[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 20. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Steinmetz Ádám jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Szomorú kötelességemnek kell eleget tennem azzal, hogy bejelentem, Csicsay Claudius Iván volt képviselőtársunk életének 74. évében elhunyt. Csicsay Claudius Iván, az MSZP egykori politikusa, a 2002. évi országgyűlési választásokon Budapest 14. számú választókerületében szerzett mandátumot, és egy cikluson keresztül volt a párt országgyűlési képviselője. Megbízatása alatt tagja volt a Honvédelmi, az Egészségügyi és a Nemzetbiztonsági bizottságnak is. Több cikluson át volt Kőbánya önkormányzati képviselője, 1999-2002 között alpolgármestere. Politikai, közéleti tevékenysége mellett közel három évtizeden át dolgozott orvosként, amelyből 17 évig volt az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet főigazgatója. Szakmai munkássága okán számos kitüntetésben, elismerésben részesült. 1997-ben dandártábornoki tisztséget, nyugdíjazásakor Tauffer Emil-díjat vehetett át. Életének 74. évében hunyt el. Kérem önöket, hogy képviselőtársunk emléke előtt néma felállással tisztelegjünk. [[A teremben lévők felállva adóznak az elhunyt emlékének.]] Köszönöm. Tisztelt Ház! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szabó Timea, a Párbeszéd frakcióvezetője. Megadom a szót.
Ahogy közelednek a választások, egyre érdekesebben alakulnak Orbán Viktor és kormányának bűnügyei. Már egy komplett Kék fény-adást is össze lehetne rakni csak abból, ami az elmúlt hetekben történt. Nemrég került napvilágra, hogy Kövér László kabinetfőnöke egy olyan budai luxusvillában lakik, amelyet határon túli magyaroknak szánt alapítvány pénzéből vettek 240 millió forintért. Ez a szervezet 320 millió forintot kapott egy kínai milliárdostól, Kövér László barátjától arra, hogy erdélyi magyar fiatalokat segítsen. Ehhez képest az alapítvány a pénzt ellopta, és helyette Kövér kabinetfőnökének vettek egy budai luxusvillát. De futotta még A6-os Audira is, csak éppen a határon túliakra nem. A súlyos bűncselekmény ellenére belső vizsgálat nem indult, és úgy tudjuk, hogy Kövér László kabinetfőnöke még mindig a parlamentben dolgozik. Aztán jött szintén Kövér László kiszivárgott hangfelvétele, amelyben a titkosszolgálatokat konkrétan bűncselekményre buzdította, arra, hogy akár illegálisan is megfigyeljék az ellenzéket. Súlyos bűncselekmény történt itt is, vizsgálatot azonban nem látunk. Aztán itt a Pegasus-botrány, amelyben Kósa Lajostól megtudtuk, hogy Orbán Viktor kormánya illegális izraeli kémszoftvert vásárolt azért, hogy megint csak az ellenzéki politikusokat és újságírókat figyeljék meg. Itt is bűncselekmény történt? Persze! Ezekre a lehallgatásokra egyébként Varga Judit jobbkeze, Völner Pál országgyűlési képviselő, miniszterhelyettes államtitkár adott engedélyt. Az a Völner Pál, aki ellen most még Polt Péter is nyomozásba kezdett hivatali vesztegetés bűncselekménye miatt. Völner hosszú ideig alkalmanként akár 5 millió forintot is elkért azért, hogy a Bírósági Végrehajtói Kar elnökének elintézzen dolgokat. És akkor itt álljunk meg egy kicsit! Völner Pál kormánytag volt, aki heti szinten járt fel Orbán Viktorhoz a Karmelita kolostorba, sőt a miniszterelnökkel propaganda jelleggel még iszogatott is rendszeresen. Völner lemondott ugyan az államtitkári pozíciójáról, de a képviselői mandátumát megtartotta és megtartja, sőt a kormánytól még kap 4 millió forint végkielégítést is. 4 millió forint jutalom és képviselői mandátum azért egy bűnözőnek, akit nemsokára börtönbe fognak elvinni. Ilyen, képviselőtársaim, a világon nincs! Sőt, európai demokráciákban az sem fordulhat elő, hogy ilyen esetben Völner főnöke, Varga Judit is a helyén marad. Normális országban úgy penderítik ki ilyen esetekben az igazságügyi minisztert, hogy a lába nem éri a földet, hiszen ha Varga Judit tudott erről az ügyről, akkor bűnrészes, azaz egy közönséges bűnöző, ha pedig nem tudott erről, akkor „csak” alkalmatlan. Akkor viszont menjen főállásban szelfizgetni! [[13.10]] Az egységes ellenzékkel itt is követeljük újra azt, hogy Varga Judit azonnal mondjon le miniszteri pozíciójáról. Ezek az események szépen illeszkednek egyébként Orbán Viktor 12 éves munkájába és az általa kiválasztott fideszes képviselők, azaz bűnözők sorába. Vegyük például Mengyi Roland fideszes képviselőt, akit ’19-ben 4 év börtönre ítéltek uniós pénzek lenyúlásáért. Aztán ott van Simonka György, szintén fideszes képviselő, aki 1,5 milliárd forint értékben csalt el állami támogatásokat; Polt Péter 8,5 év fegyházbüntetést kért rá. De említhetjük a szintén fideszes Boldog Istvánt is, aki szintén pályázati pénzeket lopott el, és az ügyészség 6 év börtönt, vagyonelkobzást, valamint közügyektől való eltiltást kért rá. Vagy itt van a fideszes Farkas Flórián is, aki alatt a roma önkormányzat 1,5 milliárd forint támogatást sikkasztott el, ezt még az EMMI is elismerte. [[Rig Lajos közbeszól.]] Völner, Boldog, Simonka, Farkas és társai konkrét bűnözők, akik még mindig itt ülnek a fideszes padsorokban. Orbán Viktor és a Fidesz egy bűnszervezetet működtet az ország Házában. Orbán Viktor bűnszervezete lop, lehallgat, megfigyel, hazudik. Megfigyelik az ellenzéket, és mint kiderült, nemcsak az ellenzéket, de még saját magukat is, a legközelebbi szövetségesüket, Áder Jánost is és a köreit is lehallgatták a Pegasussal. Hát, milyen kormány az, amelyik még az ellenzéket is és a saját köreit is lehallgatja?! Elmondom, milyen kormány az: az, amelyik retteg, amelyik pánikol; az, amelyik tudja, hogy innen ki fog penderülni jövő áprilisban, hogy jön a vég; az, amelyik tudja, hogy ezen már Rogán Tóni „Anonymus” se tud változtatni, sem Városháza nem eladás kamuügyekről, sem CIA-zással, sem más idétlenkedésekkel. Mert nem mi vagyunk a bűnözők, fideszes képviselőtársaim, hanem önök: Orbán Viktor és a Fidesz a bűnözők. Ezért fognak önök áprilisban bukni. Boldog karácsonyt!
Válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönve a kedves jókívánságát, tisztelt képviselő asszony, a cinizmuson kicsit túltekintve, mindenekelőtt arról szeretném biztosítani, hogy fogok önnek válaszolni, nem kell arra számítania, hogy önt bárki hülyegyereknek minősítené csak azért, mert kérdezett, és elmondta a véleményét, mint ahogy ön megtette egy újságíróval pár nappal ezelőtt [[Szabó Timea: Nem újságíró…]] , csakis azért, mert kérdezni merészelt öntől. Arról beszélnek önök, hogy olyan országban szeretnének élni, ahol egy újságíró kérdezhet, erre a legotrombább módon hajtják el, hogyha valóban kérdezni merészelnek. [[Szabó Timea közbeszól.]] Csak a szokásos baloldali képmutatás…
Nem az öné a szó! [[Szabó Timea: Nem értem!]] Nem az öné a szó, bírjon magával, legyen szíves! Próbáljon meg úgy viselkedni, mint egy felnőtt ember! Parancsoljon, államtitkár úr! [[Dr. Vadai Ágnes: Kemény szavak ezek, házelnök úr! Szabó Timea közbeszól.]]
Ami az említett alapítvány ügyét illeti, az alapítvány nem kap kormányzati támogatást, erről itt már beszéltünk, ezért nem érint kormányzati hatáskört. A Pegasus-ügyben a belügyminiszter minden tájékoztatást megadott a törvényi rendnek megfelelően. [[Szabó Timea folyamatosan közbeszól.]] Ami pedig az Igazságügyi Minisztérium volt államtitkárát illeti, az ügyészség kérte a mentelmi jogának a felfüggesztését; ő ezt támogatja, és levélben kérte az Országgyűlést, hogy adja ki a mentelmi jogát. Nyilvánvaló, hogy az eljárás alatt a feladatait nem tudja ellátni, ezért lemondott. [[Szabó Timea: Képviselői mandátum?]] Bízzunk abban, hogy az eljárás alatt tisztázza magát. Ez az eset felhívja a figyelmünket a magyar közélet egy alapvető jellemzőjére, arra, hogy a jobb- és baloldal teljesen másképp viszonyul a felelősség kérdéséhez. [[Derültség a Párbeszéd padsoraiból. Szabó Timea: Hát, az biztos!]] A baloldalon akkor sincsen következménye semminek, amikor kilóg a törvénytelenségi lóláb, és teljesen egyértelmű, hogy valamilyen súlyos dolgot követnek el semmi, de semmi következménye nincsen. Ha a kispesti baloldali vezetők körében korrupciós technikákra, visszaosztási eljárásokra, droghasználatra és más alvilági jellegű cselekményekre derül fény, akkor a szereplők vígan a helyükön maradnak, és semmilyen következmény nincs. [[Arató Gergely közbeszól.]] A Momentum EP-képviselője körüli cégháló forintmilliárdot kap uniós forrásokból; számos súlyos szabálytalanság gyanúja lengi körbe az egészet. Már eljárás is folyamatban van és vane következmény? Dehogy van! Semmi! Képviselő asszony ehelyett menetrendszerűen mószerolja Brüsszel felé azt az országot, amelyet egyébként képviselnie kellene. Aztán, hogy folytassuk, a Városháza körül, Bajnai Gordont idézek: megjelentek a cápák [[Szabó Timea: Ajjaj!]] zsákmányra éhes cápák. Vinnék az ingatlanokat, jutaléki rendszerről beszélnek, és arról, hogy hogyan hálózzák be ezek a baloldali üzleti körök az összes baloldali pártot. Következmény, tisztelt képviselőtársaim? Következmény, az semmi. Miért is lenne bármilyen következménye, bárminek akármilyen következménye a baloldalon? ott, ahol Gyurcsány Ferenc adja továbbra is az ütemet, aki azon túl, hogy a saját népére lövetett [[Arató Gergely: Már megint itt tartunk?]] a saját vagyonát kétes privatizációkkal alapozta meg. [[Közbeszólások az ellenzéki pártok padsoraiból.]] Tisztelt Képviselő Asszony! Én nem tudom, honnan kérték meg önt, hogy állandóan kiabáljon, és kiket képvisel [[Közbeszólások az ellenzéki pártok padsoraiból: CIA!]] de egy dolgot szeretnék kérni: hogyha szeretne valamit tenni a közpénzek védelmében, akkor arra kérem, hogy ugyanilyen aktivitással, és lehetőség szerint ugyanilyen stílusban tegye ezt meg Kispesten [[Szabó Timea: Polt Péter…]] , a Városháza környékén, vagy éppen a Momentum körüli sumákságok ügyében. Tisztelt Képviselő Asszony! Ha már itt vagyunk, akkor szeretnék még egy dologról szólni. Az önök jelöltje egyre többször beszél minősíthetetlen hangnemben az ország egyes társadalmi csoportjairól. Idézek párat: végtelen tájékozatlanságban élő, szerencsétlen, megtévesztett, ostoba, sötétben tartott, trágyával etetett gomba, felvilágosításra szorulnak, egy keresztrejtvényt sem tudnának megfejteni [[Dr. Vadai Ágnes: Ne legyen ilyen szigorú magához…]] csak pár sértés azok közül, amiket Márki-Zay Péter az elmúlt napokban megengedett magának. Azokról beszélt így, akik nem ugyanazt gondolják, mint ő. Néha az az érzésünk, hogy ha Márki-Zay Péter meglátna egy kóbor, lehulló falevelet, még azt is leostobázná. Most nem tudom, hogy Márki-Zay Péter a közéleti pályafutása alatt valaha kérte bármiért bocsánatot, mert olyannak tűnik, aki mindig mindent jobban tud, mindent is jobban tud, és ezért nem kér bocsánatot. Most is aligha remélhetünk ilyen bocsánatkérést, de egyet azért meghagyunk itt: a lenéző gőg és az érzéketlenség az élet bármely területén veszélyes, főleg, hogyha ezek keverednek [[Folyamatos moraj és közbeszólások az ellenzéki pártok padsoraiból.]] , kiváltképp, hogyha a politikában. [[13.20]] Önnek, tisztelt képviselő asszony, és a velem szemben ülő képviselőknek egyetlen szava sincs, amikor Márki-Zay Péter magyarok millióit sértegeti. Ez azt jelenti, hogy egyetértenek vele. Higgyék el, hogy ennek lesz is következménye jövő tavasszal, viseljék el mindannyian! Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Azt a költői kérdést szeretném feltenni, még mielőtt továbbadnám a szót képviselő úr türelmét kérem, úgyhogy foglaljon helyet nyugodtan , tehát azt a költői kérdést szeretném feltenni, hogy honnan vették a bátorságot és a felhatalmazást, hogy végigordibálják az államtitkár úr válaszát. [[Zaj az ellenzéki oldalon.]] Önök beszélnek demokráciáról, amikor a legelemibb tiszteletet sem adják meg senkinek, sem a választóknak, sem a képviselőiknek. Úgyhogy legyenek szívesek, mérsékeljék magukat, mert ez így nem lesz jó! [[Szabó Timea: Államtitkár úr összevissza beszélt!]] Legyen szíves, képviselő asszony, abbahagyni a pufogást! [[Derültség és taps a kormánypárti oldalon.]] Adok önnek öt perc lehiggadási szünetet. Most éppen Keresztes képviselő úr fog szólni, addig talán kibírja szó nélkül. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy az Országgyűlés méltóságát megőrizni és a magyar emberek számára a megfelelő tiszteletet megadni olyan módon lehet, hogyha minimum egy ilyen súlyos korrupciós ügy után legalább egy önkritikus hangot hallhattunk volna a kormány válaszadója részéről. Nem szégyelli magát, államtitkár úr, hogy a kormány elmúlt ciklusok legsúlyosabb kormányzati korrupciós botrányának a lelepleződése után válaszában az ellenzéket gyalázza, és egyetlenegy önkritikus hangot nem tudott elmondani? Egyetlenegy önkritikus mondatot nem tudott elmondani azzal kapcsolatban, hogy az ön harcostársa, az ön fideszes harcostársa, aki Orbán Viktor rendszerének az egyik szimbóluma, korrupt. Önök arról beszélnek, az ön frakcióvezetője arról beszél, hogy a jobboldalon van következménye az ilyen botrányoknak, és tudnak lemondani. Lemondott a miniszter asszony? Innét is köszöntöm az igazságügyi miniszter asszonyt én úgy tapasztaltam, hogy nem mondott le. Azok után nem mondott le, hogy a legsúlyosabb korrupciós botrányra derült fény az elmúlt napokban. Azt gondolom, kifejezetten döbbenetes, hogy az Igazságügyi Minisztérium miniszterhelyetteséről, államtitkáráról, az önök régi fideszes harcostársáról derült ki, hogy velejéig korrupt, megvesztegethető, s kiderült az is, hogy az igazságügyi miniszter erre a korrupt államtitkárra olyan feladatokat, olyan döntési kompetenciákat bízott, amiket egyébként nem is bízhatott volna rá, ami alapvetően határozza meg Magyarországon rengeteg embernek az életét. Azt gondolom, hogy egy ilyen esetben minimum egy önkritikus hangot még abban a helyzetben és olyan propaganda mellett is meg kellett volna hogy engedjen magának, tisztelt államtitkár úr, ami ennek az ügynek a súlyosságát aláhúzza. Lassan véget ér nemcsak az ülésszak, hanem a parlamenti ciklus is, és azt gondolom, hogy nagyon nehéz még felsorolás szintjén is azt a sok gazemberséget, amit az önök kormánya elkövetett, megemlíteni itt az Országgyűlés ülésén, amit láthattunk az elmúlt időszakban, akár az ezermilliárdos közvagyon kiszervezését, a magyar felsőoktatás fideszes irányítás alá helyezését, az idegen érdekek kiszolgálását, itt egy járványügyi helyzetben a magyar emberek cserbenhagyását. De ilyen döbbenetes cselekvések, ilyen döbbenetes és nemzetellenes döntések után is, azt követően is el tudjuk mondani, hogy önök magukhoz méltóan keretezték ezt a parlamenti ciklust ezzel a rendkívül súlyos és egészen megdöbbentő korrupciós botránnyal. Azt gondolom, hogy ez az ügy, amire most fény derült, pontosan szimbolizálja azt, hogy miről szól a Fidesz, miről szól a nemzetinek, keresztényinek és konzervatívnak hazudott rendszer, miről szól Orbán Viktor rendszere. Hiszen ezek az emberek és ezeknek az embereknek a cselekedetei szimbolizálják mindazt, ami a valóság az Orbán Viktor rendszeréről szóló propaganda mögött, és ami a valóság e rendszer mögött. Nézzük csak, mik a tények, a legfőbb ügyész mivel vádolja az egyik legfontosabb minisztérium miniszterhelyettesét. Vezető beosztású hivatalos személy által az előnyért hivatali helyzetével visszaélve, bűnszövetkezetben üzletszerűen és folytatólagosan elkövetett hivatali vesztegetéssel gyanúsítja az önök miniszterhelyettesét. Ennek ellenére nem mondott le Varga Judit miniszter. De szintén nem olyan régen tudhattuk meg, hogy Nagy Jánost, az Agrárminisztérium földügyekért felelős most már volt helyettes államtitkárát az előnyért hivatali helyzetével visszaélve, hivatalos személy által elkövetett vesztegetés elfogadásának bűntettével és hivatalos személy által elkövetett közokirat-hamisítással vádolják. Szó esett itt Boldog István képviselő úrról. Az önök döntése értelmében Boldog István a mai napig a Költségvetési bizottság alelnöke lehet. Őt milyen vádakkal állították bíróság elé? Kétrendbeli felbujtóként elkövetett hivatali vesztegetés elfogadása bűntettével, kétrendbeli felbujtóként elkövetett vesztegetés elfogadása bűntettével, kétrendbeli felbujtóként elkövetett versenyt korlátozó megállapodás közbeszerzési eljárásban bűntettek vádjával áll ez a mai napig képviselőként szolgálható ember a bíróság előtt. Simonka György, szintén egy fideszes harcostársuk bűnszervezetben elkövetett, különösen jelentős vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalás bűntettével és más bűncselekmények vádjával áll a bíróság előtt. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezek a képviselő urak holnap majd szavazni fognak még itt a magyar embereket érintő fontos törvényekről? Szavaznak a veszélyhelyzet meghosszabbításáról? Ez a nemzeti, keresztény és konzervatív kormányzás? Azt gondolom, mindenki számára világos lehetett, hogy önök mögött már nincsenek értékek, csak érdekek, ezért az önök rendszere véget fog érni jövő áprilisban. S azt el tudjuk mondani, hogy mindent el fogunk követni annak érdekében, hogy mindazok a fideszes politikusok, akik a magyar embereket, a magyar nemzetet meglopták, börtönbe fognak kerülni. S már csak egy kérdésem van: Varga Judit miniszter asszony mikor nyújtja be a lemondását? Köszönöm szépen.
Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Ön úgy beszél, hogy az önök jelöltje Czeglédy Csaba. Akikről önök itt beszélnek, olyan emberek, akikkel szemben nyomozás folyik, esetleg volt gyanúsítás, de akiket felsorolt, azok között nem volt olyan, akit jogerősen elítéltek volna. De van, akit elítéltek jogerősen: Czeglédy Csabát. Elítélték adócsalásért, okirat-hamisításért. És folyik ellene eljárás, hogy egy diákszövetkezetből bűnszövetkezetet csinált-e. És önök mit csinálnak belőle? Országgyűlési képviselőt. Előtte persze volt már EP-képviselőjelölt is, hogy a mentelmi joggal pár hónapot nyerjen a büntetőeljárásból. Miért teszik ezt? Vagy itt van Cseh Katalin. Ön azt mondta, hogy elegánsabb lenne mindenkinek önkritikus hangot megütni. Hát, ön a felszólalásában hány önkritikus hangot ütött meg Czeglédy Csabával kapcsolatban, Lackner Csabával kapcsolatban vagy Cseh Katalinnal kapcsolatban? Akinél már házkutatás is zajlott. Mert lehet, hogy úgy vett igénybe európai uniós támogatást, hogy egyrészt azt mondta, csak fideszesek vehetnek igénybe európai uniós támogatást, de mégiscsak a hozzá kötődő cégekhez is körülbelül 4 milliárd forint került, s kiderült, hogy nem mindig szabályosan. Én nemcsak azt a morális részt nézem, hogy azt mondja a pályázatában, hogy az olimpia miatt is kérik a támogatást, miközben az olimpia ellen gyűjtött aláírásokat, hanem azt is, hogy olyan dolog fejlesztésére kért támogatást, ami akkorra már létrejött, és erre bizonyítékok vannak. Vagy a 10 százalékos jutalékos rendszer a Városházán és a városházi cápák? Nem kellett volna egy önkritikus hangot megütni, tisztelt képviselő úr? Miért nem szólalt meg? [[Felzúdulás az ellenzéki oldalon.]] Hirtelen milyen más tónus jön a baloldali padsorokból, egyik másodpercről a másikra mennyire megváltozott a hangnem, tisztelt képviselők! Nyilván lehet kritikusan illetni másokat, de önöknél minek volt következménye az elmúlt harminc évben? Minek volt önöknél következménye az elmúlt harminc évben? Itt olyan ügyekről beszélt, hogy ha valakit meggyanúsítanak, akkor a politikai konzekvenciákat vállalja, és lemond a politikai tisztségéről, mint ahogy államtitkár úr is lemondott az államtitkárságáról, együttműködik a hatóságokkal, és majd kiderül a jogerős bírósági ítélet végén, hogy mi lesz pontosan a döntés. De önöknél Czeglédy Csaba tett ilyet? Lackner Csaba tett ilyet? Cseh Katalin tett ilyet? Senki nem tett semmit önöknél, tisztelt képviselő úr! Sok esetben nyilvánvalóan meg kell várni valóban a büntetőeljárás végét, de addig a jobboldalon van következménye az ilyen eseteknek, önöknél meg semmi, de semmi következmény nincs. És azok akarnak visszatérni a hatalomba, önökkel együtt, tisztelt képviselő úr, akik közben az OLAF által is feltárt módon a 4-es metró összegének az egyharmadát ellopták vagy elcsalták, akik közpénzből dombok közé építettek völgyhidat, és akik egy löszdombba építettek több alagutat is. S önök beszélnek arról, tisztelt képviselő úr, hogy hogyan kell viselkedni, kinek kell önkritikusnak lenni és kinek nem? Azt is mondta, hogy az egész évet értékelni kell. Nos, önök egész évben mást sem tettek, mint hogy itt a parlamentben is felelőtlenül politizáltak. Amikor az egész világ járványhelyzettel küzd, mindenhol mindenki összefog, még olyan országokban is ha már ön is ilyen morális húrokat pengetett , ahol több nemzetiség alkot egy országot, még ott is össze tudtak fogni. Ott sem voltak olyan javaslatok, mint az önök részéről, amely a vakcinákat betiltotta volna, vagy nem voltak olyan petíciók, hogy ne oltsunk be embereket vakcinával, amivel a tudományos kutatások szerint, amelyek egy nemzetközi szaklapban megjelentek, 4 ezer ember életét tudtuk megmenteni Magyarországon. [[13.30]] Nem kellett volna önkritikus hangot megütnie önnek is, hogy itt azért aránytalan volt a baloldal, és hibát követett el akkor, amikor az embereket elbizonytalanította? És mind a mai napig is igyekeznek önök elbizonytalanítani az embereket a vakcinákkal kapcsolatban. Nem kellett volna esetleg ebben a kérdésben önöknek is egy kicsit önkritikusabb hangot megütni? Korózs Lajos, akinek a nevét az ország tulajdonképpen azért ismerte meg, mert leforgatott egy kamuvideót, amiben azt mondta [[Kunhalmi Ágnes: Kiderítette, hogy miben hazudtatok!]] , hogy tíz kórházból hazaküldött ember közül az orvosok kilencet úgy küldenek haza, hogy tudják, hogy a halálba küldik, egy ilyen kamuvideót leforgatott, utána az önök jelöltje egyéniben, és a múlt heti mindenféle kongresszuson…
[[Kunhalmi Ágnes felé fordulva:]] Képviselő Asszony! Vegye fel a maszkját, legyen szíves, és maradjon csöndben!
…befutásközeli helyekre jut a baloldalnak a listáin. Önök azt az embert mentik át [[Kunhalmi Ágnes: Vegye fel ön a maszkját!]] , aki a járványkezelésben az egyik legnagyobb támadást intézte az orvosok és az ápolók ellen, és nem kért bocsánatot érte! Nemcsak hogy Gyurcsány Ferenc nem kért 17 éve bocsánatot azért, amit 2006-ban mondott és tett, nemcsak hogy Bangóné és társai nem kérnek bocsánatot azért, amit iksz évvel ezelőtt tettek akár a népszavazás kapcsán, akár 2006. október 23-a kapcsán, hanem senki semmiért a baloldalon ilyet még sosem tett. Tisztelt Képviselő Úr! Ebben az évben lenne miért lelkiismereti vizsgálatot tartania a baloldalnak, de amíg Czeglédy Csabák állnak a Gyurcsány által összeállított lista élén [[Az elnök csenget.]] addig ilyesfajta dolgot a baloldaltól nem várhatunk, azt hiszem. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most Arató Gergelynek adom meg a szót.
Egy kicsit fölzaklattak. [[Derültség a baloldali padsorokban.]] Tisztelt Ház! Mégiscsak attól hangos az ország, hogy az önök egyik kiváló államtitkár kollégájával szemben az önök legfőbb ügyésze volt kénytelen gyanúsítással élni, mert még ő sem tudta elsumákolni ezt az egész történetet, úgy, ahogy egyébként az önök többi ügyében teszi. Tudják, mi a megdöbbentő? Senki sem a gyanúsításon döbbent meg, hanem azon, hogy Orbán Viktor miért engedte el a kezét ennek a megbízható Fidesz-kádernek. Eszébe nem jut senkinek ebben az országban, hogy egyébként nyilván megilleti őt is az ártatlanság vélelme, de valahogy senki nem gondolja azt, hogy alaptalan lenne ez a gyanúsítás. Mindenki azt kérdezi, hogy miért pont őt, miért nem a többieket. Mivel érdemelte ki a legfőbb vezető kegyének elapadását Völner államtitkár úr? És azt is kérdezi, hogy mi lesz a következmény, ki tudott erről és mióta. Mit tudott a miniszter, mit tudott a belügyminiszter, mit tudott a miniszterelnök, és ha tudtak valamit, akkor miért fedezték hónapokon keresztül azt, ami történt? Azért van egy igazi szépsége ennek a történetnek, mert Völner államtitkár úr oszlopos tagja volt annak az államtitkári kórusnak, amit ma is hallhattunk, amelyik szemérmetlen módon hazudozva ledorongolja az ellenzéket, és morálról van képe prédikálni nekünk. Olyanokat mondott a végrehajtói karról egyébként, ami az elmúlt tíz évben leginkább azzal tette magát közkedveltté értsd: gyűlöltté , hogy mindenfajta gátlás nélkül rakták ki a devizahiteles családokat az utcára. [[Dr. Rétvári Bence: Pont te mondod a devizahiteleseket?]] Na, azt mondja arról a végrehajtói karról: „Ez elengedhetetlen feltétel a kormány azon céljának megvalósításához is, amely szerint az igazságügybe vetett közbizalmat minden lehetséges módon erősíteni kell.” Nesze neked, igazságügybe vetett közbizalom! De ugyanez a Völner államtitkár úr volt az, aki nem szégyellte a kereszténységet is a szájára venni: „Ha az ember megéli a hitét, akkor az látszik a cselekedetein is, és ez az elsődleges, hiszen beszélni mindenki tud.” Ez volt a hite? Van olyan hit, amelyik szerint helyes dolog kinevezésekért papírzacskókban pénzt kérni? Én nem hallottam még a kereszténységnek erről a tételéről. Ugyanez a Völner államtitkár úr volt az is, aki szemrebbenés nélkül aláírt mások magánéletének a megfigyeléséről szóló dokumentumokat, aki mégiscsak Magyarország rendszerváltás utáni legnagyobb megfigyelési ügyének az egyik kulcsszereplője, mert a miniszter korlátlan bizalmából ez jellemzi a miniszter rendkívül éles ítélőképességét is ő volt az, aki aláírhatta a megfigyelési engedélyeket; most már tudjuk, nem csak ellenzéki újságírók ellen, nem, mert önök mint mindenfajta diktatórikus rendszerben egymásban sem bíznak. Most olvashattuk, hogy a köztársasági elnök testőrségét és ezen keresztül a köztársasági elnököt is szíveskedtek megfigyelni. Ha ez igaz, akkor az egy elképesztő botrány, és akár azt a kérdést is feltehetjük, hogy a köztársasági elnök rendkívüli készsége arra, hogy bármit aláírjon, amit az orra alá tolnak, nem függe össze esetleg ezzel a lelkes megfigyelőtevékenységgel. No, hát ez a Völner Pál az, akiről most kiderült, hogy miközben ő nagyon magabiztos volt, ő nagyon szépen, úgy, mint most az államtitkár urak el tudták mondani nekünk, hogy hogyan kellene jogállamban élni, hogy mi a tisztességes magatartás, róla derül ki az, hogy hát, közben meg egy picit a gyanú szerint pénzügyileg bele-belenyúlt a kasszába. De hát nem ő az egyetlen önök között, azért ezt lehet sejteni a sajtóhírekből. Azt kell önöknek mondanom, hogy most még egy, de áprilisban, a választás után minden ügynek utána fogunk járni, és az önök rendszere nemcsak azért fog megbukni, mert rosszul vezetik ezt az országot, mert csak keveseknek kedveznek, és sokaknak rosszat hoznak, és nem is csak azért, mert végtelenül korruptak, hanem azért is, mert arcpirító módon képmutatóak. Önök olyan módon csúfolják meg a legtisztább eszméket, a családot, a jogállamot, a demokráciát, és utána élnek egészen másképp, ami után önök megérdemlik a bukást, és ez be is fog következni.
Répássy Róbert államtitkár úr következik.
Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Elnök Úr! [[Varju László: Hoppá! Tordai Bence: A papírzacskó bekészítve?]] Az előbb az államtitkár-kollégáim már minden fontos információt elmondtak önöknek ebben az ügyben, de azért szeretném megismételni az Igazságügyi Minisztérium álláspontját: Magyarországon a törvények mindenkire vonatkoznak, a törvény előtt mindenki egyenlő. [[Tordai Bence: Hahaha!]] [[Tordai Bence: Hahaha!]] [[Tordai Bence: Hahaha!]] Az ügyészség teszi a dolgát, az ügyészség független szervezet (Tordai Bence: Hahaha!), és ebben az ügyben és más ügyben is csak a törvények szerint jár el. (Tordai Bence: Hahaha!) Ami a politikai felelősséget illeti, az érintett államtitkár azonnal vállalta a politikai felelősséget, és lemondott a hivataláról [[Tordai Bence: Lemondott a mandátumáról?]] , ahogyan az államtitkártársaim mondták, ez más esetekben nem szokott előfordulni, amikor önök érintettek ilyen ügyekben. Az Igazságügyi Minisztériumban a szervezeti-működési rendet a jogszabályok szerint, a törvények szerint belső és nyilvános utasítások szabályozzák, ezek szerint járnak el az államtitkárok, ezek szerint járnak el a helyettes államtitkárok és minden tisztségviselő a minisztériumban. Tehát a működési rend megismerhető, szabályozott és nyilvános. Ami pedig a devizahiteleseket illeti, pont öntől elég nehezen tudja elviselni az ország ezt a kritikát, hiszen az önök kormányzása idején negyvenszeresére nőtt a devizahiteleseknek a száma, az önök kormányzása idején szabadult el a devizahitelezés. Ez a kormány volt az a kormány, amelyik megpróbálta a devizahitelesek helyzetét enyhíteni, sőt érdemben javított az ő helyzetükön, a kormány több tízezer embernek adott lehetőséget azzal, hogy elfogadta a devizahiteles mentőcsomagot, és devizahiteles mentőtörvényeket fogadott el. Tisztelt Képviselő Úr! Kérem én is, hogy néha nézzen szembe ön is a tényekkel meg néha a tükörbe is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most Tóth Bertalan, az MSZP frakcióvezetője következik. Megadom a szót.
Tisztelt Képviselőtársaim! Amit korrupciónak neveznek, az gyakorlatilag a Fidesz legfőbb politikája mondta hat éve Orbán Viktor tanácsadója, a Századvég korábbi vezetője. Lánczi András nem hazudott, korrupcióban a Fidesz kiválóan teljesít: elérték, hogy a Fidesz-kormányok miatt Magyarország ma már az Európai Unió legkorruptabb országa lett. Ez szégyen! Önök újabb és újabb ügyekben hoznak szégyent a magyar emberekre, fideszes politikusok újabb és újabb ügyekben mutatják meg, hogy cinikusan hazudnak, és szemrebbenés nélkül lopják meg a magyar embereket. Egy dolog mégis kiszámítható: ha valamiről beszélnek, legalább pontosan lehet tudni, hogy biztos, hogy annak az ellenkezőjét fogják tenni. Keresztény értékekről beszélnek, miközben árokba rúgják a segítségre szorulókat. Nemzeti érdekről beszélnek, miközben magyarellenes, ultranacionalista pártokkal akarnak szövetséget kötni az Unió szétverésére. [[13.40]] Korrupció elleni küzdelemről beszélnek, miközben rendszerszintűen lopják el az uniós pénzeket, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárát pedig most gyanúsították meg korrupciós bűncselekménnyel. A Varga Judit vezette Igazságügyi Minisztérium és most az államtitkár úr is képesek voltak ezek után cinikus módon azt állítani, hogy a gyanúsítás maga az ügyészség függetlenségét mutatja komolyan, megáll az ész! Innen üzenem Varga Juditnak: ez tévedés. Ez a Fidesz rendszerszinten üzemeltetett korrupciós rendszerének és képmutatásának a bizonyítéka. Szájer József, Borkai Zsolt, Kaleta Gábor, Simonka György, Boldog István, Mengyi Roland és most Völner Pál igazságügyi exállamtitkár ügyei mind ennek az embertelen önkényuralmi rendszernek a képmutatásáról szólnak. Bort vedelnek, de vizet prédikálnak. Még egyszer mondom: szégyen! Völner Pálnak nem volt rossz fizetése, államtitkár urak biztosan tanúsítják. Önök gondoskodtak arról, hogy többmilliós fizetése gyorsabban emelkedjen, mint a minimálbér vagy az átlagkereset. És akkor családok kilakoltatásával foglalkozó végrehajtóktól szedett be sápot?! [[Kunhalmi Ágnes: Szégyen! Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Hát, hol tartunk, tisztelt képviselőtársaim?! És ezek után önök még 4 millió forintos végkielégítést fizetnek neki. Egészen elképesztő! Mindeközben Európában az egyik legnagyobb mértékben, 43,6 százalékos adóteherrel sújtják a minimálbért. [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] A magyar órabér Európában a harmadik legalacsonyabb. Az EU-tagállamok között Magyarországon nőtt a legnagyobb mértékben a dolgozói szegénység, 2010 és ’17 között csaknem megduplázódott. Különösen nehéz helyzetbe kerültek az egyszülős, általában nők által vezetett háztartások, a 2010. évi 11,7 százalékról ’18-ra 24,3 százalékra emelkedett a dolgozói szegénység mértéke ezekben a háztartásokban. Olyan emberek nélkülöznek, akik mindennap bemennek a munkahelyükre dolgozni, de ha van egy váratlan kiadás, elromlik a hűtőszekrény vagy a mosógép, akkor nem tudnak újat venni, mert nincs megtakarításuk. Idejutottunk csaknem 12 év fideszes kormányzás után, Magyarországon egyre többen csúsznak bele a dolgozói szegénységbe. A Fidesz kormányzása alatt nálunk nőtt a legnagyobb mértékben a leggazdagabbak és a legszegényebbek közötti béregyenlőtlenség. [[Dr. Rétvári Bence: Nem igaz!]] És ez nem azért történt, mert a magyar emberek ne dolgoznának jól vagy sokat, az ok arra vezethető vissza, hogy a Fidesz tudatosan gyengítette az országos érdekegyeztetés rendszerét, csökkentette a munkavállalók és a szakszervezetek jogait, a fizetésemelést pedig elviszi az infláció és a tönkretett, gyengülő forint. Tisztelt Képviselőtársaim! Véget kell vetni a Fidesz-rezsim ámokfutásának. Három évvel ezelőtt a munkavállalói jogok védelme érdekében akcióegységbe álltunk a demokrata ellenzéki pártok képviselőivel, és felléptünk a rabszolgatörvény elfogadása ellen. Ma ott tartunk, hogy valódi esélyünk van arra, hogy néhány hónap múlva változást hozzunk a magyar emberek érdekében. Csökkenteni fogjuk az alacsony fizetések adóját, hogy több pénz maradjon az emberek zsebében. Eltöröljük a rabszolgatörvényt, mert a magyar emberek nem rabszolgák, csak a Fidesz szeretné, hogy azok legyenek. Új alapokra helyezzük az érdekegyeztetés rendszerét, megerősítjük a munkavállalói jogokat, és 9 hónapra növelt álláskeresési járadékkal gondoskodunk azokról, akik munkájukat veszítették. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] A Fidesz embertelen, korrupt, önkényuralmi rendszere helyett pedig egy szabad, igazságos, szolidáris, valódi esélyeket teremtő, gondoskodó Magyarországot építünk közös jövőnkért, Magyarországért. [[Kunhalmi Ágnes közbeszól. Taps az MSZP és a DK soraiban.]]
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Ami a közpénzek ügyét illeti, engedje meg, hogy máshonnan közelítsem meg, mint ahogy az elmúlt percekben ezt megtettük! Ez volt az a kormány, amely a kormányzása idején 7000 milliárd forinttal növelte a nemzeti vagyon mértékét. Az önök kormányzása alatt most a privatizáció második hullámáról beszélek 190 magyar vállalatot szórtak szét vagy külföldieknek, vagy pedig a saját haverjaiknak, mint például az a Nemzeti Tankönyvkiadó esetében megtörtént. Ez volt az a kormány, amelyik újra 50 százalék fölé növelte a magyar tulajdon arányát a stratégiai szektorokban, úgymint a bankszektorban, a médiában vagy éppen az energetikában. [[Dr. Tóth Bertalan: Mind Lőrincé!]] És ezek, ez jól szolgálja a magyar gazdaság ügyét, ezért is növekedhet több mint 6 százalékkal, és ezért csökkentettük harmadára a munkanélküliek arányát. Ami a szegénység kérdését illeti, a nettó átlagkereset reálértéke 2010 óta 70 százalékkal emelkedett, az önök kormányzásának idején tizen-egynéhány százalékkal, ami azért nagy különbség. A Világbank jelentése szerint az elmúlt években az alacsonyabb keresettel rendelkező 40 százalék esetében jobban nőttek a bérek, mint a teljes népesség körében. Az Eurostat számai szerint tehát nem mi mondjuk, hanem az Eurostat a szegénység kockázatának kitettek száma 1 millió 250 ezer fővel csökkent. Az ilyen eredményeket nem adják ingyen, nem adják könnyen, kellettek hozzá munkahelyteremtő beruházások, adócsökkentések és az az alapelv, hogy jobban megérje munkából élni, mint segélyből. Most megmondom önnek őszintén, hogy pár hónappal ezelőtt az volt az érzésünk, hogy nem nagyon tudunk arról semmit mondani, hogy hogyan is nézne ki a baloldal gazdaságpolitikája, most az általánosságokon túl, mint amit ön itt említett. Meg kell hagyni most magunk között vagyunk , hogy most már sokkal tisztább a kép, mert mondhatni, Márki-Zay Péter programbemutató körúton van, és hát, köztünk szólva eléggé szörnyű dolgokat mond. Eltörölné a rezsicsökkentést, nem támogatja a benzinár-befagyasztást, és most már azt is tudjuk, hogy nem támogatja a minimálbért. Hát, támogat bármit ez az ember azon intézkedések közül, amelyek érdemi segítséget jelentenének a magyar családoknak?! Kezdjük az energiaárakkal! Tudjuk, hogy a kormány, ez a kormány hatósági árakkal védi a magyar családokat. Ez Márki-Zay Péter szerint ostoba eljárás, kommunista ötlet, és egyébként sem cél, hogy a világpiaci árakat megállítsuk a határon. Aztán nézzük a minimálbér kérdését! Ön itt magasabb béreket követel, erre van egy miniszterelnök-jelöltjük, aki elmondja, hogy nem támogatja a minimálbért. Azt nem tudom megmondani, hogy miért nem támogatja, de nem támogatja. Hogyha nem lenne minimálbér, akkor egy munkáltató akár 20 ezer forintos bért is adhatna a munkavállalónak. Jó okkal létezik Magyarországon minimálbér, nemcsak nálunk, hanem más országokban is; arról nem is beszélve, hogy a minimálbér emelése más, efölött lévő bérsávokat is felfelé tol. Szóval, hogyha ön rabszolgázik legközelebb, akkor legyen szíves, címezze az új miniszterelnök-jelöltjüknek, mert sokkal inkább rá jellemző ez a jelző. És hogyha halljuk a miniszterelnök-jelöltjük mondatait, akkor utólag is megérthetjük, hogy önök miért csak huszon-egynéhányezer forinttal emelték a minimálbért a kormányzásuk alatt, szemben a mostani 130 ezer forintos emeléssel, ami azért nagy különbség; nem mondjuk, hogy elég, további emelésekre van szükség, de azért mégiscsak óriási különbség. Ezek a tervek, az önök jelöltjének tervei önmagukban is érzéketlenek, de kapitány úr ahogy Gyurcsány Ferenc mondta még rátesz egy lapáttal, mert életvezetési tanácsokat is osztogat. Azt mondja, hogy ha valaki rezsicsökkentést akar, akkor fűtsön és fürödjön kevesebbet, ha magasnak találja valaki a benzinárakat, akkor használják közösen az autóikat; és arra is van megfejtése, hogy kik azok, akik alacsonyabb árakat szeretnének, azt mondja rájuk, hogy sötétben tartott, trágyával etetett gombák. [[Dr. Tóth Bertalan közbeszól.]] És nincs vége, nincs vége itt, mert azt mondja, hogy aki ezt magára veszi, az ostoba, azt mondja, hogy csak a legostobábbak veszik ezt magukra. Lassan nincs olyan társadalmi csoport, amelyet ne sértene meg. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Innen üzenjük a kapitányuknak, hogy vagyunk azzal úgy pár millióan, hogy alacsonyabb energiaárakat szeretnénk, és zéró migrációt, nem etetnek minket trágyával, nem is tartanak minket sötétben, egész egyszerűen egy olyan országot szeretnénk, ahol a magyar családok érdekei az elsődlegesek, nem pedig a multiké. [[Z. Kárpát Dániel: Ez tőletek vicces!]] Pár hete annak, hogy az összes baloldali párt gyakorlatilag pajzsra emelte ezt az új miniszterelnök-jelöltet, megválasztották jelöltjüknek kapitány urat [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] és kapitány úr eléggé világosan tartja az irányt, meg is mondom, hogy merre megy: csakis-csakis lefelé [[Tordai Bence közbeszól.]] önök pedig szépen követik. Magyarországon ugyanis nincsen többsége azoknak [[Az elnök csenget.]] akik érzéketlen megszorító politikát akarnak vagy sértegetik a magyarokat, eddig sem volt és tavasszal sem lesz. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Úgy van!]] Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban. Tordai Bence közbeszól.]]
Most a Jobbik képviselője, Z. Kárpát Dániel képviselő úr következik. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ha nem a hazámról lenne szó, még vicces is lehetne az az elképesztő, egyik lábról a másikra álló tipegés, amit Európa legkegyetlenebb kormánya a saját államtitkára feltételezhető korrupciós botránya kapcsán leművel. Azok az elképesztő termelési jelentési érvek [[Dömötör Csaba: Tény, tények!]] azok a két perc alatt megúszott válaszok tökéletesen mutatják, hogy mekkora zavar van önöknél az erőben; önök tökéletesen beárazták a jövő évi esetleges választási vereséget. De miközben megpróbálják kiosztani és kioktatni az ellenzéket, gondolják már végig, hogy mit csináltak! Önök fölül összejátszottak a végrehajtási rendszerrel, Völner, Varga Judit és a végrehajtási rendszer egy maffiaszerűen működő szervezetként [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Úgy van!]] intézményesített módon fosztott ki magyar embereket; lenn, az idézőjeles végeken pedig kisnyugdíjasokat fosztottak ki, és minimálbéreseket fosztottak ki. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Úgy van! Szégyen!]] [[13.50]] És emiatt nem áll fel az államtitkár, erről nincsenek csehszlovák paneljei, és nem magyarázkodik, hogy hogyan lehetett az egész járványügyi veszélyhelyzet alatt önnek mondom, igen kisnyugdíjasokat és minimálbéreseket 33, illetve 50 százalékos letiltásokkal végig vegzálni. Föl sem merült önökben, állítólagos nemzeti, állítólagos jobboldali hagyjuk már! kormányban az, hogy a legnehezebb helyzetűek irányába a szociális védőhálót legalább átmenetileg visszaszövik. Egészen elképesztő, hogy ezek után önök bárkit megpróbálnak kioktatni. Egy maffiaszerűen működő rendszerben fölül, még egyszer mondom, feltételezhető módon vesztegetnek, lent pedig a legszegényebbeket kifosztják. És a helyzet az, hogy feltételezhetően a családok kilakoltatása után szedett be többmilliós sápot egy államtitkáruk. Nem szégyellik magukat?! Hogyan lehet még bárki ebből a bűnszervezetből a helyén?! Hogyan gondolják azt, hogy ezt is meg lehet magyarázni?! Értem én, hogy végletekig perszonalizálódott a politika. Értem én, hogy véleménybuborékokban vagyunk mindannyian, és azt hiszik, hogy az Orbán Viktor irányába megnyilvánuló társadalmi szimpátia egy-másfél millió ember részéről elég lehet jövőre. De attól még van egy morális vetülete is ennek a dolognak: önök kifosztottak embereket, hozzájárultak magyar emberek tömeges kifosztásához. Tették ezt az egész devizahiteles balhé alatt, ahol a végtörlesztés esetében tudtak kedvezményes árfolyamot adni, csak a nehéz helyzetben lévő magyar embernek nem, annak maradt a piaci árfolyam, összejátszva bankokkal, összejátszva végrehajtókkal. Hol nemzeti az ilyen kormányzat?! Hol jobboldali, hol képviseli a családok érdekeit?! És ezenközben ez a kormány lop, megfigyel, lehallgat és hazudik. Saját magát is lehallgatja. Áder János közvetlen köreit feltételezhetően önök vagy az önökhöz közel állók megfigyelik, megfigyeltetik. Hát, ez egy paranoid diktatúrának minden személyiségjegyét felvonultatja. Önök egymást is megfigyelik, hát hova jutottak tizenkét év alatt?! Egészen elképesztő! „A tanú” rendezője sírva könyörögne a receptért, ha lenne ilyen történelmi helyzet. Hát, hova süllyedtek önök?! Még egyszer mondom, emberek kifosztását intézményesített módon lenn a végeken és itt idézőjel van a „lenn a végeken”-en elintézik, odafönn pedig papírzacskó-kormányzás folyik. Eközben a 33, illetve 50 százalékos végrehajtói letiltások végig pörögtek. A rekordinflációról, a rekordgyenge forintról Dömötör államtitkár most nem áll fel magyarázkodni, arról sem, hogy a Covid-helyzet alatt a kieső bérek 80 százalékát elfelejtették pótolni, de a jóbarátaik számára az ingatlanbefektetéseikhez tudtak támogatást adni. Arra volt ideje az állítólagosan nemzeti kormánynak. Egészen elképesztő! Arról sem hallottunk termelési jelentést, államtitkár úr, és talán a gyűlöletügyi államtitkár úrtól sem fogunk [[Derültség az ellenzéki sorokban.]] , hogy miért 28 500 forint még mindig a minimálnyugdíj, amiből egyébként következik számos, a családokat érintő támogatási forma alacsonyan tartása. A családi pótlék befagyasztásáról sem beszéltek. Azt ugyanakkor látjuk, hogy a „zéró tolerancia migráció” panel belefér, de eközben önök vendégmunkásként kasszásokat hívnak Indonéziából. Ez van az önök szeptember 1-jén keltezett kormányrendeletében, képviselőtársaim. Önök egy teljesen kamu-, álvalóságot próbálnak a magyarok torkán letolni, de ez rettenetesen távol áll az igazságtól. Fenn, még egyszer mondom, Völner, Varga Judit akinek régen le kellett volna mondania és a végrehajtók csapata egy állampárti összejátszórendszert működtet, lenn a végeken pedig a legkiszolgáltatottabb magyar embereket fosztják ki. Éppen ezért mondom azt, hogy a jövőre reményeim szerint felálló nemzeti egységkormány kíméletlen módon végigvizsgál jogállami kereteken belül minden ilyen ügyet, és a történelem ítélőszéke elé kerül az, akinek oda kell kerülnie. Köszönöm a figyelmet.
Ismét Répássy Róbert államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném önnek ismertetni azokat az intézkedéseket, amelyeket a kormány az adósok helyzetének javítására hozott. Egyébként mindegyiket önök ismerhetik, hiszen itt, ebben a Házban tárgyaltuk meg. A devizaadósok helyzetét rendező törvények, az úgynevezett devizatörvények esetén a hitelintézeti törvény és a fogyasztói hitelekről szóló törvény módosítása eredményeként bevezetésre került a középárfolyam kötelező alkalmazása. Maximálva lett az előtörlesztési díjak mértéke, és bizonyos esetekben a futamidő meghosszabbítása a díjak, költségek elszámolása nélkül történhetett. Az Országgyűlés a devizatörvények megalkotásával rendezte a fogyasztói hitelekhez kapcsolódó kérdéseket, és meghatározta az érvénytelen szerződés, rendelkezések alapján szükségessé váló elszámolás szabályait, másrészt biztosította, hogy az érintettek lakóingatlanait e rendezés ideje alatt egészen ne lehessen kiüríteni. A forintosítás árfolyamával kapcsolatban a jogalkotó figyelembe vette a Kúria döntését, amely az árfolyamkockázatra vonatkozott. Az árfolyam tekintetében tehát a törvények rendezték ezt a kérdést, majd ezután a magáncsődvédelem intézményét is bevezettük, amelyben az adósságok rendezése úgy történik, hogy az adós fizetési képességének helyreállítása a cél. Az adósságrendezési nyilvántartás szerint eddig 2314 eljárást kezdeményeztek, amelyekben összesen 6123 fő érintett. Az eddigi ügyek száma alapján célul tűzzük ki, hogy az adósok és a hitelezők érdekeltebbek legyenek a magáncsődeljárásban. A devizahiteleseknek a kormány segítséget nyújtott, a kormány kilakoltatási moratóriumot hirdetett, leállította a tömeges devizahitelezést, bevezette az árfolyamgátat, lehetővé tette a végtörlesztést, létrehozta a Nemzeti Eszközkezelőt, amely 36 ezer család, azaz mintegy 154 ezer személy számára biztosította a lehetőséget, hogy elkerüljék a kilakoltatást. A banki elszámoltatásnak köszönhetően a törlesztőrészletek átlagosan 25-30 százalékkal csökkentek. Mint bizonyára hallottak róla, a hitelmoratóriumot 2022. június 30-áig meghosszabbította a rászorulók részére a kormány. A nyugdíjasok, a gyermeket váró, illetve nevelő közfoglalkoztatottak és azok a magánszemélyek, akiknek az előző évhez képest csökkent a jövedelmük, kérhetik a hosszabbítást. A vállalkozások esetében azok kérhetik, amelyeknek az árbevétele legalább 25 százalékkal esett az előző évekhez képest. A CSOK intézményéről önnek azért nem nagyon beszélek, mert hiszen ezt a pártelnökük pontosan tudja, hogy milyen segítséget jelent a családoknak. Tisztelt Képviselő Úr! Tehát azt tudom mondani, hogy a vádjai megalapozatlanok; amit a devizahitelesek és az adósok tekintetében tett a kormány, már sok százezer család élvezheti ezeket a könnyítéseket. Tisztelt Képviselőtársaim! A devizahitelesek természetesen élvezhetik továbbra is a kormány támogatását, és minden olyan adóst, aki nem saját hibájából került ebbe a helyzetbe, a kormány meg fogja védeni. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Simicskó István frakcióvezető úr következik, a KDNP részéről. Megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Lassan az év végéhez közeledünk, és ilyenkor minden jóérzésű ember egyfajta egyenleget von meg az elmúlt, illetve mögöttünk hagyott évről. Egyfajta értékelést is teszünk ilyenkor, és úgy indulunk az előttünk álló időszaknak, a következő évnek, az év kezdetének. Gyakorta mondjuk, hogy a XXI. század a kihívások évszázada, és ha a lassan mögöttünk hagyott évre visszatekintünk, akkor ugyanezt mondhatjuk el: kihívások, veszélyek, fenyegetések. Gondoljunk a világjárványra, a pandémiára, gondoljunk az ismét megerősödő, felerősödő illegális migrációs nyomásra. Ezek az időszakok emberpróbáló időszakok mindenki számára, minden emberi szervezet számára is és valamennyi állam számára is. Az ezekben a helyzetekben való helytállás képessége fontos képesség, minősíti az embereket is, minősíti az államot és a kormányzati szerveket is. Ez a válság mindenkiből kihozott valamit, és azt látom, hogy az elmúlt időszakban a kormány részéről, az egészségügyben dolgozók részéről, a védekezésben dolgozók részéről, a külső biztonságunk garantálása érdekében dolgozó, áldozatos munkát végző rendőrök és katonák részéről is kihozta a legtöbbet, a legmagasabbat: védeni az értékeket, védeni hazánkat, védeni Magyarország biztonságát és az emberi életet. Látjuk azokat az erőfeszítéseket, amelyek hatására a magyar gazdaság is ismét elindult a növekedés és az erősödés pályáján. Látjuk a családtámogatás növekedését és bővítését, azt az erőfeszítést, amit a kormány megtett az elmúlt időszakban és vállalt a jövő évre is. [[14.00]] Látjuk a határvédelemben folytatott erőfeszítéseket, a rezsicsökkentés megtartására fordított kormányzati erőfeszítéseket. Ezek mind-mind a magyar emberek védelméről szólnak. Tisztelt Képviselőtársaim! Egy ilyen helyzetben gyakorta mondtuk, és most is jó, ha megerősítjük magunkban, hogy igen, ilyenkor óriási szükség van, lenne az összefogásra, a nemzeti összefogásra. Nem láttunk itt mást az elmúlt egy évben sem, mintsem hogy folyamatosan a velünk szemben ülők, a baloldal képviselői zömében folyamatosan bírálták, támadták, hátráltatták a kormány munkáját, sőt, ami ettől még súlyosabb, egy járvány kellős közepén elbizonytalanították az embereket az oltások vonatkozásában és sok minden vonatkozásban. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez önmagában persze minősíti a baloldali képviselőket, de az biztos, hogy eközben, miközben az emberéletek forogtak kockán, és a védekezés fokozódott, aközben azért továbbra is láttunk olyan jelenségeket, rendkívül kreatív, innovatív baloldali politikusoktól hogy csak a bitcoingyártásra gondoljak és utaljak , hogy kriptovalutát gyártanak lopott áramból, ami egészen pitiáner megoldás és viszonyulás a helyzethez. Kamuvideókat gyártottak, ingatlanmutyikat indítottak útjára, a fővárosi Városháza vagy akár az újbudai, kelenföldi városközpont ügyében is azt láthattuk, hogy a régi bevált privatizációs módszereket próbálják a maguk helyzetéből adódóan, a helyi hatalommal élve ismét elindítani és végigvinni. Az a helyzet, hogy ismét bizonyították válsághelyzet idején is, hogy a baloldali politikusok nem a magyar emberek érdekeit szolgálják, nem a védekezést segítették, hanem a kiárusítás fekete öves bajnokaiként ismét újabb és újabb önkormányzati vagyont akarnak értékesíteni. Antall József néhai miniszterelnök úr helyesen és pontosan megfogalmazta annak idején, hogy a mai baloldal Marxtól már csak a tőkét ismeri. Ez most is egyértelmű és világos mindenki számára. Tisztelt Képviselőtársaim! Röviden hadd foglaljam össze: miközben megtudhattuk, hogy az önök vezetői, Gyurcsány Ferenc ismét és hangsúlyosan az európai egyesült államok fölépítésén dolgozik, Karácsony Gergely bevándorláspárti, Márki-Zay Péter pedig eltörölné a rezsicsökkentést, és ami még súlyosabb, az ördöggel is összefogna. Ezt nyomatékosan és több ízben elmondta. Gondoljanak bele! Egy önmagát jobboldali, keresztény embernek valló ember az ördöggel fogna össze! Mikor jelentik be ezt? Advent idején. Nem a Jóisten segítségét, kegyelmét kéri, hanem az ördöggel akar szövetkezni a hatalom megszerzése érdekében. Megdöbbentő, tisztelt képviselőtársaim, megdöbbentő, különösen a kereszténydemokrata képviselők számára. Ezért a hatalom megszerzése mindenáron. Na, így biztos, hogy nem fogják megnyerni a választást jövőre. Ennek ellenére áldott karácsonyi ünnepeket kívánok minden jóérzésű magyar embernek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót válaszadásra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Nézzük gazdasági és költségvetési szempontból, hogy mi is volt a háttér, hogy sikeres tudott lenni a gazdaság újraindítása, és mi van a háttérben a tekintetben, hogy a gazdasági növekedés a jelentős, világválság okozta károk után is Európa egyik leggyorsabban bővülő gazdasága, a válság után Magyarországon állt vissza a gazdaság teljesítménye a válság előtti szintre Európában az elsők között. De nagyon fontos megvizsgálni a foglalkoztatást, hiszen a költségvetési és gazdaságpolitikánk lényege az volt, hogy a munkahelyeket meg kell őrizni, lehetőleg új munkahelyeket teremteni. E tekintetben is sikeresnek mondható az elmúlt év, hiszen kimondhatjuk, hogy a rendszerváltás óta most dolgoznak a legtöbben, és ezzel szintén Európa első országai között vagyunk. De azt is meg kell vizsgálni, mi okozta, hogy ebben a nehéz, válságos időben is a magyar gazdaság felminősítése megtörtént. A versenyképesség-elemzők szerint is javult, felfutottak a beruházások, mindamellett jelentős béremelések történtek, nyugdíjemelés, nyugdíjprémium, a 13. havi nyugdíj kifizetése; sikerült teljesíteni a Fidesz-kormánynak azt a vállalását, hogy a nyugdíjak vásárlóértékét megőrzi. És hogyan tudta elérni a magyar gazdaság, a magyar emberek azt, hogy emellett jelentős adócsökkentések lettek végrehajtva, és további adócsökkentések várhatók, ami, azt gondolom, az európai gazdaság teljesítményét tekintve az egyik legnagyobb mértékű lesz? Nagyon fontos, hogy a költségvetési politika hogyan járult hozzá ehhez a kiváló eredményhez, a költségvetés 5,5 százalékpontos gazdasági növekedést hozott azzal a támogató politikával, ez a százalékpont pedig ebben az évben 8,4 százalék lesz. Tehát a kormánynak az első és legfontosabb szempontja az emberek egészségének megvédése után a munkahelyek megtartása, a munkahelyek megvédése. De a költségvetés helyzetét és a költségvetési politika eredményét is visszatükrözi az, hogy míg a 2008-2009-es válság idején, amikor a baloldal kormányzott, semmilyen tartaléka nem volt az országnak, szinte csődhelyzet állt elő, nem is szinte, hanem csődhelyzet állt elő, és azonnal kellett az IMF és az Európai Unió segítsége. Az IMF segítségének feltételeit nagyon jól tudjuk, az a függőség kialakítása, magyarul a magyar belpolitikának az irányítása. Na, ennek vetett véget a Fidesz-kormány, egy más szemléletű költségvetési politikának az eredménye az, hogy most a válság idején is a GDP mintegy 30 százalékának megfelelő összeget tudott mozgósítani annak érdekében, hogy az ország, a gazdaság, a családok, az emberek működőképesek maradjanak. Mindezt megtette úgy, hogy az uniós átlagot tekintve a költségvetési hiány nem lóg ki a sorból, bár növekedett, hiszen ez természetes válság idején, azonban 2020-ban és 2021-ben is a magyar költségvetési hiány az uniós átlag alatt volt és lesz. De ha megfigyeljük az államadósság-kezelést, a koronavírus-járvány ellenére is sikeres volt, hiszen sikerült a szerkezetét is átalakítani az államadósságnak, és a futamideje is kedvezőbbé vált, változott. Jelentős a lakosság részvétele az államadósság finanszírozásában, hiszen az adósság negyedét már a magyar emberek tartják kézben, szemben a kormányváltáskori 3 százalékkal. És ezért érdemeltük ki a Moody’s szeptemberi felminősítését, amely jelentős eredmény nemzetközi és világgazdasági szempontból is. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Budai Gyula képviselő úr, a Fidesz részéről. Megadom a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Gyurcsány-Bajnai-kormány minden idők legkorruptabb kormánya volt, és a Városháza-ügy jól bizonyítja, hogy Gyurcsány és Bajnai emberei elfoglalták a Városházát. A Városházán egy olyan jutalékos rendszer működik, amelyek alapján az értékesített ingatlan értékének 10 százalékát vissza kell adni jutalékként, és ezzel Kiss Ambrus főpolgármester-helyettes felé kell elszámolni. Kiss Ambrus főpolgármester-helyettes a jutalékos rendszer kulcsfigurája, ezt bizonyítják a hangfelvételek is. Idézném: „A jutalékos rendszerben, amit nekem, a Zsoltnak kell fizetni, az csak az Ambrus felé van.” Karácsony Gergely főpolgármester november 24-én azt írta, a Városháza nem eladó, és pont. Ennek ellenére az alábbiak hangzottak el egy hangfelvételen Barts J. Balázstól, a Vagyonkezelő vezérigazgatójától: „Arról beszélünk, ami a régi Városháza épülete, és az előtte levő, tehát a telek teljes egészében, ami a projektben van. Ez 4,7 hektár, amiből 3,9 hektár eladó.” [[14.10]] A baloldali fővárosi ingatlanmutyi itt még nem ért véget, tisztelt képviselőtársaim. A Bajnai-Gyurcsány-korszak emberei visszatértek a Városházára, ezért van tele a Városháza korrupciós ügyekkel. Ezt bizonyítja egy másik hangfelvételen Gansperger Gyula kijelentése: „Na, most nekem a Gordon azt mondta, hogy ő két embert ajánlott be a Gergőnek, mert ők nagyon jóban vannak.” Két embert ajánlott be neki, a Tordai Csabát és a Kiss Ambrust. Tisztelt Képviselőtársaim! Tordai Csaba és Kiss Ambrus mindketten a Bajnai-kormány államtitkárai voltak. Bajnai Gordon volt miniszterelnök a következőket mondta egy másik hangfelvételen: „Én nagyon sok embert ismerek ott, aki ott ül. Részük az én kollégám volt a Miniszterelnöki Hivatalban vagy a kormányban dolgozó emberek.” Majd egy másik hangfelvételen a következőket mondja Bajnai Gordon: „Itt valaki megszagolja egy dealnek vagy egy üzletnek a lehetőségét, akkor rögtön mindenki magát akarja közvetítőként betenni azért, hogy aztán jutalékot kérhessen.” Tisztelt Képviselőtársaim! Karácsony Gergelyék továbbra is tagadják, hogy ők az ingatlanok értékesítésével Berki Zsoltot bízták volna meg, pedig Berki Zsolt a Városháza táskás embere. A nyilvánosságra került hangfelvételek alapján Barts J. Balázs, a vagyonkezelő vezérigazgatója jól ismerte Berki Zsoltot. Idézném: „Akkor a Barts Balázs maga jött ki a Zsolt elé, és nemcsak hogy kezet fogott, hanem majdnem a földig is hajolt a Zsolt előtt. Magyarul, Zsolt tenyeréből eszik” hangzik el a hangfelvételen. A Budapesti Vagyonkezelő Központból Berki Zsolt folyamatosan kapta az eladásra szánt ingatlanok dokumentációját. A vagyonkezelőből származó elektronikus levelek ezt teljes mértékben alátámasztják. Ilyen ingatlanok voltak például az 5,2 milliárd forint értékű Rimaszombati út 2-4., a 2 milliárd értékű Etele út-Tétényi út sarkán található ingatlan, a Budapest III. kerület Bécsi úti ingatlan vagy a Gansperger Gyula által megvásárolt XXII. kerületi Nagytétényi úti ingatlan. Az első újbudai ingatlan után 520 millió forint jutalékot, a második ingatlan után 200 millió forint jutalékot, a harmadik, Bécsi úti ingatlan után 635 millió forint jutalékot kellett adni Kiss Ambrus főpolgármester-helyettesnek. Hát, ha összeadom, képviselőtársaim, bőven egymilliárd felett vagyunk. Majd egy hangfelvételen Gansperger Gyula elismeri, hogy a Nagytétényi úti ingatlan után 2 millió forint kenőpénzt adott Berki Zsoltnak. A Városházán egy jutalékos rendszert működtető, maffiaszerű hálózat működik, amelynek tagja Berki Zsolt, Barts J. Balázs vezérigazgató, Kiss Ambrus főpolgármester és maga Karácsony Gergely főpolgármester-helyettes is. A Nemzeti Nyomozó Iroda tizennégy nyomozati eljárást folytat az ügyben. Mai hír, hogy több helyszínen a rendőrség nyomozói házkutatást tartottak. Befolyással üzérkedés, hivatali visszaélés, csalás, hivatali vesztegetés, hűtlen kezelés miatt folyik a nyomozás. A nyomozó hatóságtól a közvélemény azt várja, hogy teljes mértékben derítse fel a Városháza eladását és az ehhez kapcsolódó ingatlanmutyit. A Fidesz felszólítja Karácsony Gergelyt, hogy azonnali hatállyal mondjon le, és távozzon a közéletből. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiban.]]
A kormány nevében Fónagy János államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Meggyőződésem, hogy minden olyan ügyben, amely itt ma eddig a Ház színe elé került, akinek a dolga, az teszi. Teszi a főügyészség, teszi a nyomozó hatóság, teszi a rendőrség. Mindenki fölött akkor lehet pálcát törni, hogyha a bíróság az adott személy ügyében jogerős ítéletet mond. Egyébként e tekintetben mindenki felel magáért. Ennél, a ma elhangzottaknál [[Az elnök csenget.]] , engedjék meg, hogy nagyobb áttekintéssel szóljak ezekről az ügyekről, és emlékeztessem kihasználva az önök jelenlétét is az ország nyilvánosságát arra, hogy emlékezetükbe véssem és felidézzem az elmúlt 10-12 évet és az azt megelőző évtizedeket. Tisztelt Képviselőtársaim! Én ugyan nagyon kis gyerekként, de megéltem 1944-45-öt, mi több, túléltem. Kamaszként vittem a Hortobágyra kitelepített rokonságnak petróleumot és azt az egy szem citromot, amit az anyám oda el tudott küldeni. ’56-ban láttam a vad tankokkal agyontaposott sporttársaimat, s láttam a fákra felakasztott embereket. Láttam és megéltem azt, hogy a sporttársaim túlnyomó többsége ’56 decemberében, majd januárban kénytelen volt elhagyni az országot. Utána évtizedekig az Újlipótvárosból Ózdon éltem, és megéltem azt, hogy 180 éves munkakultúrák mennek tönkre, és emberek százezrei maradnak az utcán. Kérem, higgyék el nekem, hogy olyan nyugodt évtizede az országnak, mint amely az elmúlt tíz évben volt, az elmúlt száz évben nem volt [[Kunhalmi Ágnes: Nektek!]] beleértve a két világháborút, beleértve 1956-ot. [[Taps a kormánypártok padsoraiban.]] Nyilvánvaló, hogy nem vagyunk tökéletesek, önök sem azok. De ha azt nézzük, hogy az emberi mulasztások, hibák, esetenként vétségek hogyan hatnak az országra, azért azt le kell szögezni, és ezt önök sem nagyon tudják vitatni, hogy önök korábban tudom, hogy nem szeretik hallani a korábbi éveket , 2002-2010 között mintegy 200 céget adtak el közel 800 milliárdért úgy, hogy az államadósság az egekbe szökött; úgy, hogy a munkanélküliség soha nem látott mértéket ért el. 2010-ben mi véget vetettünk az állami vagyon kiárusításának, és azt mondtuk, deklaráltuk, hogy társadalompolitikai célokra hivatkozva privatizációt nem lehet végrehajtani, és nem lehet csinálni. Vagyongazdálkodást kizárólag gazdasági érvek alapján, az állami vagyon gyarapítása céljából lehetséges. Ennek megvolt az eredménye: 2010 óta az állami vagyon több mint 6000 milliárddal növekedett. Jelenleg ez mintegy 17 700 milliárd forint, 2010-hez képest 50 százalékos emelkedést jelent úgy, hogy közben a költségvetés átvállalta 1900 településnek mintegy 1345 milliárd adósságát, átvállaltuk a családok terheit, segítettünk a lehetőségekhez képest a családokon, és kifizettük a Világbank és minden más nemzetközi pénzintézet felé a tartozásunkat. Önök azokban az évtizedekben eladták az összes olyan vállalatot, amely a magyar gazdaság, a magyar társadalom céljából szükséges, mert monopolhelyzetben van, mert stratégiai helyzetben van, mert biztosítja a villanyt, a gázt, a vizet, biztosítja a háztartások teljes ellátását. Lehet a számokkal dobálózni, de egyetlenegy számot engedjenek meg igazolásképpen ahhoz, amit mondunk, hogy igenis, ez a vagyonpolitika lehetővé tette a rezsicsökkentést, lehetővé tette, hogy a háztartások a jövedelmi viszonyukhoz képest az elmúlt tíz évben nyugodtan éljenek. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Magyarországon ma a harmadába kerül a villamos áram, mint a gazdag Németországban. Kérem, hogy ezt az egy számot jegyezzék meg. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Steinmetz Ádám jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt LMP; Dudás Róbert, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik; Kálló Gergely, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Rig Lajos, Jobbik; Korózs Lajos, MSZP; Nagy Csaba, Fidesz; Horváth László, Fidesz; Potocskáné Kőrösi Anita, Jobbik; Varju László, DK; Varga Zoltán, DK; Tordai Bence, Párbeszéd. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tordai Bence, Párbeszéd; Ungár Péter, LMP; Varga Zoltán, DK; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Jakab Péter, Jobbik; Rétvári Bence, KDNP; Barcza Attila, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Varga-Damm Andrea, független; Dudás Róbert, Jobbik; Nunkovics Tibor, Jobbik, Kálló Gergely, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Stummer János, Jobbik; Bencsik János, független; Korózs Lajos, MSZP; Gyüre Csaba, Jobbik és Nyitrai Zsolt, Fidesz. [[14.20]]
Tisztelt Ház! Áder János köztársasági elnök úr államtitkári megbízatás megszűnéséről és új államtitkár kinevezésről szóló átiratot küldött az Országgyűlésnek. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse ezt.
„Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 202. § (2) bekezdése és a 204. §-a alapján a miniszterelnök javaslatára dr. Völner Pálnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának e megbízatása megszűnését, lemondására tekintettel, 2021. december 8-ai hatállyal megállapítottam, egyúttal dr. Répássy Róbertet 2021. de-cember 11-ei hatállyal az Igazságügyi Minisztérium államtitkárává kineveztem. Budapest, 2021. december 11. Tisztelettel: Áder János”.
Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében gratuláljak Répássy Róbert úrnak, és sok sikert kívánjak munkájához! Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy Csányi Tamás jobbikos képviselő úr bejelentést tett mentelmi jogának megsértéséről. A Mentelmi bizottság a bejelentést megvizsgálta, és a december 13-ai ülésén többségi szavazattal hozott döntésében megállapította, hogy Csányi Tamás országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Mezőtúri Járásbíróság megsértette a vele szemben indult 10. Bpk. 172/2021/6. számú büntetőügyben. Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a bizottság döntéséről a bíróság elnökét értesítettem. Tájékoztatom önöket továbbá, hogy Csányi Tamás jobbikos országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2021. december 7-én 10. Bpk. 172/2021/6. számon a Mezőtúri Járásbíróságtól becsületsértés vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Továbbá Völner Pál országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2021. december 8-án KSB. 4347/2021/4. számon a legfőbb ügyésztől hivatali vesztegetés elfogadásának bűntette miatt indított közvádas ügyben. Megvizsgálásra kiadtam a Mentelmi bizottságnak. Tájékoztatom önöket, hogy a Mentelmi bizottság mindkét ügyben benyújtotta határozati javaslatát, így a napirendi javaslat szerint a mentelmi jog felfüggesztéséről a holnapi ülésnapon döntünk majd. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Oláh Lajos, Arató Gergely, Szilágyi György, Csárdi Antal, Molnár Zsolt, Tordai Bence és Szabó Szabolcs képviselők arról értesítettek, hogy megalakították a budapesti képviselőcsoportot. A csoport nyilvántartásba vételével kapcsolatos intézkedéseket megtettem, és egyben arról is tájékoztattam a képviselőket, hogy elnevezése ellenére a bejelentett parlamenti csoport a határozati házszabály 6. §-a alapján nem minősül képviselőcsoportnak. Felhívom tisztelt képviselőtársaim figyelmét, hogy aki eddig nem vette át a vagyonnyilatkozat megtételéhez szükséges csomagot, az ülésterem elnöki bejáratánál található recepciós pultnál még megteheti. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Most kivételes javaslatról határozunk. A kormány kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény és a kiskereskedelmi adóról szóló 2020. évi XLV. törvény módosításáról szóló T/17882. számú törvényjavaslatot. Az előterjesztő azt kezdeményezte, hogy a módosító javaslat benyújtására a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő három órán belül legyen lehetőség, az összevont vitára a holnapi ülésnapon a P/17816. számú indítvány tárgyalását követően, 2. napirendi pontként kerüljön sor, az összegző módosító javaslatról való döntésre és a zárószavazásra pedig a holnapi ülésnapon kerüljön sor. Tisztelt Ház! A határozati házszabály 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Felhívom figyelmüket, hogy a kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz száz képviselőnek az igen szavazata szükséges. Most a döntéshozatal következik. Kérdezem önöket, elfogadjáke a T/17882. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását 121 igen szavazattal, 16 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. [[Jelzésre:]] Koncz Zsófia gépe nem működött, ha jól értem [[Koncz Zsófia: Igennel szavaztam!]] , és igennel szavazott a képviselő asszony. Akkor az igen szavazatok száma 122. Az elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására a mai napon 17 óra 26 percig van lehetőség. Tisztelt Ház! Most a napirend módosítását kezdeményező javaslatról döntünk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlés 2021. december 13-14-ei ülésének napirendi javaslata akként módosuljon, hogy a 2021. december 13-ai, hétfői ülésnapon az egyes vagyongazdálkodási tárgyú rendelkezésekről, valamint egyes vagyongazdálkodást és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvények módosításáról szóló T/17442. számú törvényjavaslat, valamint az egyes állami tulajdonú vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról, valamint az egyes otthonteremtési állami feladatok karitatív szervezetek általi átvállalásával összefüggő törvények módosításáról szóló T/17437. számú törvényjavaslat bizottsági jelentései és az összegző módosító javaslat vitájára a Földmegfigyelési Információs Rendszerről, valamint ezzel összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló T/17430. számú törvényjavaslat bizottsági jelentései és az összegző módosító javaslat vitáját követő napirendi pontokként kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, szintén kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a migráció elleni nemzetközi fellépésről, a poszt-cotonoui megállapodás elutasításáról szóló P/17816. számú politikai nyilatkozathoz képviselői módosító javaslatot a napirend elfogadását követő három órán belül nyújthatnak be, így erre a mai napon 17 óra 28 percig van lehetőség. Most, 14 óra 28 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására. Képviselőtársaimat megkérem, hogy gyorsan és csendben hagyják el az üléstermet, amennyiben máshol van teendőjük. (Szünet: 14.28-14.29 Elnök: Kövér László Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és dr. Steinmetz Ádám)
Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a mai ülésnapra a DK képviselőcsoportja által elhangzásra kért I/17822. irományszámú indítványt a határozati házszabály 121. § (4) bekezdése a) pontjában foglaltak alapján elnöki jogkörömmel élve visszautasítottam, mivel az igazságügyi miniszterhez címzett interpellációban foglaltak megválaszolása kormányzati feladatkört nem érint. [[14.30]] Megadom a szót Z. Kárpát Dániel jobbikos képviselőnek, aki interpellációt nyújtott be a miniszterelnökhöz. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkára fog válaszolni. A képviselő úré a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ma a Völner-féle feltételezhető nagyon brutális korrupciós botrány kapcsán a magyarázkodás közben felmerült a kormány részéről a migrációval kapcsolatos zéró tolerancia ideája. Nagyon örülök, hogy ez felmerült, hiszen az illetékes államtitkár most magyarázkodhat egyet. Magyarázkodhat, ugyanis Magyarország kormánya szeptember 1-jével egy olyan kormányrendeletet hozott, amely nem változtat Európa egyik legalacsonyabb bérszínvonalán, nem is azt rendelték el benne, hogy Magyarországon is majd ha megint járványügyi válsághelyzet lesz a gazdaságban, akkor kipótolják a kieső bérek 80 százalékát. Nem. Egy egészen másik irányba indult el Magyarország Kormánya: kilenc felsorolt országgal kötött, ha úgy tetszik, együttműködési megállapodást: a Fülöp-szigetekkel, az Indonéz Köztársasággal, Mongóliával, az egyik kedvencünkkel, a Vietnámi Szocialista Köztársasággal is. Ezekkel az országokkal munkaerő szervezett és tömeges behozataláról szóló megegyezést kötött Magyarország Kormánya. Egészen elképesztő, hogy 36 olyan munkakört is felsorolnak itt, amelyek betöltésére Vietnámból, Kazahsztánból, a Fülöp-szigetekről vagy akár a Belarusz Köztársaságból várják a dolgozókat. Idesorolható a nem túl meglepő asztalos és lakatos; idesorolandó az éttermi dolgozó is, ami azért majd kommunikációs problémákat, azok megoldási igényét felveti. Idesorolandó a húsfeldolgozó. Ami érdekes számunkra, hogy informatikusok és programozók is, márpedig a világ fejlettebb részein ezek az emberek nagyon sokszor a származási országukban végzik el azt a feladatot, amit az internet segítségével azért el tudnak juttatni a megrendelőhöz. További érdekes kérdéseket vet fel, hogy kasszásokat, illetve szakácsokat is, még egyszer mondom, Indonéziából, illetve Vietnámból vár Magyarország Kormánya. [[Dr. Brenner Koloman: Gratulálunk!]] Némiképp ellentmondást mutat a kormányzati kommunikáció, amely zéró toleranciáról beszél a migráció kapcsán azzal, hogy százezrével telepítenek be olyan munkaerőt és hívnak be szervezett módon az országba, akik esetében nem vagyunk meggyőzve arról, hogy ne lenne magyar munkaerő, aki el tudná látni ezeket a munkaköröket. Azt is látjuk, hogy a zéró tolerancia egyszer már nem sikerült önöknek, amikor letelepedési kötvénnyel tízezreket hoztak be pénzért az országba, és adták oda nekik a magyar állampolgárság előszobáját, de azt is látjuk, hogy a vendégmunkások szervezett behozatalakor sem sikerült ezt az úgynevezett lécet megugrani. A magyar munkavállalók és főleg a magyar fiatalok esetében elmulasztották a szülőföldön való boldogulás lehetőségét mindenkinek biztosítani, megalázóan alacsony béreket tartottak szinten, tudatosan összejátszva az érintett multicégekkel, lakhatási programot nem dolgoztak ki, engedtek több százezer dolgozót Nyugatra menni kényszerből, ezenközben pedig szervezett munkaerőimporton dolgoznak. Miért? Meddig teszik ezt, és mikor sorolják végre a magyar emberek, a magyar munkavállalók létérdekeit az önök multinacionális barátainak az érdekei elé? Várom érdemi válaszát.
Megadom a szót Magyar Levente államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen az interpellációt. Nem tisztem, és távol álljon tőlem, hogy politikai tanácsokat adjak önnek, de azért azt megjegyezném, hogy talán nem kéne abba a hibába beleesni, amibe az egyik főnöke mostanában rendszeresen beleesik. Nevezetesen, Márki-Zay Péter arról beszél, hogy az Orbán-kormány migránsokat telepít Magyarországra több tízezer szám [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: De ha így van!]] , amikor a magyar kormány volt az egyetlen, amelyik fizikai határzárat létesített Európában, az Európai Unió területén azért, hogy az illegális migrációt megállítsa. Teljesen nyilvánvaló az ország teljes népessége számára, hogy a magyar kormány az, amelyik mindent megtett a migráció ellen az utóbbi években. Tisztelt Képviselő Úr! Ami Vietnámot illeti. Az ön kérdésének a címe úgy hangzik, hogy „Miért hív vietnámiakat a kormány…” A kormány nem hív vietnámiakat, nem hív indonézeket, nem hív sehonnan senkit. Egy jogi keretrendszert teremtett meg arra nézve [[Z. Kárpát Dániel: Ó, bocsánat! Elnézést!]] hogy könnyebben, a korábbi rendkívül bürokratikus és hosszú eljárások kikerülésével, leegyszerűsítésével megteremtse annak a lehetőségét, hogy magyar alkalmazók harmadik országbeli állampolgárokat hozzanak Magyarországra ideiglenes jelleggel olyan állások betöltésére, amely állásokat magyarok nem töltenek be, mert egyszerűen nincs elég magyar munkavállaló egyes területeken. [[Derültség a Jobbik soraiban. Közbeszólás a Jobbik soraiból: Szakács!]] Tisztelt Képviselő Úr! Néhány összehasonlító adatot engedjen meg nekem. Lengyelországban jelenleg körülbelül nyolcszor annyi harmadik országbeli munkavállaló dolgozik, mint Magyarországon. Csehországban körülbelül ötször annyi külföldi munkavállaló dolgozik, mint Magyarországon. Szlovákiában kétszer annyi. Tehát, ha egy regionális összehasonlításban ön megvizsgálja azt, hogy a regionális kormányok milyen nagyságrendben engedik harmadik országokbeli munkavállalók alkalmazását a gazdasági szereplőknek, akkor azt fogja találni, hogy Magyarország ennek a listának a hátulján van. Rengeteg olyan betöltetlen álláshely van ma Magyarországon, amelyet magyar emberek valamilyen oknál fogva hosszú időn keresztül nem töltenek be. Azt gondolom, hogy az ország egyes területein ez ma már a gazdaság növekedésének egy objektív korlátját képezi, hiszen számos olyan termelőegységet tudnék most felsorolni, ahol azért nem tudják beindítani a második, harmadik, ikszedik műszakot, mert egyszerűen nincs elég ember. A kormány pedig erre a gazdasági szükségszerűségre reagálva megteremti annak az elvi, jogi keretlehetőségét, hogy nagyon szigorú feltételek mellett, azon néhány kijelölt munkaerő-közvetítőn keresztül, amelyek megütik azt az objektív mércét, amelyet a kormány kijelölt, munkaadók alkalmazhassanak harmadik országbeli munkavállalókat, tökéletes összhangban a migrációval szembeni politikánkkal, tökéletes összhangban az európai szabályozással, és tökéletes összhangban a magyar gazdaság reáligényeivel. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválaszra képviselő úré a szó ismét.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A fizikai határzár felépült, de úgy látszik, hogy a pénzügyi határokat megnyitották a gazdagabb migránsok előtt. Erről szólt a kötvényprogram. A helyzet az, hogy államtitkár úr megsért számos magyar munkavállalót, gyalázatos módon. Azt mondja, hogy magyarok nem töltenek be kasszás, szobalány, húsfeldolgozó pozíciót Magyarországon? Miről beszélnek önök? Önök az önfeladás csúcsra járatásával, a multicégek bemondására mindenféle munkakörbe külföldiek ezreit, tízezreit importálják, miközben 242 ezer regisztrált álláskereső magyar van a statisztikában. Államtitkár Úr! Miért nem beszélt arról, hogy közülük százezren semmiféle juttatást nem kapnak a magyar államtól? Százezer munkát kereső ember, százezer magyar, aki lehet, hogy dolgozna és ingyenes átképzésre tartana igényt, önök nem erre fordítják a pénzt, hanem lepaktálnak a munkaerő-kölcsönző barátaikkal, és szervezetten idegenből hozzák ide a munkaerőt. Egészen elképesztő tehát, hogy magyar emberek létérdekeit adják fel, és külföldi multinacionális érdekeket választanak ehelyett. Szégyen és gyalázat! Jövőre ezen is változtatunk.
Képviselő Úr! A plusz tíz másodpercet felhasználhatta volna arra, hogy elmondja, hogy elfogadjae a választ vagy sem, de kikövetkeztettem. [[Z. Kárpát Dániel: Szerintem kiderült, elnök úr.]] Úgyhogy valószínűleg nem fogadta el a képviselő úr a választ, ezt akartam mondani ilyen hosszan. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor, ahogy ez már szóba került. Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező, családokért felelős tárca nélküli miniszter államtitkára fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Év vége van, majdnem a négyéves ciklus vége, és számot kell vetnünk a családpolitikai intézkedésekkel kapcsolatban is. Tisztelt Államtitkár Úr! Néhány olyan ténnyel szeretném kezdeni, amit önök nem fognak tudni letagadni, mert KSH-adatokról beszélek, és jogszabályok határozzák meg, hogy ezeket a KSH-adatokat hogyan közöljék. Tudtae, államtitkár úr, hogy a családi pótlék, a gyes, a gyet és az anyasági támogatás utoljára 2008-ban emelkedett? Tehát idén 14. éve változatlan. Tudtae, hogy 2010-ben még alig háromszoros volt a különbség a gyes és a gyed összege között, ma már több mint hatszoros? Tudtae, hogy a szegénység mélységét jelző mutató több mint kétszeresére nőtt az elmúlt tíz évben? 2010-ben 18,2 százalék, 2019-ben 36,3 százalék volt. Tudtae, hogy a mélyszegénység a gyermekek körében ma jóval nagyobb, mint 2010-ben volt? Két és félszeres a növekedés tíz év alatt. 2010-ben 18,6 százalék volt, 2019-ben 47,6 százalék. [[Dr. Rétvári Bence: Nem igaz!]] A KSH-t tessék böngészni, államtitkár úr! Tudtae, hogy több mint ötvenezer gyermektől vették el az elmúlt években a családi pótlékot? Tudtae, hogy a legszegényebbeknek járó szociális ellátás, a foglalkoztatást helyettesítő támogatás összege 22 800 forint 2012 óta változatlan? [[14.40]] Tudtae, hogy az egyszülős családok szegénységi aránya 21,6 százalékról 28,2 százalékra nőtt két év alatt, 2018-ról 2020-ra? Tudtae, hogy a nyugdíjminimum összege 2008 óta változatlan, 28 500 forint? Tudtae, hogy a visegrádi országok közül nálunk a legnagyobb a jövedelmi egyenlőtlenség? Tudtae, hogy GDP-arányosan 6 százalékkal kevesebb jut szociális kiadásokra, mint tíz évvel korábban? 2009-ben 22,7 százalék, 2019-ben 16,6 százalék Tudtae, államtitkár úr, hogy most már közel százezer gyermek született külföldön az önök kormányzása alatt, nem Magyarországon, hanem külföldön? Sorolhatnánk még az adatokat, de önök nagyon jól tisztában vannak ezekkel a számokkal, és ezekkel a számokkal lehet alátámasztani, hogy mennyire jó az önök családpolitikája. Persze, erre azt fogja mondani majd, hogy önök bevezették a családi adókedvezményt, felhívnám azonban az államtitkár úr figyelmét arra nem tudom, tudtae , hogy 2011 óta, mióta bevezették a családi adókedvezményt, sem az egyszülős, sem a három vagy több gyermeket nevelők családi adókedvezménye nem nőtt. Egyetlenegy kérdésem lenne: mikor fognak a rászoruló családokkal foglalkozni és több juttatást adni a számukra? Köszönöm szépen, elnök úr.
Zsigó Róbert államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Van néhány rossz hírem az ön számára, mert az írásban leadott interpellációban elmondta, hogy én mit ne válaszoljak. Az a helyzet, hogy lehetősége önnek arra van, hogy az interpellációját elmondja, az pedig, hogy én mit válaszolok, az az én lehetőségem lesz. Én is tényekkel fogok válaszolni, és a második rossz hírem az, bizony fel fogom sorolni, hogy milyen intézkedéseket hozott a kormány 2010 óta. De van még rosszabb hírem: azt is fel fogom sorolni, hogy önök milyen intézkedéseket hoztak 2010 előtt. Nekem is van egy kérésem: ha majd viszonválaszra kap lehetőséget, akkor ne mondja el, hogy ön csak 2014 óta képviselő, mert 2004. december 5-én, a népszavazás előtt ön a nevét, sőt az arcát adta ahhoz a kampányhoz, amelyet a határon túli magyarok ellen folytattak. Tisztelt Képviselő Asszony! Beszélt itt nyugdíjakról, családtámogatásról, közműtartozásokról. Szeretném tényként mondani önöknek, hogy 2010 előtt egyszer már tönkretették az országot. Szeretném emlékeztetni önt, hogy Gyurcsány Ferenc és kormánya egyszer már elvette az idősektől a 13. havi nyugdíjat. Amikor önök kormányoztak, eltörölték a családi adókedvezményt, szétverték az otthonteremtési rendszert, ezzel devizahitelbe hajszolták a családokat. Csökkentették a gyes időtartamát három évről két évre, és arról is tájékoztatom önt, mert beszélt itt közműtartozásokról, hogy önök a kormányzásuk ideje alatt kétszeresére emelték a villanyáram és háromszorosára a gáz árát. Ezzel egyébként olyan helyzetbe hozták az embereket, hogy nem voltak képesek befizetni a közműszámláikat. Nézzük meg, tisztelt képviselő asszony, hogy önökkel szemben mit tettünk mi, és csak annyit fogok felsorolni, amennyi az időmbe belefér. Bevezettük a családi otthonteremtési kedvezményt, az első házasok adókedvezményét, valóban, a családi adókedvezményt. Minden idők legnagyobb otthonteremtési programját vezettük be. Bevezettük a babaváró támogatást, a diplomásgyedet, 2021. július 1-jétől a korábbi 70 százalékról a bruttó fizetés 100 százalékára emeltük a csecsemőgondozási díjat. A nyugdíjasok az elmúlt esztendőkben rezsiutalvány, nyugdíjprémium és Erzsébet-utalvány formájában 590 milliárd forint pluszjuttatást kaptak. Amit önök elvettek 13. havi nyugdíjat, azt jövő év februárjában vissza fogjuk adni az időseknek, és az eddigi legnagyobb összegű, 80 ezer forintos nyugdíjprémiumot fizettük nekik most, novemberben. Január 1-jétől 200 ezer forintra fog emelkedni a minimálbér. Vissza fogjuk adni az idei esztendőben befizetett személyi jövedelemadójukat a gyermekeket nevelő szülőknek. 50 ezer forintra nő az árvaellátás minimuma, és meg fogjuk védeni a rezsicsökkentéssel alacsonyan tartott energiaárakat. Tájékoztatom önt arról is, hogy a szegénység kockázatának kitettek száma az Eurostat adatai szerint 2010 óta 1 millió 250 ezer fővel csökkent. A súlyos anyagi nélkülözésben élők aránya egy évtized alatt 23,4 százalékról 8 százalékra csökkent, és 2010 óta a rezsicsökkentésnek köszönhetően a felére csökkent azoknak a háztartásoknak aránya, akik nem tudták befizetni időre rezsiszámlájukat. Tisztelt képviselő asszony, mára pedig az is kiderült, hogy az önök kijelölt miniszterelnök-jelöltje eltörölné a rezsicsökkentést, feleslegesnek tartja a minimálbért, illetve a 13. havi nyugdíj visszaadását. Tisztelt Képviselő Asszony! Ebből is látszik, hogy nincs két baloldal. Egy baloldal van. Amit 2010 előtt egyszer már elvettek, azt elvennék újra. Mi nem fogjuk ezt hagyni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Nem tudom elfogadni a választ. Lényegében beismerés volt a válasza [[Zsigó Róbert: Lényegében!]] , mert egyetlenegy adatot sem cáfolt meg azok közül, amelyeket én felsoroltam. Tudja, államtitkár úr, egyetlenegy dologra hadd reagáljak: ön azt mondta, hogy mi szétvertük az otthonteremtési rendszert. [[Zsigó Róbert: Így van! Dr. Rétvári Bence: Így van!]] Tudja, államtitkár úr, a mi kormányunk alatt nem volt olyan államtitkár, aki úgy fogadott el kenőpénzt bizonyos emberektől, hogy családokat lakoltattak ki az elmúlt években. Az az államtitkár nevezte ki azokat a végrehajtókat, akik utána ezerszámra lakoltattak ki családokat, és ezerszámra tettek tönkre cégeket Magyarországon. Hát, ha valaki szégyellje magát emiatt, hogy a kormányzásuk alatt ilyen dolog történhetett, miközben arról beszélünk, hogyan támogatják a magyar családokat… akkor, azt gondolom, egy kicsit visszafogottabban kellene a parlamentben viselkedni. Köszönöm szépen, elnök úr.
A visszafogottsággal kapcsolatos megjegyzésével messzemenően egyetértek. Oláh Lajos, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be az igazságügyi miniszterhez. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Belügyminisztérium államtitkára fog válaszolni. Képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Néhány hónap, és áprilisban választani fogunk. Úgy fogunk választani, hogy önök még mindig nem jártak utána a 2018-as választási csalásoknak. Úgy megyünk bele a választásokba, hogy önök még mindig nem derítették ki, hogy vajon ki a felelős azért, hogy Erzsébet- és Terézvárosban 341 név sorrendben is megegyezik egy kamupárt listáján található nevekkel és a Fidesz jelöltjének listáján található nevekkel. Ismétlem: 341 név sorrendiségében is megegyezik a kamupárt listáján található nevekkel meg a Fidesz akkori jelöltjének, Bajkai Istvánnak a listáján található nevekkel. De van még ezenkívül egy kis apróság, államtitkár úr. Kilenc olyan név szerepel, aki vagy elhunyt, vagy börtönben van. Képzelje el, mi történt: mind a kilenc név szerepelt a Fidesz ajánlóívein és a kamupárt ajánlóívein. Tudom, hogy nagyon keresték, ki követhette el ezt a választási csalást, de három és fél éve nem találják, tisztelt államtitkár úr. Ha önök komolyan gondolják a demokráciát, akkor a választások tisztasága az egyik legfontosabb dolog, de önök három és fél év alatt nem találták meg, hogy ki a felelős azért, hogy 340 ember a kamupártok listáján és a Fidesz listáján is egymásutániságában megegyezik, eltérő aláírásokkal persze. De segítek. Mert mondhatja, hogy a 341 kevés, képviselő úr, azért nem büntetünk. Tudja, hogy miért 341? Mert amikor eljutottunk a 341-ig és én feljelentést tettem, nem értünk még az ellenőrzés végéig, kirohant a rendőrség, elvitte az összes dokumentumot, és nem tudtuk megnézni, hogy az a 341 vajon 500, 600 vagy még több. Azóta sincs információnk arról, hogy pontosan hány név egyezett meg sorrendiségében is a Fidesz ajánlóívein és a kamupárt ajánlóívein. Tisztelt Államtitkár Úr! Érzie ön úgy, hogy szégyellnie kell magát? Persze, megállapították a választási csalás tényét, csak nem tudják, hogy ki a felelős. Régi mondás: nézzék meg, hogy kinek az érdekében történhetett ez a dolog. De azt már megszoktuk, hogy az elmúlt években önök a választási csalásoknál szeretnek kiskaput nyitni. Nem véletlenül van az, hogy néhány héttel ezelőtt a fiktív lakcím létesítését is megpróbálták előmozdítani, újabb választási csalásra készülve. Tudom, el vannak foglalva, mert titkos lehallgatásokat kell menedzselniük ellenzéki politikusokkal és újságírókkal szemben. Tudom, el vannak foglalva, mert Völner úrnak sok dolga van, pont nem ér rá, ki is menekült, de nem a parlamentből, csak az államtitkárságából, mert továbbra is egyébként képviselő. Államtitkár úr, elfogadhatónak tartjae a kormány, hogy 341 név sorrendiségében is megegyezik, és önök nem derítették ki három és fél év alatt, mi történt? Köszönöm szépen. [[14.50]]
Kontrát Károly államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A választási eljárásról szóló törvény és valamennyi jogszabály megfelel az európai normáknak. Magyarország Alaptörvényének megfelelően minden magyar állampolgárt általános és egyenlő választójog illeti meg. A szavazás közvetlen és titkos, a választójog Magyarországon önkéntes és szabad. Lassan négy év sem volt elég arra, hogy a Demokratikus Koalíció a 2018. évi országgyűlési választások eredményét tudomásul vegye. Tájékoztatom, hogy a 2018. évi országgyűlési választásokról szóló beszámolót 2018. május 8-án az Országgyűlés elfogadta, ami egyértelművé tette, hogy a választások a törvényes rendben zajlottak le. A Demokratikus Koalíció részt sem vett a szavazáson. A választások az alaptörvényi rendelkezéseknek megfelelően törvényesek, befolyásoktól mentesek voltak. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A választási panaszokat, kifogásokat első körben elbíráló független testület Magyarországon a Nemzeti Választási Bizottság. A Nemzeti Választási Bizottságban az országos listát állító jelölő szervezetek egy-egy képviselője is tag lehet, így a Demokratikus Koalíció is delegálhatott tagot, és részt vehetett a bizottság munkájában. Ami az úgynevezett kamupártokat illeti, a választási törvény 2020. évi módosítása biztosítja, hogy csak valós társadalmi támogatottságú pártok állíthassanak pártlistát. A választási csalások kapcsán javaslom képviselő úr részére, hogy az azzal kapcsolatos vizsgálatot a saját szövetségesei soraiban kezdje. Sajtóhírek szerint az ellenzéki előválasztás során épp a DK által támogatott jelölt állította azt, hogy az MSZP jelöltje szavazatvásárlással igyekezett előnyhöz jut. Kérem, fogadja el a válaszomat. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkár úr válaszát.
[[Hangosítás nélkül:]] Tisztelt elnök úr, így beszél az, akinek vaj van a fején. Amikor napvilágra került, hogy önök csaltak... [[Közbeszólásra:]] Bocsánat! [[A hangosítás újra működik. Bányai Gábor: Ezt most hagyd abba!]] Miért hagyjam abba? Ne haragudjon már! [[Bányai Gábor: Mert hazudsz!]] Mi az, hogy hazudsz?! 341 név sorrendiségében is megegyezik, képviselő úr. Mi ebben a hazugság? Önöknek egyszer végre szembe kellene nézni a tényekkel. Az államtitkár válaszából teljesen világos, hogy magáról a kérdésről nem mert beszélni, mert tudja, hogy erre nincs érdemi válasz, hogy három és fél év alatt nem tudták kideríteni, hogy lehet, hogy egy kamupárt listáján 341 név sorrendiségében is megegyezik a Fidesz listáján található nevekkel. És, tisztelt képviselő úr, arra mi a magyarázat akkor, hogy kilenc olyan név is szerepel a Fidesz listáján, aki meghalt vagy börtönben volt? Nem tudnak ezekre a kérdésekre válaszolni. Önök demokráciáról beszélnek, de, képviselő úr vagy államtitkár úr, ha jól tudom, megállapították a választási csalás tényét, csak azt nem tudják, hogy kinek az érdeke, ki követte el. Akkor ne arról beszéljen, hogy minden rendben van; megállapítottuk a csalást, de nem akartuk kideríteni, hogy ki a tettes. A válaszát nem tudom elfogadni. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Csárdi Antal, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez. Megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország Kormánya a 2019. július 26-án született 1440/2019. számú kormányrendeletében döntött a K-12 Mesterszalon kialakításáról, valamint a K-12 Mesterszalon kulturális, pedagógiai és tanórán kívüli nevelési programjai finanszírozásának hosszú távú stratégiájáról szóló dokumentum létrehozataláról. Azóta eltelt közel két és fél év, és sem a finanszírozási stratégia, sem a pedagógiai stratégia nem érhető el. Ugyanakkor, amit tudunk, az az, hogy egy társasházba terveztek önök egy koncerttermet, és a tárasházban élők erős felháborodással voltak kénytelenek szembesülni ez év szeptemberében, hogy az eddigi nyugodt életüket teljesen tönkreteszi egy, a tetőtérbe tervezett koncertterem. Tájékoztatom miniszter urat, hogy már folyamatban van egy birtokvédelmi eljárás, mert nem biztosított sem a teljes körű tájékoztatás, sem a szabályszerű működése a tervezett koncertteremnek. A beruházás tervezett megvalósítása során a társasház a frissen felújított tetőszerkezethez kapcsolódó garanciáját is jó eséllyel el fogja veszíteni, hiszen megbontásra kerül a felújított tetőszerkezet. De a legfájdalmasabb az, hogy a kialakítás és a működéssel járó minden többletterhet, többletköltséget a lakók kénytelenek viselni, és a lakók nyugodt élethez fűződő jogai az eddig megszokotthoz képest teljesen el fognak veszni, hiszen a napközbeni órákban egy próbateremként fog üzemelni ez a tervezett koncertterem, esténként pedig koncert lesz, és a hangszigetelésre vonatkozó információk szerint a terület nem lesz hangszigetelve. Megkerülhetetlen kérdés, miért gondolja azt Magyarország Kormánya, hogy egy társasház tetőterében lehet és kell koncerttermet kialakítani. Miért szükséges ennek a célnak a megvalósítása érdekében 350 millió forintnyi közpénzt elégetni? Épp ezért szeretném kérdezni minthogy 100 millió forintot a 2019. évi költségvetés terhére, 250 millió forintot pedig a 2020. évi költségvetés terhére ítélt meg a kormány , mikor és milyen jogcím alatt történt kifizetés a beruházással kapcsolatban, ami azért is érdekes, mert a munkák és a lakók tájékoztatása is ez év őszén kezdődött el. Jogos kérdésként merül fel az is, hogy két és fél évvel a kormányhatározat megszületése után hol érhető el a stratégia mind a finanszírozás, mind a pedagógiai program tekintetében. Ezzel kapcsolatban egyébként nyújtottam be adatigénylést a minisztériumhoz, amennyiben esetleg nincs meg, akkor nyugodtan hosszabbítsák meg a rendelkezésükre határidőt, hogy pótlólagosan elkészíthessék azt. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Válaszadásra Rétvári államtitkár úré a szó ismét.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Önök minden budapesti kulturális fejlesztést elleneznek, így természetesen ezt is. Csak hogy a teljes képet lássuk, egy olyan épületről van szó, amely jelenleg is helyet ad közösségi funkcióknak, tehát ez nem példa nélküli, így ez a tetőtér-megújítás nem előzmény nélküli ebben a házban. Az évente két héten át tartó, kimagasló színvonalú fesztiválakadémia, kamarazenei rendezvénysorozat szellemiségét az előadásokon, mesterkurzusokon, tehetségkutató programon keresztül az új közösségi színtérben is elérhetővé teszik. Mi fog itt létrejönni? Tehát olyan helyen, ahol már ennek van előzménye, két darab, körülbelül 50-60 fős közönséget befogadó terem, és oktatási funkció ellátására is alkalmas lesz ez. A jogszabályi előírásoknak megfelelően zajlott a projekt előkészítése, közbeszerzési eljárás során választották ki a kivitelezőt, aki tájékoztatás szerint 2021, tehát idén ősszel kezdte el a tevékenységét. De önök, tisztelt képviselő úr, mindent, ahogy említettem, elleneztek Budapesten, tehát a Liget-projekt kulturális fejlesztéseit is ellenezték. Szinte nincs olyan pontja, nincs olyan kerülete a városnak, Budapestnek, amit ne próbálnának megakadályozni, vagy nem sikerült volna megakadályozniuk. Önt persze ilyenkor zavarja egy feltételezett hanghatás feltételezett zavaró körülménye a többiek részére. Azért nehezen tartom elképzelhetőnek, hogy egy koncerttermet úgy terveznek meg, hogy abban hangszigetelés ne legyen, tisztelt képviselő úr, bár ön itt ilyeneket mondott, nem tudom, ezt pontosan honnan veszi. De amikor meg más idő van, akkor meg azt mondja például a Pride kapcsán, hogy „talán az egyik legfontosabb Pride a mai.” Ott nem zavarja önt az, hogy a környékben lakókat ez zavarja vagy nem zavarja, hogy a hanghatás meg a felhajtás mivel jár Budapest ezen részén. Úgy látszik, szelektív az ön zajérzékelő receptora, tisztelt képviselő úr. Ha fejleszt Budapesten a kormány, az a baja önnek, hogy miért fejleszt, ha nem fejleszt, akkor meg azt hiányolják, hogy miért nincs fejlesztés itt, ott meg amott. Teljesen következetlenek. Akkor, amikor a 100 Tagú Cigányzenekart kilakoltatja az ön egyik politikustársa, akkor meg sem szólal, nem védi meg a budapesti kultúrát, amikor a Liget-projektben történt volna fejlesztés, azt meg tűzzel-vassal ellenezték. Amikor pedig néhány sarokra onnan, Budapest közepében, a Városháza helyén építenének luxusszállodát, meg építenének irodanegyedet, beépítenék ezzel a zöldfelületeket, amikor kiderül, hogy hát, igen, van egy választási ígéretünk, hogy Városháza-parkot létrehozzunk, de majd egy év múlva beépítjük, és luxusszállodát teszünk a helyére, az önöknek teljes mértékben rendben van. Ha egy meglévő közösségi színtéren egy fejlesztés történik, hogy jobb körülmények között egy oktatási funkció, egy előadói funkció megvalósuljon, akkor pedig kézzel-lábbal tiltakoznak ellene, tisztelt képviselő úr. Az ön körzetében máskor, amikor V. Naszály Mártát feljelentik közokirat-hamisításért, amiért a költségvetésben bizonyos tételek nem úgy szerepeltek, mint ahogy azt korábban eldöntötték, akkor ön persze meg sem szólal, tisztelt képviselő úr. [[15.00]] Ami a kulturális célokat illeti, Magyarország Kormánya számára fontos a magyar kulturális élet ösztönzése. Eddig kulturális nagyberuházásokra, nagyfejlesztésekre több mint 594 milliárd forintot költöttünk, és a kultúrára GDP-arányosan is jóval többet fordítunk, mint az uniós átlag. Az Unióban ez 0,5 százalék, nálunk, Magyarországon pedig 1,1 százalék. Szándékosan fordítunk többet kultúrára, mint az uniós átlag, hiszen számukra a nemzeti kultúra erősítése egy fontos szempont. Ebben vannak kisebb és nagyobb projektek egyaránt. A 100 Tagú Cigányzenekar megmentésétől kezdve az ön által is említett koncertterem, oktatási helyszín fejlesztéséig büszkék lehetünk arra, hogy Magyarországon és Budapesten valóban virágzik a kulturális élet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválaszra ismét képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Önt vagy félretájékoztatták, vagy egyszerűen csak hazudik. A Krúdy 12-ben semmilyen előzménye nincs kulturális tevékenységnek! Azt gondolom, teljesen életszerűtlen az, hogy egy társasház tetőterében koncerttermet hozzanak létre úgy, kérem tisztelettel, hogy ezzel párhuzamosan gyakorlatilag 350 millió forintnyi közpénzt égetnek el. 350 millió forintból egy teljesen önálló koncerttermet egy önálló telken létre lehetne hozni. Azt gondolom, hogy nem engem kell önnek kormányként képviselni bár engem is képviselhet , hanem a Magyarországon élőket. Engem a Krúdy 12-ben élők kerestek meg azzal a problémájukkal, hogy Magyarország Kormánya egy koncerttermet akar belekényszeríteni a tetőtérbe. Nem fogadom el a válaszát. Köszönöm szépen.
Most Burány Sándor, a Párbeszéd képviselője következik, aki interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Ezen a nyáron volt egy rövid, néhány hetes kegyelmi időszak, egy időszak, amikor végre alig találkoztunk a járvány szempontjából újabb és újabb fertőződésekkel. Volt néhány hét tűzszünet, szusszanásnyi idő, hogy felkészüljünk. Óriási lehetőség volt ez a kormány számára is, hogy felkészüljön. Azonban ebben a néhány hétben semmilyen olyan intézkedést, semmilyen olyan döntést nem hoztak, semmilyen intézkedés nem született arra, hogy felkészüljön az egészségügy egy újabb hullámra. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Sőt, a helyzet egyre rosszabbá és rosszabbá vált. A járvány előtt mintegy 25 ezer fő szerepelt a különböző kórházi, egészségügyi várólistákon. Idén tavasszal ez a szám már 35 ezer fő volt. Szeptemberre ez a szám 41 ezer főre duzzadt, és ma mintegy 50 ezer ember vár valamilyen műtétre és vizsgálatra. Ez nagyjából egy egernyi város méretének felel meg, tehát egy magyarországi városnak megfelelő népesség vár Magyarországon valamilyen egészségügyi intézkedésre várólistákon. Ráadásul az önök válasza ebben a helyzetben az volt, hogy minden ötödik kórházi ágyat kiürítettek. Ez azt jelenti, hogy több mint 12 ezer kórházi ággyal van kevesebb arra, hogy beteget tudjanak ápolni, és ezzel a várólistákon lévő nyomást csökkentsék. [[Dr. Rétvári Bence: Koronavírusos betegek fekszenek ezeken az ágyakon.]] A másik katasztrofális adat, államtitkár úr majd mindjárt lesz lehetősége válaszolni -: a hivatalos statisztikából eltűnt a daganatos megbetegedések 15-20 százaléka. Ez sajnos nem azt jelenti, hogy ennyivel csökkent a daganatos megbetegedések száma, hanem azt jelenti, hogy ez a szám eltűnt a statisztikából, köszönhetően a várólistáknak. Azt jelenti, hogy több mint 5 ezer ember vélhetően ellátatlanul, otthon küzd ezzel a súlyos betegséggel. Úgy tűnik, hogy ez önöknek nem fáj. A rendszerük haszonélvezői a magánegészségügybe tudnak menekülni a kihívások elől. Sőt, több milliárd forintnyi PCR-tesztet dobtak ki a kukába ahelyett, hogy az ellenzék javaslatát megfogadva tömegessé és ingyenessé tették volna a koronavírusteszteket. Sajnos az is tény, hogy Magyarországon a statisztikák szerint s ez egy tragikusan szomorú tény a szegény emberek 5-7 évvel élnek kevesebbet, mint gazdagabb honfitársaik. Kérdezem tehát államtitkár urat, hogy mikor és milyen eszközökkel akarják csökkenteni a várólisták hosszát, csökkenteni azoknak az embereknek a számát, akik várólistákra kényszerülnek kórházi ellátás helyett. Várom válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Van abban elég erős cinizmus és arcátlanság szerintem, tisztelt képviselő úr, hogy önök, akik merényletet követtek el a magyar egészségüggyel szemben erre pár példát mindjárt mondok , kezdenek el itt krokodilkönnyeket hullatni. Az önök idejében úgy, hogy nem volt koronavírus-járvány, jóval hosszabbak voltak a várólistán a várakozási időtartamok, mint most, sőt önök még várólista-nyilvántartást sem vezettek be, direkt azért, hogy ne is derüljön ki, hogy mennyi. Mit csináltak önök, ami nem rövidítette, hanem tovább növelte a várólistákat? Bezártak kórházakat, nem egyet, nem kettőt, nem hármat. 16 ezer aktív ágyat megszüntettek. Ön arról beszélt, hogy most kevesebb ágy van. Azért, mert koronavírusos betegeket ápolnak bizonyos ágyakon, a többin pedig a normál ellátás zajlik. De azok nem kerültek ki az egészségügyből, hanem egy rendkívüli helyzetben koronavírusos betegeket látnak el rajta, mint a világ minden országában, tisztelt képviselő úr. Tehát ne beszéljen már erről úgy, hogy csökkent a kapacitás! Nem csökkent a kapacitás, csak meg kell osztani a kapacitást a koronavírusos betegek és a többi beteg között. De felháborító arcátlanság ezt úgy bemutatni, hogy a koronavírusos betegeket ellátó ágyak kiestek a magyar egészségügyi rendszerből. Ilyen manipuláció még a baloldaltól is ritka. Hatezer egészségügyi dolgozót bocsátottak el a 16 ezer aktív ágy megszüntetése mellett, aki megőrizhette a munkahelyét, attól pedig orvostól, ápolótól elvettek egyhavi bért. A betegekkel vizitdíjat és kórházi napidíjat fizettettek, mondván, hogy azt majd megkapják az orvosok és az ápolók bérként, de a bért meg csökkentették. Ez volt az önök idejében. Mit mondott az önök egészségügyi minisztere, Molnár Lajos? Azt mondta, miután önök megnyerték a választást és folytatták a kormányzást 2006-ban, hogy a második Gyurcsány-kormány megalakulása után rögtön nyilvánvalóvá vált, hogy nincs pénz, ezért megszorításokról kell dönteni. A legnagyobb elvonás pedig az egészségügyet érintette. Amikor önök kormányoztak, az országot csődközeli helyzetbe vitték, és amikor vissza kellett fogni a pénzeket, leginkább az egészségügyhöz nyúltak. S nem tennének most sem mást, hiszen László Imre elmondta, hogy Magyarországon a kórházak 45 százalékára nincs szükség. Mit tettünk mi a várólisták csökkentése érdekében, miután az önök idejében körülbelül 70 ezren voltak várólistán? Először is bevezettük az országos nyilvántartást, amit önök direkt nem vezettek be, hogy ne legyen látható ez a probléma. 2019-ig 41 milliárd forintot fordítottunk a várólista-csökkentésre azért a 2019-es évet mondom, mert az volt a járvány kitörése előtti év , és ebből a 41 milliárd forintból 70 ezer emberről körülbelül 23-24 ezer emberre tudtuk lejjebb szorítani a várólistán szereplők számát. S valóban, a koronavírus-járvány alatt Magyarországon is, mint a világ szinte minden országában sajnos valóban nőttek a várólisták, hiszen aki egészségügyi dolgozó volt, az a koronavírusos betegek ápolására, az ő életük megmentésére lett átcsoportosítva, ezért a halasztható műtétek halasztásra kerültek. A nem halasztható műtétek elvégzésre kerültek, a tartós egészségkárosodással járó helyzetekben a műtéteket és beavatkozásokat szintén elvégezték, de amelyek nem ilyenek voltak, ott valóban voltak halasztások, de ezt nyilván a józan ész diktálta így, hiszen a kapacitásokat a koronavírus-járványban az ebben szenvedők gyógyítására kellett fordítani. Miután véget ért a harmadik hullám, a kormány további 12 milliárd forint biztosításáról döntött a várólisták csökkentése érdekében. Ennek a többletfinanszírozásnak a 80 százalékát az orvosok és szakdolgozók többletmunkájának az elismerésére kell fordítani. Így sikerül majd ledolgozni a várólisták java részét. A szakmai kollégium tájékoztatása szerint a csípőprotézis-várólistáknál háromnegyed évre van szükség a többletek ledolgozására, a szemműtéteknél körülbelül fél év kell a várólisták ledolgozásához. De ez Magyarországon így is jóval alacsonyabb, mint sok közép-európai országban. Ha megnézi, a szürkehályogműtéteknél Észtországban 200 nap, nálunk 49 nap, a csípőprotézisnél Litvániában 165 nap, nálunk 88 nap, a térdprotézisnél Portugáliában 230 nap, nálunk 146 nap az átlagos várakozási idő, tisztelt képviselő úr. Tehát valóban történtek érdemi lépések. A járványhelyzet sajnos itt is nagy nehézségeket jelentett, de a kormány ennek a ledolgozásához a többletforrásokat biztosította. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a választ. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Örültem volna, ha államtitkár úr ahelyett, hogy olyan dolgokról beszél, amiről nem kérdeztem, néhány konkrét észrevételemre reagált volna. Így őszinte örömömre szolgált volna, ha elmondja, hogy több milliárd forintnyi PCR-tesztet miért kellett kidobni a kukába, ahelyett, hogy ingyenes teszteken tették volna lehetővé a magyaroknak azt, hogy megnézzék, vane koronavírus-fertőzésük. Ez egész egyszerűen felháborító! Ez az arcátlanság, államtitkár úr, ha már ezt a szót használta. [[15.10]] A másik, hogy elengedte a füle mellett azokat a statisztikai adatokat, hogy hogyan hízott szép lassan ez a várólista egészen napjainkig több mint 50 ezer főre. Nem csökkent ez a várólista, hízott, növekedett. [[Dr. Rétvári Bence: A járvány alatt!]] Járvány, azt mondja? Hát, akkor miért van az, hogy Magyarország az önök úgymond minden erőfeszítése ellenére a halálozási statisztikákat, a járványügyi statisztikákat tekintve sajnos a világ élvonalában van? [[Dr. Rétvári Bence: Nincs ott!]] Miért van az, hogy Magyarországon a lélegeztetőgépre kerülő emberek 80 százaléka meghal az orvosok, az önök statisztikai adatai szerint, miközben ez a szám [[Az elnök csenget.]] Ausztriában az, hogy 80 százalékuk meggyógyul?
Képviselő úr!
A járványkezelésük is eredménytelen volt a válaszuk is elégtelen!
Sajnálom, lejárt az ideje. A vitát már egyszer lefolytatták.
Köszönöm.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Győrffy Balázs, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be az agrárminiszterhez: „Műtrágyapanama az élelmiszer-áremelkedések mögött?” címmel. Győrffy Balázs képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az utóbbi idők egyik legnagyobb hazai botránya ügyében kértem ismételten szót itt a Ház falai között, amely bár ugyan az agráriumban realizálódott, de minden magyar embert érint, nem kizárólag ágazati problémáról beszélünk. A műtrágya a mezőgazdaság egyik alapvető alapanyaga, a növények üzemanyaga, ha úgy tetszik, meghatározza a terméseredményeket, és ezen múlik egyébként, hogy a lakosság mennyit fizet az élelmiszerért. A műtrágya olyan, mint a benzin ára, az sem csak az autósokat érinti, hanem beépül szinte minden termék árába. Az előző évekhez képest a műtrágya ára megnégyszereződött, mintegy 80 ezer forintról 250 ezerre emelkedett a hektárköltsége, és e mögött nemcsak a földgáz világpiaci árának az emelkedése figyelhető meg, hanem egy elképesztő műtrágyapanama is, amit a GVH nemrégiben derített ki. A GVH a teljes hazai műtrágyaágazatot átfedő kartellezést tárt fel, és mintegy 14,1 milliárd forint értékű rekordbírságot szabott ki a kartellezőkre, közöttük kiemelten a Nitrogénművek Zrt.-re és vállalatcsoportjára, akik éveken át jogszabályellenesen korlátozták az árversenyt, illetve az importot. A tisztességtelen és etikátlan kartellezés hét éven át nemcsak a magyar gazdálkodókat károsította meg, hanem minden magyar embert az alapvető élelmiszerek árán keresztül. Az agrártárca számításai szerint mintegy 36 milliárd forintra tehető az a kár, amit így okozhattak a gazdáknak, illetve ahogy ez továbbgyűrűzött, az egész magyar társadalomnak, minden fogyasztónak. Aztán ezek után mit látunk? Bige László még meg is fenyegette a magyar gazdálkodókat, hogy csak egy napig biztosítja számukra a műtrágyát, utána a többit külföldön értékesíti. Először kijátszotta, ezek után meg még meg is zsarolta a magyar vidék dolgozóit, akik a pandémia közepette is biztosították Magyarország élelmiszer-ellátását. Bár most a nyomás hatására, úgy látszik, hogy a fenyegetésből ígérgetésre váltott, de, kérem, láttunk mi már báránybőrbe bújt farkast. Mit mondjak, a tisztességtelen úton szerzett pénzt ritkán használják jó célra: annyi pénzt adok Márki-Zay Péternek, amennyit kér tudtuk meg nemrégiben a műtrágyakirálytól, hogy hova is áramoltatná a gazdáktól törvénytelenül megszerzett extra milliárdokat. Gyakorló gazdálkodóként én kikérem magamnak azt, hogy a tőlünk ellopott pénzen keresztül egy olyan ember miniszterelnök-jelölti kampányát finanszírozzák, aki egyébként polgármesterként a földadó bevezetésével már üzent a magyar vidéknek. Az ember azt hinné, hogy a súlyos büntetés visszatartja a törvénytelenségektől, de Bige László nemrégiben újabb áremelést jelentett be, tette mindezt annak ellenére, hogy noha ingadozott az elmúlt hetekben a földgáz világpiaci ára, de egyértelműen alacsonyabb volt, mint az októberi csúcson. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Kérdezem öntől, hogy hogy tudjuk biztosítani a magyar gazdák zavartalan műtrágyaellátását, mégpedig, ha lehet, akkor tisztességes áron. Köszönöm a válaszát előre is. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Farkas Sándor miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Egyetértek önnel, hogy a hazai ellátásban kiemelt szerepet játszó, a belföldi műtrágyapiacon mintegy 60 százalékos piaci részesedéssel bíró Nitrogénművek Zrt. tulajdonosa, Bige László a nyilatkozatai alapján nyílt támadást intézett a magyar mezőgazdasági termelők és a teljes magyar lakosság ellen. Játszik a gazdálkodókkal, játszik a termelés és az élelmiszer-ellátás biztonságával. Hogyan jelenthet ki olyat a baloldali szövetséges hazai nagyvállalkozó, hogy a termelését a jövőben exportra értékesíti fél évig, alamizsnaként pedig egy egész napon keresztül felvesz még hazai rendelést, amikor tudja, hogy a magyar ellátás nagy része az ő kezében van? Mi ez, ha nem nyílt zsarolás és fenyegetés? A leghatározottabban visszautasítjuk ezt a magatartást, és felszólítjuk a baloldali pártokat, hogy tegyék ugyanezt! Óriási a felháborodás, gazdaösszefogás alakult ki, ennek köszönhetően változtatott is a kommunikációján a baloldali milliárdos, most már, ahogy ön is említette, úton-útfélen azt hirdeti, hogy itthon adja el az áruját. Nehéz követni a hajtűkanyarjait, elvesztette a hitelét a hazai agrárium és a közvélemény előtt is. Ahogy ön is hangsúlyozta, a műtrágya rendelkezésre állása és ára kulcsfontosságú, nemcsak a növénytermesztőket, de közvetve a teljes hazai lakosságot is érinti. A műtrágya a növénytermesztés költségein és eredményességén keresztül közvetlen hatással van más ágazatok, így az állattenyésztés, az élelmiszer-gazdaság helyzetére, ezen keresztül pedig a fogyasztók által vásárolt élelmiszerek többségére. Éppen ezért annyira felháborító ez a kartell, amely hét éven keresztül károsította a magyar gazdatársadalmat, és 36 milliárd forintot vett ki a vidéki emberek zsebéből. A gyurcsányista baloldal megmutatta, semmibe veszi az agrártársadalmat sajnos, már nem először. A hozzájuk tartozó milliárdos nagyvállalkozó, Bige László a Nitrogénművek Zrt. piaci helyzetét kihasználva mesterségesen tartotta drágán a műtrágya árát, a termelőkön történő inkorrekt nyerészkedés pedig elfogadhatatlan. Bízom benne, hogy a jövőben ezen a piacon is tiszta viszonyok és tiszta szereplők dominanciája lesz jellemző. Tisztelt Képviselő Úr! A baloldali vállalkozó magatartása arra kényszerít bennünket, hogy a hazai mezőgazdaság igényeinek biztosítása érdekében szorosan nyomon kövessük a műtrágyapiac alakulását és fejleményeit. Határozott álláspontunk, hogy a gazdálkodók érdekében minden lehetséges eszközt be kell vetni a biztonságos hazai műtrágyaellátás érdekében, ezért egyeztetünk azokkal a műtrágya-forgalmazókkal, akik ebben a helyzetben alternatívát jelentenek a Bige László által képviselt bizonytalansággal szemben. Tájékoztatom a tisztelt képviselő urat, hogy többféle javaslat van az asztalunkon, amelyek mindegyike az ellátásbiztonság fenntartására irányul. Ezek között szerepel az a lehetőség is, hogy miként tudunk exportkorlátozást bevezetni ellátási problémák esetén vagy azok megelőzése érdekében. Az elsődleges cél, hogy a következő évi mezőgazdasági termelés megalapozásához szükséges műtrágya kellő mennyiségben rendelkezésre álljon a termelőknek, ezáltal a jövő évi termelés feltételei biztosítva legyenek. További döntéseink a piaci helyzet alakulásától függenek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen a miniszterhelyettes úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak, elfogadjae a választ.
Köszönöm szépen. Egyetértek az államtitkár úr válaszával, és el is fogadom azt. A Nemzeti Agrárgazdasági Kamara mintegy 400 ezres tagságát érdemben érinti, hogy a műtrágya rendelkezésre álle és milyen formában, befolyásolja a terméseredményeket, az állati takarmányok költségeit, és befolyásolja egyébként az élelmiszer-alapanyagok árát, így aztán a teljes ágazatnak a piacképességét és versenyképességét egyaránt. Ahogyan említettem, ez továbbgyűrűzik, és minden magyar családot érinti. Viszont én nagyon kíváncsi vagyok arra, hogy a baloldali politika elfogadjae az ilyen tisztességtelenül szerzett pénzből származó támogatást, de azt gondolom, hogy ezzel ők is állást foglalnak a vidék támogatása, illetve kizsigerelése szempontjából. Örömmel látom, hogy az Agrárminisztérium határozottan lépett fel, és azt pedig minden magyar vidéki embernek üzenem, hogy a tárca, a Magosz és az Agrárgazdasági Kamara szövetségére, ahogy eddig, a továbbiakban is számíthat, és együtt fogunk küzdeni, hogy a műtrágya rendelkezésre álljon, és valóban piaci, normál áron. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr az interpellációra adott választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Földi László, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a családokért felelős tárca nélküli miniszterhez: „Mit tesz a Kormány a nyugdíjas és nyugdíjszerű ellátásban részesülők helyzetének javításáért?” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[15.20]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz-KDNP-kormány politikájának középpontjában áll az idősek iránti megbecsülés, ezért igyekszünk mindent megtenni annak érdekében, hogy ezt konkrét intézkedések is kifejezzék. A kormány azt a célt tűzte ki maga elé, hogy folyamatosan megőrzi a nyugdíjak vásárlóértékét, szemben a korábbi szocialista kormányzat idős embereket megkárosító politikájával. A nyugdíjak és a nyugdíjszerű ellátások emelése követi az inflációt, így az ellátások összege az elmúlt évtizedben nominálisan 47 százalékkal, vásárlóértéken pedig 10 százalékkal nőtt. A gazdaság növekvő teljesítményéből szintén részesülhettek az idős emberek is, emlékezzünk csak, hogy 2017-től a kormány lehetővé tette a nyugdíjprémium kifizetését is. És így volt ez az elmúlt másfél évben, a világjárvány miatti vészhelyzet időszakában is, hiszen az első intézkedések között szerepelt az idősek egészségügyi és gazdasági védelme. Tisztelt Államtitkár Úr! Az ellenzék folyamatosan aggódik a nyugdíjasokért, de teszi ezt annak ellenére, hogy a korábbi szocialista kormányzás Gyurcsány Ferenc vezetésével több olyan intézkedésről döntött, amely nagy csapást jelentett az idős emberek számára. 2009-ben elvettek 2,2 millió embertől egyhavi nyugdíjat, ráadásul ettől függetlenül is csökkent a nyugdíjak reálértéke. A Gyurcsány- és Bajnai-kormányok alatt, így 2005 és ’10 között 10 százalékkal csökkent a nyugdíjak vásárlóereje. Azt a példát is említhetném, hogy a Jobbik nem támogatta itt az Országgyűlésben azt a javaslatot, hogy a nők 40 év jogosultsági idővel nyugdíjba mehessenek. Vagy említhetném Márki-Zay Péter, a baloldal kijelölt vezetője kijelentéseit, melyekben ostobaságnak és hibának tartja a 13. havi nyugdíj visszaadását és a rezsicsökkentés politikáját. Éppen ezért ma talán fontosabb, mint valaha, hogy az idősek számíthatnak a Fidesz-KDNP-kormányzásra. Megfontolt gazdaságpolitikával ez biztosítja a megállapított ellátások értékének megőrzését. A fentiek alapján kérdezem tisztelt államtitkár urat, mit tesz a kormány a jövőben a nyugdíjban és nyugdíjszerű ellátásban részesülők helyzetének javításáért. Tisztelettel várom válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Zsigó Róbert államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is köszönöm, hogy ezt a fontos ügyet, az idősek, a nyugdíjasok ügyét szóba hozta itt, az Országgyűlés ülésén. A kormány elkötelezett az idősek megbecsülése mellett, és ezt legjobban a 2010-től meghozott intézkedéseink mutatják. 2010-ben a kormány azt vállalta, hogy megőrzi a nyugdíjak vásárlóértékét és fokozza az idősek iránti figyelmet, döntéseivel hozzájárul az idős emberek életkörülményeinek a javításához. Álltuk a szavunkat, az ígéretünket betartottuk, és a koronavírus-járvány okozta válsághelyzet ellenére sem hagytuk magukra az időseket. Mindannyian emlékszünk rá, ahogy ön is említett néhány példát, képviselő úr, hogy ez nem volt mindig így, hiszen 2010 előtt, a Gyurcsány-Bajnai-korszakban elvettek egyhavi nyugdíjat az idős emberektől, visszavonták a nyugdíjkorrekciót, abban az időszakban háromszorosára emelték a gáz és kétszeresére a villanyáram árát, amivel nagyon nehéz helyzetbe hozták elsősorban az idős embereket, és bevezették a vizitdíjat és a kórházi napidíjat, amit egy népszavazás eredményeként akadályoztunk meg az emberekkel közösen. 2010 és 2021 között 42 százalékkal, több mint 1153 milliárd forinttal 3900 milliárd forintra nőttek a nyugdíjakhoz kapcsolódó költségvetési tételek, tehát ennyivel többet költünk nyugdíjakra, illetve nyugdíjszerű ellátásokra, és ahogy a képviselő úr is mondta, 2010 óta a nyugdíjak nominálisan 47 százalékkal, vásárlóértéküket tekintve pedig 10 százalékkal nőttek. A nyugdíjak értékmegőrzése folyamatos, hiszen a januári nyugdíjemelés mértéke magasabb a központi költségvetési törvényben a jövő évre betervezettnél. Mivel a Magyar Nemzeti Bank előrejelzése alapján a vártnál magasabb lesz az infláció, a kormány döntése alapján a nyugdíjak értékének megőrzése a jövő esztendőben is fontos, ezért a kormánydöntés alapján 5 százalékos nyugdíjemelés lesz jövőre is. Ez is azt bizonyítja, hogy a Gyurcsány-, Bajnai-kormányokkal szemben, amelyek a válság idején folyamatosan elvettek az idős emberektől is, mi a koronavírus-járvány okozta válsághelyzetben sem elveszünk a nyugdíjasoktól sem, hanem növeljük a támogatásukat. Az inflációkövető nyugdíjemelésen túl a magyar gazdaság jó teljesítményéből, a gazdasági sikerekből is részesültek az idős emberek, hiszen 2016-tól 2021 novemberéig összesen 509 milliárd forintnyi többletjuttatást kaptak a nyugdíjasok, illetve a nyugdíjszerű ellátásban részesülők Erzsébet-utalvány, rezsiutalvány és nyugdíjprémium formájában. Az időseket támogató intézkedéseket tovább folytatjuk, aminek köszönhetően azt a 13. havi nyugdíjat, amit a baloldali kormányok 2010 előtt elvettek az idős emberektől, a jövő év februárjában teljes egészében visszaadjuk az idős embereknek. Fontos megjegyezni, hogy a 13. havi nyugdíjellátásra vagy a nyugdíjprémiumra nemcsak a normál öregségi nyugdíjat kapó személyek jogosultak, hanem a nyugdíjszerű ellátásban részesülők is, például a rehabilitációs ellátásban, a fogyatékossági támogatásban vagy a rokkantsági járadékban részesülők. Megjegyzem továbbá, hogy a nyugdíjprémium is megmarad, és novemberben minden eddiginél magasabb összegű, 80 ezer forintos nyugdíjprémiumot fizettünk ki a nyugdíjasoknak és a nyugdíjszerű ellátásban részesülőknek is. Látjuk, hogy az ellenzék kijelölt miniszterelnök-jelöltjének nem tetszik a 13. havi nyugdíj visszaépítése, ugyanúgy, mint ahogy a rezsicsökkentést, a benzinárcsökkentést vagy a minimálbért is eltörölné. Ebből is látszik, hogy ugyanazt tennék most is, mint amit 2010 előtt tettek, de mindenkit biztosíthatok, az idős emberek továbbra is számíthatnak ránk. Köszönöm szépen a kérdését is és a figyelmet is. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Elfogadom az államtitkár úr válaszát, és e helyről is minden magyar nyugdíjas nevében tisztelettel megköszönöm azokat az intézkedéseket, azokat a lehetőségeket, amelyeket a magyar kormány biztosít a nyugdíjasoknak és a nyugdíjszerű ellátásból élőknek a parlament támogatásával, és nagyon bízom benne, hogy ezek a támogatások, ez a rendszer a jövőben is megmarad, és így minden nyugdíjas biztonsággal számíthat a Fidesz-KDNP képviselőire, a Fidesz-KDNP-kormányra. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Steinmetz Ádám, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz: „A kötelező oltást a magyar ember gyomra nem veszi be” címmel. Az interpelláció megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős miniszter urat bízta meg. Az interpellációra a miniszter úr felkérésére Bodó Sándor államtitkár úr válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az önök által nemrég megalkotott, több millió magyar családot érintő diszkriminatív kormányrendeletek kimondják, ha a foglalkoztatott a koronavírus elleni védőoltást december 15-éig nem veszi fel, akkor részére a munkáltató fizetés nélküli szabadságot rendelhet el, illetve az államigazgatásban dolgozók számára kötelezően elrendel. Államtitkár Úr! Az önök által a munkahelyükről hazaküldött, makkegészséges dolgozó emberek miből fogják eltartani a családjukat, és ki fogja elvégezni a munkájukat? Gondoltak önök erre? Miközben a munka törvénykönyve kimondja, hogy a munkáltatók alapvető kötelessége munkát és bért biztosítani, aközben ezek egyikét sem fogják biztosítani a fizetés nélküli szabadság alatt. És ha az oltástól érthető okokból ódzkodó, azt felvenni nem hajlandó emberek megalázó és diszkriminatív hazaküldése és fizetésük elvétele nem lenne elég, akkor most halljuk az apró betűs részeket is: a munkaadó a munkavállalót azonnali hatállyal elbocsáthatja egy év fizetés nélküli szabadságot követően, hovatovább a fizetés nélküli szabadság nem számít munkaviszonyban töltött időnek, vagyis nem jár kafetériajuttatás, nem jár szabadság, betegszabadság, táppénz, végkielégítés, valamint most tessék figyelni! egészségügyi ellátás sem. [[Dr. Rétvári Bence Vécsey Lászlóval egyeztet. Balczó Zoltán közbeszól.]] Tisztelt Államtitkár Úr! Orbán Viktor korábban azt mondta, idézem: „Koronavírusügyben előírni a kötelező oltást, énszerintem ez Magyarországon nem működik.” Igaza van. És most mit csinál? Áthárítja a felelősséget a munkaadókra, az állami szektorban pedig kötelezővé teszi a Covid-oltást az anyagi lenullázás kilátásba helyezésével. [[15.30]] Miniszterelnök úr nemrég azt is mondta, idézem: „A kötelező oltást a magyar ember gyomra nem veszi be.” Megint csak igaza van. Államtitkár úr, én elismerem és értékelem a kormány vakcinabeszerzés terén nyújtott teljesítményét, de a Covid-oltás kötelezővé tételével én sem értek egyet. Ezért több millió, köztük rengeteg somogyi honfitársam kérését tolmácsolva tisztelettel megkérem, hogy a diszkriminatív kormányrendeleteket mielőbb vonják vissza. Visszavonják őket, államtitkár úr? Igen vagy nem? Várjuk megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bodó Sándor államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban így van, ahogy ön elmondta, az egészség mindennél fontosabb, és azt gondolom, az ön pályafutása, az ön szakmai munkája, amit elért a vízilabdasportban, egy elkötelezettség is emellett. Nyilvánvaló, ön nagyon sok munkát tett ebbe csapattársaival együtt, és tényleg azt tudom mondani, hogy büszkén drukkoltunk önöknek, amikor a medencében a magyar nemzetet képviselték. Teljesen egyértelmű, hogy ezeket a sikereket csak úgy tudta elérni, hogyha megfelelő felkészülést vállalt, edzésekre járt, versenyeken vett részt. Én egészen biztos vagyok abban, bár nyilván ön ezt sokkal jobban tudja, hogy ennek érdekében bizony olykor távoli kontinensekre, távoli országokba, távoli városokba kellett utazni, és az is előfordulhatott, feltételezem, hogy annak érdekében, hogy ezeken a versenyeken részt tudjon venni, védőoltásokat kellett fölvennie. Tulajdonképpen, ha így értelmezzük, ön valamilyen szinten szerződéses viszonyban volt a Magyar Vízilabda Szövetséggel. Nem méltó persze a párhuzam ilyen szempontból, de mégiscsak munkavállalóként volt jelen ebben a tevékenységben. Tehát ez az önök, az ön döntése volt, hogy vajon igénybe veszie ezt a lehetőséget, beoltatjae magát, részt vesze a versenyeken. Természetesen nem akarom ezt a párhuzamot olyan szintre emelni, hogy ezzel bárkit is bántsak, kiváló magyar sportolóinkat vagy a magyar munkavállalókat, de azt azért látnunk kell, hogy elhangzott a feltételes mód, „rendelhet”, vagyis nevezetesen mindenképpen van arra lehetőség, hogy védőoltásokból, akár többfajtából is választhassanak a munkavállalók. Én elhiszem, hiszen volt olyan időszak, amikor korlátozottan álltak rendelkezésre védőoltások, hogy volt valamiféle tartózkodás. Erről hallottunk számtalan beszélgetésünk során: ezt vagy azt én éppen nem szeretném, nem hiszek benne, egy másikban talán igen. Nos, ez az aggály mindenképpen elmúlt, hiszen a védőoltásokból tényleg most már többféle is rendelkezésre áll. Az pedig a kórházi adatokból, és azt gondolom, sajnos mindannyiunk tapasztalatából látszik, hogy azok a szeretteink vagy akár mi magunk is, akik beoltottak, rendelkezünk minimum két oltással esetemben ugyan már három, de valószínűleg önök is így vannak ezzel , tehát akik már rendelkeznek védőoltással, azokat sokkal kevésbé veszi igénybe esetlegesen egy újabb betegség, egy újabb hullám, egy újabb variáns, és innentől fogva a gyakorlati tapasztalat, a napi élet bizonyítja azt be, hogy a védőoltás a leghatékonyabb; más, igazán hatékony védekezési módszer, védekezési forma nemigen van. Ezzel pedig lehetőségünk van élni, és azt gondolom, felelősségünk is. A munkavégzés nagyon sok esetben közösségben történik. Persze vannak olyanok, amikor valaki annyira elszigetelten, magányosan kell hogy a munkáját végezze, mert olyan az adott munkakör, hogy ott a társas kapcsolatok esélye sem merül fel. De mégiscsak talán engedtessék meg a munkavállalóknak, hiszen ők ebben a helyzetben a felelősek, hogy mint lehetőséget, mert feltételes módról beszélt ön is, én is, tehát mint lehetőséget mérlegeljenek, hogy az adott munkakörben vajon elvárjae a munkavállalótól azt, hogy legyen beoltva a saját maga és a munkatársai, a munkatársainak szerettei érdekében. Tehát én azt gondolom, hogy ezt a feltételezést, ezt a lehetőséget mindenképpen érdemes mérlegelni és végiggondolni, és hogyha ezeken a döntéseken végigmegyünk, akkor teljesen egyértelműen bebizonyosodik, mint ahogy számadatok is bizonyítják, több mint 6 millió 190 ezer állampolgárunk beoltatta már magát, tehát nyilván ők ezt a felelősséget vállalni tudják. Nos, tisztelt képviselő úr, én arra kérem önt, hogy gondolja végig, a védőoltásnál jelenleg nincs hatékonyabb, ezért inkább szerintem emellett, akár közös összefogással is emellett kampányoljunk, ennek a lehetőségére hívjuk fel a figyelmet, és semmiképpen nem arra, hogy ez egy haszontalan dolog lenne. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Államtitkár úr, én köszönöm a sikeres sportolói pályafutásom méltatását, bevallom férfiasan, jólesett, de engedje meg, hogy felhívjam a figyelmét, hogy az állami szektorban a Covid-oltás fölvétele nem egy lehetőség, az egy kötelezettség. Aki azt nem veszi föl, megy haza, marad fizetés nélkül, és elmondtam, hogy milyen következmények elé néz. A biztonságos munkavégzés körülményeinek javítása járvány idején egyébként más módszerekkel is lehetséges, tehát szeretném felhívni a figyelmét, hogy van még hatékony védekezés. Ennek egyik eleme például a home office, aztán itt van a maszkhasználat, a távolságtartás, a plexi használata, a rendszeres kézfertőtlenítés, a rendszeres takarítás, a fertőtlenítés, hogy csak néhányat említsek, vagy éppen az ingyenes tesztelés, a vitaminok és immunerősítő készítmények fogyasztása. Tudja, a Fidesz-kormánynak ezt kellene támogatnia! A kötelező oltást a magyar emberek gyomra nem veszi be, mint ahogy a gyermekeink kötelező Covid-oltását sem. És mivel a válaszából [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] az derült ki, hogy nem fogják visszavonni (Az elnök csenget.) ezt a diszkriminatív kormányrendeletet, ezért válaszát nem tudom elfogadni. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Balla Mihály, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Elvennék a gyermekeink jövőjét?” címmel. Balla Mihály képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az Európai Bizottság már az első pillanattól kezdve, elfogadása óta folyamatosan támadja a gyermekvédelmi törvényt. Múlt heti hír, hogy a következő szakaszba léptette az ezzel kapcsolatos kötelezettségszegési eljárást. Persze ezt a támadást jogi köntösbe öltözteti, de a háttérben a legnyersebb politikai zsarolás zajlik. Azzal fenyegetnek minket, ha nem hódolunk be ebben a kérdésben, akkor Magyarország nem fog hozzáférni a neki járó uniós költségvetési forrásokhoz. Van Nyugat-Európában egy ideológiai hálózat, amelynek az Európai Bizottság is a befolyása alatt áll, amely nem tartja tiszteletben azt, hogy a gyermekek nevelése, beleértve a szexuális nevelést is, mindenekelőtt a szülők joga és felelőssége. Mi ezzel szemben úgy gondoljuk, hogy sem az Európai Bizottságnak, sem senki másnak nincs joga beleszólni abba, hogy hogyan neveljük gyermekeinket. Nem fordulhat elő az, hogy a gyerek elmegy az iskolába, és ott olyan aktivistákkal találkozik, akik olyan szexuális propagandát folytatnak [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Fidesz!]] , amivel a szülő nem ért egyet. Ez számunkra teljesen magától értetődő dolog, most mégis egy olyan helyzet van, hogy meg kell harcolnunk ezért a jogért, és ki kell állnunk a gyermekeink védelme mellett. A kormány küzd azért, de tudjuk, hogy az ellenzék ebben a kérdésben is a másik oldalon áll. Tehát itt nemcsak egy nemzetközi, hanem egy belpolitikai szembenállás is van. Ezért fontos, hogy lesz erről a kérdésről egy népszavazás, amelyen a magyarok reményeink szerint felsorakoznak, hogy a kormánnyal együtt védjék meg az ország hosszú távú jövőjét. Ez egyszer már működött, a bevándorlás kérdésében. Akkor is volt népszavazás, és akkor is megmutattuk Brüsszelnek, hogy a magyarok ebben egységesek, kiállnak magukért, és nem lehet megtörni őket. Nem is lett semmilyen kötelező kvóta vagy betelepítés, pedig Brüsszel szándéka ez volt. Ugyanezt kell most megismételnünk a gyermekeink nevelésének ügyében. Tisztelt Államtitkár Úr! Miféle európai érték az, hogy elvárják tőlünk, hogy azért cserébe, hogy hozzáférhessünk a nekünk járó forrásokhoz, lemondjunk a gyermekeink jövőjéről? [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból. Közbeszólások a Jobbik soraiból: Taps! Taps!]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. [[Szilágyi György: Nem tapsoltok?]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselők! Tisztelt Ház! Tisztelt gúnyolódó Jobbikos Képviselők! Nincs az az összeg és nincs az a zsarolás, amiért bárki a saját gyerekével kapcsolatban bármilyen elvtelen dologba belemenne, így a magyar kormány sem fogja elfogadni azt, hogy megzsaroljanak minket, és azt mondják, hogy azok a forintok, amikért a magyar emberek megdolgoztak, amik a magyar embereknek járnak, vagy az a hitelkeret, amit az Európai Unió közösen vesz föl, csak és kizárólag akkor vehető igénybe Magyarország által, a magyar cégek, a magyar munkavállalók, a magyar emberek által, hogyha az óvodákba és az általános iskolákba az LMBT-szervezeteket kontroll nélkül és a szülők tudta nélkül beengedi a magyar kormány. [[15.40]] Nagyon riasztó, hogy kis túlzással úgy látszik, két mércéje van a demokráciának Brüsszelből nézve, hogy mennyi egy országban a befogadott migráns, és mennyi az elvégzett, tb-támogatott, nemátalakító műtétek száma. Ahol ez magas, az jó demokrácia, ahol pedig ez alacsony, az nem demokrácia. Nem Brüsszelben kezdték az ilyesfajta gondolkodást, hiszen már másfél évszázaddal ezelőtt Marx is elmondta, hogy az otthoni nevelés helyébe a társadalmit tesszük. Engels is elmondta, hogy a gyermekek gondozása és nevelése közüggyé válik; és még Buharin is rátette a pontot az i-re, hogy a gyermek nem a szülőké, hanem a társadalom tulajdona, amelybe született, így tehát akkor a társadalom nevelje a gyereket, és nem a család. Mi a családokat megerősítettük, megvédtük, bármennyire is nem számíthattunk ebben az ellenzékre, a baloldalra, hiszen sem az anyagi jellegű, sem a szimbolikus támogatásokat, újdonságokat nem támogatták, és most is cinikusan azt mondják, hogy ezzel a népszavazással nem kell foglalkozni, márpedig sehol máshol Európában sem a migrációról, sem az LMBT-propagandáról az embereket nem kérdezték meg, hanem a politikai elitek eldöntötték maguk, hogy az ottani emberek kikkel fognak együtt élni, és a gyereküket hogyan fogják, adott esetben akár átnevelni. Hogy ez mennyire szélsőségbe tud hajlani, azt a múlt héten az egyik Soros-szervezet plakátjaiból láthattuk is, akik teljesen, még a baloldaliakat is meghökkentő módon buzdítottak mindenkit, hogy legyenek homoszexuálisak, hogy szépen fogalmazzak ez azért még a túloldalon is sokakat meglepett. Mit mondott a baloldal miniszterelnök-jelöltje? Egyből el fogjuk törölni ezt a borzasztó törvényt; szét fogja tépni a szavazólapot. Tehát körülbelül, mint Bangóné Borbély Ildikó, aki a családok támogatásáról szóló nemzeti konzultációnak a szavazólapját vagy visszaküldendő levelét tépte itt szét, úgy tépi szét a demokrácia nagyobb örömére a baloldal miniszterelnök-jelöltje a szavazólapot. Ujhelyi István szerint ez hülyeség. Ismét mások a demokrácia megcsúfolásának, a hazugság napjának, rossz színdarabnak tartják. Tordai Bence szerint megkérdezni a magyar embereket, hogy a szülők akarata ellenére át lehete nevelni a gyereket az iskolában és az óvodában, azt mondja, hogy ez bornírt baromság. Csárdi Antal szerint pedig nincs a tízezer legfontosabb ügy között ma ez Magyarországon. Fekete-Győr András szerint pedig igenis helye van a transzszexuálisoknak, hogy szexuális felvilágosító órákat tartsanak az óvodákban, úgy, hogy ez már kormányprogram szintjére is emelkedett. Azt látjuk, hogy akik ezzel nemzetközi téren influenszerként, különleges nagykövetként vagy másként foglalkoznak, mint például Riccardo Simonetti, ők mással sem foglalkoznak, mint a keresztények folyamatos támadásával, a keresztények szimbólumainak a megtámadásával; ő például Szűz Máriának öltözött be. Nem tudom, hogy ezzel mennyivel van előrébb bármilyen homoszexuális ember, de hogy egyébként a világon százmilliókat megsértett ezzel, akik számára ez egy szent kép, de azoknak, akiknek a nevében elvileg szól, nem segít, a keresztényeket viszont támadja. [[Szi-lágyi György közbeszól.]] Láthatjuk, hogy mi történik más országokban. Angliában alsó tagozaton kisfiúknak kell szerelmes levelet írni, kislányoknak meg kislányoknak kell ezt megtenni. Svédországban 18-szor több kiskorú kéri a nemi átalakítását az elmúlt 5 évben, mióta ez a propaganda beindult. Belgiumban, igaz, hogy félig-meddig leállt az egészségügyi ellátásuk a járvány alatt, de 400 nemátalakító műtétre volt kapacitás. Norvégiában a Mikulás az apukával kerül szoros kapcsolatba, de igazából [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] mindegy, hogy apuka vagy anyuka, ez a Mikulás, őt nem kell ilyen helyzetbe hozni. A magyar emberek tehát dönthetnek erről a józan ész talaján állva. Bízunk benne, hogy sokan jönnek el, és döntenek a magyar családok védelme mellett, mert a gyermeket család neveli, nem pedig ezek a szervezetek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ.
Köszönöm szépen a választ, államtitkár úr. Természetesen egyet is értünk abban, amiket államtitkár úr elmondott, sőt abban, hogy a népszavazás egy olyan lehetőség lesz, amelyet, bár lehet, hogy vannak, akik ezt furcsállják, hogy időről időre megkérdezik az embereket a nagyon fontos, a nemzet szempontjából vagy egyáltalán a jövőt érintő szempontból fontos kérdésekben megkérdezik az embereket, akár egy népszavazás keretében is. Én azt gondolom, hogy egyetértve államtitkár úrral pontosan egy népszavazáson, az ott megfogalmazott négy kérdés lehetőségével és a rájuk adott válasz lehetőségével a magyar emberek meg fogják erősíteni azt a törekvést, amelyet már itt a Házon belül a gyermekvédelmi törvény kapcsán megfogalmaztunk, illetve döntést hoztunk róla. Ezekben az ügyekben, a gyermekeink nevelésének lehetősége és a családon belül a szülők által segített vagy nevelt gyerekek ügyében döntést fog hozni a népszavazás is, illetve meg fogja mutatni ennek a döntésnek az elfogadottságát. Köszönöm szépen a választ, államtitkár úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr az interpellációra adott államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációk tárgyalásának végére értünk. Az azonnali kérdések tárgyalására térünk át. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter és Szilágyi György, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Miniszterelnök úr, távolléte miatt, válaszadásra Süli János miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Elnök úr, megvárjuk miniszterelnök urat.
Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Nunkovics Tibor, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Mit gondol erről, Miniszter asszony?” címmel. Miniszter asszony, távolléte miatt, válaszadásra Répássy Róbert államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Üdv újra a fedélzeten, ahogy miniszter asszony köszöntötte önt a kinevezése után. Félreértés ne essék, semmi problémám nincs az ön személyével, de azért mégiscsak örültünk volna neki, ha a mai napon miniszter asszonytól hallhattunk volna válaszokat olyan kérdésekre, amelyek egyébként nemcsak az ellenzéki képviselőket, de én azt gondolom, hogy a közvéleményt is nagyon érdeklik, és amelyek leginkább miniszter asszony illetékességi körébe tartoznak. Persze, azt már tapasztalhattuk, hogy a minisztériumnál a feladatleadások jól mennek, lásd például a lehallgatási aláírások engedélyezését, amelyet az ön elődjének, Völner Pálnak ruházott át miniszter asszony a saját bevallása szerint, és a jogszerűségét illetően azért már eleve ez az eljárásrend is számos kérdést vet fel, és vitára ad okot, amit jó lett volna tisztázni. Arról nem is beszélve, hogy a Pegasus-botránnyal kapcsolatban a mai napig nagyon sok kérdésre nem kaptunk választ, például arra, hogy kiket hallgathattak le, vagy éppen miért hallgathatták le ezeket az embereket, ráadásul mindezt egy olyan szoftverrel, ami első körben vagy leginkább kémelhárítás céljából jött létre. Önök ahelyett, hogy nyílt lapokkal játszanának, titkosították ezeket az adatokat, így nem tudhattuk meg ezeket. A helyzet tovább bonyolódott akkor, amikor az aláírásokat szignáló Völner Pálról kiderült az, hogy az ügyészség egy nagyon súlyos korrupciós ügyben gyanúsítja őt, mégpedig azzal, hogy alkalmanként, rendszeresen a Bírósági Végrehajtói Kar elnökétől 2-5 millió forint közötti összegeket fogadott el. Államtitkár úr, nekem az lenne a kérdésem, hogy ön szerint elfogadhatóe az, hogy Völner Pál nem mondott le a képviselői mandátumáról, és elfogadhatóe ön szerint az, hogy ha valaki egy ilyen ügybe [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] keveredik, akkor 4 milliós végkielégítést kapjon. Köszönöm válaszát.
Megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Én csak az Igazságügyi Minisztérium nevében tudok válaszolni, hiszen az ön kérdései részben nem az Igazságügyi Minisztérium hatáskörébe tartoztak. Az igazságügyi miniszter álláspontja világos ebben az ügyben: Magyarországon a törvények mindenkire vonatkoznak, a törvény előtt mindenki egyenlő; az ügyészség pedig független. Mi sem bizonyítja ezt jobban ennél az eljárásnál, hogy az ügyészség tette a dolgát, és teszi a dolgát, azzal együtt is, hogy a gyanúba keveredett államtitkár azonnal lemondott, ezzel magára vállalta a politikai felelősséget. Azt szeretném még önnek elmondani, hogy az Igazságügyi Minisztériumban a belső szervezeti rendet, és így a helyettesítés rendjét is, ahogy az önálló hatáskörök rendjét is, miniszteri utasítás, nyilvános miniszteri utasítás, szervezeti szabályzatok garantálják, és ezek szerint járt el mindenki ebben az ügyben, tehát semmilyen jogon kívüli felhatalmazásra vagy jogon kívüli helyettesítésre nem került sor. [[15.50]] Mind a nemzetbiztonsági törvény, mind a kormányzati igazgatásról szóló törvény, mind pedig a minisztérium belső ügyrendje, belső szervezeti rendje nyilvánosan szabályozza ezeket a kérdéseket. Ezt azért tartom fontosnak leszögezni, mert eddig is lehetett ismerni azt, hogy milyen rendben működik egy minisztérium, és konkrétan az Igazságügyi Minisztérium milyen rendben működik. Ezek a szabályok egyébként nem újak, a helyettesítés vagy a hatáskör-átruházás évtizedes szabály bármelyik minisztériumnál. Kérem, hogy fogadja el ezt a választ. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak, parancsoljon, egy percben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Államtitkár úr, önök tulajdonképpen egy pártcsaládban ülnek, tehát az, hogy önöknek vagy a minisztériumnak erről van egy hivatalos véleménye, még nem azt jelenti, hogy önöknek esetleg nincs erről véleménye. Sajnálom, hogy ezt nem fejtette ki nekünk, azt meg végképp sajnálom, hogy arról nem beszélt értem én, hogy milyen eljárási rendek vannak a minisztériumnál, csak ha egy szabály rossz, akkor azon lehet változtatni. Azt, mondom még egyszer, végképp sajnálom, hogy a négymilliós végkielégítés akkor önök szerint nem jelent problémát egy ilyen esetben. Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat, öné a szó.
Tisztelt Képviselő Úr! Azt hiszem, még egy dologról tájékoztatnom kell, hogy az igazságügy-miniszter egyetértett azzal, hogy az államtitkára lemondott, tehát ezzel, megint csak azt kell mondjam, kifejezte azt az álláspontját, amit ön most számonkért. Tehát egyetértett a miniszter asszony azzal, hogy e miatt az eljárás miatt nem tudja a hivatalát ellátni az a vezető, aki ellen egy ilyen súlyos gyanú felmerül, ezért egyetértett a lemondással. Köszönöm szépen a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mesterházy Attila, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Volt már olyan Miniszter Asszony, amikor vállalta valamiért a politikai felelősséget?” címmel. Államtitkár asszony távolléte miatt válaszadásra Répássy… [[Mesterházy Attila: Miniszter asszony.]] Bocsánat, miniszter asszony távolléte miatt megértését kérem válaszadásra Répássy Róbert államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadót. [[Jelzésre:]] Igen, öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, igen. Bár valóban én is jobban örültem volna, ha végre miniszter asszony be mer jönni ide, a parlamentbe, és politikusként mer válaszolni, úgy is fogalmazhatnék, ahogy Kocsis Máté mondta, hogy ízléstelen, ahogy menekül a felelősség elől és az egyenes megnyilvánulás vagy az egyenes kiállás elől. Igaz, ő valaki másra értette, de azt gondolom, hogy a miniszterre is mondható ez. Államtitkár úr, önnek gratulálok a kinevezéséhez, remélem, ez lesz az egyik legrövidebb államtitkárság, hiszen ’22-ben az ellenzék nyer, és akkor nem kell ezt a terhet tovább önnek sem cipelnie. De mégiscsak jó lett volna, ha miniszter asszony jön ide be, és vállalja, ahogy az előbb is mondtam, a politikai felelősséget, és nemcsak pusztán egy ilyen Facebook-celebként működik aki állandóan korcsolyázik, zongorázik vagy éppen kirándul, hiszen ezt láthatjuk a Facebook-oldalán , hanem valódi politikusként vállalná a véleményét itt, ebben az arénában is. Lehet, hogy nem való neki ez a szakma. Éppen ezért kérdezem azt, hogy vajon az ön főnöke lemonde és vállalja a politikai felelősséget, és ez nemcsak nekem jutott egyébként az eszembe, hanem erről beszélt Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes vagy Kubatov Gábor, akik amikor megkérdezték őket, hogy vane politikai felelőssége ebben az igazságügy-miniszternek, ők annyit mondtak, hogy ezt neki kell eldönteni, ez az ő személyes döntése. Tehát nem védték meg miniszter asszonyt. Szerintem jogos a felvetése az ellenzéknek, jogos a felvetésünk, hogy bizony, miniszter asszonynak is távoznia kell két okból: ha tudott róla, akkor bűnrészes, és akkor azért, ha nem tudott róla, akkor viszont csak egyszerűen alkalmatlan arra a feladatra, amit ellát. Hiszen folytatólagosan, hosszú időn keresztül bűnszervezetben az ő helyettese korrupciós ügybe keveredett. Attól meg, őszintén, nem homályosodik el a szemem és nem érzékenyülök el olyan nagyon, hogy ő egyetértett a helyettesének a lemondásával. Mondja már meg, államtitkár úr: még mit tehetett volna? Hogy nem ért vele egyet igazságügyi miniszterként, hogy szétlopták alatta a házat? Erre várnám a választ. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Képviselő úr, ugyanazt tudom önnek elmondani, amit Nunkovics Tibor képviselő úrnak elmondtam, hiszen lényegében ugyanazt kérdezte. Tehát a minisztériumon belül egy világos, jogilag szabályozott működési rend van, szabályos, törvényes rendben működik mindenki, aki hatáskört gyakorol. A lemondott államtitkár levonta a politikai következtetést, és lemondott abban a pillanatban, ahogy a legfőbb ügyész átiratban kérte a mentelmi jogának a felfüggesztését, és egyébként maga is tudomásom szerint hozzájárul, vagyis nem kell a hozzájárulása, de kéri a mentelmi jogának a felfüggesztését. A kérdésére, hogy tudniillik mit tehetett volna még a miniszter asszony: a miniszter asszony azzal, hogy egyetértett ezzel a lemondással, egyébként ön is tudja, hogy az államtitkár valójában a köztársasági elnöknek teszi meg ezt a lemondást, nem a miniszterének, a miniszter asszony ezzel kifejezte azt a véleményét mert ezt kérik számon rajtunk, hogy mi a véleménye erről az ügyről , hogy egyetért a lemondással, és az ügyészség független vizsgálatát pedig, ha egyáltalán az ügyészség ezt kéri a büntetőeljárási törvény keretei között, akkor az Igazságügyi Minisztérium természetesen tudomásul veszi, sőt együttműködik akár az ügyészséggel is. Bár én úgy gondolom, hogy ebben az ügyben mindent tudnak önök is, azok a képviselők is, akik a Mentelmi bizottság tagjai. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár úr, azt javasolnám, azért minden felelősséget ne vállaljon át miniszter asszonytól, és mindent ne írjon alá, mert lehet, hogy legközelebb magával vitetik el a balhét. Ez tényleg csak itt a munkája elején egy jó tanács. De valószínűleg nem figyelt arra, amit kérdeztem. Én nem a miniszter asszony véleményére vagyok kíváncsi, amit azzal fejtett ki, hogy nem ellenezte, hogy lemondott az államtitkára, én a miniszter asszony véleményére lettem volna kíváncsi, amit itt megválaszol nekem három fontos kérdésben. Egy, hogy lemonde és vállalja a politikai felelősséget, vagy azért, mert tudott róla vagy azért, mert nem tudott róla. Az egyik esetben bűnrészes, a másik esetben pedig alkalmatlan miniszternek és politikai vezetőnek. Egy. Kettő: kapotte pénzt abból, amit ez az ember összelopott a három év alatt? Úgy hallom a sajtóhírekben, hogy az most már 83 millió forint nagyságrendben van, tehát majdnem százmillió forint. Kapotte a miniszter ebből? Osztoztake ezen a lóvén? Mert mégiscsak ő volt a főnöke, akinek ellenőriznie kellett volna az államtitkár munkáját. És a harmadik, hogy pártfinanszírozás szempontjából kapotte a Fidesz ebből. Ezt megkérdeztem volna a miniszter asszonytól, hogy betettee a pártkasszába [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] adott esetben ezt a pénzt, amit összeszedtek. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Képviselő úr, ennyire régen nem voltam parlamenti képviselő, hogy ne emlékeznék arra, hogy ön ragaszkodhatott volna ahhoz, hogy megkérdezze a miniszter asszonytól, mégis inkább tőlem szeretett volna felvilágosítást kérni. Én megadtam ezt a felvilágosítást, megadtam világosan, hogy az igazságügyi miniszternek mi az álláspontja, sőt mi az Igazságügyi Minisztérium hivatalos álláspontja ebben az ügyben. Amit ön kérdez, azok olyan állítások, nem is kérdések, valójában állítások, amelyeket vissza tudok, vissza kell hogy utasítsak. Természetesen, ha bármilyen gyanúja önnek felmerül, akkor most már tudhatja, hogy kihez kell fordulni: a független ügyészséghez. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Varju László, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügy-miniszternek: „Ki utasított kit, mire és ki vállalja ezért a felelősséget?” címmel. Miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Répássy Róbert államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen.
Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár úr, önnek most már lassan nyilatkoznia kell előbb-utóbb, és nemcsak mellébeszélni, merthogy ez az önök hatáskörébe tartozik, bármennyire is kétségbe vonta ezt itt az előbb. Magyarország történetében példátlan botrány az, ami történt, bűnügyi helyszínné vált az Igazságügyi Minisztérium. Soha még ilyen magas rangú állami vezető, tisztségviselő ellen nem kezdeményeztek ilyen eljárást. Önöknél korrupció egyébként eddig is volt, úgy tűnik, hogy ezután is lesz a NER rendszer keretében, ennek lényegi működtető eleme. Olyan ez önöknek, mint az elemes nyusziban a Duracell. [[16.00]] Vettek már őrizetbe, ítéltek el hivatalban lévő államtitkárt, ám igazságügyminiszter-helyettessel szemben ilyen még nem fordult elő. Hivatali vesztegetés, ügyészség vádat emel, az Orbán-rendszer pártállama immár látszik, hogy velejéig romlott. Van azonban az ügynek egy másik, nem kevésbé érdekes szála. A Demokratikus Koalíció, jelesül Ráczné Földi Judit elnökségi társam és jómagam is évek óta pereljük azt, hogy a Felcsúti Utánpótlás Neveléséért Alapítvány taoügyben kapott támogatásainak számláit és szerződéseit tessék kiadni. Ezt a taopénzt, ami… Sokszor tíz milliárd forintról beszélünk most. Kiderült az is, hogy több ezer Túró Rudit, többtonnányi Fornetti-terméket, 30 ezer tojást, 150 kiló lazacot vettek. Igazán érdekes adatokat azonban nem kaptunk. Megakadályozta ezt egy végrehajtó. Ez a végrehajtó pedig nem volt más, mint Schadl György. A végrehajtó most előzetes letartóztatásban van önöknél, a gyanú szerint éveken át folytatólagosan vesztegette meg Völner Pált. Miért takargatták közösen a minisztériumban Orbán Viktor alapítványának közpénzekkel való elszámolását ezzel a végrehajtóval együtt? Válaszoljon erre, legyen szíves, államtitkár úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Ön itt volt az előbb mind a két válasznál, tehát az igazságügyi miniszter és az Igazságügyi Minisztérium hivatalos álláspontját hallhatta. Én egyetlenegy dologra azért szeretném felhívni a figyelmét: ön abban nagyon téved, hogy nem volt ennél magasabb politikus, aki ellen büntetőeljárás indult volna. De volt, úgy hívják, hogy Gyurcsány Ferenc. Gyurcsány Ferencnek felfüggesztette az Országgyűlés a mentelmi jogát az úgynevezett Sukoró-ügyben. Az ügyészség vizsgálatot folytatott, végül az ügyészség megszüntette ezt az eljárást. De ebben nagyon téved bocsánat, nagyon téved , hogy nem volt ennél magasabb rangú személy, de bizony Gyurcsány Ferenc miniszterelnökként került abba a helyzetbe, vagyis volt miniszterelnökként került abba a helyzetbe, hogy meggyanúsítsák. Csak azért kérem, hogy amikor a DK különösen a DK nem veszi figyelembe az ártatlanság vélelmét, akkor gondoljanak arra, hogy Gyurcsány Ferenc is ült már ott a gyanúsítottaknak kijelölt székben, és őt is kihallgatták már az ügyészek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválasz illeti meg képviselő urat. Parancsoljon!
Államtitkár úr, a Fidesz vádemelési gyakorlatából idézett most éppen, de legyen szíves arra a kérdésre még egyszer válaszolni: kitől kapott utasítást a felcsúti titkolózás segítésére ez a végrehajtó? És egyetérte ön azzal, hogy négymillió forintos, gyakorlatilag végkielégítéssel távozott az az ember, aki önnek elődje volt? Miniszter asszony, a felcsúti számlák teljes körű nyilvánosságának ellehetetlenítése önök végezték ezt el igazolja azt a gyanúnkat, hogy a fociakadémiának juttatott sokmilliárdos sporttámogatás álcája alatt korrupció, hűtlen kezelés, adóelkerülés, tiltott pártfinanszírozás bűncselekményei megvalósulhattak. Ez pedig egyértelműen bizonyítja, hogy a Völner-ügy szálai egészen a miniszterelnökig vezetnek. Éppen ezért, államtitkár úr, erre kell önöknek igazából válaszolni. Köszönöm szépen. (Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben dr. Vinnai Győző váltja fel.)
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Képviselő Úr! Én értem, hogy volt egy jogi eljárás, amiben önök nem tudták érvényesíteni az akaratukat, de ehhez az Igazságügyi Minisztériumnak semmi köze. Ön összekeveri az Igazságügyi Minisztériumot az igazságszolgáltatással, az igazságszolgáltatás rendeli el a végrehajtásokat, és a végrehajtás az igazságszolgáltatás, azaz a bíróság felügyelete alatt zajlik. Tehát amennyiben itt valamilyen kifogásuk van önöknek vagy kifogásuk volt ebben az eljárásban, akkor bírósághoz kellett fordulniuk, vagy bírósághoz tudtak fordulni. Tehát ön is tudja, hogy a végrehajtási eljárásnak vannak szabályai, jogorvoslati lehetőség van. Ne az igazságügyi miniszteren kérje azt számon, amit önök elmulasztottak ebben az ügyben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hohn Krisztina, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Meddig még?” címmel. Miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Répássy Róbert államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Először is gratulálok a kinevezéséhez, mi még nem találkoztunk. Ugye, Völner Pálnak most 83 millió oka van, amiért nincsen itt, és hát, ugye, sajnos ő már nem államtitkár. Viszont önnek még nem tettem fel a kérdést, mert nem Völner Pálról fogok kérdezni, ez lehet, hogy furcsa lesz a mai felszólalások után. Én a családon belüli erőszakról szeretnék ismét beszélni. Nem adom fel soha, és így karácsony előtt különösen aktuális ez a téma, azt gondolom. Nem tudom, hogy tudjáke, hogy a Covid alatt 88 százalékkal nőtt a kapcsolati erőszakkal összefüggő bűncselekmények száma, és 27 százalékkal a hozzátartozók közötti emberölések száma. Azt tudjáke vajon, hogy 1842 eset volt, amikor ideiglenes, megelőző távoltartást rendeltek el a hatóságok, és hogy körülbelül 80 ezer nő él hazánkban, akit gyerekként nemcsak vertek, hanem akár szexuálisan is zaklattak. Kutatási eredmények a Heim Pál Gyerekkórházból; bántalmazott gyermekek nemenkénti megoszlása 2004-es adatok szerint: lányok 21 százalék, fiúk 79 százalék. Őrájuk úgy gondolnak a pszichológusok, hogy nagy eséllyel később bántalmazókká válnak. 2015-ös adatok állnak csupán rendelkezésünkre, amiből egyértelműen meg lehet mondani, hogy minden ötödik nő él vagy élt valaha olyan kapcsolatban, ahol partnere rendszeresen testileg vagy lelkileg bántalmazta őt. Az lenne a kérdésem, hogy mikor történik már végre valós változás, és milyen intézkedéseket tesz az igazságügyi tárca arra vonatkozóan, hogy a kihallgatások, bírósági eljárások folyamata során ne traumatizálódjanak újra és újabb áldozatok; hogy például egy nőnek ne öt férfi előtt kelljen többször elmondania a bántalmazás formáját és a traumát. Ezt a kérdést már többször feltettem, sajnos eddig érdemi választ nem kaptam, csupán az eddigi módosításokat, törvénymódosításokat hallgattam meg újra és újra. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! A magyar és az európai kultúra egyebek mellett a nők tiszteletén és a férfi-női egyenjogúságon alapul. Szigorú büntetőpolitikával, krízisközpontokkal, menedékházakkal, jogi és lelki segélyprogramokkal fokoztuk a nők védelmét. Az Országgyűlés 2013-ban jelentős mértékben szigorította a családon belüli erőszakra vonatkozó büntetési tételeket, és önálló tényállássá tette a kapcsolati erőszakot. A sértettek védelme érdekében 2020-ban szigorodtak a feltételes szabadlábra bocsátás feltételei. Másrészt a krízisközpontok, titkos menedékházak, kríziskezelő ambulanciák létrehozásával, illetve számuk növelésével a kormány valós igényekre és szükségletekre reagálni tudó, megfelelő férőhelyszámmal rendelkező áldozatsegítő ellátórendszert hozott létre, amely az áldozatok számára nemcsak fizikai védelmet biztosít, hanem szociális munkás, pszichológus és jogász közreműködésével segít a krízishelyzet mielőbbi megszüntetésében. Országszerte mintegy 300 férőhely áll rendelkezésre a kapcsolati erőszak és emberkereskedelem áldozatai számára, amelyeket az állam pénzügyi támogatásával civil szervezetek tartanak fenn. 2021-ben 20 krízisközpont, 8 titkos menedékház, 21 félutas ház és 7 kríziskezelő ambulancia segíti az áldozatokat. Szeretném önt biztosítani arról, hogy Varga Judit igazságügyi miniszter asszony kiemelten kezeli a nők védelmét, és kiemelten kezeli az előbb említett női jogokat megvédő intézményeket. Ez az Igazságügyi Minisztérium hatáskörébe tartozik, és ezzel mindennapos munkaként foglalkozunk. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválasz illeti meg képviselő asszonyt. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Én ezeket mind tudom, Völner Pál rengetegszer elmondta, de ez még kevés. Kevés egészen addig, mondhatnám ezt kicsit patetikusan, amíg egyetlen áldozat is van, de persze, sajnos azt nehezen lehetne elérni, hogy egy se legyen, bár én azt mondom, egészen addig kéne megtenni mindent, amíg akár egy ilyen eset is van, különösen, ami gyerekek ellen irányul vagy idős szülők ellen, ugye, erről is láthattunk már számtalan példát. Én azt gondolom, hogy mindent meg kell tenni továbbra is ennek érdekében, nem elég a 8 ház, a 300 hely, több kell, és más területeken is kell javítani ezen. [[16.10]] Számtalan javaslatot adtunk be, de önök egyet sem fogadtak el, nem fogadtak meg, és nem is figyeltek oda rá szerintem, mert ha felfigyeltek volna, akkor saját néven legalább ezeknek egy részét már rég beadhatták volna, és meg is valósíthatták volna. Úgyhogy ezúton kívánok boldog karácsonyt mindenkinek, különösképpen a bántalmazottaknak. Sok erőt és kitartást nekik a továbbiakban! Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Teljes mértékben egyetértek azzal, hogy a bántalmazottakkal és a sérülékeny társadalmi csoportokkal a büntetőeljárás keretei között is kiemelten kell foglalkozni, és az ő jogaikat védeni kell. A büntetőeljárási törvény, amely az Igazságügyi Minisztérium kodifikációs munkája során került ide a Ház elé, lehetővé teszi, hogy őket különlegesen védjék, és az ő személyes adataikat vagy a személyüket a büntetőeljárás során megvédjék. Magam is tapasztaltam ügyvédként, hogy ezekre a jogokra, ezekre a körülményekre figyelmeztetik őket, pontosabban a büntetőeljárás során a tájékoztatást megkapják, hogy tudnak élni ezekkel a lehetőségekkel. Én bízom benne, hogy ezt egyre többen fogják tudni, hogy a büntetőeljárásban van ilyen lehetőség, amely kifejezetten az áldozatokat, a sértetteket védi, és kifejezetten a bántalmazás áldozatainak nyújt segítséget. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügy-miniszter asszonynak: „Mi folyik itt?” címmel. Miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Répássy Róbert államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Kocsis-Cake Olivio bólint.]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Én is gratulálok a kinevezéséhez, de ma nem önnek kellene itt ülnie, hanem Varga Judit miniszter asszonynak kellene itt ülnie. És felháborító, hogy miniszter asszony most sem volt képes ide bejönni, hiszen a parlament is a munkahelye, nem külföldi utazgatásokkal kellene tölteni az időt, ahol magyarázza a mundér becsületét a jogállamiság kapcsán, hanem beszámolni az Országgyűlésnek, főleg egy ilyen fontos, kemény ügyben, mint ami történt. Folyamatosan hárítja a felelősséget a miniszter asszony, ahogy például áthárította a Pegasus-szoftver jóváhagyását Völner Pálra. Egyszerű kérdésem van a Völner-üggyel kapcsolatban. Az az egyszerű kérdésem, hogy ki ellenőrizte Völner Pál munkáját a bírósági végrehajtások kapcsán. Beszámolte Völner Pál a munkájáról? Ezeket a beszámolókat ki látta, és ki hagyta jóvá? Ha jól tudom, egy felettese volt, de akkor majd kijavít államtitkár úr. Ha minden igaz, akkor a végrehajtók kinevezése kapcsán gyanúsítják korrupcióval Völner Pált. Az ügy miatt indulte a minisztériumban vizsgálat a bírósági végrehajtás ügyében Völner Pál tevékenységével kapcsolatban? Ugye, felmerült a gyanú, hogy az elmúlt két és fél évben kinevezett végrehajtók korrupció útján szerezték meg állásukat, vizsgáljáke ezeket a bírósági végrehajtókat? Ehhez kapcsolódik a következő kérdésem, hogy a titkos információgyűjtés engedélyezése kapcsán most, ennek tudatában, hogy valószínűleg egy olyan ember felügyelte ezeket, aki korrumpálható, indítottake vizsgálatot. Tehát röviden az a kérdésem, milyen következményei vannak a minisztériumon belül ennek a korrupciós ügynek. Várom válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Képviselő Úr! Részben válaszoltam a hasonló kérdésekre, részben pedig azt tudom mondani, hogy ön is látja és tudja, hogy igenis súlyos következményei vannak egy ilyen ügynek, nemcsak a minisztériumon belül, hanem itt az Országgyűlésben is ennek az ügynek nagyon komoly következményei vannak. Tehát az a legfőbb állításom, hogy a törvények szerint járunk el, és a törvények szerint jártunk el eddig is; amennyiben egy ilyen súlyos gyanú felmerül, akkor az Igazságügyi Minisztérium vagy bármelyik minisztérium a vizsgálatot támogatja és a vizsgáló szervekkel együttműködik. A független ügyészség vizsgálja azokat a kérdéseket, amelyeket ön mondott, egy büntetőeljárás, egy nyomozás van folyamatban. Ezek a kérdések, amelyekre ön utalt, a büntetőeljárás keretei között tisztázhatók csak. Tehát sehol máshol nem tisztázhatók, csak a büntetőeljárás keretei között, és ez a büntetőeljárás megindult. Tehát ez a büntetőeljárás tud olyan adatokra vagy olyan kérdésekre választ adni, amiket ön feszegetett. Azt azért még szeretném leszögezni, hogy nehogy azt gondolja, hogy az Igazságügyi Minisztériumban ezek a kérdések nem szabályozott kérdések, én már jeleztem, hogy ezek mind, az utasításadás módja, a hatáskörgyakorlás módja, az, hogy utána a hatáskörgyakorlást hogyan ellenőrzi és ki ellenőrzi, ezek mind belső szabályzatokban, de nyilvános szabályzatokban megállapított normák. Tehát a szabályokat nem most, hanem már jóval korábban megalkották, és ezek szerint a szabályok szerint dolgozik mindenki. Természetesen az, aki ezeket a szabályokat szándékosan megszegi, ráadásul leplezett módon megszegi, az azon kívül, hogy bűncselekményt követ el, eltakarja vagy elfedi azt is, hogy őt ezért a hatáskörgyakorlásért felelősségre lehessen vonni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tehát ha jól értem, akkor semmilyen vizsgálat nem fog indulni Völner Pál tevékenysége kapcsán a minisztériumban, nem nézik meg ezeket a bírósági végrehajtókat, akiket az utóbbi két és fél évben kineveztek, hanem ha majd a büntetőeljárás során feljön, akkor az ügyészség fog ebben lépni. Ez nem hangzik túl jól, államtitkár úr. Talán erre a kérdésre tud válaszolni, hogy most ki felügyeli jelenleg a végrehajtásokkal kapcsolatos ügyeket, és ki az, aki engedélyezi a lehallgatásokat. Tehát mióta Völner Pál lemondott az államtitkári pozícióról, ki a felelős ezért a két területért? Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Képviselő Úr! Az Országgyűlés döntött ebben a kérdésben, ugyanis 2021. október 1-jétől az Országgyűlés létrehozta törvényben a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságát, és ez a hatóság az, amely felügyeli a végrehajtók tevékenységét, illetve a kinevezések tekintetében is a hatóság elnökének van jogköre. Tehát ma már az Igazságügyi Minisztériumnak nincs abban döntési lehetősége, amit ön kérdez, tudniillik, hogy ezeket a végrehajtókat számonkérje. Azt azért viszont mindannyiunk közös érdekében gondolom, hogy csak azokat a végrehajtókat kell számonkérni, akik ellen a gyanú beigazolódik, és velük szemben majd megállapítják a büntetőjogi felelősséget, hiszen más végrehajtókat egyből, mindenféle gyanú nélkül nem illendő ellenőrizni, nem kellene ellenőrizni. Ez talán nem lenne jogállami megoldás. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Budai Gyula, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Lesze végre következménye a baloldalon a korrupciónak?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Soltész Miklós államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen.
Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Elnök Úr! A Városháza után nézzük meg Cseh Katalin viselt dolgait. A Cseh Katalin európai parlamenti képviselőhöz köthető cégháló az európai uniós pénzek visszaélésszerű felhasználásával került összefüggésbe. Cseh Katalin több hónapja hallgat, semmit nem hajlandó nyilatkozni az ügyben, holott a cége és a céghálójának a tagjai az utóbbi években csaknem 4,8 milliárd forint európai uniós támogatást tüntettek el. A NAV nyomozói már házkutatást tartottak a Cseh Katalinhoz köthető cégek váci telephelyén. A Gazdasági Versenyhivatal is feljelentést tett költségvetési csalás bűncselekménye miatt a Cseh Katalin által vezetett Pannónia Nyomda Kft. ellen a NAV Bűnügyi Főigazgatóságánál. A Pannónia Nyomda Kft. 2013 és 2018 között Cseh Katalin irányítása alatt állt. A társaság olyan cégekkel indult a közbeszerzéseken, amelyek a Cseh Katalinhoz és a családjához köthető céghálóban megtalálhatók. A Cseh Katalinhoz köthető cégek egymásra licitálva, kijátszva a közbeszerzési szabályokat nyertek el milliárdos pályázatokat. A feljelentésen túl a Gazdasági Versenyhivatal a Közbeszerzési Hatósághoz fordult, illetőleg az Európai Csalás Elleni Hivatalt is tájékoztatta a feltárt bűncselekményről. A magát a csalás elleni küzdelem baloldali élharcosaként feltüntető Cseh Katalinról tehát kiderült, hogy az általa vezetett cég és a családi cégük üzleti köre a hazai fejlesztési forrásokat, illetve az uniós támogatásokat megcsapoló céghálózatként működnek. [[16.20]] Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdezem, számíthatunke arra, hogy az OLAF érdeklődését is felkelti a baloldali visszaélés. Lesze végre következménye a baloldalon a korrupciónak? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Bíztam benne, hogy négyen-öten-hatan kérdezgették itt az igazságügyi államtitkár urat elődjéről, hogy annyi azért lesz bennük, hogy esetleg megkérdezik, hogy és Cseh Katalinnal mi történt az elmúlt napokban, meg mi van vele. Illetve abban is bíztam én ilyen naiv ember vagyok , hogy bejelentik, hogy Cseh Katalin bejelentette a lemondását az európai uniós képviselőségéről, de ez nem történt meg. Pedig miket tesz? Először is politikai nyomásgyakorlással próbálja elérni, hogy az Európai Bizottság ne fogadja el Magyarország helyreállítási tervét. Magyarán: magyar emberek ellen dolgozik Brüsszelben. Második: volt egy céghálózata, amely megnyert egy nagyobb uniós pályázatot; ez önmagában még nem tilos, ez még önmagában nem baj. De hogy ezzel több milliárd forintot elvont ha lehet így mondani váci és Vác környéki vállalkozóktól, hiszen ott volt az egyik telephely, ez már nagy baj, mert abból a pénzből valós munkát is végezhettek volna. Mégpedig azért mondom ezt, mert ha minden igaz, akkor olyan dologra szervezkedtek, illetve olyan technológiák kifejlesztésére adtak be uniós pénzre kérelmet és nyertek is, ami már a család vállalkozásához kapcsolódó céghálózatnál megvolt. Tehát az is egy érdekes dolog, hogy ezek az ellenzéki képviselők annyira odafigyelnek tényleg a szépségre, a jóra, mindenre korrupció ellen küzdenek hihetetlen módon , hogy elfelejtenek szólni a sajátjuknak. És hát azért is érdekes ez a dolog, mert ő azért kapta egyébként a pénznek egy részét, legalábbis a céghálózat azért kapta, hogy az olimpia pályázatát segítse. Majd mit csinált? Ezzel lett politikailag ismert, hogy megfúrta a magyar álmot, és ki kapta meg? Egyetlenegy pályázó, Párizs. Na, ez a baloldal! Mindent tönkre akarnak tenni, tönkre is tettek Magyarországon, amit lehet. Ez várható tőlük. Egyébként arra [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] meg sosem gondolnak, hogy náluk mekkora nagy a korrupció. Az OLAF-ról még a viszonválaszban fogok szólni. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót viszonválaszra Budai Gyula képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! A kettős mérce elég rendesen működik a baloldalon. Mesterházy Attila, meg itt a baloldali képviselők azzal magyarázkodtak az előbb, hogy ha Varga Judit tudott dolgokról, akkor azért kell lemondania, ha nem tudott, akkor nem. Karácsony Gergelyről miért nem beszélünk, tisztelt képviselőtársaim? Ha Karácsony Gergely tudott arról, hogy mi folyik a városházán, azért kell lemondani, ha nem tudott, akkor azért kell! [[Kunhalmi Ágnes: Nincs ügy! Nincs ügy! Mi folyik ott?]] Nincs ügy?! Kedves Képviselő Asszony! Házkutatás történt, lefoglaltak fontos iratokat, jutaléki rendszer működik a városházán! 10 százalékot kell visszaadni Kiss Ambrusnak! Miről beszélnek?! Ugyanez mondható el Cseh Katalin ügyében is. Cseh Katalin ellen folyik a nyomozás. Házkutatás volt a cégeknél, OLAF-vizsgálat folyik, a Gazdasági Versenyhivatal megtette a feljelentését. [[Kunhalmi Ágnes és dr. Harangozó Tamás közbeszólnak.]] Önök pedig itt mondják az okosságokat, és kettős mércével mérnek ebben a kérdésben! Jó lenne, ha egy kicsit magukba néznének, és objektívan állnának a dolgokhoz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Cseh Katalinról volt szó, de hát a városházáig jutottunk. Arra is tudok válaszolni, reagálni. A hanganyagokban, amelyek megjelentek, abban volt egy ilyen mondat: „Tudod, mekkora kárt szenvednek azok a cégek, akik itt halálra kaszálták magukat, és ki kellett takarodniuk innen, mármint az országból? El kellett adniuk az ÉMÁSZ-t, a DÉMÁSZ-t, mindent itt.” Tisztelt Képviselő Úr! 2010 előtt a baloldal maffiaszerűen művelte a dolgokat, a privatizációt is. 190 társaságot, céget adtak el, 750 milliárd forint költségvetési kiesést okoztak ezzel, bevétel semmi nem volt. Elvették az emberektől azt a lehetőséget, hogy akár az áramszolgáltatás, víz- vagy bármilyen más szolgáltatás magyar kézben maradjon, ezáltal szabályozható legyen az ár. Na, most ez van a városházán is, ez van a baloldali vezetéssel is, és akkor ők jönnek egy államtitkár ügyével, ami súlyos, csak az a nagy különbség, tisztelt képviselő asszony, hogy nálunk van következménye! Az államtitkár lemond. Önöknél Cseh Katalin nem mond le. Önöknél Karácsony Gergely nem mond le. Önöknél Bajnai Gordon újra odajöhet, ez a nagy különbség! Meglesz a folytatása is, nyilván. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönjük szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Simicskó István, a KDNP képviselője, frakcióvezető, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Mire számíthatnak a XI. kerületi polgárok a Budapestet elkerülő vasútvonal, a ”VO” kapcsán?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Bodó Sándor államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Simicskó István jelzésére:]] Igen, öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A kérdésem arra vonatkozik, hogy valóban hogyan érinti a budapesti vasútfejlesztés, a déli körvasút megépítése az Újbudán élő állampolgárokat, hiszen aktuális a kérdés. Sokan megkerestek, civil egyesület is létrejött Újbudán OPÉK néven. Nagyon sokan aggódnak azért, mert a bővítéssel, úgy vélik, esetleg káros zajhatás éri őket, és a megszokott életmódjuk, életvitelük negatív irányba változik. És azért fordultam az ITM-hez és önhöz, államtitkár úr, hogy adjunk megnyugtató választ elsősorban a Hamzsabégi úton élőknek, akik közvetlenül a vasút mellett élnek, hogy ez a bővítés, illetve ezt követően várható időn belül mikor számíthatunk arra, hogy a déli körvasút megépülhet, amely jelentősen csökkentheti a teherforgalmat. Viszont a vasút egy nagyon fontos közlekedési eszköz, óriási lehetőségek rejlenek benne, és valóban, minél több állomáshely kell, minél korszerűbb szerelvények kellenek ahhoz, hogy a budapesti és az újbudai emberek eljuthassanak A-ból B-be. Tisztelt Államtitkár Úr! A déli körvasút fejlesztése már elkezdődött, a déli összekötő vasúti híd átépítése és bővítése jelenleg is folyamatban van. Ez egy komplex beruházás, több ezer embert érint közvetlenül is, és olyan értesüléseink vannak, hogy a zajvédő fal a legmodernebb eszközökkel és anyagból épül majd meg. Hogy áll ez jelenleg? Illetve mire számíthatnak a XI. kerületi polgárok a Budapestet elkerülő vasútvonal, a V0 megépülése kapcsán? Válaszát előre is köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bodó Sándor államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselőtársam! Köszönöm szépen a felvetését. Valóban így van, aki a felelős közlekedés mentén gondolkodik, az a felelős jövő mentén gondolkodik, hiszen egészen egyértelmű, hogy a közlekedés jövőbeni milyensége meghatározza az életfeltételeinket. Az, hogy a közút vagy a vasút vagy más alternatívák élveznek olykor elsőbbséget, az ciklikusság, de teljesen egyértelmű, hogy a vasút örök. Tisztelet a vasútépítőknek, a magyar vasutasoknak, hiszen olyan produktumot tettek le évtizedek alatt a magyar társadalom asztalára, ami mind a mai napig használható, de és itt jön a de: javításra szorul. Ezek a vasútvonalak bizony már jó néhány tíz évvel ezelőtt épültek, a múlt évszázad első felében, és a város bizonyos esetekben azért körbenőtte őket. Így van ez az ön által képviselt területtel is, ezért aztán teljesen egyértelmű, hogy korrekcióra van szükség, ezért forrást kell biztosítanunk. A déli körvasút építése nyilván ezt a célt szolgálja. Az is teljesen egyértelmű, hogy ma már vasutat építeni nagyon nagy dolog, de az egyik legfontosabb, amit figyelembe kell venni, a környezeti hatások figyelembevétele. Nyilván gondolnunk kell az utazókra, de gondolnunk kell azokra is, akik ott élnek a vasútvonal mentén. Ma már nem arról szól a vasútépítés, hogy a házak tövében, zajvédő fal nélkül, s a többi, s a többi, mint esetleg néhány évtizeddel ezelőtt, hanem pont arról, hogy olyan zöldfolyosók, olyan vasúti folyosók jöjjenek létre, ahol megfelelő minőségű zajvédő fal van, és az is nagyon fontos, hogy a közlekedésszervezés úgy történjen meg, hogy minél kevésbé zavarja az ott lakókat. Ezt úgy lehet észszerűen megvalósítani, ha a vonatok minél gyorsabban áthaladnak ezen a területen, megfelelő menetrend szerint van megszervezve ez az áthaladás, tehát mindenképpen nagyon komoly szakmai szempontokat kell figyelembe venni. Az ön által kérdezett V0 kapcsán azt tudom mondani, hogy a megvalósíthatósági tanulmány készítése zajlik most, ami mindazokat a feltételeket figyelembe veszi, amit ön és az ön által képviselt civil szervezet [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és a lakosság is kért. Köszönöm szépen a kérdését.
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a frakcióvezető úrnak. Parancsoljon!
Ismételten köszönöm szépen, elnök úr, a szót, és köszönöm államtitkár úr válaszát. Itt elsősorban az ott élő emberek a teherforgalom bővülése, növekedése miatt aggódnak. Szerintem ez egy jogos aggodalom. Nagyon nagy tisztelettel kérem, hogy vegyék mindezt figyelembe. [[16.30]] Természetesen várjuk a V0-s megépítését is, hiszen ez gyakorlatilag kivezetné a teherforgalom legalábbis jelentős részét Újbudáról. Azt is köszönöm, hogy több körben tudtunk egyeztetni az ITM vezetőjével, akár Mosóczi államtitkár úrral, aki a közlekedésért felel, akár Schanda Tamás miniszterhelyettes úrral is. Kérném önöket, hogy a civil szervezetekkel is egyeztessenek, vegyék figyelembe a véleményüket, de mindenképpen a fejlődés mellett állunk, csak azt úgy tegyük meg, hogy az emberek életkörülményeit javítsuk, és figyeljünk az ő véleményükre is. Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Teljesen egyértelmű, hogy ezen az úton haladunk. Azt azért látni kell, hogy a vasútfejlesztés kapcsán Magyarország Közép-Európa egyik logisztikai központja lesz, és egy ilyen logisztikai központot messzemenően ezeknek a szempontoknak a figyelembevételével kell megvalósítani. A forrás egyébként rendelkezésre áll, tehát meg tudom erősíteni, hogy a következő időszakban mintegy 6000 milliárd forint áll vasútépítésre rendelkezésre. Ami állandó kérdés, állandó felvetés, hogy a források kétharmada a vasúti infrastruktúra korszerűsítésére, egyharmada pedig a vasúti kocsik vásárlására kerül majd felhasználásra. Teljesen egyértelmű, hogy a teherszállítás, a teherforgalom szempontjából az ön által kért, az önök által kért szempontok a meghatározók. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni. [[Jelzésre:]] Bocsánat, megkövetem, képviselő úr, mert időközben a lapjaim cserélődtek. Tisztelt Országgyűlés! Gyüre Csaba képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „Mit gondol erről, Miniszter asszony?” címmel. A miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Répássy Róbert államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Gyüre Csaba: Igen, köszönöm.]] Igen, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Lenne kérdésem, csak az első kérdésem az, hogy hol van Varga Judit miniszter asszony, mert őt illetné a kérdés. Most Répássy Róbert frissen kinevezett államtitkár úr van itt velem szemben, és ő az, aki semmiről nem tehet, ő nem volt itt, nem volt részese az előző két-három évnek, nem volt a minisztérium dolgozója, alkalmazottja, tehát olyan személyt küldenek el, aki nem jogosult, nem lenne jogosult arra, hogy magára vállalja azokat az ügyeket, amelyek történtek. De mik is történtek? Mindannyian tudjuk azt, hogy dr. Polt Péter legfőbb ügyész úr hivatali vesztegetés bűntette és más bűncselekmények miatt folyamatban lévő nyomozás eredményeként indítványt tett az Országgyűlés elnökénél dr. Völner Pál országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére. Völner Pál 2019 augusztusától egyben a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamarával kapcsolatos feladatokat ellátó miniszteri biztos is. A Központi Nyomozó Főügyészség előtt folyamatban lévő nyomozásban megalapozott gyanú merült fel arra, hogy Völner Pál a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar elnökétől hosszabb időn keresztül rendszeresen, alkalmanként 2,5 millió forintot kapott a gyanú szerint jogtalan előny ellentételezéseként, a felügyeleti hatósági igazgatási jogkörével visszaélve vállalta konkrét ügyek intézését is a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara elnöke kérésének megfelelően. Völner Pál miniszteri biztosként két éven keresztül szinte teljes kontrollt gyakorolt a végrehajtói kar felett, például új álláshelyek létesítése és a régiek megszüntetése. Varga Judit volt az, aki erre a pozícióra őt kinevezte. Mennyi probléma merült fel? Miket látunk? A lakásmaffiával való sorozatos együttműködés a végrehajtói karnál, a devizahitelesek ezreinek kilakoltatása, százmilliós jövedelmek sorozatosan úgy, hogy az igazságszolgáltatásnak ezen pici ága gyakorlatilag magánkézbe került. Ön szerint, államtitkár úr, rendben vane a végrehajtás rendszere Magyarországon? Nem kelle a sorozatos problémák miatt változtatni ezen a rendszeren? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Úr! A végéről kezdem a válaszadást, mert az ön által feltett kérdések egy részét már érintettük itt ebben az órában. A végrehajtás rendszerének átalakítása az elmúlt 10-11 évben ön által is ismerten, hiszen a parlament asztalán többször is szerepelt… többször is került ennek a végrehajtási rendszernek a kérdése a parlament asztalára, folyamatosan szigorodott a végrehajtókkal szembeni szakmai elvárás, és a végrehajtás szervezetét is folyamatosan alakította az Országgyűlés a különböző törvényekben. Azon természetesen mindig lehet javítani, hogy ez a végrehajtási szervezetrendszer jobb legyen, és mindig lehet azon javítani, hogy a végrehajtók törvényesen és szakmailag magas elvárásnak megfelelően végezzék a munkájukat. Tehát nem újdonság ez az ön vagy az önök számára, hogy a végrehajtás hogyan alakult át. Ma már említettem, hogy az Igazságügyi Minisztériumnál a végrehajtással kapcsolatos jogszabályalkotás mint hatáskör, maradt, tehát pillanatnyilag az igazságügyi miniszter a jogszabályalkotásért felel, a végrehajtással kapcsolatos jogalkotásért, a végrehajtás felügyelete és a végrehajtók felügyelete október 1jétől a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságához került. Ez egyébként az Igazságügyi Minisztérium vagy a kormány által is támogatott törvényjavaslat volt. Sőt, azt gondolom, hogy van létjogosultsága annak, hogy több hatósági tevékenységért feleljen egy ilyen önálló szabályozó eszközzel, szabályozási lehetőséggel rendelkező hatóság. Tehát ma már az ön kérdései, azt kell hogy mondjam, egy egészen új jogi környezetbe kerültek, mióta október 1-jétől más törvények vannak. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Államtitkár úr, ön most azt mondta, hogy szigorodott a felügyelet az elmúlt időszakban. Akkor hogy létezik az, hogy jelen pillanatban csak ebben a büntetőeljárásban nyolc végrehajtó ellen, egy végrehajtó-helyettes ellen folyik az eljárás, és egyben a végrehajtói kar elnöke ellen, aki az első számú gyanúsítottja ennek az ügynek? Akkor hogy létezik ez? Milyen az a felügyelet, amelyről ön beszélt eddig, hogy szigorodott? Vajon van változás ebben? Nem kell ezen változtatni? Már 2014-ben a Jobbik Magyarországért Mozgalom kezdeményezte azt, hogy változtassunk ezen a rendszeren, mert ez a rendszer nem jó, ez így nem mehet tovább. Javasoltuk, Staudt Gábor képviselőtársam volt az, aki javasolta a visszaállamosítását ennek a rendszernek, a végrehajtói karnak, illetve Schiffer András, az LMP részéről szintén ugyanezt a javaslatot tette le 2014-ben az önök asztalára. Azóta folyamatosan azt tapasztaljuk, hogy folyamatos a korrupció, amely egyébként rendszerszintűvé nőtte ki magát Magyarországon, nyilván sok más ágazatot is érint, de érintette az önök minisztériumát, a végrehajtói kart is érinti és annyi minden mást is. Nem kellene ezen végre változtatni, államtitkár úr? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Mondhatnám, hogy fején találta a szöget, hiszen ennek a szervezetnek vagy bármilyen közhatalmi tevékenységnek a végső kontrollja az igazságszolgáltatás. Tehát a bírósági végrehajtókat nem véletlenül hívják bírósági végrehajtónak, mert azt jelenti, hogy az igazságszolgáltatás döntéseit hajtják végre, éppen ezért amennyiben bűncselekmény gyanúja merül fel, akkor a független ügyészség az, amely ebben a kérdésben vizsgálódhat, és végül az igazságszolgáltatás vonhatja le a következményeket. Tehát azt hiszem, ebben az ügyben működik a jogállam, teljes spektruma működik a jogállamnak, egészen a végrehajtók saját belső szervezeteitől az igazságszolgáltatásig minden gépezet beindult, és ezek a gépezetek fogják megállapítani, ezek a vizsgálatok fogják megállapítani, hogy mi történt, és amennyiben bűncselekmény történt, annak meglesz a következménye. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Köszöntöm legfőbb ügyész urat. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a legfőbb ügyésznek: „A mentelmi jogról” címmel. Harangozó Tamás képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Legfőbb Ügyész Úr! December 2-án itt a parlamentben volt az éves beszámolója, ahol Bangóné Borbély Ildikó képviselőtársam többek között azt feszegette, hogyan lehetséges az, hogy nagyon súlyos korrupciós bűncselekménnyel vádolt, közhatalmat gyakorló emberekkel, jelesül fideszes országgyűlési képviselőkkel szemben azon túl, hogy a vádemelés megtörtént, más kényszerintézkedés nem. Hogy magyarul kérdezzem öntől is, meg a kedves nézők is értsék: hogyan lehet az, hogy valaki folytatólagosan bűnszövetségben elkövetett korrupciós bűncselekmény, többrendbeli korrupciós bűncselekmények gyanújával vádemelési szakaszban van, és közben itt ücsörög a parlamentben, és egyébként biztosítja ebben az országban a kétharmados szavazási többséget? [[16.40]] Erre ön azt mondta: „A mentelmi indítványt elő kell terjeszteni, a mentelmi indítványról dönteni kell, az egy csomó idő. Megszűnnek a különös okok a személyi szabadságot korlátozó kényszerintézkedésre. De ha nem szökik meg közben, ha eltelik annyi idő, hogy nyugodtan bármikor el tudja tüntetni a bizonyítékokat, akkor milyen oka lesz annak, hogy a bíróság letartóztassa, elenyészik és nem is lehet ezt megtenni.” Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! Amikor ezt ön december 2-án elmondta, akkor nagy különbség volt a képviselők és ön között, ön tudta már, hogy van a Völner-ügy, mi, képviselők meg nem. Tehát ez nyilván nem arra vonatkozott abban a percben, hanem a már folyamatban lévő Boldog- és Simonka-ügyekre. Szeretném öntől kérdezni tehát, hogy a Völner-ügy nyilvánosságra kerülése után, konkrétan azzal az üggyel is összefüggésben az előbbi szavait hogyan kell értelmezni a mentelmi joggal kapcsolatban. Várom válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Polt Péter legfőbb ügyész úrnak. Parancsoljon, legfőbb ügyész úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Képviselő úr a kérdésével együtt megadta a választ is. Hivatkozott arra, hogy mi hangzott el a 2020-ról szóló legfőbb ügyészi beszámoló plenáris vitája során. Valóban fölmerült ez a kérdés, és valóban úgy merült fel, ahogy ön itt idézte. A mentelmi jognak szabályai vannak, az Országgyűlésről szóló törvény, a büntetőeljárási törvény egyes passzusai befolyásolják, hogy mit lehet tenni, mikor lehet tenni és hogyan lehet tenni. Márpedig kétségtelen, hogy a képviselőket mentelmi jog illeti meg, ez a mentelmi jog áll a felelősségmentességből és áll a sérthetetlenségből. Most az utóbbiról van szó. Csak akkor lehet valakivel szemben büntetőeljárást indítani, őt gyanúsítottként kihallgatni és kényszerintézkedés alá vonni, ha az Országgyűlés a mentelmi jogát felfüggeszti. Ezután lehet bármilyen olyan eljárási cselekményt foganatosítani, amelyekről ön is beszélt, s meg kell gondolni, hogy megfelele a helyzet, megfelelneke a körülmények annak, hogy ezt az eljárási cselekményt foganatosítsák. Az előzetes letartóztatásnak egyébként általános és különös okai vannak, és ha megvannak az általános okok, akkor ahhoz, hogy a bíróság valakit előzetes letartóztatásba helyezzen, a különös okoknak is fenn kell állniuk. Erről beszéltem egyébként az Országgyűlés plenáris ülésén. Ha valaki megnézi a büntetőeljárási törvény vonatkozó passzusait, akkor látni fogja, hogy azok alapján hangzott el a válaszom. Hogy mi fog történni a mentelmi jog felfüggesztését követően? Nyilvánvalóan egy vizsgálat, és a vizsgálat eredményeként fogja majd a Központi Nyomozó Főügyészség eldönteni, hogy mi fog következni a mentelmi jog felfüggesztése után egy olyan képviselő esetében, aki ezzel már nem rendelkezik. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen legfőbb ügyész úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Legfőbb Ügyész Úr! Nem véletlenül kérdeztem ezt öntől. Ön most nagyon szépen és pontosan elmondta, hogy mi történhet és milyen kényszerintézkedéseket lehet valakivel szemben foganatosítani, és miért nem lehet egy mentelmi joggal rendelkezővel szemben. De ön azzal érvelt, hogy az eddigi képviselőkkel vagy akár a jelen esetben is nem történt semmi, merthogy az iratok megsemmisítése, a bizonyítékok megsemmisítése, akár az elszökés veszélye, a mentelmi jog felfüggesztésének kérése és a tényleges kiadás között olyan hosszú idő telik el, hogy ez az egészet veszélyezteti. De, legfőbb ügyész úr, augusztus óta nyomoznak ebben az ügyben, mint ahogy a sajtóban már megjelent. November eleje óta előzetesben van az ügy összes többi szereplője. Ugye, nem gondolja, hogy ebben az ügyben ami arról szól, hogy az ügy főszereplője folytatólagosan az államtitkárral üzleti kapcsolatban volt az államtitkár november óta nem tudott arról, hogy itt valami nem stimmel. Legyen kedves megmondani nekem, hogy november óta miért vártak a mentelmi jog felfüggesztésére! Miért várt egy hónapot azzal, hogy ezt meglépje, és nem veszélyeztettee a nyomozást az, hogy ezt egy hónapig nem tette meg? Köszönöm, elnök úr.
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a legfőbb ügyész urat. Parancsoljon, legfőbb ügyész úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Egy nyomozásnak megvannak a szabályai, nyomozástaktikai, nyomozástechnikai kérdések, amelyek minden esetben befolyásolják, hogy mikor mit, hogyan tegyen a hatóság. Ön említette, hogy november eleje óta van őrizetben, majd utána letartóztatásban a Bírósági Végrehajtói Kar elnöke és mások is. Valóban így van, ez történt. Azonban a nyomozás nem olyan, hogy egyik napról a másikra mindenkit egyformán kell kényszerintézkedéssel illetni, illetve mindenkivel szemben ugyanazt az eljárási cselekményt kell végrehajtani. Ha csak a novembert nézzük, akkor én azt gondolom most december közepe van , hogy rendkívül gyorsan dolgozott a Központi Nyomozó Főügyészség. Nézze meg, hogy egyébként milyen hosszú egy nyomozás! Máris alig több mint egy hónap alatt előterjesztette az indítványt, úgyhogy csak büszkék lehetünk arra, hogy törvényesen és hatékonyan működik. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm legfőbb ügyész úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Barcza Attila, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Miért támadja a Kormány által bevezetett minimálbéremelést és rezsicsökkentést a baloldal kijelölt vezetője?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Bodó Sándor államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! A baloldal kijelölt vezetője, Márki-Zay Péter szemmel láthatólag baloldali gazdaságpolitikát akar, mely mind a minimálbér, mind pedig a rezsicsökkentés kérdésében egyaránt megmutatkozik. Feltehetően nem a levegőbe beszélt a baloldal miniszterelnök-jelöltje, amikor azt nyilatkozta, hogy eltörölné a minimálbért. Nyilatkozatában szó szerint ezt mondta: „Én gazdasági kérdésekben roppant liberális vagyok, én nem feltétlenül tartom szükségesnek a minimálbért se. A minimálbérnek, ha belemennénk, rengeteg hátránya van.” Ezzel a baloldali gondolkodással szemben a Fidesz-frakcióban fontos eredménynek tartjuk, hogy a múlt hétfőn aláírták a jövő évi bérmegállapodást, amelynek eredményeképpen 200 ezer forintra emelkedik a minimálbér és 260 ezerre a garantált bérminimum. Ez azt is jelenti, hogy magasabb lesz Magyarországon a minimálbér, mint amennyi az előző kormány alatt az átlagbér volt. Márki-Zay Péter a rezsicsökkentés kérdésében sem a magyar emberek oldalán áll. Véleménye szerint ostobaság volt annak idején rezsit csökkenteni. A baloldal vezetője szerint úgy kell a rezsit csökkenteni, hogy kevesebb gázt, kevesebb áramot és kevesebb vizet fogyasztunk. S Márki-Zay a választókat sértegeti, az illegális bevándorlás ellenzőit és a rezsicsökkentés támogatóit. Ezt is idézem: sötétben tartott, trágyával etetett gombákhoz hasonlította őket. A Fidesz-frakció elutasítja a baloldali energiapolitikát, és elkötelezett a rezsicsökkentés eredményének a megvédése mellett. S itt azt is el lehet mondani, hogy ha a baloldal által erőltetett piaci árakat bevezetné a kormány, akkor egy átlagos magyar család 386 ezer forinttal fizetne többet, mint most. Tisztelt Államtitkár Úr! A polgári kormány számára fontos a minimálbér-emelés, a rezsicsökkentés eredményeinek megvédése. S az elhangzottak ismeretében kérdezem: miért támadja a kormány által bevezetett minimálbér-emelést és rezsicsökkentést a baloldal kijelölt vezetője? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bodó Sándor államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Őszintén szólva, nem tudok a kérdésére válaszolni, hogy vajon miért támadja az ellenzék miniszterelnök-jelöltje a rezsicsökkentést és a minimálbér, garantált bérminimum kérdését. A rezsicsökkentés kapcsán valószínűleg azt gondolta, hogy az egy frappáns mondás, hogy ha az emberek kevesebbet fürdenek, akkor kevesebb víz fog fogyni, feküdjenek le hamarabb, és akkor kevesebb áram kell. De azt hiszem, hogy ez a 2021-2022. év fordulóján annyira méltatlan megközelítés, hogy erre több szót talán nem is érdemes vesztegetni. Ami még ennél is komolyabb baj, az az, hogy úgy tűnik, a minimálbér és garantált bérminimum kérdéskörét is egy kézlegyintéssel veszi le az asztalról. Egy kézlegyintéssel veszi le, és talán úgy állítja be, hogy ez valamiféle kormányzati diktatúra vagy döntés eredményeképpen született, amiről abszolút szó sincs. [[16.50]] Valószínűleg nem hallott még arról, hogy a Versenyszféra és a Kormány Állandó Konzultációs Fóruma több tárgyalási napon keresztül, több órán keresztül, több száz oldalt elemezve jut el odáig szerencsés esetben, hogy megszülethet a megállapodás. Tehát hangsúlyozom még egyszer: munkaadók és munkavállalók képviselői, a munkaerőpiac főszereplői egyeznek meg abban, hogy mennyi legyen a minimálbér és mennyi legyen a garantált bérminimum. Ez történt most ebben az esetben is, és szó sincs arról, hogy már első alkalommal a felek egymás nyakába borultak, egymás tenyerébe csaptak, és azt mondták, hogy igen, ez legyen, hanem hosszas elemzések alapján született meg az, hogy valóban, az előző időszakhoz képest 20 százalékkal emelkedett a minimálbér és a garantált bérminimum is. Annak érdekében, hogy a magyar gazdaság haladni tudjon a választott úton, teljesen egyértelmű, hogy béremelkedésre, bérnövekedésre volt szükség, és ezzel, ahogy hangsúlyozom, munkaadók, munkavállalók azonosultak az ellenzék miniszterelnök-jelöltje, úgy tűnik, nem. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Államtitkár Úr! Valóban mindent meg kell tennünk azért, hogy megőrizzük a rezsicsökkentés és a minimálbér-emelés eredményeit, és sajnos engem sem lepett meg az, hogy az ellenzék bizony figyelmen kívül hagyja azt, hogy a szakmai szervezetek és a kormány jó együttműködése teremtette meg azokat a megállapodásokat, amelyeket a kormány az elmúlt két hétben megkötött. Azt sem szabad elfelejtenünk, hogy a baloldali kormányok a multinacionális cégek és a nagy energiacégek pártján álltak a magyar fogyasztókkal szemben, hiszen 2002 és 2010 között 15-ször emelték az áram és a gáz árát. Úgyhogy köszönöm szépen a válaszát, amit elfogadok. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Valóban így van, ahogy a képviselő úr elmondta, és engedje meg, hogy a minimálbérrel, garantált bérminimummal kapcsolatban még egy fontos dologra felhívjam a tisztelt Ház figyelmét az ön kérdésfelvetése kapcsán. Itt nemcsak a minimálbérről és a garantált bérminimumról beszélünk, hanem a magasabb bérekről is. Annak érdekében, hogy ne legyen bértorlódás a foglalkoztatási rendszerben, nyilván a többi bér is emelkedni fog. Nem valószínű, hogy ez tartani tudja a 20 százalékos ütemet, de egy bérajánlást, ami két számjegyű, megfogalmaztak a tárgyalás szereplői. Vagyis aki a minimálbért, a garantált bérminimumot támadja, az az egész bérrendszert támadja, és hogyha a magyar bérrendszer nincs rendben, nem kiszámítható, nem kalkulálható, akkor az egész magyar gazdaság kerül veszélybe, anarchia közeledhet. Nyilván ennek ellen kell állnunk, ezért én azt gondolom, hogy a jó néhány éve bevált minimálbér, garantált bérminimum, bérajánlás rendszerét fenn kell tartani, bármit is gondoljon az ellenzék miniszterelnök-jelöltje. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk, most a kérdések tárgyalása következik. Tisztelt Országgyűlés! Dudás Róbert, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „A gyöngyösi Haller-ház teljes körű felújításához állami segítségre van szükség.” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A gyöngyösi Haller-Berényi-Orczy-kastély Gyöngyös legrégebbi főúri épülete, több évszázados múltra tekint vissza, egészen Mária Terézia idejéig lehetne sorolni, az elmúlt évszázadokban milyen funkciókat töltött be, volt már itt kaszinó, volt már a Heves Megyei Gazdasági Egyesület épülete. Itt meg kell még említenem Wiltner Sándor személyét, akinek a gyöngyösi egészségügy kapcsán elévülhetetlen érdemei vannak, ő az épület déli szárnyát a Petőfi utca 30. szám alatti részt egészen pontosan a Mátra Múzeumnak adományozta. Jelenleg állami tulajdonban van, és a Természettudományi Múzeum tart fenn ott raktárat. Nagyszerű hír érkezett nem túl rég Gyöngyös városába, hiszen 351 millió forint uniós fejlesztési forrás áll rendelkezésre annak érdekében, hogy ez az épület, épületegyüttes felújításra kerülhessen. Ebből a 351 millió forintból közösségi tereket fognak kialakítani civil szervezetek, nyugdíjasok, kulturális egyesületek számára, illetve bérlakások is fognak létesülni. Ugyanakkor viszont ebből az összegből az önkormányzat csak az épület kétharmadát, tehát az önkormányzati tulajdont tudja felújítani, az egyharmad, az állami tulajdon viszont sajnos nem kerül felújításra. Azért kérdezem önt és azért fordulok önök keresztül a kormányhoz, hogy a kormány tudjae támogatni azt a kezdeményezést, amelyet egyébként a Természettudományi Múzeum vezetője és az önkormányzat közösen, egymással karöltve is támogatnak, hogy az állam nyújtson pluszforrást, pluszforrás-lehetőséget annak érdekében, hogy ne csak az épület kétharmada, hanem teljes egésze teljes rekonstrukción eshessen át, elérve ezzel azt, hogy visszaadjuk a régi pompáját annak az épületnek, ami Gyöngyös egyik legszebb épülete, ráadásul civil szervezeteknek és bérlakásoknak adhatna programot. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik és a DK soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Duplán is örülök a kérdésének, mert egyrészről valóban fontos, hogy minél több épített örökségünk a régi fényében tündököljön, másrészről pedig jól mutatja, hogy mi történik akkor, hogyha egy baloldali politikus találkozik a valósággal. Ugyanis hogyha ezt egy jobboldali politikus vetné föl, akkor mindig az van ilyenkor, hogy felesleges presztízsberuházások, a Vártól kezdve a kastélyprogramig minden hasonló felújításra azt mondják, hogy drága, csak azért van, hogy nagy összegű építések történjenek Magyarországon. De örülök, hogy ön végre találkozik a választókkal, találkozik a valósággal [[Dudás Róbert: Én?]] mint ahogy azok a politikustársai is [[Z. Kárpát Dániel: Ne viccelj már!]] , akik a leghangosabban szidták a stadionépítéseket, utána ők is az első sorokból drukkoltak a magyar csapatnak. Nos hát, hála istennek, hogy néha azért önöknél is föl-fölmerülnek a józanság szikrái. Egy jó hírem van, tisztelt képviselő úr, mert az én tudomásom szerint 519 millió forint pályázati forrás áll rendelkezésre, tehát egy jóval magasabb összeg a TOP-on belül, amit sikerül így a település számára biztosítani, valóban azért, hogy az épület nagy részének felújítása elkezdődjön. Úgyhogy bízunk benne, hogy ebből az előző időszakhoz képest mérhetően is egy jóval nagyobb, jóval látványosabb felújítás tud elindulni. A Mátra Múzeumnak egy része a Petőfi Sándor utca 30. szám alatti, Wiltner-ház elnevezésű ingatlanban foglal helyet, ahogy ön is mondta, ez a TOP-nak nem része, ugyanakkor többféle támogatás van, amelyek évről évre akár az állandó múzeumoknak, akár az épített kulturális örökség felújításának részei. Én abban bízom, először nyilván ez egy több mint félmilliárd forintos nagyságrendű összeg, amiből itt a felújítás elkezdődhet, ez sem volt korábban, azt most nem idézem, hogy önök az európai uniós forrásokra mit szoktak mondani, hogy azok milyen célt szolgálnak, itt is látható, ebben a példában is, hogy ez bizony közcélokat szolgál, többféle városban, többféle településen tud segítséget nyújtani. Úgyhogy a városi rész most városi állami közös tulajdonból, állami finanszírozásból vagy központi finanszírozásból meg tud újulni, és bízom benne, hogy ha ez elkészül, lesznek még későbbi ütemek is, erre a nemzeti kormány a garancia. [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm a miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kunhalmi Ágnes, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszternek: „Miért lehetetlenítik el a légiforgalmi irányítók sztrájkját?” címmel. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős miniszter urat bízta meg. A kérdésre a miniszter úr felkérésére Bodó Sándor államtitkár úr válaszol. Öné a szó, képviselő asszony!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! A XVIII. kerület egyéni képviselőjeként kívánom feltenni a kérdésemet. Tehát, tisztelt államtitkár úr, bizonyára ön is emlékszik arra, hogy a légiforgalom-irányítók idén júliusban határozatlan idejű sztrájkra készültek, mivel az évek óta tartó tárgyalások ellenére sem tudott megállapodni a szakszervezetük és az állami HungaroControl Zrt. A sztrájkot azonban egy, az utolsó pillanatban meghozott kormányrendelet egész egyszerűen betiltotta, lényegében betiltotta, ezzel a döntéssel elvették a légiforgalom-irányítóktól a munkabeszüntetés alapjogát, amit még az Alaptörvény is nevesít. Még ezen az ülésen várhatóan sor kerül azon javaslat zárószavazására, ami ugyan nem tartja fenn a teljes tiltást, de olyan magas szolgáltatási szintet határoz meg, ami mindenre hasonlít, csak sztrájkra nem. Ráadásul komoly anyagi fenyegetéssel felérő üzenetet hordoz a törvényjavaslat: ha egy sztrájk alkalmával az irányítók nem teljesítenék a Fidesz által megszabott szolgáltatási szintet, akkor pénzbeli felelősséget kell vállalniuk a HungaroControl és a légitársaságok káráért. Mit is jelent ez? Azt, hogy a kormánynak fontosabb a saját cégének és a multinacionális nagy légitársaságok profitjának a védelme, mint a magyar munkavállalók érdekei. És ha ez még nem lenne elég, szintén most szavazunk majd arról, hogy a HungaroControl Zrt. százszázalékos részvénycsomagja kikerüljöne a kizárólagos nemzeti vagyonkörből, ezzel biankó felhatalmazást ad az Országgyűlés, hogy a kormány azt kezdjen ezzel a társasággal, amit csak akar, legyen szó átszervezésről vagy eladásról. [[17.00]] Tisztelt Államtitkár Úr! Kérem, válaszoljon arra, hogy miért lehetetlenítik el a légiforgalom-irányítók sztrájkhoz fűződő jogát, valamint arra, hogy mi a tervük a HungaroControl Zrt.-vel. Válaszát köszönöm és várom.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bodó Sándor államtitkár úrnak, és megköszönöm együttműködésüket, átadom az ülés vezetését Lezsák alelnök úrnak. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! A válaszom röviden az, hogy a kormány nem lehetetleníti el, de azért menjünk bele a részletekbe! Nyilván minden országnak vannak stratégiai érdekei, és annak érdekében, hogy ezeket érvényesíteni tudja, szükség van olyan nemzeti tulajdonban lévő cégekre, amelyek ezt garantálni tudják. Ebben a helyzetben, én azt gondolom, hogy a légi irányítók, a légi forgalom biztosítása olyan nemzeti stratégiai érték és érdek, ami mentén nyilván speciális szabályokra van szükség. Egyébként ön nagyon korrektül elmondta, nem teljes tiltásról van szó egyáltalán, csak megfelelő színvonalú szolgáltatás biztosításáról. Mi van ennek a hátterében? Hát, nézzük meg! Nyilván van egy személyi légi forgalom, van egy teher-légiforgalom, de emellett nyilván van egy NATO-elvárás is, amiről, ugye, talán kevesebb szó esik. Tehát azt, hogy a magyar légtéren keresztül milyen gépek milyen feltétellel, milyen szabályok mentén közlekednek, nyilvánvalóan nagyon is látnunk és tudnunk kell, és ebben a helyzetben nyilván nagyon magas szint az az elvárás, ami a működőképességnél megjelenik. Ezért aztán minden tiszteletünk a légi irányítóké, egészen biztos vagyok benne, hogy nélkülük nyilvánvalóan egészen más lenne az élet, a repülőgépek nem tudnának felszállni, vagy csak nagy kerülőkkel tudnának esetleg közlekedni, nyilván a földön élőknek is abszolút a biztonságát szolgálja, hogy felkészült szakemberek legyenek ott, de nyilvánvalóan egy nagyon magas szintű elvárás van ott azzal kapcsolatosan, ami a sztrájk mentén megfogalmazódik. Tehát a magyar stratégiai érdekek mentén a szolgáltatás magas színvonalú fenntartása elengedhetetlen. Köszönöm megértését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Bodó Sándor államtitkár úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „A kilakoltatottakon is nyerészkedett a korrupt Völner Pál?” címmel. Varga Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Végtelenül sajnálom, hogy az igazságügy-miniszter asszony menekül a Völner-ügy elől, attól tartok, hogy rövidesen eljön az a pillanat, amikor neki is őszinte, beismerő válaszokat hogy ne vallomást mondjak kell majd tennie. De hát, tudjuk nagyon jól, hogy korábban a végrehajtói rendszert is átalakította, a saját kedvére formálta az Orbán-rezsim, és látjuk, hogy a 2-5 milliós papírzacskós kenőpénzek is a végrehajtásokkal vannak összefüggésben, ezért számos kérdés vár még megválaszolásra. Azt már tudjuk, hogy a korrupt fideszes államtitkár, Völner ezt-azt okosba’ elintézett ezekért a hitvány pénzekért, és pontosan tudni szeretnénk, sőt tudnunk is kell, államtitkár úr, mit is intézett akkor Völner pontosan. Például volte befolyása, döntési lehetősége Völnernek a lakások árverésére, a családok kilakoltatására? Volte, aki maradhatott, és volte, aki minden körülmények között el kellett hogy távozzon a lakásából, akitől elvették a vagyonát, elvették a fedelet a feje fölül? Alkalmanként 2-5 millió forintért szórakoztak emberi sorsokkal? Valóban így volt? Hol volt az a határ, mekkora adósságnál döntöttek az adott ember vagy család életben tartásáról vagy tönkretételéről? Államtitkár Úr! Tudjuk, hogy a végrehajtások nyomán sajnos nagyon sokan öngyilkosok lettek, látva, hogy a teljes nincstelenség és a reménytelenség vár rájuk. Számos család a gyerekét veszítette el, mert állami gondozásba került, mondván, a saját családja nem tudja fenntartani az egészséges fejlődéséhez szükséges életkörülményeket. Lehetséges lenne, hogy a kereszténységével aljas módon mellét döngető fideszes Völner a saját gyarapodása érdekében magyar emberek, családok sokaságát tette tönkre? Ez valóban így lenne? Kérem, válaszoljon, államtitkár úr, ezekre a kérdésekre kitére az államtitkár elleni nyomozás. [[Az elnök csenget.]] Nyerészkedette a kilakoltatottakon Völner Pál? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, Varga képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak. (Dr. Steinmetz Ádámot a jegyzői székben Szabó Sándor váltja fel.)
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Sajnálom, hogy nem volt itt az elmúlt egy órában, mert több kérdést is megválaszoltam már azok közül, amelyeket ön feltett, illetve azért lássuk be, hogy az ön írásban beadott kérdései valójában állítások, és ezeket az állításokat én nem tudom megválaszolni, ezeket majd a büntetőeljárás tudja megválaszolni. De ami a lényeget illeti, tisztelt képviselő úr, a Demokratikus Koalíció politikusaként, nyugodtan mondhatom azt önnek, hogy az ön által felsorolt veszélyek, amelyek az adósokra, a devizahitelesekre leselkednek, azok jórészt annak a kormányzati időszaknak a bűnei, amelyben az önök pártelnöke volt a miniszterelnök, hiszen… [[Z. Kárpát Dániel: Ezért most leraboljátok őket még egyszer!]] hiszen a devizahitelezés azokban az időkben szabadult el [[Z. Kárpát Dániel: Leraboljátok őket még egyszer!]] a 40-szeresére szabadult el [[Az elnök csenget.]] a 40-szeresére nőtt a devizahitelek száma [[Z. Kárpát Dániel: A legszegényebbeket fosztjátok ki!]] tehát a mi kormányunknak kellett orvosolni a devizahitelesekre leselkedő [[Z. Kárpát Dániel: Majdnem sikerült! Majdnem sikerült! Varga Zoltán közbeszól.]] veszélyeket, és ezeket több törvény útján, több törvénnyel igyekeztünk enyhíteni. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Nem ismétlem meg, megint csak azt tudom mondani, hogy ha megnézi az Országgyűlés jegyzőkönyveit, felsoroltam azokat az intézkedéseket [[Varga Zoltán közbeszól.]] amelyeket a devizahitelesek megmentése érdekében hozott a kormány. [[Z. Kárpát Dániel: A paktum kimaradt a bankokkal!]] Ami pedig a büntetőeljárást illeti, ez nem az Igazságügyi Minisztérium hatásköre, és az igazságügy-miniszter világossá tette, hogy a törvény előtt mindenki egyenlő, a törvények mindenkire vonatkoznak. A független ügyészség lefolytatja a vizsgálatot, és utána ön is és mindannyian meg fogjuk tudni, hogy mi és hogyan történt. Természetesen majd a felelősségről pedig a bíróság fog dönteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Répássy Róbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, frakcióvezető úr kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „Vállalja a felelősséget a minisztériumán belül történtekért?” címmel. Keresztes László Lóránt képviselő urat, frakcióvezető urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Én azt gondolom, hogy végtelenül felháborító, hogy egy ilyen esetben, amikor kiderült, hogy az Igazságügyi Minisztériumban már a legmagasabb szintekig ért el a korrupció, nincs itt a miniszter asszony, és nem válaszol személyesen a kérdésekre, és önt tolja maga elé egyfajta pajzsként. Én azt gondolom, hogy erre egyetlenegy magyarázatot tudunk elfogadni, azt, hogyha azért nincs itt a miniszter asszony, mert éppen a lemondását fontolgatja. Az első kérdésem arra vonatkozik, hogy ez így történike, tehát éppen azt fogalmazzae meg, hogy milyen módon és milyen indoklással teszi meg a lemondását a miniszter asszony. Az ügyészség leiratából, illetve az előkészített országgyűlési határozatból, ugye, a mentelmi jog felfüggesztéséről, kiderül, hogy a Bírósági Végrehajtói Kar elnöke korrupciós kapcsolatot alakított ki Völner Pállal, az ön elődjével, és az is kiderül egyébként, hogy gyakorlatilag a minisztériumi apparátust használta fel a különböző korrupciós cselekményekhez, és a minisztériumi apparátuson belül meglévő hivatali jogosultságaival élt vissza. Az is kiderült, hogy még kiírás előtt álló pályázatok esetében is a kar elnöke kérésének megfelelően járt el, és használta befolyását, tudjuk, hogy körülbelül 83 millió forint kenőpénzt kapott, és azt is tudjuk, hogy olyan döntések is születtek végrehajtói kinevezések során, amikor a jelöltnek nem volt végrehajtói tapasztalata, illetve a jelölt a pályázatokon megelőzött olyanokat, akik magasabb pontszámot értek el. Az államtitkár úrtól szeretném kérdezni, hogy nem gondoljae, hogy a miniszter asszony tökéletes alkalmatlanságát mutatja, hogy ezt hosszú időn keresztül meg lehetett csinálni a minisztériumon belül. Vizsgáljáke már, hogy kik voltak a bűnrészesei és hány bűnrészes volt ebben az ügyben, kik dolgoztak együtt Völner Pállal, illetve a végrehajtói kar elnökével ezen gyalázatos tettek esetében? És milyen felelőssége merülhet fel konkrétan a miniszter asszonynak ebben az ügyben? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Keresztes frakcióvezető úr. Válaszadásra megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Itt már többször felmerült, hogy az igazságügy-miniszter asszony nincs jelen. Szeretném önöket tájékoztatni, hogy hivatalos olaszországi, európai uniós programon vesz részt, és ott Magyarország érdekeit képviseli a magyar kormány nevében. Egyébként pedig a helyettesítéséről gondoskodott. Ami pedig az ön által feltett kérdéseket illeti, az igazságügy-miniszter az ügyészség közleményéből értesült arról, hogy milyen súlyos gyanú merült fel az államtitkárral szemben. [[17.10]] Az ügyészség kezdeményezte a mentelmi jog felfüggesztését, az államtitkár órákon belül lemondott, ezzel a lemondással egyetértett az igazságügy-miniszter is, és egyébként pedig az Igazságügyi Minisztérium a büntetőeljárás keretei között mindenben együttműködik a nyomozó hatósággal, aki jelen pillanatban az ügyészség, tehát ebben az ügyben az ügyészség nyomoz. De nyilván az ügy csak akkor kerülhet ebbe az állapotba, ha az Országgyűlés dönt a mentelmi jog felfüggesztéséről. Tehát az igazságügyi miniszter a törvényeknek megfelelően megtette a szükséges lépéseket. Az államtitkár egyébként a minisztérium belső szervezeti rendje szerint önálló felelősséggel végezte ezeket az ügyeket. Tehát a belső szervezeti rend, a nyilvános miniszteri utasítás szabályozta azt a kérdést, hogy kinek mi a felelőssége, és ebben a hatáskörben az államtitkár önállóan járt el. Az igazságszolgáltatás elé kerül minden kérdés, amit tisztázni kell. Egy kicsit óva intem, hogy már a gyanú alapján ítéletet alkosson. Emlékeztettem az önök képviselőtársait, hogy a DK elnöke ellen is volt már ügyészségi gyanúsítás, majd végül megszüntették az eljárást. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Répássy Róbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „Kárpótoljae a kormány a Völner ’Papírzacskó’ Pál korrupciós ügyében lelepleződött a Fidesz-maffiával összefonódott végrehajtó-maffia áldozatául esett, kilakoltatott embereket?” címmel. Tordai Bence képviselő urat, jegyző urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Mint az közismert, az ön elődje, Völner „Papírzacskó” Pál, az Igazságügyi Minisztérium korábbi miniszterhelyettese korrupt eljárásban nevezte ki a bírósági végrehajtókat, és ezért jutalmul alkalmanként 2-5 millió forintot vett át papírzacskóban. Völner „Papírzacskó” Pál tehát széles jogkörben dönthetett a bírósági végrehajtói kar kinevezéseivel kapcsolatban, valamint a területet érintő jogszabályokról. A legfőbb áldozatai ezeknek a korrupt döntéseknek az a sok ezer kilakoltatott ember, az az évi több mint háromezer család, akiknek a lakását, házát nyomott áron, sokszor kikiáltási áron értékesítették. A bírósági végrehajtói piac évtizedek óta a legsúlyosabb korrupciós kockázatoknak kitett ágazat az országban, mivel a jog rendkívül erős jogköröket biztosít a végrehajtók számára. Ezekkel a jogosítványokkal visszaélve, összejátszva a potenciális vevőkkel, a végrehajtó-maffia Fidesszel lepaktált tagjai számos esetben károsították meg a kiszolgáltatott adósokat, sok esetben végképp földönfutóvá téve ezeket az embereket, gyakran az öngyilkosságba hajszolva őket. Államtitkár Úr! Tervezie az Igazságügyi Minisztérium, hogy felülvizsgálja a Völner „Papírzacskó” Pál által pozícióba juttatott végrehajtók kilakoltatásokat érintő döntéseit? Hajlandóake utólag kárpótolni azokat az embereket, akik súlyos anyagi károkat szenvedtek a végrehajtó-maffia és az azzal összefonódott Fidesz-maffia miatt? Illetve ön azt mondta, hogy a minisztere egyetértett Völner „Papírzacskó” Pál lemondásával. Ezt az egyetértést tekinthetjüke akkor úgy, hogy ő maga is benyújtja a lemondását? Mikor jön el végre az a pillanat, amikor szembenéz a saját teljesen nyilvánvaló felelősségével az ügyben, veszi a kalapját és távozik? Kíváncsian várom válaszát.
Köszönöm, Tordai jegyző úr, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak.
Tisztelt Képviselő Úr! Nem tartom helyesnek, hogy ezt a büntetőeljárást arra használják fel, hogy esetleg jogszerű végrehajtásokat kétségbe vonjanak. Viszont a törvények egyértelműek. Amennyiben egy végrehajtási eljárásban felmerül, hogy bűncselekmény történt, akkor természetesen érvénytelenek, hatálytalanok azok a végrehajtások. De ezt ebben a pillanatban még nem tudjuk megállapítani. Ha itt bűncselekmény történt, és ez érinti magát a végrehajtást is, akkor azt orvosolni fogja a jog. Ami a minisztérium és a miniszter döntéseit illeti, egyrészt már jeleztem, hogy belső szervezeti-működési rend szabályozta ez egyébként egy normatív miniszteri utasítás , hogy kinek mi a hatásköre ebben az ügyben, és a lemondott államtitkár önálló felelősséggel intézte ezeket az ügyeket. Ez a feladat már nem az Igazságügyi Minisztérium hatásköre, ez október 1-jétől az Országgyűlés döntése alapján átkerült a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságához. Tehát bármilyen korrekciót már csak ez az új hatóság tud megtenni, hiszen az ő hatáskörébe tartozik. A miniszter nemcsak hogy egyetértett ezzel a lemondással, hanem, ahogyan jeleztem korábbi válaszaimban, az Igazságügyi Minisztérium együttműködik a nyomozó hatósággal a büntetőeljárási törvény keretei között, biztosítja azt, hogy ez a vizsgálat függetlenül és pártatlanul lefolyjék, utána, a felelősségre vonás után tudjuk levonni a következtetéseket. Úgy gondolom, hogy a miniszter és a minisztérium mindent megtesz azért, hogy ez a vizsgálat folyamatban legyen, és a folyamatot kísérje figyelemmel a miniszter. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Koncz Zsófia, a Fidesz képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Mikorra várható a tokaji hidat tehermentesítő híd megépítse és milyen további fejlesztések várhatóak Tokaj-Hegyalja térségében?” címmel. Koncz Zsófia képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az infrastrukturális fejlesztések nélkülözhetetlennek bizonyulnak a gazdaság élénkítése szempontjából az érintett térségek felzárkóztatása és az új munkahelyek teremtése érdekében. Ezen fejlesztések valóra váltják az ott élők törekvéseit, hosszú távon biztosítják a fenntartható fejlődést, ráadásul növelik a régió népességmegtartó erejét, valamint hozzájárulnak a még jobb életminőséghez. Sőt, ipari teljesítményt nyújtó gazdasági potenciállal rendelkező térségek kerülnek ezáltal összekötésre. A kormány által nyújtott támogatásoknak köszönhetően választókerületemben megkezdődhetett a tokaji Erzsébet királyné Tisza-híd és a körforgalom felújítása, mely nemrégiben került átadásra a forgalom számára. A térségben élők már régóta vártak egy ekkora jelentőségű fejlesztésre, hiszen ezáltal biztonságosabban és akár kerékpáron is megközelíthetővé válnak a turisztikai célpontok. Az érintett régióban tehát még hatékonyabban fog növekedni a turizmus és a gazdaság. Ugyan alig néhány nap telt el a tokaji híd forgalomnak történő átadásától, mégis jól tudjuk, hogy Tokaj-Hegyalja óriási léptékben történő turisztikai fejlődése miatt a munka nagy része még előttünk áll. Az általunk kitűzött turisztikai célokkal ugyanis nem összeegyeztethető a Tokaj belvárosába érkező és áthaladó teherforgalom, amely jelentősen megnehezíti a Tokajban élők mindennapjait is. Annak érdekében, hogy Tokaj belvárosában és a világörökség részét képező tokaji borvidékhez tartozó településeken csökkenjen a teherforgalom mértéke, mindenképp szükséges a tokaji híd tehermentesítésére szolgáló híd és elkerülő út megépítése. Úgy gondolom, hogy a térség csodálatos természeti adottságai, világhírű borai, s a folyamatban lévő fejlesztések, így a kerékpárutak építése, a sosem látott mértékű közútfejlesztés, valamint a Bodrog víziturizmus-fejlesztése Tokaj-Hegyalját a jövőben [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az ország egyik legnépszerűbb turisztikai célpontjává és központjává teheti. Ezért tisztelettel kérdezem önt, mikorra várható a tokaji Tisza-hidat tehermentesítő híd megépítése [[Az elnök ismét csenget.]] és milyen további fejlesztések várhatóak Tokaj-Hegyalján. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Koncz Zsófia képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Bodó Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen képviselő asszony kérdését. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy egy térség fejlődésének az ütőerei a közlekedési útvonalak. Így van ez Tokaj és környékén is, a közúthálózat fejlesztése abszolút meghatározó a térség jövőjének szempontjából. Ezért aztán találkozik is ez az elképzelés Magyarország Kormányának elképzelésével, hiszen az elmúlt évtizedben csak egy konkrét szám 6000 kilométernyi útszakasz újult meg Magyarországon, és ami ezek közül talán az egyik legfontosabb szempont ön is, én is vidéki körzetben megválasztott képviselőként ezt tudjuk tanúsítani , hogy az alsóbbrendű utakra is kiemelt figyelmet fordítottunk. [[17.20]] Nyilván nagyon fontosak a főútvonalak, de nagyon fontosak az alsóbbrendű útvonalak is, és itt, amikor a fejlesztésről gondolkodunk, ez is egy nagyon komoly szempont. Ezért aztán a kormány teljesen egyértelműen 150 milliárd forintos fejlesztési csomagot állított össze Tokaj és térsége számára, amelyet ki kell mondanunk az országban a harmadik legnagyobb turisztikai övezetté szeretne fejleszteni, nyilván Budapest, illetve a Balaton után. Ebben a szellemben zajlik a 37-es számú főút Gesztely és Szerencs közötti szakaszának fejlesztése, és a projekt keretében a kétszer egy forgalmi sávos főút csaknem 20 kilométer hosszú szakaszából kétszer kétsávos, nagyobb sebességű, biztonságos főút épül. Az útszakasz forgalomba helyezésének várható időpontja 2023 tavasza. Arra, amit ön is kérdezett egész konkrétan, hogy a 39-es számú főút Encs és Tiszanagyfalu közötti szakaszának, közte az új Tisza-hídnak is az előkészítési feladatai vajon hogyan haladnak, nos, erre azt tudom mondani, hogy a jelenlegi tervezési közbeszerzési eljárás előkészítése zajlik, a tervezési szerződés megkötése ’22. első negyedévében várható, vagyis sürgős, hamar, de most már azért belátható távolságon belül vannak ezek a fejlesztések is. Köszönöm kérdését. További jó munkát kívánok önnek a választókerületében. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Bodó Sándor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Csányi Tamás, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Megépüle a Kunszentmártont elkerülő út?” címmel. Csányi Tamás képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Először 2020 augusztusának elején kértem tájékoztatást önöktől írásban a Kunszentmártont elkerülő út létesítésével kapcsolatban, hiszen akkor Boldog István országgyűlési képviselőtársam a költségvetésről szóló vitában ilyet talált mondani idézem -: „Nagyon fontosnak tartom, hogy a Kunszentmártont elkerülő út Szentes felé, ez a beruházás el tudjon indulni. Erre is lehetőséget ad a 2021-es költségvetés.” idézet vége. Mivel a költségvetésben ilyen tétel nem szerepelt, kíváncsi voltam, hogy képviselőtársam miből vonta le ezt a következtetést. Schanda államtitkár rövid válaszában nem tudott konkrétummal szolgálni azonban, mert ilyen tétel nem szerepelt az akkori költségvetésben, így annyival igyekezett megnyugtatni, hogy a 2016-ban indított útprogramban 3200 milliárd forintból valósítják meg a közúti fejlesztéseket. A mellékletet megtekintve 108 tétel van nevesítve, de Kunszentmárton nem szerepel ezen tételek között. Aztán 2020 decemberében újabb kérdéssel fordultam önökhöz a témában, hogy aztán januárban Schanda államtitkár hatsornyi válaszában még semmitmondóbb frázisokkal rázza le magáról a témát. Most, december 7-én azonban a magyarepitok.hu internetes oldalon örömmel olvashattuk a hírt, hogy csomópont épül Kunszentmártonnál az M44-esnél, de sajnos a Szentes felé történő elkerülő kialakításáról egy szó sem hangzik el itt. Tisztelt Államtitkár Úr! Önök 2020 augusztusa óta hitegetik a Kunszentmártonban és környékén élőket, hogy az elkerülő út meg fog épülni, de tényszerű vállalásukról eleddig nem tudunk, és 2021-nek is lassan már vége van. Éppen ezért, kérem, válaszoljon egyértelműen: megépüle valaha a Kunszentmártont elkerülő út Szentes felé vagy nem? Ha megépül, akkor mikor? Várom konkrét válaszát.
Köszönöm szépen, Csányi képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Bodó Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a kérdését, képviselő úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő-kollégák! Azt gondolom, hogy amikor egy átfogó koncepció mentén adott válasz elhangzik, azt talán sértés is általános blődségnek valami hasonlót mondott minősíteni. Nyilvánvalóan az útépítés, mint minden más hasznos tevékenység, rendszerben kell hogy megvalósuljon. Ebben a rendszerben vannak alapparaméterek, amelyeknek meg kell felelni. Ezek elhangzottak itt már. Nyilvánvalóan a négysávos szakasz elérhetősége, a megyeszékhelyek elérhetősége, az ipari központok megközelíthetősége, tehát ez mind-mind egy nagyon fontos szempont és abszolút szakmai válasz. Az, hogy az elhangzott konkrét kérdés hogyan és miként került eddig megválaszolásra, nyilvánvalóan az ön értelmezése, de most arról tudom tájékoztatni, hogy a 45. számú főút Kunszentmártont elkerülő szakasza esetében az előkészítési munkák elvégzésére vonatkozó szerződéskötés 2022 negyedévében várható, a jogerős építési engedély pedig várhatóan 2023. második félévben állhat rendelkezésre. Nyilván tudom, hogy az útépítés az egyik legsürgetőbb feladat szerte Magyarországon, és itt akár hónapokban, akár fél években gondolkodni is még nagyon hosszú, távoli időszaknak tűnik, de higgye el, annak érdekében, hogy megfelelő szakmai munka valósuljon meg, a tervezés, a közbeszerzés, a kivitelezés előkészítése nélkülözhetetlen. Kérem, támogassa ezt az építkezést ott helyben is, mint a kormányzati elképzelések egy lényeges elemét a mellékúthálózat-fejlesztés kapcsán. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Bodó államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Még egy kérdésre van lehetőségünk. Nagy Csaba, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Mire számíthatnak a vidéki kistelepülések a Magyar Falu Program kapcsán 2022-ben?” címmel. Nagy Csaba képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Orbán Viktor miniszterelnök úr 2018 áprilisában Baranya megye nyugati felében, Nyugat-Baranyában, Vajszlón jelentette be, hogy tervben van egy, a kistelepüléseket támogató komplex program bevezetése. A „Magyar falu” programot a szükség hívta életre, amely kifejezetten a helyi, kistelepülési igényekre és problémákra kínál megoldást, így elkötelezett a falvakban élők létszámának növelése, életminőségének javítása, valamint ezzel összefüggésben a települések fejlesztése mellett. A „Magyar falu” program végrehajtása 2019-ben kezdődött, 4 pillére egymást kiegészítve erősíti a falvak vonzerejét. A program 2019-ben 16 támogatási célterülettel és 150 milliárd forintos költségvetéssel indult, a 2020-ban meghirdetett 22 pályázati felhívás kerete már meghaladta a 210 milliárd forintot, míg 2021-ben 14 pályázati kiírásra több mint 250 milliárd forint állt rendelkezésre. A „Magyar falu” program hároméves összesített költségvetése meghaladja a 600 milliárd forintot. A „Magyar falu” program célja az 5000 fő alatti kistelepülések hátrányainak enyhítése, amelyben választókerületem 170 települése érintett. A program indulása óta az elmúlt években választókerületemben közel 600 sikeres pályázat valósult meg mintegy 6 milliárd forint értékben, amely tisztán állami támogatás, azaz 100 százalékban Magyarország Kormánya finanszírozza. A „Magyar falu” programnak köszönhetően már most majdnem minden nyugat-baranyai kistelepülésen megvalósulhat valamilyen helyi jelentőségű, lokális fejlesztés, amely hozzájárul a közösségi közlekedés, a közösségi élet fejlesztéséhez, az önkormányzati feladatellátás erősítéséhez, oktatási, szociális és egészségügyi szolgáltatások korszerűsítéséhez. A fentiekre tekintettel kérdezem államtitkár urat, mire számíthatnak a vidéki kistelepülések a „Magyar falu” program kapcsán 2022-ben. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Nagy Csaba képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! További támogatásokra számíthatnak, mint ahogy a baranyaiak is, akiknek külön gratulálok, mert nagyszerűen pályáztak az elmúlt évek során. Annak köszönhetően, hogy megállt a kistelepüléseken a népességcsökkenés, ezért például bölcsődék felújítására lehet pályázni. Tizennégy dologra lehet jövőre pályázni, tehát nyitott lesz megint nagyon sok lehetőség. Tehát a bölcsődeépítésen túl kültéri közösségi terek, gépjárművek tárolására szolgáló építmények, vízelvezető csatornarendszerek javítására, építésére, óvodai épület, faluház, művelődési és kultúrház, orvosi rendelő építésére pályázat lesz, lesz közösségszervezéshez kapcsolódó eszközbeszerzés, bértámogatás, óvodai játszóudvarok és közterületi játszóterek kialakítására lehetőség. Lesz lehetőség járdaépítésre pályázat keretében, 10 milliárd forintra emelkedik mindez, szolgálati lakás építésére. Nagyon fontos, hogy azok a régi épületek megújulhassanak, amelyek ott állnak adott esetben üresen. Lesz lehetőség tanya- és falubuszra, mindenképpen nagyon fontos az iskolaépítési, tornaterem-fejlesztési pályázat is, mint ahogy az egyházi közösségi pályázatok is fontosak eszközbeszerzésre, bértámogatásra vagy egyházi temető-infrastruktúra fejlesztésére. Természetesen a falusi CSOK továbbra is fennmarad. Ez azért is fontos, mert mindenki, aki jogosult ezen a területen arra, hogy például a falusi CSOK-ot felvegye, ott nem kell sunnyogni, mint ahogy a baloldaliak szokták a CSOK-kal, mint hogy támadják egyik oldalról és utána felveszik, hanem nyugodtan fel lehet venni, lehet jelentkezni. [[17.30]] Én gratulálok mindazoknak a településeknek, amelyek az elmúlt évek során vállalták a sok-sok pályázatot, és meg is valósították, és csak annyit szeretnék még hozzátenni mindehhez, hogy ez a 14 felhívás 2022. január 3-án meg fog jelenni. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Soltész államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes büntetőjogi tárgyú és ehhez kapcsolódóan egyéb törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17438. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, aki ezt ismerteti, Héjj Dávid Ádám, a bizottság előadója. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. december 9-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes büntetőjogi tárgyú és ehhez kapcsolódóan egyéb törvények módosításáról szóló T/17438. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő javaslatcsomag büntetőjogi tárgyú törvények módosítását tartalmazza, illetve az ezekhez kapcsolódó egyéb törvénymódosításokat is magában foglalja. Az átfogó módosítást eredményező törvényjavaslat több okból is időszerűnek tekinthető, mind a koherensebb anyagi jogi szabályozás megteremtése, a korszerűbb büntetőeljárás előmozdítása, mind pedig az európai uniós és nemzetközi kötelezettségek teljesítése miatt. Tisztelt Képviselőtársaim! A büntető anyagi jogi szabályozás módosítását a koherencia megteremtése teszi szükségessé. A Btk. szerinti bűnszövetség mint minősített eset megvalósulása esetén a korlátlan enyhítés lehetősége több tényállásnál kizárt, ugyanakkor kifejezett törvényi rendelkezés hiányában a bűnszervezetben történő elkövetés esetén korlátlan enyhítésre kerülhet sor. A bűnszervezet a szervezett bűnelkövetés legsúlyosabb törvényben nevesített formája, ezért fontos, ha a büntető anyagi jogszabály a korlátlan enyhítést a bűnszövetségben elkövetés esetére nem teszi lehetővé, úgy a korlátlan enyhítésre a bűnszövetséghez képest súlyosabb társas bűnözési forma, a bűnszervezetben elkövetés esetében se legyen lehetőség. Tisztelt Ház! Amint azt már említettem, az előttünk fekvő javaslat megalkotását az európai uniós és nemzetközi jogi kötelezettségeknek való megfelelés is szükségessé teszi. Ilyen többek között az Európa Tanács kulturális örökséggel kapcsolatos bűncselekményekről szóló egyezményének kihirdetéséről szóló törvényjavaslathoz kapcsolódóan az egyezmény rendelkezéseinek való megfeleléséhez szükséges kulturális örökség védelméről szóló törvény és a Btk. egyes tényállásainak, nevezetesen a műemlék vagy védett kulturális javak megrongálása, a lopás, a rongálás, a sikkasztás és a jogtalan elsajátítás módosítása. Tisztelt Országgyűlés! A felsoroltakon kívül az előttünk fekvő törvényjavaslat számos technikai, illetve a jogalkalmazást segítő módosítást is tartalmaz, továbbá biztosítja az alkotmánybírósági és a bírósági határozatokban, valamint az alapvető jogok biztosának jelentésében foglaltaknak való megfelelést. Mivel ez az átfogó módosítás valamennyi elemében arra irányul, hogy a jogrendszerünk koherensebb legyen, a gyakorlati tapasztalatok beépítésre kerüljenek, a különböző anomáliák pedig megszűnjenek, azt gondolom, a javaslat mindenképpen támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Dr. Répássy Róbert: Igen.]] Most vagy később? [[Dr. Répássy Róbert: Később.]] Később. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Meglehetősen furcsa az élet, hiszen ennek a törvényjavaslatnak az előterjesztését Völner Pál volt államtitkár úr adta elő, és mily érdekes, hogy ebben a törvényjavaslat-módosításban éppen olyan intézkedések vagy olyan új javaslatok kerülnek elő, amiket, reméljük, hogy vele szemben majd nem kell alkalmazni, hiszen ez a javaslat szól a bűnszervezetről való korlátlan enyhítés kizárásáról és még egyéb olyan szabályokról, amelyek az ilyen súlyos bűncselekményekre vonatkoznak. Azok elbírálása körében, reménykedjünk benne, hogy vele szemben vádemelésre soha nem kerül sor. Tényleg az élet elég érdekes dolgokat produkál, de az tény, hogy ez a büntetőjogi tárgyú törvénymódosító javaslat 37 törvényt 162 oldalon keresztül taglal, és meg kell mondjam, hogy azért tartom rendkívül felháborítónak a Fidesz-kormány büntetőjogi tárgyú törvényjavaslat-előkészítő munkáját az elmúlt három és fél évben, mert kiszámoltam, négyhavonta érkezett a Házba büntetőjogi tárgyú törvénymódosítójavaslat-csomag; tehát nem egy-egy szabálynak az újragondolása, hanem komplett, átfogó javaslatcsomagok, amelyek totálisan követhetetlenné teszik a büntetőjogi tárgyú törvényeket is, illetőleg az mondható el erről a javaslatról is, és ennek a javaslatnak a módosítandó passzusairól, hogy a nagy része, amit most módosítunk, az az Orbán-kormány ideje alatt keletkezett új rendelkezések újragondolása és a koherenciazavarok felszámolása. Az a legnagyobb probléma ezzel a jogalkotási folyamattal, amelyben egyébként az Igazságügyi Minisztérium élen jár, hogy ma már a saját maga által teremtett zűrzavarokat próbálja az újabb törvényekkel feloldani, és megpróbálja az alkalmazottak, tehát az igazságügyi alkalmazottak, a bírák, a végrehajtásban dolgozók és mindazon hivatalnokoknak a teremtett zűrzavarát valahogy feloldani, ami egyszerűen elfogadhatatlan egy törvényalkotás folyamatában. Ez a javaslat is egyszerűen olyan zagyvaságtömegeket tartalmaz, már most el tudnám mondani csak erre nincs idő négy percben , hogy amit most új koherenciazavar-feloldásokat tesz meg, az majd másfajta intézkedésekkel hogy lesz majd ellentétben, és lehet, hogy majd az új kormány ideje alatt vagy az új parlament ideje alatt majd hozzák be azokat a korrekciós javaslatokat, amelyek az ezáltal teremtett zűrzavarokat fogják feloldani. Egyszerűen egy ördögi kört teremtett az Igazságügyi Minisztérium, és különösen a büntetőjogi tárgyú jogszabályok teremtésében. Úgyhogy azért szólaltam most föl így a bizottsági módosítók után, mert szeretném megkérni, ha már egy igen régi jogászkolléga régen is ugyanebben a pozícióban volt az Igazságügyi Minisztériumban , tegye már meg, hogy ezt az attitűdöt oldják már föl, és ha valamiben elkezdenek jogot alkotni, hatásmechanizmusok, különböző vizsgálatok legyenek az előtt, hogy ideterjesztenek egy javaslatot, hogy majd elkerülhető legyen, hogy 3-4 hónap múlva újra ne kelljen valamilyen új, hasonló tárgyban a parlamentnek törvényjavaslatokat tárgyalni. Tegyenek már rendet, oldják fel a zűrzavart! Mindannyian tudjuk, hogy káoszteremtés mindig annak a célja, aki bizonytalanságot akar teremteni, és el akarja a lényeget takarni. Répássy Róbert államtitkár úr mint régi-új pozícióban lévő ember, tegye meg, hogy egy új szemléletet igyekezzék az Igazságügyi Minisztériumban e vonatkozásban elültetni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Varga-Damm Andrea képviselő asszony. A következő hozzászóló Nyitrai Zsolt képviselő úr, a Fidesz képviselője.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az a büntetőjogi módosítócsokor, amely előttünk van most, egy igen átfogó, nagy terjedelmű, számos jogszabályt, törvényt változtatni kívánó, egyébként időszerű javaslat. Ilyen módosítás történt többek között a büntetőeljárás és a felszámolás vagyoni érdekeinek rendezése, valamint a vagyonrendezés megújítása érdekében. A cél egyértelmű, az összhitelezői érdek szolgálata, az, hogy az adós vállalkozás fizetésképtelensége esetén is megindulhasson a bírósági felszámolás, azokat ne függesszék fel. A másik fontos terület, amelyről röviden szólnék, az igazságszolgáltatás és a gyermekvédelem együttműködése az eljárásban. Itt is haladnunk kell a korral, a telekommunikációs eszközök használata, például az elektronikus levél, az e-mail bevonása a hivatalos kapcsolattartásba rendkívül időszerű és régóta várt. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák ezt. [[17.40]] Tisztelt Országgyűlés! Az európai uniós szabályoknak és elvárásoknak is meg kell felelnünk. Erre is választ ad egy módosítás, egy Európa tanácsi, a kulturális örökséggel kapcsolatos bűncselekményeket érintő egyezmény miatt szükséges a kulturális örökségünk védelméről szóló törvény módosítása. Összességében azt lehet elmondani, hogy egy eljárásokat gyorsabbá, modernebbé tevő javaslatcsomagról van szó, amely csökkenti a bürokráciát, és meggyorsítja azt, hogy minél hamarabb a dolgok végére jussunk, úgyhogy kérem, hogy támogassák ezt a javaslatot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, Nyitrai Zsolt képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. [[Jelzésre:]] Megadom a szót a láthatóan a szólás lehetőségével élni kívánó Répássy Róbert államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr, és köszönöm szépen a hozzászólásaikat, különösen a támogató hozzászólásokat. A kormány, ahogyan bejelentette a bizottsági ülésen is, támogatja a Törvényalkotási bizottság módosító indítványát. Köszönöm Nyitrai Zsolt képviselő úrnak is, hogy felhívta a figyelmet a törvénynek azokra az újításaira, amelyek az ő megítélése szerint is javítanak az eljárásokon. Azt a kritikát, hogy egy korábban a kormány által javasolt törvényt kell most módosítani vagy korrigálni, tudomásul veszem, és bármelyik tárca nevében azt tudom mondani, hogy mindig érkeznek a jogalkalmazóktól olyan visszajelzések, amelyek miatt egyes törvényeket javítani kell, javítani szükséges. Ebben az esetben is az történt, hogy a tárca összegyűjtötte azokat az észrevételeket, jogalkalmazóktól érkező javaslatokat, amelyek alapján utána benyújtásra került ez a törvény. Tehát nem úgy kell ezt elképzelni, hogy az Igazságügyi Minisztérium a saját hibáit javítja ki, hanem úgy kell elképzelni, hogy az élet által, a joggyakorlat által hozott új helyzeteket kell orvosolni az ilyen módosításokkal. Tehát ezért kérem a képviselő asszony megértését. Mindig is elő fog fordulni büntetőjogi tárgyú törvényeknél is, hogy további korrekcióra, további javításra van szükség, hiszen az lenne felelőtlenség, hogy ha látunk egy hibát, ha tudjuk, hogy ez a gyakorlatban gondot okoz, és ezt a hibát nem orvosolná a jogalkotó. Most megtesszük, hogy javítjuk a jogszabályokat. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, Répássy Róbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a minimálbér és a garantált bérminimum 2022. évi emelésével összefüggésben szükséges adóintézkedésekről, valamint egyes más intézkedésekről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17668. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tár-gyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ezért megadom a szót Héjj Dávid Ádám képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. december 9-én tartott ülésén megtárgyalta a minimálbér és a garantált bérminimum 2022. évi emelésével összefüggésben szükséges adóintézkedésekről, valamint egyes más intézkedésekről szóló T/17668. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat 2022. január 1-jére előrehozza az előzőekben ismertetett intézkedést, és még további 2 százalékponttal, a jelenlegi mértékhez képest összesen 2,5 százalékponttal csökkenti a szociális hozzájárulási adó mértékét a minimálbér emelésének kompenzálásaként. A mérték így 2022. január 1-jétől 13 százalékra csökken, a 1,5 százalékos szakképzési hozzájárulás egyidejű megszüntetése mellett. A munkáltatóiteher-csökkentés így összesen 4 százalékpontos, 2,5 százalékpont a szociális hozzájárulási adó és 1,5 százalékpont a szakképzési hozzájárulási adó csökkenése. A szakirányú oktatást, illetve duális képzést végző gazdálkodók 2022. január 1-jétől a szociális hozzájárulási adóból az egyes adótörvények módosításáról szóló 2021. évi LXIX. törvényben már elfogadott szabályok szerint kedvezményt érvényesíthetnek. A szociális hozzájárulási adó mértékének csökkenésével összefüggésben más adótörvényekben is módosítások szükségesek, melyek a következők. Az egyszerűsített közteherviselési hozzájárulásban 15,5 százalékról 13 százalékra csökken a kifizetői ekho mértéke. A kisadózó vállalkozások tételes adóját választó adóalanyok esetében módosul a tételes adó megfizetése ellenében a főállású kisadózót megillető ellátások alapja: havi 50 ezer forint tételes adó megfizetése esetén az ellátási alap 102 ezer forintról 108 ezer forintra, a magasabb összegű tételes adó fizetését választó adóalanyok esetében pedig 170 ezer forintról 179 ezer forintra emelkedik. A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény az összevont adóalap megállapítására vonatkozó szabályok között tartalmaz egy olyan szabályt, miszerint, ha egy adott jövedelem után a magánszemély kötelezett a szociális hozzájárulási adó megfizetésére, feltételezve, hogy az költségként nem elszámolható, vagy azt nem térítik meg a magánszemély számára, úgy a megállapított jövedelemnek a szociális hozzájárulási adó mértékével összefüggő csökkentett részét kell jövedelemként figyelembe venni. Ezen csökkentési lehetőség az adóelőleg megállapítására vonatkozó rendelkezések között is megjelenik. A szociális hozzájárulási adó mértékének csökkenése miatt az szja-törvény két említett rendelkezésében szereplő százalékos mérték 87 százalékról 89 százalékra módosul, továbbá 11 százalékról 10 százalékra csökken a kisvállalati adó mértéke. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottak ismeretében úgy gondolom, hogy a Ház asztalán fekvő törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, Héjj Dávid képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztők képviseletében itt ülő Izer Norbert államtitkár urat, most vagy később? [[Izer Norbert: Később.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Megadom a szót Ritter Imre német nemzetiségi képviselő úrnak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat.
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich die Meinung des Ausschusses in Ungarn lebenden Nationalitäten, bezüglich des Gesetzesvorschlags mit Titel „Zu den steuerlichen Maßnahmen im Zusammenhang mit der Erhöhung des Mindestlohns und des garantierten Mindestlohns im Jahr 2022, und zur bestimmten anderen Maßnahmen” mit Nr. 17668, erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy röviden kifejtsem bizottságunk véleményét a T/17668. számú, „A minimálbér és a garantált bérminimum 2022. évi emelésével összefüggésben szükséges adóintézkedésekről, valamint egyes más intézkedésekről” tárgyú törvényjavaslattal kapcsolatban. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a 2021. december 7-ei ülésén tárgyalta a napirenden lévő törvényjavaslatot, mellyel kapcsolatban önálló módosító szándékot nem fogalmazott meg. Egyértelműen megállapítható, hogy a Magyarországon őshonos nemzetiségeket közvetlenül a nemzetiségi intézményhálózaton keresztül a minimálbér és a garantált bérminimum 2022. évi emelésével összefüggésben a szociális hozzájárulási adó csökkentése és a szakképzési hozzájárulás megszüntetése érinti elsődlegesen. [[17.50]] A minimálbér és a garantált bérminimum költségvetési többletigényét, valamint a 4 százalékpontos járulékcsökkentés költségvetési megtakarítását intézményenként kell megvizsgálni, mivel az intézmények foglalkoztatotti létszámától, a minimálbéren foglalkoztatott, elsősorban kisegítő, technikai személyzet számától függően jelentősen eltérő lehet abszolút összegét tekintve és százalékos arányát nézve is. Az eltérések kezelése szempontjából külön kell vizsgálni az országos, illetve a helyi nemzetiségi önkormányzatok fenntartásában lévő nemzetiségi köznevelési intézményeket. Az országos nemzetiségi önkormányzatok fenntartásában lévő intézmények esetében az országos nemzetiségi önkormányzatoknak megvan a lehetőségük a szükséges mértékű és arányú, intézmények közötti költségvetési átcsoportosítások viszonylag rugalmas megvalósítására a költségvetések módosításával. Az országos nemzetiségi önkormányzatok esetében ez mintegy 25 nemzetiségi köznevelési intézményt érint. Más helyzetben vannak a helyi nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott nemzetiségi köznevelési intézmények, jelenleg 75 ilyen intézmény van. Mivel az ő esetükben 55 különböző helyi nemzetiségi önkormányzat a fenntartó, közöttük költségvetési átcsoportosításra a jelenlegi szabályozás szerint nincs lehetőség. Ezt felismerve, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága javaslatára a 2022. évi központi költségvetési törvényben elfogadásra került egy 350 millió forintos keret, kifejezetten a helyi nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott nemzetiségi köznevelési intézmények 2022. évi működésitámogatás-kiegészítésére. Az intézmények 2022. évre elfogadott költségvetését alapul véve 2022 első negyedévében részletes, tételes felmérést fogunk csinálni a helyi nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott nemzetiségi köznevelési intézmények működési nehézségeiről, kiegészítő támogatási igényeiről. Ez a pontos igényfelmérés és az ennek alapján meghatározandó kiegészítő támogatások annál is inkább szükségesek, mivel a nemzetiségi köznevelési intézményekre a 2013. évben bevezetett akkor új, normatív és a korábbiakhoz képest 30-35 százalékkal kedvezőbb státusz- és átlagbér-finanszírozási rendszer előnyeit az elmúlt nyolc évben az időközben hozott, egyébként önmagukban örvendetes és kedvező döntések költségvetési szempontból jelentős mértékben felélték. Kétségtelen tény, hogy a költségvetésitöbblet-forrást igénylő intézkedésekkel szemben természetesen voltak költségcsökkentést eredményező intézkedések is, de az egyelőre még nem teljes körű számításaink és felméréseink szerint a most előttünk lévő 4 százalékpontos köztehercsökkentés révén 2022 lesz az első év, amikor a különböző irányú döntéseknek a nemzetiségi fenntartású nemzetiségi köznevelési intézményekre vetítve pozitív szaldója lesz, amit természetesen örömmel üdvözlünk. Mindezek alapján és mindezek figyelembevételével a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a T/17668. számú, a minimálbér és a garantált bérminimum 2022. évi emelésével összefüggésben szükséges adóintézkedésekről, valamint egyes más intézkedésekről szóló törvényjavaslattal egyetért, azt elfogadásra javasolja a tisztelt Háznak. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Ritter Imre német nemzetiségi képviselő úrnak. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót Varga-Damm képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A T/17668. számú törvényjavaslat, amely a 2022-es évi bérminimumról és az adóintézkedésekről szól, valóban támogatható a vonatkozásban, amikor arról beszélünk, hogy a munkavállalók terhei miként csökkennek. Mint látjuk azonban, ebben a javaslatban a munkáltatók terhei csökkennek jelentősen, a munkavállalóké pedig igen csekély mértékben. Érthető az a kormányzati szándék, amikor arról szólnak a megállapodások, hogy a minimálbér emelkedik, és ezzel természetesen a járulékok is növekednek, és a kormányzati szándék az, hogy inkább ne feketén, hanem hivatalosan alkalmazzák az embereket, ily módon a járulékcsökkentéssel talán lehet kompenzálni azt, hogy ne azért kerüljön sor feketén foglalkoztatásra, mert esetleg már a munkáltató nem bírná elviselni a bérek melletti közterheket is. Tehát én ezt értem, de azért egy 27 százalékos áfás országban, ahol a kereskedelmi forgalomból és a szolgáltatások forgalmából irdatlan mennyiségű adóbevétel kerül az államhoz, azt gondolom, hogy a munkavállalók terheit is csökkenthették volna legalább olyan arányban, mint a munkáltatókét. Most sem értem egyébként, és most is szólok a pénzügyi tárca képviselőjéhez arról, hogy azért volt olyan kormányzati időszak, amikor a létfenntartás költségei adómentesek voltak, tehát az a jövedelem, ami a létfenntartást szolgálta, adómentes volt. Ma Magyarországon, azt lehet mondani, hogy ahhoz, hogy egyik napról túléljük a másikat, körülbelül havonta 100 ezer forint kell. Biológiai lények vagyunk, életben maradásunk feltételei pénzbe kerülnek, mint az étkezés, a víz, a tisztálkodás, hideg időben a ruházkodás és a fedél az ember feje fölé. Ezek a költségek nem jövedelmek. A biológiai létünk újratermelésének költségei nem jövedelem, ezért azt kérem, hogy kezdje el a pénzügyi kormányzat ezzel a szemlélettel a személyijövedelemadó-rendszert átalakítani, mert azt gondolom, hogy nagyon csekély az az adóbevétel, ami kiesne, viszont a polgárok számára rendkívül örömteli lenne az, hogy legalább akiknek ilyen csekély a jövedelme, azok ne fizessenek adót. Egy felelős kormányzás nemcsak arról szól, hogy az embereknél több jövedelem maradjon, hanem arról is, hogy nem teremt olyan helyzetet, hogy a költségvetés megboruljon. Iszonyatos mértékű államadósságot teremtettek az elmúlt időszakban, háromszorosára nőtt a költségvetési hiány a koronavírus-járvány előtti időszakhoz képest. Teljesen egyértelmű, hogy ez a javaslat is a ’22-es választásra készül. Ha most éppen ’22 decemberében lennénk, és már megnyerték volna a választást, akkor nem ilyen adakozó adótörvény-módosítások lennének, hanem éppen az ellenkezője, valamilyen módon megpróbálnák megszorításokkal kompenzálni az eddigi, forrás nélküli költekezést. Itt az ünnepek alatt esetleg elgondolkozhatna a pénzügyi tárca arról, hogy mekkora hazárdjátékba viszi bele a magyar népet. Szinte minden olyan javaslatot, ami adózásról, valamifajta jövedelemről szól vagy jövedelemhez kapcsolódik, adakozó módon tesz meg érthető, meg akarja nyerni a választást. De azt soha nem szabad elfelejtenie, hogy annak a terhét ugyanez a magyar nép fogja kifizetni, amelyet most a túlköltekezéssel teremtenek. Mekkora hazárdjáték mindez?! És én azt gondolom, hogy majd mindazt a forrást, ami ahhoz kell, hogy ezt a megborult rendszert helyreállítsák, bizony mindenképpen a tolvaj oligarchákhoz került összegek visszaszerzéséből is kell a következő kormánynak megvalósítania. Mert nem a bérből és fizetésből élő emberek fogják finanszírozni mindazt a hazardírozást és mindazt a túlköltekezést akik amúgy is nagyon komoly adót fizetnek a jövedelmeikhez képest , amit ez a kormány megvalósított. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő hozzászóló Nyitrai Zsolt képviselő úr, Fidesz.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! 2010 óta a közös erőfeszítéseinknek hála a magyar gazdaság jobban teljesít, sok tekintetben sereghajtóból éllovassá válunk Európában. A növekedés közös magyar siker, ezért mindenkinek részesülnie kell belőle. 2010-ben, amikor megkaptuk a kormányzás felelősségét, az egyik legfontosabb vállalásunk az volt, hogy létrehozzuk a munkaalapú gazdaságot. Alapelvünk az, hogy ha munka van, akkor minden van. Napjainkban rekordmennyiségű honfitársunk dolgozik. 2010 óta folyamatosan csökkentjük a munkát terhelő adókat; 2010 óta negyedével csökkent a munkát terhelő adók mértéke Magyarországon. Azt az elvet követjük, hogy segély helyett munkát adjunk, kínáljunk az embereknek. Az elmúlt 11-12 évben 172 százalékos volt a minimálbér növekedése. A közelmúltban megkötött bérmegállapodás következtében 260 ezer forint lesz a garantált bérminimum, a minimálbér pedig 200 ezer forintra emelkedik. Minimálbérért 300 ezer ember dolgozik Magyarországon, a szakmunkás-bérminimum pedig 800 ezer honfitársunkat érinti. [[18.00]] Ugyanakkor csökkentettük a munkáltatókat terhelő adókat és járulékokat, mivel ez egy összetett rendszer, és fenn kell tartani az egyensúlyt. Tisztelt Országgyűlés! Míg az egyik oldalon egy nagyon komoly minimálbér-emelkedésre kerül sor, addig a másik oldalon, a baloldalon Márki-Zay Péter, a baloldal miniszterelnök-jelöltje nem tartja szükségesnek a minimálbért, több százezer embert létbizonytalanságba taszítva ezzel. Elég furcsa kijelentésnek tartom ezt, amit a baloldal miniszterelnök-jelöltje tett. Még egyszer mondom, míg az egyik oldalon, a Fidesz-KDNP részéről a garantált bérminimum emelkedése és egy megemelt minimálbér, addig a másik oldalon, a baloldal részéről a minimálbér eltörlése az ajánlat. Tessék választani! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Nyitrai Zsolt képviselő úr. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Eddig tartott a kegyelmi óra, fideszes képviselőtársam felszólalásáig. Egyébként egy olyan javaslat fekszik előttünk, ahol mind a minimálbér emelkedését, mind adott esetben a munkáltatói terhek csökkentését mi támogatni tudjuk, ebben nincsen vita közöttünk. Az már egy kicsit frusztráló, amikor Európa egyik legalacsonyabb, iszonyatosan alacsony minimálbérével kampányol Orbán Viktor és csapata, és tizenkét év után előállni a dobogós, hátulról top háromban helyet foglaló minimálbér-ajánlattal, ennek az ígéretével, ez azért önmagában szegénységi bizonyítvány. E tekintetben tehát Nyitrai képviselőtársamat is visszafogottságra inteném, hiszen sajnálatos módon, ha 2010 óta megvizsgáljuk a régió országait, nem nagyon találunk olyan országot, ahol ne nőttek volna nagyobb mértékben a bérek, mint Magyarországon. Tehát értem én, hogy inflációval lehet súlyozni és kell is, ebben megint csak nincs vita közöttünk, de a régió országaihoz képest is elmaradt a magyar bérek növekedése. Nem akarom az elcsépelt, a román minimálbérrel kapcsolatos példát idehozni, de bizony, bizonyos időszakokban az is elhúz a magyar mellett. Azt is látni kell, hogy az önök tudatosan forintgyengítő politikája miatt, ha euróban vizsgáljuk a magyar béreket, márpedig nagyon sok cikket a nemzetgazdaság is euróért szerez be, akkor volt olyan időszak az elmúlt öt évben, amikor euróban mérve még csökkent is a magyarok bére, az itthoni nominális bérnövekmény ellenére. Ez a helyzet, képviselőtársam, mert a teljes képhez bizony ez is hozzátartozik. Kihasználom, hogy államtitkár úr itt van, és elnök úr után megyek, amikor önhöz fordulok, hiszen itt vélhető módon lesz egy zárszó vagy egy válasz. Beszélgessünk konstruktív dolgokról! Van egy viszonylag olcsó, a közgazdászszakma által olcsónak tartott megoldása annak, ha az alacsony keresetűeket kedvezményezni szeretnénk, és én szeretném. Mi a véleménye államtitkár úrnak az adójóváírás intézményének visszavezetéséről legalább a minimálbéresek tekintetében? Beszélhetünk a kockázatairól, kétségtelen, hogy minden beavatkozásnak van, létezik kockázata, de én azt látom, hogy az általam nem annyira rajongott gazdaságpolitikai korszakokban is előfordult, hogy a minimálbér nem adózott, most pedig adózik. Azt látjuk, hogy ez igazán komoly különbséget jelent a legnehezebb sorban élők számára. Nem akarok olcsó aktuálpolitikai irányokba elmenni, a Völner-ügy kapcsán is megjegyezhetjük, hogy azért ez a kormány megsarcolta a végrehajtói letiltásokkal a legnehezebb helyzetűeket a járvány alatt is, de a minimálbér rendezéséről talán ennyit nem beszélt, most az utóbbi egy-két hónapban igen, amikor még mindig egy ilyen dobogós, hátulról második, harmadik minimálbér ígéretével kampányol, még egyszer mondom, tizenkét év után. Azt is szeretném hangsúlyozni, hogy a minimálbér emelését és a munkáltatói vagy munkavállalói terhek csökkentését én minden körülmények között támogatni fogom. Viszont itt ül egy felelős államtitkár, aki egy kormány nevében azért is felel, hogy fenntarthatósági válaszokat adjon, megmondja nekünk például, hogy a szocho csökkentése kapcsán, ami egyébként egy vitaképes, legitim álláspont, azt a 700 milliárdos lyukat, ami a költségvetésben nyugdíjjellegű kiadások kapcsán keletkezett, hogyan kívánja pótolni, megoldani, betömni Magyarország Kormánya, hiszen itt nagyjából kétszer 300-350 milliárdról beszélünk. Az egyik a szocho elengedése miatt, a másik pedig a 13. havi nyugdíj körüli bevezetési trendek kapcsán alakult ki, de azt túlzás nélkül kijelenthetjük, hogy a nyugdíjkassza már nem fenntartható, a magyar költségvetésnek rendre és jellemzően ki kell ezt pótolni a jövőben. Államtitkár úr, az a kérdés, hogy ennek várhatóan növekvő mértékét miből és hogyan tudja kidolgozni, miből és hogyan akarja kidolgozni Magyarország Kormánya. Mert az, ugye, nem megy, hogy egy katasztrofális demográfiai adatokat hozó a maiak is sajnos kiábrándítóak, és bárcsak ne így lenne országban, ahol egy idősödő társadalomban azt várhatjuk, hogy a nyugdíjat vagy nyugdíjjellegű juttatást kapók száma folyamatosan növekedni fog, a járulékfizetők oldaláról meg kell tudnunk mondani, hogy ezt miből fogjuk kifizetni. Nekem lenne egy válaszom erre, a béruniós koncepciónk alkalmas arra, hogy a folyamatosan növekvő bérekből százalékos arányban folyamatosan nőnek majd a szociális, nyugdíjjellegű befizetések, ebből lehetne nyugdíjat emelni. Az önök oldalán nem látom ezt a választ, nem látom ezt a víziót. Azért az önkormányzatokat is megemlíthetnénk, hogy az ő kompenzációjuk mikor milyen formában kerül majd elő, de azt látom, hogy az európai uniós rekorder áfa országában, a rekorder infláció országában, ott, ahol az alapvető élelmiszerek, zöldség-gyümölcsök ára egy brutális robbanáson ment keresztül, és sajnos jövőre ennek fokozódása várható, ezekre a fenntarthatósági kérdésekre kell tudni választ adni. Még egyszer szeretném hangsúlyozni, én egyébként az adójóváírást is egy jó eszköznek tartanám, lehet róla vitát folytatni, de akkor folytassuk le ezt a vitát. Ugyanakkor legalább ilyen erővel hozzá lehetne nyúlni az áfarendszerhez, minimum az alapvető élelmiszerek, a gyermeknevelési cikkek tekintetében. Soltész államtitkár úrral is rendszeresek voltak a demográfiai típusú vitáink. Nagyon örülnék, ha a mutatók végre javulnának, de azt látom, hogy egész Európában itt adóztatják a gyermekneveléshez szükséges cikkeket a legbrutálisabb, 27 százalékos adóval. A 27 százalékkal adózó pelenka és bébiétel országában nagyon nehéz azt várni, hogy a magyar családok könnyen kitermelik majd ezeket a költségeket. Lenne tehát annak is helye, hogy az áfarendszerbe belenyúlva szelektíven ezeket a termékeket egy kicsit kisebb terhelés alá vegyük. Nyilvánvaló módon az inflációval szembeni küzdelmet is elveszteni látszik Magyarország. Azt látjuk, hogy az MNB folyamatos beavatkozásai a hitelkárosultak terheit növelik, tehát a bankhitelesek folyamatosan többet fizetnek, nőnek a törlesztőrészletek, az a fránya infláció viszont, úgy látszik, nem áll meg. Mondják azt, hogy a gazdasági növekedéssel párhuzamosan nő az infláció is. A helyzet az, hogy ez az elmúlt két évben nem mindig volt így. Amikor bezuhant a gazdaság, az infláció nem vett fel egy ilyen mínuszos alakot. A helyzet az, hogy két év alatt, ha átlagolunk, nagyjából 1, illetve még 1 százalékkal nőtt a gazdaság a zuhanás utáni visszapattanás időszakában, az infláció viszont folyamatosan sújtotta és szorongatta a magyar embereket, az utóbbi hónapokban különösképpen. Azt látjuk tehát, hogy a szorítás többirányú. Ez a javaslat némi könnyebbséget igyekszik nyújtani az egyik oldalon, de nem válaszol fenntarthatósági kérdésekre, és más frontokon nem kíván a kormány beavatkozni a magyar emberek érdekében. Éppen ezért ezekre a kérdésekre akkor is választ kell kapni, ha az alapelveket, tehát a minimálbér növelését és a munkáltatói terhek csökkentését értelemszerűen támogatja az ember. Köszönöm a figyelmet, elnök úr.
Köszönöm szépen, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megadom a szót Izer Norbert államtitkár úrnak, aki arra készül, hogy válaszol a vitában elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak röviden szeretnék válaszolni a vitában elhangzottakra, hiszen majdnem megismételtük azt a vitát, amit az általános szakaszban lefolytattunk. Z. Kárpát képviselő úr gyakorlatilag szó szerint elmondta ugyanazokat az érveket, amelyekre tételesen reagáltam a múltkori alkalommal. Én most három rövid tételre szeretnék reagálni. Az első az, hogy miért nem a munkavállalói oldalon csökkentjük az adóterhelést. Az elmúlt időszakban, ha megnézzük a 2016-tól megvalósított hatéves bérmegállapodás lényegét, az volt a lényege, hogy úgy tudjuk fenntartható módon a béreket növelni, hogy a cégek oldaláról könnyebbé tesszük a béremelést, és a minimálbért pedig fokozatosan, a gazdaság teljesítőképességével párhuzamosan évről évre emeljük. Ez a kiszámítható, fenntartható adócsökkentés politikája, amit az elmúlt hat évben meg tudtunk valósítani, és gyakorlatilag ennek a hatéves megállapodásnak a két utolsó lépését látjuk most itt, a parlament asztalán, tehát a két utolsó lépésre is sor tud kerülni. [[18.10]] Megint csak mondom, hogy a rendszer úgy volt kitalálva, hogy fenntartható adócsökkentést hozott létre, hiszen akkor valósultak meg egyébként ezek az adócsökkentések, amikor a gazdaságban 6 százalékot elérő reálbér-emelkedés valósult meg, tehát a bérek dinamikusan, az inflációt jóval meghaladó mértékben tudtak emelkedni, akkor került sor az adócsökkentésekre. Ez egyébként Varga-Damm Andreának az első kérdésére is választ ad, hogy hogy lehet a béreket és a nettó béreket folyamatosan emelni. Úgy, hogy a bérszintet emeljük folyamatosan, és egyébként segítjük a cégeket az adócsökkentéssel abban, hogy ezt ki tudják termelni. A másik kategóriájú kérdés, amire mind Varga-Damm képviselő asszony és mind Z. Kárpát képviselő úr reagált, az gyakorlatilag az egykulcsos adórendszernek a megváltoztatása. Mind az adómentes kulcs behozatala, mind az adójóváírás gyakorlatilag egy visszalépés lenne a megint csak 2010 óta rendkívül jól működő, egykulcsos, arányos adórendszerhez képest, aminek az eredményei egyébként jól látszódnak. Gyakorlatilag nem dolgoztak Magyarországon még soha annyian, mint most az egykulcsos adórendszerben. Egy igazságos, a többletteljesítményt nem büntető és a hatékonyabb munkavégzést nem büntető adórendszerünk van. Én azt gondolom, hogy hiba lenne ebből visszalépni. Végül a képviselők felszólalásai, hogy a minimálbér-emelést támogatni tudják. Hallottuk, hogy vannak olyan javaslatok, például Márki-Zay elnök úr javaslatai, ami alapján a minimálbérre szükség sincsen. Én azt gondolom, hogy a minimálbérre szükség van, és jól látszik a magyar gazdaságban, hogy hogy működik ennek a hatásmechanizmusa. Ahogy el is hangzott egyébként a korábbi vitában: a minimálbérnél jóval többeket érint egyébként a garantált bérminimum, viszont a garantált bérminimumnál jóval magasabb bérszinteken is gyakorlatilag egy tovagyűrűző hatás miatt béremelést okoz a minimálbér emelése. Ezért gyakorlatilag a magyar gazdaság szinte összes szereplője egy magasabb bérrel fog szembesülni, ha a minimálbért magasabb szintre emeljük január 1-jétől. Én azt gondolom, így a gazdaság gyakorlatilag egy általános bérdinamikával fog tudni szembesülni. Összességében megint csak, gyakorlatilag az általános vitának és a mostani vitának is a konklúziója az lehet, hogy a legtöbb hozzászólásban az adócsökkentést egyébként támogatják a képviselők, és ha belegondolunk, akkor egy 750 milliárd forintos, egyébként fenntartható és finanszírozható adócsökkentésről beszélünk, és ha a korábban eldöntött, de ’22. január 1-jétől hatályba lépő egyéb adóintézkedésekkel összeszámítjuk, akkor egy 1500 milliárd forintos adócsökkentésről tudunk beszélni. Azt gondolom, hogy talán nem túlzás azt állítani, hogy történelmi adócsökkentés előtt állunk, és ahhoz kérem a képviselők támogatását, hogy ennek az adócsökkentésnek a második felét, ezt a 750 milliárdos csomagot pozitív szavazatukkal támogassák. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Izer Norbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik az egyes pénzügyi és gazdasági tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17670. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. december 9-én tartott ülésén megtárgyalta a 2021. évi egyes pénzügyi és gazdasági tárgyú törvények módosításáról szóló T/17670. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat célja a hazai gazdaság újraindítását követően a jelenleg is működő és folyamatosan fejlődő gazdaság védelmének elősegítése érdekében több gazdasági, illetve pénzügyi tárgyú törvény esetén e folyamatosan változó gazdasági folyamatokhoz való igazodás a gazdaság további hatékony működése érdekében. Az államháztartásról szóló törvény módosításának értelmében az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény módosítása megteremti annak lehetőségét, hogy a központi költségvetés végrehajtásában részt vevő központi költségvetési szervek 2022. január 1-jétől egy modern, a XXI. század technológiai kihívásainak is megfelelő, új államháztartási rendszerrel láthassák el szerteágazó feladataikat. Ennek érdekében megteremtésre kerül a központi költségvetés végrehajtását támogató rendszer törvényi alapja, ami a Magyar Államkincstár által fejlesztett, a központi költségvetés végrehajtásához kapcsolódó, valamennyi pénzügyi, gazdasági és számviteli adatot is nyilvántartó és kezelő integrált informatikai rendszer lesz. A Magyar Államkincstár a központi alrendszerbe tartozó költségvetési szervek egységes adatszolgáltatásai alapján fogja kezelni és nyilvántartani e költségvetési szervek követeléseit, kötelezettségvállalásait és más fizetési kötelezettségeit. A Nemzeti Adó- és Vámhivatal személyi állományának jogállásáról szóló törvény módosításának főbb elemei: a törvényjavaslat alapvetően módosítja a tisztjelöltek jogait és kötelezettségeit, a módosítás alapján a tisztjelölteknek a korábbi ösztöndíjas tisztjelölti jogviszonytól eltérően a jogviszonya a NAV vezetője általi kinevezéssel jön létre, és a felek jogait és kötelezettségeit minden tartalmi elem vonatkozásában jogszabály határozza meg. Másfelől a tisztjelölt részére a kinevezést legkésőbb a rendészeti alapfelkészítést megelőző 15 nappal át kell adni. Továbbá a tisztjelölt elsődleges szolgálati kötelezettsége a rendvédelmi szervnél a tiszti besorolási osztályba tartozó szolgálati beosztásban történő szolgálatteljesítésre való felkészülés. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottak ismeretében úgy vélem, hogy a törvényjavaslat támogatandó, kérem támogatásukat a holnapi szavazáson. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Vécsey László képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Banai Péter Benő államtitkár urat, most vagy a végén kíván majd hozzászólni. [[Banai Péter Benő: A végén.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. A képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A T/17670. számú törvényjavaslat pénzügyi tárgyú jogszabályokat javasol módosítani. A javaslat az egységesítés szempontjának alárendelve azt javasolja, hogy a társadalombiztosítás pénzügyi alapjait a központi kezelésű előirányzatokkal azonos módon úgy kezeljék, hogy az előirányzatok költségvetési év végéig fel nem használt összegei a költségvetési év utolsó napján átvezetésre kerüljenek a központi költségvetésbe, ezáltal a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai nem rendelkeznek majd költségvetési maradvánnyal az év fordulóján. Ez a kérdés azért is folyamatosan téma, mert rendre azt halljuk, hogy a nyugdíjkassza deficites, rendre azt halljuk, hogy az egészségügyi kasszában nem lehet tudni pontosan, mennyi forrás áll rendelkezésre, mert olyan mértékben vannak szétterítve a költségvetés különböző alrendszereiben, ami szinte követhetetlen. Egy tény, hogy amint ez a kormányzat átalakította az egészségügyi ellátórendszer és a nyugdíjrendszer költségvetési kezelését, az azt szolgálja, hogy folyamatosan azt lehessen a társadalom felé üzenni, hogy nem elégséges a bejövő járulékokból a rendszerek fenntartása. Természetesen azzal nem lenne problémám, ha a fel nem használt forrásokat a központi költségvetés felhasználhatja, de azt gondolom, hogy a társadalom számára sokkal transzparensebben kellene bemutatni, hogy az egészségügyi szolgáltatás érdekében fizetett járulékok és a nyugdíj finanszírozásába beérkezett járulékösszegek és a fel nem használt források egymáshoz hogy viszonyulnak, valójában tényleg deficiteseke ezek a kasszák. Az összemosás alkalmat ad arra, hogy a társadalomban azt a félelmet kiváltsa, hogy az állam nem lesz képes fenntartani ezeket a rendszereket még akkor sem, ha a polgárok fegyelmezetten ahhoz a hozzájárulásaikat odaadják. Pedig van elegendő forrás, a költségvetési deficitet a beteges és hatalommániás kormányzati költések teszik ki, azért van rendre félelem abban, hogy ezek a fontos, a társadalom számára jó közérzetet fenntartó rendszerek működjenek, közben pedig számolatlanul ömlenek ki magánzsebekbe a költségvetési forrásokból a túlszámlázások után az indokolatlan összegek. [[18.20]] A javaslat többi részével kapcsolatban egyébként nincs kifogásom, az egyszerűsítés, a hatékonyság, a tisztább képlet fontos. Az Atomenergia Hivatal túlzott önállósága számomra komoly veszélyt hordoz, nem is értem, hogy egy pénzügyi tárgyú törvényjavaslat 1. §-aként hogy lehetett ezt a Házhoz behozni. Nem is kérném, hogy az államtitkár úr e vonatkozásban nekem bármit is mondjon, nem rá tartozik. A Paks II.-beruházás kérdése, az atomenergia kérdése egy eldugott, de annál nagyobb hatalommal és önállósággal rendelkező terület nem lehetséges, hiszen ez magában hordozza a társadalom részéről az óriási bizalmatlanságot, a parlament vonatkozásában pedig az ellenőrzés lehetőségének a korlátozását. Tudjuk és látjuk, hogy az atomenergia kérdésében a kormányzat rendre nagyon nem szeretne a képviselőknek válaszolni, a képviselőket bevonni abba, hogy tisztább képet kapjanak. Ez a javaslat, hogy ilyen módon ezt a szervezetet még inkább egy önálló entitássá emelje, úgy gondolom, hogy ma ilyen körülmények között, amiről egyébként az elmúlt években nagyon sok képviselőtársam nagyon sokat beszélt, veszélyes. Ezért azt javaslom a kormányzatnak, hogy ezt még egyszer fontolja meg. Köszönöm szíves figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Banai Péter Benőnek, aki láthatóan válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő, zárószavazásra váró indítvány főbb tartalmi kérdéseiről Vécsey László képviselő úr pontosan beszámolt, ezért engedjék meg, hogy most ne az indítvány egyes részeit ismertessem, hanem csak tényleg röviden reagáljak azokra a fölvetésekre, amelyeket Varga-Damm Andrea képviselő asszony tett. A képviselő asszony által szóba hozott rendelkezés azzal van összhangban, hogy amint elhangzott 2022 januárjától egy egységes új, XXI. századi informatikai rendszer kezeli a központi költségvetési szervek kiadásait és követeléseit. Ez az egységes kezelés a költségvetési fogalmi rendszer módosítását is maga után vonja. Valóban, ahogy a képviselő asszony mondta, a társadalombiztosítási alapoknál megszűnik az úgynevezett maradvány fogalma. Mi is a maradvány? A maradvány egy adott évben betervezett, de fel nem használt összeg, amelyet néhány esetben át lehet vinni a következő évre. Mikor van ennek jelentősége? Akkor van jelentősége, ha valamely adott célra csak egy adott évben áll rendelkezésre forrás, az adott évben az a cél nem valósult meg, nem lett minden forrás fölhasználva, viszont szükség van még a ki nem fizetett pénzre, ezért lehetővé válik a forrás átvitele. A társadalombiztosítási alapoknál nem erről van szó. Azt, hogy a nyugdíjat ki lehete fizetni, vagy az egészségbiztosításból táppénzt vagy más ellátásokat ki lehete fizetni, nem az határozza meg, hogy egy adott évben pontosan mennyi bevétel érkezett be. A nyugdíjak kifizetését az határozza meg, hogy a vonatkozó törvények szerint milyen összeget kell fizetni a nyugdíjasoknak. A hatályos törvények alapján a nyugdíjak reálértékét meg kell őrizni, ezért 2022 januárjától 5 százalékos nyugdíjemelés valósul meg. Ez a döntő rész, és nem az, hogy az adott alapnak vane maradványa vagy sem. Ha megengedik, annyit még megemlítenék, hogy a társadalombiztosítási alapok kiadásainál az, hogy az úgynevezett központosított előirányzatok módján kell elszámolni, azt jelenti, hogy például a lakástámogatásokhoz, az európai uniós támogatásokhoz vagy az állami vagyonügyletekhez hasonló módon kerül sor az elszámolásra. Adott évben azt a kiadást kell teljesíteni, amit az adott jogszabályok rendszerszerűen meghatároznak, és ezek a jogszabályok a rendszerszerű kifizetést határozzák meg. Ez azt jelenti, hogy minden évben jelentkezik egy bizonyos kiadás. Mindenkit megnyugtatok, a fogalmi változás, az új informatikai rendszer bevezetése semmilyen hatással nem fog bírni a társadalombiztosítási alapok kiadásaira. Ami képviselő asszonynak azt a fölvetését illeti, hogy kiderüle pontosan, hogy egy adott évben a társadalombiztosítási alapok mennyi bevétellel gazdálkodtak és mennyi kiadás teljesült, arra az a válaszom, hogy igen, a zárszámadás keretében az Országgyűlés pontos képet ad arról, hogy a megelőző évben hogyan teljesültek a központi államháztartás és ezen belül a társadalombiztosítási alapok kiadásai, bevételei. Ezen a rendszeren nem kívánunk semmit változtatni. Én abban bízom, hogy az az új informatikai rendszer, amelynek a bevezetését az önök előtt lévő törvényjavaslat támogatja, a társadalombiztosítási alapoknál is talán egy pontosabb kimutatást, pontosabb tervezhetőséget tesz lehetővé. Ezek tükrében javaslom a tisztelt Országgyűlésnek, hogy a későbbiekben az indítványt támogatni szíveskedjen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Banai Péter Benő államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes kulturális tárgyú és egyéb törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17669. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. december 9-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes kulturális tárgyú és egyéb törvények módosításáról szóló T/17669. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat főként kulturális tárgyú, de egészségügyi, felsőoktatási és humánpolitikai jogszabályok gyakorlati, illetve technikai szempontú módosítását is tartalmazza. A javaslat tartalmazza az előadó-művészeti törvény módosítását annak érdekében, hogy a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok fenntartásába került előadó-művészeti szervezetek előadó-művészeti törvény szerinti minősítése fennmaradjon, azt ne veszítsék el a fenntartó személyében bekövetkezett változás miatt. Emlékhelyeink méltó fenntartása érdekében a tervezet a kulturális örökség védelméről szóló törvény nemzeti emlékhelyekre vonatkozó szabályozását kiterjeszti a történelmi emlékhelyekre is, így részükre is biztosíthatóvá válik a központi költségvetési forrás. Kisebb jelentőségű módosításként a törvényjavaslat az emlékpontok szabályozásának egységesítését és az emlékhelyek rendszerbe történő illesztését is célozza. Tisztelt Országgyűlés! Az előterjesztés egészségügyi módosításokat is érint. A javaslat rendelkezik a betegségregiszterek tekintetében új adatkezelési célként az egyéni betegútkövetés megjelöléséről, valamint a pandémiaregiszter tekintetében előírásra kerül a kapcsolati kóddal történő adatkezelés az azonosításra alkalmas személyes adatok körében, valamint az egészségügyi adatokkal való ismételt összekapcsolás feltételei az adatvédelmi követelményeknek való megfelelés érdekében. Emellett rendezésre kerülnek a lovasterápia, illetve a fogyatékos és a sérült személyeknek nyújtott lovasszolgáltatások keretében végzett tevékenység végzésére irányuló képzés jogi feltételei és az erre irányuló törvényi felhatalmazó rendelkezések megteremtése. Az orvosszakértői rehabilitációs szervnek, a rehabilitációs hatóságnak, valamint a keresőképtelenségi felülvizsgálati feladatokat ellátó egészségbiztosítási szervnek a törvényben meghatározott feladatai ellátásához lehetősége lesz a szükséges mértékű egészségügyi adatokhoz az EESZT-rendszeren keresztül hozzáférnie. A javaslat rendelkezik a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény módosításáról is, ami az egyetemi modellváltáshoz kapcsolódó, gyakorlatban felmerülő szabályozási igényt elégíti ki. [[18.30]] A felsőoktatási átalakítások során a modellváltó intézményekre vonatkozó egyes számviteli szabályok pontosítása szükséges az egyértelmű jogi helyzet megteremtése érdekében. A fent említetteken túl fontos megemlítenem, hogy a törvényjavaslat magában foglalja a rendvédelmi igazgatási alkalmazottak részére a 2022. évre megállapítandó 5 százalékos mértékű illetményemelés törvényi alapjának megteremtését. Az előző törvényjavaslatok, törvénymódosítások vitája során a fő hangsúlyt a minimálbér-emelésre és a garantált bérminimum emelésére helyeztük, mindezt az ország jó gazdasági teljesítménye tette lehetővé. A béremelések az elmúlt évek jellemző gazdasági folyamatait képezték, és ezzel párhuzamosan folyamatos adócsökkentéseket is láttunk. A jó gazdasági helyzet, a folyamatos béremelések során a kormány az önkormányzatokra is különös figyelmet fordított. Ezen a téren van egy pótolandó elmaradásunk, amit ez a törvényjavaslat most rendezni fog. Különös figyelem irányul a polgármesterek illetményére, hiszen az utóbbi években ez különösen a folyamatos béremelések fényében elmaradt a szükséges mértéktől, és ebben a törvényjavaslatban szerepel a polgármesteri illetmények emelése is. Különösen fontos, és számomra külön kiemelendőnek tűnik, hogy a törvényjavaslat figyelembe veszi az egyes településtípusokon ellátandó feladatokat. Nagy örömömre szolgál személy szerint is, hogy főként a kistelepülési polgármesterek bére, illetve illetménye emelkedik a törvény értelmében nagyon jelentősen. Tudjuk, hogy a kistelepülési polgármesterek azok, akik egy személyben, a személyes képességeik és a személyes odaadásuk révén nagyon sokat tudnak tenni a településük érdekében, hiszen pont a kistelepülési polgármesterek mögött nem áll komoly, jól fizetett apparátus, és sokszor azon múlik egy-egy településnek a fejlődése, egy-egy település életminősége, hogy egy-egy kistelepülés polgármestere mennyire képes megmozdítani a település legjobb erőit, mennyire képes a jó ügyek szolgálatába állítani a közösséget. Ezért fontos hangsúlyozni és megemlíteni, hogy például az 500 fő lélekszámú települések, illetve az ennél kisebb lélekszámú települések esetén a polgármesterek illetménye 74 százalékkal emelkedik; egy valóban kistelepülési kategóriának számító 500-1500 fő közötti település polgármesterének illetménye például 63 százalékkal emelkedik; de a még mindig kistelepülési kategóriát jelentő 5 ezer fő alatti települések polgármesterei is 42 százalékos illetményemelésben részesülnek. Tehát ebből is látszik, hogy az elmúlt hetekben-hónapokban a baloldali sajtóban, a baloldali önkormányzati szövetségek részéről felröppentett különféle álhírek és hangulatkeltésre alkalmas bejelentések a polgármesteri béremelések kapcsán nem állják meg a helyüket. A valóság a polgármesteri illetmények esetében ez az átlagosan körülbelül 40 százalékos béremelés, ami rendezi a polgármesterek illetményhelyzetét. Fontos megjegyezni, hogy a polgármesteri illetmények tekintetében a szabályozás a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvényben meghatározott kategóriákat érintetlenül hagyja, tehát a településlélekszám-kategóriák érintetlenül maradnak, viszont az egyes kategóriákhoz kapcsolódó százalékos arányok változnak: amint az előbb említettem, településtípusonként jelentős eltérés mutatkozik, mégpedig a kistelepülések és a kistelepülési polgármesterek javára. Nem változnak ugyanakkor a polgármesteri illetményhez kötődő egyéb illetmények és járandóságok, illetve ezek megállapításának módja sem. Kérem a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatot a zárószavazáson támogatni szíveskedjék. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Vécsey László képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztők nevében itt ülő Soltész Miklós államtitkár urat, hogy most vagy a végén kíván majd hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy a végén. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most megadom a szót Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat.
Köszönöm a szót, elnök úr. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. Mint felkért szószóló és úgy is mint a Magyarországi nemzetiségek bizottsága Köznevelési, kulturális és egyházügyi albizottságának tagja, engedjék meg, hogy az egyes kulturális tárgyú és egyéb törvények módosításáról szóló T/17669. számú törvényjavaslat tekintetében kifejtsem álláspontunkat. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a nemzetiségi napirendi ponttá nyilvánított törvényjavaslatot a 2021. december 7-én megtartott bizottsági ülésén napirendre tűzte, és az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló országgyűlési határozat 44-45. §-a alapján lefolytatta a törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottság a törvényjavaslatnak a határozati házszabály 32. § (2) bekezdése szerinti bejelentésében megjelölt rendelkezéseit megvizsgálva megállapította, hogy azok megfelelnek a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A törvényjavaslathoz nem érkezett részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat, és bizottságunk sem fogalmazott meg módosításra irányuló szándékot, így a bizottság arról döntött, hogy részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújt be. A bizottság az ülésen 13 igen szavazattal, tartózkodás és ellenszavazat nélkül arról döntött, hogy a törvényjavaslat részletes vitáját 2021. december 7-én lezárja. A bizottság a részletes vitáról szóló jelentést az ülésen 13 igen szavazattal, tartózkodás és ellenszavazat nélkül elfogadta. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Számos olyan település van Magyarországon, ahol éltek nemzetiségi származásúak, mára azonban elköltöztek, asszimilálódtak, de templomaik, temetőik, sírjaik, emlékeik, továbbra is megmaradtak. Azokon a településeken, ahol ma is élnek nemzetiségek, és életükhöz kötődő történelmi emlékhelyek találhatók, különös figyelmet érdemelnek. Az egyes kulturális tárgyú és egyéb törvények módosításáról szóló T/17669. számú törvényjavaslat a magyar nemzet részét képező nemzetiségek számára is jelentős pozitív irányú módosításokat tartalmaz, így azokat a Magyarországi nemzetiségek bizottsága üdvözli és elfogadásra javasolja. Благодаря за вашето внимание! Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen Varga Szimeon nemzetiségi szószóló hozzászólását. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A T/17669-es törvényjavaslat valóban egy olyan salátatörvény, ami ellen az ellenzéki képviselők általában erőteljesen tiltakoznak. Miért mondom én ezt? Azért, mert akkor talán már lassan fejet hajtunk a salátatörvények előtt, amikor aránylag hasonló tárgyú törvényjavaslatok módosítását egy törvénycsomagban nyújtja be a kormány. De ennél a kulturális tárgyú törvények módosítását tartalmazó vagy legalábbis címében azt jelentő javaslatnál megszámoltam, nyolc olyan területet vezet be törvénymódosító javaslatként ez a javaslat, ami egyszerűen semmilyen módon nem tartozik a kulturális tárgyhoz. A javaslat mindjárt azzal kezdődik, hogy a helyiségek bérletére és elidegenítésére vonatkozó törvényt módosítaná, aztán a személyi azonosító jelét, aztán két darab egészségügyitörvény-módosító javaslat van benne, és aztán az ötödiknél már a kulturális örökség védelméhez is elérkezünk. Aztán még van előadó-művészeti szervezetekre és az MMA-ra vonatkozó törvénymódosító javaslat, aztán van önkormányzat, felsőoktatás, Országgyűlés, Állatorvosi Kamara, rendvédelmi feladatokat ellátó hivatásos állományú tagok törvényének módosítása, társadalombiztosítás, bánya, vagyongazdálkodás, szóval, van ebben minden. [[18.40]] Ebből egyetlenegyet szeretnék kiemelni, ami pedig a Magyar Művészeti Akadémiának a közgyűlés és az elnök közötti jogkör változásáról szól, ez pedig az, hogy közgyűlési határozat nélkül az eddigi 150 millió forint elnöki jogkörben köthető szerződést, illetve kötelezettségvállalást 500 millió forintra emeli ez a törvényjavaslat. Ez rettenetes. Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Ez egy olyan komoly visszaélésre okot adó lehetőség, amely, azt gondolom, hogy egyébként egy, a kulturális életben magas szintű eredményeket produkáló művészek támogatását jelentő szervezetnél teljesen felesleges. Nem tudom elképzelni, hogy milyen nehézsége lenne egy elnöknek egy közgyűlést összehívni, ha neki 500 millió forintos kötelezettségvállalást kellene tenni. Ahhoz valami olyan komoly szerződésnek kell lenni, olyan komoly ügynek kell lenni, amit önmagában az ügyért is meg kellene a közgyűlésnek tárgyalni. Na most, gondolják el, képviselőtársaim, ül egy MMA-elnök az irodájában, és gyakorlatilag 500 millió forintos egyedi kötelezettségvállalásokat tehet úgy, hogy senkinek nem szól! Államtitkár úr, tegye meg, hogy végül a válaszában elmondja, hogy miért van erre szükség, ugyanis az indoklásban ez egyáltalán nincs leírva! Gondolkodjunk ezen! Ez egy olyan óriási összeg még a kultúra területén is, hogy el nem tudom képzelni, hogy ezt az elnök kérte volna. Itt valami olyan másodlagos érdek van a háttérben, olyan komoly, a közvélemény elől eltüntetendő vagyontömeg kijátszásáról van szó, szinte biztos vagyok benne, és csak annyit szeretnék kérni, államtitkár úr, nehogy ezzel a jövőben olyan helyzetet teremtsenek, amibe ma Völner államtitkár úr esett! Soha nem lehet tudni, egyszer csak ki nyitja ki a száját. Soha nem lehet tudni, hogy egyszer csak egy telefonon ki mond olyat, amit nem szabadott volna, de nem volt szerencséje, mert lehallgatják. Ne teremtsünk már, különösen ilyen szervezetnél, mint az MMA, olyan hatalmas jogköremelést, ami korlátlanná teszi azt, hogy esetleg nem tisztességes utakon vándorolnak el az MMA útján a közpénzek! Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót a válaszadásra készülő Soltész Miklós államtitkár úrnak az előterjesztő képviseletében.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim, Szószólók! Az ellenzék ma mindenkiben ördögöt lát, már azt is mondták, hogy mindenkivel leállnának, lepaktálnának vagy összebújnának hajrá! , tehát nem is fogok reagálni Varga-Damm Andreának a zárszavára, ellenben arra igen, amit elmondtak a képviselő, illetve a szószóló urak. Mindenképp kiemelendő, valóban, hogy a főpolgármesteri illetmény is emelkedni fog. Mindez azért is fontos Varga-Damm Andreának is mondom , mert így akkor talán nem csábítja városházi mutyira a főpolgármester urat az illetményemelkedés. Másfél millió forintra emelkedik Karácsony Gergelynek a bére, ami persze nem baj önmagában, [[Vécsey László felé fordulva:]] mert ahogy ön is mondta, akár az 500 főnél kisebb településeknél is, akár pedig a nagyobb településeknél is bizonyos ütemezésben 74-től lefelé 30 százalékig fog emelkedni a díjazás. Megérdemlik a polgármesterek, nagy munkát végeznek, sokszor olyan léptékű a munkájuk, hogy hétfőtől vasárnapig tart. Örülünk, hogy ezt meg tudtuk lépni. Mint ahogy az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló törvény pontosítását is szolgálja ez a módosítás. A keresőképtelenség orvosi felülvizsgálata, továbbá a munkáltató által kezdeményezett keresőképtelenségi felülvizsgálat a fővárosi és a megyei kormányhivatalok hatáskörébe tartozik. Ennek során a felülvéleményező orvos, illetve a szakértő főorvos, a keresőképtelenséget megállapító orvos munkáját jelenleg papíralapú dokumentáció alapján végzi. Mivel elhúzódott sajnos a pandémiás helyzet, erre lehetőséget tesz most a törvény, az Elektronikus Egészségügyi Szolgáltatási Tér útján is biztosítani lehet majd mindezt a feladatot. Mindez a helyszíni ellenőrzések egyszerűsítését, gyorsaságát és a költséghatékonyságot szolgálja, a járványhelyzetre is tekintettel van. A tisztelt Országgyűléstől kérem, hogy fogadják el a törvényt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Soltész Miklós államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a veszélyhelyzettel összefüggő egyes szabályozási kérdésekről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17671. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. december 9-én megtárgyalta a veszélyhelyzettel összefüggő egyes szabályozási kérdésekről szóló T/17671. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-alapján 25 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! Személyes meggyőződésem, hogy ezekben a megpróbáltatásokkal teli időkben nélkülözhetetlen a lehető legszélesebb körű nemzeti összefogás és társadalmi szolidaritás biztosítása, mára ugyanis egyértelművé vált, hogy a koronavírus terjedésének akadályozása, lassítása, illetve a fertőzés elleni küzdelem támogatása, az emberi egészség megóvása és a magyar gazdaság újraindítása valamennyiünk közös feladata. Vészterhes időkben a felelős döntéseket az Országgyűlésnek és a kormánynak kell meghoznia. A kormány elsődleges célja csakúgy, mint eddig , hogy megvédje a magyar emberek életét és egészségét, valamint mérsékelje a gazdasági károkat és megőrizze a munkahelyeket. Ezért is született meg az előttünk fekvő törvényjavaslat. A koronavírus új variánsai nem tapasztalt gyorsasággal és következményekkel terjednek Európa-szerte. A negyedik hullámban, annak kiszámíthatatlansága miatt elengedhetetlen a hatékony és fokozott védekezés biztosítása. Éppen ezért üdvözlendő, hogy a kormány újra a parlamenthez fordul, hiszen rendkívüli jogrendet hirdetett, és annak meghosszabbítását kéri ma a magyar Országgyűléstől. A meghosszabbítás időtartama 2022. június 1-je. Megjegyzendő azonban, hogy amennyiben a járványhelyzet azt lehetővé teszi, a kormány kezdeményezni fogja a veszélyhelyzetnek a törvény hatályvesztését megelőző megszüntetését. Kiemelendő, hogy az országgyűlési képviselők általános választásának megtartása, annak április vagy május hónapra történő kitűzése az Alaptörvényből következik, vagyis azt a különleges jogrend fennállása nem befolyásolja. Szintúgy lebonyolíthatóak lesznek a veszélyhelyzet alatt az országos népszavazások is, hiszen azok kereteit az országos népszavazás megrendezhetőségéről szóló 438/2021. kormányrendelet és az e javaslat szerint módosított koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény biztosítja. Tisztelt Képviselőtársaim! A jogbiztonság és a jogalanyok szempontjából a kiszámítható szabályozási környezet jogállami követelményeire tekintettel az előttünk fekvő törvényjavaslat célja az is, hogy a veszélyhelyzet idején létrejött jogviszonyokat, illetve jogi várományokat úgy szabályozza, hogy a szabályozási átmenet egyértelműen és kiszámíthatóan, a bizalomvédelem követelményére is figyelemmel biztosított legyen, és a szabályozási környezet változatlanságát a törvény garantálja. A jogbiztonság érvényesülése érdekében szükséges tehát ezen szabályok lefektetése, ugyanis a veszélyhelyzet megszűnése és a veszélyhelyzeti kormányrendeletek hatályvesztése nem történhet meg a megfelelő átmeneti rendelkezések megalkotása nélkül. [[18.50]] Kérem, engedjék meg, hogy a teljesség igénye nélkül, példajelleggel kiemeljem a Ház asztalán fekvő tervezet három főbb pontját! Először: a javaslat előírja a Btk. időbeli hatályától eltérő szabályozást, amelynek indoka, hogy a védettségi igazolással való visszaélés tekintetében a veszélyhelyzet fennállása alatt szigorúbb szabályozásnak van helye. Másodszor: a törvényjavaslat rögzíti azt is, hogy a veszélyhelyzet ideje alatt elkövetett szabálysértést az elkövetéskor hatályban lévő jogszabályok alapján kell elbírálni, azaz az akkor hatályos veszélyhelyzeti kormányrendeletnek megfelelően. És végül harmadszor: tekintettel arra, hogy jelentős számban vannak még használatban olyan lejárt okmányok, amelyek érvényességét az átmeneti szabály meghosszabbította, így azokat a polgárok jogszerűen használják, ezért a törvényjavaslat egységesen 2022. június 30-ai dátummal állapítja meg a lejárt okmányok érvényességét. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottakra tekintettel kérem a benyújtott javaslat támogatását. Köszönöm szépen figyelmüket. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Vécsey László képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztők nevében itt ülő Soltész Miklós államtitkár urat, hogy most vagy később… [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy később kíván majd hozzászólni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most megadom a szót Szolga József horvát nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Poštovani Gospodine Predsjedniče! Tisztelt Ház! Poštovani Dome! Tisztelt Államtitkár Úr! Poštovani gospodine državni tajniče! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága 2021. december 7-ei ülésén a veszélyhelyzettel összefüggő egyes szabályozási kérdésekről szóló 2021. évi T/17671. számú törvénytervezet egészére vonatkozóan lefolytatta a részletes vitát. Kapcsolódó bizottságként a határozati házszabály 44. és 45. §-ában foglaltakra tekintettel az alábbiakat fogalmazta meg: a benyújtott módosító javaslatokról az eddigi gyakorlatnak megfelelően nem foglal állást, illetve részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot ez esetben nem terjeszt elő. A bizottsági vélemény benyújtásra került. A napirendi pont tárgyalása során kisebbségi vélemény nem került megfogalmazásra, így bizottságunk felkért álláspontjának ismertetésére. Tisztelt Államtitkár Úr! A törvényjavaslat benyújtása óta eltelt időszakról elmondhatjuk, hogy a magyar egészségügy a koronavírus-járvány megjelenése óta egyik legnehezebb időszakát éli át a védekezés szempontjából. Az esetszámok, valamint az előre nem látott, de már egyes szakemberek által beharangozott további fertőzéshullámok megkövetelik a veszélyhelyzet további meghosszabbítását 2022. január 1-jei hatállyal. Az állampolgárok egészségének megvédése, a magyar gazdaság működőképességének fenntartása, a károk enyhítése érdekében támogatjuk a különleges jogrend fenntartását. Az általános vita során egyetértve a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak védelmét ellátó biztoshelyettes véleményével felvetettük, hogy szükség lenne a kistelepüléseken és a leghátrányosabb helyzetű térségekben oltópontok felállítására, illetve oltóbuszok kirendelésére az esélyegyenlőség elérése érdekében. Örömmel vettük a hírt, hogy az oltás tömeges hozzáférhetősége érdekében a kormány időközben intézkedett, így várhatóan minden településen elérhetővé válik a védelmet nyújtó vakcina. Nemzetiségi közösségeink továbbra is problémásnak tartják az 598. és 599. kormányrendeletet, amely 2021. X. hó 28-án jelent meg. A végrehajtással kapcsolatban probléma merül fel a nemzetiségi feladatot ellátó állami és önkormányzati intézményekben, valamint annak értelmezésében a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott köznevelési és kulturális szervezeteknél ez a munkáltatóknál a kötelező oltás elrendelésére vonatkozik , így az előterjesztői zárszóban ígéretet kaptunk az esetleges felmerülő anomáliák kezelésére. Javasoljuk, hogy ezzel kapcsolatban továbbra is kerüljön sor egyeztetésekre. Tisztelt Országgyűlés! A jelenleg tárgyalt törvénytervezet „A veszélyhelyzettel összefüggő átmeneti szabályok” című fejezetében megfogalmazottak közül kiemelésre érdemes, hogy az időszakban sikeres záróvizsgát tett hallgatók mentesülnek az előírt nyelvvizsga letétele alól. A szabályozás következtében a közösségeinkhez tartozó fiatal az így megszerzett diplomájával elhelyezkedhet a szakemberhiánnyal küszködő nemzetiségi intézményeknél. Továbbá egyetértünk „A támogatott tevékenység határidejének meghosszabbítása” rendelkezésekkel is. Így önkormányzatainkat, intézményeinket, valamint civil szervezeteinket segítheti ez a rendelkezés, hogy a költségvetési támogatásban megvalósuló programok, projektek megvalósítási határideje szabályozott módon meghosszabbodik. Nemzetiségi önkormányzatainkat is érinti a választási eljárással kapcsolatos átmeneti szabályok előírásainak további fenntartása. Az időközi választásra vonatkozó moratórium eddig nem veszélyeztette közösségeink önigazgatását az eddigi visszajelzések alapján. Természetesen egyetértünk a törvénytervezetben foglaltakkal, hogy a veszélyhelyzet további meghosszabbítása alatt az országgyűlési választásokra zavartalanul sor kerülhet, hiszen az országos nemzetiségi önkormányzatok nagy része már a lista felállításáról döntött. Ezen törvény hatálybalépésének időszakában továbbra is vizsgálnunk kell a testületek működését, illetve a hatályosulási időszakban a veszélyhelyzet alakulására tekintettel lehet, hogy újra kell szabályozni a kötelezően megtartandó képviselő-testületi ülések számát, ahogy ez a 2021. évben bizottságunk kezdeményezésére meg is történt. A javaslat egyes törvényeket módosító rendelkezések szabályai közül megemlítjük a távmunkavégzésre vonatkozó szakaszokat. Fontos, hogy a járvány legveszélyesebb időszakában az országos nemzetiségi önkormányzatok hivatalában, az intézményekben és a gazdálkodási tevékenységet ellátó szervezeteknél az alkalmazottak egészségének megóvása érdekében biztosíthatóvá válik a távmunka lehetősége, mely munkavégzési forma segítheti a nemzetiségi közfeladatok zavartalan ellátását, illetve az adózási szabályok garantálják az ezzel kapcsolatos működési költségek megtérítését az adómentességen keresztül. Támogatjuk, hogy fennmaradjanak a veszélyhelyzet ideje alatt az egyes kultúrfinanszírozási szabályok is. Nemzetiségi szervezeteink számára is fontos, hogy a Nemzeti Kulturális Alapnál keletkezett maradvány összege felhasználható a kulturális ágazatot érintő hátrányos következmények enyhítésére. Továbbra is javasoljuk az ideiglenes szakmai kollégiumok működésébe bevonni a nemzetiségek képviselőit. Tisztelt Ház! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a pandémiás helyzet kilátástalan alakulására tekintettel egyetért a veszélyhelyzet törvényi szabályokon alapuló, 2022. június 1-jéig történő meghosszabbításával. Természetesen tudjuk, hogy az egészségügyi dolgozók és a szociális dolgozók, valamint a közfeladatot ellátó személyek munkavégzésére [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] továbbra is szükség van, ezért hálával és köszönettel tartozunk nekik, és mindenkit felhívunk, hogy segítse az oltást. Bizottságunk nevében mindenkinek reményteljes adventet és boldog, egészségben telt ünnepeket kívánok. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Hvala na pozornosti! Köszönöm a megértést. [[Taps a kormánypártok és a szószólók soraiból.]]
Köszönöm szépen, Szolga József szószóló úr. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr, rövid leszek. Köszönöm szószóló úrnak is a hozzászólását. Meg szeretném nyugtatni önöket, nem is kérdés az, hogy lesz országgyűlési választás, lesz nemzetiségiképviselő-választás, majd szószólói választás is, attól függetlenül, hogy a jelen törvény valóban a veszélyhelyzetet 2022. június 1-jéig meghosszabbítja. De nem kell félnie a baloldalnak, lesz választás, tehát nem kell rohangálni most Brüsszelbe nekik meg a CNN-hez, meg minden helyre, benne van a törvényben. (Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Ha megszavazzák, akkor ők is hozzájárulnak ehhez, ha nem, akkor pedig, ha elmennek hazudozni, azzal én nem tudok mit kezdeni, de benne lesz a törvényben. Mint ahogy az is benne lesz nyilván ennek se nagyon örülnek a baloldali ellenzék részéről , a családok jövő évi adó-visszatérítése is benne lesz, mely kétmillió embert érint. Kíváncsi vagyok, hogy támogatni fogjáke a baloldalon. [[19.00]] Illetve van egy nagy bizonytalanság sajnos az üzemanyagárakban. Éppen ezért ennek a hatósági maximált árát is, a 480 forintos literenkénti árat is beletettük ebbe a törvénybe. Azt tudom, hogy megint csak a baloldal új üdvöskéje, Márki-Zay azt mondja, hogy nem kell ilyet csinálni meg fölösleges. Mi úgy gondoljuk, hogy igen, majd kíváncsi vagyok, hogy a baloldali ellenzék a holnapi szavazáson hogy áll ehhez, segítie az infláció fékezését, segítie az emberek életének mindennapjait. Minden más egyébként, azt gondolom, hogy fontos módosítás még emellett is benne van. Ilyen például, hogy a lejárt, a 2021. november 24e és a veszélyhelyzet megszűnése közötti időszakban lejárt vagy lejáró építési engedélyek hatályának további egy évvel történő meghosszabbítását is biztosítja a törvény. Köszönöm szépen a nemzetiségi bizottság támogató hozzájárulását. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Jó estét kívánok! Folytatjuk a munkánkat, méghozzá azzal, hogy bejelentsem, a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az ingatlan-nyilvántartásról szóló 2021. évi C. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti rendelkezésekről, valamint egyes, az ingatlan-nyilvántartással, területrendezéssel, településrendezéssel kapcsolatos és kulturális tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17443. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Vécsey László képviselő úr a bizottság előadója. Ő szólhat most. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. december 9-én tartott ülésén megtárgyalta az ingatlan-nyilvántartásról szóló 2021. évi C. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti rendelkezésekről, valamint egyes, az ingatlan-nyilvántartással, területrendezéssel, településrendezéssel kapcsolatos és kulturális tárgyú törvények módosításáról szóló T/17443. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat több nagyobb egységre bontható. Az egyik ezek közül az Országgyűlés által elfogadott 2021. évi C. törvény miatt szükségessé váló jogszabályok módosítása. Az elfogadott, ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény az ingatlan-nyilvántartás elektronizálását és az ehhez szükséges jogi környezet megteremtését is magában foglalja. Számos érintett ágazati jogszabály módosítása válik indokolttá azáltal is, hogy az új ingatlan-nyilvántartási törvény eltérő fogalmakat használ. Az új rendelkezések hatálybalépését követően például megszűnik a jog bejegyzése, tény feljegyzése és adat átvezetése közötti különbségtétel, az egységes fogalom a bejegyzés lesz, akár jogról, akár tényről, akár adatról beszélünk. Tisztelt Ház! Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény módosítása az új településtervek hatékony elkészítését és eredményes alkalmazását segíti elő. A településkép védelme a település vagy településrész jellegzetes, értékes, illetve hagyományt őrző építészeti arculatának és szerkezetének az építészeti táji érték és az örökségvédelem figyelembevételével történő megőrzését vagy kialakítását jelenti. Ha az adott településen évszázadok óta él őshonos magyarországi nemzetiségi közösség, és működik is nemzetiségi önkormányzat, úgy elengedhetetlen, hogy a településkép-védelem elemei sorában megjelenjen a nemzetiségi közösségek sajátos hagyományokon nyugvó épített környezete, az adott településre jellemző sajátos nemzetiségi építési arculat. A nemzetiség által lakott településen a településkép integráns része a nemzetiségi építészeti sajátosság. A nemzetiségek építészeti hagyományai megőrzése érdekében fontos, ha az adott települési önkormányzat a helyi rendelet megalkotása érdekében a partnerségi egyeztetések sorába bevonja a közigazgatási területén működő nemzetiségi önkormányzatot is. Tisztelt Képviselőtársaim! Továbbá pedig a közlevéltárak jelenleg is széles körű ellenőrzési jogosultságokkal rendelkeznek az illetékességi körükbe tartozó közfeladatot ellátó szervek köziratainak megőrzése vonatkozásában, ugyanakkor az ezek megőrzését súlyosan veszélyeztető körülmények hatékony kezelése érdekében indokolt a köziratok védelmére irányuló hatósági eljárás megteremtése. Ezért a Magyar Nemzeti Levéltár hatósági feladatköre bővül a köziratok védelmére irányuló hatósági eljárás létesítésével. Tisztelt Országgyűlés! Összegzésként elmondható, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat több szabályozási tárgykört érint, ugyanakkor valamennyi módosítási javaslat a változó technikai és jogi környezethez való alkalmazkodást biztosítja, emellett olyan, társadalmilag fontos célkitűzéseket is tartalmaz, mint a közokiratok és köziratok védelmének erősítése, valamint a kulturális örökség védelmének még magasabb szintre emelése. Az elhangzottakra tekintettel a törvényjavaslatot támogatandónak ítélhetjük. Kérem a zárószavazáson a tisztelt Ház támogatását. Köszönöm szépen, tisztelt elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem most az előterjesztőt, Soltész államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy a végén. 15 perce van. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most megadom a szót Kissné Köles Erika szlovén nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Spoštovani gospod Predsednik, spoštovani gospod Državni sekretar, spoštovani Poslanci, Zagovorniki! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselő Urak! Szószólótársaim! Az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 44-45. §-a alapján a 2021. évi november 16-ai ülésén folytatta le az ingatlan-nyilvántartásról szóló 2021. évi C. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti rendelkezésekről, valamint egyes, az ingatlan-nyilvántartással, területszerzéssel, településrendezéssel kapcsolatos és kulturális tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottság a törvényjavaslatot megvizsgálva megállapította, hogy az megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A bizottság megállapította, hogy a törvényjavaslathoz képviselői módosító javaslat nem érkezett, a bizottság további módosításra irányuló szándékot nem fogalmazott meg, ezért a bizottság a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot nem nyújtotta be. A bizottság által felkért előadóként a törvényjavaslat általános vitájában is felhívtam az előterjesztő figyelmét arra, hogy a Magyarországon élő, őshonos nemzetiségi közösségek számára megnyugtató lenne, ha a nemzetiség által lakott településen a települési önkormányzat a településterv, a kézikönyv és a településképi rendelet készítése érdekében az adott településen működő nemzetiségi önkormányzattal is egyeztetne. A nemzetiségi önkormányzat nevesítése a felsorolásban indokolt, hiszen meggyőződésem, hogy településképi szempontból csak így biztosított a nemzetiségi helyi adottság mint érték megőrzése, fennmaradása, a nemzetiségi közösségek sajátos hagyományokon nyugvó épített környezete, az adott településre jellemző sajátos nemzetiségi építészeti arculat. Miután ezt az előterjesztő már módosította, megnyugtatásunkra szolgál, hogy a nemzetiségi önkormányzatokkal történő egyeztetés belekerült a törvényjavaslatba, éppen ezért a bizottság támogatja az előttünk fekvő törvényjavaslat elfogadását, köszöni az előterjesztő támogató hozzáállását, hiszen az összegző módosítóban benne van a nemzetiségi módosítási szándék is. Hvala za pozornost! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[19.10]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Kíváne valaki szólni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy senki nem jelezte hozzászólási szándékát, a vitát lezárom. Soltész államtitkár úr reflektálhat. Parancsoljon!
Elnök úr, nem fogom a 15 percet kihasználni. Köszönöm szépen mind a bizottság, mind pedig a nemzetiségi bizottság észrevételeit, hozzászólását, a többség támogatását, sőt a nemzetiségi bizottság egyértelmű támogatását. Két dolgot emelnék ki a törvényből. Az egyik a naperőművek elhelyezésével kapcsolatos szabályozás, mely mindenképp országos szabályozást követel. Kíváncsi vagyok, hogy itt a parlamentben a mindenhez is értő méregzöldek hogy reagáltak erre a kérdésre. Nem hallottam, hogy a bizottságban vagy bárhol erről szóltak volna, hiszen egyik oldalról nagyon fontos a naperőművek telepítése, a másik oldalról pedig mégiscsak ott van egy tájképet romboló, értékes területet elfoglaló helyzet, ott van ökológiai területeket elfoglaló, adott esetben telepítés és jó minőségű termőföldek elvesztése. Éppen ezért nagyon fontos, hogy a kettő együtt, tehát egyik oldalról a naperőművek telepítése, de a másik oldalról pedig természetesen ezeket a szempontokat is figyelembe vevő országos szabályozás legyen, és összhang legyen a területrendezési és a településrendezési előírások között. A másik, amit szószóló asszony is említett, a nemzetiségek által lakott települések tájképi, településképi megóvása és ebben való részvétele a településen élő nemzetiségeknek. Én azt gondolom, hogy ez abba a sorba tehető bele, amit az elmúlt 11 évben közösen tettünk, miszerint a nemzetiségeket akár önkormányzataikon keresztül, akár itt a parlamentben egyre több dologba vonjuk bele, és egyre több olyan értékes megoldást találunk, amely nemcsak most már a lelassítását szolgálja a nemzetiségek csökkenésének, adott esetben eltűnésének, hanem meg is fordítja azt a folyamatot, amire szövetkeztünk és egymás tenyerébe csaptunk közel tíz évvel ezelőtt. Köszönöm szépen a támogató hozzájárulásukat. Elnök úr, köszönöm szépen a lehetőséget. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Földmegfigyelési Információs Rendszerről, valamint ezzel összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17430. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontját hallgathatjuk meg. Fazekas Sándor képviselő úr a bizottság előadója. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. december 2-án tartott ülésén megtárgyalta a Földmegfigyelési Információs Rendszerről, valamint ezzel összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló T/17430. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Földmegfigyelési Információs Rendszer mint a földmegfigyelési adat-infrastruktúra és -szolgáltatás kialakításának a célja egy olyan átfogó központi kormányzati képesség megteremtése, amely a közigazgatást, a szakigazgatási rendszereket, a versenyszférát, a teljes magyar társadalmat releváns, részletes, könnyen hozzáférhető és naprakész földmegfigyelési adatokkal látja el. Magyarország az Európai Unió és az Európai Űrügynökség stratégiai céljainak megfelelően egy magyarországi űrtávérzékelési adatokat kezelő központ kialakítását tűzte ki célul, amely egyrészről biztosítja az egységes kormányzati űrtávérzékelési ernyőképesség kialakítását, másrészről pedig megoldja a Copernicus-program földmegfigyelési adatainak elérését, feldolgozását, valamint a feldolgozott adatok nemzeti felhasználók felé történő továbbítását. Hazánk az uniós tagsága révén résztulajdonosa annak a Földet átívelő műholdcsaládnak, amelyet a Copernicus-program keretei között fejleszt Európa. A Földmegfigyelési Információs Rendszer megfigyelési adatai főként a mezőgazdaság, az erdőgazdaság, a vízügy, a környezetvédelem, a honvédelem, valamint a katasztrófavédelem területén bírnak kiemelt jelentőséggel, hiszen az online elérhető naprakész űrfelvételek segítségével például nyomon követhető a művelés alá vont területek és az erdőborítottság nagyságának változása vagy akár a belvíz által elöntött területek nagysága is. A közigazgatási hatósági ügyek vonatkozásában olyan új adatbázist biztosít, amely az űrtávérzékelési és a földmegfigyelési adatok hosszú távú felhasználását teszi lehetővé. A földmegfigyelési adatok a nemzetgazdaság számos területén kiemelt jelentőséggel bírnak, hiszen az online elérhető naprakész űrfelvételek segítségével bolygónk állapota és az épített környezet mellett szintén nyomon követhetők a természeti folyamatok, valamint a krízishelyzetek is. Olyan közszolgáltatások minőségének javítása tehát a cél, amelyek az állami intézmények eljárásait hatékonyabbá teszik. A fejlesztés olyan új rendszert hoz létre, amelynek egyik legfontosabb eleme, hogy bizonyos adatkörök és alapinformációk térítésmentesen legyenek hozzáférhetőek nemcsak az állami szervezetek, hanem a lakosság, beruházók, kivitelezők vagy a tervezők számára is. A Földmegfigyelési Információs Rendszer adatbázisalapját képező űrtávérzékelési adatok a Sentinel-műholdak segítségével érkeznek. Az Európai Űrügynökség által a Sentinel-műholdakról szolgáltatott nyers adatokból informatikai úton automatikusan olyan téradatokat állítanak elő, melyeket hatósági eljárásokban bizonyítási eszközként lehet felhasználni. Fontos megjegyezni, hogy a rendszer és a kapott nyers adatok kapacitása minimális fejlesztéssel bővíthető azért, hogy más hatóságok is felhasználhassák azokat eljárásaikhoz. Az űrtávérzékelési adatok gyűjtése és feldolgozása állami feladat, ezért a törvényjavaslat az állami feladatok ellátásához szükséges eszközrendszert és intézményi kereteket is meghatározza. A Copernicus-programnak olyan, a felhasználók sajátos igényeinek megfelelő, pontos és megbízható információkat kell nyújtania a környezetvédelem és a biztonság területén, ami támogatja különösen a belső piacra, a közlekedésre, a környezetvédelemre, az energetikára, a polgári védelemre és a polgári biztonságra, a harmadik országokkal folytatott együttműködésre és a humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó szakpolitikákat. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezeken túlmenően a Földmegfigyelési Információs Rendszer alkalmas lesz erdőtűz, illetve árvízi elöntés észlelésére, továbbá növényzetanalízisre, felszínborítás és a földfelszín mozgásainak vizsgálatára is. A projekt képes lesz a mezőgazdasági kockázatkezelési rendszer támogatására, parlagfű-információs rendszer működtetésére, illetve a gazdáknak nagyon fontos területalapú támogatások ellenőrzésére. Az infrastruktúra létrehozása mellett a digitális gazdaságot is támogatja, ugyanis bővül vele az állami digitális szolgáltatások köre. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem államtitkár urat, előterjesztőként kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy a végén. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót. Tisztelt Képviselők! Kíváne valaki szólni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy senki nem jelentkezett szólásra, a vitát lezárom. Soltész államtitkár urat, előterjesztőt illeti meg a felszólalás lehetősége. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Most sem élek vissza a lehetőséggel, rövid leszek. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter Úr! Én csak annyiban szeretnék reagálni az ön gondolatára, hogy jelezte, hogy a Törvényalkotási bizottságban 25 igen szavazat volt, és ketten nemet mondtak. Ezt egyszerűen végképp nem tudom fölfogni. Tehát egy olyan szintű rendszer kialakításáról van szó, amely az országos erdőkár-nyilvántartásban segít, az erdő művelési ágból való kivonását, az erdő más földhasználati kategóriába kerülését és a faállomány megszűnését tartja nyilván; az erdősítés, a fásítás és a szabad rendelkezésű erdők nyilvántartását segíti; az építésügyi hatósági eljárások közigazgatási eljárásainak megalapozó adatokkal történő támogatását szolgálja. [[19.20]] A mezőgazdasági kockázatkezelési rendszert támogatja. A parlagfű-információs rendszert támogatja. Belvízvédelmi fokozatok elrendeléséhez segít és ad adatokat. Az elsőfokú tűzvédelmi hatósági eljárást támogatja. A szabadterületi tüzek megelőzését szolgáló ellenőrzést támogatja. Mentő tűzvédelmi felkészülést és beavatkozást támogat. Tehát most csak néhány dolgot soroltam fel, és mindehhez persze automatikusan olyan téradatokat szolgáltat, amelyeket hatósági eljárásokban akár bizonyítási eszközként is fel lehet használni. Tehát mindenképp egy olyan fejlesztésben van része az országnak, hogy aki ezt nem támogatja, én nem is értem meg azt a két embert. Mindamellett pedig nekik csak annyit üzenek, hogy ha megnézik, hogy milyen országok vannak benne, benne van Csehország is ebből a régióból, és benne van Románia is. Teljesen természetes, hogy külön megállapodás alapján kell a tagdíjat fizetni, Magyarország költségvetésének ebben az egész rendszerben csak 0,2 százalékot kell biztosítani, tehát nagyon minimális összeget, viszont az a haszon, amivel ez az egész törvény, illetve ez a rendszer jár, az igenis óriási nagy. Ezért köszönöm szépen mindenkinek a támogató hozzájárulását és a törvény vitájában való részvételt. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes vagyongazdálkodási tárgyú rendelkezésekről, valamint egyes vagyongazdálkodást és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17442. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Salacz László képviselő úr, a bizottság előadója szól most. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. december 9-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes vagyongazdálkodási tárgyú rendelkezésekről, valamint egyes vagyongazdálkodást és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvények módosításáról szóló T/17442. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat alapvető célja, hogy az állami vagyon ingyenes átruházásával a közfeladat-ellátásban közreműködő egyházi és civil szervezetek működését segítse. A szabályozás további célja a köztulajdonban álló gazdasági társaság beruházási tevékenységének támogatása, valamint, hogy a jogalkalmazói tapasztalatok alapján az egységes jogértelemzés érdekében szükséges rendelkezéseket megalkossa, és az elmúlt időszakban a nemzeti vagyont, a vagyongazdálkodás szereplőit érintően bekövetkezett változásokat az egyes vagyongazdálkodást és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvényeken átvezesse. A javaslat tartalmazza a Steindl Imre-program tízéves története alatt megvalósult, valamint az Agrárminisztérium-épület és az Igazságügyi Palota folyamatban lévő rekonstrukciója során megvalósítandó egyes vagyonelemek tulajdonviszonyait, valamint az építés és bontás során keletkező vissznyereményi anyagok kezelését célzó javaslatot. Célszerű, hogy a közmű- és a közterületi infrastruktúra-elemek utóbbiak például a burkolatok, közlekedési táblák, a díszvilágítás létesítményei, térbútorok térítésmentesen az ellátásért felelős tulajdonába kerüljenek. A nemzeti vagyonról szóló törvény módosításának célja a Kossuth Lajos tér és a Vértanúk tere visszaállított arculatának megőrzése és az Országház épülete biztonságos működtetésének biztosítása érdekében az érintett ingatlanok kizárólagos állami vagyoni körbe helyezése, továbbá az emlékművek, emlékhelyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonnak minősítése. A Steindl Imre-program keretében az utóbbi években több beruházás is megvalósult a kiemelt nemzeti emlékhelyen és településkép-védelmi környezetében. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottak ismeretében úgy gondolom, hogy a törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Most megkérdezem az előterjesztőt, Fónagy János államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Dr. Fónagy János: A végén, elnök úr.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! Kíváne valaki hozzászólni? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr, parancsoljon!
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes állami tulajdonú vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról, valamint az egyes otthonteremtési állami feladatok karitatív szervezetek általi átvállalásával összefüggő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat egyik kiemelt célja, hogy ingyenes ingatlanjuttatással segítse a „Magyar falu” program által támogatott 5 ezer fős vagy az alatti lakosságszámú települések népességszámának megőrzését, folyamatos növelését, valamint hozzájáruljon a kistelepülések hosszú távú programjának megvalósításához, valamint segítse a felzárkózó települések hosszú távú programjában részt vevőket. A bizottsági előterjesztő részletesen ismertette az anyagot, ezért annak a megismétlésétől, tisztelt képviselőtársaim egyetértését remélve, eltekintek. Megköszönöm a bizottságok támogató szakmai munkáját, ami hozzájárult a törvényjavaslat szövegének pontosításához és szakmai kiegészítéséhez. Mindezek alapján kérem, hogy a törvényjavaslatot és annak összegző módosító javaslatát a holnapi szavazáskor támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes állami tulajdonú vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról, valamint az egyes otthonteremtési állami feladatok karitatív szervezetek általi átvállalásával összefüggő törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17437. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként a Törvényalkotási bizottság véleménye jön, Salacz László képviselő úr az előadó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. december 9-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes állami tulajdonú vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról, valamint az egyes otthonteremtési állami feladatok karitatív szervezetek általi átvállalásával összefüggő törvények módosításáról szóló T/17437. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat célja, hogy ingyenes ingatlanjuttatással mint új eszközzel segítse a „Magyar falu” program által támogatott, 5 ezer fő vagy az alatti lakosságszámú települések népességszámának megőrzését és folyamatos növelését. Fontos célja továbbá, hogy hozzájáruljon a kistelepülések hosszú távú fejlesztési programjának megvalósításához, és segítse a felzárkózó települések hosszú távú programjában részt vevőket olyan, az érintett településeken lévő, az állami vagyonba tartozó, de az állami vagyongazdálkodás céljára az állami feladatok ellátásához közvetlenül nem hasznosítható vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásával, amelyek helyi viszonylatban életminőség-javító, érzékelhető használati értékkel bíró vagy éppen tőkeinjekciót jelentő potenciállal rendelkeznek. [[19.30]] A törvényjavaslat célja ezeken felül az egyes otthonteremtési állami feladatok karitatív szervezetek általi átvállalásával összefüggő törvények módosítása. Tisztelt Ház! A „Magyar falu” program 2018-as meghirdetését követően a program végrehajtása 2019-ben kezdődött meg. A „Magyar falu” program támogatási rendszere egy újabb elemmel való kibővítésének lehetőségét jelenti az a kormányzati elképzelés, amelynek révén az állami közfeladatokhoz, központi költségvetési szervek elhelyezéséhez, feladatellátásához nem szükséges, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. közvetlen kezelésében lévő ingatlanoknak az 5000 fős és az alatti lélekszámú települések térítésmentes tulajdonába kerülését eredményezné, hozzájárulva ezzel a települések fejlődéséhez. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottak ismeretében úgy gondolom, a törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Nagyon szépen köszönöm. Államtitkár úr mint előterjesztő kíváne most szólni? [[Dr. Fónagy János: A végén, köszönöm.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások jöhetnek. Kíváne valaki felszólalni, tisztelt Országgyűlés? [[Senki sem jelentkezik.]] Minthogy nem jelentkezett szólásra senki, a vitát lezárom. Államtitkár urat illeti a szó. Tessék!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előbb hallott részletes bizottsági előterjesztéshez kiegészítésként szeretném hozzáfűzni, hogy a vita során is érdeklődést kiváltó Maradványvagyon-hasznosító Zártkörűen Működő Részvénytársaság vagyonkezelésében lévő, a Nemzeti Eszközkezelő program ingatlanportfóliójából megmaradt, megüresedett ingatlanok karitatív szervezetek részére történő átadásával e szervezetek a szociálisan hátrányos helyzetben lévő társadalmi rétegek lakhatásának biztosításában még eredményesebben tudnak közreműködni. Az üres lakásállománnyal való gazdálkodás lehetőséget teremt a személyre szabott megoldások megtalálására, családok számára a mobilitás biztosítására és nem utolsósorban az egyedi ügyfélkezelésre. A törvényjavaslat alapján a Nemzeti Eszközkezelő programban részt vevő, határozott idejű bérleti szerződéssel rendelkező ügyfelek részére is biztosítani szükséges a választás lehetőségét a tekintetben, hogy tulajdonossá szeretnéneke válni a részletvételi konstrukció keretében, vagy maradnak inkább bérlők, átkerülve a Lakásalap Nonprofit Kft. mentori segítő szolgálatába úgy, hogy az általuk bérelt ingatlan az MR Közösségi Lakásalap tulajdonába kerül. Mivel a bérlők tulajdonszerzésre vagy a bérlői státusz megtartására vonatkozó nyilatkozattételi eljárása még folyamatban van, a továbbiakban is szükséges egyes rendelkezések megtartása a Nemzeti Eszközkezelő programban részt vevő természetes személyek otthonteremtéséről, biztosításáról szóló törvényt illetően. Mindezekre figyelemmel a törvényjavaslat egyes hatályon kívül helyező rendelkezéseit a parlamenti bizottsági munka során elhagytuk, tekintettel arra, hogy a törvényen belüli hivatkozások bonyolult rendszere miatt csak jövő tavasszal nyílik lehetőség egyes kiüresedő szabályok megnyugtató rendezésére és a dereguláció elvégzésére, amikor már minden, a Maradványvagyon-hasznosító Zrt. vagyonkezelésében lévő ingatlan sorsa rendeződött. Az előbbieken túl a törvényjavaslat vonatkozásában a parlamenti döntéshozatal során benyújtott bizottsági módosító javaslatok kizárólag nyelvi és jogtechnikai koherencia megteremtését szolgáló, kodifikációs, illetve nyelvhelyességi pontosítást valósítottak meg. Tisztelt Képviselőtársaim! Megköszönve a bizottságok támogató szakmai munkáját, kérem, hogy a törvényjavaslat által kitűzött szabályozási célok megvalósulása érdekében a T/17437. számú törvényjavaslatot és annak összegző módosító javaslatát a holnapi szavazás során támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm, államtitkár úr. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egykori Rozmaring Mezőgazdasági Termelőszövetkezet működési területén kárpótlásra váró személyek helyzetének rendezéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17427. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Fazekas Sándor képviselő úrnak, előadónak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. december 2-án tartott ülésén megtárgyalta az egykori Rozmaring Mezőgazdasági Termelőszövetkezet működési területén kárpótlásra váró személyek helyzetének rendezéséről szóló T/17427. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 21 igen szavazattal, 2 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Rozmaring Szövetkezet a hetvenes években több, korábban önállóan működő helyi mezőgazdasági termelőszövetkezet, mgtsz összeolvadásából létrejött szövetkezet mai jogutódja. A törvényi szabályozás lehetővé tette, hogy a korábban összeolvasztott szövetkezetek 1996 végéig közigazgatási területenként újjáalakuljanak és földjeikkel együtt kiváljanak. Ebből és az így létrejött aránytalanságból alakult ki az a konfliktus, amely a mai napig megoldatlanná és befejezetlenné tette a kárpótlási ügyeket. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat célja a Rozmaring Mezőgazdasági Termelőszövetkezet működési területén érintett kárpótlásra jogosultak helyzetének jogi rendezése, tekintettel arra, hogy a Rozmaring Termelőszövetkezet esetében az országban egyedüliként itt nem került sor a földalapok megképzésére. A rendszerváltást követően a kárpótlási és részaránykiadási törvények rendelkezései szerint a mezőgazdasági szövetkezeteknek a közös használatban álló, továbbá a bármilyen címen tulajdonába került földekből, helyrajzi szám szerint meghatározva, kimutatásokat, úgynevezett földalapokat kellett készíteni. Ezekben a földalapokban el kellett különíteni a részarány-földtulajdonosok tulajdonában lévő földet, a szövetkezetben a szövetkezeti tagok és alkalmazottak földhöz juttatása céljából meghatározott földalapot, a magyar állam tulajdonában lévő földeket és a kárpótlás termőföldben történő biztosítása érdekében árverés céljára meghatározott aranykorona-értékű földterületeket. A földalap-kijelölésre vonatkozó törvény egy olyan előzetes lépés volt, amely a további folyamatok előfeltételét képezte. Így vált lehetővé, hogy különböző jogosultsági körökbe tartozó személyek számára a vonatkozó eljárásokkal a földek kiadhatók legyenek. Annak érdekében, hogy a földtulajdoni viszonyok véglegesen rendeződjenek, a törvény összekapcsolta a folyamatot a kárpótlási törvényben meghatározott föld felosztásával. Ennek megfelelően a szövetkezetek feladata volt kijelölni a részarány-tulajdonosok és az állam földje mellett a földtulajdonnal nem rendelkező tagok és alkalmazottak, valamint a kárpótlásra jogosultak földhöz jutását szolgáló földterületeket. Mint ahogy korábban is említettem, a Rozmaring Szövetkezet esetében az országban egyedüliként itt nem sikerült megképezni a földalapokat, ugyanis az arra vonatkozó döntéseket rendre megtámadták, és a bíróság minden esetben új eljárás lefolytatását rendelte el. A törvényjavaslat új kompenzációs eljárást tartalmaz a sértettek helyzetének rendezésére. Az eljárás nem automatikusan, hanem kérelemre indul. Első körben ellenőrizni szükséges a kompenzációra való jogosultsági feltételeket, majd meg kell állapítani a kárpótlási jegyekben, illetve kárpótlási utalványban nevesített jogosultság aranykorona-értékét, és csak ezt követően kerülhet sor a tényleges kompenzációra. A kompenzációra jogosultak esetében a jogosultságok igazolását követően személyenként összesíteni szükséges az összes jogcímen fennálló és kárpótlási jegyben, illetve kárpótlási utalványban meghatározott, forintban kifejezett jogosultságot, majd meg kell határozni a kárpótlási összegnek megfelelő aranykorona-jogosultság mértékét. Az átváltás során a törvényjavaslat ezer forint értékű kárpótlási jegyet vagy utalványt egy aranykorona-értéknek feleltet meg. Ez a számítási metódus biztosítja a sértettek méltányos kompenzálását. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat a Törvényalkotási bizottság szerint támogatandó, ugyanis az 300 érintett solymári családon segít, hogy elégtételt kaphassanak a múltban elszenvedett sérelmeikért. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[19.40]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár urat, kíváne most reflektálni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy később. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások jöhetnek. Normál szót kérő képviselői felszólalóként Ritter Imre nemzetiségi képviselő kért szót. Parancsoljon!
Sehr geehrter Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich wieder meinen Dank bezüglich des Gesetzesvorschlag mit Titel „Zur Regelung der Situation der auf Entschädigung im Betriebsgebiet der ehemaligen landwirtschaftlichen Produktionsgenossenschaft Rosmarin wartenden Personen” mit Nr. 17427, ausdrücke. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy független német parlamenti képviselőként kifejezzem köszönetemet a T/17427. számú, az egykori Rozmaring Mezőgazdasági Termelőszövetkezet működési területén kárpótlásra váró személyek helyzetének rendezéséről tárgyú törvényjavaslattal kapcsolatban. Ez a törvényjavaslat is azt bizonyítja, hogy mind a mai napig vannak még feldolgozatlan, érthetetlen, fájó pontok a magyarországi német nemzetiség kollektív tudatában. Egy ilyen pont volt sokáig a solymári Rozmaring MGTSZ működési területén kárpótlásra váró személyek helyzete. Az a felfoghatatlan és megengedhetetlen helyzet állt fenn Solymár, Pilisszentiván és Nagykovácsi nem kell hangsúlyoznom, hogy a második világháborút követően gyakorlatilag még döntően sváb települések lakói esetében, hogy közel 350 család a mai napig, bő 30 évvel a rendszerváltás, a kárpótlások megkezdése után sem kapta meg azt a részleges kárpótlást sem, amit máshol mások már évekkel, évtizedekkel korábban megkaptak. Az itt élőket pedig ugyanúgy meghurcolták származásuk miatt, mint a többi magyarországi németet. Sújtotta őket az elűzetés, a kényszermunka és természetesen a javaiktól való jogtalan megfosztás is. Nem volt elég a rendszerváltásig tartó kényszerű hallgatás, ezt követően is el kellett szenvedniük az ott élőknek a mulasztásos jogsértést. A most a magyar Országgyűlés előtt lévő kárpótlásitörvény-tervezet, melyhez én is önálló képviselői módosító szándékot fogalmaztam meg és nyújtottam be, megoldást kínál, és reméljük, egyben megnyugvást is az érintett magyarországi németeknek, hozzátartozóiknak, a kárpótlásra jogosultaknak. Ezzel, a reményeim szerint hamarosan elfogadásra kerülő törvénnyel ennek az ügynek a végére is pont kerülhet, és ugyan csak részlegesen, de vagyoni kárpótlást kaphatnak a kifosztottak, kisemmizettek. Bízom benne, hogy minden feldolgozatlan probléma lassan napirendre és megoldásra kerül, és a múlt fájó sebei lassan begyógyulnak. Ebben nagy segítség számunkra a 2014. évben megvalósult parlamenti képviselet, amely új időszámítás kezdetét jelentette a magyarországi őshonos nemzetiségeknek, benne kiemelten a német nemzetiségnek is. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy ismét és külön megköszönjem dr. Nagy István agrárminiszter úrnak és kollégáinak, valamint Menczer Tamás államtitkár úrnak, akik a Rozmaring Termelőszövetkezet működési területén érintett, kárpótlásra jogosult solymáriak, pilisszentivániak és nagykovácsiak ügyét felkarolták és az előttünk lévő törvényjavaslatot összeállították. Úgyszintén köszönöm Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úrnak, a nemzetiségekért felelős miniszternek, hogy a törvényjavaslatot benyújtotta. A jelen törvényjavaslatot jómagam mint a magyarországi németek országgyűlési képviselője a tisztelt Háznak természetesen elfogadásra javaslom. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Kíváne valaki felszólalni, tisztelt képviselők? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, egy olyan ügynek a lezárásáról tudunk most, mondhatom azt, hogy beszámolni, és holnap a szavazásunkkal véget vetni, amely valóban mintegy 30 éven keresztül elvarratlan szál volt a kárpótlási törvénnyel kapcsolatban. Egyedi eset, mondhatom azt, mivel az én információim szerint más ilyen hosszú, elvarratlan, számtalan bírósági ítélettel, üggyel kapcsolatos kárpótlási végrehajtás gyakorlatilag nem történt. Éppen ezért fontos az, hogy ezt az ügyet egyszer és mindenkorra lezárjuk. De azt azért szeretném megjegyezni, úgy, mint aki abban a kárpótlási törvényben részt vevő és a gyakorlatát is ismerő akkori szakemberként dolgoztam, és én nagyon csodálkoztam mindig, amikor a Rozmaring-ügy felvetődött ebben az országban, hogy ezt hogy lehet ilyen módon eltűrni. Jelen meggyőződésem szerint, és nem akarok személyeskedni, de az akkori szövetkezeti vezetőkön múlt ennek jelentős része. Egyértelmű számomra, hogy ha az akkori, ott lévő Rozmaring Szövetkezet vezetői valóban elfogadják, a törvényeket betartják, és úgy kezelik a kárpótlási törvényt, ahogy számtalan, több ezer szövetkezetnél ez megtörtént, akkor ez az ügy ma nem lenne itt. Ezt azért merem mondani, mert az akkori kárpótlási törvény szerint akár abban a szövetkezetben amit nem szégyellek, én is dolgoztam a kárpótlási árverések kezdődtek 9 órakor, és délután 1 órakor mindenki békében hazament. Egyetlenegy bírósági ügye nem volt a közel 5 ezer hektár kárpótlásra kijelölt területnek a sorsában az árverések során, és ez nem egyedi eset volt, számtalan becsületes helyen, becsületes módon lett a kárpótlási törvény lezárva és betartva. Sajnos itt, ezen a területen, ebben a szövetkezetben inkább manipulációk lehettek; ugye, értékes területek, Budapest közvetlen környezete. Én emlékszem a Rozmaring Szövetkezet kertészeti kultúráira, ami akkor még nagyon virágzó volt, de ma már tudjuk azt, hogy ez is inkább a múlt. Éppen ezért fontosnak tartom, hogy e három település vonatkozásában ami itt módosító indítvánnyal bekerült, és a Törvényalkotási bizottság részéről is támogatásra került remélhetőleg a holnapi nap során egyértelmű igennel tudunk szavazni ennek a nagy múltú ügynek a végét lezáró pillanatára. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a holnapi nap során is támogassák majd szavazatukkal ennek a törvénynek az elfogadását, és egyben gratulálni szeretnék Ritter Imrének az ügyben kifejtett tevékenységéért. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az agrárgazdaságok átadásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17428. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság véleményét hallgathatjuk meg elsőként. Fazekas Sándor képviselő úr, előadó, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2021. december 2-án tartott ülésén megtárgyalta az agrárgazdaságok átadásáról szóló T/17428. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország és az egész Európai Unió számára fontossá vált a mezőgazdasági megújulás kérdése, a gazdaságátadás lehetőségeinek megteremtése. Az elmúlt évek alatt a gazdálkodók gerincét adó középkorosztály javarészt kiöregedett, egyre kevesebb a fiatal gazdálkodó, akik átvehetnék a helyüket, ezért fontos az állami beavatkozás, mivel kizárólag folyamatos generációs megújulás mellett biztosítható az agrár- és élelmiszer-gazdaság működőképessége. Tisztelt Képviselőtársaim! A generációs ügyek kezelése, az agrárnemzedék-váltás gördülékenyebbé tétele a magyar mezőgazdaság jövője szempontjából alapvető fontosságú. [[19.50]] Hazánk biztonságos élelmiszer-termelését veszélyeztetheti, ha a gazdaságok utódlása nem vagy nem megfelelően megy végbe, ezért elengedhetetlen az agrárágazat generációs megújulásának segítése. A generációváltás problémája nagyon összetett, mivel rengeteg tényező nehezíti a sikeres váltást. Gazdaságszerkezeti adatok alapján az egyéni gazdálkodók, valamint a gazdasági szervezetek irányítóinak korösszetétele kedvezőtlen, többségük az idős korosztályhoz tartozik. Az elmúlt évek tendenciája alapján az agráriumban dolgozók között mind a fiatalabb, mind pedig az idősebb korosztály számának csökkenése tapasztalható, de a statisztikai adatok alapján a fiatalok száma jóval erősebben csökkent. A számok tükrében tehát megállapíthatjuk, hogy az idősebb korosztály esetleges nagyobb létszámú visszavonulása esetén problémák jelentkezhetnek a kellő számú utánpótlás hiánya miatt. A mezőgazdaság jövője szempontjából tehát kiemelt jelentőséggel bír a nemzedékváltás, amely, ha nem megfelelően megy végbe, veszélyeztetheti a magyar agrárium jövőjét, ez pedig valós veszélyforrást jelent a gazdaságok és az élelmiszer-termelés folytonosságát, fennmaradását illetően. A sikeres nemzedékváltás jelentős részben a gazdaságok minél hatékonyabb átadásán múlik. Az agrárium fiatal termelőinek mintegy 90 százaléka elsősorban működő gazdaságot vesz át. A hazai mezőgazdaság történelmi sajátosságainak eredményeként a rendszerváltáskor indult gazdaságok alapítóinak generációja nagyrészt most éri el azt az életkort, amikor természetes módon felmerül a gazdaság átadása a fiataloknak. Szerencsés esetben ez a családon belül történik meg. Sem a családon belüli, sem a családon kívüli nemzedékváltásnak ugyanakkor nincsenek meg a hazai bejáratott eljárásrendjei. A gazdaságátadások jogi háttere korábban sokszor megnehezítette az átadást, és jelentős anyagi terhet rótt az átvevőkre. Ezért nagyon fontos, hogy a gazdaságok átadását olyan jogszabályi keretek határozzák meg, amelyek megkönnyítik ezt a folyamatot, és támogatják a résztvevőket. A törvényjavaslat kialakítása során a felmérések eredményei azt mutatták, hogy a gazdaság átadás-átvételénél a legnagyobb nehézséget az adminisztrációs feladatok jelentik. Ezért első lépésként a gazdálkodók életében történő gazdaságátadáshoz kapcsolódó adminisztrációs terhek csökkentését valósítja meg a tervezet. Tisztelt Országgyűlés! A benyújtott törvényjavaslat támogatandó, hiszen a generációs megújulás segítheti a vidéki térségek demográfiai folyamatait kedvezőbb irányba fordítani. Együttműködésre ösztönöz, erősíti a termelők piaci megjelenését, ezáltal is biztosítva a lakosság minél szélesebb körű, hazai, jó minőségű, egészséges, természetes élelmiszerekkel történő ellátását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem államtitkár urat, most kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy a végén. A kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Kíváne valaki szólni? [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy senki nem kívánt szólni, a vitát lezárom. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, hogy egy hosszú évek óta várt, nagyon fontos törvényt fogunk elfogadni a holnapi nap során, ez pedig a gazdaságátadásról szóló törvény. Az elmúlt években egyre fokozottabbá vált ez az igény, hogy egy olyan törvényt alkosson a magyar Országgyűlés, ahol megfelelő módon, megfelelő jogi háttérrel, garanciával, biztosítékokkal egy olyan átadás-átvételi szerződés köttethessen a családtagok és a családi gazdaság tulajdonosai között, amely hosszú távon tudja biztosítani a fiatal generációknak a mezőgazdasági művelésbe, gazdálkodásba vetett nemcsak hitét, hanem befektetését is. Éppen ezért fontosnak tartom, hogy ez a törvény gyakorlatilag megfelel a mai állításaink szerint és a mai gondolataink szerint ennek az elvárásnak. Biztos vagyok benne ugyanakkor, hogy az élet számtalan olyan szituációt fog hozni, amit a törvény nem biztos, hogy ma teljes mértékben ki tud elégíteni. Éppen ezért én ezt egy picit talán ilyen kerettörvénynek is tekintem, ha fogalmazhatok így, mert a gyakorlat fogja elhozni ezen törvény megvalósításának a lehetőségét. Biztos vagyok benne, hogy nagyon sok helyen ez biztonsággal meg tud oldódni, és abban is biztos vagyok, hogy ez nagyon sokat jelent azon családi gazdaságoknak, azon magántermelőknek, akik valóban elérték a korukban azt a szép kort, amikor már fizikailag és egyéb vonatkozásban is nehezen tudnak lépést tartani a mai technológiai színvonallal, nehezen tudnak az élet feltételeinek, az élet lehetőségeinek, a gazdálkodás lehetőségeinek megfelelni. Éppen ezért az, hogy egy fiatal családtagnak, gazdának tovább tudja adni az idősebb családtag ezt a tevékenységet, ebben a törvényben szerepelnek ezek a feltételek, de ugyanakkor eddig számtalan olyan adminisztrációs teher volt és van még a mai napig is, ami szinte lehetetlenné teszi vagy tette ezeknek az átadásoknak a végrehajtását. Éppen ezért ezen adminisztrációs terhek csökkentése fogja jelenteni azt a lehetőséget, hogy azok a gazdák, gazdálkodók, akik a családtagjaiknak, közvetlen hozzátartozójuknak tovább szeretnék adni ezt a gazdaságot, megkönnyítse ezeket a lehetőségeket. Ismerjük a piaci, főleg a banki hátteret, amikor hitel van egy ilyen vállalkozásban, esetleg egy nagyobb hitel van, hogy azt hogyan lehet átírni majd a következő tulajdonosra, milyen kötelezettséggel. Itt bizony nagyon sok adminisztrációs teher van. De ugyanez vonatkozik a most meghirdetett és már az elmúlt évek során meghirdetett különböző támogatási jogosultságokra, támogatási lehetőségekre is. Éppen ezért nagyon körültekintően próbáltuk ebben a törvényben megfogalmazni ezeket az adminisztrációs teherrel kapcsolatos lehetőségeket, és én hiszem azt, hogy ez a magyar gazdatársadalomnak egy komoly segítség, ugyanakkor egy biztonságot adó, hosszú távú biztonságot adó törvény, amely a gazdálkodás feltételeit tudja biztosítani, jogi feltételeit tudja biztosítani. Biztos vagyok abban is, hogy ezek az új, fiatalabb generációjú gazdatársaink fogják azt a gerincét adni a magyar agráriumnak, ami majd az elkövetkezendő évek sikeres agrárfejlődésében, stratégiájában részt tud venni. Én ehhez kívánok mindenkinek sok sikert, és a holnapi nap pedig várom, szeretnénk elérni, hogy egy teljes támogatást kapjon ez a törvény. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes agrártárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17436. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontja jön és Salacz László képviselő úr, előadó. Parancsoljon!
[[Hangosítás nélkül:]] Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! [[Balczó Zoltán: Szeretnénk hallani!]]
Képviselő úr, vagy a kártya, vagy a mikrofon. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. december 2-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes agrártárgyú törvények módosításáról szóló T/17436. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében és 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő, egyes agrártárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslatban 17 törvény került módosításra, így a javaslatot csomagban tudjuk megtárgyalni, és nem kell 17 kisebb módosításról külön-külön vitát, majd pedig szavazást tartani. Az egyes agrártárgyú törvények módosítását az teszi indokolttá, hogy a benne szereplő törvények anyagi jogi és eljárási szabályait jogtechnikai szempontból pontosítja, a múlt hiányosságait pótolja, más törvényekkel összefüggésben megteremti a szabályozási összhangot. Tisztelt Képviselőtársaim! Csupán a jelentősebb törvényekre fogok kitérni. A személyi jövedelemadóról szóló törvény módosítása kedvező szabályokat állapít meg az őstermelők adókötelezettségére vonatkozóan. Egyre több mezőgazdasági tevékenységet végző egyéni vállalkozó jelezte, hogy a jövőben őstermelőként folytatná a tevékenységét. Az egyéni vállalkozói jogállás megszüntetésének esetére az szja-törvény a megszűnés szabályait rendeli alkalmazni, amely olyan esetekben is adókötelezettség keletkezéséhez vezetne, ahol a mezőgazdasági termelő a tevékenységét nem fejezi be, csak a tevékenység végzésének formáját változtatja meg. [[20.00]] Így a mezőgazdasági tevékenység tovább folytatására tekintettel indokolt, hogy speciális adózási szabályok segítsék azokat, akik tevékenységüket nem megszüntetni szeretnék, hanem őstermelői keretek között folytatni. A Nemzeti Földalapról szóló törvény módosításával pontosításra kerülnek a mintagazdasági cím megszerzésének feltételei földművesek, illetve elismert vállalatcsoportok esetében, valamint a tokaji életpályaprogram megvalósításához szükséges földjuttatás szabályai kerülnek meghatározásra. A tokaji életpályaprogram célja megállítani a tokaji borvidékről a fiatal, képzett, diplomás munkaerő elvándorlását, valamint kedvező feltételek megteremtésével elősegíteni az ország más területeiről a szőlőtermesztésre és a borászatra fogékony fiatal szakemberek tokaji borvidéken történő letelepedését. A földforgalmi törvény módosítására három okból került sor. Először is az idén elfogadott új ingatlan-nyilvántartási törvényre történő áttéréshez szükséges rendelkezéseket tartalmazza, másrészről az adásvételi szerződések, illetve a haszonbérleti szerződések hirdetményi úton történő közlésének és a hatósági jóváhagyási eljárásnak a kapcsolata kerül újraszabályozásra, harmadrészt az Európai Bíróság által a haszonélvezetek megszüntetése miatt hozott ítélet végrehajtására vonatkozóan állapít meg rendelkezéseket. A jövedéki adóról szóló törvény módosítását az új bortörvény hatálybalépése indokolja. A bortörvény megalkotásával a korábban miniszteri szinten szabályozott követelmények egy része kormányrendeleti szinten kerül megállapításra, így szükséges a hivatkozásokat erre tekintettel pontosítani. A szociális hozzájárulási adóról szóló törvény módosítása az őstermelői szabályokhoz kapcsolódik, lehetővé téve, hogy az év közben történt váltás esetén is a kedvezőbb adózási szabályokat alkalmazhassák. A földeken fennálló osztatlan közös tulajdon felszámolásáról szóló szabályok módosítását az elmúlt időszak jogalkalmazói visszajelzései indokolják. Számos technikai pontosítás mellett részletesen meghatározásra kerülnek a bírósági letét útján történő fizetés szabályai, valamint az erdőkre vonatkozó területi minimumszabályok egyszerűsödnek. Végezetül pedig a családi gazdaságokról szóló törvény módosításával fogalmi és eljárásjogi kérdések kerülnek pontosításra. Tisztelt Országgyűlés! Összességében elmondható, hogy ez a módosítási javaslat egy finomító szándékú, technikai korrekciókat tartalmazó törvénycsomag. Ezeknek a módosításoknak az elfogadásával újra csak tisztul és korszerűsítésre kerül a magyar jogi környezet. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár urat, hogy kíváne most szólni. [[Farkas Sándor: Most nem.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következhetnek. Tisztelt képviselők, kíváne valaki szólni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, ez a törvény egy kicsit furcsa, mert megint egy salátatörvény került a parlament elé, de teljesen egyetértek a Törvényalkotási bizottság előadójával, hogy ezek a módosítások jelentős részben technikai módosítások, illetve olyanok, amire az előbb is utaltam már a gazdaságátadási törvényből fakadóan. Amikor a törvényeinket elkészítjük, végiggondoljuk, mindenféle aspektust megpróbálunk a törvényben rendezni, de az élet mégis hoz olyan eseteket, amik vagy speciális esetek, vagy amikre egyszerűen nem is gondolunk, és talán nem is tudunk róluk. Ebben a törvényben is a módosítások szinte száz százalékban ilyen jellegűek, okszerűek, nyomon követők, valamint az ebben az agrár-salátatörvényben lévő javaslatok mind azt szolgálják, hogy az eredeti törvény még jobb, még szélesebb körű, még biztonságosabban felhasználható legyen. Az előbb felsorolt különböző fontosabb kérdéskörök, melyekről ez a törvény is rendelkezik, mind arról szólnak, hogy minél egyszerűbben, áttekinthetőbben, pontosabban tudjuk ezeket a törvényeket betartani és betartatni, s nem utolsósorban a gazdálkodók, a gazdák számára is biztonságos, áttekinthető, értelmezhető, megérthető törvények legyenek az asztalunkon, s ezek alapján dolgozzunk és gazdálkodjunk. Egyértelmű számomra, hogy ez a törvény is kivétel nélkül a gazdálkodók, a gazdatársadalom érdekeit szolgálja. Ez a törvény egyeztetésre került a Magyar Gazdakörök Szövetségével, a Magyar Agrárkamarával és az érdekképviseletekkel, tehát úgy került ide a parlament asztalára, úgy kerül szavazásra, hogy teljes mértékben egyeztetésre is került. Ez a biztosítéka annak, hogy a holnapi nap során támogatható ez a törvényjavaslat, amire kérem is képviselőtársaimat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes képzéseket és a foglalkoztatást érintő törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17440. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Salacz László a bizottság előadója. Képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. de-cember 9-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes képzéseket és a foglalkoztatást érintő törvények módosításáról szóló T/17440. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy a felsőoktatást érintő egyes jogszabályokat módosítsa a kohézió megteremtése érdekében, valamint a modellváltás során szükségessé vált jogszabályi módosításokat végrehajtsa a jogszabályi környezet tisztázása érdekében. Az előterjesztés további célja az is, hogy az új típusú szakképzés rendszerét megerősítse, lehetőségeinek hatékonyabb kihasználását segítse. A tervezet a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény módosításával megteremti az állami felsőoktatási intézményekben is a rugalmasabb bérezés lehetőségét. A nemzeti felsőoktatásról szóló törvény szakmai módosításai közül kiemelendő, hogy a hallgatók a mesterképzés során a doktori képzéshez tartozó krediteket vegyenek fel. Rugalmasabbá válik a részismereti képzés szabályozása is, hiszen egyes felsőoktatási modulokat, kurzusokat bárki felvehet majd. Ezenfelül a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény rögzíti a Testnevelési Egyetem névmódosulását. A módosítást követően az intézmény neve Magyar Testnevelési és Sporttudományi Egyetem lesz. Tisztelt Országgyűlés! A javaslat a szakképzés vonatkozásában színvonalasabbá teszi a programkövetelményeken alapuló szakmai képzések rendszerét azáltal, hogy hatósági eljárás keretébe vonja a programkövetelmények nyilvántartásba vételét. A képzési hitel szabályainak módosítása a folyamatos továbbtanulást segítheti. Kivezetésre kerülne a képzési hitelek rendszeréből a szabad felhasználású képzési hitel igénybevételének lehetősége. A jogosultsági feltételek szigorítása során törvényi szinten kerülne rögzítésre, hogy a képzési hitel csak azon képzések esetén igényelhető, amelyeknél bemeneti feltételként legalább középfokú végzettség van előírva, valamint követelményként kerül rögzítésre a legalább egyéves folyamatos társadalombiztosítási jogviszony megléte és annak igazolása, valamint a képzési díj legalább 20 százalékát kitevő önrész megfizetése a képzési hitel igénylése előtt. Az önök előtt lévő tervezet a felnőttképzést érintő módosításokat is tartalmaz. Ezek közül az egyik legfontosabb az állami forrásból megvalósuló képzések ellenőrzése során alkalmazható szankciók szigorítása, amelyekre az állami támogatással való visszaélések elkerülése érdekében van szükség. [[20.10]] A törvény felhatalmazó rendelkezései kiegészülnek a felnőttképző és a diákhitel-szervezet között létrejövő együttműködési megállapodás megkötése és felmondása részletes szabályainak meghatározásával, emellett átalakításra kerülnek a felnőttképzési szakértői nyilvántartásba vételhez szükséges feltételek is. Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt lévő törvényjavaslat elfogadásával lehetőség nyílik arra, hogy a felsőoktatás, a szakképzés és a felnőttképzés megújult, magas színvonalú rendszere továbbra is megfelelő válaszokat tudjon adni a folyton változó gazdasági környezet kihívásaira. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Megkérdezem Bodó államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Bodó Sándor: Most nem, köszönöm.]] Jelzi, hogy nem. A Kulturális bizottság nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Kíváne valaki szólni? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Bodó államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Az önök előtt lévő javaslat alapvető célja a felsőoktatási és szakképzési rendszer finomhangolása. A módosító javaslatok egyúttal Magyarország stratégiai céljainak elérését, versenyképességének erősítését, gazdaságának fenntartható növekedését is szolgálják. A felsőoktatást érintő módosítások a felsőoktatás egyes résztvevői számára előnyös változásokat eredményeznek, többek között a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvénytervezet módosítása megteremti a felsőoktatásban a rugalmasabb bérezés lehetőségét, az illetékekről szóló törvény módosítása pedig a modellváltott felsőoktatási intézményeket is bevonja a teljes személyes illetékmentességi körbe. A külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvény módosítása értelmében az eljárási határidő 30 napra csökken, így egyszerűbbé válik és felgyorsul a külföldön szerzett oklevelek elismerése. A törvénytervezet lehetővé teszi azt is, hogy a hallgatók mesterképzésük utolsó éve során doktori képzéshez tartozó krediteket vegyenek fel. Tisztelt Országgyűlés! A Törvényalkotási bizottság által benyújtott módosító indítványnak köszönhetően csökkenhet a mesterképzésük során doktori tanulmányokat folytató doktoranduszok tanulmányi terhe, tehát kevesebb kreditet kell teljesíteniük a doktori képzésük első két éve alatt, valamint a két évet követő komplex vizsgáig tartó időszak is lerövidülhet, így a hallgatók hamarabb szerezhetik meg tudományos fokozataikat. A külföldi hallgatók számára is még vonzóbbá válik a magyarországi egészségügyi felsőoktatás azzal a módosítással, hogy az általános orvosképzésben részt vevők számára a doktori képzés komplex vizsgájáig tartó szakasz sikeres dolgozatvédés esetén önállóan is értelmezhetővé, elvégezhetővé válik. Tisztelt Ház! A nemzeti köznevelésről szóló törvény módosítása megteremti a lehetőségét annak, hogy a nem pedagógus munkakörben foglalkoztatott, de az állami iskolákban előírt képesítési feltételeknek megfelelő nevelő-oktató munkát végző hit- és erkölcstanoktatók saját választásuk alapján részt vegyenek a pedagógus-előmeneteli rendszerben, és címzetes minősítést szerezzenek. A rendelkezés lehetőséget biztosít arra, hogy a később pedagógus szakképzettséget szerző és köznevelési intézményben elhelyezkedni kívánó munkavállalók az általuk korábban megszerzett fokozatba kerülhessenek. Az oktatási nyilvántartásról szóló törvény kiegészítése értelmében a tanuló sajátos nevelési igényének megállapításáról a szakszolgálatok az ellátásaik során keletkezett dokumentumokat ágazatközi, központi kiszolgáló rendszeren belül fogják biztosítani a központi családtámogatási szerv részére. A nemzeti vagyonról szóló törvény módosításával az egyházi jogi személy mellett a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány, illetve az általa fenntartott felsőoktatási intézmény is vagyonkezelőként kijelölhető lehet, vele az állam vagyonkezelési szerződést köthet. A módosításban megjelenik, hogy a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány fenntartásában működő felsőoktatási intézményeknek a szakképzési centrum jogállását kell gyakorolnia az ingyenes vagyonkezelés érdekében. Néhány modellváltó intézmény esetében szükséges a vagyonjuttatási rendelkezések pontosítása, illetve a vonatkozó részletszabályok módosítása a hatékonyabb közfeladat-ellátás érdekében. A törvényjavaslat szakképzési vonatkozású elemeinek célja, hogy az új típusú szakképzés rendszerét tovább erősítse, lehetőségeinek hatékonyabb kihasználását segítse. A képzési hitel szakképzésben való felhasználási lehetőségeinek szabályai tovább segítik a hitel szakképzési célokhoz kötött felhasználását, és hozzájárulnak a szakképzésben részt vevők körének bővítéséhez. A programkövetelményeken alapuló szakmai képzések nyilvántartási rendszerének, illetve annak hatósági eljárási kereteinek megerősítése hatékonyabbá és színvonalasabbá teszi a szakképzésben, felnőttképzésben elérhető rövidebb ciklusú képzések rendszerét. Így a valós gazdasági igényekhez mindenben igazodó, szakmailag megalapozott, hasznos képzések válnak elérhetővé. A szakképzési munkaszerződésekhez kapcsolódó, hibátlan és pontos adatszolgáltatást könnyítő intézkedések hozzájárulnak a duális képzés szélesítéséhez és a szakképzési munkaszerződéssel rendelkező fiatalok számának növekedéséhez. A felsőoktatás, szakképzés és felnőttképzés központjában a versenyképes végzettség, a biztos és megalapozott versenyképes szaktudás megszerzése áll, nem kevésbé fontos célja továbbá, hogy a felnőtt munkavállalók képzéseihez, továbbképzéseihez megfelelő tanulási környezetet biztosítson. Csak zárójelben jegyzem meg egyébként, hogy a magyar munkaerőpiacon ez napi kihívás most már. Az önök előtt lévő javaslat a felnőttképzést érintő módosításokat is tartalmazza, amelyek közül az egyik legfontosabb az állami forrásból megvalósuló képzések ellenőrzése során alkalmazható szankciók további szigorítása, amelyekre az állami támogatásokkal való visszaélések elkerülése érdekében van szükség. A képzési hitel igényléséhez követelményként határozza meg a javaslat a legalább egyéves, folyamatos társadalombiztosítási jogviszony meglétét és annak igazolását is, valamint a képzési díj legalább 20 százalékát kitevő önrész megfizetését a képzési hitel igénylése előtt. Úgy vélem, hogy a törvénytervezet tárgyalása során mindenki megértette a változtatás célját. Ha a megvalósítás módjaiban, elképzeléseiben, útjaiban nincs is maradéktalan egyetértés közöttünk, mégis pozitívan értékelhető az az ellenzéki támogató gondolat, amely itt elhangzott. A törvényjavaslat támogatása egyben állásfoglalás is a fejlődés, az előrelépés mellett, amely hosszú távon a társadalom és a gazdaság minden tagja számára egyértelmű nyereséget jelent. Kérem ezért a tisztelt Országgyűlést, képviselőtársaimat, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes energetikai és közlekedési tárgyú, valamint kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17439. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, Bóna Zoltán képviselő úr a bizottság előadója. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. december 9-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes energetikai és közlekedési tárgyú, valamint kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/17439. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 8 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat energetikai tárgyú törvények módosítására vonatkozó része az elmúlt időszak jogalkalmazói, hatósági tapasztalataira, az energiaszektorban végbement változásokra és végrehajtott intézkedésre tekintettel vált szükségessé. A törvényjavaslat a vasúti, hajózási, légi közlekedési és közúti közlekedési szakterületen szükségessé vált módosításoknak a hatályos szabályozáson történő átvezetése érdekében készült, továbbá hazánk jogharmonizációs kötelezettségének való megfelelését is szolgálja, valamint kodifikációs és jogtechnikai pontosításokat tartalmaz. Az előttünk fekvő törvényjavaslat módosításokat tartalmaz közlekedési tárgyú törvényjavaslatokkal kapcsolatban, amelyek közül kiemelnék néhányat. A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény módosítása tekintetében a módosítás célja a közúthálózat fejlesztése során a gyakorlatban felmerült problémák orvoslása, valamint a járműforgalmazók által értékesített új járművek forgalomba helyezésének egyszerűsített eljárását segítő szabályozás pontosítása. [[20.20]] Magyarország közlekedési hálózata folyamatosan bővül és fejlődik. A közlekedési beruházások megvalósítása és a közlekedési infrastruktúra során a gyakorlatban rendszeresen felmerülnek olyan kérdések, amelyek rendezése a hatályos jogszabályok módosítását igényli. A módosítások elsősorban a közlekedési infrastruktúra fejlesztésének, hatékonyságának növelését, a beruházások megvalósításának gyorsítását és egyszerűsítését célozzák, valamint összefüggnek európai uniós tagságunkkal is. A közlekedési hálózatok megfelelő műszaki állapota nemcsak a magyar embereknek és a vállalkozásoknak fontos, de az egész gazdaságnak is. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottak ismeretében a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem Steiner Attila államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következhetnek. Balczó Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője kért szót. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm a szót. Így a ciklus vége felé a most tárgyalandó törvényjavaslat lehetőséget ad arra, hogy összefoglaljam a véleményemet a kormányoldal jogalkotási eljárásairól. A törvényjavaslat címe így hangzik: „egyes energetikai és közlekedési tárgyú, valamint kapcsolódó törvények módosításáról”. A cím nem felel meg a valóságnak, nagyon sok törvényrész semmilyen módon nem kapcsolódik sem energetikához, sem közlekedéshez. Csak például: állami szervek elektronikus információbiztonsága, a poszt-kvantumtitkosításra vonatkozó szabályozás módosítása, a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának új jogosultsággal való kibővítése. Miért nem írják, hogy „egyéb törvények”? A „kapcsolódó” azt jelzi, mintha lenne valami tartalmi összefüggés ezek között. Egyébként kétoldalas nyomtatásban itt van ez a salátatörvény, 36 pont, 213 paragrafus, 84 oldal, nagyon sok össze nem tartozó résszel. Egyébként miért ne támogatnánk a megújuló energia használatának előmozdítására szolgáló EU-s Tiszta Energia Csomagnak a beültetését a magyar jogrendbe? Miért ne támogatnánk a közúti szállítási szabályoknál a kiküldetési szabályok megváltoztatását, pontosítását? Nem akarok részletekbe menni, hogyan érintette az az EU-s szabályozás a kelet-európai országokat, amely a kabotázsnál előírt olyan feltételeket, amelyek a versenyelőnyünket csökkentették, és itt legalább bizonyos részeket ebből ki akarunk venni? Na de hogyan szavazzak én erre igennel, amikor itt van az említett Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága? Tudják, ez az az intézmény, amelyet októberben hozott létre a kormányzat, illetve a parlament, amelynek az elnökét a miniszterelnök kilenc évre nevezte ki, egyébként egy volt államtitkárt, kilenc évre, és egy önálló szabályozó szerv, amely rendeleteket is kiadhat. Ez megint annak a folyamatnak a része, amikor a Fidesz kiszervezi az államot. Valójában ez a felügyeleti hatóság válna állammá, és a kormánypártnak nyilván az a célja, hogy felkészül arra az esetre, ha nem ők maradnak kormányon, ezen a területen is ők gyakorolják a döntéseket és a hatalmat. És még azt a módosítást is behozták ide, idézem: a hatóság közigazgatási eljárásban hozott döntését a közigazgatási ügyben eljáró bíróság nem változtathatja meg. Azt hiszem, hogy ez sem teljesen jogállami eljárás. És akkor térjünk rá a most benyújtott módosításra, a Törvényalkotási bizottság kormánypárti tagjainak a javaslatára! Mire való eredetileg ez a TAB-módosítás? Hogy ebben az eljárási rendben, amikor megszületnek a módosító javaslatok a szakbizottságban, hátha mégis marad olyan elvarratlan szál, módosítás, amiben még egy kis korrekció lehetséges. Ez az anyag 90 oldal, magyarázatok nélkül, ez a TAB-módosító, 25 képviselő adta be. Tisztelt előterjesztő, illetve TAB-előterjesztő képviselője, lehet, hogy ön megnézte, hogy miről szól, de hogy ezt nem ez a 25 képviselő adta be… Meggyőződésem, a többségnek még olyan szinten sincs fogalma róla, mint ahogy én ezt átnéztem. És tudja, mi van ebben? Gyakorlatilag új törvényi szabályozás. A bányászatról szóló törvényt ez a TAB-módosítás 12 oldalon nem módosítja, gyakorlatilag új törvényt alkot. Akik itt ismerik… [[Felmutat egy iratot.]] Elnézést, tudom, hogy ez demonstrációt jelent, de talán, elnök úr, hogyha magát a törvényjavaslatot mutatom föl, nem szükséges előre bejelenteni.
Úgy ítélem meg, hogy ez nem tiltott.
Nagyon köszönöm. Itt vannak aláhúzva sorban semmi módosítás , kiegészítés néven egy új törvényt ide behoznak, és erről kellene nekünk most majd dönteni, és holnap elvileg végszavazni. De hát hogyan tegyem, ha vannak benne alapvetően támogatandó részek és ilyen nagy terjedelmű részek, amelyeket adott esetben nem tudunk elfogadni? Tehát mi marad? Nemmel szavazzunk? Akkor, igen, arra is nemmel szavazunk, amivel egyetértünk. Tartózkodjunk? Magyarországon a tartózkodás nem olyan, mint az Európai Parlamentben, hogy nincs jelentősége, mert az igenek és a nemek arányát nézik, az egy udvarias nem. Így adott esetben az marad, hogy ha nem veszek részt a szavazásban, ezzel tudok tiltakozni ez ellen a törvényalkotási eljárás ellen. És nem általában a salátatörvényekkel van baj. Az előbb Farkas Sándor államtitkár úr elmondta, és megvédte, hogy az agrártörvények módosítása, és átfutottam. Kizárólag agrártémáról szól, azt egybegyűjtötték. De ezekről hogyan lehetséges így együttesen szavazni? És hogy miért kellett egy ilyen 90 oldalas anyagot most behozni egy TAB-módosítónak? A ciklus vége felé vagyunk. Még ezt a törvényt meg kéne alkotni. Arra már nem volt idő és mód, hogy ezt valóban behozzák egy új, konkrét törvényjavaslatként; becsatolták ide, sajnos ugyanúgy, ahogy annak idején a pedofíliáról szóló törvénynél is utólag csatoltak be TAB-módosítóval egy olyan szakaszt, amit attól teljesen függetlenül kellett volna megtárgyalnunk ezt csak zárójelben mondtam. És ennek szerintem a következő az oka: ennek az az oka, hogy önök bevezették a háromhetes munkarendet. Amikor én ’98-2002 között képviselő voltam, minden héten legalább hétfőn-kedden plenáris ülés volt, szinte minden héten mindenkinek bizottsági ülés, az azt jelenti, hogy körülbelül 8-9 napot töltöttünk el itt, ebben a parlamentben vagy bizottsági ülésen. Önök átlagosan 3-4 napot töltenek el 15 munkanapból a parlamentben, illetve bizottsági ülésen. Miért? Mert önöknek nem fontos vagy önöket nem úgy tekintik képviselőnek, hogy a törvényhozás érdemi munkájában és vitában vegyenek részt, hanem hogy a körzetükben, az egyéni kerületben minél többet tudjanak jelen lenni, lobbizni, és ennek van, elismerem, pozitív része is miért ne? , de azért nagyon sok esetben ez egy hűbéri láncolat kiépítését szolgálja, ami önöknek fontosabb feladata, mint az, hogy az érdemi törvényalkotásban részt vegyenek; 25-en beadják, TAB-módosító, a miénk, egy ilyen anyagot. Ez, tisztelt képviselő urak, szerintem nagyon szomorú, és ha önök végiggondolják, akkor nem csak ellenzéki képviselőknek méltatlan az ilyen helyzet. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik, az MSZP és a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Kíváne még valaki szólni? [[Senki nem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Steiner államtitkár úré a szó, amennyiben kíván szólni. Parancsoljon! [[20.30]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a szót. Én is úgy gondolom, ahogy a Törvényalkotási bizottság is megerősítette Bóna képviselő úr által, hogy nagyon sok nagyon fontos jogalkotási és hatósági tapasztalatot beépítő javaslatot foglaltunk bele ebbe a törvényjavaslatba, illetve az energiapiaci folyamatok lekövetése is indokolttá tett több olyan módosítást, amit ez a törvényjavaslat tartalmaz. Egyet emelnék ki, ami nagyon fontos a megújulóenergia-termelés elterjedésével párhuzamosan például, hogy villamosenergia-tárolókat is tudjunk létesíteni és üzemeltetni, és az ezzel kapcsolatos részletes szabályok eddig nem voltak meg. Úgyhogy ilyen és ehhez hasonló nagyon fontos részletszabályok azok, amelyek belekerültek a törvényjavaslatba. Azt gondolom, hogy az önálló szabályozói szervekről már sokat hallhattunk, és erről sok vita folyt, viszont itt mindig önök a függetlenséget szokták rajtunk számonkérni. Az önálló szabályozói szerv a legmagasabb szintű függetlenség, amit lehet garantálni, és például az energiahivatal esetében is, amely szintén egy önálló szabályozói szerv, nemzetközi vélemények és nemzetközi elemzések is megmutatták, hogy igenis pozitívan hatott az energiahivatal függetlenségére, hogy ilyen formát ölthet. Azt gondolom a bányászati törvény kapcsán ha már Balczó képviselő úr ezt kiemelte, szeretném én is kiemelni , hogy itt alapvetően új intézményként nevesíti a törvényjavaslat a piacfelügyeleti intézkedésre okot adó állapotot. Ez egy nagyon fontos új intézmény, ugyanis veszélyhelyzeten kívüli időszakban is, én úgy gondolom, nagyon fontos, hogy a nemzetgazdaság szempontjából kiemelt jelentőséggel bíró építőipari nyers- és alapanyagok piaci problémáit tudjuk kezelni. Alapvetően a törvénymódosítási javaslat azt fogalmazza meg, hogy ha az építőipari alapanyagok ára egy éven belül tendenciaszerűen és jelentősen növekszik az azt megelőző évhez képest, akkor a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának az elnöke egy rendelettel bevezethet piacfelügyeleti intézkedésre okot adó állapotot, és itt szintén elő is írhatja azt, hogy a jelentős ásványvagyonnal rendelkező bányák számára egy minimálisan kitermelendő mennyiséget írjunk elő. Úgyhogy, azt gondolom, ennek is megvan a létjogosultsága, különösen a mostani nagyon magas építőipari, illetve energiaárak esetében. Szeretném megköszönni a bizottságoknak a munkáját, és kérném önöket, hogy a törvényjavaslatot a zárószavazás folyamán is támogassák. Köszönöm szépen a figyelmet.
Nagyon szépen köszönöm. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor, tisztelt Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről Ukrajna között a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17431. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Uniós napirendként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként az Törvényalkotási bizottság álláspontja jön. Bóna Zoltán képviselő úr az előadó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. december 2-án megtárgyalta az egyrészről az Európai Unió és tagállamai és másrészről Ukrajna között a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló T/17431. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! Jelen nemzetközi szerződés megnyitja az utat az EU és Ukrajna közötti közös légi közlekedési térség létrehozásához, amely az olyan fontos területeken, mint a repülésbiztonság a biztonság és a légiforgalom-irányítás közös, magas színvonalán alapul. Mindez elősegíti a piacra jutást, és új lehetőségeket kínál a fogyasztók és a légitársaságok számára mindkét oldalon. Ukrajna egyre fontosabb légi közlekedési piac az EU számára, mivel 2019-ben a tizenharmadik legnagyobb EU-n kívüli piac volt 9,8 millió utassal. A megállapodás része, hogy valamennyi uniós légitársaság közvetlen járatokat tud üzemeltetni az EU bármely pontjáról Ukrajna bármely repülőterére, és ez fordítva is áll az ukrán légitársaságok számára. Az Ukrajna és EU közötti járatokra vonatkozó minden korlátozás megszűnik, a nyílt és tisztességes versenyre vonatkozó rendelkezések pedig egyenlő feltételeket garantálnak. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Államtitkár úr? [[Steiner Attila jelzésére:]] Jelzi, hogy nem. A Külügyi bizottság nem állított előadót. Na, képviselők, tiszteltek, kíváne valaki szólni? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy szólásra nem jelentkezett senki, a vitát lezárom. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Bóna képviselő úr nagyon részletesen összefoglalta a törvénymódosítási javaslatból adódó előnyöket, és én azt gondolom, hogy nagyon fontos, hogy elfogadjuk ezt a törvényjavaslatot, ugyanis az uniós tagállamok között akkor az elsők lehetünk, akik a megállapodás ideiglenes alkalmazásához, majd a későbbi hatálybalépéséhez szükséges hazai eljárásoknak is eleget tettek. Nekem örömömre szolgált, hogy a frakciók többsége már eddig is egyetértett a törvényjavaslat tartalmával, és kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot a zárószavazásnál is támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most napirend utáni felszólalások következnek. Ezek sorában elsőként Ander Balázs képviselő úr szólhat, a Jobbik képviselője: „Azért annál érdemibb választ akarunk, hogy ”boldog karácsonyt”!” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Bizony, annál sokkal érdemibb választ szeretne Dél-Somogy lakossága is, hogy „boldog karácsonyt”, azokkal a kérdésekkel kapcsolatosan, amelyekkel számtalanszor bombáztam itt a kormánypárti patkóban, illetve térfélen ülő képviselőtársaimat. A dél-somogyi emberek szeretnének most már egy világos céldátumot és összeget hallani azzal kapcsolatosan, és ezt, mondjuk, odarakni a virtuális karácsonyfa alá, hogy mi lesz a 6-os és a 68-as út felújításával. Meddig kell még az ott élő embereknek élet- és balesetveszélyes utakon közlekedniük? Megérdemelnék Dél-Somogy polgárai, hogy végre ezeket az utakat, amelyek a megmaradást szolgálják, felújítsák. Aztán arra is választ várnának, és jó lenne, ha odahelyeznék kormánypárti részről a karácsonyfa alá, mondjuk, a Nagyatádi Kórháznak az ügyét; a Nagyatádi Kórházét, amelyet 1976-ban adtak át, és amelyet azóta egyébként a kaposvári megyei kórház gyámsága alá vontak; a szakos ellátottsága egyébként rettenetes. Az a helyzet, hogy az ott élő emberek mindezek ellenére pedig megérdemelnék az egészséghez való jogot. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Annál, hogy morzsákat osztogatnak vidékfejlesztés címszó alatt, jóval többet érdemelnének Dél-Somogy polgárai. Hiszen ha megnézzük, hogy mi van most, akkor azt látjuk, hogy az idegen és hazai zrt.-Döbrögik uralma, a korlátlan nagybirtok terpeszkedése az, amit Dél-Somogyban megfigyelhetünk, ez pedig a megmaradást nem szolgálja. Van ott olyan família, amelynek az önök 12 éves kétharmados uralma alatt mintegy 15 milliárd forintnyi juttatást adtak, csak ebben az évben az 560 millió forintot is elhagyta egyébként az, amivel megajándékozták ezeket a baráti gazdálkodókat. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Ha szimbólumot keresnék arra, hogy hogyan viszonyulnak a narancsos hatalmasságok Dél-Somogy lakóihoz, akkor talán a jégkárt szenvedett Kadarkút városának esetét hoznám fel. Június végén egy iszonyatos vihar pusztított a városkában, több száz család feje fölül tulajdonképpen elvitte a tetőt, szétverte a cserepet, szétverte a palát. Azóta is várnak ezek az emberek a kormányzati segítségre és azt mondják, hogy ez nem a kormány feladata, ez nem az állam feladata, oldják meg ők? Akkor tekintsenek példaként, mondjuk, Csehországra, ahol tulajdonképpen ugyanabban az időben történt egy tornádókatasztrófa Hodonín városában, és bizony az ottani kormányzat bejelentette, hogy mintegy 25 millió forintnyi újjáépítési támogatást juttatnak azoknak a családoknak, akik ott kárt szenvedtek el, akkor is, ha nem volt biztosításuk. Nos, valamiféle ilyen törődésre várnának Dél-Somogy polgárai. [[20.40]] És nézzünk akkor egy más területet, kormánypárti képviselőtársaim! Ez pedig az oktatás ügye, annak az oktatásnak az ügye, ahol bizony szintén nem örülhetnek annak résztvevői, mert egy bocsánatkérésnek is kevés, 10 százalékos béremelés lesz ott az ágazat 2021-es karácsonyfája alatt, ami bizony tulajdonképpen a pedagógus fogyasztási kosár inflációjával megegyező értékű, tehát nesze semmi, fogd meg jól! Annyira szeretnek visszafelé mutogatni, kormánypárti képviselőtársaim, akkor nézzük! És hogyha már annyira szeretnek Klebelsberg Kunóra hivatkozni, akkor Klebelsberg Kunónak az oktatást felügyelő miniszterként kevesebb idő jutott a gyászos és az országot majdnem sírba döntő trianoni békediktátum után, mint önöknek most a kétharmaduk 12. évében járva, mégis csodát tudott teremteni, mégis el tudta érni Klebelsberg Kunó, hogy ez az értelmiségi hivatás valóban egy középosztálybeli létnívót biztosítson a művelői számára. Ezzel szemben vane előrelépés a 12 évük alatt? Zöldülte ki valamelyest az a korfa, ami az elöregedett pedagógustársadalmat jellemzi? Azt kell mondjam, hogy nem. Most már 4 százalék csupán azoknak a pedagógusoknak az aránya, akik fiatalabbak 30 évnél. Nézzük csak, hogy állunk az elvándorlással, a lemorzsolódással! Tudtake ebben érdemi előrelépést elérni? Nem, hiszen a pálya továbbra sem vonzó. És, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy állunk azzal, hogy a legjobbakat vonzzák erre a csodálatos hivatásra, erre a pályára? Érteke előrelépést, mondjuk, a tekintetben, hogy a finn modellt, ahol bizony a legjobb 10 százalék választja ezt a pályát a középiskola után, valahogy közelítsük? Azt kell mondjam, hogy nem, viszont itt is újra szeretném hangsúlyozni, a Jobbik álláspontja egyértelmű az ellenzéki térfélről [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] a pedagógustársadalmat is megilleti a jólét és a szabadság. Köszönöm a figyelmüket.
Nagyon szépen köszönöm. Kálló Gergely képviselő úr, a Jobbik képviselője jelentkezett napirend utáni felszólalásra: „Térségünk ügyei” címmel. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. A nyáron megszavaztunk egy törvényt; a törvényt gyermekvédelmi törvénynek nevezték el a kormánypártok. A Jobbik is úgy gondolta, hogy vannak jó részei a törvénynek, így azt néhány hibája ellenére meg kell szavaznunk. Meg is tettük. Ez a törvény az iskolák épületéből kitiltja a propagandát. Kitiltja a propagandát. És történt Szent Miklós napján, múlt hét hétfőn egy sajnálatos eset. Az önök fideszes választókerületi elnöke úgy gondolta, hogy bemegy egy iskolába Szent Miklós napján, tanítási időben, és politikai propagandát fog folytatni, mert ez történt: dr. Molnár Krisztián ezt tette meg Szent Miklós napján, hétfőn Pusztaszabolcson, a József Attila Általános Iskolában. Elfogadhatatlannak tartjuk ezt. Önöknek sincs helye az iskolákban, és az iskola falain belül nem folytathatnak politikai propagandát, legyen szó bármiről is. Nemcsak én háborodtam fel, hanem Pusztaszabolcs közössége is, így a tankerület vezetőjéhez fordultam hivatalos levélben, három kérdéssel. Tudotte arról, hogy bemegy Molnár Krisztián? Adotte engedélyt Molnár Krisztiánnak? Egyáltalán elfogadhatónak tartjae a tankerület azt, hogy egy iskola épületén belül politikai eseményt tartanak? És engem nem érdekel, hány percig tartott; engem nem érdekel, hogy miről szólt; engem nem érdekel az, hogy hány kamera volt. Az érdekel, hogyha már megszavaztunk egy ilyen törvényt, tűnjön el a propaganda az iskolák falain belül. Három és fél nap kevés volt arra, hogy a tankerülettől választ kapjak, de nem baj! Ugyanis ez a sajnálatos eset Pusztaszabolcs városának a közgyűlésén is szóba került, hiszen ott megjelent az iskola igazgatója. Megkaptam, megszereztük a jegyzőkönyvét ennek a testületi ülésnek. Hadd idézzek belőle, az iskola igazgatóját fogom idézni. A tankerületi igazgatónő, Szilágyiné Németh Sarolta, kifejezetten kérte, hogyha ezzel kapcsolatban kérdés van, akkor őt keressék, az övé volt a döntés. Tehát ebben ő tud nyilatkozni. „Engem pénteken megkeresett, hogy itt fog tartózkodni, vagy a környéken tartózkodik , már nem tudom pontosan, a megyei közgyűlés elnöke, és az egyik, valami sajtó, tehát azt nem mondta, hogy újság vagy televízió, vagy bárki, valakinek fog adni egy riportot a gyermekvédelem kapcsán.” Most megint idézek egyet: „Most hogyha a fenntartóm ezt mondja, tehát ők megbeszélték, akkor tehát nyilván nekem ő a főnököm, tehát én nem gondoltam itt semmi rosszra.” Ezt az iskola igazgatónője ismerte el egy közgyűlésen. Tehát összegezzük: megszavazunk egy törvényt, ami tiltja az iskolák falain belül a propagandát. Önök ezt semmibe veszik, és bemennek az iskolába politikai eseményt tartani. Nem válaszol nekem a tankerületi vezető asszony, nem is baj, de az iskola igazgatója elismeri, hogy a tankerület ebben bizony nyakig benne volt, és a tankerület vezetője kérte meg az iskolát, hogy dr. Molnár Krisztián hadd menjen be, és az iskola falain belül hadd folytasson politikai eseményt. Ez a helyzet! [[Közbeszólás az ellenzéki pártok padsoraiból: Szégyen!]] Eddig propagandát csak önök folytattak az iskolák falain belül. Hogy gondolják ezt? [[Varju László tapsol.]] El a kezekkel a gyerekektől! Tűnjenek el az iskolából, és ne befolyásolják a fiatalkorúakat! Köszönöm, hogy meghallgattak. Maradok a körzetem szolgálja!
Köszönöm szépen. Dudás Róbert képviselő úr, a Jobbik képviselője napirend utáni felszólalásra jelentkezett: „Nem felelősöket keresek, hanem megoldásokat!” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Számos alkalommal számos felszólalásomban elmondtam már, de nem győzöm elégszer hangsúlyozni, hogy az útfelújítások mindennek az alapját jelentik. Sajnos nagyon nagy lemaradásban vagyunk. Amíg nincsenek megfelelő utak, főleg vidéken, addig nem várható igazán nagy fejlesztés, fejlődés, hiszen amíg egy nagy cég megfelelő időben és megfelelő minőségben nem tudja eljuttatni odajuttatni, majd eljuttatni az áruját, addig nagy cég nem fog megtelepedni a vidék Magyarországán, főleg a kistelepülésekkel övezett területeken. Jól kimutatható ez, hogyha megnézzük a települési összetételeknél, hogy hol vannak nagy cégek, hol van megfelelő infrastruktúra, illetve hol nincs. Tehát én azt gondolom, hogy ezen a területen bőven van mit pótolni, van mit javítanunk. Ugyanakkor, ha valaki engem ismer, az tudhatja azt is, hogy sosem vagyok rest megdicsérni azt, ami egyébként tényleg jó és tényleg fejlődésnek indult, és most itt is elmondom azt, hogy számos esetben, számos helyen olyan útfelújítások indultak el és kezdődtek meg, amelyek már régóta várattak magukra, és ezek nagyon fontosak és igen komolyan hiánypótlók az ott élők számára. Ugyanakkor viszont azt is meg kell hogy jegyezzem, hogy nekünk, ott élőknek az nekem is mint helybéli képviselőnek , hogy most éppen választás jön, és éppen elkészülnek az utak, számunkra a négyéves ciklus napjai ugyanolyanok, és mi mindennap járjuk ezeket az utakat, tehát nekünk nem egy választásra kell hogy elkészüljön egy út, hanem bármely év bármely hónapjának bármely napjára ugyanazok a dolgok vonatkoznak, mi ugyanúgy közlekedünk ezeken az utakon. De még egyszer mondom, örülök annak és örülünk annak, hogy elindultak. Nyilván vannak fenntartások, amelyek érkeznek a lakosság részéről, hogy mely utakra lenne még szükség, és sajnos ebből nagyon sok van, illetve az is, hogy milyen minőségben készülnek el ezek az utak, mert bár még véletlenül sem megbántva senkit, de ezeknek az utaknak nem áprilisig kell elkészülniük, ezeknek az utaknak évtizedekre kell hogy szolgálják a Mátra térségét, Bélapátfalva térségét, és egyébként egész Magyarország lakosságának, a vidék Magyarországának az érdekét. Egy dolog viszont nagyon idekívánkozik, mégpedig az, hogy mely utak azok, amik kimaradnak. Ezt most nagyon nehéz lenne felsorolni, és arra az én időm most itt, jelen állás szerint kevés. Ezért egyet emelek ki, és azon keresztül szeretném bemutatni, hogy milyen hiányosságok vannak még. Szintén számos alkalommal szólaltam már föl ebben a kérdésben, hogy a Recsk és Mátraballa közötti 23-as és 24-es utat összekötő útszakasz egyébként a szakemberek elmondása szerint is a környék legrosszabb útszakasza. Amikor a 21-es főutat építették, és a kőszállító teherautók ezen az úton keresztül mentek, teljes mértékben tönkretették ezt az utat. [[20.50]] Joggal várta el az ott élő három település lakossága, egyébként pedig azok az átutazó emberek is, akik nap mint nap használják, hogy amint lecseng ez a teherforgalom, akkor ez az út fel lesz újítva. Nem lett felújítva. Vártuk azt, hogy a 2021-es évben a „Magyar falu” programba majd ez bekerül. Volt olyan polgármester, aki nekem azt írta, hogy a körzet képviselője kezében tartja ezt az ügyet, és egyébként ez az út fel lesz újítva. Vártuk, 2021-ben vártuk, december közepe van, tudjuk, hogy ebben az évben már nem fog elkészülni. De talán nem is lenne még ez olyan tragédia, egyébként higgyék el, hogy az, mert én is nap mint nap azon az úton járok, de a 2022-es évi „Magyar falu” programba sem került bele. Volt olyan cég, aki kijött és felmérte ezt az útszakaszt, és a legkritikusabb útszakasz kijavítása, ami már kátyúzással szakemberek véleménye szerint nem orvosolható és nem javítható meg, teljes burkolatcserére van szükség, 130 millió forintba kerül. Ennél sokkal nagyobb összegek mennek el olyan helyekre, amelyek igencsak megkérdőjelezhetőek, erre nem volt ebben az évben sem és a jövő évben sem 130 millió forint. Úgyhogy én a Miniszterelnökséghez fogok fordulni levélben annak érdekében, hogy a jövő évi „Magyar falu” programba vagy bármely más programba kerüljön be, mert az ott élőket nem érdekli, hogy milyen programból valósul meg, csak szűnjenek meg a balesetek, szűnjenek meg a defektek, szűnjenek meg a keréktörések és mindez lehetőség szerint addig, míg tragédiába nem torkollik az az út, mert ha jár arra valaki, akkor az tudja, hogy az járhatatlan. Köszönöm szépen, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. Steinmetz Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője jelentkezett napirend utáni felszólalásra: „Mik a terveink?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Fidesz vagy nem Fidesz? Gyakorlatilag ez lesz a kérdés áprilisban, és az, hogy a Fidesz mit kíván a választóknak, az borítékolható, ők azt fogják mondani, hogy folytatjuk, és azt, hogy ez mit jelent, tudhatjuk, mert tapasztaljuk az elmúlt tizenkét évben. De sokkal érdekesebb és fontosabb annál, hogy mit kínál a jelenlegi ellenzék 2022-től, mi az a sportkoncepció például, amit kormányra kerülve meg kívánunk valósítani. Ha megengedik, akkor erről kívánok most beszámolni önöknek, egyúttal megköszönve mindazok segítségét, akik ennek a sportkoncepciónak a konszenzusos elfogadásában és megalkotásában részt vettek az elmúlt sok-sok hónapban. Mi egy olyan sportkoncepciót szeretnénk a választók figyelmébe ajánlani, ami a társadalom számára támogatható, szerethető és megalapoz egy sikeres, eredményes és minőségi sportirányítást. Mert kiemelt célunk az, hogy egy sportszerető nemzet maradhassunk, és sportoló nemzetté válhassunk a jövőben. Ennek érdekében pedig a sportot az egészségügy szolgálatába állítjuk, lehessen gyógyszer helyett vagy gyógyszer mellett mozgásgazdag életmódot, terápiát felírni. Hiszen azt látjuk, hogy Magyarország élen jár a szív- és érrendszeri megbetegedésben, amelynek a hátterében sokszor a túlsúly áll, amelynek a hátterében sokszor a mozgásszegény életmód áll. Mi pedig azt szeretnénk, hogy minél többet mozogjunk, ennek a feltételeit teremtsük meg, a sportlétesítményeket nagyobb hangsúllyal használhassa a lakosság, és egyáltalán a szabadidősportra több anyagi forrást biztosítsunk, mint tette azt a Fidesz-kormány az elmúlt időszakban. Esélyt a sporton keresztül! Támogatni fogjuk azokat a sportegyesületeket kiemelten, teszem hozzá, amelyek a fogyatékossággal élőket, illetőleg a hátrányos helyzetű fiatalokat felkarolják, képzik és versenyeztetik. Nagyobb hangsúlyt fektetünk a sportszakemberek képzésére és rendszeres továbbképzésükre is. Továbbmegyek: stadionstopot hirdetünk és egyúttal tornateremrajtot. Elképesztő, hogy a mindennapos testnevelés infrastrukturális háttere a mai napig nem kielégítően biztosított. Elképesztő az, hogy napjainkban kevesebb a tornaterem az iskolákban és a gimnáziumokban, mint volt egyébként 2012-ben, és emellett olyan stadionok épültek, amelyek kihasználatlanok, amelyekben nincsenek tekintettel a környezetvédelmi szempontokra, amelyek fenntarthatatlanok, költséghatékonyan nem üzemeltethetők, és egyébként meg baromi sok pénzbe kerültek az adófizetőknek. És ha már a pénz szóba került, mi a taorendszert nem kívánjuk beszántani. A taorendszer reformra szorul, hiszen bicskanyitogató, hogy mennyire átláthatatlan, mennyire jelen van a rablásfaktor, és mennyire jelen vannak az aránytalanságok. Éppen ezért mi egy transzparens és teljesítményalapú sportfinanszírozást tervezünk a versenysportban a jövőben, és ehhez pedig olyan forrást biztosítunk, amelynek összege GDP-arányosan meghaladja a mindenkori sportra költött EU-pénzek átlagát. Szeretném hangsúlyozni azt is, hogy a gyenge képességű külföldiekkel szemben mi a magyar tehetségeket fogjuk előnyben részesíteni, a magyar adófizetők pénzét rájuk fogjuk költeni. Végezetül, de nem utolsósorban egy erős egycsatornás állami sportirányítást fogunk bevezetni. Szeretnénk a szakmát, a szakma képviselőit visszaengedni a sportirányításba. Összeférhetetlenné tesszük a politikai szerepvállalást a sportvezetői szerepvállalással hangsúlyozom: párthovatartozástól függetlenül azokban a sportegyesületekben, sportszervezetekben, amelyek egyébként jelentős közpénzekből gazdálkodnak. Tisztel Hölgyeim és Uraim! Én bízom benne, hogy ez az ajánlat vonzó lesz a választóknak, és azt is megígérem önöknek, hogy a választásokhoz közeledve további elemeket fogunk majd a nagyérdemű elé tárni az ellenzéki sportkoncepcióból. Nagyon remélem, hogy támogatni fogják ezt, és bízom benne, hogy egy sportszerető nemzetből végre sportoló nemzetté is fogunk válni. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos képviselő úr, az MSZP képviselője, jelentkezett napirend utáni felszólalásra: „Aktuális kérdésekről” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Csak címszavakban: a dél-hevesi térségben humánerőforrás-válság van, a dél-hevesi térségben oly mértékű a háziorvoshiány, hogy ma már elérte a kritikus szintet, az úgynevezett élettartamrés megmutatja, hogy a legszegényebb jövedelmi tizedben élő emberek közel hét-nyolc évvel hamarabb meghalnak, mint a jobb módú társaik, és az úgynevezett deprivációs index engedelmet kérek azért, hogy ilyen szociológiai terminusokat használok azt mutatja, hogy éppen ott a legnagyobb a hiány, ahol a legnagyobb szükség lenne. Nos, vegyük sorba ezeket a problémákat! Nézzék, a dél-hevesi térségben közel 20 ezer embernek nincs háziorvosa. Mondom még egyszer: 20 ezer embernek. A Heves 3. választókörzetnek durván 80 ezer lakosa van, ez azt jelenti, kedves képviselőtársaim, hogy minden negyedik választópolgárnak nincs háziorvosa. Pontosan tudjuk, hogy az erős alapellátás éppen a szakellátást, a kórházakat tehermentesítené, ugyanakkor azt láttam az elmúlt években, hogy a kormány semmit, de semmit nem tett annak érdekében, hogy fölszámolja ezeket a problémákat vagy csökkentse a problémákat, miközben a kormánynak területi ellátási kötelezettségei vannak, hiszen az egészségügyről szóló törvény egyértelműen fogalmaz ebben a kérdésben. Azt is tudjuk, hogy ez az alapellátás az egyik leghatékonyabb eszköz, hogy a testi és lelki egészséget meg lehessen őrizni, és a jóléthez, az emberek jólétéhez leginkább hozzá tudjon járulni. Most Magyarországon több mint 600 háziorvos hiányzik. Nem beszélek a fogorvosok hiányáról és a házi gyermekorvosokról. Ahogy említettem, a választókörzet körülbelül egyharmadában nincs háziorvos. Ha Hevesen a körzőt leszúrnánk, és egy 20 kilométeres sugarú kört néznénk meg, akkor gyakorlatilag azt látnánk, hogy minden második településen hiányzik a háziorvos. Bass László szegénységkutató szociológus, azt hiszem, hogy ebben a Házban ismert személy, az ELTE oktatója. Ő fogalmazott a szegénység kapcsán úgy és ez egy az egyben illik a dél-hevesi térségre, de ugyanígy illik a dél-somogyi térségre, illik Békés megyére, illik Nógrád megyére , hogy az elmúlt tíz-húsz évben semmi sem változott, vagy ha valami változott, az rosszabb lett, mint tíz-húsz évvel ezelőtt volt. És azt hiszem, hogy helyén van ez a megállapítás. [[21.00]] Szétszakad a magyar társadalom igen, ezt is többen mondják. Magával a kijelentéssel egyetértek, csak én ma már azt látom, hogy a társadalom nem úgy szakad szét, hogy az alul lévők leszakadnak a társadalom többségétől, hanem azt látom, hogy akik felül vannak, ők akarnak elszakadni a társadalom többségétől. És minden erőforrást az ő jólétükre, a szolgáltatásaikra, a financiális lehetőségeik bővítésére fordít vagy fordított a kormány. Ahogy említettem önöknek, ez a szegénységi rés idekívánkozik. Az ellenzéki pártok a közelmúltban készítették el a közös alapprogramjukat, és én is egyik kidolgozója voltam ennek a programnak. Akkor néztem meg a legfrissebb statisztikai adatokat nyugdíjügyekben. Kedves Barátaim! A nyugdíjkorhatárt a dél-hevesi térségben élő férfiak 40 százaléka nem éri meg. Értik, ugye? A 65 éves életkort nem éri meg a férfiak jelentős része. Nincs megfelelő egészségügyi ellátás, nincs megfelelő infrastruktúra, nem volt megfelelő fizetés, nincs szociális szolgáltatás, amelyik a bajba került embereknek segítségére lenne. Elnök úr, nekem van egy statisztikai adatsorom, de én ezt nem kívánom felmutatni. Azt viszont elmondom, hogy még a KSH statisztikája szerint is a 65 éves és annál idősebb, egyedülálló emberek körében nőtt leginkább a szegénység az elmúlt egy évben. És amikor megnéztem, hogy tulajdonképpen ez miből áll, akkor az látszott, hogy a 65 éven felüli nők körében nőtt drasztikusan a szegénység. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Fidesz képviselője, Nagy Csaba képviselő úr: „Siklós Város fejlesztései” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Baranya 4. számú választókerületének második legnagyobb városa Siklós, ahol több mint 9500-an élnek Máriagyűddel és a szőlőhegyi dűlőkkel együtt. Nagyon fontos dolognak tartom, hogy beszéljünk egy kicsit napirend után arról, hogy Siklós járási székhely vonatkozásában milyen fejlesztések történtek, illetve történhetnek az elkövetkezendő időszakban, és ezeket áttekintve szeretném a mai este ezt elmondani önöknek. A közlekedés vonatkozásában 2017-ben egy körforgalmat tudtak kialakítani. Ezt a körforgalmat plusz 51 millió forinttal tudta megtámogatni a költségvetési soraiban a siklósi városvezetés, 89 millió forintot nyert ennek a kivitelezésére a város, nehézségekbe ütközött az előző városvezetés idején ennek a megvalósítása. Sikerült elérni azt, hogy Siklós és Nagyharsány között megújuljon az út, egy húszéves álom vált valóra: a szőlőhegyi utaknál öt kilométert tudtak mart aszfalttal leaszfaltozni. Ennek nagyon örültek a szőlősgazdák és az idelátogató turisták. ’22-23-ban tervezik azt a városvezetés részéről, tervezzük együtt, ha lehet így mondani, hogy a vidékfejlesztési program keretén belül még hat kilométerrel meghosszabbítjuk ezeket a szőlőhegyi utakat az aszfaltozás szempontjából, illetve nagyon fontos dolognak tartom azt, hogy ’22-23-ban tervezzük a siklósi belvárosból a Matty település felé vezető Postaszállás útnak a felújítását, illetve a siklósi elkerülő út és a város határa közötti Széchenyi útnak a felújítását. Elkészültek a megyeszékhely és Máriagyűd kerékpárútjának tervei, itt arra várunk majd, hogy a közbeszerzési kiírás hamarosan el tud indulni. Fontos dolognak tartom a siklósi önkormányzatnak azt a fejlesztését, ami a városháza felújításáról szólt, hiszen ezzel egy olyan szolgáltatási színvonalat tudnak a siklósi polgároknak nyújtani, ami már megfelel a XXI. századnak. Siklós a terület- és településfejlesztési operatív program keretén belül nyert egy pályázatot, amivel 400 millió forintot tud csapadékvízhálózat-fejlesztésre fordítani, így a hegyi elkerülő úttól egészen végig, a Lanka-csatornáig, a befogadóig meg tudják majd csinálni a csapadékvíz-hálózatnak a fejlesztését. Itt érintve lesz a Baross Gábor utca, a Zombori utca, a Harkányi és a Godosai út, a Zenthe Ferenc tér és Máriagyűdön pedig a Pécsi és a Kossuth utca. Ha a várról beszélünk, akkor elkészült az idei évben a „Zöld város” projekt, itt egy 380 millió forintos beruházásról tudunk beszélni, amit 20 millió forinttal egészített ki a városi költségvetés, és amit nagyon fontos dolognak tartok szintén Siklós esetében, hogy elindult Siklóson a terület- és településfejlesztési operatív program keretében belül Váralja szegregátumának a rehabilitációja. Itt programokra, felzárkóztatásra, társadalmi integrációs program végrehajtására 190 millió forintot nyert a város, 500 millió forintot az infrastrukturális fejlesztésekre, amit most 256 millió forinttal fog kiegészíteni hamarosan, reményeink szerint a kormány. Beszéljünk egy kicsit az iskolákról is. Két iskola felújítását, kibővítését, megújítását kezdtük el. Az egyik a Kanizsai Dorottya Általános Iskola, ahol egy új épületrész készült el, egy kétszintes, akadálymentesített épületrész. A másik pedig a Batthyány Kázmér Általános Iskola, ahol táncterem, tornaterem, szakmai szempontokból nagyon fontos természettudományos szertár készült el szaktanteremmel együtt, és a Kézilabda Szövetség is ígéretet tett egy műanyag borítású pálya kivitelezésére. Most jelent meg egy kormányhatározat, mely szerint 154 millió forintból kilenc siklósi játszótér, egy multifunkcionális új pálya, illetve civil közösségi tér fog létesülni Siklóson. Talán a múlt hét egyik legfontosabb döntése az volt, hogy a Siklósi Kórház 293 millió forintos támogatásban részesült, ahol járóbeteg-szakellátást fognak fejleszteni, mammográfiai, új vizsgálatokra alkalmas gépet fognak vásárolni, és csontsűrűségmérésre alkalmas eszközt is beszereznek. Ezek azok a fejlesztések, amik szükségessé teszik azt, hogy Siklós XXI. századi értelemben fejlődni tudjon, és remélem, hogy az elkövetkezendő időszakban be tudjuk bizonyítani azt is, hogy az iparterületek is fejlesztésre kerülnek, hiszen már készül az új iparterületnek a tervezése, a tervei, ahol csarnokot, utat és alapinfrastruktúra-fejlesztést terveznek a mérnökök. Ezekkel próbáljuk meg Siklós fejlesztését a közeljövőben elősegíteni. Köszönöm szépen a figyelmet.
Nagyon szépen köszönöm. Horváth László képviselő úr, a Fidesz képviselője, a következő napirend utáni felszólaló: „Egyáltalán nem éri meg, -egyáltalán mi éri meg a baloldalnak?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A baloldal miniszterelnök-jelöltje nemrégiben azt nyilatkozta Gyöngyösön, hogy a Mátrai Erőművet egyáltalán nem éri meg fenntartani, és hogy az erőműben dolgozóknak hozzáteszem: több ezer embernek máshol kell munkát találni. Úgy tűnik, hogy Márki-Zay Péternek lassan már nem éri meg fenntartani semmit sem, ami az országnak fontos és az embereknek jó. Bár ő a kapitány, Gyurcsány Ferenc hirdette ki ezt a tisztségét, és az a helyzet, úgy tűnik, hogy neki, a kapitánynak és a baloldalnak most már egyáltalán nem éri meg fenntartani a rezsicsökkentést, egyáltalán nem éri meg emelni a minimálbért, egyáltalán nem éri meg megvédeni a határokat az illegális bevándorlással szemben, egyáltalán nem éri meg befagyasztani a benzin árát, és most már egyáltalán nem éri meg a Mátrai Erőművet fenntartani. Ez egyébként azt is jelenti, hogy a baloldali miniszterelnök-jelöltnek nem fontos az ország folyamatos és biztonságos villamosenergia-ellátása, és nem fontos annak a több ezer embernek a munkája sem és a munkahelye sem, akik energiaválság idején is megfeszített munkával működtetik az erőművet. Mindezek után feltehetjük a kérdést, hogy ha az előbb felsorolt dolgok a baloldalnak egyáltalán nem fontosak, nem éri meg őket fenntartani, akkor mi az, ami nekik megéri. Mi az, ami nekik megérte, mondjuk, az erőművel kapcsolatosan az elmúlt időszakban? Az a helyzet, hogy a baloldal annak idején külföldi kézre juttatta az erőművet, úgy látszik, ez megérte. És ez persze legjobban azoknak a külföldieknek érte meg, akik tulajdonba kerültek, hiszen tulajdonlásuk alatt az eredeti vételár ötszörösét vitték ki az erőműből, vették ki, és vitték ki az országból profit formájában. A baloldalnak ez is megérte. [[21.10]] És amíg külföldi kézben volt az erőmű, addig a baloldalnak sem és a környezetvédő szervezeteknek sem volt semmiféle környezetvédelmi aggálya, akkor nem volt se büdös, se füstös az erőmű, akkor nem érte meg ilyet mondani. Bezzeg, amikor a külföldiek által jól lelakott erőmű magyar kézbe került, akkor rögtön megérte balhézni, és követelni az erőmű azonnali bezárását, akkor már büdös is lett, füstös is lett. Rögtön megérte persze Mészáros Lőrinc-ezni, mert azt mindig megéri; és persze nem érte meg elmondani, hogy Mészáros Lőrinc nem bocsátott el egyetlenegy embert sem, nem csökkentette az erőmű kapacitását, mint ahogy tette volna ezt az a szintén külföldi vevő, aki a németek távozása után szintén bejelentkezett az erőmű vásárlására. A teljesség kedvéért el lehetett volna mondani, de azt sem érte meg elmondani, hogy az erőmű mellett ugyanekkor kezdte meg a működését egy nagyon korszerű gabonafeldolgozó üzem Mészáros Lőrinc érdekeltségében, ami 300 embernek adott munkát, ad a mai napig munkát egyre nagyobb számban, ami modern technológiával dolgozza fel azt a 200 ezer tonna búzát, amit a magyar termelőktől vásárolnak meg, biztosítva nekik a biztos piacot és bevételt. Mára az erőmű hosszú idő után újra állami kézbe került, mert stratégiai fontosságú. A kormány döntött az erőmű modernizálásáról és legutóbbi ülésén arról is, hogy az energiaellátás folyamatossága és a munkahelyek megőrzése érdekében 42 milliárd forintot juttat hazai forrásból az erőműnek. A magyar emberek, háztartások energiaellátása, a Mátrai Erőmű és annak dolgozói biztonságban vannak és biztonságban is maradnak. Ezek után persze azt a kérdést is fel lehet tenni, hogy kinek is érné meg, de nagyon, ha megszűnne az erőmű, kinek érné az meg, ha a baloldalnak már nem érné meg fenntartani. Nem kell sokat töprengenünk, és ehhez még Gansperger Gyulát sem kell meghallgatnunk, magunktól is rájöhetünk a megoldásra, a válaszra: azoknak az érdekcsoportoknak, akiknek érdeke Magyarország energiakitettségének növelése, Magyarország önállóságának, mozgásterének szűkítése. Na, azoknak megérné; azoknak meg már csak azért is, mert megint lenne egy jó üzlet, úgy, mint régen. Nekik nagyon is megérné egy baloldali kormányzás, de az a helyzet, hogy a magyar emberek többségének viszont egyáltalán nem érné meg, még azoknak sem, akik a baloldalra szavaznak. Köszönöm. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Varju László képviselő úr, a Demokratikus Koalíció képviselője a következő felszólaló napirend után: „Mi történik Újpesten?” címmel. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Az idei utolsó parlamenti héten is szeretnék beszámolni arról önöknek, hogy a választókerületemet érintően milyen fontos kérdések, illetve hírek, események történnek. Az advent időszaka lehetőséget ad a számvetésre és talán egy kicsit az előrelépésre is. Bár a környezetünkben látjuk, hogy nem csak az őszi napforduló óta, egészen karácsonyig azonban sajnos biztosan folyamatosan nő a sötétség, és sokaknak ez a belső megpróbáltatás ideje. Csökken a fény, és egyre növekszik a sötétség. Mindezt ellensúlyozandó beérni látszik a városvezetés munkája Újpesten; például azzal, hogy a legutóbbi beszámolóm óta is számos fejlesztés fejeződött be, vagy érkezett el a munka utolsó fázisába. Engedjék meg, hogy ezek közül néhányat említsek! Napelemes kandeláberek kerültek a Görgey útra. Ezen a területen tavalyelőtt még járda sem volt, csak nagy, kitaposott ösvények, most pedig a járdán közlekedhetünk frissen ültetett fák között, vadvirágos ágyásban gyönyörködve; immáron napelemes lámpák árnyékát is, illetve világítását is láthatjuk. Új pingpongasztalok kerültek a Berda-lakótelepre, a Pozsonyi utcába. Így a Béke tér, a Bőröndös sétány, az Ősz utca, a Bárdos utca után már itt is jobb és szebb körülmények között mozoghatnak az újpestiek. Átadás-átvételi szakaszhoz érkezett el a Rózsa utca felújítása, ahol a főváros és a kerület együttműködésében megújítás történt. Ezen az útszakaszon régóta időszerű volt a munkálatok elvégzése, és napok kérdése, hogy akadálymenetesen, jobb minőségű úton lesz járható ez az útszakasz. A befejezett munkálatok mellett számítunk további fejlesztésekre is. Ilyen például a Pácoló-Intarzia köz megújítása. Erről részletesen is beszéltem egyébként a városvezetőkkel, Trippon Norbert alpolgármester úrral, és megtudtam tőle, hogy három szakaszban is felújításra kerülnek a területre be- és kivezető útburkolatok, továbbá létrejön 50 szabályos parkolóhely is. Hozzávetőlegesen itt tételesen idézem 192 négyzetméterrel növelik meg az eddigi zöldfelületet, lesz 413 négyzetméter mediterrán jellegű növényágyás, 155 négyzetméter vadvirágos zöldfelület, továbbá 722 négyzetméter talajtakaró cserjefelület, valamint fákat is ültetünk. A tér központi részén ivókútnak, térfigyelő kameráknak, három, burkolatba süllyesztett fúvókával rendelkező vízijátéknak is helyet biztosítanak. Lesznek továbbá még támlás és napozópadok, hintapadok, növényekkel befuttatott pergolák. A különleges hangulatról pedig a talajba süllyesztett LED-lámpás térvilágítás gondoskodik. A tér megújítása 2022 nyarára befejeződik. Nagyon fontosnak tartom azonban, hogy az évnek ebben a szakaszában ne csak az ilyen megújítási és szakmai kérdésekről ejtsünk szót. Én nagyon szeretem az adventi készülődést, a karácsony meghittségét. Ennek egyik példája Újpest központja egyébként, ahol a díszkivilágított gyönyörű épület, a mindenki karácsonyfája, a jégpálya és akár a forró habos kakaó, a betlehemi jászol, a karácsonyi vásár mind egyszerre megtalálható. Van, ami ebből mégis kiviláglik: idén is működik Újpesten az adventi ajándékgyár. Ennek lényege, hogy gyermekeknek szánt csomaggal támogatjuk a rászoruló újpesti családok karácsonyát. Örömmel látom, hogy az újpesti közösség összefogott. Fantasztikus dolog, hogy több százan vették a fáradságot, hogy egy cipősdoboznyi szeretettel megszépítsék a polgártársaink ünnepét. Köszönöm nekik, köszönöm a szervezőknek, akik ezt lehetővé tették. Áldott, békés ünnepeket kívánok mindannyiuknak! Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője a következő: „Vajon kinek a biznisze a Debrecenben akár aranyáron is megépülő extrém bringapark?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Debrecen fideszes helytartói, Kósa Lajos és Debrecen polgármestere lassan olyan, mint anno annak idején a Szabó család volt: minden héten van valami új epizód, amiről muszáj, hogy beszéljünk. Emlékeznek? A múlt héten szó volt arról, hogy Debrecenben, a Fidesz propaganda-fővárosában a kormánypárti polgármester, Orbán helytartója csak úgy tudta elkerülni a 2021-es évben a város fölött Damoklész kardjaként lebegő hitelfelvétel rémét, hogy számtalan beruházást és ez évre tervezett projektet egyszerűen áttolt a 2022-es évre. Persze, tudjuk, hogy ezzel legfeljebb csak némi időt nyer, néhány hónapot. Bár, gondolom, a polgármester úgy van vele, hogy aki időt nyer, az életet nyer vagy hatalmat a kettő közül mindenképpen valamelyiket. És 2022-ben meg majd lesz valahogy. Ismét beterveznek majd a költségvetésbe soha meg nem valósuló ingatlaneladásokat, vagy ráfogják Sorosra, esetleg Gyurcsányra vagy a tizenegy éve elmúlt nyolc évre, teljesen mindegy, ez majd a jövő, majd megoldódik. Mintha nem lenne fontos különben a Fidesz politikusainak a család, az látszik legalábbis abból, hogy ilyen halasztott beruházások között van két bölcsőde megépítése is. A polgármester a közgyűlésen bagatell problémaként kezeli ezt az ügyet: majd pályázik az önkormányzat ismét, hátha nyer, és akkor majd lesz pénz a bölcsődék megépítésére. Ha pedig nem nyer az önkormányzat, na, az egy másik kérdés, arra nem tudott mit mondani. Bezzeg az évek óta dédelgetett polgármesteri nagy álom, az úgynevezett extrémsport-pálya! Ugyan annak is átcsúszik a beruházása a 2022-es évre, de ellentétben a bölcsődékkel, itt nem vár a város semmiféle megmentőre, nem vár a kormányra, nem vár pályázatra, nem vár semmire. Tavaly még 213,4 millió forintból gondolták megépíteni, megvalósítani ezt a sportparkot, azonban a számunkra nem ismert közbeszerzést nyert befektető gondolt egy merészet, és egy huszáros vágással 620 millió forintra taksálja most a beruházást ő ennyiért építi. [[21.20]] Ennyi pénz azonban a világban nincsen, de Debrecenben biztosan nem így 2021. év vége fele, de semmi vész, Orbán hű vazallusa, a város polgármestere osztott-szorzott, és úgy döntött, hogy a város elé, a közgyűlés elé hozza költségvetési módosítóként ezt a problémát. És hát az volt az előterjesztésben, hogy a város a 2022. évi költségvetés terhére vállaljon fel félmilliárd igen, jól hallják, 500 millió forintos kötelezettséget az extrémsportpark azonnali megépítésére. Mindez még egyszer mondom a meg nem nevezett, titkolt győztes vállalkozó kérésére, aki szerint egy év alatt megháromszorozódtak ezek a költségek. A polgármester meg hisz neki. Csak egy baj van: mi nem hiszünk sem Kósa Lajosnak, sem a polgármesternek. Merthogy a sportpálya körül már a kezdetektől semmi nem stimmelt. Még egyszer mondom: semmi nem stimmelt. Elsősorban is nem egyeztettek a debreceni bringások egyesületével, egyáltalán az érintett lakótelepen élők közül sem kérdeztek meg senkit, hogy szükség vane nekik erre a pályára; ha igen, akkor azzal a tartalommal és eszközökkel, amit beterveztek, vagy esetleg valami más lenne neki szükséges. Vagy mégis jobban szeretnék esetleg, hogy hamarabb megépüljenek a bölcsődék, és ne kelljen várni különben sem a kormányra, sem a pályázatokra, esetleg szeretnének idősek nappali foglalkoztatóját vagy bármi más egyebet? De nem, az extrémsportpályának a polgármester, Kósa Lajos és Pósán László szerint minél hamarabb meg kell épülni, akár úgy is, hogy a város 500 millió forint kötelezettséget vállal a 2022. év költségvetésének a terhére, akár háromszoros áron is. A pénz nem számít. Semmi nem számít. Ezek után viszont egyetlen kérdés mindenféleképpen nyitva marad: a debreceni fideszes nagyuraknak vajon miért is akad be ez az extrémsportpálya? És ebből következik a másik kérdés, és azt hiszem, nem járok messze a valóságtól, ha ezt a kérdést is felteszem: vajon kinek a biznisze lehet az extrémbringapark, ha egyrészt nem merik elárulni, hogy a közbeszerzésnek ki lett a győztese? Kinek akadt be ezt a projekt? Kinek a biznisze ez a projekt, hogy akár aranyáron is, de megépítik ezt az extrémbringaparkot? 2022-ben a kormányváltás után ezekre a kérdésekre is várni fogjuk a választ a város polgármesterétől, Kósa Lajostól és Pósán Lászlótól. A válaszoknak pedig meg kell születniük. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Varju László tapsol.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Mindenkinek jó estét, jó éjszakát kívánok. Viszontlátásra!