Доброго ранку, шановні колеги, гості Верховної Ради! Прошу підготуватись до реєстрації. Прошу включити систему „Рада”. [[10:00:25]] В залі за реєстровано 274 народних депутата. Ранкове пленарне засідання оголошую відкритим. Шановні колеги, зараз відповідно до розкладу засідань ми маємо розпочати з розгляду питання про проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо зайнятості громадян, які мають у власності земельну ділянку [[реєстраційний 4568]], поданий Кабінетом Міністрів України. Кілька хвилин тому я отримав лист від міністра праці і соціальної політики з проханням переносу розгляду цього законопроекту. У зв’язку з тим, що ми можемо це зробити виключно тільки за рішення Верховної Ради України, я ставлю на голосування пропозицію, яку вносить міністр праці про перенос розгляду цього питання. Прошу визначатись. [[10:01:36]] За-9 Рішення не прийнято, законопроект розглядається. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо зайнятості громадян, які мають у власності [[користуванні]] земельну ділянку [[реєстраційний 4568]]. Доповідає міністр праці та соціальної політики Денісова Людмила Леонтіївна. Міністр відсутній. Співдоповідь – член Комітету з питань соціальної політики та праці Павловський Андрій Михайлович.
Шановні народні депутати, шановний головуючий! Комітетом соціальної політики і праці на своєму засіданні 10 червня 2009 року було розглянуто законопроект 4568 про внесення змін до деяких законів України щодо зайнятості громадян, які мають у власному користуванні земельну ділянку. Цим законопроектом пропонується внести зміни до законів України „Про зайнятість населення”, „Про місцеве самоврядування” та „Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття”. Зокрема пропонуються зміни, які мають на меті удосконалення порядку надання громадянам статусу безробітними, зокрема тим, які мають у власності земельну ділянку, яка була отримана в результаті паювання земель або за рішенням органу місцевого самоврядування чи місцевого органу виконавчої влади. Законопроектом пропонується врегулювати питання щодо реалізації прав громадян на зайнятість, цієї категорії громадян, та забезпечення ведення відповідного обліку. Інформування щодо цього обліку пропонується законопроектом покласти на органи місцевого самоврядування, зокрема на виконавчі органи сільських, селищних та міських рад. Інформування повинно передаватись до служб зайнятості, які повинні сприяти працевлаштуванню зазначених громадян. Прийняття запропонованого законопроекту надасть можливість забезпечити правове врегулювання питань зайнятості, а також соціальний захист зазначених громадян. Хочу відмітити, що положення законопроекту не поширюється на громадян, яким надано земельні ділянки лише для ведення городництва, індивідуального, колективного садівництва, сінокосіння та випасання худоби, а також для будівництва, обслуговування житлового будинку, господарських споруд та гаражного і дачного будівництва. Головне науково-експертне управління Верховної Ради України вважає, що за результатами розгляду зазначеного законопроекту у першому читанні законопроект може бути прийняти за основу. Також хочу відмітити, що Комітет з соціальної політики та праці на своєму засіданні вирішив рекомендувати Верховній Раді прийняти зазначений законопроект в першому читанні за основу. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Будь ласка, записуємося на питання до доповідача. Гордієнко Сергій Володимирович.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Шановний колего, ми уже другий рік дискутуємо по цьому законопроекту. Ви вважаєте, що запропонований вами саме варіант вирішує питання безробіття на селі по суті чи ні? І чи повинні ми все-таки прив’язувати питання до розміру, того, що ми говорили, до прожиткового мінімуму, ці питання чи не повинні?
Мета зазначеного законопроекту – покращити законодавче вирішення питання щодо реалізації права громадян, які мають, зайнятості громадян, які мають у власності, користуванні земельну ділянку. І порядок надання статусу їм безробітного в разі звернення до органів служби зайнятості. Оце мета: уточнити законодавчо ці моменти.
Самойлик Катерина Семенівна.
Дякую. Ну, я думаю, що це тільки людина, яка на ешафот іде, могла найти в собі сміливість і вийти на цю трибуну з подібним законопроектом і як позитивний його презентувати всьому народові України. Хіба ви, шановний доповідачу, не знаєте, що, практично, на селі немає молодих людей, що немає кому працювати, що руйнуються будівлі, нікому навіть займати о ті хати і тримати їх в належному стані? Хіба ви не знаєте, що в селі зараз розвинуто батрачество, що люди йдуть в найми за копійку, за шмат хліба? Хіба ви цього не знаєте? То ж ви продовжуєте брехню Ющенка, ви підставляєте йому плече, щоб доповісти всьому українському народу щодо створення п’яти мільйонів робочих місць. Хіба таким чином ви створите робочі місця, коли, практично, немає жодного робочого місця на селі? Скажіть.
Завершуйте питання, будь ласка.
Скажіть, будь ласка, чи ви насправді вважаєте, що це питання врегулює зайнятість населення на селі?
Ну, шановна колега, по-перше, спокійно, давайте заспокоїмось. А друге, хотів би відзначити, що я доповідаю за дорученням профільного комітету, членом якого є, зазначене питання. По-третє, є звернення відповідного Міністерства соціальної політики з проханням: перенести цей законопроект. Ну, раз Верховною Радою це звернення не підтримано, то я його вам доповідаю, як є. І по-третє, головна мета цього питання була врегулювати питання законодавче зайнятості, кого відносити до зайнятого населення серед громадян, які мають земельну ділянку, і яким чином надавати статус безробітних таким громадянам, якщо вони будуть звертатися до державної служби зайнятості. Тут нема зовсім політики і до чого тут Ющенко в вашому питання? Я так і не зрозумів.
Унгурян Павло Якимович.
Шановний Андрію Михайловичу, я думаю, що, дійсно, цей закон він лише встановлює певні законодавчі унормування питання зайнятості на селі. Я цілком поділяю стурбованість колег у цьому залі, які опікуються питанням того, щоб у селі було якомога менше незайнятого населення, якомога краще жилося всім селянам. Дійсно, цей законопроект розглядався на нашому комітеті. Багато разів ми його обговорювали. Він врешті-решт підтриманий. Тому я думаю, що це лише початок. Очевидно, міністерство сьогодні хотіло би його відкласти для того, щоб доопрацювати. Але ж, якщо ми його розглядаємо, у мене наступне питання. Дуже важливо хто буде вести облік, облік тих людей, які відносяться до категорії даного закону. Отже, хто по цьому законопроекту, ще раз наголосіть, що це не відірвані структури, а це ті, хто реально розуміють всю ситуацію. Дякую.
Дякую, колего, за питання. Ще раз хочу відзначити, що даний законопроект законодавчо врегулює питання: кого можна рахувати зайнятим з тих громадян, що мають у приватній власності земельну ділянку, і друге, яким чином їм надавати статус безробітного в разі їх звернення до відповідних служб. І третє. Там йдеться про облік таких громадян і визначається, що доручається ввести облік сільським, селищним, міським радам, які повинні надавати відповідну інформацію до державної служби зайнятості, щоб там могла приймати відповідне рішення щодо допомоги громадянам про надання їм працевлаштування. Я не розумію, з-за чого конфронтація в залі, може є якесь нерозуміння? Регулюються певні законодавчі норми щодо працевлаштування цих громадян.
Папієв Михайло Миколайович.
Шановний доповідачу, враховуючи те, як ви доповідаєте цей закон, то я думаю, що його буде спіткати така ж сама доля, як і вчора закону 4566 [[урядовий]] про особисте селянське господарство. Перше, що суб’єктом законодавчої ініціативи, це помітьте для себе, за Конституцією України є Кабінет Міністрів України, а не міністерства і візначає доповідача Кабінет Міністрів України, а не міністерство. І саме головне, от ви сказали, що весь цей облік громадян, які підпадають під дію цього закону будуть виконавчі органи сільських рад. Ви взагалі останній раз, коли були в селі, скажіть мені будь ласка, як доповідач, конкретно, виконавчий орган сільської ради. Розшифруйте, хто саме за посадою, за переліком осіб?
В сільській раді сільський голова буде вести відповідний облік. В селищних радах відповідний виконавчий орган селищної ради і міської ради теж. Дякую за увагу.
Кирильчук Євген Іванович, будь ласка.
Дякую, Кирильчук, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Шановні колеги! Я відчуваю по репліках, що не всі його глибоко почитали цей закон. Я приводжу вам приклад, щоб було переконливо для всіх, вчителька, це у мене факт такий був у Маневіцькому районі, вийшла заміж в село за людину, яка має землю. Залишилася без роботи, її не реєструють безробітну тільки тому, що вона ввійшла в сім’ю людини, яка має землю. І це незаконно і не справедливо, через те в цьому законі в основному вирішується питання, як взяти на облік людей, які не мають доходу від тої сім’ї, в якій вони є. Через те такий закон треба негайно прийняти, бо маса скарг по цьому питанню поступає від людей.
Дякую за підтримку. Я теж хочу наголосити, що цей законопроект дійсно розглядався на засіданні профільного Комітету з питань соціальної політики і праці, і було прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти за основу.
Дякую Андрій Михайлович, сідайте, будь ласка. Є основний доповідач Людмила Леонтіївна Денісова - міністр праці і соціальної політики. Прошу, будь ласка, Людмила Леонтіївна, основна доповідь.
Доброго дня, шановні колеги, шановні народні депутати, я вибачаюсь, що не встигла на початок, дорожні умови дуже складні на сьогоднішній день. Я звернулася з листом до вас, шановні народні депутати, щоб перенести розгляд цього законопроекту. Тому що вчора, коли було обговорення двох законопроектів і шановних народних депутатів, і урядового, було багато зауважень, в тому числі і по внесенню змін до закону про особисте селянське господарство, і до закону про зайнятість населення. І тому ми вирішили в Міністерстві праці та соціальної політики звернутися до вас з листом, щоб на заміну подати вже доопрацьований законопроект. Але ви не підтримали нашу пропозицію і тому зараз цей законопроект розглядається. Що має на увазі такий законопроект, він спрямований в більш чітке визначення у законі про зайнятість населення, стану зайнятості громадян, які у власності мають земельну ділянку. Земельні ділянки у власності мають не тільки ті громадяни України, які мешкають в селі. І я вважаю, що і деякі народні депутати, які присутні в цій залі, теж мають такі земельні ділянки своєї власності. Тому і вирішити, якщо ви не працюєте, якщо ви не обробляєте, якщо не ведете там якусь діяльність на цій земельній ділянці, ви займаєтесь іншою працею, то ви маєте право і будете звертатися, якщо не будете з роботою, будете безробітними, маєте право звертатися до державних центрів зайнятості і будете мати статус безробітного, і будете мати всіляку підтримку від держави, яка затверджена законом. Якщо громадянин працює на цій земельній ділянці, згідно з Законом про особисте селянське господарство, то він при таких обставинах, які там викладені, чи має право на цю підтримку від держави, чи немає права на таку. І це визначено законодавством, і це не розглядається цим законопроектом. Цим законопроектом так же пропонується розширити власне самоврядне повноваження виконавчих органів сільських, селищних і міських рад щодо ведення обліку громадян, які мають у власності, користуванні земельну ділянку та інформування про органи державної. шляхом. доповнення до статті 33 Закону про місцеве самоврядування. Проводити розслідування страхових випадків та обгрунтованості виплати матеріального забезпечення шляхом звіряння даних зазначених в документах страхувальника з базою даних не тільки Пенсійного фонду України та ДПА, а й органів місцевого самоврядування шляхом внесення змін в статті 12 Закону про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття. Я підтримую цю критику, яка виникла вчора при обговоренні цих законопроектів, які розглядалися вчора. І тому ми, я прошу вас направити даний законопроект на повторне друге читання ми доопрацюємо його, і в тому числі врахуємо ваші зауваження, які зараз були наголошені в цій залі. Дякую вам.
Будь ласка, питання до доповідача. Гордієнко Сергій Володимирович.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Шановна Людмило Леонівно! Ми другий день тут ведемо, а вірніше, із минулого року дискусію щодо того – про зайнятість на селі, про причини, які привели до того, що ми повністю сьогодні зруйнували велике товарне сільськогосподарське виробництво. І сьогодні держава хоче різними маніпуляціями зробити зайнятими багато й багато мільйонів саме селян. Я звертаюся до вас із першим питанням, чи не вважаєте ви від імені уряду, що єдиним шляхом розв’язання цієї проблеми є все-таки створення великого товарного сільськогосподарського виробництва у нашому селі, повернення тваринництва і багато-багато чого. І наступне. Я хотів би, щоб ви сьогодні в своєму законопроекті все-таки дуже уважно відносились до повноважень місцевих рад у тому виді, які вони сьогодні є, бо це їм просто.
Шановні народні депутати, дякую за запитання. Я підтримую, безумовно, ваше намагання, щоб створити велике товарне виробництво на селі, тому що це основа держави, тому що якщо не буде такого виробництва на селі, то не буде держави взагалі, тому що хто нас буде харчувати, годувати і все інше. Тому давайте разом над цим працювати.
Народний депутат Матвієнко передає право задати запитання народному депутату Ткачу. Народний депутат Ткач, мікрофон, будь ласка, включіть. Я попрошу.
Роман Ткач, депутатська група „За Україну”. Шановна Людмило Леонтіївно, я би все-таки після вчорашньої такої бурхливої розмови, я би все-таки попросив у вас, щоб в принципі, наскільки я знаю, на сьогоднішній день, може на превеликий жаль, чи на щастя, але голосів немає в залі, щоб голосувати. Бо розумієте, все-таки тут є такі норми, які, на превеликий жаль, можуть привести до таких речей, як корупція. Ось наприклад тут стаття є 9, ви поставляєте облік за людьми, які не зайняті, на сільські ради. Зрозумійте, зважаючи на кваліфікаційний рівень тих працівників, які в сільській раді і зважаючи на багато елементів, вони не зможуть вести дієвого.
Завершуйте, будь ласка.
Вони, на жаль, не зможуть вести дієвого обліку цих громадян, членів ОСГ, які будуть вважатися або зайнятими і незайнятими. Тому я би все –таки вас попросив, давайте, дійсно, після того, як буде прийнято сьогодні рішення таке, яке буде прийнято, ми все-таки сядемо окремо і випишемо такий закон, який буде і не забирати даремно кошти із державного бюджету з державної казни, і відповідно надасть допомогу нашим селянам у тому, щоб стати на облік у Центр зайнятості. Дякую вам.
Шановний народний депутат, ви знаєте, ви трошечки затримались на початок Верховної Ради, я звернулась до шановних народних депутатів, щоб сьогодні не розглядати цей законопроект, але я не була підтримана. Тому я доповідаю цей законопроект, в якому вигляді він був поданий урядом. Я погоджуюся з вами, що вже за рік як, цей законопроект був поданий урядом в травні минулого року. Тому вже багато подій було зроблено, і багато чого потрібно зробити. Тому я дослухаюсь до вашої думки, і ми разом сідаємо, і попрацюємо над удосконаленням цих пропозицій. Дякую.
Ключковський Юрій Богданович.
Дякую дуже. В мене чисто юридичні запитання правові. Перше. Якщо ми вважаємо, що робота в сільському підсобному господарстві є місцем праці, то чи вважається той, хто має таке господарство і десь працює сумісником, відповідно до цього закону і закону трудового, ну, трудового законодавства України? І друге. Я все-таки хотів би уточнити, чи пропонується внести зміни до Закону про місцеве самоврядування, який єдиний визначає повноваження сільських, селищних, міських рад?
Дякую за запитання. Сумісником в цьому проекті закону цього не передбачено. Це, дійсно, да, упорядкування потребує. Тому ми і, я і дуже наполягала на тому, щоб відклали розгляд цього законопроекту. А що стосується місцевих органів виконавчої влади, то тут, дійсно, цей облік, який пропонується, щоб вели місцеві органи тут вносяться до цього закону такі пропозиції. Але потрібно обов’язково додатково ще розглянути і попрацювати з цим законопроектом. Я дякую.
Папієв Михайло Миколайович.
Дякую. Шановна доповідачу, в зв’язку із тим, що цей законопроект, він пов’язаний з законопроектом 4566, я передбачаю, що і наполягаю на тому, щоб ми не підтримували цей законопроект. І хотілося би привернути увагу всіх народних депутатів України, що цей законопроект передбачає віднести землевласників, а було землекористувачів, до категорії зайнятого населення в залежності від того, чи використовують вони земельну ділянку за цільовим призначенням. От приверніть увагу. Тут правильно говорили, що цей закон створить, в першу чергу корупцію, це такий полукорупційний закон. Бо облік і інформацію будуть вести секретарі сільської ради – це дівчата, які там після школи, і які не підготовлені оцієї роботи. Ви ж абсолютно інше обіцяли головам сільських рад, коли збирали там і в Палаці „Україна” і в інших місцях і говорили їм про щасливе хороше життя. Я пропоную не підтримувати цей закон. Він абсолютно унеможливить врегулювання оцих питань, які ви намагаєтесь зробити.
Шановний народний депутат! Шановний Михайло Миколайовичу! Ви знаєте, якщо ми при розгляді кожного закону вже будемо, знаєте, ображати наших працівників, які працюють в місцевих органах виконавчої влади, що вони будуть створювати якусь там корупцію, ну це неправильно на мій погляд. Потрібно їх підтримувати, надавати їм повноваження і спрашувати, щоб вони відповідали за використання цих повноважень. Дякую.
Унгурян Павло Якимович, будь ласка.
Шановна Людмила Леонтьєва, я думаю, що, дійсно, до честі міністерства, яке ви очолюєте і те, що ви піднімаєте такі важливі проблеми, як зайнятість людей на селі. Ми це цілком підтримуємо, але розуміємо, що даний законопроект має розглядатися разом у пакеті із законопроектами щодо особистого селянського господарства, це мають бути гармонізовані відносини щодо зайнятості і праці на земельних ділянках. Тому я думаю, що нам варто підтримати сьогодні в залі вашу пропозицію. Але все ж таки для того, щоб не було питань у наших слухачів і глядачів, все ж таки до якої категорії населення ви пропонували застосовувати норми цього закону, щоб не було ні в кого зайвих питань стосовно того, що має бути якась корупція.
Знаєте, цим законом ніяка корупція не передбачається. Цей закон пройшов експертизу антикорупційну нашого комітету при Кабінеті Міністрів України. І тому, якщо шановні народні депутати, мабуть, передбачають якусь корупцію, так її тут немає. А цей проект закону, він регулює, є попитка регулювати питання відносно тих громадян, які мають земельні ділянки. Якщо вони працюють на них, якщо вони на них не працюють, якщо вони будуть там якісь будиночки. А таких громадян, які мають ділянки під городи, під випас худоби якийсь, під гаражи, цих громадян це не стосується.
Павловський Андрій Михайлович.
Дійсно, Людмила Леонтіївна, зазначений законопроект направлений на те, щоб в правовому полі врегулювати питання зайнятості громадян, які є землевласниками і використовують свою землю за господарським призначенням у цільовому порядку, як фермерів наприклад чи членів сільськогосподарських кооперативів. Їх як рахувати зайнятими чи ні? І як бути, якщо людина має земельну ділянку, але не працює на ній і хоче оформитися безробітним? Ось що вирішує законопроект. І хто повинен брати на облік цих громадян у сільській раді теж вирішує цей законопроект. де тут корупцію? Це тільки хибне мислення тих, хто, мабуть, звик малювати цю корупційні схеми і бачить тут корупцію. Людмила Леонтіївна, питання уточнююче. Все-таки профільний Комітет соціальної політики рекомендував прийняти законопроект за основу. Я так зрозумів, ви пропонуєте його відправити на доопрацювання і повторне перше читання. Уточніть свою позицію як міністра?
Я хочу уточнити свою позицію, яку вже висказала на початку. Вчора розглядався законопроект урядовий щодо внесення змін до Закону „Про особисті селянські господарства”, він не був підтриманий Верховною Радою України. І тому я прошу, щоб ми попрацювали разом, а це невід’ємна частина цієї політики, яка зараз проводиться урядом, для ліквідування безробіття на селі. Тому я пропоную на повторне друге читання, ми попрацюємо над цим законопроектом разом уже з тим, який не був вчора підтриманий і на заміну надішлемо на розгляд шановним народним депутатам.
Кирильчук Євген Іванович.
Дякую. У мене таке запитання, точніше, пропозиція по ситуаціях, які є на місцях. Сьогодні не йшло мови про тих людей, які одержали паї. Пай має, півтора гектара, жінка, і у неї є восьмеро дітей. І у зв’язку з тим, що в неї є півтора гектара цього пісочку на Поліссі, їй не виплачують допомогу на дітей. І таке право дається законом вирішити лише голові районної адміністрації. А він у залежності від настрою хоче допоможе, хоче ні. Через те, я думаю, що це питання у доопрацьованому законі треба врегулювати, бо це соціально-земельна проблема, яка є на місцях.
Дякую, шановний народний депутат. Ми обов’язково врахуємо вашу думку при доопрацюванні цього законопроекту. Дякую.
Дякую, Людмила Леонтіївна. Сідайте, будь ласка. Записуємо на обговорення. Цибенко Петро Степанович, будь ласка.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України! Документ, який поданий Кабінетом Міністрів України в тому вигляді, у якому ми його отримали, підтримувати неможливо. І фракція Компартії України за нього голосувати не буде. Я хочу пояснити нашу позицію. Ну, найперше хочу сказати, що до цього документу надзвичайно багато зауважень, в тому числі у науково-експертного управління. Але найголовніше навіть не в цьому, найгірше полягає у його дискримінаційному характері. Головна суть цих змін і тих, які пропонувалися вчора, наприкінці сесійного засідання, полягає в тому, щоб селян, які мають земельний пай, в умовах тотального безробіття на селі обізвати самозайнятими, а відтак позбавити можливості зареєструватися в тому числі у Центрі зайнятості і отримати відповідний статус, і отримати відповідну підтримку. Це абсолютно зрозуміло, хто б що як намагався подати по-другому. Комусь в уряді здається, що той мішок вівса чи кукурудзи, який селян отримує, віддавши землю в оренду, що він рівнозначний зайнятості громадянина з точки зору тих доходів, які він отримує. Ми ж пам’ятаємо про те, що Кабінет Міністрів України прийняв постанову, якою прийняв відповідні рішення, вчора, сьогодні подає низку законопроектів, якими намагається цю ситуацію унормувати. Я хочу наголосити на тому, що селяни, принаймні дуже багато із них, і сьогодні живуть, даруйте на слові, як у резервації, бо гідного пенсійного забезпечення немає і в першу чергу немає тому, що не виконуються вимоги Закону про соціальні стандарти, ФАПу на селі, а відтак мінімальної медичної підтримки немає. Дуже багато сіл сьогодні відрізані від цивілізації тим, що немає автобусного сполучення. Якщо до цього додати низку тих питань, які, я ще раз наголошую, пропонувались вчора і сьогодні, то відбудеться те, що остаточно село буде знищено. І ще одне, на що хотів би звернути увагу. Шановні колеги, шановні виборці! Сьогодні привернута увага до переможців президентських виборів і не звертають увагу на те, що відбувається серед інших категорій. А там відбуваються теж інтересні речі. Скажімо, Президент України, отримавши 5 відсотків голосів, помстився виборцям тим, що видав Указ про присвоєння звання Героя України Бандері. Прем’єр-міністр, яка обіцяла безкоштовні акти на землю, сьогодні подає отакі документи, тобто теж.
Унгурян Павло Якимович.
Павло Унгурян, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Я думаю, що всі в цьому залі розуміють, що ті законопроекти щодо особистого селянського господарства, які ми розглядали вчора, а також законопроект щодо зайнятості на селі, який ми розглядаємо сьогодні першим питанням, дійсно, є дуже важливими. Але ми цілком розуміємо, що ці питання мають бути гармонізовані між собою. Тому що не може виглядати ситуація таким чином, що фермер, який володіє десятками гектарів землі, а то й сотнями гектарів землі, може прирівняти себе до статусу безробітного. Але і інші питання: чи може людина, яка має невеличкий клаптик землі і займається садівництвом чи городництвом біля свого будинку, не отримувати такий статус. Безумовно, праві і ті, і інші. Тому я підтримую позицію міністра соціальної політики та праці в тому, що ці питання треба гармонізувати та розглядати в пакеті і комплексно, щоб питання зайнятості на селі, питання внормування особистого селянського господарства як дуже важливий соціальний пакет для селян – вони були внормовані. Тому я підтримую ту позицію, яку займає міністерство. І сьогодні нам в залі просто треба визначитися: або ми підтримуємо даний законопроект в першому читанні і в другому читанні його доопрацьовуємо разом із законопроектами щодо особистого селянського господарства, або ми сьогодні в залі на заміну законопроект і тоді ми матимемо комплексно гармонізований підхід до вирішення цих проблем. Тому думаю, що сьогодні нам треба визначитися із тим рішенням, яке прийме парламент, але головне – це те, що піднята ця проблема, її треба вирішувати. "Блок Юлії Тимошенко" пропонує вирішувати цю проблему комплексно. Дякую.
Гордієнко Сергій Володимирович, будь ласка.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Я в черговий раз піднімаюся на цю трибуну, щоб сказати ті слова, що у цьому залі кожний день десятки і сотні раз лунаю слова реформи. Але що то за реформи, які проводяться в Україні останні два десятиліття, коли вони приводять до катастрофічного погіршення життя людей? Реформи, так звані, які проводилися на селі, привели до повної руйнації українського села. Хто створив проблему, яку ми сьогодні обговорюємо? Її створила сама влада. І сьогодні влада, замість того, щоб пропонувати шляхи вирішення подальшого розвитку агропромислового комплексу і вирішення зайнятості на селі. Вона пропонує вирішити свої питання. Перше, я ще і ще раз підкреслюю, питання: як мільйони безробітних жебраків, до яких. саме тих, хто на селі довели, я прошу вибачення у селян за ці слова, але дійсно це так, як їх зробити сьогодні ще й зайнятими, показати саме суспільству, що в нас нема безробіття на селі і друге, як позбавити їх соціальних допомог і субсидій. Я хотів би сказати. що в пропонованому законопроекті уряд не дає рецептів, як вирішити ці проблеми. А рецепт вирішення цієї проблеми один, перше, це сьогодні необхідно всій владі, яка була протягом двох десятиріч, визнати, що всі ті реформи, які проводилися на селі, вони мають згубний характер, і дальше напрацювати кардинальні заходи щодо повернення в село великого товарного сільськогосподарського саме виробництва. Я хотів би сказати, що сьогодні потребує на рівні уряду якраз серйозної роботи нормативних правових документів щодо статистики по селу, тобто обліку певних моментів. І тут ми говорили про місцеве самоврядування. От дайте йому 20 мільярдів на делеговані повноваження, може воно тоді буде виконувати саме цю роль. І наступне. Давайте в цьому залі говорити про реформи у сенсі, як сказав герой соціалістичної праці із Черкащини нині покійний Лука Олексійович Іваніщенко, він сказав: „Давайте оглянемося назад, станемо на коліна і низько вклонимося йому і давайте нічого не будемо руйнувати, а засучемо рукава і будемо працювати для того, щоб краще жилося людям”. Його немає живого. Йому низький уклін і пам’ять. Але в оцих мудрих словах є вихід із того, до чого ми дійшли.
Обговорення завершено. Людмило Леонтівно, є необхідність у заключному слові? Немає. Андрію Михайловичу, є необхідність у заключному слові? Є. Будь ласка, мікрофон з місця. Павловський Андрій Михайлович.
Хочу ще раз підкреслити, що Комітет соціальної політики і праці пропонує розглянути в першому читанні і прийняти за основу. Я так зрозумів, в результаті обговорення є думка, що направити на доопрацювання і розглянути його повторно у першому читанні. Я думаю, що треба це визначати шляхом голосування в залі. Дякую за увагу.
Шановні колеги, ставиться на голосування для ухвалення у першому читанні і за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо зайнятості громадян, які мають у власності [[користуванні]] земельну ділянку. Реєстраційний номер 4568. Прошу визначатися. [[10:42:08]] За-181 Рішення не прийнято. Внесена пропозиція про направлення даного проекту на доопрацювання з наступним розглядом у повторному першому читанні. Пропозиція ставиться на голосування. Ставлю на голосування. [[10:42:38]] За-193 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. Будь ласка, включіть мікрофон з процедури подальшої роботи Верховної Ради, народного депутата Кожем’якіна.
Шановний Олександр Володимирович, ми пропонуємо наступні питання всіх законопроектів, які розглядаються в першому читанні, розглядати за скороченою процедурою. Якщо можна, поставте будь ласка на голосування цю пропозицію.
Шановні колеги! Є пропозиція, що питання, які розглядаються в першому читанні розглядати за скороченою процедурою. Пропозицію народного депутата Кожемякіна ставлю на голосування, прошу визначатися. [[10:43:39]] За-187 Рішення прийнято. Наступні питання, які розглядаються в першому читанні, будемо розглядати за скороченою процедурою. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про систему інженерно-технічного забезпечення агропромислового комплексу України" щодо здійснення державного технічного нагляду. [[Реєстраційний номер 4448]] Доповідає голова комітету Присяжнюк Микола Володимирович, прошу.
Дякую. Шановний Олександр Володимирович! Шановні народні депутати! Шановні присутні! До вашої уваги виноситься законопроект [[реєстраційний номер 4448]], який упорядковує певні недоліки, які були допущені в прийнятті закону про дорожній рух. Попередні закони сьогодні і вчора, які ми розглядали в аграрному секторі, вони підтверджують те, що в законодавчій базі в сільськогосподарському секторі є повний хаос. І те що сьогодні виникла необхідність розгляду і прийняття цього законопроекту це ще раз підтверджує. Тому що в Законі про дорожній рух та зміни до цього закону від 24.09.2008 року [[586-6]] та Постанови Кабінету Міністрів 403 від 28.09.2009 року „Про порядок і проведення дорожньо-технічного нагляду” були внесені колізії, які недопустимі для сільськогосподарських виробників. Тобто передбачалося те, що всі власники сільськогосподарської техніки, в тому числі комбайнів, тракторів, причепи і все, зобов’язані були свою техніку направляти за 20, 30, 100 кілометрів на технічні станції для того, щоб пройти техогляд. І я вважаю, що це недопустимо і сьогодні в агропромисловому комплексі, де технічне оснащення практично має знос біля 90 відсотків, ми розуміємо, що ця техніка не завжди може доїхати до цієї технічної станції. Враховуючи це, є пропозиція внести зміни, де все-таки повернутися, що технічній нагляд може виконувати технічна інспекція, яка існує в структурі Міністерстві сільського господарства.
Будь ласка, завершуйте.
У Міністерстві сільського господарства вже більше 50 років, це дасть можливість і зберегти кошти, і дасть можливість зберегти техніку, яка сьогодні ще дихає на ладан. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Співдоповідь від комітету Марина Володимирівна Перестенко. Будь ласка, від комітету ще Микола Володимирович.
Наш комітет це питання розглянув і прийняв: рекомендувати Верховній Раді прийняти в першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте, будь ласка. Записуємося на обговорення, два - „за”, два - „проти”. Сулковський Павло Гнатович, будь ласка.
Павло Сулковський, Рівненщина. Ви знаєте, що наш комітет одноголосно підтримав цей проект закону. Тому що уряд нинішній, це ж треба додуматись, що тільки шкоду зробили сільгоспвиробникам, в зв’язку з прийняттям такого урядового проекту, який був раніше прийнятий. Це треба додуматись, щоб за сто [[от Микола Володимирович говорив]] кілометрів, не за сто, є такі приклади, що за 250 кілометрів треба тягти причепа, гнати тракторця того, який ніколи практично не виїжджає на асфальтовану дорогу – він тільки в полі і більше ніде не буває. Ще приносить користь по обробітку землі. І ви знаєте, треба додуматись от таку зробити шкоду. Тому ми повинні негайно, шановні, прибрати от цю шкоду, яка була нанесена попереднім урядом, і так званою коаліцією, і виправити цю ситуацію, нам тільки всім подякують селяни, ми допоможемо цими змінами, які сьогодні проголосуємо. Ми допоможемо селянам все-таки полегшити їм обробляти ті грунти, які й так уже останніми роками, практично, багато грунтів не обробляється із-за неможливості за такої кризової, фінансової ситуації і економічної в державі, яку довели „помаранчеві” чиновники за п’ять років. Тому, навіть, в мене така є пропозиція, щоб інспекції управління обласних, районних, сільських господарств повинні спланувати собі механізм такий, що навіть по запрошенню, по замовленню сільських рад повинні виїжджати на місця і проводити обстеження цієї сільськогосподарської техніки. От тільки.
Завершуйте, будь ласка.
тільки тоді, крок за кроком, у нас почне якась довіра селян і народу України до органів виконавчої влади. Дякую.
Гордієнко Сергій Володимирович.
Шановний головуючий, шановні колеги, я хотів би сказати, що у цьому залі дуже багато інколи лунає про підтримку українського села. Але крім балачок нічого немає. Зате менше говориться про те, що тут приймаються законопроекти, які вибудовують і саме лобістські схеми. І сьогодні те, що запроваджено стосовно технічного огляду сільськогосподарської техніки у селі, є фактично лобістсько-корупційні схеми, які направлені не на підтримку аграрного виробництва в Україні, а якраз на те, щоб узаконити побори на селі. Тому цим запропонованим законопроектом є спроба вирішити це питання, з автором законопроекту ми дискутували саме щодо цього. Він у повній мірі не вирішує цієї проблеми, бо там є моменти, які необхідно ще саме доопрацьовувати. Зокрема питання ті, що сьогодні воно якоюсь саме частиною стосується і Адміністративного кодексу України, зокрема статті 127 із значком 1. Тому аграрники все-таки чекають саме прийняття цього законопроекту, його вартість для всього аграрного комплексу велика і ви чули про ті безглузді речі, які тут виступали доповідачі і розказували, що сьогодні на всю Полтавську область єдина станція, яка має ліцензію на те, щоб проводити саме ці роботи. Я уявляю собі, коли Полтавська область буде гнати комбайни, сільськогосподарські машини до цієї станції, щоб пройти саме цей огляд. Це все профанація. Це все.
Завершуйте, будь ласка.
це все закінчиться лише поборами з селян, бо ніхто якісного технічного огляду проводити не буде. Дякую за увагу.
Всі бажаючі, хто записувався, виступили. Будь ласка, фракція, яка не записалася від "Блоку Литвина", народний депутат Шпак.
Шановні народні депутати, ув’язання правової норми з виконанням дій технічного нагляду в агропромисловому комплексі є надзвичайно важливим питанням сьогодні. І це рішення треба прийняти. Але я сьогодні від імені фракції не підтримуємо рішення комітету щодо прийняття його в першому читанні. Тому, що це питання, цю норму треба ув’язати і в цілому із політикою інженерно-технічного забезпечення і охороню праці в аграрному секторі. Це питання не можу бути відірване самостійним. Тому я пропоную прийняти його в першому читанні. Спасибі.
Ставиться на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про систему інженерно-технічного забезпечення агропромислового комплексу України" щодо здійснення державного технічного нагляду [[реєстраційний номер 4448]] для прийняття за основу в першому читанні. Прошу визначатися. [[10:53:51]] За-355 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо племінної справи у тваринництві [[реєстраційний номер 5034]]. Доповідає: Міністр аграрної політики Мельник Юрій Федорович.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні народні депутати, основною метою законопроекту є подальше вдосконалення правового регулювання системи управління племінною справою в тваринництві та контролю шляхом внесення змін до діючих в цій сфері законів України таких, як про загальну державну програму селекції в тваринництві, про племінну справу, про ліцензування певних видів господарської діяльності та Кодекс України про адміністративні правопорушення. Зокрема, законопроект містить положення та норми, що забезпечують підвищення ефективності державного управління та державного контролю в галузі племінного тваринництва і визначають вимоги та правила щодо отримання зберігання та використання племінних ресурсів, уточнення видів господарської діяльності, які підлягають ліцензуванню, порядок визначення відповідності суб’єктів племінної справи в тваринництві певному статусу, порядок державної реєстрації племінних і підконтрольних тварин та суб’єктів племінної справи, порядок державної реєстрації вітчизняних селекційних досягнень. Також законопроектом уточнюються функції органів виконавчої влади та визначаються їх повноваження в сфері племінної справи. Зокрема, положення законопроекту містять норми щодо повноважень управління та контролю, функціонування державної інспекції з племінної справи, діяльності державної системи управління племінною справою в тваринництві, фінансування виконання загальнодержавних програм селекції, збереження генофонду існуючих локальних та зникаючих порід, контролю і координації діяльності з виконання програм селекції. Передбачається, що у разі прийняття законопроекту, його норми створять умови для подальшого розвитку племінного тваринництва, вдосконалення вітчизняної системи селекції та сприятимуть генетичному прогресу, створенню високопродуктивному поголів’ю тварин, зменшенню в залежності вітчизняних виробників від імпортних племінних ресурсів, зменшенню кількості порушень та фальсифікацій на ринку племінних ресурсів і в цілому підвищать економічну ефективність та конкурентноспроможність тваринництва. Шановні народні депутати, прошу підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую, Юрію Федоровичу. Сідайте, будь ласка. Співдоповідь від комітету Марина Володимирівна Перестенко. Прошу.
Шановні народні депутати! Шановний головуючий! Сільське господарство для України провідна галузь виробництва, що забезпечує продовольчу безпеку країни, надає робочі місця майже для половини населення та формує суттєву частку доходної частини бюджету. Основною умовою, яка забезпечує стабілізацію розвитку будь-якої галузі і її рентабельне введення. У тваринництві факторами, що формують розмір собівартості та якість продукції є технології, а також генетичні властивості тварин. Якщо запровадження відповідних технологій залежить лише від матеріальних ресурсів і може бути здійснено у короткий період часу, то формування конкурентноспроможних генотипів тварин, які повинні забезпечувати належну продуктивність і якість, справа кропітка і довготривала. Саме тому селекційно племінну роботу у тваринництві визначено як один із пріоритетів розвитку галузі. На даний час законодавство України з племінної справи у тваринництві потребує удосконалення у частині приведення до світових норм та правил ведення селекційно племінної роботи у галузі. Сьогодні ми розглядаємо проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо племінної справи у тваринництві [[реєстраційний номер 5034]]. Метою законопроекту є встановлення правових та організаційних основ діяльності у племінній справі у тваринництві шляхом внесення змін до діючих законів України, а саме: до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Закону України про племінну справу у тваринництві, Закону України про ліцензування певних видів господарської діяльності, Закону України про загальнодержавну програму селекції у тваринництві на період 2010 року. Зміни вносяться для приведення у відповідність норм чинних законодавчих актів щодо племінної справи у тваринництві та їх гармонізації.
Завершуйте, будь ласка.
до європейських стандартів. Комітет на своєму засіданні 2 грудня 2009 року підтримав зазначений законопроект і пропоную Верховній Раді України розглянути його в першому читанні та прийняти за основу. Дякую.
Записуємося на обговорення: два – за, два – проти. Сулковський Павло Гнатович, будь ласка.
Дякую. Сулковський, Рівненщина. Ви знаєте, що у нас надзвичайно є по племінній справі непогані закони, і можна було б цю галузь спасти. Але з такою недолугою політикою урядом, там міністром, як Мельник, які практично за 5 років і за період його очолювання міністерства, село практично руйнувалось і не відчувало абсолютно від політики АПК якоїсь допомоги на покращання села. І тому, я вважаю, що навіть ми проголосуєм цей проект закону, але тільки він може принести користь тоді селу, коли буде міністр діловий, який не буде стояти на стороні бізнес-кланів, а буде стояти на стороні селян і дійсно села України. І тому мені соромно, наприклад, що сьогодні, нарешті, наприкінці. Подивіться протягом попередніх років рідко було побачити міністра Мельника на цій трибуні, де би він доповідав якісь проекти закону. А сьогодні, коли бачить, що вже запахло йому вже керосином, що треба йти з цієї посади, він знову почав появлятись без сорома і знову хотів би залишитись надалі на посаді МінАПК. Мені соромно за таку політику, яку вів міністр АПК Мельник. І мені ще більше соромно, з селянами України, коли він набравсь нахабності, наглості і поліз на колінах, поповз до Ющенка, щоб вис.цати собі героя України. Ось де остаточно поставив, вселив зневіру селянам України до органів виконавчої влади. Тому я вважаю, такому міністру як Мельнику не місце далі бути на цій посаді. І чим скоріше, тим краще. Село тоді дійсно відчує якусь допомогу і буде.
Литвин Юрій Олексійович.
Фракція „Блоку Литвина”. Оскільки ми розглядаєм законопроект 5034, а не посаду міністра, мені хотілося б, у першу чергу, сказати про те, що в цілому погодитися з висновками пояснювальної записки не можна, оскільки реальний стан у вітчизняній селекції вимагає залучати імпортні генетичні і селекційні ресурси. Тому при доопрацюванні фракція „Блоку Литвина” в першому читанні буде підтримувати даний законопроект, але потрібно все-таки при підготовці до другого читання врахувати в статті 23 законопроекту, що фінансування загальнодержавних програм селекції в тваринництві не повинні лише базуватися на фінансуванні з Державного бюджету і з джерел, незаборонених законодавством. Оскільки ми сьогодні намагаємося гармонізувати дану законодавчу базу до вимог СОТ, то нам потрібно добавити дану статтю абзацом: закупівля імпортних племінних генетичних ресурсів в разі їх необхідності звільняється від оподаткування. І друга частина. В питання доопрацювання проекту пропонується встановити, що дані державних книг племінних тварин Державного реєстру суб’єктів племінної справи в тваринництві та Державного реєстру селекційних досягнень у тваринництві є доступними для заінтересованих осіб. Доцільно встановити все-таки порядок доступу до вказаних реєстрів та детальніше визначити коло заінтересованих осіб. Дякую.
Обговорення завершено. Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо племінної справи у тваринництві [[реєстраційний номер 5034]] для ухвалення в першому читанні. Прошу визначатись. [[11:03:20]] За-306 Рішення прийнято. Шановні колеги, зараз ми маємо розглядати проект Закону про внесення змін до статті 370 Кримінального кодексу України, але автор цього проекту просить відкликати свій закон, зняти його з розгляду. Є необхідність автору пояснити мотиви свої чи ми погодимось з тим і поставимо на голосування про те, щоб зняти. Що? Зняти з розгляду проект 5305, автор – Міщенко Сергій Григорович. Нема заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про відкликання цього законопроекту, зняття його з розгляду. Прошу визначатися. [[11:04:33]] За-343 Рішення прийнято. Законопроект відкликано. Наступний законопроект – 5455, 5445, перепрошую. Ви будете доповідати, да? Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 370 Кримінального кодексу України. Доповідач – Шемчук Віктор Вікторович.
Шановні народні депутати, шановний головуючій! Вашій увазі пропонується розглянути проект Закону України про внесення змін щодо декриміналізації статті 370-ї Кримінального кодексу України, тобто скасування статті, яка передбачає кримінальну відповідальність за провокацію хабара. Вказана стаття існує в кодексі з часів ще лишнього Радянського Союзу, і передбачає відповідальність працівників правоохоронних органів за створення умов до провокації хабара, вчинення цього злочину іншими особами. З огляду на те, що вказаний злочин охоплюється іншими складами злочину, а саме: може розцінюватися як перевищення службових повноважень або може розцінюватися як зловживання владою та посадовим становищем, - мною і запропоновано декриміналізувати цей злочин і виключити з Кримінального кодексу України статтю 370-ту в повному її обсязі. Вказане дозволить працівникам правоохоронних органів більш ефективно боротися з корупцією. Водночас всі кандидати в Президенти декларували необхідність боротьби з корупцією. І ми знаємо, що сьогодні українська держава знаходиться не на належному рівні по боротьбі з корупцією, а, навпаки, знаходиться в другій сотні держав. Більш того, корупція на сьогоднішній день роз’їдає всі сфери життя. І я вважаю, що цей законопроект якраз врегулює, дасть можливість правоохоронним органам більш ефективно працювати по боротьбі з корупцією. Комітет Верховної Ради з питань правового забезпечення правоохоронної діяльності розглянув зазначений законопроект і підтримав його одноголосно. Прошу і вас підтримати зазначений законопроект і прийняти його в цілому, як закон. Дякую.
Сідайте, будь ласка. Сідайте, будь ласка.
Дякую.
Записуємося на обговорення. Яворівський Володимир Олександрович.
Володимир Яворівський. "Блок Юлії Тимошенко", місто Кіровоград, сотий виборчий округ. Шановні колеги, шановні наші виборці, якщо проаналізувати практику, скажімо, як боролася Польща з корупцією, вона її до кінця не подолала, але відсоток у неї, ну, дуже і дуже малий, зокрема, в правоохоронних органах, зокрема, в дорожній їхній поліції там і тому подібне. Через те, мені видається, що та стара норма, яку ми сьогодні виправляємо, вона була абсолютно несправедлива, якоюсь мірою навіть і покривала систему корупційну. Через те мені видається і "Блоку Юлії Тимошенко", що це дуже нормальна норма. Ми йдемо нормальним, цивілізованим шляхом. Справді, сьогодні корупція настільки просякла, буквально, в усі, в усі пори нашого українського життя, що викурювати її звідти буде неймовірно важко. Я не кажу, що це унікальний спосіб, на якому, який допоможе нам повністю подолати це колосальне просто зло, яке сьогодні посіло в українське суспільство і кожну українську людину, одначе це буде все-таки певний пострах. А я думаю, що якщо це, якщо цей закон стане дійовим, якщо він буде підписаний і президентом і дасть таку можливість, і я вважаю, що було б дуже непогано. І, мабуть. Добродій Шемчук мав би бути тут певним ініціатором, такі речі відразу, буквально, після прийняття закону, треба було б таких кілька операцій провести і опублічити їх, тобто абсолютно зробити це показовим, показати, щоб це дійшло буквально до кожного. Через те я вважаю, що цей законопроект потрібно підтримати, він поліпшить ситуацію за умови, якщо правоохоронні органи матимуть і політичну волю, бажання його реалізувати.
Карпук Володимир Георгійович.
Шановні колеги! Володимир Карпук, депутатська група „За Україну!”. Звичайно, що з корупцією треба боротися, з хабарництвом треба боротися. Відповідний законопроект є в сусідній Польщі. Але за умови сучасної правоохоронної системи і навіть в словах попереднього виступаючого прозвучало, що зробити ці речі показовими. Тобто дуже легко робиться замовлення з політичних, з інших міркування, навіть у з’ясуванні стосунків самих правоохоронних органів, ми це бачимо. Тобто провокація робиться хабара, і робиться показовий процес, і насправді це перетворюється у полювання за людьми, які з тих чи інших виникають питання у правоохоронних органів, до якогось позитивного результату воно не приведе. Тому це не є просте питання. І слід його детально обговорити і з правоохоронними органами, і з громадськими організаціями, прислухатися до світового досвіду. І загалом цей законопроект ми не будемо підтримувати. Дякую.
Обговорення завершено. Проект Закону про внесення змін до статті 370 Кримінального кодексу України [[щодо провокації хабара]], реєстраційний номер 5445, ставиться на голосування для ухвалення у першому читанні. Прошу визначатися. [[11:10:54]] За-78 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. По фракціях, будь ласка, покажіть. Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко” – 62, "Наша Україна - Народна Самооборона" = 15, комуністів -0, „Блок Литвина” – 0, позафракційні – 1. Шановні колеги, зараз ми маємо розглядати проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів”. Реєстраційний номер 3051-1, друге читання. Як ви могли помітити у вас, так як і у мене відсутня порівняльна таблиця, і відсутнє рішення комітету з цього питання. Тому я звертаюсь до сесійної зали, ми не маємо реальної можливості зараз розглянути цей проект, у зв’язку з цим я отримав лист комітету, який інформує, що він розглянув цей проект і розглянув його вчора, і таблиця направлена тільки зараз до Головного юридичного управління. Це є наслідок непродуманого включення до розкладу на засіданні Погоджувальної ради. Буде прохання при плануванні наших пленарних засідань, щоб ми уважно ставилися до стадії готовності того чи іншого проекту і включали його до розкладу засідань тільки тоді, коли він вже повністю готовий до розгляду, особливо це стосується проектів, які мають розглядатися в другому читанні Таким чином, у нас є тільки один вихід – перенести розгляд цього питання на наступний пленарний тиждень. Будь ласка, Боднар Ольга Борисівна.
Дякую, Ольга Боднар, Партія Батьківщина, "Блок Юлії Тимошенко". Я хочу сказати, що наш комітет розглянув і так, як обіцяв на Погоджувальній раді, вчора розглянули і таблицю зробили. Тому проблем в цьому немає. Але оскільки ми прийняли Регламент, і Регламент прийняли законом, то в такому випадку тепер Юридичне управління має розглядати цей законопроект і таблицю, яку ми підготували, а потім кожен народний депутат ще має право десять днів ознайомлюватися з цією таблицею. Тому, це вже залежало, чи буде підписаний Закон „Про Регламент”, дякую. Комітет зробив.
Будь ласка Мартинюк Адам Іванович.
Дякую, Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Олександр Володимирович! Я в підтримку пропозиції, в розвиток тієї думки, яка виступила перший заступник голови комітету. Давайте дійсно перенесемо навіть без голосування, тому що ми тут повинні дотриматись норм Регламенту і тут не треба навіть ставити на голосування, а перенести його тоді, коли будуть підготовлені всі необхідні документи, в тому числі і висновок Головного юридичного управління. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Будь ласка, Катеринчук Микола Дмитрович.
Микола Катеринчук, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона", Європейська партія України. Я хотів би підтримати своїх колег. Справді треба перенести цей законопроект у зв’язку з тим, що зараз Регламент має вигляд вже закону України, будь-хто з депутатів має право в Адміністративному суді оскаржити порушення процедури, ознайомлення з законопроектом, а також участі в його голосуванні. Тому цілком природньо, що ми маємо перенести це законопроект.
Шановні колеги, у нас закон набув чинності у вівторок, Погоджувальна рада відбувалася в понеділок, тому ми можемо списати це на те, що на момент ухвалення рішення про включення до розкладу засідань ще в нас не було правової ситуації, яка є сьогодні. Тому ми сьогодні просто знімаємо його з розгляду для того, щоб були витримані всі терміни і вимоги Регламенту Верховної Ради України при підготовці законопроектів до другого читання. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Водного кодексу України [[реєстраційний номер 2634]]. Доповідач – Скубенко Володимир, голова комітету народний депутат Семинога, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги народні депутати, відповідно до статті 23 Регламенту Верховної Ради України та у зв’язку з необхідністю уточнення положень окремих статей законопроекту, прошу від імені комітету відкласти розгляд законопроекту України про внесення змін до Водного кодексу України [[реєстраційний номер 2634]]. Прошу підтримати це голосування і перенести цей законопроект на більш пізній термін. Дякую.
Шановні колеги, голова комітету вносить пропозицію про перенос розгляду даного проекту закону. Пропозиція про перенос розгляду проекту Закону про внесення змін до Водного кодексу України [[реєстраційний номер 2634]] ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:16:45]] За-283 Рішення прийнято. Перенесено розгляд цього проекту. Оголошується до розгляду проект Закону про надання послуг, які сприяють виїзду фізичних осіб за кордон з території України або їх тимчасовому перебуванню за кордоном [["Про недержавні еміграційні послуги"]]. Доповідач – голова підкомітету Прокопчук Юрій Володимирович.
Шановні колеги! Проект Закону України „Про надання послуг, які сприяють виїзду фізичних осіб з території України або їх тимчасовому перебування за кордоном” [[„Про недержавні еміграційні послуги”]] під реєстраційним номером 2396, поданий народними депутатами України представниками трьох фракцій: Бондаренком, Чорноволом, Стретовичем та іншими – 2 червня 2009 року. І був прийнятий Верховною Радою в першому читанні за основу. „За” проголосувало 290 народних депутатів України. Після цього до Комітету Верховної Ради з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності надійшло 183 пропозиції народних депутатів, з яких 155 враховано повністю або частково та 28 відхилено. Проект доопрацьовувався із залученням термінологів, пройшов експертизу Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради України і його узгоджена редакція сьогодні пропонується до вашої уваги. Шановні колеги! Перш ніж пройтися по правках, які викладені в порівняльній таблиці, слід зазначити, що, перше: цей проект Закону ініціюється, виходячи із необхідності встановлення уніфікованих вимог до діяльності недержавних інституцій, які займаються питаннями надання відповідних послуг особам, що мають бажання виїхати за межі України для постійного проживання в іншій країні чи з іншою метою: на роботу, лікування, навчання, з релігійною чи туристичною метою. Не дивлячись на те, що деяка діяльність, яка сприяє виїзду українців за кордон уже врегульована діючим законодавством, все ж виникає необхідність законодавчого визначення засад правового регулювання відносин, які виникають у цій сфері. Проект охоплює понад 15 видів різноманітної діяльності, в процесі здійснення якої можливе надання еміграційних послуг, а законодавство України існує лише в туристичній галузі і дещо в системі посередництва працевлаштування за кордоном. І із них останнє – це тільки підзаконні акти. Тому потрібен загальний закон, який би встановив загальні правила надання еміграційних послуг і ці правила спрямовуватимуться на блокування анонімної та нелегальної діяльності і можуть бути універсальними для різних видів діяльності. Якщо доповнити лише вже чинні закони, то в зв’язку із майже повністю відсутністю цих чинних законів, посередництво в сфері еміграції залишиться не врегульованим, що призведе до негативних наслідків тобто це витрати на реадмісію, поширення проституції і торгівля людьми, ухилення від сплати податків, тощо. Шановні колеги, у зв’язку з тим, що є п’ять ключових моментів і за браком часу, звісно я не можу їх всі озвучити, я єдине що скажу. Значить звертаю вашу увагу, що проект названо „Про недержавні еміграційні послуги” і він стосується різноманітних суб’єктів, які сприяють виїзду осіб за кордон і які не є органами влади. На сьогоднішній день готується другий законопроект, а саме, „Про.
Будь ласка, завершуйте.
готується другий законопроект, а саме про державні еміграційні послуги тобто послуги, пов’язані з виїздом за кордон, які надаються громадянам України владними структурами. Проект не вимагає витрат з Державного бюджету, а навпаки, сприятиме його наповненню. Так прозорість і діяльність посередників блокуватиме приховування прибутків, отже, сприятиме сплаті належних податків. Крім того нагадую, що з 1 січня цього року вже в повному обсязі діє договір про реадмісію з Європейським Союзом, згідно з яким Україна зобов’язана оплачувати повернення на свою територію різноманітних правопорушників, які виїхали до Європи з території України. Прийняття цього законопроекту зменшить такі витрати, оскільки блокуватиме нелегальне посередництво в сфері еміграції, а отже, зменшить кількість нелегалів і емігрантів. Дякую за увагу, прошу підтримати.
Переходимо до розгляду окремих частин проекту. Шановні колеги, в мене до вас є питання. У нас є різні варіанти і можливості, нам Регламент надає щодо способу розгляду законопроекту у другому читанні. У мене є пропозиція, щоб ми розглянули ті пропозиції суб’єктів законодавчої ініціативи, які вносились після першого читання, які комітет рекомендує відхилити. Хто з депутатів буде наполягати, щоб могли аргументувати свої пропозиції. Після того розглянути ті поправки, які були внесені депутатами, які комітет рекомендує врахувати, якщо буде наполягання на їх розгляді в сесійному залі - окреме голосування. І після того ухвалювати рішення у другому читанні. Нема заперечень?
Нагадую, що 155 поправок враховано, 28 тільки відхилено. Тобто було опрацьовано достатньо.
Немає заперечень? Чи будемо розглядати кожну поправку і кожну статтю? Приймається перша пропозиція?
Приймається. Дякую. Перша поправка, яку комітет не рекомендує підтримувати номер 2. Внесена народним депутатом Кармазіним Юрієм Анатолійовичем. Він не наполягає. 5 поправка також Юрія Анатолійовича Кармазіна. Він не наполягає. 8 поправка народного депутата Кармазіна. Не наполягає. 10 поправка народного депутата Кармазіна. Не наполягає. 11 поправка народного депутата Кармазіна. Так само. 13 поправка народного депутата Кармазіна. Так само. 14 поправка народного депутата Кармазіна. Він не наполягає. 20 поправка народного депутата Кармазіна. Він не наполягає.
Очевидно, Юрій Анатолійович.
40 поправка народного депутата Кармазіна. Він не наполягає. 55 поправка народного депутата Кармазіна. Він не наполягає. 57-ма поправка – так само. 65-та. Не наполягає суб’єкт. 70-та. Не наполягає. 72-га. Не наполягає. 75-та. Не наполягає. 80-та, також депутат Кармазін. Комітет рекомендує відхилити. Він не наполягає. 83-тя, також депутат Кармазін. Не наполягає. 87-ма. Також не наполягає. 102-га. Також не наполягає. 109-та. Також не наполягає. 110-та. Не наполягає. 113-та. Не наполягає. 122-га. Так само. 127-ма. Також нема наполягання. 173 поправка народного депутата Кармазіна. Він не наполягає. Юрію Володимировичу, я бачу, що ви так творчо працювали в комітеті, що всі поправки, які відхиленні, належать тільки одному депутату. Так, так, це видно по таблиці. Просто по рекомендації „відхилити”, для інших немає. Шановні колеги, тепер питання до вас. Яку з поправок, яку комітет рекомендує врахувати потрібно поставити на обговорення і на визначення Верховною Радою щодо підтримки? Будь ласка, мікрофон народного депутата Бондаренка Володимира Дмитровича.
Шановний Олександре Володимировичу! Цей законопроект відпрацьовувала велика група юристів, у тому числі Іван Вернидубов, Геннадій Москаль, багато інших. Я також брав участь в його доопрацюванні до другого читання. І ті всі поправки, які туди подавалися, вони абсолютно виважені. Юрій Анатолійович вніс деякі поправки, які ну просто руйнують цей закон. І їх можна виділити як окрема позиція і розглянути окремо. А цей законопроект відпрацьований, вважаю, що його треба ухвалювати у другому читанні і в цілому. Дякую.
Будь ласка, у кого з депутатів є пропозиції по розгляду окремих поправок, які комітет рекомендує враховувати? Є такі пропозиції? Є така пропозиція. Народний депутат Бевз. Прошу, будь ласка.
Дякую, Олександре Володимировичу. Шановний Олександре Володимировичу, шановні колеги! Я вважаю, що сам законопроект методологічно взагалі побудований абсолютно невдало. Справа у тому, що ми узаконюємо ту нелегал. скажемо так комерційну вакханалію, яка сьогодні взагалі виникла у сфері надання еміграційних послуг. Уявіть собі, у нас сьогодні видано більше 7,5. 8,5 тисяч ліцензій на здійснення якраз еміграційних послуг. Ми сьогодні не знаємо, скільки у нас трудових мігрантів, скільки у нас нелегальних мігрантів. Ми не знаємо, скільки наших дітей сьогодні вивезли за кордон і як вони поставлені на консульський облік у консульських установах міністерства закордонних справ. І цілий ряд інших проблем ті, які сьогодні виникають. Я вважаю, що такі речі мали б все-таки контролювати держава і здійснювати відповідні послуги. Тому я вважаю, що даний законопроект все-таки.
Будь ласка, включіть мікрофон народного депутата Бевза для завершення.
А тому я вважаю, що цей законопроект треба відправити на серйозне доопрацювання.
Шановні колеги, якщо немає пропозицій по конкретним поправкам, які потрібно розглянути і поставити на голосування, тоді ми переходимо до ухвалення рішення щодо законопроекту у другому читанні. Ставиться на голосування пропозиція про ухвалення у другому читанні проекту Закону про надання послуг, які сприяють виїзду фізичних осіб за кордон з території України або їх тимчасовому перебуванню за кордоном [[реєстраційний номер 2396]]. Прошу визначатись. [[11:29:36]] За-141 Рішення не прийнято. Юрій Володимирович, а яка буде пропозиція щодо подальшої роботи з цим проектом?
Очевидно, враховуючи зауваження, яке виказав колега, тим більше із комітету, Валерій Ананійович Бевз, я думаю, що, дійсно, не потрібно губить там, де вже напрацьовано, де брало участь дуже багато народних депутатів, і вдосконалить цей законопроект. Тому прошу його відправить на повторне друге читання, бо іншої процедури немає у нас, звісна річ, з врахуванням інших пропозицій. Я повністю погоджуюсь, що має бути державний контроль, я повністю погоджуюсь, що правоохоронна система має контролювать діяльність, тому що у нас можливо таке, що може бути, як-то кажуть, неконтрольований процес. І це потрібно врахувать. Прошу підтримати на повторне друге читання.
Шановні колеги, у нас є така можливість. Відповідно до пункту 5 частині першої статті 123 – повернення законопроекту головному комітету на доопрацювання з наступним поданням на повторне друге читання. Ця пропозиція ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[11:31:13]] За-296 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про кінематографію" [[щодо державної підтримки виробництва національних фільмів]] [[реєстраційний номер 2595]]. Доповідає голова комітету Яворівський Володимир Олександрович.
Володимир Яворівський, голова Комітету з питань культури і духовності, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановні парламентарії, шановні наші виборці! Я хочу нагадати вам про те, що Україна із часу виникнення такого унікального виду мистецтва, як кіно, здобула світову славу завдяки Олександрові Довженкові. Його кінофільм „Земля” досі входить в десятку найкращих фільмів всіх часів і усіх народів. Я хотів також вам нагадати про те, що Україна спромоглася на унікальну течію, так би я сказав, в кіномистецтві – це українське поетичне кіно, яке представив Параджанов у своєму кінофільмі „Тіні збутих предків”, який пізніше продовжив Юрій Ільєнко у багатьох кінофільмах: і „Білий птах з чорною ознакою”, це і кінороботи Івана Миколайчика, одне слово, ми багаті, дуже багаті в системі кіновиробництва. Україна могла би сьогодні посідати одне з провідних міст у світі. Одначе через брак фінансування впродовж цих 18 років, через те, що сьогодні нависла загроза фактично над приватизацією Одеської кіностудії, сьогодні є величезні проблеми і в студії імені Олександра Довженка. Крім того, що в зв’язку з кризою зменшено фінансування, ми майже втрачаємо сьогодні українське кіно. Росія, сусід наш, які буквально вклали в розвиток кіномистецтва колосальні кошти державі, надали певні пільги для розвитку кіно, і сьогодні виробництво кіно в Росії посідає шосте місце серед інших бізнесів, уявіть собі, після газу, нафти, лісу, вугілля там і тому подібне. Через те наступив час у нас сьогодні вже не просто пудрити цей законопроект, а для того, щоб внести в нього якісь рішучі речі, які б могли дати новий кисень у розвитку українського кіно. Представник Партії регіонів Нестор Шуфрич уніс такий законопроект, ми його прийняли у першому читанні. Комітет з питань культури і духовності підтримав його. Ваші пропозиції, які надійшли від вас, фактично всі майже враховані, та фактично всі враховані, у цьому законопроекті. І ми, справді, можемо сказати, що з прийняттям у другому читанні цього законопроекту українське кіно буде мати певний, якийсь певний прорив, мати певне якесь вікно. Якщо ним розумно скористатися, я переконаний, що це допоможе розвитку нашої кінематографії. Єдине, що нам потрібно було змінити [[я завершую]], це, звичайно, саму назву законопроекту, тому що він був у першій версії, він називався: „Внесення змін до Закону „Про кінематографію”. Назва його остаточна зараз [[я це кажу і для стенограми, і це є у нашій таблиці]] : „Про кінематографію” до закону та інших законів щодо підтримки виробництва національних фільмів”. Тому що це стосується і інших законів.
Будь ласка, завершуйте.
в тому числі і податкових. Через те я пропоную, оскільки враховано фактично всі, або частково враховано, майже всі пропозиції, я не бачу потреби зараз йти на постатейне голосування.
Шановні колеги, є пропозиції щодо зміни способу ухвалення рішень щодо законопроекту у другому читанні порівняно з попереднім? Немає. Тоді розглядаємо спочатку те, що комітет рекомендує відхилити, а потім інше. Щодо відхилення. Пропозиція номер 26, народного депутата Лук’янчука.
Ні, Олександр Володимирович. Є відхилена пропозиція народного депутата Карпука. Вона, власне кажучи, не відхилена, а вона врахована, просто в іншій версії. Бо визначення терміну „національний фільм” залишилося в старій редакції. Через те вона просто тут. Все залишається в силі, як і було. Тепер ви кажете про 26-ту.
Шановні колеги, народний депутат Лук’янчук. Будь ласка, мікрофон. Чи згоден він з тією редакцію, яка пропонується комітетом?
Дякую. Я не наполягаю.
Не наполягає. Зрозуміло. Так, на сторінці 24-й. Чия це поправка? Народного депутата Лукаш Олени Леонідівни. Вона зараз відсутня у зв’язку з поважними причинами, тому вона не може коментувати це. Будь ласка, Володимир Олександрович, що там ви відхилили і в зв’язку із чим?
Я можу пояснити. Відхилено, оскільки зміни до закону про систему оподаткування необхідно вносити тільки з прийняттям закону про збір на розвиток національної кінематографії, пояснення дуже чітке і зрозуміле.
Тепер, шановні колеги, в кого є пропозиції по поправках, які комітет рекомендує врахувати. Будь ласка, Мартинюк Адам Іванович.
Дякую, Олександре Володимировичу. Шановні колеги, я пропоную проголосувати про підтримку поправки до статті 20 – це шоста сторінка. Я не погоджуюсь з редакцією, запропонованою комітетом. Комітет пропонує тут зовсім іншу редакцію, ніж ми прийняли в першому читанні. Суть цього зводиться ось до чого, що ми ж розмовляємо і ведемо мову про підтримку кінематографії. Сюди ж намагаються включити, щоб кінематографією, або фондом, який йде на розвиток цього виду мистецтва опікувалися не тільки ті, кого він стосується, але й дописали: Національна спілка письменників України, Національна спілка художників України, Національна спілка композиторів України, Національна спілка театральних діячів України. Я ще не знаю, які спілки залишилися. Давайте сюди напишемо Національну академію медичних наук. Давайте сюди буде логічно написати Національну академію наук і так далі. Тому пропоную не.
Поправка номер.
Шановний Адам Іванович, дозвольте.
номер 15, будь ласка, ваш коментар.
Дозвольте, шановний Адаме Іванович у вам категорично заперечити. Йдеться про те, що десять представників цієї, ну, скажімо так, наглядової ради, щоб знову цим не керували чиновники, вони йдуть, скажімо там, від урядових структур, там і тому подібне. Чому тут появилася спілка письменників? Не я її вніс. Адаме Івановичу, але спілка письменників – це автори сценарію. Спілка художників – це обов’язково до кожного художнього кінофільму є художник. Спілка театральних діячів, тому що в кожному художньому фільмі грають актори. Адаме Івановичу, це дуже нормальна демократична норма, щоб не було ніякої монопольки. Ви ж прекрасно розумієте, чим ширший цей спектр, тим, очевидно, демократичніше і прозоріше. Я вас прошу підтримати, Адаме Івановичу, це той варіант, коли ви не маєте рації.
Поправка народного депутата Кармазіна Юрія Анатолійовича номер 15, яка формулює нову редакцію статті 20 – фінансова підтримка галузі кінематографії, ставиться на голосування щодо підтримки. Прошу визначатися. Зупиніть голосування, будь ласка. Уточнення – Адам Іванович Мартинюк.
Дякую. Олександре Володимировичу, давайте будемо уважні. Можна розділити голосування так, як і ви пропонуєте. Тобто можна, дійсно, поставити на голосування поправку Кармазіна, яка не врахована, а відхилена. Тобто врахована поправка комітету, де дописано, ви розумієте. Там в Кармазіна одне було, а комітет дописав ще до кармазінської поправки оті спілки, про які я говорю. Тому давайте все-таки поставимо на голосування поправку комітету. Комітет врахував от в такій редакції. Ми проти такої редакції. Ми готові підтримати редакцію Кармазіна, яка, так би мовити, урізана тут комітетом. Зрозуміли, що зроблено?
Шановні колеги, я переконаний, Адаме Івановичу, не маєте ви тут рації. Навпаки, мені здається, будь ласка, можна проголосувати – не проголосувати. Але залучити якомога більше представників, людей, не залежних від цього, які будуть розпоряджатися коштами оцього спеціального фонду. Я не бачу тут нічого. Ми нічого не звузили, навпаки – розширили. Але ставте на голосування. Я не заперечую. Але прошу підтримати все-таки цю демократичнішу норму. Тим більше, що немає самого автора поправки.
Шановні колеги, ми маємо зараз ситуацію достатньо прикру. Я подивився, хто візував на друге читання. Оскільки у нас такого суб’єкта законодавчої ініціативи, як парламентський комітет, не існує. І змінений текст, який пропонується комітетом для ухвалення у другому читанні, не містить пропозицію жодного суб’єкта законодавчої ініціативи, що є неприпустимим взагалі.
Будь ласка, тоді давайте знімемо цю поправку. Я не заперечую. Хай тоді чиновники цим усім займаються.
У мене буде питання зараз. Так ми можемо діяти таким чином. Чи ми цю статтю можемо проголосувати в редакції першого читання, чи голосувати за поправку Юрія Анатолійовича Кармазіна.
Давайте за поправку Кармазіна, це його право.
Є пропозиція народного депутата Мартинюка підтримати поправку народного депутата Кармазіна. Поправка номер 15 Кармазіна Юрія Анатолійовича ставиться на голосування, прошу визначатись [[11:41:54]] За-315 Поправка народного депутата Кармазіна підтримана. Будь ласка, по яким ще поправкам є необхідність розгляду, обговорення для ухвалення окремого рішення? Немає.
В цілому є пропозиція.
Ставлю на голосування пропозицію про ухвалення в другому читанні проект Закону [[номер 2595]] про внесення змін до Закону України „Про кінематографію”. Прошу визначатись. [[11:42:40]] За-347 Рішення прийнято. Володимир Олександрович Яворівський, Регламент вимагає від нас зараз уточнити чи ми маємо можливість ухвалювати рішення в цілому, після прийняття в другому читанні, чи немає проблем, які потребують доопрацювання у третьому читанні. Будь ласка, мікрофон.
Є пропозиція в цілому проголосувати, немає проблем, які б скажімо, могли б стати якось на перешкоді підписанням Президентом і Головою Верховної Ради цього законопроекту. Прошу підтримати і ми зробимо дуже добру справу і привітаємо представників Міністерства культури, що вони тепер мають оперативний простір. Дякую.
Проект Закону про внесення змін до Закону України „Про кінематографію” [[реєстраційний номер 2595]] ставиться на голосування в цілому. Прошу визначатись. [[11:43:49]] За-351 Закон в цілому ухвалений. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо подолання негативних наслідків фінансової кризи]] [[реєстраційний номер 5378]]. Доповідає Полунєєв Юрій Володимирович.
Шановний голово, шановні колеги народні депутати, проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[реєстраційний номер 5378]] розроблено у зв’язку із вступом в дію положень Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України № 1533, що вступив в силу у листопаді минулого року. Внесено тому, що деякі положення цього закону за час розгляду відповідного законопроекту Верховної Ради України є такими, що втратили свою актуальність і на сьогоднішньому етапі можуть справити негативний ефект. Законопроект 5378 прийнятий в першому читанні 23 грудня 2009 року. При роботі в процесі другого читання враховані чисельні пропозиції народних депутатів, професійних асоціацій, комерційних банків, Національного банку України, Уряду України і проведені продуктивні дискусії для покращення цього законопроекту. Зважаючи на нагальну необхідність підвищення ефективності діяльності установ регулюючих органів в фінансово-кредитній сфері та з метою забезпечення макроекономічної стабільності в Україні, законом пропонується наступне, що відображено в порівняльній таблиці. По-перше, звертаю вашу увагу, що в першому читанні законопроектом передбачалася норма збільшення термінів і повернення валютної виручки з 90 до 180 днів. Оскільки ця норма вже врахована прийнятим законом України № 1814 від 20 січня цього року, то пропоную вказану норму виключити з законопроекту 3 5378. З виключенням пункту 1 законопроекту погоджується також Головне юридичне управління Верховної Ради України. По-друге, хочу звернути увагу на пункт 3 законопроекту, в якому передбачено зміни до статті 42 Закону „Про Національний банк України” з метою надання підтримки банку, що потребує фінансового оздоровлення передбачається право Національного банку укладати договори про включення кредиту рефінансування до складу суборденованого боргу. Під час розгляду комітетом підтримане рішення виключити дві проблемні частини: щодо надання банку кредиту рефінансування без забезпечення застави та щодо пролонгації договору рефінансування без забезпечення заставою. Хоча вказана норма зі змінами підтримана комітетом Верховної Ради, але після вичерпних консультації з народними депутатами, Національним банком, Кабміном, експертами я пропоную виключити взагалі вказану норму із законопроекту з метою подальшого доопрацювання цієї норми. Таким чином, прошу окремо проголосувати за мою пропозицію про виключення пунктів першого та третього розділу першого законопроекту номер 5378. Законом також передбачається покращення умов реструктуризації кредитів фізичних осіб комерційним банкам – це дуже важливо.
Завершуйте, будь ласка.
І я прошу, щоб народні депутати підтримали саме ці позиції, які дають можливість людям полегшити тягар обслуговування боргів, які вони мають перед комерційними банками. Дякую за увагу, прошу підтримати цей законопроект у другому читанні і в цілому.
Шановні колеги! Оскільки є питання і пропозиції вже, навіть, від самого доповідача – тут всього 12 поправок на які є різна реакція комітету. Я пропоную, що ми розглядали по черзі кожну з поправок незалежно від рекомендації комітету. Є заперечення? Є заперечення, будь ласка. Питань до доповідача зараз немає – це друге читання. Інші пропозиції є? Будь ласка, народний депутат Аржевітін.
Шановні депутати! Я пропонував, щоб ми йшли, дійсно, по кожним поправках. Але хотів би звернути увагу поправки, які надав народний депутат Кармазін – їх дуже багато. Це займе дуже багато часу. Ми на комітеті розглядали це питання і прийняли рішення, що це повинен бути окремий законопроект, який стосується Національного банку, банківської діяльності і якби немає відношення до цього законопроекту. Тому моя пропозиція давайте все-таки.що стосується Кармазін, його немає, щоб його попросити, щоб ми ці поправки не розглядали, тому що їх 98 відсотків у порівнянні з тим, що було в першому читанні нашого законопроекту.
Шановні колеги! Число 12 – це не 120 і не 230. Тут 12 поправок і я не думаю, що це багато. Будь ласка, народний депутат Катеринчук.
Микола Катеринчук, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона", Європейська партія України. Я наполягаю на тому, щоб всі поправки були розглянуті, тому що цей аргумент, який приводив мій колега, він не є, той що може визначати долю цих поправок, має визначатися зал. І я думаю, що якщо ми пройдемо по цим поправкам, ми не порушимо процедуру. Дякую за увагу.
Немає заперечень? Оскільки у нас Регламент передбачає поліваріантність, кожна поправка, від першої до дванадцятої, розглядається. Консенсус. Поправка номер 1, народний депутат Круць. Комітет констатує, що він її врахував редакційно. Будь ласка, мікрофон народного депутата Круця.
Я прошу підтримати цю поправку, тому що це є перелік тих фінансових організацій, на які не розповсюджується формування, порядок формування страхових резервів. Страхові резерви формують банки, тому це нормальна поправка, технічна і її треба просто врахувати.
Будь ласка, я хочу почути, народний депутат Круць, ваша редакція відрізняється від тієї, яка записана комітетом і рекомендується для ухвалення. Ви згодні з цією редакцією, чи ні?
З комітетом погоджуюсь.
Поправка номер 1 народного депутата Круця в редакції, викладеній профільним комітетом, ставиться на голосування, прошу визначатись. [[11:51:03]] За-286 Поправка підтримана. Поправка номер 2 народного депутата Кімової Ірини Михайлівни. Прошу мікрофон народного депутата Акімової.
Уважаемые коллеги, это принципиальная поправка и я прошу ее учесть и проголосовать за. Результатом будет, что статья 42 к закону Украины не будет дополнено частиною четвертою, зміст которой указан в третьей колонке. Иначе говоря, не будет возможно включения выданного банком кредита рефинансирования до склада суборденованого боргу.
Будь ласка, доповідачу слово.
Шановний головуючий, я врахував цю поправку, і в загалі пропоную оцю частину, частину третю в таблиці виключити взагалі. Те, що стосується змін до Закону про Національний банк, виключити взагалі. Ця новела потребує додаткового доопрацювання, і я думаю, що хоч потім, можливо, буде внести це, якщо це буде доцільно окремим законопроектом. Тому прошу, виключити це, і проголосувати за це.
Дякую, Юрію Володимировичу.
Ні, за виключення цієї поправки пункту 3.
Юрій Володимирович, я нагадую, що ми.
Виключити частину три.
Виключіть мікрофон на трибуні. Я нагадую, будь ласка, що ми працюємо з поправками, які внесені, з рекомендаціями комітету, які викладені в порівняльній таблиці. Зараз ми ніяких новел, які будуть рекомендуватися, розглядати не можемо. Тому пропозиція, яку зараз озвучував Юрій Володимирович співпадає з поправкою, яка по суті не врахована, а написано, що вона врахована частково. Тепер, будь ласка, народний депутат Акімова свою аргументацію сказала. Юрій Володимирович, вам слово щодо реакції на поправку народного депутата Акімової Ірини Михайлівни в редакції, яка нею сформульована.
Її редакція, погоджуюсь з редакцією депутата Акімової, але пропоную, щоби врахувати цю редакцію виключити повністю пункт 3 частини першої із запропонованого законопроекту. І це врахує її поправку.
Будь ласка, мікрофон депутата Акімової.
Спасибо. Ваше предложения как раз и совпадает с моет поправкой убрать эту дополнения к этой статье.
Поправка номер 2 народного депутата Акімової ставиться на голосування. Прошу визначатися. Воно співпадає. [[11:53:58]] За-214 Поправка не підтримується. Не зрозуміли? Будь ласка, мікрофон народного депутата Жебрівського.
Шановні колеги, ну насправді, я думаю, що просто не зрозуміли про що ідеться. Депутат Акімова тільки частину третього пункту пропонує виключити. Юрій Полунєєв запропонував більш глобальніше, взагалі третій пункт виключити. Депутат Акімова підтримує це все. Я думаю, що в тій редакції в більш розширеній, який пропонує Юрій Полунєєв, можна поставити на голосування і зала підтримує ці пропозиції.
Шановні колеги, я тоді з вашого дозволу, щоб не виникало питання, що хтось не зрозумів підходи, зачитаю поправку і текст, який пропонує комітет. Народний депутат Акімова пропонує доповнення до статті 42 Закону України „Про Національний банк України” виключити. Комітет рекомендує статтю 42 Закону України „Про Національний банк України” доповнити частиною четвертою такого змісту. І далі іде зміст статті. Зараз доповідач каже, що те, що стосується Національного банку, вилучити. Це точно один в один співпадає з пропозицією народного депутата Акімової. Зрозуміло, що це ідентичні речі: пропозиція народного депутата Акімової і те, що пропонує доповідач. Пропозиція голови профільного. доповідача і народного депутата Акімової [[номер 2]] ставиться на голосування. Прошу, будь ласка, визначайтесь. [[11:55:55]] За-210 Пропозиція не підтримана. Пропозиція номер 3. Народний депутат Круць. Будь ласка, мікрофон народного депутата.
Прошу передати слово Аржевітіну. Тут немає передачі слова. Я питаю суб’єкта, який вніс пропозицію, яка підтримана, ви погоджуєтесь із тим.
але крім того ще Аржевітіну прошу передати слово.
Будь ласка, Юрій Володимирович, точка зору комітету.
Оскільки була пропозиція скасувати цю статтю повністю, то я вважаю, шановний пан головуючий, і прошу ще раз поставити цю статтю, скасування цієї статті на голосування. Я думаю, що просто депутати не встигли як слід проголосувати, скасувати частину третю пункту першого.
Юрій Володимирович, ми розглянемо закон, а далі будемо реагувати на ваші пропозиції. Поправка номер 3 народного депутата Круця ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:57:25]] За-215 Поправка не врахована. Поправка номер 4 народного депутата Круця комітет рекомендує врахувати. Є у вас необхідність в аргументації додатковій?
Ні, немає.
Немає. Юрій Володимирович, у вас є необхідність в аргументації?
Немає.
Немає. Поправка номер 4 народного депутата Круця ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:58:00]] За-196 Поправка не підтримується. Поправка номер народного депутата Кармазіна. Комітет рекомендує відхилити. Народний депутат України зараз відсутній. Будь ласка, Юрій Володимирович, ваша аргументація по відхиленню поправки. Юрій Володимирович, ваша аргументація щодо відхилення поправки номер 5.
Я пропоную цю рекомендацію відхилити, тому що це не входить до предмету цього законопроекту. Так, як і інші пропозиції слушні, але вони не входять до цього законопроекту, тому комітет рекомендував їх відхилити.
Поправка номер 5 народного депутата Кармазіна ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:59:01]] За-28 Поправка не підтримується. Поправка номер 6 народного депутата Кармазіна. Комітет пропонує відхилити. Будь ласка, Юрій Володимирович, ваша аргументація.
У мене така ж аргументація. Ця поправка не входить до предмету цього законопроекту. Комітет рекомендував відхилити, я підтримую цю пропозицію.
Поправка номер 6 народного депутата Кармазіна ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[11:59:42]] За-3 Не підтримується поправка. Поправка номер 7 народного депутата Кармазіна. Є необхідність аргументувати, Юрій Володимирович. Немає. Поправка номер 7 народного депутата Кармазіна ставиться на голосіння. Прошу визначатись. [[12:00:08]] За-6 Не підтримується поправка. Поправка номер 8 народного депутата Кармазіна. Є необхідність аргументації? Немає. Поправка номер 8 народного депутата Кармазіна ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[12:00:35]] За-2 Поправка не підтримується. 12.00. Шановні колеги, оголошується перерва до 12 години 30 хвилин.
Шановні колеги, відповідно до рішення Погоджувальної ради розпочинаємо розгляд питання про обрання та звільнення суддів. [[Сідайте, будь ласка, сідайте будь ласка!]] Оголошується до розгляду питання про обрання та звільнення суддів. Шановні колеги, відповідно до рішення Верховної Ради ми протягом всього часу роботи о 12.30 так, як визначено розкладом засідань, в 12.30 розглядали питання призначення і звільнення суддів. ([[Шум у залі]]) Шановні колеги, я попрошу, щоб ми шанобливо поставилися як до суддів, які присутні, так і до рішення Верховної Ради. Що стосується подальшої роботи, ми після розгляду питання призначення і звільнення суддів відраз повертаємось до розгляду тих питань, які були перед цим. ([[Шум у залі]]) Будь ласка, доповідайте.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні народні депутати України, шановні присутні! Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя на своєму засіданні 17 лютого 2010 року розглянув подання Голови Верховного Суду України, голів вищих спеціалізованих судів про обрання суддів безстроково та про обрання судді, раніше обраних безстроково. Процедура вам всім відома, судді знаходяться в гостьовій ложі та на балконі. Вашій увазі пропонується проект постанови номер 6082 про обрання суддів. Відповідно до пункту 27-го частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України комітет рекомендує і Верховна Рада постановляє обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Черкаської області Гончарука Івана Михайловича; апеляційного суду міста Києва Стрижевську Анжелу Анатоліївну.
Зупиніться, будь ласка. Є заперечення: Стрижевська Анжела. Я маю собі просто відмітити. Далі, будь ласка.
Наступний. Залізничного районного суду міста Сімферополя Якушеву Тамару Вікторівну; Баранівського районного суду Житомирської області Михалюка Олександра Павловича; Богунського районного суду міста Житомира Слюсарчук Наталію Федорівну; Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенцу Констанцію Костянтинівну; Іванківського районного суду Київської області Слободян Наталію Павлівну; Попаснянського районного суду Луганської області Архипенко Анжеліку Вікторівну; Сєвєродонецького міського суду Луганської області Рукаса Максима Сергійовича; Перемишлянського районного суду Львівської області Борняка Романа Орестовича; Лубенського міськрайонного суду Полтавської області Гудкова Сергія Вячеславовича; Зарічненського районного суду Рівненської області Березюка Олега Григоровича; Здолбунівського районного суду Рівненської області Мичку Ігоря Миколайовича; Рівненського міського суду Рівненської області Кухарця Віктора Миколайовича; Козівського районного суду Тернопільської області Вирсту Михайла Михайловича; Шумського районного суду Тернопільської області Ковтуновича Олега Васильовича; Високопільського районного суду Херсонської області Дригваля Валерія Миколайовича; Дніпровського районного суду міста Херсона Полив’яного Володимира Миколайовича; Ізяславського районного суду Хмельницької області Демчука Петра Володимировича; Тальнівського районного суду Черкаської області Міщенко Катерину Миколаївну.
Секундочку. У вас є застереження? Будь ласка, мікрофон Одарченка, народного депутата.
Шановні колеги, я прошу виключити з проекту постанови суддю Дніпровського районного суду міста Херсона Полив’яного Володимира Миколайовича. В мене є додаткові документи, які я сьогодні передам в комітет і впевнений, що вони потребують додаткового розгляду для того, щоб прийняти по ним рішення. Це рішення Херсонської судмедекспертизи про стан його здоров’я і інші довідки, які свідчать про те, що потрібно ще раз вивчити це питання. Прошу виключити його з даного проекту постанови.
До інших кандидатур немає питань?
Проект Постанови про обрання суддів номер 6082 за винятком судді Стрижевської Анжели Анатоліївни і Полив’яного Володимира Миколайовича ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:36:25]] За-305 Рішення прийнято. Тепер щодо кандидатури судді Стрижевської Анжели Анатолівни, будь ласка, народний депутат Калєтнік.
Шановний пане головуючий, я хотів би звернути увагу всіх народних депутатів про те, що Стрижевська Анжела Анатоліївна – суддя апеляційного суду міста Києва неодноразово це питання розглядалося в Комітеті з питань правосуддя є велика. там дискусійне було питання в зв’язку із тим, що даний суддя неодноразово виносив незаконні рішення, в тому числі скасовував рішення Шевченківського суду по кримінальним справам. Після чого Верховним Судом України була винесена постанова про скасування її рішення із вказівкою на те, що дії даного судді були незаконні. Я знаю, що дана суддя. В даний період є скарга, яка знаходиться в Комітеті з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією. Також вона заходиться на розгляді. Тому є дві пропозиції зараз. Перша – або ж ми виносимо і голосуємо зараз першим питанням окремий.
Завершуйте, будь ласка.
Або переносимо на додатковий розгляд її питання.
Народний депутат Шкіль, будь ласка.
Дякую. Оскільки я розумію, що комітет вивчив це питання, оскільки я звертаюся до доповідача, і прийняв відповідне рішення рекомендувати прийняти. Я розумію, що у когось можуть бути особисті застереження, можуть бути загальні фрази, що виносилися рішенням якимись аморфними, без назв, факту, дати, місця події і таке інше. Я розумію, що, можливо, тут якісь є інтереси. Але головним інтересом зараз народних депутатів є дати можливість працювати якісно і повноцінно цим кандидатам в судді, які зараз прийшли до нас, за яких ми голосуємо. І жодних зауважень ні по роботі, ні по будь-яких інших сферах діяльності до судді Стрижевської не було, що, я думаю, підтвердить представник комітету. Тому я прошу давайте ми зараз проголосуємо і не будемо займатися різними, не завжди прозорими ситуаціями прямо в сесійній залі. Я просив би депутатів Верховної Ради підтримати кваліфікованого суддю, який заслуговує на те, щоб давно вже ми проголосували його кандидатуру. Дякую.
Юрію Анатолійовичу, позиція комітету.
Скарга на суддю Стрижевську Анжелу Анатоліївну поступила тільки вчора від голови апеляційного суду міста Києва Чернушенка. І комітет одноголосно прийняв рішення рекомендувати.
Є необхідність, бачу, обговорювати. Піднімаються руки. Будь ласка, народний депутат Писаренко.
Шановні колеги, я пропоную давайте тоді всі зауваження, які є в Комітеті з боротьби з організованою злочинністю та корупцією, ми заберемо до Комітету з питань правосуддя. Вивчимо ще і на наступному засіданні ще раз винесемо з урахуванням тих уточнень, які наш колега запропонував. Дякую.
Інших пропозицій немає? Є пропозиція зараз ухвалювати рішення народного депутат Калєтніка. І є пропозиція перенести розгляд цього питання. Шановні колеги, можливо. Будь ласка, депутат Калєтнік сформулюйте пропозицію.
Шановний пане головуючий, прошу поставити мою пропозицію на голосування. І пропозицію комітету, про призначення її на посаду суді.
Шановні колеги! Відповідно до Регламенту, який у нас є, якщо є пропозиція відтермінування розгляду вона ставиться першою на голосування. Ставлю на голосування пропозицію про перенос розгляду питання щодо обрання суді безстроково Стрижевської Анжели Анатоліївни для вивчення додатково в комітеті матеріалів, які надійшли сьогодні. Прошу визначатись. [[12:41:12]] За-148 Не підтримується. Ставиться на голосування пропозиція про обрання безстроково Стрижевської Анжели Анатоліївни. Прошу визначатись. [[12:41:36]] За-119 Рішення не прийнято. Щодо кандидатури Полив’яного Володимира Миколайовича. Будь ласка, мікрофон народного депутата Одарченка.
Шановні колеги! У мене в наявності документи, але вони достатньо делікатні, це довідки судмедекспертизи, які свідчать про стан здоров’я вказаного судді, я їх передам в комітет для додаткового розгляду. Зараз не хочу деталізувати це питання, з моєї точки зору вони свідчать про те, що питання потрібно більш докладно вивчити для того, щоб по ньому прийняти адекватне рішення. Тому пропоную виключити його з проекту постанови і внести на додатковий розгляд.
Юрій Анатолійович, будь ласка, позиція комітету.
Комітетом вже два роки вивчається те питання, ті документи, які ви надали вони 2008 року, комітетом вивчено вже декілька разів, прийнято одноголосне рішення рекомендувати вказаного суддю Полив’яного безстроково.
Пропозиція про перенос розгляду питання щодо призначення Полив’яного Володимира Миколайовича безстроково ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:43:06]] За-240 Рішення прийнято. Переноситься розгляд питання щодо призначення Полив’яного Володимира Миколайовича суддею безстроково. Будь ласка, наступний проект постанови.
Шановні народні депутати, наступний проект постанови номер 6083. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України, частини третьої статті 62 Закону України про судоустрій, статті 15 Закону України про порядок обрання на посаду та звільнення з посади професійного судді Верховної Ради України. Верховна Рада постановляє Сухового Валерія Григоровича, раніше обраного безстроково на посаду судді Київського міжобласного апеляційного господарського суду. Комітет рекомендував одноголосно.
Ставиться на голосування проект Постанови про обрання судді безстроково [[реєстраційний номер 6083]] стосовно обрання Сухового Валерія Григоровича, раніше обраного безстроково, на посаду судді Київського міжобласного Апеляційного господарського суду. Прошу визначатися. [[12:44:31]] За-300 Рішення прийнято. Наступне проект.
Наступний проект – постанова номер 6084. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України, Верховна Рада постановляє: обрати Тенету Романа Володимировича на посаду судді Львівського окружного адміністративного суду безстроково. Комітет не рекомендував одноголосно обирати даного суддю до Львівського окружного адміністративного суду. [[Шум у залі]] Дозвольте доповісти причини.
Будь ласка, аргументи поясніть.
9 вересня 2009 року на засіданні комітету було розглянуто подання голови Вищого адміністративного суду про обрання безстроково на посаду судді Львівського окружного адміністративного суду Тенету Романа Володимировича. Але в комітет напередодні поступила скарга на дії судді Тенети, в той час судді Личаківського районного суду міста Львова, рішенням комітету була створена комісія і відкладено розгляд справи. Комісія виїхала у Львів, провела перевірку діяльності по цій скарзі, в результаті перевірки встановлено, що 21 серпня 2006 року суддею Тенетою було винесено ухвалу про забезпечення позову. Зверніть увагу! Суддя Личаківського суду міста Львова виносить ухвалу, де відповідачем виступає відкрите акціонерне товариство ВАТ „Житомирхліб” [[місто Житомир]]. Через 21 день, тобто 11 вересня 2006 року суддею Тенетою після вивчення документів і клопотання ВАТ „Житомирхліб” було вирішено скерувати дану справу за підсудністю до Богунського районного суду міста Житомира та скасувати попередню ухвалу від 21 серпня, оскільки, цитую із ухвали: „вжиті заходи забезпечення позову перешкоджають виробничо-господарській діяльності ВАТ „Житомирхліб”. Таким чином сам суддя признав незаконність, безпідставність винесеної їм ухвали від 21 серпня. У результаті цих дій діяльність ВАТ „Житомирхліб” була заблокована, була проведена насильницька зміна керівництва і як наслідок на сьогодні бюджетоутворюче підприємство Житомирщини ВАТ „Житомирхліб” доведено до банкрутства. Ось вас, шановні народні депутати ціна однієї ухвали судді. Таким чином, на підставі вивчених матеріалів комітет прийняв одноголосне рішення: не рекомендувати Тенету Романа Володимировича на посаду судді Львівського окружного адміністративного суду безстроково.
Постанова про обрання судді Тенети Романа Володимировича на посаду судді безстроково [[реєстраційний номер 6084]]. Ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:47:34]] За-18 Рішення не прийнято. Наступний проект постанови. Переходимо до питання про звільнення суддів.
Шановний Олександр Володимирович! Шановні народні депутати України! шановні присутні! Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя на своїх засіданнях 17 грудня 2009 року та 17 лютого 2010 року розглянув подання Вищої ради юстиції про звільнення судів з посад за загальними обставинами. Проект номер 5490 про звільнення суддів. Відповідно до пунктів два та дев’ять частини п’ятої статті 126 Конституції України, статей 15 та 43 Закону України „Про статус суддів” Верховна Рада України постановляє звільнити з посад суддів: суддю Верховного Суду України Пекного Станіслава Даниловича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Миколаївської області Салтовську Ірину Борисівну - у зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я, що перешкоджає продовженню виконання обов’язків; суддю Київського міжобласного апеляційного господарського суду Андрейцеву Галину Михайлівну - у зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я, що перешкоджає продовженню виконання обов’язків; суддю Первомайського міського суду Луганської області Золотарьова Івана Логвиновича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Кам’янка-Бузького районного суду Львівської області Назаркевича Михайла Михайловича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Білопільського районного суду Сумської області Конєву Лілію Костянтинівну - у зв’язку з досягненням нею шістдесяти п’яти років; суддю господарського суду Запорізької області Скиданову Юлію Олегівну - у зв’язку з поданням заяви про звільнення за власним бажанням; суддю господарського суду Кіровоградської області Жака Владислава Володимировича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю господарського суду Миколаївської області Цвєткову Павлину Василівну - у зв’язку з поданням заяви про відставку. По цій постанові все. Це постанова 5490.
Є питання до доповідача?
Проект постанови про звільнення суддів [[реєстраційний номер 5490]] ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:50:20]] За-315 Рішення прийнято.
Проект постанови номер 6085 від 17 лютого 2010 року. Проект Постанови про звільнення суддів. Відповідно до пункту 9 частини п’ятої статті 126 Конституції України, статей 15 та 43 Закону України «Про статус суддів» Верховна Рада України постановляє. У зв’язку з поданням заяв про відставку звільнити з посад суддів: апеляційного суду Вінницької області Якуту Олену Іванівну; апеляційного суду Волинської області Олексюка Ярослава Миколайовича; Балаклавського районного суду міста Севастополя Ліморенка Іллю Івановича. Все. Все.
Є питання до доповідача?
Немає. Ставлю на голосування проект Постанови [[реєстраційний номер 6085]] про звільнення суддів. Прошу визначатися. [[12:51:27]] За-317 Рішення прийнято. Так. В цьому розділі у нас завершений розгляд. шановні колеги, я вітаю призначених безстроково суддів, і бажаю вам творчої роботи, і винесення рішень, щоб ніколи не давали приводів для гризоти вашого сумління. [[Оплески]] По процедурі, будь ласка, народний депутат Александровська.
Александр Владимирович, у меня два вопроса, которые я бы хотела, воспользоваться моментом и затронуть. Первый вопрос. Мне кажется, что было бы логично, если в те моменты, когда в зале принимается негативные решения в отношении предложенных кандидатов, было бы неплохо хотя бы давать возможность, если они хотят, дать возможность им высказать свое отношение к предлагаемому решению. Вот особенно последние случаи, когда комитет предложил негативное решение, то есть не утверждать пожизненно данную кандидатуру, да, значит мотивы были изложенные очень такие приблизительные и мы в зале, ну вот лично я не смогла понять, что произошло на самом деле, что дало основание принять такое негативное решение. Давайте мы хотя бы как-то договоримся, если этого нет в Регламенте, что в таких случаях, если кандидат хочет на посаду судьи, то дать возможность ему хотя бы сказать. Я не знаю, был ли в комитете выслушан человек. Приглашали ли его в комитет - нам не сказал докладчик об этом. Поэтому это же вопросы все-таки судьи, судьбы человека. Давайте хотя бы договоримся – это первое.
Приймається. Ви ж, ми могли задати питання і доповідач відповідав на ці пропозиції. Шановні колеги. Алла Олександрівна, давайте потім вже. Будь ласка, мікрофон Александровської.
Я хочу воспользоваться присутствием судьей и задать вам вопрос. На основании чего с наших рабочих мест были убраны флажки с символикой нашей фракции, которая является личной, например, моей собственностью. Насколько я понимаю в Регламенте говорится, что если в зал вносятся предметы, которые мешают работе, то эти предметы не могут находиться. Флажки никому не мешают. Это лично наша собственность. Я вас прошу настоятельно в присутствии судей, чтобы они тоже видели, что происходит в зале Верховной Рады вернуть нам, депутатам, нашу собственность. Я требую, чтобы это сегодня было сделано.
Шановна Алло Олександрівно, ваше питання я переадресую Голові Верховної Ради України. Повертаємося до розгляду питання [[номер 5378]] проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо подолання негативних наслідків фінансової кризи]]. Ми зупинились на поправці номер 9 народного депутата Полунєєв. Будь ласка, Юрію Володимировичу, ваша аргументація, якщо є така необхідність для депутатів щодо необхідності і підтримання цієї поправки.
В мене коментар, що це просто уточнення термінології. Тому прошу підтримати цю цю поправку.
Поправка номер 9 народного депутата Полунєєва ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[12:55:29]] За-147 Не підтримується поправка. Поправка номер 10 народного депутата Полунєєва. Будь ласка, якщо є необхідність, аргументуйте необхідність її врахування.
Поправка номер 10 стосується умов реструктуризації кредитів позичальникам фізичним особам. У законі 1533 виписані умови такої реструктуризації, але, на жаль, прописано, що реструктуризація закінчується 31 грудня 2009, тобто минулого року. Крім цього, розширені можливості для такої реструктуризації, що полегшить стан людей, які мають кредити іпотечні і інші споживчі і не можуть сьогодні їх погасити. Ця реструктуризація дає їм можливість разом з банком здійснити цивілізовано реструктуризацію. Крім того, є стимули для сумлінного, для виплати процентів позичальниками. І банки згідно з цією поправкою можуть надати їм знижку по сумі основного боргу. Тому, враховуючи соціальну важливість цієї поправки, те, що сьогодні проблема так званих поганих кредитів в портфелях комерційних банків є надзвичайно гострою, підтримати всі фракції цю поправку. Дякую.
Поправка номер 10 народного депутата Полунєєва ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:57:14]] За-176 Не підтримується поправка. Поправка номер 11 народного депутата Кармазіна. Будь ласка, аргументи щодо відхилення.
Ну аргументи ті ж, які були щодо попередніх поправок депутата Кармазіна: ця поправка не стосується предмету розгляду даного закону. Комітет рекомендує її відхилити.
Поправка номер 11 народного депутата Кармазіна ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[12:57:49]] За-27 Не підтримується. Поправкам номер 12 народного депутата Кармазіна. Є необхідність аргументувати.
Ні, немає. Це така ж сама аргументація, як і попередні.
Поправка номер 12 народного депутата Кармазіна ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[12:58:16]] За-27 Поправка не підтримана. Таким чином, шановні колеги, жодна із поправок запропонованих на друге читання не підтримана народними депутатами України. Комітет пропонує ухвалити у другому читанні цей проект закону. Пропозиція комітету про ухвалення у другому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо подолання негативних наслідків фінансової кризи]] [[реєстраційний номер 5378]] ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[12:59:04]] За-43 Не підтримано законопроект. Він відхилений. Є пропозиція інша комітету?
На повторне друге читання
Є пропозиція направити на повторне друге читання. Пропозиція про направлення на повторне друге читання проекту закону номер 5378 ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[12:59:42]] За-218 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні колеги, зараз ми повертаємо до питань, які раніше не були підтримані. Оголошується до розгляду проект Постанови про звільнення Демченка з посади судді Вищого Господарського суду України [[реєстраційний номер 2605]]. Доповідає Колесніченко Вадим Васильович.
Шановні колеги, вчора Комітет з питань правосуддя розглядав це питання і відхилив його внесення в Верховну Раду. Наприклад, народний депутат України Портнов запропонував, що спочатку треба роздивитися питання про те, яким чином виконує обов’язки пан Хандурін – перший заступник голови господарського суду, а після цього перейти до питання про звільнення Демченка. Тому вчора комітет з цього питання рішення не приймав. При цьому я нагадаю, що у нас є проекти рішень, які вносилися раніше і також не були підтримані.
Проект постанови [[реєстраційний номер 2605]] про звільнення Демченка з посади судді Вищого Господарського суду ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[13:01:25]] За-182 Рішення не прийнято. Наступне питання. Наступне питання - проект Постанови про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2010 році. Яворівський Володимир Олександрович, будь ласка. ([[Шум у залі]]) З мотивів голосування? Прошу, будь ласка, запишіться з мотивів голосування. Кириленко Іван Григорович, будь ласка. Соболєв Сергій Владиславович.
Прошу передати слово народному депутату Соболєву.
„Блок Юлії Тимошенко”. Шановний головуючий, шановні колеги, я хотів би, щоб ви розуміли, що відбувається. Третій рік, я підкреслюю, третій рік людина є на пенсії, не може бути не те, що головою Вищого господарського суду, а не може бути суддею. Йому вже 68-й рік. 65 років визначено Конституцією як термін перебування на суддівській посаді. Будь-які заяви про те, що немає закону про порядок призначення, не відповідає дійсності. Стаття, в якій визначено, що в разі відсутності голови його обов’язки виконує перший заступник або старший за віком суддя, діє. Вона не скасовувалась Конституційним Судом. Саме тому, на мій погляд, йде розбазарювання державних коштів в особливо великих розмірах. Бо йде виплата заробітної плати, утримання апарату цієї людини, яка вже третій рік є на пенсії. Саме тому мене дивує позиція окремих фракцій в парламенті, а саме: фракцій комуністів і „Регіонів”, - які не.
Чечетов Михайло Васильович.
Уважаемые коллеги, нас тоже удивляет позиция фракции БЮТ, когда абсолютно неполитический закон, закон, направленный на то, чтоб вытянуть страну из кризиса, мы рассматривали предыдущий, который вносил господин Полунеев – один из лучших финансистов и банкиров, экономистов страны, идеолог экономических программ Юлии Тимошенко, и фракция БЮТ его завалила. О каком выходе из кризиса можно говорить, если вы свой закон, лучшего, умнейшего человека завалили? Перед этим приняли решение рассматривать по сокращенной программе, поскольку масса законопроектов важнейших. Нет, опять цепляются за какую-то политику и так далее. Верховна Рада всегда принимает решения правильно. Если что-то неправильно, она потом подкорректирует. Вы абсолютно правильно, Александр Владимирович, поставили законопроект следующий по повестке дня. И, наверное, нужно этой политической болтовней прекратить заниматься.
Філенко Володимир Пилипович.
Шановні колеги! Володимир Філенко, „Блок Юлії Тимошенко”. Микола Васильович, ми про сіяне – ви про кошене. Я ж не буду зараз говорити про „Криворіжсталь”, а я буду говорити конкретно про суддю Даниленка, вибачте, Демченка. „Верховна Рада може усьо”, - колись казав один із голів Верховної Ради України. На що ми йому казали: „Усьо, але в межах Регламенту і компетенції”. Я стверджую, що Верховна Рада завдяки зусиллям Партії регіонів і комуністів не виконує свій конституційний обов’язок, не є гарантом Конституції в частині власної компетенції. Ви даєте політичного хабара суддям в такий спосіб, що незаконно в порушення Конституції і це є ваша традиційна практика, тримаєте потрібного вам суддю на потрібній вам посаді. О це констатація факту того, що ви робите із судочинством і ми навіть здогадуємося, чому. Дякую.
Воропаєв Юрій Миколайович, будь ласка.
Вот меня удивляет лицемерие и цинизм предыдущих выступающих по этому вопросу. Все знают, что в Украине, что в Украине нет сейчас ни одного закону, по которому можно легитимно назначить на админдолжности судей. Но огромное желание у нашей вон левой половины зала вручную управлять судебной системой и вручную назначать судей на админдолжности. Лежит готовый законопроект в комитете по правосудию о назначении судей на админдолжности, ну, изменения в закон о судоустройстве. Его держат, его не пускают для того, чтобы продолжать и дальше через совет судей Украины, через господина Онопенка назначать судей на админдолжности тех, кто ему угоден. Этот беспредел, этот цинизм по разделу судебной власти надо остановить. Примите сначала закон, а потом по закону и увольняйте судей, и назначайте новых.
Білорус Олег Григорович.
Прошу передати народному депутату Шустік.
Олена Шустік, "Блок Юлії Тимошенко", заступник голови Комітету з питань правосуддя. Мене, дійсно, дивує цинізм наших колег. Тому що Верховна Рада і комітет два роки порушує Конституцію і законодавство України. Сорок першу статтю Закону про судоустрій так само ніхто не відміняв і в ній чітко записано, що якщо відсутній голова, то його обов’язки виконує перший заступник, або суддя старіший за віком. Так само мене дивує те, що Вадим Колесніченко сьогодні дезінформував Верховну Раду України. Та постанова, яка ставилася на голосування, була підтримана комітетом одноголосно, при чому підписана вона, фактично, всіма представниками парламенту, не однією фракцією „Блоку Юлії Тимошенко”. Сьогодні ми побачили хто реально зацікавлений в існуванні реального правосуддя в Україні, а хто хоче вирішувати вузькопартійні і вузькобізнесові інтереси. Дякую за увагу.
Обмін з питань мотивів голосування завершено. Будь ласка, репліка народного депутата Колєсніченка.
Шановні колеги, мені незрозуміло, де була на засіданні комітету виступаюча депутат перед цим. Але я нагадаю те, що я сказав, під стенограму. Що вчора на засіданні комітету це питання не було підтримано. Але в залі є постанова, яка вже є близько півроку. Тому ви, будь ласка, слухайте, а не дезінформуйте суспільство. Це, по-перше. І по-друге. Сьогодні немає закону, який би дозволяв назначати суддів на адміністративні посади. Тому є теоретична проблема, яку ми повинні швидкоруч вирішити у Верховній Раді. Але на разі ми жодного законопроекту, який вже був підтриманий, не маємо. Тому давайте краще працювати над створенням закону, а не один одному якісь шпильки підставляти. Дуже дякую.
Оголошується до розгляду проект постанови про відзначення пам’ятних дат, ювілеїв у 2010 році, реєстраційний номер 5413. Доповідає голова комітету Яворівський Володимир Олександрович.
Шановні парламентарі України, шановні наші виборці! Цей документ, який опрацьовувався впродовж майже півроку, я ще раз хочу нагадати, що уже в червні-місяці минулого року комітет розіслав всім головам фракцій і, наголошую, кожному народного депутату персонально. Ще раз повторюю, кожному народному депутату персонально пропозицію визначитися і внести свої пропозиції згідно указу, кількох указів Президента, постанови Кабінету Міністрів, які регламентують які саме дати потрібно відзначати, який термін має бути річниці і тому подібне, подати свої пропозиції. Після цього ми виставили на сайті Верховної Ради, ще раз, один раз, це прохання зробити. Ми розуміємо, що було літо, було складно, були відпустки. У вересні-місяці ми знову і я з цієї трибуни знову звертався і зверталися знову до фракцій і до кожного народного депутата: шановні колеги, подайте всі ваші пропозиції, комітет їх розгляне і одним списком, де можна дуже легко досягти певних компромісів, так би мовити не політизувати їх, ми внесемо цей відзначення цих дат. Я розумію, що наша держава може жити без бюджету, але при всьому при тому, якщо ми держава, якщо ми народ, ми повинні все-таки мати якісь певні дати, які орієнтують нас, нашу складну історію, і новітню історію, і радянську історію, і ще давнішу історію. Комітет з питань культури і духовності проробив цю роботу, вона звичайно була не легка, не проста, я хочу сказати про те, що задовольнити всіх, звичайно не можливо, але я просто хочу, завершуючи своє слово, я хочу сказати, що тут є все. Подивіться, тут є і Ковель [[Західна Україна]] і є Лисичанськ Луганської області, є Запоріжжя [[Південно-східна Україна]], є Острог. Є 65 років Перемоги над фашизмом, 20 років прийняття Верховною Радою Декларації. Є люди найрізноманітніших.
Завершуйте, будь ласка.
Є люди найрізноманітніших професій, які ми визначаємо. Це і робітництво, є тут і такі, це і видатні люди в галузі літератури, історії, науки. Через те комітет пропонує прийняти цей проект постанови і прийняти його в цілому. Оскільки вже середина лютого, вважайте, ми досі не маємо цього документу і тому залишаємо це все на розсуд уряду, а точніше Міністерства культури. Найкраще, коли ми це приймемо як постанову, як законодавчий акт і проявимо свою законодавчу волю. Дякую.
Записуємося два – „за”, два – „проти”, будь ласка. Карпук Володимир Георгійович.
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну!”. Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Я думаю, що вже неодноразово ми обговорювали ці пропозиції, пропозиції, дійсно, я, наприклад, надіслав досить багато пропозицій, вони практично багато враховано і уже зараз звертаються зокрема і громадяни на прийомі, і є листи, зокрема, міського голови з Луцька, тому що буде 925-річчя, 700-річчя Ковеля, 300-річчя Лисичанська. І дійсно, якщо переглянути перелік тих імен, славетних імен, і в галузі літератури, культури, мистецтва, медицини, науки, то там враховані надзвичайно важливі позиції тих людей, які прославляли нашу Україну. Причому людей, які відомі не тільки в Україні, відомі в світі, які стали діячами культури інших держав і практично присвоєні культурою інших держав. Це на перший погляд неважлива постанова, але разом з тим, якщо вивчати ці дати, в нас дуже багато і в історії, в енциклопедичних словниках багато помилок, багато неточностей. І я сам знаю наскільки важко знайти тут точну цифру, точну дату і імя навіть. Тому що чомусь люди не звертали на це увагу. І саме цією постановою ми повертаємо до української культури багато імен. І хочеться подякувати дійсно комітету, який врахував ці позиції і думаю, що треба приймати цю постанову в цілому. Тому що час не чекає, вже середина лютого, відкладати немає часу. Ще раз прошу вас проголосувати за цю постанову. Дякую.
Павловський Андрій Михайлович.
Шановні народні депутати, зазначений проект постанови є комплексним, враховані пропозиції і думки представників різних фракцій, і є визначні дати, і ювілеї, як із міста, як зі Сходу так із Заходу, і різних видатних історичних постатей, діячів культури, освіти, науки. Я думаю, що треба підтримати цю постанову, вона компромісна і ми таким чином унеможливимо себе від дублювання, коли по кожній даті чи по відзначенню ювілею якоїсь видатної людини, кожен окремий депутат вноситься свою постанову і виникає безліч таких постанов. Це ми можемо на 2010 рік вирішити питання в одній постанові. Тому пропоную підтримати в цілому цю постанову. Дякую.
Колесніченко Вадим Васильович.
Уважаемые коллеги! Уважаемые избиратели! Безусловно, нужно поблагодарить комитет за проделанную работу. Потому что украинскому народу, конечно же, нужно знать, когда Верховный Совет Украины определил те или иные даты как праздничные, которые необходимо праздновать. И мы понимаем, что каждая дата за собой несет какой-то политический подтекст, который связан с воспитанием на идеологических, патриотических либо трудовых традициях, исторических традициях, которые объединяют наше независимое соборное государство Украины. Но, нужно отметить некоторые шероховатости и недосчеты в данном проекте, который нам предлагается для голосования. Часть дат является очень спорными, некоторые даты являются не совместимыми с идеологией нашего нынешнего молодого и независимого украинского государства, что требует, безусловно, дополнительной доработки. При этом анализировать данный проект постановления с точки зрения территориальности - вот мы вам на Западной Украине дали одну дату, мы вам дали на Восточной Украине – это неправильно. Я думаю, это системная ошибка составителя данного проекта постановления. Потому что мы ни в коем случае не должны определять праздничные, трудовые либо боевые даты, которые объединяют наш народ по территориальном признаку. Я думаю, что комитету нужно будет еще раз вернуться к рассмотрению данного, безусловно, очень важного проекта постановления и вложить туда то, что в первую очередь объединяет наше государство, объединяет людей и не вносит раздрай, и не вносит несовершенство в систему патриотического трудового и боевого воспитания нашей молодежи, и дань памяти тех, кто отдал свою жизнь за создание нашего независимого государства. Поэтому отдавая должную дань большому и кропотливому труду комитета, который готовил данный проект постановления, я считаю, что его нужно вернуть на доработку потому, что этот проект еще сырой и недостаточный для того, чтобы мы за него проголосовали. Спасибо.
Дякую, обговорення завершено за вашої ініціативи скорочена процедура, яка не передбачає виступу другої людини від фракції. За вашою ініціативою. Обговорення завершено, ставлю на голосування проект Постанови про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв в 2010 році [[реєстраційний номер 5413]]. Прошу визначатися. [[13:17:35]] За-210 Рішення не прийнято. З мотивів голосування запишіться, будь ласка. Яворівський Володимир Олександрович, будь ласка.
Шановні колеги, ви бачили два наших колеги повністю підтримали, які виступали, не підтримав тільки Колісниченко. Ну, шановні колеги, ну ви ж хоч би сказали: „шероховатость”, що „шероховатость”? Назвіть конкретно, які б прізвища ви хотіли бачити? Ви запропонували Горшкова відзначити, так ви запропонували, прийшло в комітет тільки позавчора, а Горшков уже давно є в нашому списку. Я вже не кажу проте, що у нас є тут і Ахмед хан Султан! Все є, що потрібно! Вам просто не подобається цей список, і все! Ну хіба так можна, хіба політик може так чинити? Ну зрозумійте, це конче потрібний документ! Кажуть, що от мовляв ми знайшли. Ювілеї ми ж не можемо підганяти ювілей, щоб в цьому році може бути перекіс у Західну Україну, а наступного року може бути перекіс у Східну через те, що так розклалися ювілеї. Хіба ж можна сьогодні? От нам дали подачку, значить там на Східну Україну. Через те, що випав ювілей, скажімо того ж самого Запоріжжя, ми не відмовили йому, і Горшкову вашому не відмовили, ну не вашому, нашому, двічі герою. Що ж ви ще хочете від цього, що доробляти, я не знаю, комітет повинен, що саме, конкретно скажіть! Як казав колись.
Чечетов Михайло Васильович.
Уважаемый Олександр Владимирович, уважаемые коллеги, вчера Юлия Владимировна рассказывала, как мы уже вышли из кризиса, как хорошо уже всем живется. Ну может у нее кабинете и хорошо, в ее родыне? Народ не ощущает. Но для того, чтобы действительно стало лучше, ну надо же заниматься решением конкретной социально-экономических проблем. Десятки законов есть, от того то, что мы болтаем по этому проекту, постановление, примем его, не примем, лучше от этого не будет, хлеб дешевле не будет, сахар дешевле не будет, улицы расчищены не будут! Есть предложение дальше двигаться по порядку дня и рассматривать конкретные вопросы, связанные с улучшением социальной защиты людей, с развязкой финансово-экономических проблем, связанными с выходом из кризиса и прочее, прочее, прочее. Мы останавливаемся, зацикливаемся абсолютно на третьестепенных вопросах. Ну, не прошло - и все, перевернули страничку, и пошли дальше, да. Отряд не заметил потери бойца. Двигаемся дальше. Спасибо.
Народний депутат Карпук, будь ласка.
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну!” Шановні народні депутати, шановні телерадіоглядачі, от зараз попередній виступаючий з Партії регіонів на гарній російській мові продемонстрував свою сутність, свою ідеологічність і своє нерозуміння значимості як видатних особистостей в історії України, діячів культури, мистецтва, значимості цієї національної ідеї для того, щоб і розв’язувалися економічні питання. Тому, що без розуміння ідентичності, самоідентичності українства не можливо вирішити самого елементарного і економічного питання. Я думаю, що тій людині, яка керує голосуванням, треба було б це хоча би зрозуміти і розуміти те, що України без особистостей, без цих діячів культури давно би не було. Не було б і сучасного розвитку. Тому дуже прикро і дуже гірко, що ті люди, які будуть займатися ідеологією на наступні роки, так думають і.
Баграєв Микола Георгійович. Мойсик Володимир Іванович.
Володимир Мойсик, депутатська група „За Україну!” Прошу передати слово Віктору Тарану.
Я дуже дякую. Дорогі друзі, тут деякі депутати не можуть зрозуміти елементарної істини. Що держава, якщо їм хоч трошки болить ця держава, буде міцною тоді і тільки тоді, коли вона буде стояти на міцних ідеологічних каменях, на власній історії, на власній пам’яті. Але людям тут із регіонів важливо не стільки дешевий сахар, а важливо те, скільки можна вкрасти. Я хочу сказати, що вони би хотіли, це я говорю до людей, бо вони цього не зрозуміють, з регіонів, що земля, пам’ять – це є святе і, що держава буде тільки тоді, тільки тоді, коли вона матиме власну пам’ять. Я хотів би нагадати слова Міцкевича, якого вони так само читали, як Чехова. „Що країна буде міцна, - цитую дослівно, - тільки з поваги до власних попередників, до власних цвинтарів”. Регіонам цього не зрозуміти.
Народний депутат Філенко.
Прошу передати слово народному депутату Шкілю.
Дякую, пане Володимиру. Ну, я думаю, для того, щоб помирити ситуацію, то треба вийти на компроміс. Я пропоную пану Яворівському зараз з місця внести поправки. Ми можемо внести хорошу дату – 20 років з дня застосування безбольної біти в Україні. Це, щоб об’єднати Схід і Захід. Дуже непогана пропозиція, я вважаю. Можемо ввести місячний ювілей, 10 років, перший раз застосування кастету під час вуличних розбірок. Панове! От до цього ми можемо дійти до такого рівня розмов в цій залі, якщо ми перейдемо на вивчення будь-якого закону тільки з точки зору, якби насолити решті українського народу. Ви своїм неголосуванням демонструєте не тільки зневагу до всього українського, до держави, дякуючи котрої ви здобули ті статки, які маєте, ви зневажаєте в першу чергу.
Оголошується до розгляду проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань "Національна ідентичність в Україні в умовах глобалізації викликів: проблеми та шляхи збереження" [[реєстраційний номер 6064]]. Це питання, яке потребує ухвалення рішення, оскільки раніше уже обговорювалось. Представляє питання Яворівський Володимир Олександрович - голова комітету.
Шановні парламентарії! Шановні наші виборці, шановний Олександре Володимировичу! Я пропоную від імені комітету поставте ще раз на голосування. Ну принципове питання, ми беремо ганьбу на свої голови. У цих датах є абсолютно все, весь спектр, який був. Які ще компроміси? Скажіть: вносьте із залу пропозиції, який ювілей ще потрібно відзначити. І комітет не буде заперечувати, будь ласка, вносьте. Але ж ніхто нічого не вносить, ось у чому вся річ. Це просто впертість, ідеологічна недалекоглядність, якщо хочете. Я пропоную ще раз поставити це на голосування.
Будь ласка, Володимир Олександрович, доповідайте.
Ви знаєте, що відбулися слухання. Я переконаний, що і проти цього ви проголосуєте. Беріть, беріть гріхи на душу, я думаю, що це дуже швидко закінчиться. Ви знаєте, відбулися принципові, важливі для народу, для української нації у політичному сенсі слова, не ловіть мене на слові, у політичному сенсі. Всі, хто живе на цій землі незалежно від етнічного походження, вони є українцями. Це я маю на увазі. Через те сьогодні дуже важливо було для нас, як ми збережемо своє обличчя. Ми не здивуємо світ нашими горбатими запорожцями, нашими черевиками, чи нашими костюмами Кременчуцької фабрики, найближчим часом нікого не здивуємо. Але наше національне обличчя, духовне обличчя - цим ми найцікавіші. Проведені слухання. Ці слухання відбулися у цій залі. Вони справді, зала була переповнена, дуже багато людей виступали. На тих всіх виступах, на тих пропозиціях, які були внесені, Комітет з питань культури і духовності розробив свої ці рекомендації. Вони довгі, вони довготривалі, вони можливо на років 10-15, тому що це не можна зробити за день-два, скажімо, і тому подібне. Ми вам їх запропонували. Я прошу їх підтримати. Не знаю, у кого підніметься рука не підтримати цей документ.
Дякую. Оскільки питання раніше було обговорене, обговорення не буде. Ставиться на голосування проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань "Національна ідентичність в Україні в умовах глобалізаційних викликів: проблеми та шляхи збереження" [[реєстраційний номер 6064]]. Прошу визначатися. [[13:27:28]] За-214 Рішення не прийнято. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про запобігання та протидію легалізації [[відмиванню]] доходів, одержаних злочинним шляхом" [[нова редакція]] з пропозиціями Президента України [[реєстраційний номер 3062]]. Шановні колеги, у нас тут є лист голови комітету з проханням перенести розгляд цього питання. Слушна пропозиція? Слушну пропозицію голови комітету про перенесення розгляду цього питання ставлю на голосування.Прошу визначатись. [[13:28:41]] За-277 Розгляд питання перенесено. Переходи до розгляду законів з пропозиціями Президента України. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про Національний банк України" з пропозиціями Президента України. Доповідає заступник Секретаріату Президента України, представник Президента України у Верховній Раді України Попов Ігор Володимирович. Прошу, будь ласка. Хвилиночку, будь ласка, я перепрошую. Тут також є лист комітету з проханням перенести розгляд запропонованого питання на пізніший термін. Слушне, да? Народний депутат Аржевітін вважає, що слушна пропозиція. Пропозиція про перенос розгляду питання щодо Закону України „Про внесення змін до Закону України „Про Національний банк України” з пропозиціями Президента [[реєстраційний номер 0851]] ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[13:30:22]] За-215 Рішення не прийнято. Будь ласка, Ігор Володимирович, доповідайте. ([[Шум у залі]]) Прошу.
Шановні народні депутати, я думаю, що зараз ми вирішимо з цим законом досить просто і швидко, тому що дійсно і діючий Регламент говорить, що якщо так довго цей закон не розглядається, вже кілька років не розглядається, то зал може ним зайнятися. Дійсно, у комітету не доходили до нього руки, але питання тут скоріше процедурне, ніж по суті цього закону, про який будемо говорити. Я хочу нагадати, що законопроект, який пропонується до розгляду, був внесений Президентом України 2 липня 2006 року, тобто три з половиною роки тому, і тоді ще був визначений як невідкладний. І метою законопроекту було внесення змін до законодавства для створення правових умов для виконання Національним банком своїх конституційних завдань – посилення незалежності Національного банку як центрального банку держави, особливого центрального органу державного управління. І одним з основних положень запропонованих змін було передбачено встановлення додаткового переліку вимог до осіб, які можуть бути членами ради Національного банку України. І зокрема до таких вимог було віднесено неможливість суміщення посади члена ради Національного банку з членством політичних партій та наявності у особи представницького мандату. Зазначена норма була спрямована на посилення незалежності ради як керівного органу Національного банку, який відповідає зокрема за розроблення основних засад грошово-кредитної політики, тому що у нас є з цим питання. Скажімо, зараз із 14 членів ради Нацбанку половина, сім, є народними України. Однак під час розгляду Верховною Радою України законопроекту ще тоді норма щодо неможливості зайняття особою посади члена Ради Національного банку України за наявності представницького мандата була вилучена. І тому глава держави застосував право вето до Закону України „Про внесення змін до Закону України „Про Національний банк України” і запропонував викласти пункт 3-й розділу першого цього закону в такій редакції, яка б унеможливила особам, що мають представницький мандат, зайняття посад членів Ради НБУ. Тобто, по суті, ця проблема залишається, і Верховна Рада все одно з нею має розібратися. Проте необхідно зазначити, що 8 липня 2009 року Президентом України було подано законопроект 4787: про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо діяльності Національного банку України, - який був розроблений з метою приведення окремих положень Закону України „Про Національний банк України” у відповідність із взятими українською стороною зобов’язаннями перед Міжнародним валютним фондом та Світовим банком щодо підсилення інституційної незалежності банківського регулятора. Згаданий документ є більш комплексний, оскільки він врегульовує низку інших, не менш важливих, питань, які стосуються посилення незалежності Національного банку України та вдосконалення умов його функціонування. Крім того, його положення щодо обмежень для членів Ради Національного банку України є удосконаленими, оскільки містять обмеження не тільки для осіб, що мають представницький мандат, але і для осіб, що займають політичні посади: посаду керівника центрального або місцевого органу виконавчої влади або яка обіймала зазначені посади, якщо не минув 1 рік з дня її звільнення з таких посад, або є керівником політичної партії чи членом керівних органів політичної партії, є керівником або входить до складу керівного органу, юридичної особи [[за винятком Національного банку]], наукової установи, або має істотну участь у такій юридичній особі чи є суб’єктом підприємницької діяльності. Аналогічні обмеження відповідно до поданого законопроекту також поширюються на голову Національного банку України. Отже, зараз в Верховній Раді України на розгляді перебуває аналогічний законопроект, який більш повно врегульовує правовідносини, окреслені законопроектом, що наразі розглядається. З огляду на втрату актуальності, з урахуванням того, що зараз Верховною Радою України розглядається законопроект 4787, який врегульовує питання обмежень для членів Ради Національного банку України, а також низку інших питань, які мають істотне значення для посилення незалежності банківського регулятора, Президент України вважає, що потреба в ухваленні запропонованого закону просто відпала. Зараз більш доцільним було б зосередити увагу на доопрацюванні та швидкому ухваленні законопроекту 4787. І тому навіть, якщо я розумію, що комітет не може підготувати до розгляду, зараз настільки швидко 4787, то все одно ті положення, вони залишаються і навіть після інавгурації, я впевнений, що Верховна Рада могла би розглянути ті положення і в тому, чи іншому вигляді їх закріпити в законодавстві. І тому саме цей законопроект, про який ми зараз говоримо – 0851 я пропонував би просто відхилити і зосередитися на розробці вже нового комплексного законопроекту, який би врахував всі останні тенденції і наші зобов’язання перед Міжнародним валютним фондом та Світовим банком. Дякую.
Будь ласка, записуємося на питання до доповідача. Павловський Андрій Михайлович.
Шановний доповідач, пане Ігорю, виходить так, що критерії прописані таким чином, щоб в раді Національного банку не були представники Верховної Ради? Тобто люди, які мають представницький манат, не мають права входити до цієї ради. Таким чином, Національний банк виводиться із під контролю парламенту України. Я думаю, що це не зовсім відповідає європейській практиці. Все-таки повинен бути контроль парламенту, втому числі і над головним фінансовим органом держави. Дякую за увагу.
Дякую за питання. Позиція Президента полягає в тому, що, звичайно, Верховна Рада має контрольні функції, проте в разі безпосереднього входження до ради Національного банку може вникнути конфлікт інтересів. І саме тому президент в багатьох своїх зверненнях та рішеннях відстоює незалежність таких органів, як Національний банк і тому входження депутатів Верховної Ради до ради Нацбанку, чи входження до тендерного комітету, чи входження до інших подібних структур за позицією президента, було б недоцільно. Поте, звичайно, Верховна Рада України контролює Нацбанк, як орган, впливає на його політику, вислуховує звіти і постійно отримує інформацію, це, звичайно, природно і обов’язково має бути.
Аржевітін Станіслав Михайлович.
Шановні народні депутати, ми, дійсно, в комітеті не розглядали цей варіант, тому що він є застарілим. Є дуже багато пропозицій народних депутатів, в тому числі Кармазіна, які подали в законопроект, який стосується ради Національного банку, і тому ми хотіли в комплексі розглянути цей законопроект, особливо 4787. Тому ми просимо його сьогодні не приймати, відхиляти, а зосередитися, дійсно, на 4787. Тому я хотів доповідача ще раз попросили, щоб він ще раз наголосив, що ця тема не знімається, переноситься просто в інший законопроект.
Дякую за роз’яснення від імені комітету. Дійсно, я ще раз хочу наголосити, ми говоримо зараз не про суть законопроекту, тому що цю проблему ми зараз в залі не вирішимо. Ми говоримо, власне, про процедурний момент. Три з половиною роки в Верховній Раді знаходиться цей закон, і оскільки ми готуємо всі справи до передачі, не хотілося би, щоб залишилася незрозумілою процедурна ситуація. І тому пропонується відхилити цей законопроект, власне, як застарілий, як такий, що втратив актуальність, а Верховна Рада продовжить працювати над цією проблемою і прийме те рішення, яке вважатиме за доцільність чи діюча коаліція, нова коаліція, у будь-якому випадку більшість депутатів Верховної Ради.
Дякую, Ігор Володимирович, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція Президента України: пункт 3 розділу І закону після абзацу першого доповнити новим підпунктом такого змісту: членам ради Національного банку України може бути громадянин України, який має вищу економічну і фінансову або юридичну освіт, або науковий ступінь у галузі економіки, фінансів та або права і при цьому має досвід роботи не менше 5 років в органах законодавчої влади та або на керівних посадах у центральних органах виконавчої влади, які забезпечують проведення та реалізацію державної фінансової, економічної та правової політики в банківській установі чи досвід наукової роботи за фінансовою, економічною чи правовою тематикою, а також не має представницького мандату. У зв’язку з цим підпункти 1.4 пункту 3 вважати відповідно підпунктами 2.5. пропозиція Президента України ставиться на голосування. [[13:39:59]] За-28 Не підтримана пропозиція Президента України. Ставиться на голосування пропозиція про подолання вето на Закон України про внесення змін до Закону України „Про Національний банк України”. Реєстраційний номер 0851. Прошу визначатись. [[13:40:30]] За-29 Рішення не прийнято. Законопроект скасовано, закон скасовано. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України щодо визначення підсудності справ з питань земельних відносин" з пропозиціями Президента України від 27.07.2009. Доповідає заступник глави Секретаріату Президента Ставнійчук Марина Іванівна.
Шановний головуючий на засіданні Верховної Ради! Шановні народні депутати, присутні на засіданні Верховної Ради України! Прийнятий Верховною Радою України 25 червня 2009 року Закон України „Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України [[щодо визначеності підсудності справ з питань земельних відносин]] не може бути підписаний Президентом України з таких підстав: Законом, що надійшов на підпис, справи у спорах, що виникають із земельних відносин, в яких беруть участь суб’єкти господарської діяльності, визнаються такими, що підвідомчі господарським судам. Статтею другою цього закону визначено порядок територіальної підсудності у цих справах. Віднесення всіх без винятку справ у спорах, що виникають із земельних відносин, в яких беруть участь суб’єкти господарської діяльності до підвідомчості господарських судів погіршує, на позицію Президента України, становище позивача у справах про протиправність рішень діюче бездіяльності суб’єкти владних повноважень, адже відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України обов’язок доказування правомірності щодо свого рішення діюче бездіяльності покладено саме на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Слід також зауважити, що в адміністративному судочинстві, на відміну від інших видів судочинства, допускаються випадки, коли суд зобов’язаний вийти за межі вимог адміністративного позову, якщо спосіб захисту, який пропонує позивач, не є достатнім для повного захисту його прав, свобод та інтересі. Водночас як у цивільному, так і в господарському судочинстві, суди вирішують лише ті вимоги по суті спору про вирішення яких просять сторони і не виходить за межі позовних вимог. Також пропонованим законом, що надійшов на підпис рішення, призведе до звуження змісту та обсягу прав осіб, суб’єктів земельних відносин у праві на судовий захист, що прямо передбачено статтею 55 Конституції, право власності на землю, право володіти, користуватися, розпоряджатися своєї власністю відповідно до частини другої статті 14, частини першої статті 41 Конституції України. А отже, не відповідає статті 22 Конституції України. З метою уникнення неоднозначного застосування норм Господарського процесуального кодексу України, а також недопущення зловживань при розгляді питання щодо підвідомчості справ у спорах, що виникають у земельних відносинах, Президентом України пропонується вжити термінологію і привести її у відповідність термінологію, що застосовується у цілому в цьому кодексі. Виходячи з наведеного, Президент України пропонує в Законі України про внесення до Господарського процесуального кодексу України щодо визначення підсудності справ земельних відносин абзац другий статті 1, розділу першого викласти у такій редакції. П’яте. Справи, що виникають із земельних відносин у спорах між підприємством і організаціями крім спорів, що віднесені до компетенції адміністративних судів. В абзаці другому статті 2, розділу першого слова „справи” у спорах, що виникають із земельних відносин, в яких беруть участь суб’єкти господарської діяльності, замінити словами „віднесені до підсудності господарських судів справи у спорах, що виникають із земельних відносин, крім спорів, що віднесені до компетенції адміністративних судів України”. Шановні народні депутати, прошу підтримати позицію Президента України. Хочу наголосити на тому, що позиція Президента України щодо надання вето на ці закони, була узгоджена з керівництвом як судів загальної юрисдикції так і господарських судів. Отже, прошу підтримати позицію Президента України.
Є питання до доповідача? Ні в кого немає питань? Сідайте, будь ласка, Марина Іванівна. Співдоповідь - Бондик Валерій Анатолійович.
Шановні колеги! Шановна Президія! В Комітеті з питань правосуддя розглянуто пропозиції Президента за принципом: сила аргументів не в кількості, а в їх вагомості. Тому комітет прийняв рішення про їх врахування по суті, але зі зміною запропонованої Президентом редакції. Оскільки в деяких випадках у пропозиціях застосовується юридична термінологія та регламентація відносин неузгоджена з. положенням діючого законодавства України. При прийнятті рішенням комітету враховано правову позицію Головного науково-експертного управління, який вважає за доцільне частково врахувати пропозиції Президента при повторному розгляді закону. Таким чином зверніть увагу на табличку, частину першу статті 12 доповнити пунктом шість такого змісту: „Справи, що виникають із земельних відносин у спорах між підприємствами і організаціями, крім спорів, що віднесені до компетенції адміністративних судів”. Комітет пропозицію врахував редакційно. Оскільки термін „підприємства і організації” вживаються в господарському і процесуальних законодавствах як суб’єкт господарської діяльності. Такі пропозиції Президента не відповідають застосуванням юридичної термінології. Крім того, 17 листопада був прийнятий Закон України 2009 року „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо протидії протиправного поглинання та захоплення підприємства]], яким частину першу статті 12 Господарського-процесуального кодексу доповнили пунктом п’ятим у зв’язку з чим необхідно у законі, який обговорюється редакційно врахувати зазначені положення та доповнити в частині першій статті 12 Господарсько-процесуального кодексу України. Редакція комітету частину першу статті 12 [[зверніть увагу на табличку]] доповнити пунктом 6-м такого змісту: „ У справах [[у спорах]] що виникають із земельних відносин, в яких беруть участь суб’єкти господарської діяльності”. Комітет врахував редакційну пропозицію Президента та пропонує частину 8 статті 16 викласти в такій редакції: „Справи у спорах передбачених пунктом 6 частини першої статті12 Кодексу розглядається господарським судом за місцезнаходженням об’єктів в їх частині за винятком справ, передбачених частиною четвертою цієї статті. Разом з тим, шановні колеги, в нашому розпорядженні є зауваження Головного юридичного управління, які пропонують вважати за необхідне звернути увагу на те, що з огляду на вимоги законодавчої техніки у пунктах 2-5 розділу другого Прикінцевого положення закону відповідно посилання мало бути на пункт шостий частини першої статті 12 Господарсько- процесуального кодексу України. Підпис: „Нижник”. Доповідь закінчена, Олександре Володимировичу.
Є питання до співдоповідача? Є. Записуємося, будь ласка.Мартинюк Адам Іванович.
Дякую, Мартинюк, фракція комуністів. В мене є запитання, Валерій Анатолійович, в чому полягає суть зауважень Юридичного управління, бо в нашій табличці відзначено, що Юридичне управління завізувало ваші пропозиції із зауваженнями. Дякую.
Так, написано із зауваженнями, зауваження такого змісту, вони редакційні у зв’язку з тим, що посилання на посилання недоречні і тому вони пропонують посилатись у пунктах другому розділу на Прикінцеві положення, відповідно посилання мало бути пунктом шостим в частині, відповідна довідка, вона долучена до матеріалів, тому для стенограми вона зачитана мною.
Міщенко Сергій Григорович.
Дякую. Я хочу запитати у вас наступне, тому що в залі є декілька питань, ви знаєте, що цей Закон уже два з половиною роки ходить у Верховній Раді і рейдерські захоплення земель існують на сьогоднішній день тільки завдяки тому, що Президент наклав на нього вето. Чому? Тому що зараз вашу землю, яка знаходиться в одній області, можна забрати судом, по рішенню суду в іншої області. Тому я хочу запитати у вас наступне, чи залишається в компетенції адміністративних судів, їх компетенція по розгляду земельних питань, чи розглядається по компетенції господарських судів питання земельних відносин господарськими судами. І головна. чи залишився головний мотив цього законопроекту, що суди повинні розглядати спори по земельним питанням по місцю знаходження земельної ділянки. Дякую.
Доречне запитання. Я вважаю, що пропозиції Президента і основний мотив накладання вето, то були редакційні правки. Але залишається в кодексі і ми пропонуємо комітетом підтримати зал, пропонуємо, що по територіальності, і дійсно там, де є господарюючі суб’єкти, тобто підприємства і інші суб’єкти господарської діяльності – це віднесено до компетенції адміністративних судів. Там, де є публічні правові спори, де є орган державної влади, це остається компетенцією адміністративних судів.
Павловський Андрій Михайлович.
Прошу передати слово народному депутату Міщенку Сергію.
Він вже спитав.
Ну, тоді я задам ще одне запитання. Якщо ми не приймемо цей закон в редакції Комітету Верховної Ради України з питань правосуддя, ви можете спрогнозувати, яким чином будуть оті земельні спори вирішуватися? Чи будуть знову рейдерські захоплення на землі, в першу чергу людей, пенсіонерів, які не можуть захистити свої права в судових інстанціях? Дякую.
Ви знаєте, десь дещо це не наші повноваження щось прогнозувати, але законодавча ініціатива наша з вами, вона і вимагає того, щоб ми унормували оці питання. І дійсно, якщо буде судова практика складатися, бо ми внесли зміни в процесуальний закон. Я думаю, з нашими змінами це буде уникатися.
Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Ставиться на голосування перша пропозиція. України. Прошу, будь ласка, візьміть таблицю. Є необхідність зачитувати?
Так, таблиця у всіх є, да? Перша пропозиція Президента України ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[13:52:08]] За-157 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція комітету про врахування пропозицій Президента України в іншій редакції, яка викладається комітетом. Прошу визначитися, будь ласка. [[13:52:39]] За-339 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція Президента України номер 2. Прошу визначатися. [[13:53:02]] За-68 Рішення не прийнято. Пропозиція не підтримана. Ставиться на голосування друга пропозиція Президента України викладена в редакції профільного комітету. Прошу визначатись. [[13:53:29]] За-320 Рішення прийнято. Таким чином ми отримали закон в новій редакції. Ставлю на голосування тепер в цілому „Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України щодо визначення підсудності справ з питань земельних відносин”. Прошу визначатись. [[13:54:02]] За-340 Рішення прийнято. Шановні колеги, оголошується. У нас 6 хвилин, так. Шановні колеги, у нас наступне питання. Маємо також лист профільного комітету про перенос його розгляду. Я думаю, що ми маємочас для того, щоб визначитися з цього питання. Я прошу, будь ласка, голову профільного комітету Сергій Григорович Міщенко, будь ласка, ваше обґрунтування щодо клопотання про перенос розгляду Закону України „Про нормативно-правові акти України” з пропозиціями Президента України.
Дякую. Шановний Олександре Володимировичу, шановні колеги! там стоять три законопроекти, щоб зразу одним виступом обійняти, як кажуть, три законопроект – це 1343-1, 4332 і 4817 з пропозиціями Президента. На ці зауваження не було надано до комітету висновків Науково-експертного управління по деяким, по двом не було надано, по одному було надано. Але ні по одному із цих законопроектів немає висновку комітету. Тому він. не опрацьовані ці пропозиції. Я прошу зняти їх з голосування на більше подальший термін. Чому? Тому що автори цих законопроектів працювали декілька років, як от по нормативно-правовим актам, декілька років над цим питанням. І ми зараз просто можемо не набрати відповідної кількості голосів. Тому я прошу дати можливість комітету опрацювати всі законопроекти. Дякую.
Пропозиція голови комітету ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[13:56:24]] За-302 Пропозиція підтримана. Шановні колеги, я перепрошую, у мене просто, я відклав у бік і не побачив, ми пропустили один проект. Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвідомчості справ, пов’язаних із соціальними виплатами" з пропозиціями Президента України [[реєстраційний номер 5010]]. Прошу, будь ласка, доповідає заступник глави Секретаріату Президента України Ставнійчук Марина Іванівна.
Шановний головуючий, шановні народні депутати та присутні в залі! Прийнятий Верховною Радою України 23 жовтня 2009 року Закону України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України” щодо підвідомчості справ, пов’язаних із соціальними виплатами, не може бути підписаний Президентом України, виходячи з такого. Названим законом вносяться зміни до Цивільного процесуального кодексу України та Кодексу адміністративного судочинства, згідно з яким розгляд справ щодо спорів з приводу призначення, обчислення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат загальнообов’язковим державним соціальним страхуванням та інших соціальних виплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг, речового май на, пайків або грошової компенсації замість них покладається на загальні суди, а їх розгляд здійснюватиметься у порядку цивільного судочинства. На даний час зазначені спори розглядаються і підсудні місцевим загальним судам, як адміністративним судам. Таким чином сьогоднішній підхід слугує гарантією захисту прав і свобод суб’єктів звернення до суду, адже при здійсненні саме адміністративного судочинства суд наділений додатковими повноваженнями притаманними лише адміністративній юстиції. Знову ж таки йдеться про розгляд за власною ініціативою, вихід за межі позовів і право на зібрання доказів, і витребування доказів і таке інше. Відповідно і тягар доказування в адміністративних справах покладається на відповідача, тобто на суб’єкта владних повноважень. Тому з набранням чинності законом, що розглядаються громадяни, які звертаються до суду з питань соціальних виплат, будуть позбавлені значних гарантій захисту своїх прав, а, отже, захист порушених прав буде істотно ускладнюватись і звужуватись. Таким чином запропоновані законом зміни не відповідають нормам частини третьої статті 22 Конституції України. Крім того, положення закону порушують єдність підходів щодо визначення компетенції адміністративних судів із вирішення спорів за участю суб’єктів владних повноважень, що на практиці призведе до проблем і розмежування компетенції адміністративних та загальних судів і, як наслідок, до порушення права особи на судовий захист. Виходячи із викладеного, Президент України пропонує, прийнятий Верховною Радою України 23 жовтня 2009 року Закон України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України” щодо підвідомчості справ, пов’язаних із соціальними виплатами, відхилити в цілому. Прошу підтримати позицію Президента України, шановні народні депутати України! Цими двома законами, які прийняла і сьогодні на розгляді вето Президента щодо них у Верховній Раді України, практично звужується обсяг компетенції адміністративних судів, адміністративної юстиції, яка нещодавно створена в Україні. Прошу підтримати позицію Президента і надати можливість розвиватися і відбуватися адміністративній юстиції в Україні.
Є питання до доповідача?
Немає питань. Дякую. Сідайте, будь ласка. Ставиться на голосування пропозиція Президента України про відхилення Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвідомчості справ, пов’язаних з соціальними виплатами [[реєстраційний номер 5010]]. Прошу визначатися. [[14:00:32]] За-21 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про подолання вето Президента України на Закон України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України” [[щодо підвідомчості справ, пов’язаних з соціальними виплатами]], реєстраційний номер 5010. Прошу визначатися. [[14:01:05]] За-162 Рішення не прийнято, закон скасовано. Оголошується перерва до 16 години. Ранкове пленарне засідання оголошую закритим.