, već u džepu Crnogoraca. Narod je ostao na dinaru. Upozoravao sam ovu vladu i pre rata sa NATO paktom - upašćemo u najveća razaranja, izgubiti teritoriju. Upozorio sam na to da će jedino Srbija iz tri dela biti cela. Ostade Srbija na dva dela i sada hoću sasvim dobronamerno, pošto verujem da sam oduvek to i činio, da vam kažem. Samo će Srbija iz dva dela ostati cela. Nadam se da ćete smoći snage, ne u ovoj vladi, već u nekoj budućoj, da organizujemo unutrašnji život, promenimo Ustav i sklopimo državu tako da u jednoj granici možemo živeti ravnopravno i jedinstveno. Od ove vlade ne očekujem da će rekonstrukcijom bilo šta drugo učiniti od onoga što je do sada činila. Ja sam za to da vi podneste ostavke, ja sam za to da ova vlada ode kao što sam i do sada to predlagao. Rekonstrukcijama Vlade ništa posebno se postići ne može jer od vas, osim najobičnijih fraza, nisam čuo ni novi ekonomski niti politički program. Ne umete da pomenete Vojvodinu, ne pominjete Sandžak, ne pominjete ustavnu reformu. Govorite o velikim privrednim uspesima. Pretrpeli smo ogroman neuspeh. Društveni proizvod po glavi stanovnika sada je 1.000 dolara, a početkom godine je bio 1.300. To je vaš rezultat. Vi ste za to odgovorni. Dobro, vi ste za to odgovorni. (Obraća se predsedniku Vlade.) Nema većeg izdajnika od Vas, gospodine Marjanoviću. Jer, učestvovali ste u razaranju države i naroda.
Gospodine Veselinov, molim Vas da se lično ne obraćate gospodinu....
Ali, on je mene prvi uvredio.
Nisam čuo, ali Vi ste uvredili njega.
A, niste čuli? Stavite slušalice.
Molim Vas, molim Vas, nemojte voditi dijalog.
Pa, Vi se onda borite za održavanje reda ovde u Skupštini.
Naravno.
Govorite o privrednim uspesima. Video sam predsednika Republike Jugoslavije da je najvećom brzinom došao u Pančevo i pustio u pogon već odavno stvoren pogon u Rafineriji nafte. Ništa novo pustio nije. Čak nije pustio u pogon ni popravljenu stvar. Čista demagogija i propaganda. Predsednik Republike Srbije našao se na nedovršenom auto-putu između Pančeva i Beograda da najavi otvaranje radova na nekih pet, šest kilometara novog puta. Nadam se da će se to završiti. Želim vam uspeh u tome. Ali, nekada su puteve od pet, šest kilometara otvarali predsednici mesnih zajednica, a ne predsednici republika. Grad Pančevo, to je rezultat vaše politike. Sada samo o njemu govorim, a mogu o svim drugim gradovima. Grad Pančevo, od ukupnih prihoda, u svom džepu zadržao je samo 5,59%. Najsnažniji industrijski grad Srbije nema 96%, odnosno 94% novca koji odlazi Republici Srbiji, odlazi federaciji, koje više nema. Siromaštvo je na svakom koraku, vi niste uspeli ništa da izgradite. Vi popravljate, vi krpite. Jedini je vaš interes i borićete se za to, ma koliko rekonstrukcija Vlade trebalo da bude u budućnosti, da se još rasproda od državnog vrednog kapitala nešto, da od tog novca se nešto stavi u vaše džepove, pa ćete tako ovih dana verovatno prodati naftnu industriju Vojvodine, koju vi pogrešno zovete Naftnom industrijom Srbije. Sutra ćete to da uradite sa Elektrodistribucijom i drugim kapacitetima. Verovatno ćete tada da odete, ali će ovaj narod ostati bez ičega, bez štednje, bez devizne štednje, bez kapitala, narod bez državnog kapitala, bez investicija, svetski izolovan od kontinuiteta političkog i ekonomskog ludila. Zato vam nećemo podržati rekonstrukciju Vlade, ali nećemo ni reći - odlazite. Valja odmah raspisati slobodne izbore, valja sklopiti novu vladu, jer vi niste jedini odgovorni za ovo. Niste vi jedini odgovorni. Dok se ova strana ne oslobodi svog hibernizovanog predsednika, vi nikada nećete biti socijalisti. Dok se ova strana, ne samo od ovog, pa tu do nekog reda, već do dole, ne oslobodi svog imperijalnog nacionalizma, ni ona vam nikada neće biti opozicija. Ovo je sprel i kolovrat. Velike su teškoće i jednostavnim rekonstrukcijama se ništa dogoditi neće. Očekivao sam od vas danas, kada ste najavili rekonstrukciju Vlade, da nas bar upozorite i da nam kažete zbog čega neki od ministara više po vašem ukusu nisu. Recimo, Bogoljub Karić, ili možda neki drugi. Od vas nisam čuo tu reč. Niko od nas nije čuo zbog čega neki od ministara, po vašem mišljenju, ne mogu biti u Vladi. Oni nisu dužni da obrazlože svoje ostavke. Ali, od vas smo očekivali neki osvrt na rad tih ministara. Voleo bih kada bi nas o tome obavestili. No, ako i to učinite, novoj rekonstruisanoj vladi nećemo dati podršku.
Ima reč potpredsednik Vlade Vojislav Šešelj.
Dame i gospodo, narodni poslanici, moram priznati da uvek, sa velikim interesovanjem, pratim izlaganja gospodina Veselinova, jer za razliku od ozbiljnih političara, ozbiljnih poslanika i ozbiljnih ministara, gospodin Veselinov pokazuje svojim primerom kako jedan čovek koji misli da se bavi politikom ne sme da se ponaša. Čovek koji se bavi politikom, pre svega, mora smisleno da govori, a da ne izmišlja i ne izriče nebuloze. Gospodin Veselinov neprekidno izriče nebuloze, jer on ima jedno veliko opterećenje. On zanemaruje činjenicu da bi trebalo da se bavi politikom i da kao opozicionar kritikuje vlast. Njegovo opterećenje sadržano je u činjenici da mora neprekidno da zasenjuje Nenada Čanka i da se prikazuje kao veći Čanak od samog Čanka. To je njegovo opterećenje. Iz svega toga je njegovo ovakvo izlaganje. Biti veći ludak od Čanka, dozvolite nije ni malo lako. Ako razložite sve ovo što je govorio gospodin Veselinov, videćete da u tome nema nikakve logičke veze, nikakvog trezvenog suda, niti kritike zasnovane na činjenicama. Treba izreći veću količinu mržnje, treba izreći veću količinu nebuloze i treba biti što smešniji. U tome je često gospodin Veselinov uspevao. Ovoga puta nismo mu se smejali i to je ono što ga je najviše zabolelo. Ja vam predlažem da mu se više nikad ne smejemo, videćete vrlo brzo će zaćutati. Gospodin Veselinov kao pretendent na većeg Čanka i od samog Čanka zaboravlja da sudbinu čoveka u politici određuje nešto što se zove njegovom ontološkom prirodom, ontološkim bićem. Ne sme gospodin Veselinov nas da kritikuje zbog onoga što su njegovi preci radili, da pomenem Jovana Veselinova, Žarka, Stanku Veselinov itd. Sve su mu to najbliži srodnici. On nas sada napada što pokušavamo da ispravimo ono što su visoko etablirani njegovi srodnici, a i on kao dete tog establišmenta, to izveli. Mi sad pokušavamo sprovesti reforme. U tim reformskim potezima imamo uspeha. Uspeh bi bio neuporedivo veći da nije onih koji nas koče i koji bi da nas unište. A gospodin Veselinov se udvara onima koji bi da nas unište. Srbija je doživela štetu od skoro 100 milijardi dolara zbog bombardovanja. Da ne dodajemo tu štetu zbog blokade, sankcija, otkazanih projekata, ugovora, zaplene naše robe, zaplene naših objekata, uključujući i brodove u inostranstvu itd. Pa, valjda je pored tih vaših Jovana Veselinova i Stanke Veselinov itd., najveća krivica u onima koji su nas blokirali, da bi nas uništili i u onima koji su nas bombardovali. Kako da pariramo onima koji su nas bombardovali? Nikako im ne možemo parirati tako što bismo eventualno prihvatili ono što oni od nas zahtevaju. Tako bi ih samo pomagali da postignu brz uspeh u svom naumu. Ono što oni od nas zahtevaju treba da nam bude orjentir kako ne smemo raditi. Kako ne smemo sebe dovesti u poziciju, u kojoj se danas nalazi Rumunija, Bugarska i Makedonija. Takvu su nam sudbinu namenili i još goru. Rumunima bar za izvesno vreme garantuju granice, ali neće ni to dugo, jer su im Mađari tražili. Bugarima još nisu počeli osporavati granice, verovatno ni njima takva situacija neće dugo trajati, jer im je Turska tražila. Što se tiče Makedonije, sami Makedonci na svojoj koži najbolje već prepoznaju kakva im je sudbina namenjena od strane zapadnih sila. Hvalite režim u Crnoj Gori. Taj režim je sada dobio 40 miliona dolara. Zašto? Da bi bio protiv Srbije. Vama, koji radite protiv Srbije ovde u Srbiji, namenjeno je 100 miliona dolara. Medlin Olbrajt je pre nekoliko dana izjavila da je 12 miliona dolara već isporučeno. Sada se neki od vas pitaju gde su pare. Pa dajte, istražite gde su pare. Neko je te pare dobio, da li Veran Matić, da li Zoran Đinđić, da li Batić, da li Čanak, možda još nisu stigle do vas. Šta je osnovni problem Amerikanaca? Osnovni problem Amerikanaca je što nikada nemaju dovoljno para da sve vaše apetite zadovolje. I kad vam daju pare, što mnogo od tih para ne dođe nikad do Srbije, ostanu negde u stranim bankama ili u dubokim, dubokim džepovima. A oni, da bi to sakrili od naše vlasti, izgleda daju nekad i bez potpisa, nekada daju bez dokumentacije. Trebalo bi tim Amerikancima predložiti da vam uplaćuju pare preko ovih naših banaka, postoji platni promet, pa može preko Beobanke, preko Jugobanke, preko Komercijalne banke, Karić banke itd. Evo, da im se mi obavežemo da nikakve smetnje nećemo praviti, neka vam isporučuju preko banaka, neka ide preko računa, pa da se zna ko dobija te pare. Pare isplate Amerikanci, a pare se uglavnom ne upotrebe za ono čemu su namenjene. Evo, nekoliko propalih studenata je dobilo pare, imam informacije o tome, dobila je nekolicina i vrlo brzo će izbiti svađa. Zašto ima toliko takvih malih stranaka kao što je vaša, gospodine Veselinov? Zašto je stalna disperzija samo među prozapadno orijentisanim strankama? Zašto se sve te stranke ne ujedine u Demokratsku stranku, Građanski savez, vašu stranku, pa da budete snažniji, jači, dobro organizovani, da budete aktivniji i sposobniji? Zašto proces ide u suprotnom pravcu, zašto se sve te vaše stranke neprekidno cepaju? Pa, upravo zato što kada Amerikanci dele pare, dele liderima, dele predsedniku Demokratske stranke, predsedniku Građanskog saveza i onda se stranke cepaju, da bi bilo što više lidera i da bi što više pojedinaca dobilo neposredno pare. To je suština. I vi sada kritikujete, usuđujete se da kritikujete jednu vladu, koja je zaista natčovečanskim naporima i danonoćno radila, uspela da osposobi puteve, da osposobi elektroenergetske potencijale, da popravi neke fabrike. Nažalost, ne još sve fabrike, ali neke su već oporavljene i neke već rade i već se proizvodi na onim mestima, koja su sto posto skoro stradala u toku bombardovanja. To su opipljivi rezultati. Ti rezultati svedoče sami po sebi. Kada krenete od Beograda za Leskovac, idete auto-putem. Amerikanci su taj auto-put na nekoliko mesta presekli, tamo gde je auto-put najosetljiviji, tamo gde su veliki mostovi. Sada se lepo ide auto-putem. Sada se u Novi Sad dolazi auto-putem. A vi to negirate. Kako vi to možete da negirate? Zar to nije osnovni dokaz da sa vašom psihom nešto nije u redu? Most bio srušen, sada most postoji. Ili smo čarobnjaci, ili smo uspešna Vlada. Ili smo to samo vama tako prikazali? Možda je to neka fatamorgana? Možda je to samo most, prikazan negde u vazduhu, pa probate da pređete, vi upadnete u vodu. Nemojte nikako da idete na te mostove, bolje vam je da plivate, nego da se nađete iznenada sa velike visine u vodi. Mi, koji verujemo u te fatamorgane, mi ćemo prelaziti preko tih mostova. Vi, pošto ne verujete u rezultate rada ove vlade, nemojte slučajno da uključujete struju u svom stanu. Ko zna šta vam se može desiti. Mi koji verujemo u uspešnost ove vlade, imamo struje dovoljno da osvetlimo sve prostorije, imamo dovoljno za kućne uređaje, strepimo da baš neće biti dovoljno ako se grejemo na struju i zato apelujemo da se koriste alternativni izvori grejanja. I nismo poskupeli struju, gospodine Veselinov. Proizvodimo je, ima je dovoljno, ali nije poskupela. Penzioneri su zadovoljni, primili su tri penzije i sad gledamo da ovaj redosled sačuvamo, da nema novih zakašnjenja. Gledamo u budućnosti da izmirimo i dečje dodatke, da izmirimo i penzije zemljoradnicima i da onda izmirimo zaostale plate i u prosveti i u zdravstvu i u državnom aparatu. U državnom aparatu su sada zakašnjenja najveća, upravo u državnom aparatu plate se nisu menjale već nekoliko godina. Nastojimo, za razliku od onihkoji su pokušali da nam otmu "Galeniku", pa čak u tom u jednom trenutku uspeli, da nabavimo jeftine lekove i da lekova ima dovoljno. Znači, na svakom polju konkretan rezultat. Sad, možete da nas mrzite, zato što nismo po vašem ukusu, možete da nas napadate da smo ovakvi, da smo onakvi, ali postoji nešto što se zove jezik činjenica, a sa tim činjenicama ići će se i na izbore. Izbori će biti u Srbiji. Opet će narod da presuđuje. Narod može da nam kaže da smo ovakvi ili onakvi. Ja znam, narod nas često i psuje i treba da nas psuje, narod nas i kritikuje i treba da nas kritikuje, ali nakraju krajeva, narod nas psuje i kritikuje zato što nas oseća kao svoje, pa će nas psovati, pa će nas kritikovati, a sutra opet nema kome da ukaže poverenje, ukazaće nama koji činimo Vladu narodnog jedinstva, jer smo mi jedini dokazali sposobnost i odlučnost da se suprotstavimo neprijateljima Srbije i da sprečimo uništenje i cepanje zemlje, za razliku od vas, Čanaka i ostalih čankoliza, koji se za zelene dolare prodajete, služite neprijatelju svoga naroda i uklapate se u njegove antisrpske projekte. [[Aplauz.]]
Sednicu nastavljamo u 14,30. [[Posle pauze - 15 č.]] Poštovani narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Narodni poslanik Dragan Veselinov traži repliku.
Žao mi je, kolege poslanici, što se moram javiti u najneprijatnijim okolnostima, kada sam optužen i od predsednika Vlade da sam izdajnik, a i od njegovog velečasnog potpredsednika za istu stvar, ali nisam znao sve do danas da sam u gospodinu Šešelju dobio svog psihoanalitičara. I u ovoj skupštini i Vladi, ukoliko on bilo koga bude vivisecirao, znate šta će mu se dogoditi, jer šta nam ovakav psihoanalitičar, koji sam još nije izlečen, može prirediti. Vi još ne možete po svoj karton u Sarajevo. Ja možda mogu, ali vi još ne možete. Gomilu neistina ste rekli, ali to vam je svojstveno. Danas svaki Srbin, i najveća budala ako kaže da je Srbin u Srbiji, može da bude potpredsednik Vlade. To nas daleko neće odvesti. Hoću da vam kažem da ceo vaš govor nije bio ništa drugo, nego samo pojačavanje svađa, konflikata i pretvaranje Skupštine, u ovom trenutku bez puške, u poprište građanskog rata. To vi ovde izazivate. Vi ste optužili mene, dovodeći me u vezu sa drugima, da ja tobož uživam bilo kakvu finansijsku pomoć iz inostranstva. Tu je šef policije i verujem da vas vrlo brzo može obavestiti da živim veoma skromno, bez ikakvih novčanih prinadležnosti iz inostranstva. Živim isključivo od onoga što ja imam, ali ono što vi nećete da kažete, to je da ste vi kradljivac humanitarne pomoći. Objasnite ovoj skupštini ko je ukrao humanitarnu pomoć iz Belorusije i koliko ste vi podelili u svojoj partiji od toga. [[Smeh u sali.]] To bi trebalo da objasnite, to se na vas odnosi. Vi ste izdajnik, bili ste u zatvoru, a kada ste izašli, kazali ste - Slobodan Milošević je najveći lopov. To ste kazali, a vi ste danas i sa njima i sa njim. Ja nikoga nisam izdao, držim se svog programa, verno, koliko umem, nastojim da nikoga u ovoj skupštini ne uvredim, što vi radite. Vi ste se izgleda spretno spremili da danas održite predizborni govor u ovoj skupštini, ali vi imate najveću privilegiju da koristite ove mikrofone, dok ja ne mogu dobiti ni ovaj mikrofon, jer ni u ovom trenutku me ne može više niko čuti, a više me ne mogu ni videti da stojim za ovom govornicom. Tu donedavno sam se nosio mišlju da možda pokušam da naučim onaj govor za gluvoneme, dok me bar kamera prati, da bar oni mogu da čuju, kako to vide preko ruku šta ću im poručiti. Sad i to ne mogu da uradim. Nema u ovoj državi demokratije, za koju se vi navodno zalažete, nema ovde mira, vi ga destabilizujete neprekidno. Uputili ste poruku našem narodu da vas psuje. Neka nas psuju, kažete vi i neka, zaslužili ste da vas psuju, sa čim se slažem, ali vi kažete neka vas psuju i više, što znači da hoćete da nastavite istim putem, da bude još gore, jer navodno, od vas boljih nema. Ima boljih, to su one stotine hiljada mrtvih koji su popadali u proteklim ratovima zbog vaše politike. Svi su, 1.500.000, Srbi bolji od vas, koji su se preselili, raselili po celom svetu, svi su oni bili bolji od vas i ceo ovaj narod, koji napolju stoji, očekuje od ove skupštine da se približavamo, a ne da se razjedinjavamo. Svi su oni bolji od vas, možda ja nisam, ali vi sasvim sigurno ovu državu nikuda nećete odvesti.
Dr Vojislav Šešelj, odgovor na repliku.
Dame i gospodo narodni poslanici, nisam neki poseban stručnjak iz oblasti medicinskih nauka i vivi sekcijom se nisam nikada bavio, a mogao bih da počnem i to je dobra ideja gospodina Veselinova. Mogao bi on da bude objekat te vivi sekcije, jer bi rizik bio najmanji. Počeo bih od glave, glavu bih mu mogao secirati na sve moguće načine, bez ikakve opasnosti, a kad se glava otvori, vidi se, mozga nema. Samo čovek koji apsolutno nema mozga može na takav način da nastupi. Da su nam iz Belorusije kao humanitarna pomoć stigle možda ludačke košulje, dve - tri, ne bi trebalo više, to bi bilo dobro za gospodina Veselinova, jedna bi se sigurno za njega našla. Gospodin Veselinov odjednom sad protivnik građanskog rata u Srbiji, taj Veselinov, koji neprekidno tvrdi da Vojvodina nije u Srbiji. Pa, ko je taj ko priželjkuje građanski rat u Srbiji? Valjda onaj ko bi hteo da izdvoji Vojvodinu iz Srbije. On je malo pre, pre podnevne pauze, govorio o Sandžaku, misleći na Rašku oblast u Srbiji, jer Sandžaka u tursko vreme je bilo mnogo. Skoro cela teritorija Turske imperije je bila na razne sandžake izdeljena. Zašto bi se jedan od tih nekadašnjih sandžaka i danas tako zvao, kad ima mnogo lepši stari naziv - Raška oblast, mesto gde je jedna od najstarijih srpskih država bila konstituisana, iz koga se razvila, iz koga je carstvo stvoreno. Gospodin Veselinov laže u beskrajnom nizu. Laž u njegovom slučaju može biti jedino političko sredstvo, jer kako može drugačije da nastupa neko čiji je otac pre desetak - petnaest godina, zajedno sa onim Tomislavom Marčinkom, Slavko Veselinov, Draganov otac i Tomislav Marčinko su pravili spiskove ko ne može iz Srbije u Vojvodinu. Nije mogao iver da padne daleko od klade, nije mogla kruška nigde drugo nego pod krušku. Evo, taj primer kruške mi ovde vidimo. Zašto ja nisam oštar prema Draganu Veselinovu? Bez obzira na sva njegova laprdanja, na sva njegova lupetanja, ja moram da imam nekih simpatija prema njemu, jer ja sam političar, a vi znate kako je mukotrpno baviti se politikom, kako je mukotrpno osvajati glasove građana na izborima, osvajati poslaničke mandate, osvajati ministarske portfelje i tako dalje. Zahvalan sam Draganu Veselinovu, jer mi u tome pomaže. Srpska radikalna stranka je na izborima osvojila 82 poslanička mandata, a zahvaljujući Draganu Veselinovu mi danas imamo 83 poslanička mandata. Zato ne mogu nikada na njega da se naljutim. Još očekujem neki rascep u njegovoj koaliciji, u njegovoj stranci, pa možda sutra i 84 mandata da imamo. Takvi ljudi nisu apsolutno beskorisni. Jesu, što nanose zabunu u predizbornoj kampanji, a narod iz čiste zabune, čistom greškom, ponegde za njih glasa, pa napabirče nekoliko poslaničkih mandata, ali opet se to sve vrati na svoje, jer oni te mandate ne znaju ni da sačuvaju. Tako da, što se tiče i parlamentarne većine, ne može Dragan Veselinov neku štetu da joj nanese, pogotovo zbog toga što je neprekidno u poziciji da se dokazuje Amerikancima. Jada se on ovde nad svojom sudbinom i nad činjenicom da u tojpodeli američkih dolara nekako ostaje zaobiđen. On tek mora da dokaže iz kojih motiva je oterao Nenada Čanka iz Skupštine, iz kojih motiva ga je ostavio bez poslaničkih madata. Dok to Dragan Veselinov dokaže Amerikancima, u pokušaju da od njih iskamči neki dolar, mandat ove skupštine će se završiti i mi ćemo se naći pred novim izborima.
Hvala. Da li još neko od poslanika želi reč? Ima reč narodni poslanik Marijan Rističević.
Stvarno sam obećao da neću više izlaziti, ali je bio uslov da Televizija Srbije ne prekida makar jedno moje izlaganje. Pošto se to nije desilo, naravno da ću izaći ponovo. Pre manje od godinu dana upotrebio sam možda ne grubu kvalifikaciju, nazvavši Vladu narodnog jedinstva, Vladom opšte narodne propasti. Danas sa žaljenjem konstatujem da je takav naziv bio čak i prestrog za ovakvu Vladu. Mi, iz Koalicije "Vojvodina", nemamo ništa protiv ljudi koji ulaze u Vladu. Njihova krivica nije u tome što ulaze u Vladu, već u tome što pristaju da budu protagonisti propale politike koja se vodi u poslednjih 10 godina, politike primitivnog kafanskog nacionalizma i patriotizma, koja nas je i dovela na poslednje mesto u Evropi. Pre 10 godina imali smo sve Srbe u jednoj državi, sa mesečnim primanjima od 1.000 maraka mesečno. Onda se jedan čovek dosetio da svi Srbi treba da žive u jednoj državi, koja će biti uređena po njegovom modelu i pod njegovom kontrolom. Menjaju se vlade, konstruišu, rekonstruišu, prave se i rasturaju vladajuće koalicije, ali politika jednog čoveka se ne menja. Od svih Srba u jednoj državi dogurali smo do svih Srba pod jednom šljivom, a u ekonomskom smislu dogurali smo do svih Srba na jednom kazanu. Možda smo već i u kazanu. Rekonstrukcija vlade ne znači ništa. To je šminka i kozmetika, tu stvarnih promena nema, sem što će nekoliko stolica promeniti vlasnike. Ili što će vladajuće porodice u Srbiji preraspodeliti vlast, a bogami i slast. Mi, iz Koalicije "Vojvodina", znamo da će i ova rekonstruisana vlada uzimati od siromašnih i davati bogatima. Od 10 miliona dobrostojećih građana napravili ste 10.000 ekstremno bogatih i 10 miliona ekstremno siromašnih. Želeli bismo da verujemo da će Vlada otkačiti silne takse, poreze, namet na vilajet sa zemlje, kuća, stanova, imovine, telefona, automobila, električnih brojila, građanima čije plate su ispod 1.000 dinara i od kojih odbijate dnevnice solidarnosti. Stanje u zdravstvu ste doveli dotle da običan čovek bez 1.000 maraka u džepu ne može ni da se uhvati ni za kvaku od bolnice. Uslovi u istim bolnicama su nikakvi, kao i plate zdravstvenih radnika. Fizička i imovinska sigurnost građana gotovo ne postoji. Policiji je dozvoljeno da hapsi samo sitne kriminalce, dok one velike, njih izgleda moraju da čuvaju. Poljoprivredna politika koju Vlada vodi je takva da je treba sudskim putem zabraniti. U ovoj državi jedan kilogram veštačkog đubriva dva puta je skuplji od vekne hleba. Seljake više nema pas za šta da ujede. Zaštitne cene štite sve druge, osim seljaka. Poljoprivreda je bila poslednja zelena grana, koja se pritisnuta šapom Vlade suši. Cena pšenice za poslednje tri godine otišla je 40% gore, a inflacija u istom periodu je bila 400%. U sudstvu stanje je takvo da onima kojima bi najviše trebalo da se sudi ne može, jer su kod nas veliki lopovi pod zaštitom države. A, oni najveći ne rade protivzakonito, jer oni obično sebi naruče zakon. Penzioneri su umesto novca dobili struju. Sada mogu da se šišaju na tu struju. Spoljna politika vam je takva da je prava sreća što ova vlada nema ministarstvo spoljnih poslova, koje bi moglo da se druži samo sa državama slobodoljubivih naroda, sa Kubom, Irakom ili Libijom. Unutrašnja politika Vlade je takva da ste se posvađali sa drugim okom u glavi, Crnom Gorom, a Vojvodina je u kolonijalnom položaju ili bolje reći u stanju trajne muže. U rekonstruisanoj vladi, vidim, napredovao je ministar saobraćaja. Sećam se, dan pred rat, dotični ministar obećao je da će NATO paktu slati vize kroz cev, sa neograničenom važnošću. On to, naravno, nije učinio, i sada se vojnici NATO pakta šetaju po kosovskim putevima, po kojima ni mi, ni ministar ne možemo više. A, za vreme rata uništili su nam rafinerije, skladišta goriva, puteve, nadvožnjake, mostove, pa nam je od celog saobraćaja jedno vreme ostao samo ministar. I sada, evo, napredovao je u potpredsednika Vlade. Prošli put smo izgubili Kosovo, šta li ćemo sada izgubiti. Obnova teče po planu samo na RTS-u. Puštaju se u rad postrojenja koja su puštena u rad još pre 30 godina. Uz svaka kolica betona slika se pola Vlade. Vlada je izgradila ovo, Vlada je izgradila ono, a nigde se ne spomene da je taj novac ubran od sirotinje. Ako mi Vojvođani budemo čekali da nam Vlada sagradi ona tri divna mosta, onda ćemo to dočekati kada na vrbi rodi grožđe i engleska trava. Mi čak više ne možemo ni sami da napravimo te iste naše mostove, jer nemamo dozvolu iz Beograda. Mi, iz Koalicije "Vojvodina", mislimo da će i posle ovih promena u Vladi, u ovoj državi i dalje ostati Vlada i dva naroda, Bosanci i Golanci. Bosi smo i goli, jer nas vođa voli. Hvala.
Ima reč narodni poslanik Lazar Marjanski.
Nisam mislio da se javim, no nisam mogao da izdržim u vezi gospodina Veselinova. Pre neko veče gostovao je na KTV i na par pitanja nije odgovorio. Prvo je rekao, ima platu oko 2.300-2.500 dinara, a odmah je rekao da je išao za Ameriku, za Luksemburg, za Englesku. Ko mu taj put plaća, ko mu je platio hotele i td. Uopšte nije hteo da odgovori zašto je njegov stric čupao brkove mom dedi i ostalim seljacima. [[Aplauz i smeh.]] Gospodine Veselinov, što se tiče Vojvodine, ja imam više prava od Vas da govorim o Vojvodini. Moji su, od kada znam, iz Vojvodine. Ja hranim porodicu, imam 20 hektara zemlje, znam šta je poljoprivreda, ja osećam poljoprivredu. Ovih zadnjih 10 godina znamo šta je bilo. Nemojte da govorite u ime seljaka kada niste seljak. Idite u Zrenjanin, u Melence, u bilo koje selo, i videćete šta seljaci misle. Vi da imate uporište, imate svega dva člana, vi i taj pored vas, i tog ćete da potkupite i imaćete ga. [[Aplauz i smeh.]]
Da li još neko od narodnih poslanika želi reč? Govorili ste gospodine Veselinov više puta. Pošto se više niko ne javlja za reč, zaključujem pretres. Podsećam vas da se odluka o razrešenju članova Vlade smatra usvojenom ako za nju glasa većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje o predlogu predsednika Vlade za razrešenje jednog broja članova Vlade Republike Srbije, glasanjem o svakom predlogu pojedinačno. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog predsednika Vlade Republike, da se razreši: Života Ćosić, funkcije ministra rudarstva i energetike u Vladi Republike Srbije. Za je glasalo - 157, protiv - četiri, uzdržanih - jedan, nije glasalo - četiri, ukupno je prisutno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova razrešila Životu Ćosića funkcije ministra rudarstva i energetike u Vladi Republike Srbije. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog predsednika Vlade Republike Srbije da se razreši: Jovo Todorović, funkcije ministra prosvete u Vladi Republike Srbije. Za je glasalo - 163, protiv - pet, uzdržanih - tri, nisu glasala - tri, ukupno su prisutna 174 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova od ukupnog broja narodnih poslanika, razrešila Jovu Todorovića funkcije ministra prosvete u Vladi Republike Srbije. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog predsednika Vlade Republike da se razreši: Slobodan Tomović, funkcije ministra bez portfelja u Vladi Republike Srbije. Za je glasalo - 158, protiv - pet, uzdržanih - tri, nije glasalo - osam, ukupno su prisutna 174 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova razrešila Slobodana Tomovića funkcije ministra bez portfelja u Vladi Republike Srbije. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog predsednika Vlade Republike da se razreši: Bogoljub Karić, funkcije ministra bez portfelja u Vladi Republike Srbije. Za je glasalo - 159, protiv - pet, uzdržanih - dva, nije glasalo - sedam, ukupno su prisutna 173 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova razrešila Bogoljuba Karića funkcije ministra bez portfelja u Vladi Republike Srbije. Otvaram pretres o predlogu predsednika Vlade za izbor jednog broja članova Vlade Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres i prelazimo na odlučivanje. Pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da se prema članu 187. stav 1. Poslovnika, o predlogu predsednika Vlade za izbor jednog broja članova Vlade Republike Srbije odlučuje u celini, tajnim glasanjem, osim ako Narodna skupština ne odluči da se glasa javno. Da li ima predloga da se o predlogu predsednika Vlade za izbor jednog broja članova Vlade Republike Srbije glasa javno? (Ima.) Izvolite. Ima reč narodni poslanik Života Cvetković.
U cilju efikasnosti rada predlažem da danas glasanje bude javno, putem elektronskog sistema.
Čuli ste predlog narodnog poslanika da se o predlogu predsednika Vlade za izbor jednog broja članova Vlade Republike Srbije glasa javno, i to upotrebom elektronskog sistema za glasanje. Da li ima drugih predloga? (Ne.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Živote Cvetkovića da se o predlogu predsednika Vlade za izbor jednog broja članova Vlade Republike Srbije odlučuje javnim glasanjem, upotrebom elektronskog sistema za glasanje. Za je glasalo 167, protiv je 5, uzdržao se jedan, nije glasalo 3, ukupno je prisutno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila predlog da se o predlogu predsednika Vlade za izbor jednog broja članova Vlade Republike Srbije glasa javno - upotrebom elektronskog sistema za glasanje. Pošto je Narodna skupština odlučila da se o predlogu predsednika Vlade za izbor jednog broja članova Vlade Republike Srbije glasa javno - upotrebom elektronskog sistema za glasanje, Narodna skupština će se o ovom predlogu izjasniti u celini. Podsećam vas da se prema članu 92. stav 2. Ustava Republike Srbije i članu 187. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine odluka o izboru članova Vlade smatra usvojenom ako je za nju glasala većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Pre pristupanja glasanju molim narodne poslanike da postave kartice u poslaničke jedinice radi utvrđivanja kvoruma. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog predsednika Vlade za izbor jednog broja članova Vlade Republike Srbije, u celini. Za je glasalo 164, protiv 8, uzdržanih nema, nisu glasala 4, ukupno je prisutno 176 narodnih poslanika. Pošto su za predlog predsednika Vlade za izbor jednog broja članova Vlade Republike Srbije - upotrebom elektronskog sistema za glasanje - glasala 164 narodna poslanika, što predstavlja većinu od ukupnog broja narodnih poslanika, konstatujem da je Narodna skupština izabrala nove članove Vlade Republike Srbije u predloženom sastavu, odnosno da su za nove članove Vlade izabrani: Prvo, Dragan Todorović, za potpredsednika Vlade Republike Srbije, Drugo, Slobodan Tomović, za ministra rudarstva i energetike u Vladi Republike Srbije, Treće, Ratko Mrčetić, za ministra saobraćaja i veza u Vladi Republike Srbije, Četvrto, Jovo Todorović, za ministra prosvete u Vladi Republike Srbije, Peto, prof. dr Jevrem Janjić, za ministra za više i visoko obrazovanje u Vladi Republike Srbije, Šesto, Božidar Vučurović, za ministra bez portfelja u Vladi Republike Srbije, Sedmo, Jovan Damjanović, za ministra bez portfelja u Vladi Republike Srbije i Osmo, Života Ćosić, za ministra bez portfelja u Vladi Republike Srbije. Dozvolite mi da u vaše i svoje ime čestitam novoizabranim članovima Vlade Republike Srbije na izboru. [[Aplauz.]] Molim novoizabrane članove Vlade da, u skladu sa članom 6. Zakona o Vladi Republike Srbije pristupe radi polaganja Zakletve. Molim vas da ustanete. (Predsednik Narodne skupštine čita, a novoizabrani članovi Vlade ponavljaju tekst Zakletve.) "Zaklinjem se da ću se u svom radu pridržavati Ustava i zakona i da ću dužnost člana Vlade vršiti odgovorno i savesno". Molim novoizabrane članove Vlade da potpišu i predaju tekst Zakletve. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda - PRESTANAK FUNKCIJE I IZBOR NOSILACA PRAVOSUDNIH FUNKCIJA U okviru ove tačke primili ste: 1. Predlog odluke o prestanku sudijske funkcije sudijama sudova opšte nadležnosti i privrednih sudova, sa izmenama i dopunama Predloga odluke, koje je podneo Odbor za pravosuđe i upravu; 2. Predlog odluke o prestanku funkcije javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca, sa dopunom Predloga odluke koju je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 3. Predlog odluke o razrešenju od sudijske dužnosti sudije Opštinskog suda u Sjenici, koji je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 4. Predlog odluke o razrešenju od sudijske dužnosti sudije Opštinskog suda u Leskovcu, koji je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 5. Predlog odluke o razrešenju od dužnosti javnog tužioca u Požarevcu, koji je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 6. Predlog odluke o razrešenju od dužnosti predsednika Opštinskog suda u Novom Pazaru, koji je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 7. Predlog odluke o izboru sudije Vrhovnog suda Srbije, koji je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 8. Predlog odluke o izboru sudija okružnih i opštinskih sudova, koji je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 9. Predlog odluke o izboru sudija i predsednika privrednih sudova, koji je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 10. Predloge odluka o izboru zamenika Republičkog javnog tužioca, Okružnog javnog tužioca u Kragujevcu, zamenika okružnih javnih tužilaca, opštinskih javnih tužilaca i zamenika opštinskih javnih tužilaca, koje je podneo Odbor za pravosuđe i upravu. Pored toga, primili ste i dopunu Predloga odluke o izboru zamenika opštinskih javnih tužilaca i ispravke u predlozima odluka o izboru zamenika javnih tužilaca i zamenika opštinskih javnih tužilaca, koje je podneo Republički javni tužilac, kao i obaveštenje Republičkog javnog tužioca da povlači predloge za izbor opštinskog javnog tužioca u Užicu i zamenika javnog tužioca u Vrbasu. Primili ste i izveštaj Odbora za pravosuđe i upravu o razmatranju predloga odluka za izbor nosilaca javno-tužilačke funkcije. Predlažem da se o svim predlozima odluka o prestanku funkcije o izboru nosilaca pravosudnih funkcija obavi jedinstven pretres, a da se Narodna skupština o svakom predlogu posebno izjasni. Molim narodne poslanike da, radi utvrđenja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za je glasalo 157 narodnih poslanika, protiv niko, jedan uzdržan, nije glasalo šest, 164 prisutno u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Saglasno članu 156. Poslovnika, otvaram jedinstveni pretres o predlozima odluka o prestanku funkcije i izboru nosilaca pravosudnih funkcija. Da li predstavnici predlagača žele reč? Ima reč ministar pravosuđa, Dragoljub Janković.
Poštovani predsedniče, cenjeni poslanici, imam samo malu intervenciju u materijalu koji ste dobili u odnosu na tri predloga - trebalo bi ih u ovom trenutku izostaviti iz materijala. Reč je najpre o kandidatu koji je predložen za predsednika Opštinskog suda u Mionici, Branki Piper, to je kod područja Okružnog suda u Valjevu, pod tačkom VI, na strani 4. ovog velikog materijala. Zatim, na strani 10. tog materijala, kod područja Okružnog suda u Novom Pazaru, u tački I, gde je za sudiju Opštinskog suda u Tutinu predložen Nazif Derdemez, jer su kandidati nakon održavanja sednice povukli svoje kandidature. I takođe, na strani 13. bi trebalo izostaviti predlog da se za sudiju Opštinskog suda u Apatinu, dakle u okviru Okružnog suda Sombor, pod tačkom II, izostavi Vatroslava Nedić, kao sudija tog suda. Hvala vam.
Zahvaljujem. Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstveni pretres i prelazimo na odlučivanje. 1. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o prestanku sudijske funkcije sudijama sudova opšte nadležnosti i privrednih sudova, sa izmenama i dopunom Predloga odluke. Molim narodne poslanike da, radi utvrđenja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog odluke, sa izmenama i dopunom Predloga odluke. Za je glasalo 156, protiv niko, niko uzdržan, nije glasalo pet, 161 narodni poslanik ukupno prisutan u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog odluke, sa izmenama i dopunom. 2. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o prestanku funkcije javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca, sa dopunom Predloga odluke. Molim narodne poslanike da, radi utvrđenja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog odluke, sa dopunom Predloga odluke. Za je glasalo 158 narodnih poslanika, protiv niko, jedan uzdržan, nisu glasala tri. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog odluke, sa dopunom. 3. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o razrešenju od sudijske dužnosti sudije Opštinskog suda u Sjenici. Molim narodne poslanike da, radi utvrđenja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za je glasao 151 narodni poslanik, protiv niko, jedan uzdržan, nije glasalo osam, 160 prisutno u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog odluke. 4. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o razrešenju od sudijske dužnosti sudije Opštinskog suda u Leskovcu. Molim narodne poslanike da, radi utvrđenja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za su glasala 154 narodna poslanika, protiv niko, jedan uzdržan, nije glasalo sedam, 162 prisutna u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog odluke. 5. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o razrešenju od dužnosti javnog tužioca u Požarevcu. Molim narodne poslanike da, radi utvrđenja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za je glasalo 153 narodna poslanika, protiv niko, jedan uzdržan, nije glasalo jedanaest, 165 prisutno u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog odluke. 6. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o razrešenju od dužnosti predsednika Opštinskog suda u Novom Pazaru. Molim narodne poslanike da, radi utvrđenja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za je glasalo 160 narodnih poslanika, protiv niko, jedan uzdržan, nije glasalo tri, 164 prisutno u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog odluke. 7. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o izboru sudija Vrhovnog suda Srbije. Molim narodne poslanike da, radi utvrđenja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za je glasalo 162 narodna poslanika, protiv niko, jedan uzdržan, nije glasalo četiri, 167 prisutno u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog odluke. 8. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o izboru sudija okružnih i opštinskih sudova i predsednika opštinskih sudova. Molim narodne poslanike da, radi utvrđenja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog odluke, sa izmenama koje je predložio ministar pravde. Za su glasala 163 narodna poslanika, protiv niko, jedan uzdržan, nije glasalo četiri, 168 prisutno u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog odluke. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o izboru sudija i predsednika privrednih sudova. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za je glasao 161 narodni poslanik, protiv - niko, uzržanih jedan, nije glasalo 7, ukupno je prisutno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog odluke. Prelazimo na glasanje o predlozima odluka o izboru: zamenika republičkog javnog tužioca, okružnog javnog tužioca u Kragujevcu, zamenika okružnih javnih tužilaca, sa ispravkom Predloga odluke, opštinskih javnih tužilaca, bez predloga za izbor opštinskog javnog tužioca u Užicu i zamenika opštinskih javnih tužilaca, sa dopunom Predloga odluke i ispravkom, bez predloga za izbor zamenika opštinskog javnog tužioca u Vrbasu. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predloge odluka. Za su glasala 163, protiv niko, uzržanih jedan, nije glasalo 8, ukupno je prisutno 172 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila predloge odluka. Pre prelaska na razmatranje Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, saglasno Odluci Narodne skupštine da se obavi ZAJEDNIČKI NAČELNI PRETRES O PREDLOZIMA ZAKONA ZA KOJE JE TO PREDLOŽIO NARODNI POSLANIK ŽIVOTA CVETKOVIĆ, otvaram zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit preduzeća, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o obezbeđivanju sredstava za sprovođenje socijalnog programa Republike Srbije u 1999. godini i Predlogu zakona o posebnim uslovima i načinu izmirivanja dospelih obaveza po osnovu javnih prihoda. Pošto smo se već dogovorili i doneli odluku o jedinstvenoj načelnoj raspravi, molim Borislava Milačića, ministra finansija, da podnese izlaganje o predlozima zakona o kojima je otvoren zajednički načelni pretres.
Poštovani narodni poslanici, na današnjem zasedanju Narodne skupštine Republike Srbije predlažem za usvajanje šest zakona iz oblasti finansijskog i fiskalnog sistema. Ovi zakoni su deo ukupnog procesa reformi i u funkciji izvršavanja obaveza utvrđenih ekonomskom politikom. Sadašnji trenutak karakteriše intenzivna obnova i izgradnja naše zemlje. Posle razaranja, koje je pretrpela tokom NATO agresije, Srbija je veliko gradilište. Bez obzira na sva spoljna ograničenja, prva faza obnove i izgradnje izvršena je uspešno, zahvaljujući maksimalnom angažovanju sopstvenih snaga. Kako je rekao predsednik Milošević, pored obnove porušenih objekata, našoj zemlji predstoji i druga velika obnova - obnova svih dimenzija našeg života, ekonomskog, političkog, kulturnog, moralnog. Država i društvo treba da se oporavljaju gradeći istovremeno savremeni ekonomski i politički sistem. U pripremi je niz zakona koji će predstavljati osnovu za zaokruženje reformskih procesa u ekonomskoj sferi, a pre svega zakon o porezu na dodatnu vrednost, koji treba doneti do kraja godine. Značajan deo ekonomske politike u narednom periodu predstavljaće regulisanje finansijskih tokova. U relativno suženim ekonomskim okvirima potrebno je obezbediti zdrave izvore sredstava za odvijanje procesa obnove i izgradnje i istovremeno obezbediti punu regularnost finansijskih tokova, borbu protiv sive ekonomije i špekulativnog poslovanja. Predloženi zakoni treba da doprinesu realizaciji naznačenih ciljeva. Oni su istovremeno i izraz potrebe za kontinuelnim usavršavanjem i dogradnjom poreskog sistema u funkciji rešavanja najaktuelnijih problema u privredi i društvu. Naša nastojanja su da se sačuvaju osnove poreskog sistema, ali da se stalno pronalaze konkretna, operativna i efikasna rešenja za rešavanje praktičnih problema. Odgovoran odnos države prema ovom zadatku izražava se i u utvrđivanju takvih pravila koja omogućavaju da se poreski teret rasporedi pravično i ravnomerno. Šta je suština predloženih promena u poreskom sistemu? Pre svega, preduzećima se daje šansa da urede plaćanje poreskih obaveza na jednostavniji način, a vrši se i smanjenje određenih poreskih obaveza. Što je najvažnije, reguliše se dug preduzeća prema državi, što je do sada predstavljalo značajno ograničenje u poslovanju. Pored toga, stimulišu se mala preduzeća da na jednostavniji način i sa nižim poreskim opterećenjem izvršavaju svoje poreske obaveze. Zatim, sva preduzeća u zemlji stimulišu se poreskom politikom da daju doprinos Programu obnove zemlje, putem smanjenja odgovarajućih poreskih obaveza. Zatim, daju se odgovarajuća poreska oslobađanja preduzećima koja su pretrpela ratne gubitke i imala direktnu ratnu štetu. Smanjuju se poreske obaveze učesnicima u ratu i njihovim porodicama, smanjuju se poreska opterećenja na lična primanja radnika za regres, topli obrok, otpremnine. Značajno se smanjuje poresko opterećenje kod akciznih roba, čiji se promet odvijao u domenu sive ekonomije. Velikim poreskim rezom i smanjenjem poreskog opterećenja kod alkoholnih pića i duvana na predloženih ukupno 30%, uz druge mere na saveznom nivou, stvaraju se uslovi za vraćanje prometa ovih roba u legalne tokove i za ostvarivanje većih poreskih prihoda po ovom osnovu. Predlaže se i regulisanje stanja nastalog nakon odluke Ustavnog suda da se materija plaćanja kamata uredi zakonom, ne pravilnikom. Najznačajniji predlog koji će u velikoj meri doprineti stvaranju boljeg ambijenta u privredi i ostvarivanju zadataka povećanja proizvodnje i obnove zemlje jeste donošenje zakona o posebnim uslovima i načinu izmirivanja dospelih obaveza po osnovu javnih prihoda. Ovim zakonom stvaraju se uslovi za rasterećenje privrede za preko četiri milijarde dinara i povećanje javnih prihoda od preko jedne milijarde. U sadašnjem trenutku postoje velika dugovanja privrede, međusobno privrede prema bankama i privrede prema državi. Prema podacima, na dan 30. juna 1999. godine uzajamna dugovanja između privrednih subjekata iznosila su preko 100 milijardi dinara, a dugovanje privrede prema bankama, po osnovu kratkoročnih kredita, preko 40 milijardi. Takvo stanje predstavlja prepreku normalnom odvijanju privrednih tokova i zahteva hitno razrešenje. Nedostatak obrtnih sredstava i nelikvidnost privrede i banaka u uslovima blokade računa i neregulisanih odnosa sa državom dodatno smanjuje mogućnost da se izvedu reformske promene u narednom periodu. Upravo iz tih razloga Vlada je predložila ovaj zakon, kojim se izuzetno usled dejstva, na koje privreda nije mogla uticati, a to su sankcije i agresija NATO, daje mogućnost da se ovaj odnos uredi na takav način da se privreda rastereti ovih obaveza, koje sada iznose preko 7,2 milijardi dinara za preko 7 hiljada preduzeća, na jedan pozitivan način za privredu, kojoj se ostavlja na raspolaganje navedeni iznos. Naše očekivanje i naš napor će biti usmeren da se isti proces regulisanja takozvane dužničke krize sprovede između privrednih subjekata, u čemu je Privredna komora dala odgovarajuće predloge, i između privrede i banaka, kako bi se ukupna finansijska situacija debalansirala ovih nerealnih potraživanja i stvorili uslovi za punu primenu finansijske discipline i zakonitosti u radu preduzeća. Zbog toga ovaj zakon ima veće značenje od samog rasterećenja, koje omogućava privredi. Donošenje zakona koji su na dnevnom redu treba da bude podstrek i poziv za početak procesa regulisanja međusobnih dugovanja u privredi u celini, da se ostvari značajno poresko rasterećenje privrede i doprinese ostvarivanju programa reformi i obnove zemlje. Imajući u vidu izneto, predlažemo da posle rasprave podržite i donesete predložene zakone. Hvala.
Zahvaljujem. Narodni poslanici Milan Miković i Zoran Jovanović izdvojili su svoja mišljenja o predlozima zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, akcizama i porezu na promet, porezu na dobit preduzeća, obezbeđenju sredstava za sprovođenje socijalnog programa Republike Srbije u 1999. godini i Predlogu zakona o posebnim uslovima i načinu izmirivanja dospelih obaveza po osnovu javnih prihoda. Narodni poslanik Milan Miković nije tu, da li narodni poslanik Zoran Jovanović želi reč? (Nije prisutan.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? Ima reč narodni poslanik Zlatan Peručić.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo, u ime Odbora za finansije dozvolite mi da kažem nekoliko reči o ovom poreskom paketu, koji je u stvari daleko značajniji nego što on često izgleda po suvoparnim zakonskim tekstovima. Izmene i dopune postojećeg poreskog i fiskalnog zakonodavstva, predlog izmena i dopuna pet poreskih zakona, kao i predlog jednog novog zakona, koji danas razmatramo, predstavljaju izraz čvrstog opredeljenja Vlade, građana i rukovodstva Srbije da se obezbedi nastavak programa obnove i izgradnje naše zemlje, kao i da se u uslovima, kada su nam eksterni izvori finansiranja nedostupni, ovaj program finansira iz realnih unutrašnjih izvora. Reći ću o tome nešto više zbog raznih dilema u javnosti, koje su bile. Prema tome, današnji paket zakonskih izmena usmeren je ka realizaciji nekoliko strateških ciljeva. Prvo, da privredni subjekti kao i građani, koji su pretrpeli štete u toku agresije, dobiju poreske olakšice kako bi se ekonomski oporavili. Drugo, da se materijalno stimulišu kolektivi i građani, koji učestvuju u obnovi zemlje ili je pomažu. Treće, da se reguliše izmirivanje dospelih obaveza preduzeća na način koji će im omogućiti da nastave sa radom. I četvrto, da se omogući povratak robnog prometa u legalne tokove i time značajno smanji siva ekonomija. Ovo su izuzetno značajni potezi Vlade i posebno naglašavam da izmenu ovakvog poreskog zakonodavstva usvajamo u inače teškoj ekonomskoj i socijalnoj situaciji, o kojoj uglavnom svi pričaju radi političkih poena, a Vlada Republike Srbije pokušava i čini to na najoperativniji način i u ovom trenutku mogu da kažem na najkvalitetniji način. Suština ekonomske politike Vlade definitivno se ovim razrešava. Održavanje stabilnih cena i stabilnog kursa dinara, na makar srednji period, zahteva revitalizaciju poreskog sistema, brzo rešavanje nagomilanih poreskih dugova i istovremeno stvaranje sistemskog ambijenta, u kome će privreda biti u stanju da obnovi proizvodni ciklus. Time se, i ovim hoću jasno da kažem, raščišćava dilema da li je alternativa revitalizaciji poreskog sistema inflatorni pritisak i zamena realnog finansiranja inflatornim finansiranjem. Inflacija dakle definitivno nije mera ekonomske politike, kojoj naša Vlada u ovom slučaju jasno stavlja do znanja da neće da pribegava, bez obzira da li je u pitanju odbrana ili obnova zemlje. Inflacija reducira dohotke slabijih društvenih grupa, dovodi do bekstva kapitala i time slabljenja privrede i konačno rezultira ekonomskom stagnacijom. Dozvolite mi da ukratko obrazložim viđenja Odbora o najznačajnijim rešenjima sadržanim u ovim zakonima. Predlogzakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, prema našem viđenju, a i ovde je to rečeno, ima za cilj da se izdacima, vezanim za obnovu zemlje posle agresije NATO, poreski rastereti privreda i olakša ekonomski i socijalni položaj građana i privrede. Predviđa se pravičniji i samim tim socijalno opravdaniji režim oporezivanja dodatnih prihoda zaposlenih - otpremnine kod odlaska u penziju, regresa za korišćenje godišnjeg odmora itd. Isto tako, donacije Republičkoj direkciji za obnovu zemlje priznaju se kao rashod u poreskom bilansu u celini, odnosno ne ulaze u osnovicu za obračun poreza na dohodak građana. Kod Zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet očigledan motiv je potreba da se paralelno sa paketom saveznih propisa iz oblasti kreditno-monetarne, fiskalne politike i režima prometa roba i na nivou Republike stvore normativne pretpostavke za liberalnije uslove poslovanja i suzbijanje negativnih efekata sive ekonomije, uz stvaranje uslova za efikasnije ostvarenje javnih prihoda i obezbeđenje sredstava za otklanjanje šteta od posledica ratnih razaranja. Predviđeno je značajno smanjenje akciznih stopa za niz proizvoda, čime bi ove robe trebalo da se vrate u legalne trgovinske tokove, a u oblasti energetike predviđeno je oslobađanje od poreza na promet, što bi trebalo da ubrza konsolidaciju ove privredne grane, koja je posebno teško pogođena ratnim razaranjem. Kod zakona o dopunama poreza na imovinu predviđaju se rešenja koja pogoduju olakšavanju fiskalnog položaja obveznika po ovom zakonu, pravnih i fizičkih lica, u cilju prevazilaženja problema nastalih ratnim razaranjima i padom životnog standarda stanovništva i to kod malih preduzeća, koja se opredele da porez na dobit plaćaju prema ostvarenom ukupnom prihodu tako što se oslobađaju poreza na imovinu. Ovog poreza se oslobađaju i svi poreski obveznici koji su porez na dobit za drugu polovinu godine platili prema ukupnom prihodu. Drugo, na poklone, odnosno donacije, namenjene obnovi zemlje. Treće, otpisuju se poreske obaveze za obveznike čije su nepokretnosti uništene ili oštećene ratnim dejstvima, kao i za sve one obveznike koji su učestvovali ili su članovi njihovih domaćinstava učestvovali u snagama odbrane zemlje. Četvrto, obveznici dospelih potraživanja po osnovu penzija i drugih socijalnih davanja mogu ta potraživanja kompenzovati za potraživanja države po osnovu poreza na imovinu. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit preduzeća sadrži tri bitna rešenja. Prvo rešenje ima za cilj ubrzavanje uslova za revitalizaciju i obnavljanje privrede, usmeravanje potencijala na razvoj malih preduzeća. Procena je da kod ovog tipa preduzeća, kojih ima oko 63 hiljade, postoji mogućnost za brzu preorijentaciju, brzo unošenje inovacija, kao i elastičnost za prevladavanje ekonomske krize i apsorbovanje troškova privredne recesije. Zbog toga je ovim privrednim subjektima ostavljena mogućnost da poreske obaveze izmiruju na način koji je za njih stimulativniji. Drugo rešenje odnosi se na obveznike koji su pretrpeli ratnu štetu u agresiji NATO na Jugoslaviju, kojima će se poreska obaveza umanjivati srazmerno pretrpljenoj šteti, a preduzeća koja su pretrpela štetu veću od 50% biće potpuno oslobođena poreske obaveze za tekuću obavezu. Treće rešenje podrazumeva poresku stimulaciju za pravna lica koja finansiraju ili donacijom pomažu obnovu zemlje. Kod socijalnog programa Republike jasno je da je cilj dogradnja postojećih mehanizama obezbeđivanja sredstava za sprovođenje ovog programa, a koji su u funkciji otklanjanja posledica agresije NATOpakta i režima međunarodnih sankcija. Imajući u vidu obim ovih posledica, kao i činjenicu da je Savezna Republika Jugoslavija i dalje izložena teškim pritiscima dela međunarodne zajednice, Vlada realno ocenjuje da će potreba za intenzivnijim socijalnim progamom postojati i nakon kraja ove godine. U osnovi, ovde se radi o specifičnom vidu preraspodele ekonomskih i socijalnih teškoća u zemlji, tako da oni koji imaju više, više i daju. Predlog zakona o posebnim uslovima i načinu izmirivanja dospelih obaveza po osnovu javnih prihoda ima za cilj definitivnu likvidaciju zatečenih fiskalnih dugova privrede po obavezama dospelim do 31.decembra 1998. godine. Radi se o dugovima nastalim u vreme trgovinskih, finansijskih, investicionih sankcija međunarodne zajednice, čije je vraćanje otežano, a u nizu slučajeva i objektivno onemogućeno agresijom NATO pakta i naporom da se otklone njene posledice. Korisnici poreskih beneficija po ovom zakonu su svi privredni subjekti koji izmire poreske obaveze za tekuću godinu, osim javnih i drugih preduzeća, čija sanacija, odnosno konsolidacija se sprovodi po Vladinom posebnom programu. Podsetiću vas da je ovde, i želeo bih to javnostiradi da kažem, intervenisano amandmanom Odbora koji je Vlada Republike Srbije prihvatila, za ona preduzeća koja učestvuju i prihvataju ovaj režim koji se predlaže u zakonu, tako što se podrazumeva da se time izmiruju sve obaveze, a to znači, ne dira se, ni u jedno lično pravo i ono se smatra, pre svega iz oblasti penzijskog i socijalnog osiguranja, izmireno, ukoliko se prihvati da se na ovakav način regulišu obaveze. Dozvolite mi, na kraju, da dam i nekoliko ocena o motivima za donošenje ovih propisa, kao i o efektima za koje mislim da će oni izazvati. Prvo, zajednička karakteristika svih predloženih rešenja je da ona pretežno predviđaju različite vrste olakšica za obveznike,bilo subjekte privrede ili građane, ne uvode se novi porezi, nego se obveznici oslobađaju potpuno ili delimično plaćanja postojećeg. Verujem da će to biti pozitivno dočekano u ukupnoj javnosti i privredi. Drugo, u nizu slučajeva, fiskalni prihodi se na prvi pogled stvarno nominalno smanjuju, međutim, ako se ima u vidu da bi se primenom ovih mehanizama stepen naplate trebalo znatnije da poveća, onda mi ovde zapravo govorimo o realnom povećanju naplaćenih fiskalnih prihoda uprkos njihovom nominalnom smanjenju. To je kalkulacija koja je ekonomski potpuno opravdana. Treće, sve zakonske mere sadrže jednu jaku socijalnu dimenziju. Sa jedne strane, oni koji imaju više da više i doprinesu i to bez obzira da li se radi o gradovima, opštinama ili preduzećima društvenim, privatnim ili građanima neposredno. Ovde se ne radi o napuštanju bazičnih opredeljenja za tržišnu privredu i dalje reforme, niti o uvođenju socijalnog egalitarizma, nego o jednoj normalnoj, poštenoj i zdravoj ekonomskoj, socijalnoj i političkoj logici koja je bila primenjivana na jedan ili drugi način u većini zemalja koje su se nalazile u teškoćama. Sa druge strane, oni koji su siromašniji, oštećeni ratnim razaranjima ili svojim prilozima pomažu obnovu zemlje biće srazmerno oslobođeni plaćanja poreza. Na taj način Vlada, odnosno država sa svoje strane pokazuje solidarnost sa žrtvama agresije i sankcija, kao i razumevanje za one koji se dobrovoljno uključuju u finansiranje obnove. Zakonski predlozi sadrže jasno prisutnu dimenziju pravičnosti i distribuiranja ukupnog tereta koji nas očekuje, srazmerno mogućnostima za njegovo podnošenje. Poštovane dame i gospodo poslanici, Odbor je uputio inicijativu Vladi Republike Srbije da u okviru njene nadležnosti predloži Saveznoj vladi, komorama, Narodnoj banci Jugoslavije da se, u sličnom i u duhu ovog modela koji se ovde predviđa o načinu izmirenja poreskih i fiskalnih obaveza između države i privrede hitno priđe izmirivanju i traženju načina izmirivanja obaveze između banaka i privrede, konsolidaciji dužničko-poverilačkih odnosa Narodne banke - banke, privreda - banke i privreda - privreda. Verujemo da bi to bilo veoma značajno, obziromnapodatke i cifre koje je izneo ministar finansija ovde. Konačno bih želeo da naglasim da pozdravljamo odluku Vlade da se ovim merama ne završavaju naši zadaci u reformi poreskog sistema i da će Vlada stalno pratiti i činiti sve da kreiranje sistemskog okruženja treba da obezbedi praktičnu inovaciju poreskog sistema, u okviru onih mogućnosti sa kojima raspolaže Vlada. Odbor za finansije, gospodine predsedniče, dame i gospodo poslanici, predlaže da Skupština usvoji paket zakona u celini. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Jorgovanka Tabaković.
Jednostavno, osećam potrebu da kao poslanik Narodne skupštine kažem koju reč u prilog zakonskih predloga koje je danas Vlada iznela pred nas, pre svega ne želeći da oni imaju bilo koju vrstu umanjenog značaja, s obzirom na ukupne okolnosti i na predugo vreme izgubljeno, na primer, u utvrđivanju dnevnog reda. O kvalitetu ovih zakona želim, pre svega, da govorim sa jednog aspekta, sa kojeg ne očekujem da bilo ko od mojih kolega danas govori. Pre svega, reč je o značaju razrešenja dužničko-poverilačke krize, do koje je dovela finansijska nedisciplina, koju vrlo neopravdano nazivamo tako blagim terminom, gotovo je nazivajući finansijskim nestašlukom, što je prosto neoprostivo. Mislim da dogradnja sistemskih rešenja koje je predsednik Vlade naglasio, pre svega, u oblasti Zakona o stečaju, prinudnom poravnanju i likvidaciji, mora da razreši postojeće stanje u kojem je moguće da se neko prikazuje kao uspešna firma, a da u stvari na uštrb tuđe imovine, bukvalno tuđe imovine i kapitala, predstavlja sebe uspešnim. Jednostavno rečeno, mnoge firme koje čak i dobijaju nagrade na određenim konkursima, koje plaćaju reklame po novinama, u stvari su ogromni dužnici po osnovu poreskih obaveza prema državi i iskazuju vrlo visoke dugove prema svojim dobavljačima i poveriocima uopšte. Mislim da o dužničko-poverilačkoj krizi ne bismo mogli govoriti danas u ciframa od oko sto milijardi dinara da se nije tolerisalo takvo stanje, da se neko predstavlja uspešnim time što radi tuđim sredstvima. Ono što mi kao tradicionalno domaćinski narod, srpski narod, kažemo da se niko ne može prostreti duže od svog gubera, to znači da ne možete da radite tako da su vam rashodi veći od prihoda. Nažalost, dužničko poverilačka kriza pokazuje da se mnogo firme danas tako ponašaju. Osnovni kvalitet ovih zakona o kojima danas razgovaramo je upravo to diskontovanje poreskih obaveza prema državi i ja se zaista nadam da će prioritet ekonomske politike i zadataka republičke Vlade, koje je premijer istakao, naći dovoljno sluha na nivou Savezne vlade, da priča o primeni zakona o stečaju, kao osnovnoj kazni za nepreduzetničko ili nedomaćinsko ponašanje bude pretočeno u stvarnost, uz poštovanje Zakona o obligacionom odnosu, koji je vrlo kvalitetan zakon, samo što se u nedovoljnoj meri primenjuje. I da, s druge strane, upozorim na važnost Zakona o izvršnom postupku, koji zaista ne nalazi dovoljno primene u stvarnom životu, i da s druge strane pronađemo dovoljno ozbiljnosti da kada govorimo o finansijskoj nedisciplini praktično i sami radimo na njenom sprovođenju. Mislim da bi za primerom Vlade, diskontovanja svojih očekivanja od dužnika, morale krenuti banke, koje se jednostavno ne mogu ponašati kao da žive van okruženja. Još jedno bih posebno želela da istaknem, a to je da bi praksa privrednih sudova morala ići u korak sa ovim vladinim rešenjima i da se odugovlačenjem određenih privrednih sporova jednostavno ne može ići na ruku zaštite dužnika. Da je došlo vreme da se mi ponašamo kao država koja radi u korist poverilaca, odnosno u korist domaćinskog ponašanja svakog privrednog subjekta. Koliko se sama Vlada ponaša kao domaćinski privredni subjekt govore i rezultati obnove, o kojima je danas izuzetno mnogo govoreno, bez obzira na vrlo usporene i vrlo smanjene prilive u budžetu. Još nešto što bih želela da kažem jeste činjenica da će se ovim zakonskim rešenjima umanjiti poreske obaveze, odnosno osloboditi svih vrsta poreza donatori obnove zemlje. Ja još na ovom mestu želim da izrazim ono što u razgovoru sa privrednicima često ističem. Na različit način mnogi od nas podnose teret obnove. Neki to čine manje ili više dobrovoljno, uključivanjem u određene konzorcijume, a neki i samim tim što prihvataju kontrolu cena, shvatajući da ovaj trenutak traži žrtvu od svih nas, na sebi svojstven način, zato što se bave određenom proizvodnjom, učestvuju u obnovi zemlje. Ja tu moram da istaknem primer, reč je pre svega o cementnoj industriji, gde moram reći da se ni jednog trenutka nije vršio dodatni pritisak da se cene cementa povećaju. Znamo da je za dve godine unazad svega 9,5% cena cementa povećana. Upravo iz razloga da teret obnove moramo svi podneti na način kako je to moguće. Želeći da pohvalim, i da time zaključim svoju raspravu o ovim zakonima, inicijativu Vlade da se ona prva svojim primerom, po sistemu ugledanja, u stvari obrati svim privrednicima, ne želeći da po onoj popovskoj govorimo, slušajte me šta radim, a ne gledajte kako se ja ponašam, upravo svojim dobrim i domaćinskim primerom, želim da privreda pođe logici suprotnoj popovskoj, i upravo ovim Vladinim primerom jednostavno da krene u razrešavanje dužničko-poverilačkih odnosa.
Hvala. Da li se još neko javlja za reč? Izvolite.
Predsedniče, kolege poslanici, evo danas je Vlada ovim paketom, pet izmena poreskih zakona, jednim novim zakonom ispunila svojevremeno dato obećanje ovde, da će u radikalnoj reformi poreskog zakonodavstva ići do kraja. Očito da su prethodni zakonski projekti dali rezultate na terenu i da ovih novih pet dopunai jedan novi zakon imaju za cilj ne da vrše novo zahvatanje iz džepova poreskih obveznika, nego upravo da omoguće da se taj poreski teret što lakše podnese, a da država što efikasnije ubere preko potrebna sredstva. Mislim da je to jedan od razloga, pored razloga koji su sadržani u potrebi da se paralelno sa paketom zakona na saveznom nivou vezanih za kreditno - monetarnu politiku, vezanih za fiskalnu politiku i oblast prometa roba, i na nivou Republike Srbije stvore uslovi ili normativne pretpostavke da se ublaže i efekti sive ekonomije i da se stvore uslovi da se uberu sredstva za otklanjanje šteta nanetih kao posledica agresije NATO pakta. Sledeći motiv verovatno koji je rukovodio, i koji je sasvim logičan, je da Vlada ima nameru da brzo stvori uslove za revitalizaciju privrede, odnosno proizvodnih kapaciteta. Ona to može postići samo usmeravanjem svih potencijala na razvoj malih preduzeća, koja imaju svoju prednost. Videli smo da veliki privredni sistemi imaju svoje bolesti i da u ovakvoj ekonomskoj situaciji, ekonomskom okruženju, em što su potrebna ogromna sredstva i napori, em sporo ili gotovo nikako ne mogu da brzo u oživljavanju svoje proizvodnje daju rezultate. Upravo zbog toga što su mala preduzeća i fleksibilnija i brže mogu da promene svoj proizvodni program, fiskalna politika u celoj stvari mora ovaj instrument ekonomske politike pratiti i biti u funkciji ostvarivanja takvih ciljeva. Posebno, od svih ovih poreskih zakona, interesantan je Predlog zakona o uslovima i načinu izmirivanja dospelih obaveza po snovu javnih prihoda, nagomilanih iz prethodnih godina. Očito je da u ovakvom ekonomskom i socijalnom okruženju, odnosno socijalnim uslovima do kojih su doveli sankcije i NATO intervencija, možda je ova mera malo iznuđena, možda je mnogo ranije trebalo ići na ovo rešavanje, ali očito da ova vlada u kojoj su srpski radikali, Vlada nacionalnog jedinstva je pokazala i mnogo više hrabrosti i odlučnosti i efikasnosti da posegne za nekim merama. Jedna od tih mera je i ova mera rešenja nagomilanih unutrašnjih dugova. Jeste da je ovo početni korak od 9,6 milijardi dugova koje imaju preduzeća prema državi. Ovo je možda 25. deo ukupnih unutrašnjih dugova, koji se procenjuje na negde oko 240 milijardi između preduzeća i preduzeća, preduzeća i banaka, između banaka, ali kažem, treba pohvaliti pokušaj da se krene u rešavanje tih unutrašnjih nagomilanih međusobnih dugova, da bi se time stvorili određeni preduslovi za jedan ozbiljniji ekonomski razvoj. Često se, vidim, komentarisalo i bilo je komentara i na Odboru za finansije, da li je ovo ponovo reprogram. Mislim da smo reprograma imali ranije, da su samo pojedina preduzeća bila oslobođena od pojedinihizmirenja obaveza. Ovog puta se u formi zakona daje mogućnost preduzećima da u određenom periodu izmire svoje obaveze. Jasan je motiv Vlade da su ti unutrašnji dugovi ipak nerealni, da iz prethodnih godina i kamatna politika koja je vođena, visina kamatnih stopa na sve te obaveze, kako onih redovnih, zateznih ili revalorizacionih kamata, bila je nepodnošljiva u uslovima blokade. Ovim putem se daje zakonska mogućnost da svi oni, a ne verujem da će biti tu selekcije i da će Vlada posegnuti ili određeno ministarstvo da ovom prilikom nekoga oslobodimo, ali kažem mora se pohvaliti jedan ovako hrabar korak, da se krene u razrešenje ovih unutrašnjih dugova, kojiočitoguše na svakom polju ekonomske politike. Hvala.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? Živko Radovančev, pa Miletić.
Poštovani predsedniče, uvaženo predsedništvo, uvaženi članovi Vlade, kolege poslanici, osećam potrebu, pre svega kao privrednik, da uzmem učešće u današnjoj raspravi po pitanju paketa poreskih zakona kako bih, pre svega, svojom diskusijom podržao predlog Vlade koja je u svim dosadašnjnim situacijama ostala dosledna reformskom kursu, interesima privrede i interesima građana Srbije. Kada sam rekao - u svim situacijama - naravno mislio sam na teške i složene situacije sa kojima se ova vlada u svom radu suočavala. Uostalom, ova vlada i ne zna za lako rešive situacije i probleme. Ova Vlada je zajedno sa građanima Srbije, policijom i vojskom uspela da odbrani zemlju od vojne agresije i pokaže celom svetu kako se bori za očuvanje slobode, nezavisnost svoje zemlje. Ova vlada je dobila još jednu veliku bitku upravo ovih dana koja se zove - uspešna obnova zemlje od posledica ratnog razaranja, čija je prva faza uspešno završena ovih dana. Bez obzira na partijsku pripadnost, patriotska ili izdajnička osećanja, priznavali ili osporavali uspeh Vlade, šetali i protestvovali ili radili, izgrađivali porušeno, ovaj i ovakav uspeh u obnovi zemlje je pred sudom javnosti. Sud javnosti je očigledan i nepogrešiv. Sada moramo biti jedinstveni, kao što smo bili u ratu, u obnovi zemlje i odbrani zemlje od ekonomske agresije koja se čini spolja i iznutra, a radi očuvanja ekonomske i socijalne sigurnosti i stabilnosti društva, i, što ne reći, očuvanja osnovnih nacionalnih interesa zemlje. Upravo poreski paket rešenja u fiskalnoj sferi, koji je na dnevnom redu ovog skupštinskog zasedanja, je potvrda doslednosti i opredeljenja Vlade narodnog jedinstva u pravcu nastavka programa reformi i ciljeva zacrtane ekonomske politike. Osnovni cilj ekonomske politike ove vlade je ekonomska, socijalna, cenovna i valutna stabilnost u uslovima mnogih ograničenja. Poreski paket zakona koji je danas na dnevnom redu ima zajednički cilj da nizom olakšica privredi stvori realne uslove za veću privrednu aktivnost, realizaciju socijalnih programa, podsticanje donatorstva radi brže obnove zemlje, olakšice za mala preduzeća, olakšice za nastradale u bombardovanju NATO avijacije. Posebno bih se osvrnuo na Predlog zakona o posebnim uslovima i načinu izmirivanja dospelih obaveza preduzeća po osnovu javnih prihoda, kao najznačajnijem rešenju u paketu novih poreskih rešenja. Ovim zakonskim rešenjem privreda se oslobađa obaveza prema budžetu i fondovima u iznosu od 5 milijardi dinara, što čini 505 ukupnih obaveza u periodu do kraja 1998. godine. Ovo su značajna sredstva koja će prihvatanjem Predloga ovog zakona ostati privrednim subjektima za njihovu privrednu aktivnost i povećanje proizvodnje i zaposlenosti. Uveren sam da ćemo danas usvojiti predloženi paket poreskih zakona kao nastavak reformskog kursa Vlade u fiskalnoj sferi. Usvajanje ovih predloga pre svega treba shvatiti kao meru bezrezervne podrške Vladi narodnog jedinstva za ono što je do sada učinila i meru poverenja za budući rad Vlade. Hvala.
Ima reč narodni poslanik Milivoje Miletić.
Poštovani predsedniče Vlade, poštovano predsedništvo, kolege poslanici, pred nama je danas zaista jedan izuzetno značajan paket zakona, koji na jedan zaista pravi način uređuje jedan segment procesa koji možemo nazvati obnova, a dodao bih i prestruktuiranje. Ovo što se danas nalazi pred nama omogućava preduzećima da se proces prestruktuiranja, promene strukture privrede, još više ubrza. To je izraz ove generacije privrednika, to je izazov svih resursa i potencijala ovog društva. Rekao bih čak da nema značajnijeg posla i projekta, društvenog i državnog, od projekta obnove i prestruktuiranja. U tom procesu svi imaju posla i to je prilika za afirmaciju rada, reda i znanja, ali nažalost neki su u ovome videli i način i potrebu da se iskažu na jedan drugi način, na način izdaje, na način koji nije primeren graditeljima i onima koji hoće da stvaraju. Zato prednost dajemo takvim snagama i takvim ljudima, moramo je obezbediti i danas i u narednom periodu. Pred nama je izazov kada posmatramo te zadatke kroz struku, sa stanovišta jednog patriotskog čina i to je naš najznačajniji zadatak. Svedoci smo, dakle, da kada su u pitanju konkretni zakonski predlozi da se u mnogome pokreću određeni procesi. Kao što su prethodni diskutanti rekli, svakako da jedan od osnovnih problema koji stoji pred privrednicima i našom privredom je rešenje pitanja dužničko-poverilačkih odnosa. Svakako da inicijativa, koju je Vlada ovog puta pružila predlažući jedan akt, treba da preraste u jedan sveopšti proces, koji treba da doprinese da se raščišćavanje tih dužničko-poverilačkih odnosa preduzeća stave u poziciju da mogu raditi na kompletnom prestruktuiranju, koje podrazumeva programsko, organizaciono-upravljačko prestruktuiranje, koje treba da dovede i omogući priliv domaćeg i stranog kapitala. Ti procesi su zaista umnogome započeti i ovi zakoni će te procese znatno da ubrzaju. Znači, šta donose konkretno ovi zakoni. Najkraće, pre svega operacionalizuju stretegiju privrednog razvoja, olakšavaju fiskalnu poziciju preduzeća za ulazak u prestruktuiranje sa stanovišta nivoa poreskog zahvatanja, ali i vođenje poreske evidencije. Takođe doprinose rasterećenju, konsolidaciji i oživljavanju proizvodnje. Liberalizuju se i uslovi poslovanja, a omogućava se stvaranje uslova za efikasnije ostvarivanje i realizaciju javnih prihoda. O značaju tog detalja nije potrebno posebno govoriti. Nama je potrebna izvozno orijentisana privreda, sa promenjenom robnom strukturom, da bismo takav izuzetno važan strateški posao realizovali. Osim ovih zakona koje danas usvajamo, uveren sam da će se ubrzo pred nama i pred poslanicima u Saveznom parlamentu naći i druga danas pomenuta, a toliko potrebna zakonska rešenja i projekti koji će još jednom proces ubrzati, ali i doprineti da možemo ravnopravno da radimo i na partnerskim osnovama sa onima koji su, kada je to u pitanju, taj sistem već izgradili ili su poodmakli. Šta je to što, sasvim konkretno, ovi zakoni donose? Reći ću još da je uvažena jedna inicijativa koja je odavno bila prisutna, od strane Sindikata, a to je da visina neoporezivog iznosa ličnih primanja po osnovu otpremnine, regresa, toplog obroka, određuje se iznosom koji je kao najnižni utvrđen Opštim kolektivnim ugovorom, umesto kao do sada propisanih apsolutnih iznosa. Zakoni takođe uređuju porez na imovinu, tj. on se ne plaća od strane obveznika ako je učestvovao u snagama odbrane zemlje, odnosno utvrđuju se olakšice za one čiji su članovi domaćinstva učestvovali u snagama odbrane. Takođe se od plaćanja poreza oslobađaju oni obveznici koji svoje nepokretnosti ustupe pravnom licu koje ima direktnu ratnu štetu. Tu su i drugi efekti koji su pre svega na liniji suzbijanja sive ekonomije. Izuzetno su značajni i to su sve praktično razlozi koji govore da ove zakone treba prihvatiti i da treba podržati jedno ovakvo izuzetno značajno, ključno, reformsko opredeljenje koje je sadržano u ovim zakonskim projektima. Toliko i hvala.
Da li još neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne želi.) Zaključujem zajednički načelni pretres. Narodna skupština će o svim predlozima zakona o kojima je obavljen zajednički načelni pretres pojedinačno glasati u načelu, obaviti pretres u pojedinostima i glasati u celini. Prelazimo na razmatranje 4. tačke dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA DOHODAK GRAĐANA Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Milan Miković, Bojana Ristić, Jožef Kasa i Mihalj Sečei i Nebojša Atanacković. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji su prihvatili Predlog zakona u načelu i u pojedinostima. Primili ste mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, u načelu. Za su glasala 162 narodna poslanika, protiv niko, uzdržana dva, nije glasalo pet, 169 prisutno. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, Zakonodavni odbor smatra da je rešenje predloženo amandmanom pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo šest narodnih poslanika, protiv 161, uzdržan jedan, jedan nije glasao, 169 prisutno. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje predloženo amandmanom pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje amandman. Niko nije glasao za ovaj amandman, protiv 164, uzdržan jedan, pet nije glasalo, 170 prisutno. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Nebojša Atanacković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje predloženo amandmanom pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje amandman. Niko nije glasao za, protiv 170, uzdržan jedan, dva nisu glasala, 173 narodna poslanika prisutna u sali. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandmane su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Milan Miković i Nebojša Atanacković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili amandmane, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje predloženo amandmanima pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje amandmane podnete u istovetnom tekstu. Niko nije glasao za, protiv 161, uzdržan jedan, deset nije glasalo, 172 prisutna u sali. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ove amandmane. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Nebojša Atanacković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje predloženo amandmanom pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje amandman. Niko nije glasao za, protiv 168, uzdržana dva, dva nisu glasala, 172 poslanika prisutna u sali. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandmane su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Milan Miković i Nebojša Atanacković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili amandmane, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje predloženo amandmanima pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje amandmane podnete u istovetnom tekstu. Jedan narodni poslanik glasao je za, protiv 160, niko uzdržan, šest nije glasalo, 167 prisutno. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ove amandmane. Na član 8. amandmane su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanici Jožef Kasa i Mihalj Sečei i narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili amandmane, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje predloženo amandmanima pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandmane podnete u istovetnom tekstu. Za je glasao jedan, protiv 168, uzdržanih - niko, nisu glasala dva, ukupno je prisutan 171 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ove amandmane. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Nebojša Atanacković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje predloženo amandmanom pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za - niko, protiv 168, uzdržanih - nema, nije glasao jedan, ukupno je prisutno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Vlada Republike Srbije je predložila da odredba člana 8. Predloga zakona ima povratno dejstvo. Prema članu 137. stav 3. Poslovnika, kad Predlog zakona sadrži odredbe za koje se predviđa povratno dejstvo, prilikom glasanja o tim odredbama Narodna skupština posebno odlučuje da li za to povratno dejstvo postoji opšti interes. Odbor za finansije smatra da postoji opšti interes za povratno dejstvo člana 8. Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da odredba člana 8. Predloga zakona ima povratno dejstvo za koje postoji opšti interes. Za je glasalo 160, protiv dva, uzdržanih - niko, nije glasalo sedam, ukupno je prisutno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila da postoji opšti interes da odredba člana 8. Predloga zakona ima povratno dejstvo. Na član 9. amandmane su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanici Bojana Ristić i Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili amandmane, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje predloženo amandmanima pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandmane podnete u istovetnom tekstu. Za nije glasao - niko, protiv 167, uzdržanih - niko, nije glasalo tri, ukupno je prisutno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ove amandmane. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana u celini. Za je glasalo 170, protiv - niko, uzdržanih dva, nije glasalo tri, ukupno je prisutno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, u celini. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O AKCIZAMA I POREZU NA PROMET Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Milan Miković, Bojana Ristić, Jožef Kasa i Mihalj Sečei, Dražimir Marušić i Nebojša Atanacković, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Narodni poslanik Dražimir Marušić je odustao, na sednici Odbora za finansije, od amandmana da se posle člana 2. doda novi član 3. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji su prihvatili Predlog zakona, u načelu i pojedinostima. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za je glasalo 167, protiv - niko, uzdržanih - niko, nije glasalo dva, ukupno je prisutno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. i član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nebojša Atanacković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za nije glasao - niko, protiv 171, uzdržanih - niko, nije glasao jedan, ukupno je prisutno 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ove amandmane. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasao jedan, protiv 166, uzdržanih niko, nije glasalo pet, ukupno su prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo Nebojša Atanacković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za niko nije glasao, protiv 169, uzdržanih niko, nije glasalo četiri, ukupno je prisutno 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Predlog da se posle člana 6. doda novi član 6a. Narodni poslanik Nebojša Atanacković je podneo amandman, kojim predlaže da se posle člana 6. doda novi član 6a. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za niko nije glasao, protiv 166, uzdržanih niko, nije glasalo tri, ukupno je prisutno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za nije glasao niko, protiv 165, uzdržanih jedan, nije glasalo dva, ukupno je prisutno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandmane su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Milan Miković i narodni poslanici Jožef Kasa i Mihalj Sečei. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za niko nije glasao, protiv 169, uzdržanih niko, nije glasalo tri, ukupno su prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Vlada Republike Srbije je predložila da odredba člana 9. Predloga zakona ima povratno dejstvo. Prema članu 137. stav 3. Poslovnika, kad predlog zakona sadrži odredbe za koje se predviđa povratno dejstvo, prilikom glasanja o tim odredbama Narodna skupština posebno odlučuje da li za to povratno dejstvo postoji opšti interes. Odbor za finansije smatra da postoji opšti interes za povratno dejstvo člana 9. Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da odredba člana 9. Predloga zakona ima povratno dejstvo za koje postoji opšti interes. Za je glasalo 168, protiv niko, uzdržanih niko, nije glasalo pet, ukupno je prisutno 173 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila da postoji opšti interes da odredba člana 9. Predloga zakona ima povratno dejstvo. Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za niko nije glasao, protiv 166, uzdržanih niko, nije glasalo pet, ukupno je prisutan 171 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet, u celini. Za je glasalo 164, protiv niko, uzdržanih niko, nije glasalo osam, ukupno su prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet. Nastavljamo sutra u 10 časova. Molim vas da zauzmete mesta. Poštovani narodni poslanici, nastavljamo rad Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1999. godini. Obaveštavam vas da prema službenoj evidenciji današnjoj sednici prisustvuje 150 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja kvoruma za rad Narodne skupštine, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema. Imamo kvorum. Obaveštavam Narodnu skupštinu da sam odobrio odsustvo sledećim narodnim poslanicima: Radu Svilaru, Draganu P. Nikoliću, Srđanu Vuloviću, Tomislavu Markoviću, Milanu Rodiću, Vladimiru Štambuku, Miroslavu Neškoviću , Milošu Jojiću, Draganu Veselinovu, Dušici Karabenč, Marijanu Rističeviću. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju predsednik, potpredsednici, ministri, sekretar Vlade Republike Srbije, kao i sekretar Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo. Pošto su se stekli uslovi, predlažem da konstatujemo potvrđivanje kandidata narodnih poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije za upraženjana poslanička mesta, kako bismo omogućili njihovo učešće u radu Narodne skupštine. Uručen vam je izveštaj Republičke izborne komisije o izboru narodnih poslanika u izbornim jedinicama 4. - Čukarica i 29. - Peć, radi popune upražnjenih poslaničkih mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Takođe, uručen vam je izveštaj Adminstrativnog odbora ili će biti uručen u toku mog čitanja, koji je utvrdio da su se stekli uslovi za potvrđivanje mandata narodnih poslanika, sa predlogom da Narodna skupština, shodno članu 30. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje potvrđivanje mandata narodnim poslanicima: - Živku Selakoviću, kandidatu sa Izborne liste Koalicije Demokratska alternativa - Seljačka stranka Srbije - Penzionerska partija Srbije - mr Nebojša Čović, u Izbornoj jedinici 4. - Čukarica, i - Branislavu Hadži Periću, kandidatu sa Izborne liste Socijalistička partija Srbije - Jugoslovenska levica - Nova demokratija - Slobodan Milošević, u Izbornoj jedinici 29. - Peć. Na osnovu izveštaja Republičke izborne komisije i izveštaja i predloga Administrativnog odbora, a shodno članu 30. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatujem potvrđivanje mandata narodnim poslanicima: - Živku Selakoviću, - Branislavu Hadži Periću. Čestitam narodnim poslanicima na izboru. [[Aplauz.]] Nastavljamo rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA IMOVINU Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane, koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Bojana Ristić i Životije-Žota Jovanović. Primili ste mišljenje Vlade o amandmanima. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji su prihvatili Predlog zakona, u načelu i u pojedinostima. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na imovinu u načelu. Za je glasao 141, protiv pet, niko nije uzdržan, nije glasalo 9, ukupno je prisutno 155 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 4. stav 1. amandman 2. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u ovom amandmanu pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za su glasala četiri, protiv 149, niko nije uzdržan, nije glasao jedan, ukupno su prisutna 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. stav 1. amandman 4. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u ovom amandmanu pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo pet, protiv 161, niko nije uzdržan, nije glasao jedan, ukupno je prisutno 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. stav 1. amandman 6. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u ovom amandmanu pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo 6, protiv 160, niko nije uzdržan, nisu glasala dva, ukupno je prisutno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. stav 1. amandman 8. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u ovom amandmanu pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo pet, protiv 158, niko nije uzdržan, nisu glasala četiri, ukupno je prisutno 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. stav 1. amandman je podneo narodni poslanik Životije Jovanović. Pošto su ovaj amandman prihvatili Vlada i Odbor za finansije, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u amandmanu pravno moguće, ovaj amandman postaje sastavni deo Predloga zakona. Na član 4. stav 2. amandman 3. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u ovom amandmanu pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo pet, protiv 164, uzdržanih niko, nisu glasala dva, ukupno je prisutan 171 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. stav 2. amandman 5. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u ovom amandmanu pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo pet, protiv 160, uzdržanih niko, nisu glasala četiri, ukupno je prisutno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. stav 2. amandman 7. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u ovom amandmanu pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo pet, protiv 162, uzdržanih niko, nisu glasala dva, ukupno je prisutno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. stav 2. amandman 9. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u ovom amandmanu pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo pet, protiv 164, uzdržanih niko, nije glasao jedan, ukupno je prisutno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. stav 2. amandman 10. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u ovom amandmanu pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo pet, protiv 164, uzdržanih niko, ukupno je prisutno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. stav 1. amandman je podneo narodni poslanik Životije Jovanović. Pošto su ovaj amandman prihvatili Vlada i Odbor za finansije, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u amandmanu pravno moguće, ovaj amandman postao je sastavni deo Predloga zakona. Na član 6. stav 1. amandman 11. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u ovom amandmanu pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo pet, protiv 164, uzdržanih niko, nisu glasala dva, ukupno je prisutan 171 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. stav 2. amandman 12. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u ovom amandmanu pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo pet, protiv 163, uzdržanih niko, nije glasao jedan, ukupno je prisutno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. stav 2. amandman 13. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u ovom amandmanu pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo pet, protiv 163, uzdržanih niko, nije glasao jedan, ukupno je prisutno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. stav 2. amandman 14. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u ovom amandmanu pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo pet, protiv 160, uzdržanih niko, nisu glasala tri, ukupno je prisutno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. stav 2. amandman 15. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u ovom amandmanu pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo pet, protiv 159, uzdržanih niko, nije glasalo četiri, ukupno je prisutno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman 16. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u ovom amandmanu pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo šest, protiv 161, uzdržanih niko, nije glasalo pet, ukupno je prisutan 171 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman 1. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u ovom amandmanu pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo pet, protiv 160, uzdržan niko, nije glasalo pet, ukupno je prisutno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima i molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopunama Zakona o porezima na imovinu u celini. Za je glasalo 166, protiv 6, uzdržanih niko, nije glasao jedan, ukupno su prisutna 173 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na imovinu. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA DOBIT PREDUZEĆA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane, koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Milan Miković, Bojana Ristić i Jožef Kasa. Primili ste izveštaj Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji su prihvatili Predlog zakona, u načelu i u pojedinostima. Primili ste mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za je glasalo 166, protiv pet, uzdržan niko, nije glasao jedan, ukupno prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predlog zakona u pojedinostima. Narodni poslanik Jožef Kasa je podneo amandman kojim predlaže da se posle člana 2. Predloga zakona doda novi član 2a kojim se predlaže brisanje člana 15a Zakona. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo pet, protiv 166, uzdržanih niko, nije glasao jedan, ukupno su prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Jožef Kasa je podneo amandman kojim predlaže da se posle člana 2. Predloga zakona doda novi član 2b kojim se predlaže izmena člana 45. stav 1. Zakona. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo pet, protiv 162, uzdržanih niko, nije glasalo pet, ukupno su prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasao jedan, protiv 166, uzdržan niko, nije glasalo pet, ukupno su prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Vlada Republike Srbije je predložila da odredba člana 9. Predloga zakona ima povratno dejstvo. Prema članu 137. stav 3. Poslovnika, kad predlog zakona sadrži odredbe za koje se predviđa povratno dejstvo, prilikom glasanja o tim odredbama Narodna skupština posebno odlučuje da li za to povratno dejstvo postoji opšti interes. Odbor za finansije smatra da postoji opšti interes za povratno dejstvo člana 9. Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Niko.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog Vlade Republike Srbije da odredba člana 9. Predloga zakona ima povratno dejstvo za koje postoji opšti interes. Za je glasalo 166, protiv 6, uzdržanih niko, nisu glasala tri, ukupno je prisutno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova utvrdila da postoji opšti interes da odredba člana 9. Predloga zakona ima povratno dejstvo. Na član 11. amandman je podnela narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje predloženo amandmanom pravno moguće. Da li neko želi reč? (Niko.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo pet, protiv 167, uzdržanih niko, nije glasao jedan, ukupno su prisutna 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Niko.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit preduzeća u celini. Za je glasalo 168, protiv pet, uzdržanih niko, nisu glasala tri, ukupno je prisutno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit preduzeća u celini. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O OBEZBEĐIVANjU SREDSTAVA ZA SPROVOĐENjE SOCIJALNOG PROGRAMA REPUBLIKE SRBIJE U 1999. GODINI Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije.Primili ste amandmane, koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Marijan Rističević, Milan Miković, Bojana Ristić i Tihomir Marjanović, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji su prihvatili Predlog zakona, u načelu i pojedinostima. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za je glasalo 167, protiv pet, uzdržanih niko, nisu glasala tri, ukupno je prisutno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Marijan Rističević i Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za niko, protiv 163, uzdržanih niko, nije glasalo 9, ukupno su prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandmane su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Marijan Rističević i Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Niko.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za niko, protiv 160, uzdržanih niko, nije glasalo 11, ukupno je prisutan 171 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandmane su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Marijan Rističević, Tihomir Marjanović i Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Niko.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za niko, protiv 161, uzdržanih nema, nije glasalo 9, ukupno je prisutno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Niko.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za jedan, protiv 167, uzdržanih niko, nisu glasala tri, ukupno je prisutan 171 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Niko nije glasao za, protiv 160, uzdržanih nema, nije glasalo 7. Ukupno je prisutno 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o obezbeđivanju sredstava za sprovođenje socijalnog programa Republike Srbije u 1999. godini u celini. Za je glasalo 167, protiv niko, uzdržanih nema, nije glasalo 8. Ukupno je prisutno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o obezbeđivanju sredstava za sprovođenje socijalnog programa Republike Srbije u 1999. godini u celini. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O POSEBNIM USLOVIMA I NAČINU IZMIRIVANjA DOSPELIH OBAVEZA PO OSNOVU JAVNIH PRIHODA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije.Primili ste amandmane, koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Zoran Jovanović, Nebojša Atanacković i Odbor za finansije. Narodni poslanik Nebojša Atanacković na sednici Odbora za finansije povukao je svoj amandman na član 1. tačka 2. Predloga zakona. Primili ste mišljenje Vlade o amandmanima. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji su prihvatili Predlog zakona u načelu i u pojedinostima. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o posebnim uslovima i načinu izmirivanja dospelih obaveza po osnovu javnih prihoda u načelu. Za je glasalo 168, protiv jedan, uzdržanih nema, nije glasalo pet. Ukupno su prisutna 174 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. tačka 1. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Jovanović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u ovom amandmanu pravno moguće. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za dva, protiv 162, uzdržanih nema, nije glasalo 8. Ukupno su prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. tačka 2. amandman je podneo Odbor za finansije. Pošto je ovaj amandman prihvatila Vlada, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u amandmanu pravno moguće, ovaj amandman postao je sastavni deo Predloga zakona. Na član 1. amandman, kojim predlaže dodavanje stava 2., podneo je Odbor za finansije. Pošto je ovaj amandman prihvatila Vlada, a Zakonodavni odbor smatra da je rešenje sadržano u amandmanu pravno moguće, ovaj amandman postao je sastavni deo Predloga zakona. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o posebnim uslovima i načinu izmirivanja dospelih obaveza po osnovu javnih prihoda u celini. Za je glasalo 168, protiv tri, uzdržanih nema, nisu glasala tri poslanika. Ukupno su prisutna 174 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona o posebnim uslovima i načinu izmirivanja dospelih obaveza po osnovu javnih prihoda u celini. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O TURIZMU Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije.Primili ste amandmane, koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici dr Zvonimir Budić, Jožef Kasa, Nebojša Atanacković, Ljubiša Selić, Vlada Republike Srbije i Zakonodavni odbor. Primili ste izveštaje Odbora za trgovinu i turizam i Zakonodavnog odbora, koji su prihvatili Predlog zakona u načelu i u pojedinostima. Primili ste mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Da li predstavnik predlagača želi reč? Ima reč ministar turizma Čerović.