Слава Україні! Шановні народні депутати, нагадую, що Верховна Рада України працює в режимі пленарного засідання безперервно. Тому сьогодні відповідно до прийнятих нами постанов: про організацію роботи Верховної Ради України в умовах дії воєнного стану та "Про організацію роботи Верховної Ради України у зв’язку з актом збройної агресії Російської Федерації проти України 24 лютого 2022 року" за пропозицією Погоджувальної ради депутатських фракцій і груп ми продовжуємо пленарне засідання. Шановні народні депутати, давайте за доброю традицією розпочнемо з Державного Гімну України. [[Лунає Державний Гімн України]] [[Оплески]] Шановні народні депутати, сьогодні триває вже 154-й день загарбницької збройної агресії Російської Федерації проти України. Відважні українські війська продовжують нещадно нищити ворожу армію. На превеликий жаль, ми, не всі наші мужні сини та доньки повернулися до рідної домівки живими та здоровими. Я прошу хвилиною мовчання вшанувати світлу пам’ять загиблих воїнів, які безстрашно та самовіддано стали на захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України. Вшануємо також пам’ять всіх мирних громадян, безневинно вбитих російськими окупантами. [[Хвилина мовчання]] Дякую. Прошу сідати. Шановні колеги, відповідно до статті 28 Регламенту Верховної Ради України пропоную провести сигнальне голосування для прогнозування результатів голосувань питань порядку денного. Шановні колеги, прошу взяти участь у сигнальному голосуванні і натиснути зелену кнопку "За". Також нагадую, що необхідно це робити, утримуючи попередньо сенсорну кнопку до появи результатів на табло. Шановні колеги, готові провести сигнальне голосування? Прошу народних депутатів голосувати. [[12:06:51]] За-245 Рішення нема. Шановні колеги, перелік питань, який був попередньо узгоджений Погоджувальною радою, вам надано. Переходимо до розгляду питань порядку денного. До вашого розгляду пропонується питання про надання згоди на призначення на посаду. згоди на призначення на посаду Президентом України Генерального прокурора. Одну секундочку. Шановні колеги. Шановні народні депутати, відповідно до пункту 25 частини першої статті 85, частини третьої статті 131 зі значком прим. Конституції України до повноважень Верховної Ради України належить надання згоди на призначення на посаду Президентом України Генерального прокурора. Згідно із пунктом 11 частини першої статті 106 та частини третьої статті 113 зі значком прим. Конституції України Президент України Володимир Олександрович Зеленський подав до Верховної Ради України подання про надання згоди Верховної Ради України на призначення Андрія Євгеновича Костіна на посаду Генерального прокурора, відповідні матеріали вам надані. Шановні народні депутати, ми попередньо на Погоджувальній раді, згідно з вимогами статті 212 Регламенту, погодили таку процедуру розгляду. Виступ представника Президента України у Конституційному Суді – до 3 хвилин, виступ кандидата на посаду Генерального прокурора – до 10 хвилин, відповіді кандидата на запитання представників депутатських фракцій і груп до 24 хвилин, відповідь кандидата на запитання народних депутатів України до 6 хвилин, співдоповідь голови Комітету Верховної Ради України з питань правоохоронної діяльності до 3 хвилин, виступи від депутатських фракцій і груп до 16 хвилин, по 2 хвилини на виступ, і прийняття рішення. Загальний таймінг – до 65 хвилин. Приймається такий порядок розгляду? Дякую, приймається. Переходимо до розгляду питання. Шановні народні депутати, відповідно до статей 31 прим., 37-ї Регламенту Верховної Ради України, я надаю слово для представлення Представнику Президента в Конституційному Суді України Веніславському Федору Володимировичу, для представлення кандидатури на посаду Генерального прокурора. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, як було зазначено Головою Верховної Ради України Русланом Стефанчуком, відповідно до пункту 25 частини першої статті 85 Конституції України, до конституційних повноважень Верховної Ради України належить надання згоди на призначення та на звільнення Президентом України на посаду, з посади Генерального прокурора України. Відповідно до пункту 13 частини першої статті 106 Конституції України та відповідно до частини третьої статті 131 прим.1 Конституції України, Президент України вносить на розгляд Верховної Ради України подання про надання згоди Верховної Ради України на призначення Президентом України на посаду Генерального прокурора України пана Костіна Андрія. Пан Костін повністю відповідає тим вимогам, які висуває Конституція, Закон України "Про прокуратуру" на посаду Генерального прокурора України. Всі матеріали необхідні для розгляду Верховною Радою України, подання Президента про призначення на посаду Генерального прокурора пана Костіна надані. Прошу підтримати подання Президента і надати згоду на призначення Президентом України пана Костіна Андрія Генеральним прокурором України. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, відповідно до статті 31 зі значком прим., 37-ї Регламенту Верховної Ради України я надаю слово кандидату на посаду Генерального прокурора народному депутату України Андрію Євгеновичу Костіну для публічного оголошення про конфлікт інтересів. Будь ласка, Андрій Євгенович.
Шановні колеги, оскільки з приводу голосування щодо надання згоди на призначення мене на посаду Генерального прокурора, у мене наявний конфлікт інтересів, заявляю, що не буду брати участь в цьому голосуванні. Дякую, колеги.
Дякую, Андрій Євгенович. Ну, що ж, шановні народні депутати, до слова запрошується кандидат на посаду Генерального прокурора України Андрій Євгенович Костін.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Передусім я вдячний пану Президенту, який вніс пропозицію щодо надання згоди Верховної Ради на призначення мене на посаду Генерального прокурора, за надзвичайно високу довіру та сподіваюсь на підтримку парламенту. Сьогодні кожен із нас повністю усвідомлює всі виклики та першочергові завдання, які наразі стоять перед очільником надважливого відомства, діяльність якого спрямована на захист прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства і нашої держави. Особливо зараз, в період найактивнішої та найжорстокішої фази збройного конфлікту, що розпочалася з 24 лютого і триває вже понад п’ять місяців. Вона супроводжується масовим вчиненням Збройними силами країни-агресора воєнних злочинів, кількість яких вже перевищила 25 тисяч. Наш спільний обов’язок забезпечити невідворотність покарання для кожного хто вчинив воєнний злочин, а особливо для представників політичного та військового керівництва Російської Федерації, які віддавали накази на вторгнення в Україну та надалі організовували і контролювали ведення бойових дій. Бо від зухвалих обстрілів військовослужбовців Російської Федерації, кількість жертв і знищених об’єктів цивільної та критичної інфраструктури стрімко зростає кожного дня. І ми маємо припинити цей терор та геноцид української нації. Цьому сприятиме передусім належна фіксація і документування злочинів агресора. А зібрати докази слід так, щоб усі вони були визнані допустимими в судах. Саме тому прокурори мають невідкладно забезпечити належне процесуальне керівництво в усіх таких провадженнях. Надалі вже українське правосуддя за участі прокурорів притягне до відповідальності злочинців на рівні нашої юрисдикції. А Міжнародний кримінальний суд, з яким важливо постійно поглиблювати співпрацю, забезпечить повноцінне розслідування вчинених військовослужбовцями та керівництвом Російської Федерації злочинів. Наразі ми вже маємо підтримку щонайменше 43 країн, які долучилися до звернення розслідувати злочини проти людяності та воєнні злочини, вчинені під час збройної агресії в Україні. Розслідування власних кримінальних справ наразі розпочали 18 країн і на цьому етапі надважливим для нас є забезпечення належного міжнародного співробітництва, яке сприятиме Україні в перемозі над державою-терористом. В умовах війни державна зрада та колабораційна діяльність є не меншим злом, ніж розпалювання війни і відповідальність для кожного, хто працював на ворога, має бути також невідворотною, особливо це стосується перевертнів у погонах і це ще одне з наших надважливих завдань. Бо на сьогодні ми вже маємо більше 1,5 тисячі зрадників та близько тисячі 700 колаборантів. Співпраця з державою-агресором неприпустима в умовах воєнного стану, і ми дамо оцінку кожному такому факту. Також ми маємо забезпечити ефективну реалізацію рекомендацій висновку Європейської комісії щодо Заявки України на членство в Європейському Союзі. Створення системи спеціально уповноважених суб’єктів у сфері протидії корупції було не лише вимогою часу, а і частиною взятих на себе Україною міжнародних зобов’язань. Ключовим для держави антикорупційним органом, діяльність якого спрямована на боротьбу з корупцією в найвищих ешелонах влади, є Спеціалізована антикорупційна прокуратура, яку має очолити дійсно незалежний і професійний керівник. Тож невідкладним має бути призначення Генеральним прокурором визначеного за результатами конкурсного відбору переможця на посаду керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, який забезпечить її повне, повноцінне функціонування. Адже спільними зусиллями ми маємо долати як зовнішнього ворога на полі бою, так і внутрішнього, викорінюючи корупцію за допомогою ефективно працюючої антикорупційної вертикалі. Тому повністю підтримую позицію Президента України щодо необхідності якнайшвидшого проведення конкурсу для обрання нового Директора НАБУ. Важливим завданням для вступу в Європейський Союз є розроблення, затвердження та введення в дію стратегії кримінальної політики, що визначатиме довгострокові правові та організаційні заходи щодо протидії злочинності. До цієї роботи залучено і Офіс Генерального прокурора, який у цьому процесі повинен зайняти лідируючу роль, бо саме прокурори координують діяльність правоохоронних органів у сфері протидії корупції. Шановний український парламент, справедливість – це вимога українського суспільства. Боротьба за справедливість має бути основною філософією діяльності кожного прокурора. Будь-яка людина відчуватиме цю справедливість, якщо забезпечується рівність кожного перед законом, невідворотність покарання за його порушення, коли права потерпілого або потерпілої захищені та відновлені. Тому роль незалежної прокуратури в забезпеченні справедливості є ключовою, а роль незалежної судової системи є вирішальної. Саме тому ми маємо спільними зусиллями і за підтримки наших партнерів реалізувати судову реформу, сформувати дійсно нові Вищу раду правосуддя та Вищу кваліфікаційну комісію суддів України. Адже довіра до незалежних і професійних інституцій системи правосуддя суду, прокуратури й адвокатури і створює відчуття справедливості в кожного українця. Без вагань готовий вступити на службу в прокуратуру і присвятити свою діяльність служінню українському народові і Україні. Дякую.
Дякую, Андрій Євгенович. Дякую, Андрій Євгенович. Шановні колеги, зараз будуть запитання до кандидата. Я все-таки дуже прошу уважно слухати в залі, тому що буває таке, що ті, хто не слухає в залі, потім буде слухати Андрій Євгенович їх. Тому я дуже попрошу, давайте проявляти взаємну повагу один до одного. Шановні колеги, я прошу, переходимо до запитань. Записуйтесь на запитання до кандидата від депутатських фракцій і груп. Я нагадую, що відповідно до нашого Регламенту 1 хвилина – на кожне усне запитання та по 2 хвилини – для відповіді на нього. Будь ласка, прошу народних депутатів, фракції і групи записатися на запитання до кандидата. Будь ласка, народний депутат Железняк Ярослав Іванович, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати слово Костенку.
Будь ласка, Костенко Роман Васильович.
Доброго дня, шановний пане кандидат. Є не стільки питання, я хотів би просто вам сказати, що зараз, в принципі, те питання, яке ви підняли, щодо воєнних злочинів, щодо розслідування, щодо підтримки наших Збройних Сил, на це звернути особливу увагу. Тому що дійсно, скажемо так, правова система правосуддя там, на передньому краї, вона хромає. І це стосується не тільки питань Генеральної прокуратури, а й ДБР, й інших органів дізнання. Тому, будь ласка, якщо буде, коли почнете свою діяльність – я впевнений, що ви будете призначений сьогодні – то зверніть на це особливу увагу. Тому що наші бійці потребують цього сьогодні на фронті. Дякую.
Будь ласка, Андрій Євгенович, можете відреагувати.
Дуже дякую, пане Романе. Ви знаєте, що з перших тижнів, з перших днів війни я був залучений до багатьох процесів, які безпосередньо пов’язані з опором збройній агресії. І я буду продовжувати співпрацювати, в тому числі з нашими партнерами, задля того, щоби кожний воєнний злочинець держави-агресора був покараний або в українському суді, або в міжнародних судових інституціях. Я б ще хотів би додати, що ми будемо продовжувати співпрацю з нашими партнерами, вона має вагому політичну складову, щодо створення ad hoc трибуналу, міжнародного трибуналу, де будуть покарані, я маю надію, високопосадовці країни-агресора, які винні в такому злочині як збройна агресія. Що стосується захисту наших громадян, а особливо наших військовослужбовців, то впевнений в тому, що Генеральна прокуратура зробить, Офіс Генерального прокурора зробить все можливе задля того, щоб цей захист забезпечити належним чином з урахуванням, безумовно, особливостей воєнного часу. І я впевнений в тому, що якщо буде потреба, і нам буде потрібна допомога з боку парламенту, ми зможемо спільними зусиллями швидко прийняти необхідні законодавчі зміни задля того, щоб забезпечити належний захист прав наших військовослужбовців. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Наливайченко Валентин Олександрович, фракція "Батьківщина".
Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина". Пане Андрію, озвучте, будь ласка, вашу позицію щодо реєстрації та розслідування кримінального провадження за статтею 442 Кримінального кодексу України про геноцид. Ви згадували про злочини проти людяності, про геноцид, здійснюваний зараз російським агресором на нашій землі. Від фракції "Батьківщина" вам чітко заявляю, що ви отримаєте стовідсоткову підтримку і нашу, і в Конгресі США, і від інших наших партнерів. Дякую.
Дякую. Я впевнений в тому, що багато актів, злочинних актів, які відбуваються на нашій території і винними в яких є представники країни-агресора, мають ознаки такого злочину як геноцид. Хочу сказати, що ми підтримуємо і ми дуже поважаємо позицію наших міжнародних партнерів, які вже роблять багато кроків в напрямку того, щоб визнавати цей геноцид на міжнародному рівні. Хочу запевнити в тому, що спільними зусиллями, і за допомогою наших міжнародних партнерів, і друзів України, я хотів би це так сказати, я думаю, що ми по цьому шляху підемо і дійдемо до кінця, для того, щоби все ж таки запевнити і знайти достатньо доказів того, що відповідні дії не тільки мають ознаки геноциду, а щоб ці докази були абсолютно залізобетонними. Це дуже важливо в нашій співпраці з нашими міжнародними партнерами, особливо з міжнародними судовими інституціями, щоб всі справи, які передаються туди, мали залізобетонні докази. Ми не можемо дозволити, щоби справа і докази, які були зібрані саме в Україні, виявилися недостатніми для засудження воєнних злочинців країни-агресора. І саме тому, саме тому, саме тому роль прокуратури як інституції, яка забезпечує процесуальне керівництво, є визначальною. Я дякую вам за це запитання. Будемо продовжувати роботу в цьому напрямку не тільки на міжнародному рівні і в національному також. Дякую. І сподіваюсь, на співпрацю з боку парламенту.
Дякую. Будь ласка, слово надається народному депутату Бурмічу Анатолію Петровичу, група "Відновлення України".
Депутатська група "Відновлення України". Шановний пане кандидате в Генеральні прокурори, у мене два коротенькі питання. Сьогодні в умовах війни, чи не бачите ви актуальним питання поновлення діяльності військової прокуратури? Це перше. Ми такий законопроект готуємо з колегами. І друге. На сьогоднішній день на стадії оперативно-розшукової діяльності та досудового слідства дуже багато порушень і по термінах, і по підставах, і по веденню, і так далі, і так далі, ви це теж добре знаєте. Як ви дивитись на те, щоб посилити роль прокуратури в цьому питанні, щоб таких порушень було менше? Дякую.
Дякую за запитання. Ми саме обговорювали ці запитання в тому числі на засіданні Комітету з питань правоохоронної діяльності, яке сьогодні відбулось. І хочу запевнити вас в тому, що зараз, як голова Комітету з питань правової політики, в нас є єдине бачення в тому, що нам треба відновлювати, створювати і відновлювати систему воєнної юстиції або військової юстиції. Але моє розуміння полягає в тому, що найбільш ефективним буде створення вертикальної моделі, яка буде включати відповідний орган досудового розслідування, відповідну спеціалізовану прокуратуру та відповідну судову установу. Саме таким чином я думаю, що ця структура і ця вертикаль буде працювати ефективно. Тому з моєї сторони повна підтримка і активна участь в напрацюванні цих законопроектів. Але ще раз звертаюсь до вас: найкращим рішенням було б це зробити системним рішенням, яке буде включати орган досудового розслідування, прокуратуру та можливість спеціалізованими судами або суддями, які мають відповідну спеціалізацію, розглядати такі категорії справ. Що стосується порушення строків. Безумовно, треба підсилити координуючу роль Офісу Генерального прокурора у координації діяльності з органами досудового розслідування. І це є одним із найважливіших завдань, першочергових для нового Генерального прокурора. Тут повністю підтримуємо, ми розуміємо умови воєнного часу, ми розуміємо, що не завжди все може працювати ефективно, на 100 відсотків. Але наше завдання забезпечити таку ефективність максимально можливою навіть в ці часи. Дякую.
Дякую. Будь ласка, слово надається народному депутату України Маслову Денису Вячеславовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Дякую. Прошу передати слово моїй колезі Галині Михайлюк.
Галина Михайлюк, будь ласка. Галино Олегівно, будь ласка.
Шановні колеги, насамперед хочу висловити вдячність та повагу шановному Андрію Євгеновичу за активну діяльність на законодавчому та дипломатичному фронті. Особисто переконалася в його професійності під час роботи його в Тимчасовій комісії з питань захисту прав інвесторів, а також у плідній співпраці нашій з Комітетом з питань правової політики. Беззаперечно, важливим аспектом діяльності є міжнародна співпраця і з профільними структурами, як держав-партнерів, а також міжнародних організацій. Така практика є одним з основних принципів діяльності Комітету з питань правоохоронної діяльності. Нещодавно у нас були важливі візити і налагоджена співпраця з Міжнародним кримінальним судом, Європолом, Євроджастом щодо проблем розслідування воєнних злочинів. І моє питання полягає в наступному. Чи підтримуєте ви продовження такої тісної співпраці з європейськими та міжнародними партнерами? А також на які пріоритетні напрямки партнерства і канали комунікації ви плануєте звертати свою увагу? Дякую.
Дякую. Хочу ще раз запевнити шановних колег народних депутатів, які доклали багато особистих зусиль для того, щоб ми як країна залучили якомога більше іноземних інституцій і міжнародних інституцій задля допомоги Україні в розслідування воєнних злочинів. Я повністю впевнений в тому, що Офіс Генеральної прокуратури буде продовжувати активну співпрацю зі всіма міжнародними інституціями, які з перших днів, з перших тижнів долучилися до допомоги Україні. І хочу ще раз нагадати і запевнити вас у тому, що така співпраця може бути успішною тільки, якщо ми будемо разом: український парламент, українська правоохоронна система, українська судова система, українські військові і наш Верховний Головнокомандувач. Я думаю, що саме в такій композиції така співпраця буде найбільш успішною. Маючи відповідний досвід, як ви правильно згадали, на дипломатичному фронті і маючі відповідні вже комунікації налагоджені з нашими партнерами, я впевнений в тому, що така співпраця буде навіть більш ефективною. Дякую.
Дякую. Будь ласка, слово надається Арешонкову Володимиру Юрійовичу, група "Довіра". Будь ласка.
Дякую, пане головуючий. Шановний пане Андрію, хочу ще раз повернутись до того, що нещодавно у Верховній Раді була створена спеціальна комісія, яка має співпрацювати в рамках досліджень положень міжнародного гуманітарного та міжнародного кримінального права. Між іншим, у процесі її створення ви теж брали активну участь, ми вам за це дякуємо. У мене питання і прохання водночас активно продовжити нашу співпрацю в рамках роботи в межах цієї комісії з тим, щоб, дійсно, знаходити ефективні шляхи доведення тих багаточисельних злочинів, які скоєні в нашій країні проти цивільного населення, проти дітей, проти громадян похилого віку, жінок. Вона має бути, ця робота, спільна, абсолютно успішною. Дякую вам.
Дуже дякую за це і ми, дійсно. Так сталося, що ми щойно створили тимчасову спеціальну комісію і я з честю взяв участь в її створенні. Ми знайдемо формат продовження співпраці в цій комісії з Офісом Генерального прокурора. Я, безумовно, не можу зараз вам сказати, що зможу брати участь особисто в діяльності, але я вас хочу запевнити в тому, що буде налагоджена тісна співпраця з Офісом Генерального прокурора, тому що це саме те, про що я говорив щойно, те, про співпрацю. Ми маємо єдиного ворога. Ми маємо бути спільні для того, щоб спільними зусиллями його побороти по всіх фронтах: на полі бою, в національних судах, в міжнародних судових інституціях, на дипломатичному фронті. Тому дякую за цю пропозицію. Ми, безумовно, будемо тісно співпрацювати.
Дякую. Слово надається Нестору Івановичу Шуфричу, група "Платформа за життя і мир".
Дякую, шановний пане Голово, пане кандидате. Прошу передати слово народному депутату Мамці.
Мамка Григорій Миколайович, будь ласка.
Шановний кандидат в Генеральні прокурори, по суті ми б хотіли сказати про те, що саме основним критерієм для роботи Генерального прокурора є відсунення політики, відсунення міжнародних політичних якихось передряг, а наведення порядку в правоохоронному органі як Офіс Генерального прокурора. Чому? Тому що Офіс Генерального прокурора по законам в Україні відповідає за всю роботу правоохоронної системи. Можна говорити про залежність, про незалежність, але основним критерієм є забезпечення безпеки осіб, громадян України, на території України, і також ведення статистичних даних, якими наділений тільки Генеральний прокурор, тому що відомості в Єдиному реєстрі досудових розслідувань знаходяться тільки під контролем Генерального.
Дякую, Григорій Миколайович. Ми з вами це обговорювали на засіданні комітету. Я думаю, що я швидко зможу відповісти на ваше запитання щодо питань статистики. Ми пропрацюємо це питання спільно з комітетом. Щодо питань незалежності, я думаю, що жодна людина в цій залі не буде заперечувати абсолютно зрозумілому постулату – прокуратура має бути незалежною, і вона буде незалежною. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Іванна Орестівна Климпуш-Цинцадзе фракція "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Олексію Гончаренку.
Олексій Олексійович Гончаренко, будь ласка.
Дякую. Шановний пане Костін, наступні в мене питання до вас. Перше питання – справа генерала Марченка. Людина, яка захищала Миколаїв, який зараз знову в Миколаєві і продовжує захищати наш Південь і буде його відвойовувати, до цих пір знаходиться під залогом. І коли ця застава буде повернута, яка буде спрямована вся на підтримку нашої армії? І коли з наших героїв, які реально воюють, будуть зняті обвинувачення, а ми будемо займатись справді тими, ким потрібно, гауляйтерами і іншими? Це перше. Друге питання – особисте. Після окупації Криму, є інформація, що ви їздили в Крим. Хотілося б дізнатись, чи це правда і якщо правда, з якою метою ви це робили? І третє питання щодо кадрів вашої команди. Кого ви бачите, хто залишиться в Генпрокуратурі з заступників, кого ви туди додасте і яка буде доля заступника Генерального прокурора Симоненка? Хотілося б почути ваші конкретні відповіді на ці три питання. Дякую і чекаю.
Дякую за запитання. Перше, що стосується кадрової політики, то всі питання, які стосуються кадрової політики, будуть вирішуватися після призначення, якщо парламент підтримає подання Президента і якщо Президент видасть указ, то безумовно, питання кадрові будуть вирішуватись. І яким чином, зараз буде не коректно говорити, тому що для їх прийняття, таких рішень, треба вивчити всю інформацію, яка є, існує зараз. Що стосується кримінального провадження стосовно пана Марченка, я думаю, що ви розумієте, що зараз я не маю доступу до цих матеріалів, але я почув ваше запитання, і я безумовно приділю увагу цій справі. Що стосується питань поїздок до Криму, дійсно, я перебував, виїжджав на територію українського Криму, який перебуває під тимчасовою окупацією – це відбувалося в 2015 році і 2018 році, це були поїздки по приватних справах. У мене немає родичів в Криму, у мене немає власності в Криму, у мене немає жодних інтересів в Криму. Відповідь на це питання більш розлогу я надавав під час співбесіди, яка відбувалася на конкурсі на керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури. Ця співбесіда є в YouTube, ви можете її побачити. Це дійсно були особисті справи, які стосувалися моєї родини. І, якщо ви хочете почути більше, підніміть цей запис і почуєте. Дякую.
Дякую, Андрій Євгенович. Шановні колеги, ми завершили запитання від фракцій і груп, у нас ще 6 хвилин, запитання від народних депутатів України. Прошу народних депутатів записатися на запитання. Це фактично буде два народних депутати. Будь ласка, Бондар Михайло Леонідович, фракція "Європейська солідарність".
Леонтійович, перепрошую, Леонтійович.
Я перепрошую.
Дякую. Але передайте, будь ласка, слово Ар’єву Володимиру.
Володимир Ар’єв, будь ласка.
Я хотів у вас спитати, пане кандидате на посаду Генерального прокурора, а як буде із питаннями непотизму? Тому що щодо вас іноді були такі закиди, що ваша дружина працює помічником-консультантом вашого колеги по партії, а дружина іншого – помічником вашим. Тобто в тому числі і на співбесіді із САП вам ставили такі питання, а зараз вже ви не на спеціального антикорупційного, а на цілого Генерального прокурора. Скажіть, будь ласка, ви можете гарантувати, що жодних родичів або колег по партії, або ваших в Генеральну прокуратуру влаштовано не буде.
По-перше, можу гарантувати, що жодних моїх родичів в Генеральній прокуратурі працювати не буде, наскільки я знаю, їх і зараз там. не працюють ніхто з них. Що стосується питань, які підіймалися під час конкурсу в Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, то це стосувалося зовсім інших відносин між народними депутатами та їхніми помічниками-консультантами. Що стосується, ви ще говорили, а про політичних. про членів партій, ви знаєте, що прокуратура відділена від політичного життя, ви це знаєте дуже добре і жодний співробітник прокуратури не може належати до будь-якої політичної партії. Тому відповідь на ваше питання є закон: не може бути призначений співробітником прокуратури людина, яка перебуває в політичній партії.
Слово надається народному депутату Павлюку Максиму Васильовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Шановний Андрію Євгеновичу, користуючись нагодою, хочу вам подякувати за сміливість взяти на себе відповідальність за діяльність органів прокуратури в такі важкі для нашої країни часи, хочу, безумовно, вам подякувати за підтримку ідеї створення та функціонування в системі органів прокуратури, військової прокуратури та військової поліції і військової юстиції в цілому. Хотів би задати запитання вам. Скажіть, як ви розумієте ефективність роботи органів прокуратури та яким чином плануєте надавати оцінку діяльності самої системи прокуратури та окремо кожного прокурора. І наостанок, поділіться як ви ставите. яку ви ставите собі мету на посаді Генерального прокурора? Дякую за відповіді і бажаю успіхів та сил у подальшій діяльності.
Дякую. Шановний пане Максиме, я думаю, що найкращим результатом діяльності органів прокуратури буде не тільки кількість кримінальних проваджень, які будуть, які завершаться вироками суду і справедливим покаранням злочинців, я думаю, що головнішим буде відчуття справедливості від діяльності всієї правоохоронної системи. І тут координуюча роль прокуратури, міцної, але незалежної прокуратури, є основоположною. Тому ще раз хочу сказати, що, знаєте, не хочу повертатися в минуле і доповідати просто голими цифрами статистики. Питання статистики важливе, але статистика – це тільки один із чинників результативності роботи прокуратури. Я думаю, що успішна робота прокуратури також буде мати і превентивну функцію, адже потенційний правопорушник, який буде бачити, що кожне кримінальне провадження завершується вироком суду, він буде сім разів думати перед тим, як скоїти злочин.
Дякую. Ще дві хвилини є, давайте ще одне питання. Народний депутат Козир Сергій В’ячеславович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Олександру Мережку.
Олександр Олександрович Мережко, будь ласка.
Шановний Андрію Євгеновичу, ну, насамперед ми підтримуємо вашу кандидатуру, оскільки ви маєте відповідний досвід і як практик-юрист, і як голова комітету. Водночас нас цікавить таке питання, яке набуло розголосу. Яке ваше бачення стосовно САП і призначення прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури?
Дякую. Дякую, шановний Олександре, за це запитання. Хочу ще раз запевнити всіх в тому, що призначення керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури має бути першочерговим завданням нового Генерального прокурора. Саме того кандидата, який виграв конкурс, який проводився на цю посаду. Там, до речі, це не тільки про керівника, це і про першого заступника керівника САП. Це дуже важливо задля того, щоби центральний орган антикорупційної вертикалі працював з найбільшою ефективністю, особливо в цей воєнний час, коли суспільство взагалі не сприймає жодного прояву корупції, тим більше у вищих ешелонах влади. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення, мається на увазі, запитання до кандидата завершились. Дякуємо, Андрію Євгеновичу. Займіть своє місце, поки своє місце, Андрій Євгенович. Слово для доповіді надається голові Комітету Верховної Ради України з питань правоохоронної діяльності Сергію Костянтиновичу Іонушасу. Сергій Костянтинович, до 3 хвилин, будь ласка.
Шановний головуючий, колеги народні депутати! Сьогодні для нашої системи правосуддя важливий кожен день. На цей час в умовах війни наша країна вимушена особливо відповідально ставитися до питань відновлення справедливості, невідворотності покарання за вчинені злочини, повноти, об’єктивності досудового розслідування. Це належна запорука для подальшого притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності. Комітет з питань правоохоронної діяльності сьогодні на своєму засіданні розглянув поданий Президентом України проект Постанови про надання згоди на призначення Президентом України Костіна Андрія Євгеновича Генеральним прокурором (реєстраційний номер 7593). Кандидат на посаду під час засідання комітету зупинився на основних напрямках подальшої організації роботи органів прокуратури. Зокрема зосередитися він вважає за необхідне на протидії корупції, запуску функціонування антикорупційних органів, зокрема Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, належного та ефективного розслідування воєнних злочинів та колабораційної діяльності. Колеги з комітету мали можливість задати свої запитання та надати пропозиції Андрію Євгеновичу, а також почути конкретні відповіді щодо подальших кроків в рамках реформ органів прокуратури, зміни підходів та пріоритетів стосовно функціонування органів прокуратури. З огляду на зазначене комітет більшістю ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді надати згоду на призначення Костіна Андрія Євгеновича на посаду Генерального прокурора та прийняти відповідну постанову. Від себе особисто хочу додати, що ми разом з Андрієм Євгеновичем працювали над питанням судової реформи в рамках діяльності комітетів та Комісії з питань правової реформи при Президентові України, тому цілком логічним вважаю продовження його роботи як очільника одного з органів правосуддя – прокуратури. Андрій Євгенович відповідно до статті 131 прим. повністю відповідає вимогам Конституції України та статті 40 Закону України "Про прокуратуру". Також хотів би звернути увагу майбутнього Генерального прокурора на найбільш. на необхідності більш глибокої співпраці з міжнародними органами в питаннях розслідування воєнних злочинів, зокрема більш плідної взаємодії з прокурором Міжнародного кримінального суду. Також поза увагою прокурорів не мають залишатися питання координації діяльності системи правоохоронних органів в рамках протидії злочинності, забезпечення ефективної системи органів прокуратури, роботи, у тому числі визначення прозорих підстав. Та наприкінці виступу хочу зазначити, Генеральний прокурор має залишатися незалежним у своїй діяльності, керуватися принципами верховенства права, визнання людини, її життя, здоров’я, честі і гідності найвищою цінністю. Генеральний прокурор не тільки очільник прокуратури, він також очільник одного з органів правосуддя, тож правосуддя з великої літери, справедливість, невідворотність покарання та честь – це те, до чого має прагнути кожен і відповідати Генеральний прокурор, саме це і є запитом суспільства.
Дякуємо, Сергій Костянтинович. Да, дякуємо. Колеги, прошу записатися на виступи від депутатських фракцій та груп. Дві хвилини на виступ. Будь ласка, Загородній Юрій Іванович, "Платформа за життя та мир". Хто буде від вас?
Дякую. Прошу передати слово народному депутату Мамці Григорію Миколайовичу.
Мамка Григорій Миколайович, будь ласка. Ви з місця, Григорій Миколайович? Чи з трибуни?
Шановні народні депутати! Шановний кандидат! Я хочу акцентувати свою увагу на тому, що це призначення не тільки зайняття посади, а ще і велика відповідальність від посади Генерального прокурора. На плечі Генерального прокурора, під час воєнного стану, лягає все: розкриття, документування, документування і допомога громадянам України на території України, взяття участі і виграння майбутніх процесів на міжнародній арені, тим паче ми знаємо скільки ми міжнародних процесів розпочали і де приймаємо участь. Вірне питання щодо документування фактів, які не стратять і будуть мати важливу роль в міжнародних судах, з ними взаємодія. І це все лягає на плечі Генерального прокурора. Хочемо звернути увагу, що з дня призначення Генеральний прокурор повинен дотримуватися букви і духу закону, а не політичним речам, які озвучувалися минулим Генеральним прокурором, який анонсував про те, що реформа прокуратури закінчена. Хочу вас розчарувати, що вона не закінчилась, що вона триває постійно. А з її проблемами на даний час надо засукувати рукава і працювати 24/7. Маючи досвід. Якщо немає досвіду, вникати. Але політика повинна бути вторинною. Первинне – професіоналізм. Ми будемо підтримувати рішення, групою, щодо призначення Генерального прокурора, кандидатури. Але бажаємо, щоб все-таки професіоналізм закінчив вічний механізм розслідування проваджень політичних на базі Офісу Генерального прокурора. Дякую.
Дякую. Будь ласка, "Слуга народу", Заремський Максим Валентинович.
Прохання передати слово Мережку Олександру.
Олександр Олександрович.
Шановні колеги, я впевнений в тому, що Андрій Євгенович буде на своєму місці як Генеральний прокурор. Я можу це стверджувати на підставі свого досвіду співпраці з Андрієм Євгеновичем і в Комітеті правової політики, а також в Тристоронній контактній групі. Він довів дуже високий рівень і своєї фахової підготовки, і він показав, що він не тільки справжній висококваліфікований юрист, але також і дипломат. Я впевнений, що його робота в якості Генерального прокурора надасть новий імпульс Генеральній прокуратурі особливо в сенсі міжнародної діяльності. Нам зараз необхідно обстоювати наші інтереси і в міжнародних судах, в Міжнародному кримінальному суді, і в інших міжнародних установах. Тому я впевнений, що він буде займатися такими важливими питаннями, як боротьба з воєнними злочинами, злочинами проти людяності і актами геноциду, які вчиняє зараз Російська Федерація. Я впевнений, що це найкращий вибір. Дякую.
Дякую. Юрчишин Ярослав Романович, фракція "Голос".
Хотів би почати з того, чим завершив голова профільного комітету. Це про політичну і партійну незалежність Генерального прокурора. Ми мали приклад під час конкурсу по Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, коли, скажемо, політично заангажованих кандидатів відсіювали. На жаль, в процедурі відбору Генерального прокурора такої процедури немає. І тому як казали вже класики, маємо те, що маємо. Але незалежно від прізвища прокурора, який буде обраний сьогодні чи в будь-який час, у нас залишаються ключові виклики і ключові завдання, які, слава богу, частково сьогодні лунали. Але якщо ми говоримо про Спеціалізовану антикорупційну прокуратуру, то лише один виклик – це призначити переможця конкурсу, якого, на жаль, не могли призначити майже два роки. Дуже сподіваюся, що це станеться, принаймні обіцянку ми почули. Але не заважати, не вставляти палки в колеса і не відбирати справи для розгляду в залежності від того, належить підозрюваний до більшості чи ні – це завдання Генерального прокурора. Перед законом всі рівні, чи заступник керівника Офісу Президента, чи будь-який громадянин, чи людина без громадянства. Другий момент – це активізація боротьби з колаборантами. Генеральна прокуратура досі не підписала меморандуму з Міністерством юстиції в цьому напрямку про надання інформації. Це треба виправляти якнайшвидше. Військові злочини. Про це не говорив лише лінивий. Нам надзвичайно важливо зібрати належну кількість даних для перемоги в міжнародному трибуналі проти путінської Росії. Успіху!
Дякую, Ярославе Романовичу. Арешонков Володимир Юрійович, "Довіра". Будь ласка.
Шановна президія! Шановний пане Костін! Депутатська група "Довіра" відповідально достатньо підходить зараз до процедури призначення Генерального прокурора. І ось чому? Ми абсолютно усвідомлюємо, що вже не перший рік або десятиліття в Україні продовжуються пошуки так званої національної ідеї або теоретичних засад тих положень, які б мали об’єднувати нашу країну, нашу націю, сприяти її ефективному розвитку у встановленні на шляху саме як правової, свідомої держави. І мені здається, що в цьому контексті сьогодні роль роботи прокурорів як представників надзвичайно поважної правової інституції, робота Офісу Генерального прокурора і самого Генерального прокурора важко переоцінити. Ми уважно вивчили ті матеріали, які стосувались діяльності Андрія Костіна. Депутатська група "Довіра" вважає, що і його професійний досвід, його освіта, особливо його діяльність в рамках Комітету правової політики, співпраці з Комітетом правоохоронної діяльності, ефективні пошуки сьогодні, вирішення тих проблемних питань, які стоять перед українською правоохоронною системою, все це дозволяє йому, як нам видається, бути успішним на посаді Генерального прокурора. Ми йому цього бажаємо і депутатська група "Довіра" буде голосувати і.
Дякую. Будь ласка, Фріз Ірина Василівна, фракція "Європейська солідарність". Ірина Володимирівна Геращенко, будь ласка.
Шановні колеги, сьогоднішній ранок розпочався з хороших новин. Генерал Марченко повернувся до захисту нашого дорогого Миколаєва, але і досі проти генерала Марченка відкрита кримінальна справа. Більше того, 16 тисяч бронежилетів заарештовані в рамках цієї справи згнили в той момент, коли вони були потрібні нашій армії. Так само відкрита кримінальна справа проти генерала Павловського, який захищає Україну. Можливо, тому, що це виключно політичні справи? Ви знаєте, ми з паном Костіним колеги, ми разом майже працювали в Тристоронній контактній групі і чудово знаємо, що Мінські угоди свого часу зупинили повномасштабний наступ, але і досі відкриті кримінальні справи агентів Кремля, навіть проти того, що були у нас, по Керченській протоці йшли наші моряки, захищаючи наш морський простір. Чому? Можливо, тому, що прокуратура була зосереджена на політичних кримінальних справах. Ви знаєте, попередня Генеральна прокурорка якось сказала, що кожен українець має доводити свою невинуватість у суді. А як же тоді презумпція невинуватості, закріплена в українській Конституції і яка складає основу європейського права? Тому я хочу ще раз зазначити, що наша політична команда з початком повномасштабного вторгнення заявила про єдність, і ми неухильно дотримуємося цієї єдності. Але ми не будемо голосувати за кадрові призначення, це є відповідальність влади. Ми утримаємося і хочемо побажати кандидату, який, на жаль, відмовився зустрітися з нашою фракцією, хоч цього вимагає Регламент і європейська практика, щоб задати запитання і поспілкуватися, в першу чергу дотримуватися закону, пам’ятати про тих зрадників, які першими втекли в дуже багатьох регіонах, прокурори, і підтримувати тих чесних людей, які працюють сьогодні на Україну. І, звичайно, вони є і в системі прокуратури.
Слово надається народному депутату України Цимбалюку Михайлу Михайловичу, фракція "Батьківщина".
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане Голово, шановна президія, народні депутати, шановний Андрію Євгеновичу. Голоси на призначення є, через те команда "Батьківщини" буде вам бажати тих успіхів уже як без п’ятнадцяти хвилин Генеральному прокурору. Перед вами справді є серйозні виклики, і ми щиро бажаємо, щоб ви з ними впорались. Насправді реформа прокуратури не завершена і про це потрібно відверто казати. Мені імпонує ваш виступ, ви в ньому зачепили майже всі серйозні деталі, які потребують роботи Офісу Генерального прокурора і особисто Генерального прокурора. Справді, військова прокуратура сьогодні на передовій, але не має тих повноважень, яка мала б мати під час воєнного стану. І фракція "Батьківщина" буде готова підтримати ваші пропозиції, щоб на законодавчому рівні вирішити чи потрібні на сьогоднішній день додаткові повноваження, бо до них звертаються як військовослужбовці, які є в Збройних Силах України, в інших військових формуваннях, так і члени їхніх родин. Слід і над цим подумати. Перед вами і новою командою виклик все-таки, щоб очолити і стати справді тим керівником, координатором всіх правоохоронних органів, ви сьогодні про це казали, бо роль координатора, на жаль, в теперішніх умовах потребує бути кращим. Ми бажаємо, щоб ви і все-таки звернули увагу на захист особистості і майна наших громадян, тобто розкриття майнових злочинів, злочинів проти особи. Виклик стосовно Антикорупційної прокуратури, з вашою принциповістю, ми бажаємо, щоб все-таки цей напрямок був значно посилений. Ми бажаємо вам.
Будь ласка від "Відновлення України" пані Тетяна, будь ласка.
Шановні колеги, залишати органи прокуратури без очільника неможливо і в мирний час, а тим більше, це неможливо під час війни. Країні потрібно, щоб система прокуратури працювала чітко і злагоджено, захищала інтереси держави і громадянина, забезпечувала законність і правопорядок. Зрозуміло, що найважливішим завданням органів прокуратури сьогодні – це розслідування того колосального масиву злочинів, які вчиняються агресором на нашій землі. Саме прокуратура має забезпечити доказову базу для майбутнього трибуналу і зробити це бездоганно, адже від цього залежить, наскільки будуть покарні усі військові злочини і чи буде це зроблено належним чином. Без зайвого пафосу можна сказати, що саме цього від прокуратури сьогодні чекає вся країна, кожен громадянин, кожен з нас. Мабуть важливішого завдання не було перед органами прокуратури за всі 30 років незалежності, тому й потрібен сьогодні такий активний Генеральний прокурор, без приставки "в.о.". Звісно, від майбутнього очільника Генеральної прокуратури ми очікуємо і інших досягнень: щодо реформування цієї системи та руху в європейському напрямку, щодо підвищення якості органів прокуратури. І віримо, що в цьому ми сходимося поглядами з нинішнім кандидатом на посаду Генерального прокурора. Андрія Костіна ми знаємо як досвідченого фахового керівника правового Комітету Верховної Ради. Ми знаємо його як справжнього спеціаліста, адвоката, людину, яка хворіє своєю справою і яка здатна нести цю серйозну відповідальність. Тому, колеги, депутатська група "Відновлення України" буде підтримувати кандидата Андрія Костіна на Генерального прокурора України. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні народні депутати, у пленарному засіданні Верховної Ради України бере участь Президент України Володимир Олександрович Зеленський. Прошу привітати. [[Оплески]] Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Ми переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Колеги, відповідно до пункту 25 частини першої статті 85, частини третьої статті 131 зі значком прим. Конституції України ставлю на голосування для прийняття в цілому проекту Постанови (реєстраційний номер 7593) про надання згоди на призначення Президентом України Костіна Андрія Євгеновича на посаду Генерального прокурора. Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[13:06:21]] За-299 Рішення прийнято. Вітаємо, Андрій Євгенович, вітаємо! [[Оплески]] Шановні народні депутати, відповідно до пункту 1 частини другої статті 81 Конституції України народний депутат України Костін Андрій Євгенович написав заяву про складення ним депутатських повноважень, вона зараз знаходиться у мене. Шановні народні депутати, відповідно до пункту 1 частини другої статті 81 Конституції України ставлю на голосування питання про дострокове припинення повноважень народного депутата України Костіна Андрія Євгеновича у зв’язку з особистою заявою про складення ним депутатських повноважень. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:07:36]] За-332 Рішення прийнято. [[Оплески]] Я прошу комітет разом з Апаратом Верховної Ради України оформити постанову за наслідками прийнятого нами рішення. Дякую, шановні колеги. Ми переходимо другого питання. І давайте подякуємо Президенту України Володимиру Олександровичу Зеленському.
Дякуємо, Андрій Євгенович. Бажаємо вам успіху на новій посаді і нам всім теж. Шановні колеги, перш ніж ми перейдемо до наступних питань порядку денного, у нас є дві об’яви. Відповідно до статті 60 прим. Закону України "Про Регламент Верховної Ради України", повідомляю про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "Український шлях". Головою цього об’єднання обрано народного депутата України Кабанова Олександра Євгеновича. Привітаємо! [[Оплески]] Згідно з поданою заявою та відповідно до частини третьої статті 60 Регламенту Верховної Ради України, повідомляю про вихід народного депутата України Бондаря Віктора Васильовича зі складу депутатської групи "Партія "За майбутнє". Переходимо до наступного питання розгляду порядку денного. Шановні депутати, ми перейшли до питання призначення судді Конституційного Суду України. Відповідно до пункту 26 частини першої статті 85, частини другої статті 148 Конституції України, до повноважень Верховної Ради України належить призначення на посади третини складу Конституційного Суду України. Наразі за квотою Верховної Ради України вакантною є одна посада судді Конституційного Суду України. Третього лютого 2021 року Комітет з питань правової політики, керуючись Конституцією України, Регламентом Верховної Ради України та Законом України "Про Конституційний Суд України" за результатами конкурсу рекомендував Верховній Раді визначитися шляхом голосування щодо призначення на посаду судді Конституційного Суду України стосовно п’яти кандидатур, які внесені депутатськими фракціями і групами. Шановні народні депутати, відповідно до статті 208.4 Регламенту Верховної Ради України рекомендації комітету, довідки про результати спеціальної перевірки та інші документи, подані кандидатами на посаду судді Конституційного Суду України, вам було надано. Регламентом Верховної Ради України передбачений наступний порядок розгляду цього питання: доповідь від профільного комітету - до 3 хвилин, кандидатам на посаду судді Конституційного Суду України, за їх бажанням, надається слово для виступу до 3 хвилин, і до 6 хвилин для відповідей на запитання народних депутатів. Загалом цей блок до 40 хвилин. Далі виступи депутатських фракцій і груп – до 16 хвилин (по 2 хвилини кожна). Далі виступи народних депутатів – до 6 хвилин (по 2 хвилини на виступ). І прийняття рішення. Всього процедура – до 1 години 10 хвилин, але в мене є підозра, що це буде швидше, тому що не всі кандидати висловили бажання виступати. Отже, ми починаємо із оголошення про конфлікт інтересів. У нас є кандидати, які є народними депутатами. Це пані Совгиря Ольга Володимирівна та Павленко Юрій Олексійович. Тому надаю слово зараз Юрію Олексійовичу для оголошення про конфлікт інтересів. Будь ласка, Павленко.
Дякую, пане головуючий. Заявляю про конфлікт інтересів, відповідно не буду брати участь у відповідних голосуваннях відповідно до закону.
Дякую, Юрій Олексійович. Ольга Володимирівна, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги. Я оголошую про конфлікт інтересів і не братиму участь у голосуванні. Дякую.
Дякуємо, Ольга Володимирівна. Отже, колеги, переходимо до розгляду питання. До слова для доповіді запрошується член Комітету з питань правової політики Денис Вячеславович Маслов. Будь ласка, 3 хвилини.
Дякую. Шановна президія, шановні колеги народні депутати! Комітет з питань правової політики Верховної Ради України провів роботу, і у відповідності до вимог законодавства, в тому числі Регламенту, провів відповідні процедури і опрацював кандидатури, запропоновані на посаду судді Конституційного Суду. Відповідно до рішення Комітету з питань правової політики від 16 грудня 2020 року (протокол номер 43) встановлено відповідність усіх кандидатів, які виявили намір обійняти посаду судді Конституційного Суду згідно з поданими ними документами, вимогами, встановленими Конституцією України та Законом України про Конституційний Суд. За результатами вивчення документів та відомостей, наданих кандидатами на посаду судді Конституційного Суду України, та проведених з ними співбесід відповідно до статті 148 Конституції України, статті 12 Закону України "Про Конституційний Суд України", частини шостої статті 208 4 прим. Регламенту Верховної Ради України Комітет з питань правової політики на своєму засіданні 3 лютого 2021 року (протокол №46) вирішив рекомендувати Верховній Раді України визначити шляхом голосування щодо призначення на посаду судді Конституційного Суду України Совгирі Ольги Володимирівни. Також відповідно до зазначеного рішення і протоколу комітету вирішено рекомендувати Верховній Раді України визначити шляхом голосування щодо призначення Журавльова Дмитра Володимировича на посаду судді Конституційного Суду України. Також відповідно до зазначеного рішення комітету було вирішено рекомендувати Верховній Раді України визначити шляхом голосування щодо призначення Сірого Миколи Івановича на посаду судді Конституційного Суду України. Також відповідно до згаданого рішення було вирішено рекомендувати Верховній Раді України визначити шляхом голосування щодо призначення Павленка Юрія Олексійовича на посаду судді Конституційного Суду. Також відповідно до згаданого рішення було прийнято рішення визначити шляхом голосування щодо призначення Боднар-Петровської Ольги Борисівни на посаду судді Конституційного Суду України. Колеги, всім кандидатам бажаю успіху в процедурі голосування, а найдостойнішому кандидату бажаю плідної праці на посаді судді Конституційного Суду. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, до мене з листом звернулася кандидат на посаду судді Конституційного Суду України Боднар-Петровська Ольга Борисівна про розгляд її кандидатури на пленарному засіданні за її відсутності, тому ми будемо тоді розглядати відповідно до затвердженого нами регламенту. Шановні народні депутати, слово надається кандидату на посаду судді Конституційного Суду України Журавльову Дмитру Володимировичу. Будь ласка, Дмитро Володимирович. До трьох хвилин.
Шановні народні депутати, шановна президія, сьогодні вкрай важлива і хвилююча для мене подія – бути в цій залі за цією трибуною у статусі кандидата на посаду судді Конституційного Суду України. Це честь для мене і відповідальність. Я чітко усвідомлюю те, щоб мати моральне право на балотування у судді Конституційного Суду України, необхідний чималий досвід правника з визнаним рівнем компетентності та високі моральні якості. У мене 29 років юридичного стажу, я доктор юридичних наук, професор, маю почесне звання заслуженого юриста України і з першого свого робочого дня за фахом правника я вірний Конституції і принципу верховенства права. Тільки це завжди керувало моєю діяльністю і впливало на мої рішення. Бути суддею Конституційного Суду України – грандіозна відповідальність, і якщо мені випаде така нагода, я доводитиму щоденною працею, що Конституційний Суд України повноцінно виконує свої функції, захищаючи права та свободи кожного громадянина, бо саме сьогодні в Конституційний Суд націлені погляди і спрямовані звернення громадян України, сюди спрямовані погляди наших міжнародних партнерів. Я запевняю вас, що на посаді судді Конституційного Суду України я виконуватиму свою роботу без упереджень, нівелюючи власні політичні, релігійні, суспільні вподобання, працюватиму виключно по совісті, по кожній літері кожної статті Конституції. Впевнений, мені як людині, що попрацювала на практичній правовій та науковій роботі багато років, вистачить для цього досвіду, навичок і знань. Прошу вас всіх, шановні народні депутати, незалежно від належності до партій чи груп, позафракційних народних депутатів, підтримати мене обравши суддею Конституційного Суду України. Я виправдаю вашу довіру. Дякую.
Дякуємо. У нас питання. Прошу записатися на питання. Одна хвилина для запитання та дві хвилини на відповідь. Будь ласка, записуємось. Виступ з місця. Будь ласка, Павленко Ростислав Миколайович, "Європейська солідарність".
Прошу передати слово пані Ірині Геращенко.
Будь ласка, Ірина Володимирівна Геращенко.
Дякуємо. Шановний колега, як ви знаєте, Конституція України гарантує кожному українцю свободу слова. І воєнний стан не є перешкоджанням для свободи слова, демократії, базових, насправді, цінностей, які зафіксовані в українській Конституції. В той же час, під егідою воєнного стану, хтось у владі, і ми досі не можемо з’ясувати хто це, виключив з системи цифрового мовлення Т2 і також не надав слоту в так званому єдиному телемарафоні трьом патріотичним проукраїнським каналам, до яких немає жодних питань, ані в судів українських, ані в інших органах, які би мали визначити, якщо там є порушення, це Еспресо, Прямий і П’ятий. Як ви вважаєте як Конституційний Суд в цих умовах має захистити базове право громадян на свободу слова і право журналістів на професію?
Дякую за запитання. Я вважаю, що Конституція це найвищий правовий акт, якому повинні підпорядковуватися усі. І моє рішення, якщо я буду обраний суддею Конституційного Суду, буде грунтуватися саме на Конституції України, на принципах верховенства права. Дякую.
Герус Андрій Михайлович, "Слуга народу".
Прошу передати слово Федору Веніславському.
Будь ласка, Федір Веніславський, Федір Володимирович.
Шановний пане кандидат на посаду судді Конституційного суду України, скажіть, будь ласка, а яким чином ви будете забезпечувати незалежність в діяльності Конституційного Суду України загалом і свою особисту незалежність, зокрема, від, скажімо, тих, того кола оточення, яке ви мали в попередньому своєму житті? Дякую.
Дякую за запитання. Не зовсім зрозуміло, про яке оточення ідеться мова. У мене суто порядні і фахові колеги і друзі. Тому буду працювати по совісті і за принципом верховенства права.
Будь ласка, Марія Іонова, "Європейська солідарність", Марія Миколаївна.
Прошу передати слово Ірині Геращенко.
Ірина Володимирівна Геращенко, будь ласка.
Дуже дякую. Шановний пане кандидат, хотілось би ваших відповідей по суті, а не тільки, знаєте, таких правильно ідеологічних, ми не на комсомольських зборах. Ви знаєте, Конституційний Суд розпустив попередню Верховну Раду, вірніше, визнав конституційним цей указ пана Зеленського на основі того, що начебто не було підтверджено існування коаліції. А от тільки що відбулося таке знакове голосування за нового Генерального прокурора і так звана монобільшість дала за це 220 голосів. Інформую вас, що так само монобільшості тут давно немає, тому що "Слуга народу", монобільшість, дає не більше 220 голосів за всі голосування. Чи готовий Конституційний Суд розглянути необхідність розпуску цього парламенту на основі того, що тут немає вже монобільшості, або що тут має бути створена нова коаліція? Дякую.
Дякую. Дякую за запитання. Я вважаю, що будь-яке подання, яке буде направлено до Конституційного Суду України, повинно бути розглянуте.
Будь ласка, Дмитро Олександрович Разумков. Дмитре Олександровичу. Питання.
Дякую. Скажіть, будь ласка, бо багато дискусій сьогодні триває щодо подвійного громадянства. Було звернення до Конституційного Суду від майже 100 народних депутатів України. Як ви розцінюєте формулювання, яке зазначене в Конституції про єдине громадянство? Чи може громадянин України мати декілька громадянств і чи вважаєте ви це правильним? Дякую.
Дякую за запитання. Якщо буде відповідне подання щодо трактування чи тлумачення Конституції, і я буду працювати безпосередньо суддею Конституційного Суду, я думаю, що ми його розглянемо відповідно до вимог Конституції.
Ірина Володимирівна Геращенко. Втретє.
Дякую. Ви знаєте, як правник з правником дуже цікаво спілкуватися зараз з вами. І я хочу зазначити, що низка законопроектів, які знаходяться сьогодні на експертизі Венеціанської комісії, зокрема і так званий Закон про олігархів, який насправді так само спрямований на те, щоб зробити з Ради нацбезпеки України, яка є, до речі, неконституційним органом, ну такий найвищий у нас інститут у країні, який буде карать и миловать. От як ви вважаєте, і ці закони вже імплементуються, не маючи відповідних висновків, як ви вважаєте як конституціоналіст, як має Верховна Рада України працювати з висновками Венеціанської комісії до тих законопроектів і законів, які є контраверсійними, в тому числі враховуючи наш рух до Європейського Союзу? Дякую.
Дякую за запитання. Ну, я не можу відповідати за політичні рішення, які буде приймати Верховна Рада. Але я вважаю, що такі рішення повинні прийматися у спосіб і у відповідності до Конституції.
Дякуємо, Дмитре Володимировичу. Дякуємо. Будь ласка, наступний у нас кандидат Павленко Юрій Олексійович. Слово надається на посаду кандидату судді Конституційного Суду України Павленку Юрію Олексійовичу. Будь ласка, 3 хвилини.
Шановний пане головуючий, шановні колеги, шановні громадяни, ще раз хочу подякувати профільному комітету за підтримку моєї кандидатури на посаду судді Конституційного Суду. Хочу подякувати всім колегам, присутнім в цій залі, які на попередніх засіданнях під час попередніх розглядів підтримували мою кандидатуру на посаду судді Конституційного Суду. Переконаний, що на цій посаді я чесно і відповідально виконуватиму і виконував би свій обов’язок і ті повноваження, які передбачені для судді Конституційного Суду. З часу початку конкурсу пройшло багато подій, змінилася країна, країна у війні і як ніколи сьогодні роль, місце і завдання Конституційного Суду зростають: як забезпечити верховенство Конституції, як забезпечити верховенство права, як дотримуватися принципів і цінностей демократії і свободи слова, і захистити права людини. Як ніколи ці завдання є актуальними для країни і в першу чергу для Конституційного Суду України в умовах військового стану. Не менш актуальними вони будуть і після нашої перемоги, коли буде відновлюватися повноцінне, нормальне життя і права людини як ніколи будуть на першому місці з точки зору їх захисту від можливого навіть свавілля тих чи інших органів влади. Разом з тим, враховуючи сьогодні обставини, і з тим, аби не порушувати обмеження, встановлені закони для тих, хто балотується на посаду судді Конституційного Суду, я з цієї трибуни заявляю про зняття своєї кандидатури з розгляду на посаду судді Конституційного Суду. Прошу пана головуючого не ставити, пане Голово, не ставити на голосування моєї кандидатури. Сподіваюсь, що сьогодні буде рішення Верховної Ради про обрання судді Конституційного Суду, бо треба забезпечити повноцінну роботу цього надважливого органу для країни. Сподіваюсь, що особа, яка буде сьогодні обрана суддею Конституційного Суду, її професійні і моральні якості не дадуть порушувати основні цінності, на яких має ґрунтуватися робота судді і Конституційного суду, – демократії, прав людини, верховенства права, свободи слова. І ніякі політичні підстави чи політична доцільність не змінить її головного завдання – забезпечити верховенство Конституції в Україні. Пані Ольга, бажаю вам успіху. Дякую.
Дякую, Юрію Олексійовичу. Слово надається кандидату на посаду судді Конституційного Суду України Сірому Миколі Івановичу. Будь ласка, Микола Іванович.
Дякую президії, дякую народним депутатам за можливість виступити. Перш за все, я хотів би подякувати фракції, яка на першому етапі подання підтримала мене. Також я хотів би подякувати народним депутата, які при минулому голосуванні, бо у нас продовжується конкурс, віддали за мене голоси, також дякую. На ниві юриспруденції, на ниві проблем судової реформи я працюю з першого дня, а якщо уточнити, то з листопада 1987 року, тобто з перших ідей я в цій сфері і незмінно працюю весь цей час. Працюючи в Інституті держави і права я намагався не тільки бути чистим науковцем, а свої позиції представляв і суспільству. І мої позиції представлені на досить-таки великих ресурсах інформаційних як "Дзеркало тижня", як Радіо Свобода, інші ресурси, по всім актуальним питанням, з якими стикалася країна, і мені не стидно за ці позиції. В 2015 році я брав участь у конкурсі на посаду Директора Національного антикорупційного бюро. В цьому конкурсі я став фіналістом теж, мав честь отримати підтримку незалежної комісії. З широкомасштабної агресії, я не скористався своїм правом на те, аби не бути долученим до захисту, правом науковця Національної академії наук України. Я прибув до військової частини і був мобілізований до Збройних сил України, і ніс військову службу майже 5 місяців в 130-у батальйоні територіальної оборони міста Києва. З перших днів агресії стало зрозуміло, що ця агресія дуже брудна і вона пов’язана з воєнними злочинами. Тому, починаючи з квітня місяця, я досить активно оббивав різні пороги і нарешті мені вдалось переконати, що потрібно створити відповідний Центр з дослідження воєнних злочинів. Такий центр створено при Інституті держави і права і я очолюю цей центр, я є директором Центру досліджень воєнних злочинів. І останнє. Наш народ тримає оборону на фронті і сьогодні надзвичайно важливо мати фахову оборону на юридичному фронті. Дякую, колеги.
Дякую вам, Микола Іванович. Шановні колеги, прошу народних депутатів записатися на запитання до кандидата, до 6 хвилин відводиться на це. Прошу народних депутатів записатись. Будь ласка, Андрій Михайлович Герус "Слуга народу".
Традиційно прошу передати слово Федору Веніславському.
Федір Володимирович Веніславський.
Шановний кандидат на посаду судді Конституційного Суду України, скажіть, будь ласка, от як ви вважаєте, яким чином в діяльності цього органу конституційного судочинства має забезпечуватися, чи вірніше мають використовуватися рішення Європейського суду з прав людини, яке вони значення мають для ухвалення рішень Конституційним Судом? Дякую.
Наша країна інтегрується, надзвичайно активно інтегрується в європейський простір. І тому з кожним кроком цієї інтеграції ми взаємозалежні з тими інституціями, які визначають правову логіку життя Європейського Союзу. З формально-юридичної точки зору Україна, і це закріпила своїм законом, зобов’язана виконувати рішення Європейського суду з прав людини. Разом з тим, з точки зору розуміння глибини права, кожна незалежна держава, в тому числі і члени Європейського Союзу, продовжують дискусії навколо тих проблем, які розглядаються в Європейському суді і вирішуються в Європейському суді. Я переконаний, що рівень дискусії України в цій конституційній дискусії, безперечно, має підвищуватись. І, якщо мені доведеться це робити, я буду докладати максимум зусиль. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Антон Олексійович Швачко, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Ковальчуку.
Будь ласка, народний депутат Ковальчук.
Олександр Ковальчук. Чи погоджуєтесь ви або яка ваша позиція з останніми, або крайніми, надзвичайно скандальними рішеннями Конституційного Суду? Дякую.
Мені складно відповісти конкретно на ваше не конкретне запитання, тому що ви сказали, що йдеться про якісь останні рішення чи крайні рішення Конституційного Суду. Але ви торкнулись надзвичайно серйозної проблеми, проблеми остаточності рішення Конституційного Суду. З формально-юридичної конституційно-правової точки зору рішення Конституційного Суду є остаточним. Але мені приємно, що ми переконуємося в тому, що все-таки остаточною позицією є позиція українського народу. Якщо український народ активно реагує, в тому числі на певні рішення Конституційного Суду, то кожна держава знаходить в собі можливості відреагувати на цю позицію народу і це абсолютно правильно. Дякую.
Будь ласка, завершальне запитання. Славицька Антоніна Керимівна, фракція "Опозиційна платформа – "За життя". "Відновлення України", перепрошую, перепрошую.
Депутатська група "Відновлення України". Шановний пане кандидат, можливо, вам відомо, що в раках реформи Конституційного Суду зараз триває дискусія щодо того, щоб кандидатів на посаду судді Конституційного Суду для суб’єктів формування цього органу надавали іноземні експерти з переважним правом голосу. Ну, взагалі така модель у нас зараз інтегрується в багато сфер в судовій реформі. Яке ваше ставлення до цього?
З цього приводу моє ставлення більше 30 років одне і воно не змінилося. Якщо Україна є суверенною державою, то всі питання, віднесені до компетенції суверенності, вирішуються самою державою. Разом з тим, сучасна держава, а Україна є сучасною державою, має жити в тісному зв’язку з демократичним світом. Ми маємо чути світ, а світ повинен чути нас і в цій взаємодії завжди народжуються найкращі рішення. Я глибоко переконаний, що саме таку платформу ми маємо класти в основу пошуку найкращих рішень для нашої країни.
Дякую вам, Микола Іванович. Будь ласка, займіть своє місце. Шановні народні депутати, слово надається кандидату на посаду судді Конституційного Суду України Ользі Володимирівні Совгирі.
Доброго дня, шановні колеги! Із набуттям незалежності Україна утвердила прагнення розвивати і зміцнювати свій статус як демократичної соціальної правової держави, у якій людина, її життя і здоров’я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю, надалі це прагнення знайшло відображення в Конституції, прийнятій в 1996 році. Конституційному Суду завжди відводилася особлива роль у досягненні та реалізації зазначених цінностей. Усе моє професійне життя передусім як науковця було нерозривно пов’язане саме із конституційним правом, конституційною юрисдикцією та діяльністю Конституційного Суду. На цей час я доктор юридичних наук і професор кафедри конституційного права Інституту права Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Також я народний депутат, заступниця голови Комітету з питань правової політики та голова підкомітету з питань політичної реформи та конституційного права. До обрання народним депутатом я також входила до складу Науково-консультативної ради Конституційного Суду України. Мій доробок у сфері конституційного права складає понад 120 наукових та навчальних праць, переважна частина із яких пов’язана з питаннями саме конституційної доктрини та конституційної юрисдикції. Я також є авторкою та співавторкою навчальних посібників з конституційного права, які перевидані вже багато разів, та автором першого в Україні навчального посібника з конституційно-процесуального права. Я пишаюсь тим, що значна частина студентів юридичних факультетів вищих навчальних закладів вивчає конституційне право за моїми підручниками. Для мене це велика честь і водночас відповідальність, і стимул для постійного професійного розвитку. В жовтні 2019 року я була призначена Верховною Радою постійним представником парламенту в Конституційному Суді. Ці обов’язки я маю честь виконувати і дотепер. Призначення мене на посаду постійного представника я вважаю високим професійним досягненням, адже виконання цих обов’язків дає мені можливість долучитися до розбудови ефективної конституційної юрисдикції не тільки в якості науковця, а і практика. Отже, я твердо переконана, що мій теоретичний досвід роботи як науковця та практичний досвід як народного депутата і постійного представника Верховної Ради в Конституційному Суді дозволить мені зробити значний внесок у подальший розвиток Конституційного Суду. Вважаю, що Конституційний Суд здатен бути гарантом забезпечення верховенства Конституції виключно за умови, коли він здійснює не просто конституційне судочинство, а конституційне правосуддя. Тому прошу підтримати моє прагнення долучитися до роботи Конституційного Суду. Дякую.
Дякую, Ольга Володимирівна. Я прошу народних депутатів України записатися на запитання до кандидатки, до 6 хвилин. Будь ласка, народний депутат Гнатенко Валерій Сергійович, "Відновлення України".
Дякую, шановний головуючий. Шановна кандидат Ольга Володимирівна! Не будемо приховувати, що репутація Конституційного Суду в останні роки була дещо неоднозначною. Деякі рішення суду щодо важливих для суспільства питань викликали резонанс і навіть збурення в суспільстві. То питання до вас таке. Яким ви бачите майбутнє Конституційного Суду, зокрема у руслі його запланованого реформування? Наскільки сильно ми повинні все змінити в нашій діяльності? Чи може, з судом все нормально, а тільки питання в людях, які туди будуть заходити в якості суддів? Дякую. Будь ласка, відповідь.
Дякую за запитання. Майбутнє Конституційного Суду я бачу в прозорих процедурах його діяльності. Робочою групою під моїм головуванням було підготовлено проект Закону про конституційну процедуру, який, я сподіваюся, найближчим часом буде винесено на розгляд парламенту. Саме в цьому законі передбачено прозорий спосіб формування порядку денного Конституційного Суду, ведення реєстру актів Конституційного Суду, що дуже важливо, заходи і процедура дисциплінарної відповідальності. Удосконалюється процедура розгляду конституційних скарг, які є основними інструментами захисту конституційних прав фізичних та юридичних осіб в Конституційному Суді. Це досить об’ємний документ, по суті він є Кодексом конституційного судочинства. І я дуже прошу, щоби парламент за умови його розгляду обов’язково підтримав. Тому що законодавство про Конституційний Суд має бути доскональним, воно має регулювати кожен етап конституційного провадження. І це законодавство має бути чітким, зрозумілим, виключати будь-які можливості зловживання з боку будь-кого. Дякую.
Дякую, Ольго Володимирівно. Слово надається Морозу Володимиру Вікторовичу, депутатська група "Відновлення України", будь ласка.
Передайте, будь ласка, слово Славицькій Антоніні Керимівні.
Будь ласка, передайте слово Славицькій Антоніні Керимівні.
Шановна пані Ольга, моє питання, воно буде в продовження питання колеги, яке він вам озвучував. На адресу Конституційного Суду є різні дорікання і моє особисте – це строки розгляду конституційного провадження, адже в нас є хрестоматійні приклади, наприклад Закон "Про очищення влади", коли вже Європейський суд сказав своє слово, і вже і обмежувальні заходи люстраційні закінчуються, а Конституційний Суд у нас все ніяк не може прийняти рішення по суті. Тому моє питання стосується, які от кроки першочергові ви бачите, щоб удосконалити і зробити ефективною процедуру здійснення конституційного провадження? Дякую.
Дякую за запитання. По-перше, хочу сказати, що, на жаль, Конституційний Суд України не унікальний в цій частині, багато європейських судів розглядають також справи дуже протягом тривалого періоду часу. Однак це не нормально, звичайно, я з вами погоджуюся. Саме тому механізми розгляду конституційних подань і конституційних скарг вчасно передбачені Законом про конституційну процедуру через формування порядку денного, щоб не було так як зараз, коли одні справи потрапляють в порядок денний постійно, а інші справи, як ви говорите, Закон про люстрацію, взагалі не попадають в порядок денний. І, звичайно, через відповідальність судді-доповідача, який повинен вчасно готувати матеріали справи, вчасно їх надавати. І якщо в нерозгляді справи міститимуться ознаки зловживання, це може бути підставою для початку дисциплінарного провадження. Ось такий комплекс заходів, на мою думку, має ефективно спрацювати, принаймні так це працює в тих державах, де конституційна юстиція є успішною.
Будь ласка, народна депутатка України Савченко Ольга Станіславівна, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Ігорю Фрісу.
Будь ласка, Ігор Фріс.
Добрий день, Ольга Володимирівна. Ви знаєте, непоодиноко питання задають стосовно того як судді готові пожертвувати свою заробітну плату, частину своєї заробітної плати, великої, на потреби Збройних Сил України. Скажіть, будь ласка, у випадку, коли ми проголосуємо, якщо ми проголосуємо за вашу кандидатуру, чи готові ви частину своєї заробітної платні передати на потреби Збройних Сил, на потребу наших військових? Дякую.
Дякую за запитання. Так, дійсно, судді Конституційного Суду отримують досить високу заробітну плату і я вважаю, що ця заробітна плата повинна бути знижена. Що стосується моєї потенційної заробітної плати, я вважаю, що це справедливо і буду це виконувати, якщо парламент мене підтримає, перераховувати значну частину заробітної плати судді Конституційного Суду на потреби Збройних Сил України. Дякую.
Дякую, Ольга Володимирівна. Лишилася одна хвилина у нас. Давайте ще Цабаль Володимир Володимирович, фракція політичної партії "Голос". І після цього будемо.
Передайте слово Юрчишину, будь ласка.
Юрчишин Ярослав Романович, будь ласка.
Дуже коротке питання. Будь ласка, поясніть як ви трактуєте положення 11 статті профільного закону, що на момент призначення кандидат на посаду судді Конституційного Суду не може мати представницького мандату. Дякую.
Дякую за запитання. В профільному законі вжито не таке формулювання, там говориться про те, що особа повинна на день призначення, а не на момент призначення. Це, по-перше. По-друге, ось моя заява про припинення повноважень народного депутата України. Вона датована вчорашнім днем. І вона зареєстрована в Апараті Верховної Ради. Я буду просити парламент, у випадку обрання, проголосувати її невідкладно. А взагалі є колізія між Конституцією та Законом про Конституційний Суд. І за правилами вирішення колізій завжди застосовуються норми Конституції України. Так було. Так є. І так, сподіваюсь, завжди буде. Дякую.
Дякую, Ольга Володимирівна. Шановні народні депутати, прошу записатися на виступи від депутатських фракцій і груп. Нагадую, що дві хвилини на виступ. Прошу фракції і групи записатися. Будь ласка, слово надається Володіній Дар’ї Артемівні, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Веніславському Федору.
Веніславський Федір Володимирович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Сьогодні ми з вами маємо вирішити достатньо важливе завдання, а саме: заповнення вакантної посади судді Конституційного Суду України від Верховної Ради. Ми з вами послухали виступи всіх кандидатів, яких рекомендували депутатські фракції і групи на цю посаду і які пройшли процедуру відкритого прозорого конкурсу, який визначається чинним законодавством України, зокрема Законом України про Регламент Верховної Ради і Законом України "Про комітети Верховної Ради України". Ця процедура повністю відповідає Конституції України. І за результатами проведення відкритого конкурсу ми маємо кількох кандидатів, яких ми сьогодні з вами заслухали. Безперечно, всі представлені Верховній Раді кандидати мають право і гідні бути суддями Конституційного Суду України з огляду на їхнє попереднє життя, на їхній життєвий і особливо професійний досвід, в якому вони продемонстрували дуже гарні здобутки. Разом з тим політична партія "Слуга народу" висунула свого представника з нашої політичної сили, а саме Совгирю Ольгу Володимирівну. Ольга Володимирівна – це є знаним в Україні і за її межами фахівцем в галузі конституційного права, що є одним з визначальних, на моє переконання, при ухваленні рішення щодо голосування за ту чи іншу кандидатури, тому що саме блискучі знання, блискучий досвід в галузі конституційного права дозволяють нам з вами бути переконаними, що Ольга Володимирівна гідно буде виконувати функції судді Конституційного Суду України. За час її роботи у якості представника Верховної Ради України у Конституційному Суді я як представник Президента дуже часто спостерігав блискучі, системні, глибоко обґрунтовані виступи, які беззаперечно потім бралися до уваги Конституційним Судом при вирішенні справ. Тому на посаді судді Конституційного Суду України Ольга Володимирівна буде виконувати.
Дякую, Федоре Володимировичу. Будь ласка, слово надається народному депутату України Юрчишину Ярославу Романовичу, фракція політичної партії "Голос".
Я не буду аналізувати персональні характеристики жодного з кандидатів. Насправді дуже прикро, коли ми спочатку не вирішуємо фактично системні потреби – це прийняття Закону "Про конституційну процедуру", однією з ініціаторок якого, власне, ініціатором якого є пані Совгиря, і вже на основі зміненого підходу не обираємо адекватно суддю Конституційного Суду. Тобто ми насправді стаємо на ті самі граблі, на які, власне, ставали раніше. Наступний момент. Дуже дякую за цитату профільного закону. Але там чітко написано, що на день призначення не можна мати представницького мандату. Якщо ми порушуємо закон у момент призначення, що ми можемо очікувати від Конституційного Суду? Ну, і дуже добре сказав попередній виступаючий, представник нашої політичної команди. Відповідь на питання політичної нейтральності, здається, дали самі представники цієї команди. Дякую.
Слово надається Крульку Івану Івановичу, фракція "Батьківщина".
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Зараз Верховна Рада розглядає, на мою думку, надзвичайно важливе питання. Мова йде про представника від парламенту до складу Конституційного Суду України. Для нашої команди "Батьківщини" Конституційний Суд як єдиний орган конституційної юрисдикції це є надзвичайно важлива в Україні інституція. Це єдиний орган, який може визнавати закони неконституційними. Це єдиний орган, який надає офіційне тлумачення Конституції і законам України. І саме через те ми вважаємо, що кандидатура, яка має бути парламентом проголосована до Конституційного Суду, по-перше, це має бути високофаховий юрист, який позбавлений будь-яких політичних уподобань, який здатен приймати рішення, які, можливо, навіть комусь не подобаються в керівництві держави. Але Конституційний Суд мусить завжди приймати принципову позицію. І для нас зокрема було дуже дивно, коли Конституційний Суд в абсолютно зрозумілих питаннях, коли він мав визнавати неконституційним, наприклад, процедуру прийняття Закону про землю, Конституційний Суд, по суті, був заблокований. Тому ми вважаємо як фракція "Батьківщина", що Конституційний Суд мусить працювати в незалежний спосіб, без будь-якого тиску з боку державних органів виносити рішення, які є конституційними і які посилюють розуміння того, що ж було написано в Конституції України. Фракція "Батьківщина" буде брати участь, безумовно, в голосуванні і в рейтинговому голосуванні за кандидатів. І я хотів би побажати Конституційному Суду, дійсно, тримати високу планку єдиного органу конституційної юрисдикції, який не буде боятися ті закони, які не відповідають Конституції, визнавати неконституційними. Дякую.
Слово надається народному депутату України Павленку Ростиславу Миколайовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Іванні Климпуш-Цинцадзе.
Іванна Орестівна Климпуш-Цинцадзе, будь ласка.
Шановні колеги, шановний пане Голово, ми з вами місяць тому тішилися, плескали в долоні, коли ось цей прапор Європейського Союзу в зв’язку з наданням нам кандидатського статусу був внесений у Верховну Раду України. Я хочу нагадати вам, колеги, що коли Європейська рада ухвалювала це рішення, то однією з вимог і умов початку перемовин про членство України в Європейському Союзі став такий пункт: ухвалення та впровадження законодавства щодо процедури відбору суддів Конституційного Суду України, включаючи процес попереднього відбору на основі оцінки їх доброчесності та професійних навичок відповідно до рекомендацій Венеційської комісії. У мене, колеги, до нас запитання. Чому сьогодні до того як ми ухвалили зміни до Закону про Конституційний Суд, до правил відбору, до залучення міжнародних партнерів для перевірки доброчесності, моральності, нейтральності потенційних кандидатів на посаду судді Конституційного Суду ми в авральному порядку попри всю нашу повагу до кожного члена, до кожного кандидата на посаду конституційного судді від Верховної Ради України сьогодні розглядаємо це питання. А я думаю, саме тому, про що йшлося у виступах моїх колег, що ми сумніваємося в потенційній політичній нейтральності нової кандидатури, яка буде сьогодні ухвалена. Тому, колеги, я просила би серйозно і без маніпуляцій ставитися до тих завдань, які ми отримали як країна-кандидат, і почати нарешті працювати над тими завданнями і умовами для того, щоб розпочати перемовини про членство України в Європейському Союзі. Досить цієї імітації. Дякую.
Будь ласка, слово надається Славицькій Антоніні Керимівні, депутатська група "Відновлення України", будь ласка.
Прошу передати слово колезі Морозу Володимиру.
Володимир Мороз, будь ласка.
Шановні колеги, діяльність Конституційного Суду України є невідмінною частиною системи стримань і противаг. Останніми роками його робота супроводжувалась медійними скандалами щодо тлумачення норм Основного Закону, а також незрозумілої поведінки окремих суддів. Фактично КСУ був дезорієнтований і перестав відігравати свою надважливу роль у державі. Що може в цій ситуації зробити український парламент? Першочергове завдання Верховної Ради – заповнити свою квоту із шести суддів Конституційного Суду доброчесними, професійними і гідними людьми. Нагадаю, що у лютому минулого року ми разом призначили правника і справжнього технократа Віктора Кичуна. Можна вважати цей вибір успішним, але за нами лишилась ще одна вакансія. І у випадку з кандидатурою Ольги Совгирі результат, я думаю, буде не гірше. Обговорення нашої колеги як майбутньої судді конституційної Феміди, розпочалось не вчора і навіть не у цьому році, можна вважати, що своєрідні оглядини вона пройшла успішно. Депутатська група "Відновлення України" підтримує призначення Ольги Совгирі суддею Конституційного Суду України. Ми усвідомлюємо з якими настановами пані Ольга займе свою нову посаду, адже нині вона безпосередньо займалася питаннями політичної реформи та конституційного права у своєму комітеті. Також ми добре пам’ятаємо скільки було зроблено нею у складі робочої групи з питань врегулювання конституційної кризи. То ж щиро бажаємо їй успіху у ввіреній їй роботі. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили виступи від депутатських фракцій і груп, у нас ще залишилися виступи від народних депутатів, до 6 хвилин. Прошу народних депутатів записатися на виступи і після цього переходимо до рейтингового голосування. Будь ласка, Михайлюк Галина Олегівна фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Максиму Дирдіну народному депутату.
Будь ласка, Максим Дирдін.
Шановні колеги, вважаю, що така важлива посада, як судді Конституційного Суду України, на сьогоднішній день має актуальність і сьогодні будемо голосувати за кандидатів. Я призиваю вас всіх, щоби ми сьогодні обрали достойного кандидата на цю посаду. Тому що великі виклики стоять перед Конституційним Судом і він має вже запрацювати і працювати ефективно, на благо України і українського народу. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Дануці Олександру Анатолійовичу фракція "Слуга народу".
Безумовна підтримка кандидатури Ольги Совгирі. Але слово хочу передати Федору Веніславському.
Федір Веніславський, будь ласка.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Сьогодні під час виступів представників депутатських фракцій і груп, і народних депутатів України, лунало достатньо багато різних оціночних суджень з приводу того, яким чином можна забезпечити максимальну незалежність і неупередженість Конституційного Суду України. Я хочу сказати, що насамперед відповідь на це запитання криється в попередній діяльності того чи іншого кандидата на посаду конституційного судді і від того, яким чином цей кандидат відстоював свою точку зору. Кандидат від політичної партії "Слуга народу", якого ми рекомендували у повній відповідності до вимог чинного закону, Совгиря Ольга Володимирівна, всією своєю діяльністю на посаді Представника Верховної Ради у Конституційному Суді України продемонструвала максимальну незалежність, неупередженість своєї діяльності. І відстоювала у Конституційному Суді України закони, за які голосували представники різних політичних сил. Вона жодного разу не демонструвала якусь свою політичну упередженість. З другого боку, я вам відкрию велику таємницю, що навіть, коли йшло обговорення тих чи інших законопроектів на рівні депутатської фракції партії "Слуга народу", Ольга Володимирівна дуже суворо і дуже чітко контролювала ці законопроекти на предмет відповідності Конституції. І, якщо у неї особисто були сумніви в тому, що законопроект, який пропонується до розгляду сумнівно-конституційний, вона відверто про це зазначала. Тому говорити про якусь заангажованість, про якусь упередженість кандидата від політичної партії "Слуга народу", точно немає жодних підстав. Я переконаний, що саме Совгиря Ольга Володимирівна буде гідно представляти Верховну Раду України, яка може делегувати її. І я закликаю всіх підтримати рішення про делегування саме Ольги Володимирівни у Конституційному Суді. Політична партія "Слуга народу", я переконаний, буде голосувати "за" і закликаю всіх підтримати це рішення. Дякую.
Герасимов Артур Володимирович, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Ірині Володимирівні Геращенко. Дякую.
Ірина Володимирівна Геращенко, будь ласка.
Шановні колеги, кандидатка на посаду судді Конституційного Суду сьогодні мала зустріч з нашою фракцією і це був важливий діалог про інституції, принципи і цінності, не про персоналії. І зараз ми хочемо говорити саме про принципи і цінності. Я хочу нагадати, що Конституційний Суд розпустив попередній парламент восьмого скликання на підставі того, що Указ Президента Зеленського базувався, що начебто це така була політична доцільність, вимога часу і не було доведено 226 учасників коаліції. Так ось, хочу нагадати, що уже, мабуть, рік в цій залі немає жодного голосування, де було би 226 голосів монобільшості, яка сформувала сьогодні всю повноту влади у парламенті. Навіть сьогодні, коли йшли такі принципові для влади голосування, як за нового Генерального прокурора, фракція монобільшості дала лише 220 голосів, при тому, що налічує більше 240. А отже, це означає, що в нинішньому парламенті нема ніякої монобільшості. І чи означає це, що якщо Конституційний Суд настільки принциповий – він мав би розпустити цей парламент відразу після закінчення військового, вірніше, воєнного стану? Конституція України визначає ключові цінності, на яких базуються основи демократичної держави. Безумовно, свобода слова, демократія, право журналістів на професію є одним із визначних цих принципів і цінностей. І зверніть увагу, кандидатка на посаду судді Конституційного Суду жодного разу жодного слова не сказала про абсолютно незаконне волюнтаристське закриття трьох телеканалів. А те, що зараз ми бачимо в сесійній залі, безумовно, це цементування влади в одних руках, це засади авторитарної недемократичної держави, коли політичні призначення відбуваються і надалі, і базуються не так на професійних.
Будь ласка, Герус Андрій Михайлович, "Слуга народу". І після цього переходимо до рейтингового голосування. Прошу народних депутатів запросити до зали. Будь ласка, Андрій Михайлович.
Для висловлення слів підтримки прошу передати слово Денису Маслову.
Денис Маслов, будь ласка, Денис Вячеславович.
Дякую, колеги. Дійсно, Конституційний Суд України - надважлива установа, яка має балансувати всі гілки влади в Україні. І сьогодні ми, дійсно, вибираємо кандидатуру до Конституційного Суду України, на якій буде лежати надзвичайно велика відповідальність в цей час війни, в час протистояння збройній агресії Російської Федерації, дійсно слідкувати за тим, щоб Конституція України і закони України тлумачились і виконувались так, як це передбачається Конституцією. Я закликаю всіх наших колег відкинути всі політичні суперечки і обрати дійсно найкращу, найфаховішу кандидатуру, яка сьогодні буде обрана на посаду Конституційного Суду України. Такою кандидатурою я вважаю пані Ольгу Совгирю, яка. і наша фракція вважає, та, яка довела, вже багато працюючи і в стінах парламенту, і в науковій діяльності, і, я сподіваюсь, в майбутньому чесно на посаді судді Конституційного Суду. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Переходимо до прийняття рішення. Прошу зайняти місця. Відповідно до статті 208 зі значком 4 Регламенту Верховної Ради України відбір на посаду судді Конституційного Суду України здійснюється Верховною Радою відкритим рейтинговим голосуванням по кожному кандидату окремо. Тому переходимо до рейтингового голосування в алфавітному порядку щодо кожної кандидатури окремо. Я буду називати прізвище, ім’я, по батькові кандидата, а ви визначайтесь щодо його підтримки. Шановні колеги, на рейтингове голосування ставиться кандидатура Боднар-Петровської Ольги Борисівни. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:06:32]] За-57 На рейтингове голосування ставиться кандидатура Журавльова Дмитра Володимировича. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:06:54]] За-64 На рейтингове голосування ставиться кандидатура Сірого Миколи Івановича. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:07:14]] За-110 І, шановні колеги, на рейтингове голосування ставиться кандидатура Совгирі Ольги Володимирівни. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:07:37]] За-292 Шановні колеги, зараз переходимо до остаточного голосування. Відповідно до статті 208 зі значком 4 Регламенту Верховної Ради України ставиться на голосування кандидат, який за підсумками рейтингового голосування отримав найбільшу кількість голосів народних депутатів України. Відповідно до пункту 26 частини першої статті 85, частини другої статті 148 Конституції України, статті 208 зі значком 4 Регламенту Верховної Ради України, Закону України "Про Конституційний Суд України" ставлю на голосування питання про призначення суддею Конституційного Суду України Совгирю Ольгу Володимирівну. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:08:36]] За-293 Таким чином ми з вами призначили суддю Конституційного Суду України – Совгирю Ольгу Володимирівну. Вітаємо. [[Оплески]] Давайте привітаємо Ольгу Володимирівну з призначенням на відповідальну посаду і побажаємо плідної та професійної роботи на благо нашої держави. Я прошу профільний комітет разом з Апаратом оформити постанову за наслідками прийнятого нами рішення. Шановні колеги, не розходьтеся ще. По фракціях покажіть останнє голосування. Шановні народні депутати, відповідно до пункту 1 частини другої статті 81 Конституції України народна депутатка України Совгиря Ольга Володимирівна написала заяву про складення нею депутатських повноважень. Шановні народні депутати, відповідно до пункту 1 частини другої статті 81 Конституції України ставлю на голосування питання про дострокове припинення повноважень народної депутатки України Совгирі Ольги Володимирівни у зв’язку з особистою заявою про складення нею депутатських повноважень. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:10:03]] За-336 Прошу профільний комітет разом з Апаратом Верховної Ради оформити постанову за наслідками прийнятого рішення, а також в зв’язку з тим, що Ольга Володимирівна втратила мандат народного депутата України, я прошу Апарат підготувати Постанову про припинення повноважень постійного представника Верховної Ради України у. Вельмишановні колеги, вельмишановні колеги, давайте ми тоді, оскільки Ольга Володимирівна вже не є народним депутатом і не може бути представником Верховної Ради України в Конституційному Суді, я прошу, давайте проголосуємо за припинення повноважень постійного представника Верховної Ради України у Конституційному Суді України Ольги Володимирівни Совгирі. Прошу колег проголосувати за це рішення. А я скажу потім за результатами нашого голосування підготувати відповідну постанову. Тому я ставлю пропозицію припинити повноваження постійного представника Верховної Ради України в Конституційному Суді України Совгирі Ольги Володимирівни. Прошу народних депутатів голосувати. Ольга Володимирівна, ви вже не голосуєте. [[14:11:22]] За-295 Я прошу профільний комітет разом з Апаратом оформити постанову за наслідком прийнятого нами рішення. Сейчас виступи. Ірина Володимирівна, будь ласка.
Дякую, шановні колеги. Хочу нагадати, що рівно три роки тому відбулися вибори до парламенту і нова фракція прийшла на гаслах такого неухильного дотримання регламенту. І тільки що, під час цього важливого голосування за суддю Конституційного Суду, двічі було порушено регламент. Спочатку пані суддя Конституційного Суду не здала повноваження свої депутатські перед голосуванням. А, по-друге, зараз ви проголосували за те, що зняли її з посади представника в Конституційному Суді, коли в залі ще не було відповідної постанови, відповідного звернення. От скажіть, будь ласка, навіщо ви так грубо порушуєте закон, голосуючи за суддю Конституційного Суду? Ну це ж ключова має бути повага до Конституції. І ви її порушуєте при закритих телеканалах. При тому, що виборці зараз не бачать як це відбувається, тому що канал Рада не працює або там показують собаку цього Патрона і кого завгодно тільки не телеканал Рада. Ми закликаємо вас перестати порушувати Конституцію і регламент. Дякую.
Дякую. Я відповідаю на ваше зауваження щодо питань порядку ведення. Справа в тому, що відповідно до положення, затвердженого Постановою Верховної Ради України про положення про представника постійного Верховної Ради України в Конституційному Суді, може бути лише народний депутат України представником в Конституційному Суді. І тому за результатами того, що сьогодні ми тільки що проголосували Ольгу Володимирівну як людину, яка склала свій мандат, ми одразу прийняли рішення про складення з неї повноважень. А після цього це рішення буде оформлено відповідною постановою, що робиться по таких питаннях. Тому, будь ласка, до регламенту, Ірина Володимирівна, до регламенту. Дякую, шановні колеги. [[Оплески]] Шановні колеги, далі у нас, ми домовилися, від фракцій і груп по три хвилини. Правильно? Чи ми можемо перейти одразу до законів? Добре. Тоді, будь ласка, по три хвилини від фракцій і груп. Будь ласка. Я перепрошую.
Шановні колеги, можна в залі залишаться народні депутати, будь ласка.
Ольга Володимирівна, це вже до вас. В залі залишаються тільки народні депутати. Ольга Володимирівна, до побачення. Шановні колеги, записалися? Будь ласка, слово надається Софії Романівні Федині, "Європейська солідарність".
[[Не чути]]
Будь ласка, Петро Олексійович Порошенко.
Шановні колеги, сьогодні вночі я повернувся з міста-героя Одеси, де, на жаль, 28-а бригада, вся Одеса і вся Україна прощалися з нашими героями, комбригом легендарним 28-ї бригади Віталієм Гуляєвим і трьома його бойовими побратимами, які захистили Одесу, захистили Миколаїв і розгортають контрнаступ в Херсонській області. Так само на минулому тижні, весь Львів і вся Україна сумує про бійців 80-ї бригади, які віддали своє життя на Бахмутському напрямку, в тому числі наш бойовий побратим Тарас, який був у 80-й бригаді з 14-го року, боронячи луганський аеропорт. Ми маємо допомогти родинам героїв. І, на жаль, сталася прикра помилка, в лютому місяці, коли ми приймали зміни до законодавства, скасували норму, яка діяла ще з часів АТО, коли допомога благодійна, яка надходить родинам загиблих, не оподатковується, тому що не вони мають платити ці податки. І інколи пенсіонерка, яка віддає останні 100 гривень, важливіша за будь-кого, тому що вона віддає останні гроші. І точно не родини загиблих має стягувати ці податки державі. Внесений мною законопроект 7506-1, який виправляє цю помилку не лише для родин загиблих, а і для наших поранених військових, у тому числі кошти, які вони витрачають на реабілітацію, лікування і ліки. І вибачте, нехай бог простить, але вперше в цьому залі я хочу подякувати пану Гетманцеву і його комітету, що він швидко розглянув, виніс нам сьогодні на голосування, і ми будемо всі проголосувати. Єдине, що я прошу, давайте проголосуємо в першому читанні і в цілому і вирішимо ці питання, так само як і питання 7584, де ми також скасували виплати заробітної платні, крім утримання робочого місця для військовослужбовців. Дві позиції: ми відновлюємо виплати і скорочуємо на це податкові зобов’язання. І третя позиція. Антирейдерство силовиків. Давайте зараз на цьому тижні об’єднаємося і проголосуємо за це. Слава Україні!
Героям слава! Петре Олексійовичу, дякуємо. "Голос", Осадчук Андрій Петрович. Хто від вас? Железняк Ярослав Іванович, будь ласка.
Железняку, будь ласка, слово.
Шановні колеги, я буду буквально 20 секунд. Я б хотів би, звичайно, підняти питання, що нам робити з дефолтом Нафтогазу. Але я думаю, що зараз у цій поважній залі це мало кого цікавить. Тому є пропозиція перейти до голосувань. Там велика купа важливих законів. Якщо ми їх нарешті розглянемо, ну, напевно, для країни стане трішки краще. Дякую.
Дякуємо, Ярославе Івановичу. Лаконічно. В принципі, як і ваш телеграм-канал. Будь ласка, Тарас Іванович Батенко, "За майбутнє".
Шановні колеги, перше, на що ми хочемо звернути увагу. Нас завтра чекає відзначення вперше в історії України свята державної незалежності в частині тривалості нашого суверенітету, державності – День Державності. Я вважаю, що ми повинні перед усім світом показати, що ми держава з давньою традицією, більше як тисячолітньою традицією української державності, і ніхто не перекреслить цієї української державності, яку ми маємо сьогодні. Ми також повинні жорстко і чітко проголосувати, сказати свою позицію щодо так званих псевдореферендумів, які готує країна-агресор і терорист на території окупованих частин України. Це не просто мають бути загальні фрази, це має бути чітка дія і координація із зовнішнім світом, західними партнерами і конкретні кроки по тому як зашкодити тим псевдореферендумам, які сьогодні Російська Федерація має намір втілити в життя. Ми також минулого тижня спілкувалися з урядом, з Прем’єр-міністром України, де заслуховували досягнуті домовленості в Лугано по презентації програми відновлення України на 750, на поточне відновлення України в рамках 750 мільярдів доларів. Очевидно, розумію, що це не повна сума, яку ми можемо очікувати на відродження України. І ми розуміємо, що Лугано це все-таки далеке, може, не далеке майбутнє, але майбутнє, до якого нам треба дожити. І ми сьогодні вже повинні турбуватися про те, як зробити кроки для стабілізації економіки, соціальної сфери в житті країни, не допустити ніяких потрясінь для наших громадян. І в цьому контексті я підтримую щойно те, що сказав мій колега, перед тим, пан Железняк про те, що нас, очевидно, турбує і технічний дефолт Нафтогазу України, і, в принципі, занепокоєння готовності нашої країни до опалювального сезону. Вже зараз повинні знати наші громадяни, і не тільки громадяни, а й народні депутати, очевидно, які заходи урядом вживаються для забезпечення готовності житлово-комунального господарства до роботи в умовах зовнішньої агресії Росії, яка вже неприховано шантажує всю Європу припиненням постачання газу, збільшенням тарифів, і ми знаємо, що ціна на газ в країнах Європи зросла до понад 2 тисячі доларів за 1 тисячу кубометрів. Ми також законодавчо повинні в рамках наших сесійних засідань гарантувати громадянам незростання тарифів на газ, теплову енергію і гарячу воду, а також заборону на стягнення боргів за ЖКП для громадян з окупованих територій бойових дій і для громадян, майно яких сьогодні зруйноване. Ми повинні показати нашим громадянам, що держава попри критичну достатньо ситуацію, яка є в економіці, не цурається їх і зробить все можливе, щоб наші співвітчизники вижили як на окупованих територіях сьогодні, так і на всіх решта територій України. Дякую.
Будь ласка, Сергій Владиславович Соболєв, фракція "Батьківщина".
Дякую, пане головуючий. Шановні колеги, хоч наш колега пропонував не обговорювати тему опалювального сезону і НАК "Нафтогаз", але, мені здається, це стає вже ключовою темою державної безпеки, коштів, які ми в першу чергу і далі повинні направляти на армію і обороноздатність країни. Один факт, чому Прем’єр-міністр України заборонив викуповувати облігації, єврооблігації по боргу більше ніж на 300 мільйонів євро позавчора. Як таке могло статися? А, мені здається, відповідь знають багато хто в цій залі, і комісію, на якій наполягає фракція "Батьківщина", повинна дати відповідь перш за все на це запитання: а хто був власником цих єврооблігацій? Хто напередодні з дисконтом в 50 відсотків викупив ці єврооблігації НАК "Нафтогаз" і пробував фактично позавчора вимагати від держави стовідсоткового викупу більше ніж на 300 мільйонів євро цих єврооблігацій? Це питання, питання, коли Президент, парламент, уряд вишукує кожен мільярд для допомоги армії, у нас, виявляється, є ділки, які користуються такою ситуацією держави. Тому, коли кажуть, що НАК "Нафтогаз" є фактично банкрут, давайте почнемо з голови, який безпосередньо відповідав за діяльність НАК "Нафтогаз". І як з 11 мільярдів прибутку ця компанія умудрилась майже за чотири місяці стати збитковою ще й влізти в такі боргові зобов’язання. Тому те, що ми зараз наполягаємо на чіткому підході, куди направляється кожна гривня, кожен мільярд гривень, які повинні йти перш за все на армію, це відповідь на запитання, які, я сподіваюсь, ми отримаємо в тому числі від уряду, від аудиторської палати, яку чомусь не допускають, вже який місяць, на перевірку. Від Міністерства фінансів, яке абсолютно справедливо вимагає щомісячного звіту НАК "Нафтогаз" по балансу газу. І мені здається, це є ключове питання, яке дасть відповідь на запитання, з чим ми входимо в новий опалювальний сезон. Потім "махати шашкою" буде пізно. Тому я звертаюсь до новопризначеного Генерального прокурора, це ваш ключовий зараз обов’язок буде розкрити цю авантюру з НАК "Нафтогаз" і дати відповідь на ключове питання, чи буде країна з газом. Дякую.
Слово надається народному депутату України Качурі. Це замість Гетманцева ви, правильно я розумію? Будь ласка.
Олександр Качура фракція "Слуга народу". Ви знаєте, теракти Російської Федерації стали настільки частим явищем, що для нас вони почали зливатися в один такий великий згусток болю. Міста, кількість загиблих, все затуманює великий біль, який ми всі без виключення українці відчуваємо. Та важливо пам’ятати кожен конкретний випадок. Ми обов’язково доб’ємося відплати за всі їх вчинені злочини. Зараз я нагадаю тільки про деякі, найкривавіші з них. Вінниця, 14 липня, центр міста, загинуло 24 людини. Кременчук, 27 червня, ТРЦ "Амстор", понад 20 загиблих. Часів Яр, 9 липня, п’ятиповерхівка, 48 загиблих. Маріуполь, 16 березня, Драматичний театр, загинуло близько 600 людей. Одеса, 23 квітня, багатоповерхівка, загинули 8 осіб, 28 червня, масований обстріл області, 20 людей загинули. Білогорівка, Луганська область, 7 травня, школа, близько 60 мешканців загинули. Краматорськ, 8 квітня, залізничний вокзал, загинуло понад 50 людей. Харків, 1 березня, центр міста, загинуло 29 людей. Чернігів, 16 березня, від обстрілу житлового будинку загинуло 14 людей. Миколаїв, 29 березня, будівля ОДА, 37 працівників загинуло. Знаєте, тільки за офіційними даними ООН жертвами російської збройної агресії стали понад 10 тисяч цивільних громадян. Насправді ж, ми всі про це добре знаємо, їх значно більше, в рази більше. Невже злочини Росії менші ніж Сирії чи Північної Кореї, за які вони потрапили до списку держав-спонсорів тероризму? Я тут підтримую Президента Зеленського, українці заслуговують на справедливість, на відплату за страждання та смерті. Найменше, що може, та, що там казати, ні, те, що вони мусять зробити, те, що мусить зробити весь світ – це визнати очевидне. Росія – це держава-терорист. [[Вислів іноземною мовою]] Дякую.
Слово надається Олегу Івановичу Кулінічу, група "Довіра". Шановні колеги, я прошу після цього запросити всіх депутатів зайняти свої місця, ми переходимо до голосування за порядок денний. Потім ще Павленко, да, буде? Шановні колеги, прошу запросити народних депутатів, тому що у нас велика кількість законів, які ми домовились на Погоджувальній раді без обговорення проголосувати. Олег Іванович Кулініч. Потім – Павленко, потім – голосуємо.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Минулого тижня відбулася значна подія для нашої держави – це підписання Угоди по розблокуванню українських портів. Дуже важливо, що українська сторона підписала цю угоду саме з Туреччиною та Організацією Об’єднаних Націй і нічого не підписувала з країною-агресором. За цей час багато засобів масової інформації висловили свої песимістичні настрої, особливо після того, як окупанти атакували порт Одеси крилатими ракетами "Калібр". Але хочу звернути увагу на те, навіщо потрібні були ці перемовини, і, які перспективи вони ставлять перед Україною та країнами світу. Розблокування портів – це не лише економічна безпека України, це питання продовольчої безпеки всього світу. Саме тому в цьому напрямку був проведений величезний об’єм роботи і Президентом України, і відповідними міністерствами. Агропродукція останніми роками займала перше місце в українському експорті. В 2021 році вітчизняні аграрії продали за кордон лише зерна та соняшникової олії на 18,6 мільярдів доларів США, а загальний обсяг агроекспорту склав 27 мільярдів доларів. Для України експорт агропродукції – це валютні надходження до нашої держави, а це в першу чергу стабільний курс національної валюти, це заробітні плати, це пенсії, це соціальні виплати, це життя нашої держави. За оцінками експертів обсяг нашого потенційного експорту може скласти більше 20 мільярдів доларів. За останній експортний рік Україна продала 57 мільйонів тонн зерна. Неможливість вивезти та продати новий і минулорічний урожай ставить під загрозу організацію нової посівної. На сьогодні зерносховища вже переповнені і восени просто не буде куди складати близько 20 мільйонів тонн зерна, а фермери вичерпали всі свої ресурси і можливості. Це матиме катастрофічні наслідки не лише для України, а і для всіх світових ринків. Ось чому це питання є надзвичайно важливим і надзвичайно важливою є реакція світового співтовариства на цю проблему. Маємо сподівання, що деблокування портів дозволить реалізувати наш експортний потенціал та підтримати світову продовольчу безпеку, а проходження зернових коридорів загалом покаже перспективи існування міжнародного правопорядку. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Павленко Юрій Олексійович, депутатська група "Платформа за життя і мир".
Шановний пане Голово, шановні колеги! Сьогодні щодня десятки, сотні українських сімей втрачають все, заради чого працювали, де жили, стають внутрішньо переміщеними особами. При цьому майже 70 відсотків цих осіб внутрішньо переміщених українських громадян не знають про свої права. Спілкуючись в будь-якому регіоні країни, спілкуючись з нашими людьми, чуєш величезну кількість проблем і нерозуміння що і як робити. Натомість чиновники на місцях дуже часто або не одразу, або взагалі не можуть повноцінно пояснити на що ж можуть претендувати переселенці, а отже, не можуть їм надати кваліфікованої вчасної допомоги. Облік внутрішньо переміщених осіб залишається проблематичним, не обліковуються їх потреби, відповідно не може бути напрацьований узгоджений план їх забезпечення. А, за різними оцінками, біля 7 мільйонів українських громадян є сьогодні внутрішньо переміщеними особами в межах України. Незважаючи на спрощення процедури реєстрації, кількість зареєстрованих нижча за їх фактичну величину, тому що ми маємо дуже багато випадків, і, думаю, кожен із вас знає причини, по яких люди не реєструються внутрішньо переміщеними особами. Натомість, зіткнувшись з відсутністю житла, роботи, неможливістю поновити документи, отримати в повному обсязі або взагалі соціальні виплати, ці люди переживають надзвичайно сильний стрес. Загострюються і проблеми в їхніх родинах. Також важливо розуміти і ті регіони, які прихистили найбільше людей. А відповідно їхня інфраструктура життєзабезпечення перевантажена, надаючи відповідні послуги людям, на які вони не розраховані. У зв’язку з підготовкою таким регіонам, впевнений, треба сьогодні надавати реальну допомогу, термінову допомогу, для того щоб вони змогли нарощувати свої потужності забезпечувати потреби людей. Мова йде і про освітні, і про медичні, і про соціальні послуги. На жаль, жодних змін щодо підвищення спроможності регіонів, які приймають ВПО, не відбувається. Не зростає кількість працюючих в структурах, не надаються послуги. Тому ми звертаємося сьогодні до уряду і до Верховної Ради негайно сформувати чіткий план, як сьогодні захистити, допомогти кожній людині, яка стала внутрішньо переміщеною особою, як сьогодні підтримати ті місцеві органи влади, області, об’єднані територіальні громади, які.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення. Я прошу народних депутатів зайняти свої місця. І ми продовжуємо розгляд питань порядку денного. Шановні колеги, ми на Погоджувальній раді з лідерами фракцій і груп домовилися про те, що першу якусь там кількість законів ми проходимо, як завжди, без обговорення, тому що ми знайшли консенсус у голосуванні за ці законопроекти. Тому я прошу народних депутатів, усіх народних депутатів зайняти свої місця, прошу зайняти свої місця. І ми будемо йти, як ми завжди йдемо. Шановні колеги, насамперед законопроект 7548, 7548-1. Це проект Закону про внесення зміни до розділу XXІ "Прикінцеві та перехідні положення" Митного кодексу України щодо звільнення від оподаткування ввізним митом товарів, що використовуються для забезпечення зберігання зернових та/або олійних культур. Я ставлю пропозицію включити це питання, ці два законопроекти як основний, альтернативний до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:35:23]] За-302 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію прийняти за основу законопроект 7548-1. Це проект Закону про внесення зміни до розділу XXІ "Прикінцеві та перехідні положення" Митного кодексу України щодо звільнення від оподаткування ввізним митом товарів, що використовуються для забезпечення зберігання зернових та/або олійних культур. Шановні колеги, прошу голосувати. [[14:36:03]] За-301 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій, поправок для підготовки до другого читання по тільки що прийнятому за основу законопроекту 7548-1. В цілому? Готові в цілому? Добре, бо ми просто. нема питань. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в цілому законопроект 7548-1. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:36:48]] За-304 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую, колеги. Наступний законопроект 7506 і 7506-1 – проект Закону про внесення змін до статті 165 Податкового кодексу України щодо звільнення від оподаткування благодійної допомоги, виплаченої на користь членів сімей поранених та загиблих учасників бойових дій під час участі у відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки України. Я ставлю пропозицію включити ці законопроекти до порядку денного сесії. Прошу голосувати. [[14:37:33]] За-314 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію прийняти за основу. Шановні колеги, я ставлю за основу. Я ставлю прийняти за основу законопроект №7506-1 – це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо звільнення від оподаткування благодійної допомоги, виплаченої на користь членів сімей поранених та загиблих учасників бойових дій під час участі у відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки України. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:38:34]] За-314 Рішення прийнято. Пане голово комітету, ні, голова комітету не надає. Тому я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки підготовки, строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:39:09]] За-307 Рішення прийнято. Ідем далі, колеги. Наступний законопроект 7431. Ми зараз його проголосуємо. Але ми домовилися – одна хвилина з процедури Софія Романівна Федина. І ми голосуємо одразу, прошу не розходитись. Федина Софія Романівна, будь ласка.
Колеги, я би дуже хотіла звернути увагу, що цей законопроект містить низку небезпек і, зокрема, можливість досудового покарання військовослужбовців, чия провина ще не доведена. На жаль, такі випадки дуже часто трапляються, якщо є персональний конфлікт між командиром та його підлеглими. Друге – це. Ми європейська держава, ми претендуємо на те, щоби бути демократичною, а не тоталітарною. Лише суд має виносити вирок, має вирішувати який є запобіжний захід. Тому давайте не будемо тут бавитися правами людини, а краще спробуємо напрацювати систему для введення системи військових судів. І третє. Треба спочатку навчити мотивувати, повністю забезпечити, злагодити, а потім придумувати нові виміри покарань. І насправді багато командирів каже, що є достатня система покарань внутрішніх, щоби ще зараз впроваджувати щось нове. Ми маємо захищати допомагати нашим військовослужбовцям, тому зараз ми утримуємся за цей законопроект. І просимо дуже чіткого доопрацювання до другого читання.
Софія Романівна, коли я надаю з процедури, ви повинні щось говорити з процедури, а не по мотивах. Давайте в наступний раз, щоб цього не було. Добре? Дякую. Ідемо далі. Шановні колеги, 7431, це проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо обрання запобіжного заходу до військовослужбовців, які вчинили військові злочини під час дії воєнного стану. Я ставлю пропозицію включити це питання до порядку денного сесії. 7431. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:41:16]] За-256 Рішення прийнято. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти за основу з доопрацюванням положень відповідно до частини першої статті 116 проект Закону 7431. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:41:44]] За-255 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання законопроекту 7431. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:42:10]] За-237 Рішення прийнято. Наступні законопроекти: 7212, 7212-1. Це проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за злочини в умовах воєнного або надзвичайного стану. Я ставлю пропозицію включити законопроект 7212 і альтернативний 7212-1 до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:42:46]] За-303 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію прийняти за основу законопроект 7212-1. Це проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні порушення та Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за знищення або пошкодження об’єктів рослинного світу, зокрема в умовах воєнного або надзвичайного стану. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:43:22]] За-305 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання законопроекту 7212-1. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:43:48]] За-272 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію. Наступний законопроект 7443. Проект Закону про внесення змін до Прикінцевих положень Сімейного кодексу України (щодо окремих питань влаштування та перебування дитини в сім’ї патронатного вихователя під час періоду дії воєнного стану). Я ставлю пропозицію включити це питання до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:44:22]] За-311 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Прикінцевих положень Сімейного кодексу України (щодо окремих питань влаштування та перебування дитини в сім’ї патронатного вихователя під час періоду дії воєнного стану) (7443). Прошу народних депутатів голосувати. [[14:44:56]] За-317 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання законопроекту 7443. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:45:22]] За-280 Рішення прийнято. Наступний законопроект 7376. Це проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про Премію Верховної Ради України за внесок молоді у розвиток парламентаризму, місцевого самоврядування". Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Постанови 7376. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:45:59]] За-311 Постанова прийнята в цілому. Наступні законопроекти 5325, 5325-1. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти за основу з врахуванням пропозицій комітету законопроект 5325. Це проект Закону про внесення змін до Законів України "Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії" та "Про фізичну культуру і спорт" щодо запровадження державних стандартів у сфері фізичної культури і спорту та державних соціальних нормативів надання послуг суб’єктами сфери фізичної культури і спорту. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:46:49]] За-292 Рішення прийнято. Шановні колеги, я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання законопроекту 5325. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:47:15]] За-274 Рішення прийнято. Наступний законопроект 7357. Це проект Закону про реєстрацію доменних імен. Я ставлю пропозицію включити це питання до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:47:40]] За-304 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію прийняти за основу законопроект 7357 - це проект Закону про реєстрацію доменних імен. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:48:02]] За-299 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання законопроекту 7357. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:48:28]] За-269 Рішення прийнято. Наступний законопроект 5337. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію". Я ставлю пропозицію прийняти за основу законопроект 5337 – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію". Прошу народних депутатів голосувати. [[14:49:02]] За-309 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання законопроекту 5337. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:49:25]] За-269 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступний законопроект 7141. У нас є домовленість прийняти його за основу і в цілому правильно, Галина Миколаївна? Так, колеги? Тому, шановні колеги, я ставлю пропозицію спочатку включити до порядку денного сесії законопроект 7141 – це проект Закону про грошове забезпечення окремих категорій громадян. Прошу народних депутатів голосувати включення до порядку денного сесії, будь ласка. [[14:50:02]] За-309 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про грошове забезпечення окремих категорій громадян (реєстраційний номер 7141). Прошу народних депутатів голосувати. [[14:50:26]] За-312 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними поправками законопроект 7141 – це проект Закону грошове забезпечення окремих категорій громадян. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:50:53]] За-309 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступний законопроект 7317 – це пропозиції Президента України. Це пропозиції Президента України до Закону "Про внесення змін до деяких законів України щодо діяльності приватних виконавців та примусового виконання судових рішень, рішень інших органів (посадових осіб) у період дії воєнного стану". Як ми і домовлялися, я ставлю почергово пропозиції, потім закон в цілому. Я ставлю на голосування пропозицію Президента під номером один. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:51:35]] За-304 Пропозиція прийнята. Я ставлю на голосування пропозицію Президента під номером 2. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:51:56]] За-298 Пропозиція прийнята. Я ставлю на голосування пропозицію Президента номер 3 до цього законопроекту. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:52:17]] За-296 Пропозиція прийнята. А тепер я ставлю пропозицію прийняти в цілому з врахуванням пропозицій Президента України законопроект 7317. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:52:43]] За-302 Рішення прийнято. Законопроект з пропозиціями Президента прийнятий в цілому. Наступний законопроект – це 7531. Ми домовилися, що це друге читання, але ми без постановлення поправок. Тому я одразу ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення зміни до пункту 10-2 розділу ХІІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про виконавче провадження" щодо виконання рішень про стягнення з фізичної особи заборгованості за житлово-комунальні послуги у період дії воєнного стану (реєстраційний номер законопроекту 7531). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[14:53:37]] За-312 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступний законопроект (друге читання), теж ми домовилися без поправок, 7396. І я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками. Проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо функціонування Автоматизованого інформаційного комплексу освітнього менеджменту, (реєстраційний номер 7396). Прошу народних депутатів голосувати. [[14:54:16]] За-314 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступний законопроект, 4517. Ми теж без обговорення, це друге читання. Тому я одразу ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо урегулювання процедури складання митних декларацій на товари, які підпадають під різні товарні підпозиції згідно з УКТЗЕД, відповідно до Митного кодексу Європейського Союзу. Законопроект 4517. Ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:55:09]] За-312 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступний, 7414 законопроект – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про споживче кредитування" щодо врегулювання простроченої заборгованості на період дії воєнного, надзвичайного стану. Я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про споживче кредитування" щодо врегулювання простроченої заборгованості на період дії воєнного, надзвичайного стану (номер законопроекту 7414). Прошу народних депутатів голосувати. [[14:55:59]] За-312 Рішення прийнято. Наступний законопроект, теж без обговорення, це завершальний без обговорення. 7480 – це проект Постанови про звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування смерті (вбивства) народного депутата України Полякова Антона Едуардовича. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками законопроект 7480. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:56:39]] За-310 Рішення прийнято. Шановні колеги, поки перелік законопроектів, які ми домовилися – без обговорення, ми пройшли. Далі ми йдемо з обговоренням, але я теж буду просити народних депутатів, які будуть чи обговорювати, чи ставити на. поправки свої на врахування, теж використовувати систему скорочення часу. Законопроект 7315 – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" щодо здійснення судочинства в умовах воєнного чи надзвичайного стану. Я запрошую на трибуну голову підкомітету Бабія Романа Вячеславовича. Ми домовлялися десь 10 поправок від "ЄС", так? Артур Володимирович. А одна буде? Прекрасно. Зараз я знайду цей законопроект. Хто буде? Артур Володимирович, ви, да, будь ласка. Номер поправки одразу кажіть, щоб ми її. 19-а, да?
Шановний пане головуючий, шановні колеги, ну, що стосується цього законопроекту, ми його не будемо підтримувати. Але я хотів би поставити на підтвердження правку номер 19. І дуже важливий момент – в цьому законопроекті зашите проведення зборів суддів за допомогою Zoom, тобто дистанційне. Ми боролися проти цього і щодо місцевих органів влади, тому що вважаємо, що вони мають збиратися за виключенням територій, де ідуть активні бойові дії. Ми зробили все для того, щоб судді могли переносити справи з одного суду в інший і там вирішувати організаційні питання. Тому, шановні колеги, прохання не підтримувати цей закон з урахуванням того, що тут зашите дистанційне голосування суддів через Zoom. Ми вважаємо, вони можуть і мають збиратися сьогодні оффлайн, як то кажуть, за виключенням тих територій, де ідуть активні бойові дії чи там, де небезпечно з точки зору повітряної. артилерійських обстрілів. А правку 19 прошу поставити на підтвердження. Дякую.
Шановні колеги, позиція комітету яка?
Колеги, комітет підтримав цю правку, просить її врахувати. Питання в тому, що артилерійським обстрілам, як ми бачимо, у нас. під небезпекою артилерійських обстрілів вся територія країни. І мова йде лише про вирішення питань на зборах суддів, які в основному вирішують організаційні питання роботи суду. Решта питань, які потребують таємного голосування, зокрема вибори голови суду, якраз ця правка і встановлює, що вони проводяться в режимі таємного голосування, а не через Zoom. Тому прошу, колеги, підтримати дану правку.
Дякую, колеги. Шановні колеги, 19 поправка. Прошу уваги! Вона комітетом врахована, автор – Ляшенко. Але народний депутат Артур Володимирович ставить цю поправку на підтвердження. Тому, шановні колеги, прошу голосувати. 19 поправка. [[15:00:06]] За-246 Рішення прийнято. Поправка залишається збережена. Все, я можу ставити тепер закон, правильно? Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" щодо здійснення судочинства в умовах воєнного чи надзвичайного стану (реєстраційний номер 7315). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[15:00:50]] За-269 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Наступний законопроект, теж друге читання, 7370. Це проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо удосконалення окремих положень досудового розслідування в умовах воєнного стану. Я запрошую Сергія Костянтиновича Іонушаса на трибуну. Ви без поправок? Ви не будете? Добре, тоді не треба, Сергій Костянтинович. Шановні колеги, оскільки знімаються поправки, дякую, я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо удосконалення окремих положень досудового розслідування в умовах воєнного стану (реєстраційний номер 7370). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[15:01:52]] За-257 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступний законопроект 7465-1, це теж друге читання. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо особливостей діяльності фінансового сектору у зв’язку із введенням воєнного стану в Україні. Я знаю, 26 поправку буде ставити Железняк. Правильно? І після цього. Ніна Петрівна Южаніна буде ставити. Будь ласка, Железняк, сюди заходьте. Ніна Петрівна, ви будете її ставити на врахування, добре. Хто ще буде на врахування ставити свої поправки? Одна поправка, тільки на врахування. Ніна Петрівна, будь ласка, 26 поправка.
Шановні колеги, насправді є певні особливості діяльності фінансового сектору під час війни. Але надавати такі додаткові функції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, як визначення особливості функціонування системи виведення неплатоспроможних банків з ринку та здійснення ліквідації банків в умовах воєнного стану чи під час особливого періоду, не узгоджується навіть з правовим статусом фонду. Тому прошу підтримати мою поправку, яка виключає таке право фонду, яке надавалося законом у першому читанні.
Яка позиція комітету, будь ласка?
Колеги, ми підтримуємо і від авторів, і від комітету. Ми на робочій групі насправді цю правку підтримали. Тому прошу зараз просто її врахувати. Дякую.
Шановні колеги, тобто ситуацію ви зрозуміли. 26 поправка, вона була комітетом відхилена. 26 поправка, вона була.
26-а.
Одну секунду, в мене. Просто, Ніна Петрівна, у вас ще є 26-а і 24-а, мені Железняк сказав, що це 26-а. А, це була 24-а, я правильно зрозумів? 24-а? Данило Олександрович, 24-а? Ярослав Іванович, 24-а? Шановні колеги, 24 поправка Ніни Петрівни Южаніної. Вона ставить її на врахування. Комітет не заперечує проти такого, тому я ставлю пропозицію, 24 поправку. Я ставлю 24 поправку на голосування. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:04:39]] За-279 Рішення прийнято. Поправка врахована. Ярослав Іванович, ви знайшли, да, де там голосувати, да, бачите? Це не телеграм-канал, тут треба швидше орієнтуватися. Тому, шановні колеги, я тепер ставлю. Взагалі Ярослав Іванович, може, ще хтось є Ярослав Іванович, я ж тепер не деталізую по прізвищах, я ж тепер хитрий, шановні колеги. Тому я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо особливостей діяльності фінансового сектору у зв’язку із введенням воєнного стану в Україні, законопроект 7465-1. Ще раз, друге читання та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:05:46]] За-273 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Наступний законопроект 5886 – це теж друге читання, це проект Закону про офіційну статистику. Говорили, що будуть деякі поправки ставитися. Одна поправка буде ставитися, да? Я бачу, від вашої фракції одна. Будь ласка, я запрошую тоді Роксолану Андріївну за трибуну. Шановні колеги, спочатку поправки на підтвердження. Перепрошую, на врахування. На врахування. Свої поправки тобто. Будь ласка. Княжицький. Я перепрошу, я не взяв окуляри. Микола Княжицький, будь ласка.
Дякую. Я одну хочу поставити на врахування і прошу серйозно до неї поставитись, це поправка номер 60, положення проекту передбачають, що органи статистики мають право безкоштовно отримувати від резидентів будь-яку інформацію, в тому числі інформацію з обмеженим доступом. Очевидно, що органи державної статистики не можуть мати ширші повноваження порівняно, наприклад, зі слідчими, Антимонопольним комітетом, детективами НАБУ і іншими, їм треба проходити юридичну процедуру, щоб отримати доступ до інформації з обмеженим доступом, до неї відноситься банківська таємниця, розвідувальна таємниця, таємниця слідства. Але Держстат за запропонованою нормою має право отримувати ці дані без процедури. Пропоную включити право отримувати інформацію. Виключити це право отримувати інформацію з обмеженим доступом. Дякую.
Позиція комітету, будь ласка.
Комітет відхилив цю правку, тому що інформація з обмеженим доступом, за визначенням, яке є в нашому законодавстві, це в тому числі конфіденційна інформація і це в тому числі первинна інформація, яку Держстат збирає від своїх респондентів. Якщо ми приймемо правку Княжицького, то Держстат не зможе взагалі збирати статистику, будь-яку.
Дякую. Шановні колеги, 60 поправка. Пане Микола, я правильно зрозумів? 60 поправка. Шановні колеги, ви почули позицію народного депутата по 60 поправці. Ви почули позицію комітету. Шановні колеги, я ставлю 60 поправку на голосування. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:08:23]] За-196 Рішення не прийнято. Ми завершили обговорення чи хтось ще буде? Іван Іванович Крулько, правильно? 29-а ваша поправка, да? Будь ласка, Іван Іванович Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, 29 поправка стосується того, що я пропоную, щоб звітно-статистична документація, яка надається респонденту в паперовому або електронному вигляді, була за виключенням в електронному вигляді переписних листів, які надаються респонденту виключно у паперовому вигляді. Уявіть собі, якщо в електронному вигляді в нас почнуться передаватися респондентам переписні листи. Неможливо перепис населення проводити в електронному вигляді, це є повне, мені здається, нехтування всіма нормами, як здійснюється державна статистика. Тому я прошу врахувати мою поправку і викласти частину шосту статті 9 в новій редакції, де в електронному вигляді може надаватись інформація, окрім переписних листів, які надаються респонденту виключно в паперовому вигляді. Дякую.
Позиція комітету, будь ласка.
Комітет відхилив цю поправку, тому що ми вважаємо, що у Всеукраїнському переписі населення має бути інтернет-раунд, як в усіх цивілізованих країнах.
Дякую, колеги. Ви почули позицію автора 29 поправки, почули позицію комітету. Я ставлю 29 поправку на врахування. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:10:23]] За-137 Рішення не прийнято. Ми обговорили весь законопроект, можемо переходити до прийняття рішення. Дякую, колеги. Роксолана Андріївна, дякую, займіть своє місце. Шановні колеги, я ставлю пропозицію. Тут немає. Ну, будь ласка. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про офіційну статистику (реєстраційний номер 5886). Прошу народних депутатів голосувати. [[15:11:18]] За-220 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ну, тоді я ставлю пропозицію на повторне друге. Я ставлю пропозицію відправити цей законопроект на повторне друге читання. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:11:51]] За-263 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, просто вкотре, знаєте, прикро, що робота комітету впирається в 5-6 недисциплінованих людей, які не знаходять місце і можливість перебувати під час виконання своїх обов’язків у сесійній залі парламенту. Йдемо далі, шановні колеги. 2493. Закон про акціонерні товариства. Хто буде наполягати на поправках? Михайло Михайловичу, дві поправки чи дві хвилини? Три хвилини Михайлу Михайловичу і переходимо до голосування. Я прошу не розходитись. Три хвилини, будь ласка, Михайло Михайлович Цимбалюк.
Дякую. Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Я хотів би зосередити вашу увагу на декількох аспектах, що пропонує нам законопроект за номером 2493. На жаль, законопроект не є реформаторським. Окрім відсутності комплексних докорінних змін, він нецілісний у підходах до регулювання діяльності самих акціонерних товариств. Радше це спроба хаотичного поєднання шматків різних новацій з країн з різними системами права і корпоративними традиціями, які не факт, що приживуться у нашій вітчизняній корпоративній практиці. Продовжується введення. виведення з-під юридичного і фактичного контролю держави акціонерних товариств державною часткою через інститут незалежних директорів. Передбачається обов’язковість формування наглядових рад державних акціонерних товариств щонайменше на третину такими незалежними директорами, діяльність яких, як засвідчує практика, здійснюється не завжди в інтересах нашої держави та містить ознаки загрози, інколи навіть національній безпеці держави. Пропонується цим законопроектом, щоб більшість членів у створених публічних, в тому числі державних товариствах з питань аудиту, призначень і винагород становили незалежні директори. Це прихована приватизація повноважень та фінансових потоків акціонерних товариств і замаскований своєрідний грабунок держави, в тому числі через захмарні премії самим незалежним директорам. Має місце, на нашу думку, лобізм центрального депозитарію цінних паперів. Наприклад, ця установа вже зможе за цим законопроектом у разі, не дай бог, його ухвалення, заробляти на учасниках ринку. Як приклад, саме через її авторизовану систему проводитимуться загальні збори, вдумайтесь, акціонерів товариства, через цю базу даних. Так і наділяється специфічними преференціями, наприклад, у рамках кримінального провадження забороняється вилучення (виїмка) матеріалів, носіїв інформації, пов’язаних з веденням центральним депозитарієм системи депозитарного обліку цінних паперів та обліковими системами часток товариств. Як може слідчий проводити досудове розслідування, коли він не має права вилучити як речові докази ці матеріали? Шановні колеги, недопрацьований законопроект і ми пропонуємо повернути його на повторне друге читання, бо акціонерні товариства – це дуже важливі, особливо в цей період. Не можна ухвалювати такий законопроект. Дякую.
Шановні колеги. Соболєв Сергій Владиславович, 2 хвилини і після цього переходимо до голосування. Прошу народних депутатів запросити до зали. Будь ласка, Сергій Владиславович.
Дякую. Соболєв, "Батьківщина". Я 53 правки знімаю і прошу 2 хвилини. От чому я вирішив приділити увагу цьому. Я хочу продовжити те, що сказав мій колега по фракції Цимбалюк Михайло Михайлович. На мій погляд, при тих новаціях і при тому підході, коли цілий ряд європейських норм, в тому числі і директив Європейського Союзу, прямо імплементовані в тіло цього законопроекту, на наш погляд, залишається ключова річ – це так звані незалежні члени акціонерних наглядових рад і незалежні директори. Те, що сьогодні відбувається з державною акціонерною компанією НАК "Нафтогаз", коли уряд, я підкреслюю, уряд, за який голосувала парламентська більшість, коли Державна аудиторська служба, яка здійснює прямий контроль за державними коштами, коли Міністерство фінансів, яке потребує постійного контролю за порядком використання цих коштів, не мають доступу до перевірок, коли особи, які призначені як нібито незалежні директори, а були незалежні члени наглядових рад, забувають, заради чого вони призначені, як люди, які повинні піклуватися про державні інтереси, саме цей розділ є абсолютно вразливий для того, щоб держава дотримувалась своїх інтересів саме в таких акціонерних товариствах. І саме тому наша фракція через цей розділ і наші правки стосувалися саме цих речей, попросила на повторне друге читання відправити цей законопроект. Ми не будемо голосувати і готові підтримати повторне друге читання. Звертаю вашу увагу, що, на жаль, практика хазяйнування підтверджує, що інтереси держави і інтереси незалежних директорів досить часто не співпадають. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту. Я прошу народних депутатів зайняти свої місця. Я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про акціонерні товариства (реєстраційний номер 2493). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[15:18:20]] За-232 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Будь ласка, далі. Наступний законопроект 53. А, по фракціях. Перепрошую, я не почув. Покажіть по фракціях. Наступний законопроект 5397 – це проект Закону про внесення змін до Закону України “Про приватизацію державного і комунального майна” щодо уточнення деяких положень та сприяння залученню інвестицій в процесі приватизації. Шановні колеги, хтось буде наполягати на поправках, чи можемо ставити одразу? Можемо ставити одразу, ніхто не наполягає? Тому я ставлю пропозицію прийняти в повторному другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками законопроект 5397 – це проект Закону про внесення змін до Закону України “Про приватизацію державного і комунального майна” щодо уточнення деяких положень та сприяння залученню інвестицій в процесі приватизації. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:19:37]] За-227 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. По фракціях покажіть. Шановні колеги, наступний законопроект 7451 – це проект Закону про внесення змін до Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» та інших законодавчих актів України щодо сприяння процесам релокації підприємств в умовах воєнного стану та економічного відновлення держави. 7451. У нас є перелік поправок, які передала Ніна Петрівна Южаніна, які вона буде ставити. На підтвердження, не врахування. А, на врахування? А вони у вас тут в перемішку, я розумію? Будь ласка, Дмитро Олександрович, ви свою поправку будете ставити, ви буде на врахування, да? Разумков.
Дякую. Руслан Олексійович, да, буду правки я ставити на врахування і дві правки на підтвердження.
Добре, тоді спочатку підемо по правках на врахування. У вас скільки їх буде, Дмитро Олександрович?
Я думаю, що близько 7 – в мене і Любов Шпак – 2 правки.
Скільки?
Близько 7-ми – у мене і 2 правки – Шпак.
Добре. Ніна Петрівна, ви скільки своїх будете ставити?
Моїх 49.
І ви будете всі ставити?
Ну, да.
Добре. Тоді, Дмитро Олександрович, 2 поправка ваша, я правильно розумію? І ви будете дві поправки, да? Добре.
Руслан Олексійович.
Зараз, одну секундочку. Сергій Владиславович, скільки ви ставите? Соболєв Сергій Владиславович, включіть мікрофон.
Колеги, у нас 31 правка з паном Цимбалюком. Ми просимо по дві хвилини кожному.
Добре. Тоді, якщо можна, ми в кінці вже вам дамо, після того, як поставлені будуть. Дві хвилини – Цимбалюк, дві хвилини – Соболєв. І Цимбалюк. Дві правки – Шпак. Сім – Разумков, так. Одну секундочку. Вельмишановні колеги, я перепрошую, тільки що передзвонили з відділу "Рада" у них чомусь потух комп’ютер, їм треба 15 хвилин на перезавантаження. Давайте може ми почнемо, хто виступати буде, щоб виступили спочатку цієї години, поки перезавантажиться комп’ютер. Тому, якщо можна, я даю дві хвилини Соболєву, потім – дві хвилини Цимбалюку Михайлу Михайловичу. Почнемо з цього, потім може ще хтось задумається помінятись. Будь ласка, Соболєв Сергій Владиславович, дві хвилини. А і мікрофони не працюють теж? Шановні колеги, тоді оголошується перерва на 15 хвилин – це технічна перерва, не від нас залежить, потухла система "Рада". Будь ласка, 15 хвилин, але не розходьтеся, колеги.
Вельмишановні колеги, давайте ми пройдемося таким чином. У нас двоє осіб по 2 хвилини виступ, а тоді, після цього, ми зробимо вже перерву до завтрашнього дня. Шановні колеги, я надаю слово Соболєву Сергію Владиславовичу, народному депутату України, 2 хвилини замість поправок. Будь ласка, Сергій Владиславович.
[[Не чути]]
Цимбалюк Михайло Михайлович, будь ласка. Цимбалюк Михайло Михайлович.
Пане Голово, я так зрозумів, що сьогодні не буде голосування, так, за цей законопроект?
Я думаю, ні. Я думаю, що ми просто не встигнемо по часу. Тому спочатку ми дамо висловитися, і перенесемо вже тоді голосування на пізніше.
Добре. Якщо можна, час з початку.
Будь ласка, обнуліть час для Михайла Михайловича.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане Голово, шановна президія, колеги! Законопроект 7451, який сьогодні ми розглядаємо, має надзвичайно хорошу назву. І мова йде про сприяння процесам релокації. Але хто читав суть його, то мова зовсім про інше: мова про приватизацію під час війни. А насправді, колеги, це ж абсурд! Спробуйте продати свою квартиру під час війни – і побачите, що вам за неї запропонують. Наступна річ. Уявіть собі, що ця приватизація, як вона буде проводитися: без оголошення. Цим законопроектом пропонується проводити приватизацію без повідомлення в засобах масової інформації. Абсурд! Не по реальній оціночній вартості буде продаватися майно державне або комунальне, а по балансовій. Шановні колеги, тобто без конкуренції за аукціонами на пониження на 50 і на 100 відсотків. Взагалі цим законопроектом передбачається, що не враховується позиція кредиторів. Описано, що можна об’єкти великої приватизації продавати конфіденційно. Це корупція – корупція в чистому вигляді. Шановні колеги, як з таким законопроектом можна йти до європейської спільноти? Ще раз подумайте, і за такий законопроект не можна голосувати, слід його повернути.
Будь ласка, Сергій Владиславович Соболєв. Будь ласка.
Соболєв, "Батьківщина". Шановні колеги, ми подали достатню кількість правок, але, на жаль, ключова суть законопроекту, його назва і те, заради чого він подавався, абсолютно не відповідають одне одному. Це закон не про релокацію. Якщо це релокація, то при чому тут приватизація? Якщо це приватні чи державні підприємства, які переїжджають у більш безпечні місця, то при чому тут приватизація? На мій погляд, ми попали в ситуацію, коли фактично нам дають можливість замість ключового розгляду, а саме релокації підприємств у цих умовах, коли ми знаємо те, що відбувається в Краматорську, і наш колега нам неодноразово доповідав; коли відбувається ситуація, коли власники російські не хочуть виводити підприємство, чекаючи приходу так званих "освободітєлєй"; коли ситуація є з власниками українськими, які теж чогось чекають. От у цій ситуації вели б мову про націоналізацію таких підприємств, але при чому тут їх приватизація? Саме тому ми попробували нашими правками ввести цей закон в русло ключове, заради чого цей закон ухвалюється. На жаль, отримали відповідь від профільного комітету, де ідея цього законопроекту абсолютно в іншому: все-таки не релокація, а приватизація. Саме тому, розуміючи, що жодна з ключових правок не підтримана, ми просимо в цій ситуації відправити законопроект на повторне друге читання і повернутися до суті цього законопроекту, зробити все можливе, щоб ті підприємства, які знаходяться біля лінії розмежування, які можна ще вивезти.
Дякую. Шановні колеги, ми не завершили сьогодні розгляд питань порядку денного, але ми завершили час, на який ми розраховували, тому я дякую всім за плідну роботу. Ми не закриваємо наше пленарне засідання, про час і місце нашого наступного зібрання буде повідомлено. Віримо в Збройні Сили України! Разом переможемо! Слава Україні!