[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni, munkánkat megkezdjük. Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés negyedik nyári rendkívüli ülésének 3. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Vinnai Győző és Szilágyi György jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Most határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem, ellenőrizzék, hogy kártyájukat elhelyeztéke a szavazógépben. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt a határozathozatalokat megkezdjük, jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, most nyomják meg valamelyik szavazógombot. [[Szavazás. Közbekiáltások az ellenzéki padsorokból: Jelen!]] Köszönöm. Megállapítom, hogy 178 fő van jelen, az Országgyűlés határozatképes. Kérem azokat a képviselőtársaimat, akik észlelték, hogy szavazógépük nem működik, azt most jelezzék! [[Nincs jelzés.]] Ezek szerint minden képviselőtársam szavazógépe működik. Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Tájékoztatom önöket, hogy Serkisian Szeván Simon örmény nemzetiségi szószóló még nem vette át mandátumát, így a mandátumigazoláshoz szükséges feltételek nem állnak fenn. Ezért a mandátumigazolásra későbbi ülésünkön kerül sor. Soron következik a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló T/503. számú törvényjavaslat zárószavazása. A stabilitási törvény és a házszabály rendelkezései alapján az Országgyűlés elnöke az előterjesztő által benyújtott T/503/854. számú egységes költségvetésitörvény-javaslatot megküldte a Költségvetési Tanács elnökének. A tanács előzetes hozzájárulás megadásáról szóló véleménye T/503/855. számon a hálózaton elérhető. Köszöntöm Kovács Árpád urat, a Költségvetési Tanács elnökét, akinek a házszabály 36. § (11) bekezdése alapján most megadom a szót 10 perces időkeretben. Öné a szó, elnök úr.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Házelnök Úr! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Mint elnök úr jelezte, az Országgyűlés elnöke 2018. július 16án megküldte a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló az Országgyűlés által elfogadott módosítások átvezetését is tartalmazó egységes költségvetésitörvény-javaslatot, kérve a Költségvetési Tanács stabilitási törvény 25. §-a szerinti véleményét az államadósság-szabálynak való megfelelésről, valamint az Alaptörvény szerinti előzetes hozzájárulásának megadását a költségvetésitörvény-javaslat zárószavazásához.A tanács vizsgálata alapján a 2018. július 17-én tartott ülésén az alábbi határozatot hozta. Megállapította, hogy a 2019. december 31-ei tervezett államadósság-mutatónak a Magyarország 2019. évi központi költségvetési törvényéről szóló T/503/854. számú egységes költségvetésitörvény-javaslat 3. § (3) bekezdésében előírt mértéke megalapozott, az összhangban van a stabilitási törvény rendelkezéseivel és a törvényjavaslat alapját képező költségvetési folyamatokkal. Miután a 2019. év végére számított államadósság-mutató 70,3 százalékos mértéke alacsonyabb a 2018. év végére várt 72,9 százaléknál, így az Alaptörvény 36. cikk (5) bekezdésének követelménye is teljesül. A tanács mindezek alapján adta meg az Alaptörvény 44. cikk (3) bekezdése szerinti előzetes hozzájárulását a T/503/854. számú egységes költségvetésitörvény-javaslat zárószavazásához. [[14.10]] Tisztelt Országgyűlés! Kérem, engedjék meg, hogy a Tanács megbízását teljesítve igen röviden indokoljam annak határozatát. Az államadósság-szabály keretét az Alaptörvény a következők szerint fogalmazza meg: „Mindaddig, amíg az államadósság a teljes hazai össztermék felét meghaladja, az Országgyűlés csak olyan központi költségvetésről szóló törvényt fogadhat el, amely az államadósság teljes hazai össztermékhez viszonyított arányának csökkentését tartalmazza.” A stabilitási törvény is tartalmazza az adósság alakulására vonatkozó előírást. Ezt az Országgyűlés a Költségvetési Tanács jelzéseit is figyelembe véve 2016-tól módosította. A költségvetés tervezésekor alapul vett makrogazdasági feltételek alapján 2019-re a következők vonatkoznak: mivel a költségvetési évre előre jelzett infláció és a bruttó hazai termék reálnövekedési üteme közül legalább az egyik nem haladja meg a 3 százalékot, ezért az államadósság-mutatót legalább 0,1 százalékponttal kell csökkenteni. A tanács az adósságmutató várható csökkenéséhez kapcsolódóan azt is kiemelte, hogy a stabilitási törvény értelmében az államadósság-mutató számításakor a külföldi pénznemben fennálló adósságot keletkeztető ügyleteket azonos, a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott árfolyamon kell figyelembe venni. Az árfolyam elmozdulásai tehát a törvényjavaslat Alaptörvénynek való megfelelését nem befolyásolják. Mindazonáltal a tanács kedvezőnek tartotta, hogy az államadósság devizaaránya a 2011. év végi 52 százalékról 2017. év végére 26 százalékra csökkent, és várhatóan a következő években is tovább mérséklődik, valamint az adósságfinanszírozás elsősorban a hazai megtakarításokra támaszkodik. Ennek következtében jelentősen csökkent az adósság kitettsége külső hatásoknak. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A tanács folyamatában követte a költségvetésitörvény-javaslat országgyűlési tárgyalását. Az egységes költségvetésitörvény-javaslat felülvizsgálata alapján megállapította, hogy a benyújtott törvényjavaslathoz képest az Országgyűlés által elfogadott előirányzat-változtatások összességében 267,5 millió forinttal növelik a központi alrendszer bevételeinek, valamint kiadásainak főösszegét. Változatlan marad mind a pénzforgalmi és az eredményszemléletű hiány, mind az államadósság tervezett összege. Így megismételhetem, amit a törvényjavaslat általános vitájának kezdetén elmondtam, hogy az államadósság-szabály teljesül, hiszen 2019-ben az adósságmutató az említett előíráshoz képest nagyobb mértékben, 2,6 százalékponttal csökken. Így megfelelő a tartalék az esetlegesen mérsékeltebb csökkenést előidéző a nemzetgazdaság növekedésére, az államháztartás bevételeire, kiadásaira ható hazai és nemzetközi gazdasági tényezők várttól eltérő alakulásából eredő kockázatok hatásának fedezésére. A tanács határozatának indokolásában jelezte, hogy a kiadási növekmények forrását a belső átcsoportosításokon túl az adóbevételek előirányzatának megemelésével megteremtették. A Költségvetési Tanács ezúttal is áttekintette a gazdasági folyamatokat, beleértve a gazdasági növekedést, az inflációt, a külső tényezőket és a pénzpiac alakulását, valamint ezek lehetséges hatását a 2019. évi költségvetés végrehajtására. Mindezeket figyelembe véve is az államadósság-mutató csökkenését biztonságosan elérhetőnek tartotta. A hiánycél, valamint a kitűzött államadósság-mutató teljesülése érdekében azonban úgy látta, hogy a kormány részéről 2019-ben is fegyelmezett gazdálkodásnak kell megvalósulnia, a makrofeltételek esetleges megváltozása miatt bekövetkező kiadásnövekedést vagy bevételcsökkenést élve az elmúlt években megnövekedett mozgástere lehetőségével megfelelően ellensúlyoznia kell. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. Kellemes nyarat, jó pihenést kívánok, és sikeres őszt. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/503/854. számú egységes költségvetésitörvény-javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes költségvetésitörvény-javaslatot 128 igen szavazattal, 56 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[14.20]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nemzeti Közszolgálati Egyetem fenntartói jogait érintő egyes törvények módosításáról szóló T/710. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/710/12. számon, összegző jelentését pedig T/710/13. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 3., 5. és 6. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Brenner Koloman indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 55 igen szavazattal, 128 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Az 5. számú módosító javaslat Brenner Koloman indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 55 igen szavazattal, 128 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 6. számú módosító javaslat Brenner Koloman indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal, 127 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/710/12. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 126 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/710/15. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 131 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Bethlen Gábor Alapról szóló 2010. évi CLXXXII. törvény módosításáról szóló T/713. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/713/6. számon, összegző jelentését pedig T/713/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a T/713/2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslatot Szávay István indítványozta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a T/713/2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslatot Szávay István indítványozta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! (Szavazás.) Az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 127 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/713/6. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 159 igen szavazattal, 21 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/713/9. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 159 igen szavazattal, 20 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a sportról szóló 2004. évi I. törvény és az egyesülési jogról szóló, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény módosításáról szóló T/712. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/712/5. számon, összegző jelentését pedig T/712/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/712/5. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 130 igen szavazattal, 48 nem ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/712/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 131 igen szavazattal, 48 nem ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény módosításáról szóló T/624. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/624/5. számon, összegző jelentését pedig T/624/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/624/5. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 154 igen szavazattal, 33 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/624/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 154 igen szavazattal, 33 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyarország Kormánya és az Ománi Szultánság kormánya között a diplomata-, szolgálati és különleges útlevelekkel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló T/532. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/532/7. számon, összegző jelentését pedig T/532/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/532/7. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 177 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 9 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/532/9. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 178 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 9 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról, valamint a bevándorlási különadóról szóló T/625. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/625/22. számon, összegző jelentését pedig T/625/23. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 4. számú, az LMP képviselőcsoportja a 6., 7. és 15. számú, a Párbeszéd képviselőcsoportja pedig a 13. és 14. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. [[14.30]] Először ezekről határozunk. A 4. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Ennek elfogadása kizárja a 13. számú módosító javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 34 igen szavazattal, 131 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 15. számú módosító javaslat Demeter Márta és képviselőtársai indítványa. Ennek elfogadása is kizárja a 13. számú módosító javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 128 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 13. számú módosító javaslat Tordai Bence indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 55 igen szavazattal, 130 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 6. számú módosító javaslat Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 23 igen szavazattal, 155 nem ellenében, 9 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 7. számú módosító javaslat Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 48 igen szavazattal, 130 nem ellenében, 9 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 14. számú módosító javaslat Tordai Bence indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 55 igen szavazattal, 132 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/625/22. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 130 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/625/26. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 131 igen szavazattal, 33 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a szociális hozzájárulási adóról szóló T/627. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/627/11. számon, összegző jelentését pedig T/627/12. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 4. számú, az LMP képviselőcsoportja az 5. és 6. számú, a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 3. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 4. számú módosító javaslatban Korózs Lajos és képviselőtársai, a 3. számú módosító javaslatban pedig Sneider Tamás azonos tartalommal terjesztettek elő javaslatot. A frakciók mindkét indítvány fenntartását kezdeményezték, ezért ezekről egy döntéssel határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal, 131 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Az 5. számú módosító javaslat Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal 131 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 6. számú módosító javaslat Demeter Márta és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 130 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/627/11. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 129 igen szavazattal, 50 nem ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/627/16. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 131 igen szavazattal, 48 nem ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a gyülekezési jogról szóló T/707. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/707/10. számon, összegző jelentését pedig T/707/11. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 6. számú, az LMP képviselőcsoportja pedig a 3., 4. és 5. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 6. számú módosító javaslat Kocsis-Cake Olivio indítványa. Ennek elfogadása kizárja a 3. és 5. számú módosító javaslatokat. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 39 igen szavazattal, 148 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Tisztelt Országgyűlés! A 3. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal, 130 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Az 5. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 130 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Keresztes László Lóránt a 4. számú módosító javaslatot nyújtotta be. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal, 130 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a T/707/10. számú összegző módosító javaslat 2. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először erről döntünk, majd ezt követően határozunk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért 2. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/707/10. számú összegző módosító javaslat 2. pontját. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatpontot 164 igen szavazattal, 22 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. [[14.40]] Most az összegző módosító javaslat további pontjairól döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/707/10. számú összegző módosító javaslat további pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat további pontjait 130 igen szavazattal, 57 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/707/15. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 131 igen szavazattal, 56 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a magánélet védelméről szóló T/706. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/706/7. számon, összegző jelentését pedig T/706/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 3. számú, az LMP képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Kocsis-Cake Olivio indítványa. Ennek elfogadása kizárja a 2. számú módosító javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal, 131 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartottan fenn. A 2. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 47 igen szavazattal, 131 nem ellenében, 9 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/706/7. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 154 igen szavazattal, 33 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/706/11. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 153 igen szavazattal, 34 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az üzleti titok védelméről szóló T/386. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/386/6. számon, összegző jelentését pedig T/386/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Hadházy Ákos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 131 nem szavazattal, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/386/6. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 131 igen szavazattal, 17 nem ellenében, 37 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/386/9. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 129 igen szavazattal, 17 nem ellenében, 38 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Magyarország és a Szlovák Köztársaság között az államhatárról szóló Szerződés kihirdetéséről szóló T/533. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/533/9. számon, összegző jelentését pedig T/533/10. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/533/9. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 161 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 23 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/533/11. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 161 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 23 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény módosításáról szóló T/708. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/708/6. számon, összegző jelentését pedig T/708/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/708/6. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 133 igen szavazattal, 52 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/708/8. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 132 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[Dr. Vinnai Győzőt a jegyzői székben dr. Szűcs Lajos váltja fel.]] Soron következik az egyes törvényeknek a vízkivételekkel összefüggő módosításáról szóló T/384. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/384/7. számon, összegző jelentését pedig T/384/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/384/7. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 132 igen szavazattal, 39 nem ellenében, 11 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/384/9. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 129 igen szavazattal, 39 nem ellenében, 16 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Magyarország biztonsági érdekét sértő külföldi befektetések ellenőrzéséről szóló T/628. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. [[14.50]] A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/628/5. számon, összegző jelentését pedig T/628/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/628/5. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 126 igen szavazattal, 58 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 51. § (1) bekezdése alapján az előterjesztő T/628/8. számon kezdeményezte a zárószavazás elhalasztását. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A döntéshozatal előtt megkérdezem az előterjesztőt, kívánjae ismertetni kezdeményezése indokait.
Köszönöm szépen. Nem kívánom indokolni. [[Arató Gergely: Pedig olyan kíváncsiak voltunk!]]
Köszönöm. Tehát az előterjesztő nem kívánja indokolni. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elhalasztjae a T/628. számú előterjesztés zárószavazását. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az előterjesztés zárószavazását 146 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 39 tartózkodás mellett elhalasztotta. Soron következik a büntető törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosításáról szóló T/856. számú törvényjavaslat zárószavazása. Emlékeztetem önöket, hogy hétfői döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/856. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 130 igen szavazattal, 22 nem ellenében, 33 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Budapest és az agglomeráció fejlesztésével összefüggő állami feladatokról, valamint egyes fejlesztések megvalósításáról, továbbá egyes törvényeknek a Magyarország filmszakmai támogatási programjáról szóló SA.50768 számú Európai Bizottsági határozattal összefüggő módosításáról szóló T/857. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy hétfői döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/857/3. számon, összegző jelentését pedig T/857/4. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/857/3. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 130 igen szavazattal, 55 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik, amelynek során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslattal módosított szövegéről döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/857. számú törvényjavaslat összegző módosító javaslattal módosított szövegét. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosult törvényjavaslatot 127 igen szavazattal, 56 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Megköszönöm együttműködésüket. Kellemes pihenést kívánok a nyári szabadság alatt. Most kétperces szünetet rendelek el. [[Rövid szünet.]] [[Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben dr. Vinnai Győző váltja fel.]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni, és kérem azon képviselőtársaimat, akik halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt távoznak az ülésteremből, tegyék azt csendben és rövid idő alatt. Tisztelt Országgyűlés! Most napirend utáni felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ungár Péter képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „A kaposvári kórház szülészetének döbbenetes állapota” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! A kormányzati kommunikációban folyamatosan arról van szó, hogy a vidéki kórházak helyzete már teljességgel rendeződött, és nagyon sok fejlesztés volt már ezen a területen, úgyhogy itt már semmilyen teendő nincs. A kaposvári kórházra most a kormány hosszas gondolkodás után, a szülészeti osztályra 51 millió forintot adott tervezésre, és majd 440 milliót eszközbeszerzésre. Ez egy jó lépés, de korántsem oldja meg azokat a problémákat, amiket kell, illetve az, hogy ez a szükséges 4-5 milliárdnak csak a töredéke, mutatja, hogy nem veszik komolyan a kaposvári kórház és ezen belül is a legrosszabb állapotban lévő kaposvári szülészet problémáját. A kaposvári kórházban a sürgősségi esetek 60 százaléka alapvetően nem is sürgősségi eset. Egyszerűen az történik, hogy az orvos- és ápolóhiány miatt, amikor az emberek mennek különböző dolgokért alapellátásban, akkor nem kapnak az alapellátásban semmilyen kezelést, ezért meg kell várniuk azt, amíg a sürgősségi ellátásra romlik az állapotuk, ez 60 százalékban így van. Nagyon kevés ápolónő van, mint amúgy mindenhol, és az elmúlt héten jött az a hír, hogy húsevő baktériumok is megjelentek a kaposvári kórházban, ami rengeteg kórházi fertőzést okoz, és az emberek bizalmát is elveszi, hogy gyógyuláshoz és egyéb orvosi technikához fognak tudni jutni úgy, ha folyamatosan ilyen hírek jönnek. [[15.00]] Külön napirendi felszólalást érne az, de ez a kaposvári kórház esetében is így van, hogy azt mondják, folyamatosan növelik az orvosok és egészségügyi dolgozók fizetését, miközben jelenleg van olyan ezt konkrét állampolgári levélből tudjuk , aki 30 év után a kaposvári kórházban adminisztratív munkatársként 135 ezer forint nettót keres. A szülészetről pár dolgot szeretnék mondani. A gátmetszések aránya Magyarországon a WHO által megállapított 10 százaléknak eleve is a több mint hatszorosa, 61 százalék, ez a kaposvári kórházban azonban 75 százalék, Magyarországon ez az egyik legtöbb, ez az előírtnak több mint a hétszerese. Emellett sokkal több császáros szülés is van, mint amennyi alapvetően indokolt lenne, és ez különösen így van a kaposvári szülészetnél. Részben az az oka ennek, hogy elképesztő orvos- és ápolóhiány van. Több állampolgár, aki ott szült, fordult hozzánk abban a témában, hogy olyan kevés orvos volt, hogy nem tudott kellően odafigyelni, hogy beindították időben a szülést azért, mert egyszerűen nem volt lehetősége kivárni. Ráadásul a szülészeten nagyon kevés ápoló van, akik nagyon rosszul vannak megfizetve, és ezt az eszközbeszerzés önmagában nem fogja megoldani, ami természetesen ennek ellenére jó. Továbbmenve: több állampolgár elmondta azt is, hogy a babák nagyon gyakran kapnak húgyúti fertőzéseket. A húgyúti fertőzések aránya a kaposvári szülészeten több mint négyszerese az országosnak. Ennek ellenére semmilyen konkrét intézkedést a kormány ebben nem tett. Ez egy tipikusan olyan dolog, ami viszonylag olcsón és könnyen kezelhető lenne. Az alapvető és minden szülésnél szinte így van Kaposváron, hogy fertőtlenítő kendőt, pelenkát annak a nőnek kell vinni, aki éppen szül, mert ott nem kapnak. Ez sok esetben anyagi kiadásokat jelent, illetve nagyon nagy probléma bár, mondjuk, én ezt soha nem fogom személyesen átélni, de feltételezem, hogy nagy problémát jelent , ha az embernek, amikor éppen szülni készül, még a fertőtlenítő kendőtől a pelenkáig neki kell mindent beszereznie. Összességében: a kaposvári kórház helyzete nagyon rossz, a szülészet helyzete különösen rossz. A kormány ezt eszközbeszerzéssel önmagában nem fogja tudni megoldani. Azt gondoljuk, hogy a sikerpropaganda helyett, ami a vidéki kórházakra vonatkozik, sokkal inkább azzal kéne a kormányzatnak foglalkoznia, hogy húsevő baktériumok helyett európai szintű ellátást kapjanak azok is, akiknek a kaposvári kórházba kell menniük. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Alexov Lyubomir szerb nemzetiségi szószóló úr: „25. éves a Nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló törvény” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Magyarországon élő nemzetiségek szempontjából 1993. július 7e kiemelt jelentőségű dátum, hisz 25 évvel ezelőtt ezen a napon fogadta el az Országgyűlés a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló törvényt azzal a céllal, hogy a törvény által elismert 13 magyarországi nemzetiség jogainak szabályozásával erősítse a kisebbségi közösséghez tartozók identitását, erősítse nyelvük és kultúrájuk megőrzését, valamint hagyományaik ápolását.A kisebbségi törvény szerepének és jelentőségének áttekintése előtt azonban tekintsünk vissza röviden a törvény megszületésének előzményeire. A rendszerváltozás éveire kell visszautalnunk, amikor Magyarországon elindult a demokratizálódás folyamata, amelynek során a nemzetiségi, az akkori szóhasználat szerint kisebbségi kérdés is napirendre került, és 1988-89-től már sorra készültek a javaslatok e témakörben. A javaslatok és kezdeményezések kapcsán a politikai vezetők a nemzetiségi kérdés iránti elkötelezettséget emelték ki, ugyanakkor az e kérdéssel foglalkozó szakirodalom további két gyakorlatias okról is említést tesz. Egyfelől a kisebbségi jogok kodifikációjának hiánya esetlegesen lassíthatta volna az Európai Unióhoz való csatlakozási folyamatot, másfelől a törvénynek egyfajta példamutató szerepet is szántak a határon túli magyarság megoldásra váró gondjai tekintetében. A jogszabály előkészítése a kilencvenes évek elején folytatódott, amelybe immár bekapcsolódott az újonnan létrehozott Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Hivatal és az 1991 januárjában megalakult Kisebbségi Kerekasztal Doncsev Toso vezetésével. Újabb tervezetek születtek, amelyek már egyaránt tartalmazták az asszimiláció tilalmát, az identitás szabad megvallásának elvét, az egyéni és kollektív jogok biztosításának és védelmének, megvallásának elvét, a kisebbségi önkormányzatok és az anyagi támogatási rendszer létrehozásának szükségességét. De a Kisebbségi Kerekasztal tervezete értelemszerűen egyéb erős jogosítványokat is tartalmazott, és mindamellett figyelemmel kellett lenni a kisebbségi közösségek eltérő sajátosságaira is. Az egyeztetések is tovább folytatódtak, amelyeken az állami szervek, a kisebbségi szervezetek, a parlamenti képviselők pártjai és szakértői vettek részt, és amely végül ’91 szeptemberében kompromisszumot hozott és közös tervezet elfogadásához vezetett. A hosszas jogszabályi előkészítés után megkezdődhetett a törvény szövegezése, amely hatpárti konszenzusnak köszönhetően szinte egyhangú szavazással, 1 tartózkodó és 1 nem szavazattal került elfogadásra. A nemzetiségek jogi státuszának meghatározását tekintve fontos kiemelni, hogy a kisebbségi törvény a nemzeti és etnikai kisebbségek önazonosságához való jogát az egyetemes emberi jogok részének, a kisebbségek egyéni és közösségi jogait pedig alapvető szabadságjogként határozta meg. A törvény kimondta a kisebbségek megkülönböztetésének tilalmát, és rögzítette az alkotmány azon rendelkezéseit, amely szerint a Magyarországon élő nemzeti és etnikai kisebbségek államalkotó tényezők. A kisebbségi törvény céljai között a sokszínű kulturális értékek megőrzése is kiemelendő, amelyhez az intézményi alapok megteremtését is lehetővé tette. A kulturális autonómia megvalósítását a törvény az országos kisebbségi önkormányzat kezébe helyezte, miközben a nemzetiségek, mindenekelőtt az országos önkormányzatok, élve a törvény adta lehetőséggel a 2000-es évektől kezdődően új intézmények létrehozásával, illetve a már meglévő intézmények fenntartói jogának átvételével megkezdték a kulturális és oktatási autonómiájuk tudatos kialakítását, építését és bővítését. A negyed évszázad távlatából vizsgálva az 1993-as kisebbségi törvény, annak jelentősége és hatása napjainkban is tapasztalható. Törvényi szintre emelte a nemzetiségi jogok szabályozását, létrehozta a nemzetiségi önkormányzatok rendszerét, a nemzetiségi kulturális és oktatási autonómia megvalósítása érdekében lehetővé tette a nemzetiségi intézményrendszer kialakítását, kiépítését. Az elmúlt években mindehhez jelentős kormányzati támogatások is rendelkezésre állnak, amelyek a nemzetiségi önkormányzatok és intézményeik stabil és kiegyensúlyozott működését biztosítják, illetve a nemzetiségi intézményrendszer további fejlődését teszik lehetővé. Végezetül: a kisebbségi törvény közvetlen módon a magyarországi nemzetiségek képviselőit elvezette a parlamenti képviseletig, hiszen ebben a ciklusban már egy nemzetiségi képviselő és 12 nemzetiségi szószóló vehet részt az Országgyűlés munkájában. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Farkas Félix roma nemzetiségi szószóló. Megadom a szót ötperces időkeretben. Felszólalásának címe: „Nemzetiségek védelme határon innen és túl”.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Bizonyára mindannyian értesültek arról, hogy néhány héttel ezelőtt baseballütőkkel és késekkel támadtak romák átmeneti táborára Lemberg külvárosában. Egy 24 éves fiatalember a fajgyűlölet áldozata lett, egy 10 éves gyermeket pedig szúrt sebekkel kórházba szállítottak. A halálos áldozat és a sérültek is magyar ajkú romák voltak. Elfogadhatatlan, hogy napjainkban ilyen egyáltalán megtörténhet. Álláspontom szerint fel kell lépni az ilyen extremitásokkal szemben. [[15.10]] Nem fordulhat elő a XXI. században, hogy embereket bőrszínük vagy valamely nemzetiséghez tartozásuk miatt atrocitás érjen. Az pedig, hogy egy Ukrajnában élő magyar fiatalembernek cigány származása miatt kell meghalnia, felháborító, elítélendő, igazságtalan, veszélyes és tragikus. Az előbb említett romatámadás ráadásul nem az első volt Ukrajnában, csak az idei évben kétszer támadtak rá magyar származású romák ideiglenes táborhelyeire Kijevben, de hasonló eset fordult elő Ternopilban és Lembergben már korábban is. Tekintettel arra, hogy Magyarország az alapvető jogokat mindenkinek, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, fogyatékosság, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül biztosítja, úgy gondolom, hogy kevés hallgatólagosan elítélni az elkövetők viselkedését, a romák vagy bármely más nemzetiség elleni támadást. Az eseményt követően haladéktalanul fölvettem a kapcsolatot Ukrajna magyarországi nagykövet asszonyával, aki mindamellett, hogy kinyilvánította részvétét, elmondta, hogy Ukrajna is megvédi a nemzetiségeit, így a romákat is. Megkerestem Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter urat is. A minisztérium kifejezte, hogy elítél minden nemzetiség és etnikum ellen elkövetett támadást, történjen az a világ bármely pontján. A halálos áldozatot követelő szörnyű támadást követően Magyarország ukrajnai nagykövetével egyetértésben a kijevi EU-delegáció nyilatkozatot is adott ki. Erkölcsi kötelességemnek éreztem, hogy a lembergi magyar roma családnál részvétet nyilvánítsak, ezért 2018. július 17-én Szuperák Brigitta ukrán szószólótársammal kiutaztunk Lembergbe. Az utazás előtti napon, a hajnali órákban kaptuk azt a sajnálatos hírt, hogy a magyarok lakta ukrán településen, Nagydobronyban az ott található roma tábor egyikében működő óvoda és szintén ott működő, főleg roma hívők által látogatott imaház a tűz martalékává vált. Nem volt kérdés, hogy jelenlegi lembergi utazásunkat megszakítva Nagydobronyban meglátogatjuk a roma tábort és azt a roma családot is, amelynek a háza az átterjedt tűz következtében kiégett és lakhatatlanná vált. Nagydobronyban tudomásunk szerint békésen élnek együtt cigány és nem cigány származású emberek. Az ott élő cigányság főleg mezőgazdasági munkából él, nehezen keresi meg a kenyerét, de dolgoznak, és teljességgel be tudtak illeszkedni a többségi társadalomba. Nem megengedhető tehát, hogy valakit a származása miatt kirekesszenek bárhol a világban. Az ott élő cigányság is bebizonyította, hogy dolgoznak, imaházba járnak, gyermekeiket óvodába és iskolába járatják, képesek tehát kulturális önazonosságukat megtartva a beilleszkedésre. Szerdán Lembergben a kormányzó tájékoztatott arról, hogy az ukrán hatóságok a megszokottnál is gyorsabban felderítették a romagyilkosság elkövetőit, és mindannyian meg fogják kapni az ilyen súlyos bűncselekményért járó büntetésüket. A kormányzó elítéli a nemzetiségek mentén történő bármiféle különbségtételt. Oleh Szinyutka aláhúzta, hogy nem lehet semmivel megmagyarázni olyan bűncselekményeket, amelyek emberáldozatot követelnek. Ő is és a városvezetés is elítélte a történteket, mindazonáltal kifejezetten kértem őket, hogy fektessenek nagyobb hangsúlyt a megelőzésre, hogy soha többé ne fordulhasson elő ilyen vagy ehhez hasonló eset. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Én mint roma nemzetiséghez tartozó állampolgár tudom és érzem, hogy Magyarország és a magyar kormány kiemelt figyelmet fordít a hazánkban élő nemzetiségek védelmére. A világ bármely pontján előfordulhatnak etnikai feszültségek, azonban nem juthatnak el arra a pontra, hogy az emberéletet követeljen. Az áldozatot nem egyszerűen megölték, hanem szó szerint lemészárolták. Én úgy gondolom, hogy mindig egy adott országvezetés felelőssége, hogy megtalálja a feszültségforrásokat, legyen az külső vagy belső forrás, ahogy az országvezetés feladata az országon belüli béke megteremtése is. Én itt most megköszönöm a magyar kormánynak, hogy az itt élő nemzetiségeink erkölcsi és anyagi támogatásával [[Az elnök ismét csenget.]] és gondolok itt a nemzetiségek közel 5 milliárd forinttal megemelt támogatására is a belső forrásokat megtalálta és kiküszöbölte [[Az elnök ismét csenget.]] [[Az elnök ismét csenget.]] és gondolok itt a nemzetiségek közel 5 milliárd forinttal megemelt támogatására is a belső forrásokat megtalálta és kiküszöbölte (sic!), a Brüsszellel szembeni erős kiállásával, bevándorláspolitikája által pedig (Az elnök ismét csenget.) mind a többségi társadalmat, mind pedig bennünket, nemzetiségeket megvéd a külső feszültségforrástól. Örülök, hogy Magyarországon nemcsak félni nem kell emiatt, mert valamely itt élő nemzetiséghez tartozunk (Az elnök ismét csenget.), de békességben élünk együtt, és mindannyian büszkén vállalhatjuk az identitásunkat a többségi társadalomban. Itt szeretném felhívni a tisztelt képviselő hölgyek és urak figyelmét, hogy támogassák anyagilag a nagydobronyi imaház újraépítését. Balog Zoltán miniszterelnöki biztos úr már támogatásáról biztosított. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a szószólók és a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Természetesen akceptálva első felszólalását és az ügy súlyosságát, engedtem az időkeret túllépését. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ágh Péter képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Tiszteletadás Sárvárnak” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ennek a Háznak a falai azóta tanúi a magyar történelemnek, amióta Steindl Imre tervei nyomán szorgos kezek felépítették. Az ország Háza helye a vitáknak, tanúja lehet ugyanakkor annak is, hogy közösen tudunk örülni kisebb és nagyobb közösségek sikereinek, örömeinek, amelyek által az egész nemzet lehet gazdagabb. Hiszem azt, hogy Magyarország minden egyes falva és városa hozzáad valamit az egész haza szépségéhez, épüléséhez és ahhoz, amiért büszkék vagyunk rá, hiszen a lokálpatriotizmus a patriotizmus alapja. Ezen gondolatok jegyében szeretnék tiszteletet adni választókerületem székhelyének, Sárvárnak. 2018 ugyanis különleges év a Rába-parti város életében; kerek évfordulója, hogy 1328-ban városi kiváltságokat kapott Károly Róbert királytól, 50 éve pedig annak, hogy 1968-ban újkori városi rangját visszaszerezte Sárvár. Fél évszázados tehát a város, amelynek városias gyökerei a középkorból erednek. Vannak köztünk, akik még emlékezhetnek 1968-ra, de a középkori történések már messzi nemzedékekhez vezetnek bennünket. A vár ma is mutatja annak a kornak a dicsőségét, amelynek díszterme példátlan látványosságot jelent. Tudhatjuk jól, a XVI. században az ország egyik kulturális centruma jött létre ott, a Nádasdyaknak köszönhetően. Sylvester János vezetésével nyomdát hoztak létre, és 1541-ben kiadták az Újszövetséget. Ez lett az országban az első, magyar nyelven nyomtatott könyv. 1556-ban ott halt meg Tinódi Lantos Sebestyén. Sárvár volt a magyarországi reformáció egyik bölcsője is. Ennek a városnak volt az első megválasztott országgyűlési képviselője 1848-ban Batthyány Lajos mártír miniszterelnök, és ott tanított Gárdonyi Géza. Itt hunyt el III. Lajos bajor király, az utolsó bajorországi király. A XX. század kapcsán azt is meg kell jegyezni, hogy az első és a második világháború véráldozatában is a sárváriak vállalták a hősiességet, emellett pedig 1956-ban is megmozdult a város lakossága Magyarország szabadsága érdekében. Az új évezredben a történelmi település igazi fürdővárossá lett, hiszen évek óta a vendégéjszakák száma alapján az első tíz hely egyikén szerepel a település. Tisztelt Ház! E rövid történelmi tabló azt mutatja, hogy ott, a Rába partján évszázadok óta éltek magyarok, akik ott nevelték gyermekeiket, ott dolgoztak, ott imádkoztak, és ott azt a földet szerették és tekintették otthonuknak, amiért mindent megtettek. Legyünk rájuk büszkék, hiszen ők tartották meg nekünk a várost, mai magyaroknak és az egész ország gyarapodására. Nekik köszönhetően mondhatjuk ki: Sárvár volt, Sárvár van, Sárvár lesz. Tiszteletet adunk tehát az előttünk járó nemzedékeknek, amelyek örökségként átadták nekünk a települést, a mai polgároknak. [[15.20]] Ugyanakkor a történelem olyan, mint egy váltófutás: minden generációnak megvan a maga feladata, amelyet az adott körülmények között el kell végeznie. Így most, amikor Sárvár várossá avatásának 50. évfordulóját ünnepeljük, a múltból erőt is meríthetünk ahhoz, hogy a következő időszakban is tovább építsük Sárvárt. Köszönet minden ma élő polgárnak, hogy ezt becsülettel teszi ott a városban nap mint nap. A jövőre nézve pedig azt kívánom, hogy mindazok, akik egyszer majd ezt a várost tekintik otthonuknak, ugyanannyira szeressék, ahogy azt elődeik tették, legyenek büszkék rá, és akarják előrébb mozdítani a sorsát. Tisztelt Országgyűlés! Isten éltesse Sárvárt! Isten éltesse a sárváriakat! Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, Jobbik-képviselőcsoport: „Településkép az élhető vidékért” címmel.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor településképről beszélünk, akkor sokszor az jut eszünkbe, hogy az épített környezet a települések, az utcák, az épületek kinézete és az ott tényleg épített környezet. Azonban a mai felszólalásom első részében a külterületekről szeretnék beszélni, és teszem ezt mindazért, mert a héten szavaztunk a turizmus világnapjával kapcsolatos törvényjavaslatról, amelyet a Jobbik is támogatott, hiszen rendkívül fontosnak tartjuk a turizmus GDP-ben meghatározott 10,3 százalékát, és úgy gondoltuk, ezzel, hogy országunk adhat helyet egy ilyen nagy rendezvénynek, talán egyéb más hozadéka is lehet a településeknek, az országban lévő, különösen a turisztikai desztinációkban lévő településeknek. Nem kell messzire menni Siófoktól, egészen Balatonszabadiig, a következő településig, ahonnan is állampolgári bejelentést kaptam, miszerint a külterületen, mezőgazdasági területek mellett óriási mértékű illegális szeméthalmok vannak. Ez nem egyedüli az országban, szinte minden település erről beszámolhat. És miért van ehhez köze a turizmusnak? Azért, mert egyre többen választják azt, hogy természetjárással, a szabad levegőn sétálva töltik a szabadidejüket családjuk körében. Miért veszélyes az nekünk, ha az illegális szemetekkel nem tudunk mit tenni? Ezek a hulladékhalmok gyakorlatilag leginkább építési törmelékek és egyéb olyan anyagok, amelyeket nem vesznek fel, vagyis felvennének ezek a hulladékkezelő telepek, de a hulladéktörvény nem elég szigorú, nem mondja meg és nem tartalmaz szankciókat azoknak a generálkivitelezőknek, akik gyakorlatilag azt mondják, hogy ők azt bizony lerakják, de azt semmivel nem bizonyítják. Erre egy jó példa: éppen egy évvel ezelőtt a kaposvári Csiky Gergely Színház felújítása után gyakorlatilag az erdőben jelentek meg a felújítás törmelékei. Egyre szélsőségesebb időjárást tapasztalunk, nem ritka, amikor rövid idő alatt 100 milliméter csapadék is leesik, és ezeken az illegális hulladékhalmokon keresztül gyakorlatilag a mezőgazdasági területekre belemossa azokat a szennyeződéseket, amelyek majd előbb-utóbb az élelmiszerláncba bekerülve minket szennyeznek. És nem elég az, hogy gyakorlatilag nagyon csúnya látképet, borzasztó településképet mutat a külterületeken, hanem még az emberi egészségre is veszélyes. Tisztelettel kérem a kormánypártokat, hogy tegyenek valamit, mert ha mi előterjesztjük törvényjavaslat formájában mindez bebizonyosodott itt a költségvetés során is , lesöprik az asztalról, ha látják az előterjesztés, a törvényjavaslat sarkában, hogy azt ellenzéki frakciókból terjesztették elő. Tegyenek valamit, hogy az építési törmelékeket ne lehessen lerakni, legyen szigorúbb a szabályozás, igenis a generálkivitelezők ne a szomszédos erdőbe vagy esetleg több tíz kilométerre a természetbe helyezzék el ezeket! És akkor, ha egy kicsit besétálunk, és ha már természetjárás, akkor utazzunk egy kicsit a vonaton! A Magyar Államvasutak tulajdonában álló ingatlanok, amelyek közvetlenül a vasút mellett vannak, gyakorlatilag mindig gazosak. Nagyon-nagyon ritkán, amikor már az önkormányzat megelégeli, és nem tudja tovább elnézni azt a gazrengeteget, ami ezeken a rézsűkön van, gyakorlatilag elvégezteti saját költségén, azokból a forrásokból, amit az állam nem tud az önkormányzat rendelkezésére bocsátani, hiszen ez az ingatlan nem az önkormányzaté. De ha már turizmus, akkor az ott vendégéjszakát eltöltő jogosan elvárja, hogy szép, rendezett vasútvonal mentén tudjon esetleg elhaladni, és úgy gyönyörködhessen a tájban. És akkor még egy dolog, ha már bejutunk akkor a belvárosba. Siófokon, a belváros kellős közepén, a vasútállomásból kilépve a régi posta épületének, ami részben szintén állami tulajdonú épület, omlik a vakolata, nem csinálnak vele évek óta semmit, az önkormányzatnak nincsen jelenleg arra forrása, hogy ezt az épületet felújítsa, ezenkívül rendkívül balesetveszélyes és településképi szempontból egyszerűen felháborító, ahogy kinéz. Ehhez kérjük a támogatásukat. Tisztelettel kérem önöket, tegyenek a településképért, az élhető vidékért. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Szilágyi György képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője: „Az U20-as női junior kézilabda világbajnokság tanulságai” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előző hétvégét nyugodtan nevezhetnénk sporthétvégének, hiszen világbajnoki döntő is volt labdarúgásban, és világbajnoki döntő volt női kézilabdában az U20-as világbajnokságon. Most beszélhetnék a világbajnoki döntőről, ahol a horvátok döntőt játszottak, és elmondhatnám, hogy a horvátoknak nincs stadionja, a horvátoknak nincs taotámogatása az utánpótlás-nevelésre, van viszont a horvátoknak focijuk, vannak szurkolóik, van csapat, van egység, van eredmény, és van utánpótlás taotámogatás nélkül is. A horvátoknál nincsenek szavak, mint nálunk nagy szavak a focira, vannak viszont eredmények. Azt is elmondhatnám, el kell keserítenem Orbán Viktor miniszterelnök urat, hogy mi földrajzilag ugyan nem vagyunk messze a horvátoktól, de a labdarúgás szintjén nagyon-nagyon messze vagyunk tőlük.De én nem erről szeretnék beszélni, hiszen ami nekem ezen a hétvégén a legnagyobb élményt adta, az az U20-as junior női kézilabda-világbajnokságon a magyar csapat szereplése, akik világbajnokok lettek. És az igazi élményt még csak nem is a játék adta, nem is az adta, hogy ők veretlenül nyerték meg ezt a világbajnokságot, hanem ezeknek a fiatal lányoknak a viselkedése, ezeknek a fiatal lányoknak a lelkesedése és az, ahogyan a pályán és a pályán kívül is viselkedtek. Úgy gondolom, ez adta a legnagyobb élményt részemre, hiszen ezek a lányok példát mutattak valamennyiünknek: csapatként működtek, a csapatérdek fölé helyezték az egyéni érdeküket. Ezt abszolút lehetett látni, abból is le lehetett mérni, ahogy ők a kispadon szurkoltak éppen azoknak a társaiknak, akik lehet, hogy az ő helyükön játszottak, és látszott, hogy a magyar társadalomban oly jellemző irigység legkisebb szikrája sem volt meg ezekben a lányokban. Aztán azt is megmutatták ezek a fiatal hölgyek, azt is mondhatnám az én koromnál fogva, hogy szinte még gyerekek, hogy összefogással csodákra vagyunk képesek, csak össze kellene fogni egymással, és ha összefognánk egymással, és ehhez még tehetség is párosul, akkor olyan legyőzhetetlenek lehetnénk, mint amilyen legyőzhetetlenek ők voltak ezen az U20-as világbajnokságon, hiszen nem találtak legyőzőre. Még egyszer mondom, meggyőződésem, hogy azon kívül, hogy nagyon jól játszottak, nagyon tehetségesek a kézilabdában, a sikerhez ez is kell, amit ők a pályán kívül és egyébként csapategységben ott megmutattak. Ami számomra még inkább felemelő volt, és ez volt ennek a hétvégének az aranypillanata a részemre, az az, hogy ezeket a fiatalokat nagyon sokszor éri az a vád, hogy nem érdekli őket szinte semmi a megváltozott korban, csak a technikai újdonságok és hasonlók, és olyanokkal már nem is foglalkoznak, mint mondjuk, a hazaszeretet vagy pedig Magyarország és a magyarság sorsa. Aki látta a díjátadót, aki látta azt, hogy ez a világbajnok csapat hogyan énekelte a Himnuszt, az valami felemelő érzés volt. Ezek a fiatal lányok, nyugodtan mondhatom, csillogó szemmel, büszkén, hittel és úgy énekelték a Himnuszt, hogy abból a balsorsnak a legkisebb részét nem lehetett kivenni. Ezek a lányok valamennyiünknek példát mutattak a Himnusz éneklése során is, valamennyiünknek példát mutattak viselkedésből, és én úgy gondolom, hogy mind a magyar kormánynak egyébként és mindazoknak a felelős vezetőknek, akik a sport világában élnek, ezeket a fiatalokat meg kellene becsülni, és meg kellene köszönni nekik ezt a teljesítményt, ezt a példamutatást. Én most annyival próbálok hozzájárulni, hogy itt az Országgyűlés falai között is, ha megengedik, felolvasom az U20-as női világbajnokságot nyert csapat névsorát: Binó Boglárka, Faluvégi Dorottya, Fodor Csenge, Giricz Laura, Háfra Noémi, Hlogyik Petra, Hornyák Bernadett, Horváth Laura, Kácsor Gréta, Klujber Katrin, Kuti Bettina, Lakatos Rita, Márton Gréta, Pásztor Noémi, Pénzes Laura, Suba Sára, Szabó Kitti, Tóvizi Petra, Golovin Vlagyimir szövetségi kapitány, Pigniczki Krisztina edző. Nagy-nagy köszönet nekik, és köszönjük szépen ezt az élményt. [[15.30]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik képviselőcsoport: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Valóban elfogódottan állhatunk a Parlament falai között Szilágyi György képviselőtársam napirend utániját követően, hiszen az U20-as kézi-világbajnokságon valóban elképesztő sportsikereket és emberi tartást illető sikereket mutatott fel a magyar csapat. Ugyanakkor én egy kissé csalódott is vagyok a tekintetben, hogy a költségvetési vita lezárása után egy demográfiai fordulatot hirdető kormányzat sajnálatos módon a legnagyobb nemzeti sorstragédiánk kérdéskörében nem tudott érdemi elmozdulást elérni. Különösen furcsa ez számomra akkor, amikor a kezembe került a Tiszatáj című újság 1970. májusi és júniusi kiadásának egy elemzése, ahol az akkori körülmények között Andorka Rudolf demográfus egy beható elemzést végzett a születésszámok csökkenésének okáról, arról, hogy mi állhat a jelenség hátterében. 1968-ban keltezett panaszában leírja a következőket. Kisebb fanyalgása abból a korból, hogy a népességnek csak a 94 százaléka élt családban, és már 6 százalék egyedülálló volt, és a családosok közül már 31 százalék gyermektelen volt, 37 százalék volt az egygyermekesek aránya, 22 százalék a kétgyermekeseké, és folytatja a sort. Olyan lényegi momentumokat világított meg a szerző, amelyekre ha nem is irigykedhetnénk ma, de egy lényegesen idealizáltabb állapotot képzelnek el, mint ami most nekünk megadatott, és ebből a katasztrofális helyzetből kellene elmozdulnunk. Látnunk kell, hogy bár 1970 környékén már kongatták a vészharangot, a helyzet azóta drámai módon romlott, és ha csak kimegy az egyszeri képviselő ide a folyosóra és fölveszi az Országgyűlés Hivatala által elérhetővé tett és egyébként kiválóan összeállított sajtószemlét a gyermekvállalás témájában a mai napon is föl lehetett ebből venni egy példányt, kiváló szakmai munka egyébként, elismerésem innen is , azt kell mondjam, hogy az összegyűjtés 1. oldalán sorakoznak azok a kísérleti intézkedések, amelyek jellemző módon a 2000-es évek óta foganatosításra kerültek annak érdekében, hogy a népesedési katasztrófa elháruljon, de a makacs számsorok szembejönnek, miszerint a kedvezménytömeg ellenére az előző évben megint csak csökkent az élve születések száma sajnálatos módon, és nem sikerült a vágyott elmozdulást elérni. Itt sorolják, hogy a házasság védelme, ennek támogatása foganatosításra kerül, a magzat védelmét a fogantatástól kezdve igyekeznek biztosítani, tehát számos nagyon fontos, elvi alapvetés lefektetésre került, amelyeket én csak támogatni tudok. Az is látható, hogy a tankönyvkedvezményekről, az étkezésidíj-kedvezményekről itt a Ház számtalan vitát folytatott, hogy adott esetben a tankönyvek tekintetében egy ingyenes használatra vonatkozó, de mégiscsak könyvtári rendszer mennyire tekinthető a családtámogatás mély formájának, de én alapvetően támogatom a kormány összes olyan családtámogatási intézkedését, amelynek demográfiai kivetülése pozitív. Ugyanakkor a felsorolás közben itt látható az állami lakhatási támogatások mint egyfajta vívmány az utolsó két kormány alatt. Itt jellemző módon a családok otthonteremtési kedvezményére, a CSOK-ra gondolnak, amely saját tulajdonú ingatlannál, bizonyos jövedelmi szint fölött képes hatni. De azt is el kell mondjam, hogy az átlag és tipikus magyar élethelyzet tekintetében nem képes semmiféle demográfiai hatást kiváltani a kormányzat úgynevezett lakhatási támogatási rendszere, hiszen nem képes felszámolni a lakhatási szegénységet, nélkülözi a bérlakásprogramot, ami nagyon-nagyon sok magyar fiatal számára az életkezdés egyetlen lehetősége lenne; alternatívája a kivándorlás, ami viszont katasztrofális hatással jár. Viszont ezen költségvetési tervezetben a kafetéria-rendszer átalakítása során ez a mostani kormányzat a lakhatási támogatások megnyirbálásával, csak azért, hogy a SZÉP-kártyára, az egyetlenféle kedvezménytömegre odacsoportosított pénzösszeg növekedhessen, végül is megint csak lakhatási káoszt és visszaesést okoz, a magyar fiatalokat pedig nehezebb helyzetbe hozza. Az is látható, hogy számtalan intézkedést kellene nekünk itt közmegegyezéssel foganatosítani, hogy ez a nemzeti sorstragédia adott esetben 20 vagy 30 éven belül elérje a nullszintet, tehát hogy a fogyatkozás állapotából legalább csak a megmaradás szintjére jussunk, de amíg ilyen kis részletkérdésekben nem tud ez a parlament megegyezni, addig, úgy gondolom, hogy mindannyian szégyellhetjük magunkat. A Jobbik frakciója igyekszik minden jobbító módosító javaslatot letenni az asztalra, kész programunk van ezen a területen, de amíg nemzeti minimumot nem sikerül a családtámogatások, a lakhatási támogatások és a népesedés helyzetének javítása érdekében letenni az asztalra, addig bizony a történelem szégyenpadjára kerülünk mindannyian. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr, Jobbik képviselőcsoport: „Amit a Fidesz a költségvetésből kihagyott…” címmel. Megadom a szót, képviselő úr, ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Csatlakoznék Z. Kárpát Dániel képviselőtársam felszólalásához, az abban elmondottakhoz. Hisszük, valljuk azt itt a Jobbik frakciójában, hogy a legnagyobb nemzeti tragédia a magyarságot sújtó demográfiai katasztrófa. Ez a népesedési csőd, ez a demográfiai tél, ha így halad tovább, akkor, azt kell mondjuk, be fog köszönteni az örök jégkorszak ideje is. Látni kell azt, hogy harminc-egynéhány évvel ezelőtt, a nyolcvanas évek elején Magyarország lakossága meghaladta a 10 millió 700 ezer főt. Azóta ez a lakosságszám egymillióval csökkent. S arról is beszélni kell, hogy ha őszintén szembe mernénk nézni azzal, hogy eltérő demográfiai trendek érvényesülnek Magyarországon a többségi társadalom és a cigány kisebbség esetében, akkor ez a szám, ez a népesedési katasztrófa még súlyosabb képet mutatna. Ki kell mondani azt, hogy a nem cigány lakosság mintegy 1 millió 600 ezer főt veszített az elmúlt 38 esztendőben Magyarországon. A szakértőink úgy vélik, hogy ebben a költségvetésben mintegy 700 milliárd forintos mozgástér lett volna. Értetlenül, megdöbbenve állunk az előtt, hogy a kormányzat még azt a módosító indítványunkat is lesöpörte az asztalról, amelyik az célozta volna, hogy a Kopp Mária Intézet a Nemzetért és a Családokért dupla akkora költségvetési támogatásban részesüljön, mint amekkorát a ’19-es esztendőre ennek a hiánypótló és nagyon tiszteletreméltó munkát végző intézetnek a Fidesz szánt. Tényleg értetlenül állunk ez előtt a dolog előtt. S ha egy kicsit lemegyünk alsóbb szintre, és a szűkebb pátriámat nézem, akkor azért hadd mondjam el, hogy a tavalyi esztendőben Somogyországban 2636 gyermek látta meg a napvilágot, ezzel szemben 4573-an veszítették életüket. Ha ehhez hozzávesszük a kivándorlók hadát, akkor azt kell látni, hogy Somogy megye lakossága éves szinten legalább 1 százalékkal csökken. Azt kell mondjam, az Ormánság ezt a megyét be fogja szippantani, és amilyen sors Somogyországra vár, olyan lesz Magyarország sorsa is. Ahhoz, hogy ezek a fiatalok ott maradjanak, élhető körülményeket kellene teremteni a falvakban, kisebb településeken. Ami nekünk van, az tulajdonképpen most már csak az a termálvízkincs, ami ott van a talpunk alatt. A mezőgazdasági területek tudni való oligarchákhoz, Döbrögikhez kerültek, több ezer hektárnyi területet tartanak a kezükben falvanként ezek a nyilván kormányzathoz közel álló emberek. Amire alapozni lehetne a megmaradást, az sok esetben fölhozhatom itt Babócsa, Csokonyavisonta vagy éppen Szulok példáját , az a turizmus, a gyógyturizmus, a termálvízkincsre alapozott turizmus. [[15.40]] De kérem szépen, amíg mondjuk, Babócsán a kiváló gyógyvíz a Rinya-patakba lett elfolyatva, addig ilyenről a helyiek ott legfeljebb csak álmodni mernek. Márpedig azt kell hogy mondjam, a falu fiatalságának fele kinn dolgozik Ausztriában. Érdekes módon ott meg tudták oldani azt, hogy azok a síparadicsomok, azok a kis hotelek rengeteg munkaerőt föl tudjanak szippantani. Itt, Magyarországon pedig ezzel a kinccsel nem tudunk jól gazdálkodni. A falvaink kiürülnek, elöregszik a lakosság, és az a helyzet, hogy Somogyszentimre példája lebeghet a lelki szemeink előtt, mint valami elkerülendő katasztrófa, ahol valamikor országszerte híres gazdatisztképző iskola működött, mára viszont az utolsó épület romjait is elbontották. Fontos lenne ezekkel foglalkozni. Fontos lett volna egyébként azzal is foglalkozni, hogy megfelelő elérhetősége legyen ennek a térségnek, azok a zsáktelepülések, azok a kistelepülések olyan utakkal tudjanak gyarapodni, gazdagodni, amelyek befektetőket, turistákat tudnak majd odacsalogatni, odavonzani. Önök ezeket a felvetéseket is lesöpörték az asztalról, ugyanúgy egyébként, ahogy egy még szűkebb helyi problémát említenék a magyar állam tulajdonába került, természetvédelmi oltalom alatt álló, kártalanításba nem vont egykori maradványterületek ügyét. Itt arról van szó, hogy mintegy 1600 hektárnyi terület került a Duna-Dráva Nemzeti Park birtokába, kezelésébe, és azokat az embereket, akiket ez a földvagyon megilletett volna, a magyar állam mind a mai napig nem kárpótolta, márpedig ennek az 1600 hektárnyi területnek az értéke másfél-két milliárd forint. Ezer család várná Barcson és környékén a kárpótlást. Sajnos, ezt is lesöpörték, ennyire érdekelte a kormánypártot az ő problémájuk. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Mihály képviselő úr, pénzügyminiszter, Fidesz-képviselőcsoport: „Semmelweis öröksége kötelez” címmel. Képviselő úr, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Mint miniszter, persze örülök annak, hogy az adó- és költségvetési törvényeket 70 százalékos többséggel fogadtuk el néhány perccel ezelőtt, de most mint képviselő szeretnék szólni. Hiszen feladatunk, hogy még a legnagyobb munka idején is figyelmet fordítsunk hazánk kiemelkedő személyiségeire, azokra az emberekre, akik eredményeikkel új utat szabtak a világ fejlődésének. Minden kétséget kizáróan ilyen ember volt Semmelweis Ignác, ezért születésének 200. évfordulóján emlékévvel tisztelgünk munkássága előtt. Képviselőként és a kormány tagjaként is fontosnak tartom, hogy az emlékév kapcsán külön is essék szó arról, mit teszünk saját eszközeinkkel az egészségügy fejlesztéséért, mit teszünk azért, hogy a magyar emberek minél jobb ellátásban részesüljenek, és egyre jobb, modernebb körülményeket biztosítsunk. Országosan már jól látható ennek a munkának az eredménye, hiszen 2010 óta 500 milliárd forintos infrastrukturális és 400 milliárd forintos bérfejlesztést tudtunk megvalósítani az egészségügy területén. A II. és III. kerület országgyűlési képviselőjeként jól tudom, hogy Budapest egészségügyi ellátórendszerének fejlesztése és ezen belül a kórházak és a rendelőintézetek működési feltételeinek javítása is egy külön feladat. Ezért döntött úgy a kormány már az elmúlt időszakban, hogy itt koncentrált fejlesztést valósít meg. A választók döntésének köszönhetően a jövő évben is folytatódhat ez a munka. Az „Egészséges Budapest” program keretében a következő években jelentős fejlesztés valósul meg a fővárosban, illetve Pest megyében. Ugyanakkor az elmúlt időszakban magam is kiemelt figyelmet fordítottam választókerületemben az egészségügyi intézmények fejlesztésére. Elmondhatom, hogy az elmúlt időszakban ezen a területen is igen sok nagyszabású, a budai és óbudai polgárok, valamint több esetben az agglomerációban élők számára kedvező változást hozó beruházást tudtunk megkezdeni, illetve befejezni. Képviselőként hadd említsek meg néhányat ezek közül! 6,8 milliárd forintos támogatással fog megépülni a II. kerületi egészségügyi szolgálat új épülete. Közel 2 milliárd forint értékben vannak folyamatban fejlesztések a Szent János Kórházban, amelynek új nővérszállóját is átadtuk néhány hónapja. Több mint 17 milliárd forint értékben valósulnak meg fejlesztések az Országos Reumatológiai és Fizioterápiás Intézet több épületét is érintően. 12 milliárd forintot biztosítunk a Budai Irgalmasrendi Kórház bővüléséhez. 2,5 milliárdos támogatással van folyamatban ugyancsak a kerület területén a Szent Ferenc Kórház fejlesztése is. A választókerület határán 9,3 milliárd forint értékben valósítjuk meg a XII. kerületi járóbeteg-ellátás fejlesztését a Semmelweis Egyetem Kútvölgyi úti épületében. Végül, de nem utolsósorban említem a Szent Margit Kórházat, amelynek esetében már számos fejlesztés befejeződött, az „Egészséges Budapest” program keretében pedig további 1,8 milliárd forintos fejlesztés van folyamatban. Éppen ezen a héten jelenthettük be az „Egészséges Budapest” program keretében: a kormányzat több mint 5,1 milliárd forinttal támogatja a járóbeteg-ellátást végző III. kerületi Szent Margit Rendelőintézet telephelyének a felújítását. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Pénzügyminiszterként mindehhez hozzáteszem, hogy a 2019. évi költségvetés, köszönhetően Magyarország gazdasági teljesítményének, tartalmazza azokat a forrásokat, amelyek az „Egészséges Budapest” program megvalósításához és az ország egészségügyi ellátásának jövő évi fejlesztéséhez szükségesek. Képviselőként pedig továbbra is azon leszek, hogy a választókerületemben, Budapest II. és III. kerületében olyan fejlesztések valósuljanak meg, amelyek jól szolgálják az itt élőket a mindennapokban, az idősgondozásban, az oktatásban, a gyermekellátásban éppúgy, ahogyan a sport és a rekreáció terén is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr, köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! A mai napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére várhatóan 2018 szeptemberében kerül sor.Megköszönöm munkájukat, jó pihenést kívánok a nyári szünetben. Az ülést bezárom.