148. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 22/1997 Sb., o technických požadavcích na výrobky a o změně a doplnění některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony /sněmovní tisk 566/ - třetí čtení Místo u stolku zpravodajů už zaujal pan ministr Mládek a zpravodaj garančního výboru pan poslanec Milan Urban. Pozměňovací návrh je uveden ve sněmovním tisku 566/2, který byl doručen dne 11. prosince 2015. Usnesení garančního výboru bylo doručeno jako sněmovní tisk 566/3. Prosím pana navrhovatele, aby se ujal slova před otevřením rozpravy.
Vážená paní předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, předkládaný návrh zákona, kterým se mění zákon č. 22/1997 Sb., o technických požadavcích na výrobky, byl zpracován v souvislosti s novým zákonem o posuzování shody stanovených výrobků při jejich dodávání na trh. Tímto předkládaným zákonem dochází kromě zpřesnění některých ustanovení taktéž k odstranění těch ustanovení, která souvisí s novým zákonem, a to proto, aby nedocházelo k jejich duplikaci. Předkládaným vládním návrhem zákona se zabýval na své 32. schůzi hospodářský výbor Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR jako garanční výbor pro projednání návrhu zákona po druhém čtení. S usnesením hospodářského výboru souhlasím, a proto si vás, vážené paní poslankyně a vážení páni poslanci, dovoluji požádat o podporu předkládaného návrhu zákona. Děkuji za pozornost.
Děkuji a v tomto okamžiku otevírám rozpravu, do které eviduji s přednostním právem pana poslance Laudáta. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Jestli si dobře vzpomínám, a když tak ať mě pan předkladatel nebo zpravodaj opraví, tak my jsme s usnesením hospodářského výboru nevyslovili souhlas. Tam myslím, že je pozměňovák, který se týká zpoplatňování norem. Je to tento zákon. Já se omlouvám, už je toho trochu na mě moc. Což by v praxi znamenalo, že by mohlo dojít k významnému poškození firem, protože to, co bylo zatím bezplatné, a je samozřejmě zájmem, aby si všichni pořizovali normy a podle toho produkovali svoje služby i výrobky, a najednou by jim to mohlo rapidně zvýšit náklady. Nikdy se u nás normy neplatily. V době elektronizace je to, řekl bych, ještě o to horší. A když tak mě opravte, jestli se mýlím, jestli je to tento zákon, protože tady už je legislativní nůše plná a nejsem si jist, zda je to u tohoto, a předpokládám, že ano. U toho pozměňováku v hospodářském výboru. Pak bych před tímto varoval a doporučoval bych to schválit bez toho pozměňovacího návrhu. Pokud to tak je, pane ministře, jestli můžete reagovat.
Do rozpravy se hlásí pan poslanec Heger. Prosím, máte slovo.
Vážená paní předsedající, vážení členové vlády, dámy a pánové, já jsem chtěl vystoupit v souvislosti s tím, co tady říkal kolega Laudát, a je to tam. Hospodářský výbor schválil změnu stavebního zákona, která znamená, že technické normy, že je vyškrtnuta pasáž, že technické normy můžou být postaveny, mohou být poskytovány bezúplatně. Já jsem v té věci hovořil asi před rokem s panem ministrem Mládkem, nevím, jestli si na to vzpomene, a ptal jsem se ho z popudu, který jsem dostal jako poslanec, že normy by měly být přístupné volně na internetu tak, jako jsou dneska přístupné zákony v tom aktuálním znění. A tehdy jsem dostal odpověď, že to bude těžko možné, že naopak Ministerstvo financí tlačí na to, aby zpoplatnění bylo vyšší, než je dnes. Nechci to rozvíjet jako nějaký politický konflikt, ale faktem je, že ty normy něco stojí, jejich produkování něco stojí. Z včerejší konzultace s panem předsedou hospodářského výboru jsem se dozvěděl, že údajným důvodem má být, že rostou náklady na autorské poplatky za tyto normy, takže proto je potřeba normy jednoznačně zpoplatnit. Já bych velmi plédoval pro to, aby se to nedělalo a aby tento stát spěl k tomu, že i technické normy jsou součástí nějakého našeho předpisového pořádku počínaje Ústavou přes zákony a další. A že je to, aby tyto normy byly přístupné na internetu volně, velmi zjednodušující práci. Pamatuji si, kdy jsem přišel jakožto člověk pohybující se v akademické medicíně z vyhledávání zdrojů citačních a vůbec zdrojů poznání z běžného knihovnického režimu na režim internetový. Ten úbytek práce je fascinující a zrovna tak je to i ve sféře předpisové. A jenom bych připomněl, že všechny vyspělé země se snaží zachovávat dostatečné zdroje pro knihovnický servis, které znamenaly v minulém období, v minulém století obrovský pokrok v západních zemích oproti nám, kde knihovnické služby byly, ale byly velmi nedokonalé. Pokrok v knihovnictví se přehodil na internetový servis a je prostě veliký. Nedovedu si představit účinnější pomoc státu pro vzdělanost a orientaci v jakékoliv situaci. Nedovedu si představit účinnější podporu státu, než je právě tahle oblast. Proto jsem tady vystoupil, a omluvte mě, že to bylo delší, ale velmi pro to pléduji, aby to bylo bezplatné.
Děkuji. S přednostním právem byl první pan poslanec Laudát, ale dává vám přednost, pane ministře.
Vážená paní předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, chtěl bych sdělit, že se ctěným panem kolegou mohu osobně než jen souhlasit, že by bylo nejlepší, kdybychom normy distribuovali bezplatně, a měli bychom po problémech. Jenomže on život není tak jednoduchý. Jednak v tuto chvíli máme takovou anomálii, že bezplatně jsme se dopracovali pouze k některým stavebním normám. A je otázkou, proč v jiných oblastech by se za ně mělo platit. A tento návrh, který je obsažen v tom pozměňovacím návrhu schváleném hospodářským výborem, tak ten to vrací do situace, kdy se něco platit bude. Ten poplatek je jeden z nejmenších v rámci EU. A řeknu, proč to navrhujeme. Protože právo jednoho je v demokratické společnosti omezeno právem jiných a ten hlavní důvod je, že nám hrozí vyloučení České republiky z mezinárodních normalizačních organizací. Jde především o European Committee for Standardization resp. European Committee for Electronic Standardization, které chtějí doložení, že kandidátská země dostatečně implementovala ochranu autorských práv k technickým normám. Protože to, co někdo dostává zadarmo, tak na to jsou také nějaká autorská práva. Vyloučení České republiky z členství v uvedených organizacích by mělo negativní dopady hospodářské i právní. Komě možného porušení závazků daných asociační dohodou, což by znamenalo porušení primárního práva, by vyloučení České republiky z uvedených organizací znemožnilo plnění řady evropských nařízení a směrnic, které České republice ukládají plnění závazků v oblasti technické normalizace. Samozřejmě má to i fiskální důsledky, byť předpokládám, že tento argument možná shledáte jako ten nejméně silný. Děkuji za pozornost.
Děkuji a prosím k mikrofonu pana poslance Laudáta. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Už to tady ale zaznělo. Když se bere podpora malého, středního podnikání, protože na ty to dopadá, ono to dopadá na všechny, já vás jenom upozorňuji, že se můžou někteří lidé, kteří dělají vysoce specializované činnosti, dostat do situace, že budou platit až desítky tisíc ročně. Pokud chtějí být in a chtějí se řídit podle norem, tak prostě můžou platit obrovské náklady, protože těch norem je chrleno velké množství, a myslím si, že to, že bude autorská práva hradit stát, tak si myslím, že v tomto měl být vymyšlen mechanismus, který by býval reflektoval to, aby se to nedotklo fiskálně uživatelů těch norem. Mně je to líto. Prostě je to jeden z těch kroků, který má stát, nebo zatím to víceméně bylo, zajišťovat. To, aby se k těm informacím dostalo co nejvíce lidí. A myslím si, že je to nešťastné. [[(11.50 hodin)]] Jestli je to tak důležité, tak nevím, proč to nepřišlo v původním zákonu, ale vlastně pak to přišlo až na hospodářský výbor, jestli tomu rozumím dobře. A dobře, kdyby nebylo zbytí, tak myslím, že Ministerstvo průmyslu a obchodu mělo prostě vyjednat s financemi jinou úlitbu, daňovou či podobnou, podnikatelům tak, aby nula od nuly pošla. Protože tady pořád jsme v éře, v tomto volebním období, kdy prostě nakládáme, nakládáme podnikatelům další a další věci. Takže určitě pochopíte, že TOP 09 tento zákon nepodpoří. Děkuji za pozornost.
Já děkuji a táži se, zda se ještě někdo hlásí do rozpravy. Není tomu tak, tudíž rozpravu končím. Ano, tak se omlouvám, paní poslankyně Putnová.
Dobré dopoledne, vážená paní předsedající, dámy a pánové. Já bych si ten problém dovolila konkretizovat jedním stručným mailem, který mi přišel od známého architekta. Je tu snaha, aby ze zákona zmizela povinnost bezplatně poskytovat normy, na které odkazují jiné právní předpisy. To by bylo velmi zlé, kdyby to prošlo. Vyhlášky regulují výstavbu velmi často, odkazují se na normy, které nejsou volně přístupné, přestože to zákon ukládá. Občané nemají rovnost před zákonem. Je to letitý problém. Již pan ombudsman Motejl na to odkazoval. Prosím, zamezte tomu. TOP 09 se o to pokusí. Děkuji.
Já děkuji. S přihláškou eviduji ještě pana poslance Hovorku. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, vážená paní místopředsedkyně. Vážený pane ministře, vážené kolegyně, vážení kolegové, já jsem tady již v roce 2014 upozorňoval na interpelaci a potom při návrhu státního rozpočtu, že došlo ke zdražení technických norem, resp. k zdražení přístupu k technickým normám nebo platbě za jednu stránku, která se stáhne z webu technického normalizačního ústavu. Chtěl bych říct, že to je krok špatný směrem. Byla zatím snaha vlády zajistit samofinancování tohoto úřadu, ale myslím si, že se tím zvýšily podstatně náklady našim firmám. Možná můžete říct, že to nejsou podstatné náklady a z pohledu celkových nákladů jsou to náklady zanedbatelné, ovšem řada argumentů, která tady zazněla, hovoří spíše pro to, aby ty normy byly snáze dostupné, tzn. aby byly co nejlevnější, případně aby byly zdarma, aby naše firmy měly přístup k tomu, aby mohly porovnávat kvalitu svých výrobků podle technických norem. Navrhoval jsem tehdy i částku, která by zajistila dofinancování normalizačního ústavu, bohužel, tehdy tento pozměňovací návrh ke státnímu rozpočtu neprošel. Tak se stalo, že vlastně normy byly zdraženy v podstatě, když se to tak řekne, o 100 % a se všemi důsledky, které na tu podnikatelskou sféru dopadají. Tolik jsem chtěl k tomu podotknout. Děkuji.
Děkuji a eviduji přihlášku pana ministra, poté pana poslance. Prosím, máte slovo.
Vážená paní předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, já bych chtěl říct, že diskuse o poplatku za technické normy je samozřejmě relevantní, ale tu jsme tady absolvovali asi před rokem, rokem a půl, byla na tom koaliční shoda. Dělal jsem to bez nadšení, ale splnil jsem koaliční dohodu. Ale my tady tento problém dnes neřešíme, protože většina technických norem je i nadále zpoplatněna, jak jsme si odsouhlasili, akorát vývojem jednoho soudního rozhodnutí se stalo, že část stavebních norem z toho byla vyloučena. Čili tady jde také o rovnost těch subjektů při přístupu k normám tak, aby některé obory nebyly zvýhodňovány před jinými. A my si nemyslíme, že stavebnictví má být preferováno např. oproti strojírenství, čili my to vracíme do toho v uvozovkách normálního stavu. Já se nevyhýbám debatě o celkové míře zpoplatnění technických norem, ale to je něco, co dneska nedebatujeme. Ten pozměňovací návrh řeší jenom jednu malou specifikou oblast. Děkuji.
Já děkuji a nyní prosím k mikrofonu pana poslance Fiedlera. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, paní předsedající. Já jsem poslouchal debatu předřečníků, argumenty, které tady uváděli. My jsme tady opět ve stavu, kdy to, co má být motorem našeho hospodářství, technická stránka, ať je to stavebnictví, nebo ať je to strojírenství, tak tady slyšíme: maličkost, zdražení norem pro ty firmy, které se tím zabývají, jejich velikost je různá. A my opět házíme klacky pod nohy tomu, co nám dělá hrubý domácí produkt, příjmy do státního rozpočtu. Jestli tady pan ministr Mládek říkal, že se tím ruší zvýhodňování stavebního sektoru oproti jiným, eviduji a registruji, v tom případě pokládám dotaz, proč to neřešíme komplexně. Naše firmy říkají, ty, které vyrábějí, produkují, a já tvrdím, jsem technik, já to nezastírám, původní profesí, že to je hlavní zdroj pro náš stát příjmů hrubého domácího produktu. Je to maličkost. Teď se sice bavíme o maličkosti, ale je tam další ukázka toho, jak tady i tuto část, která by některým firmám, byť neříkám, že to je úplně v pořádku, jestliže má být jedna část trhu zvýhodněna, nebo toho segmentu zvýhodněna, a druhá ne, tak tohle budeme dělat. Já jenom připomenu, že my jsme se tady, náš poslanecký klub, v tomto týdnu snažili Poslanecké sněmovně sdělit, že od února budou vypláceny každý měsíc čtyři miliardy korun s velkým otazníkem, jestli tato částka je správná a není nadsazená. A jsme opět u toho, kdy miliardy lítají a malé částky, milionové, budeme z lidí, z firem ždímat. Měli bychom se nad tím opravdu vážně zamyslet, jestli toto je ten správný postup. Já jsem přesvědčen že nikoliv.
Nyní prosím k mikrofonu s faktickou pana poslance Novotného. Prosím, máte slovo.
Kolegyně a kolegové, kdykoli diskutujeme o podpoře podnikání, o nejrůznějších programech, o nejrůznějších dotačních titulech, tak je ve vzduchu otázka efektivity. Je velmi obtížně měřitelné, do jaké míry ty obrovské prostředky podnikání reálně napomáhají, napomáhají zaměstnanosti, napomáhají inovacím apod. Tady máme před sebou relativně jednoduché opatření, které je průzračné jak na straně fiskálních dopadů, tj. když to na sebe vezme stát, tak na straně okamžitého efektu ve prospěch, byť části, podnikatelské veřejnosti. V tom smyslu si myslím, že je nejjednodušší ten pozměňovací návrh nepodpořit a zachovat stávající stan, který je vstřícný.
Já děkuji. To byly všechny přihlášky do rozpravy, kterou teď v tomto okamžiku končím. Táži se pana navrhovatele, zda má zájem o závěrečné slovo. Je tomu tak. Prosím.
Jenom přes veškerou proběhlou debatu bych chtěl požádat o podporu pozměňovacího návrhu tak, jak byl schválen hospodářským výborem parlamentu.
Já děkuji a nyní přistoupíme k hlasování o pozměňovacím návrhu. Prosím zpravodaje garančního výboru, aby nás seznámil s procedurou hlasování, poté přednesl pozměňovací návrh a před hlasováním k němu sdělil stanovisko. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, paní místopředsedkyně. Vážené kolegyně, vážení kolegové, procedura bude naprosto jednoduchá, hlasovali bychom o jednom pozměňovacím návrhu, ke kterému se tady vedla debata, a potom o zákonu jako celku. Snad jen konstatuji, že návrh na zamítnutí nebyl podán.
Ano. Táži se, zda má někdo námitku vůči proceduře. Není tomu tak. Dříve než dám o ní hlasovat, všechny vás odhlásím a poprosím, abyste se znovu zaregistrovali svými kartami. Nyní přistoupíme k hlasování o způsobu procedury. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 146. Přihlášeno je 136 přítomných, pro 136, návrh byl schválen. Prosím, můžeme pokračovat.
Nyní bychom hlasovali o pozměňovacím návrhu pod písmenem A1. Stanovisko hospodářského výboru je kladné.
Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 147. Přihlášeno je 138 přítomných, pro 91, proti 39, návrh byl přijat.
Nyní bychom hlasovali o zákonu jako celku.
Nyní tedy přikročíme k hlasování o celém návrhu zákona. Přednesu návrh usnesení: "Poslanecká sněmovna vyslovuje souhlas s vládním návrhem zákona, kterým se mění zákon č. 22/1997 Sb., o technických požadavcích na výrobky a o změně a doplnění některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony, podle sněmovního tisku 566, ve znění schváleném Poslaneckou sněmovnou." Poprosím stanovisko výboru.
Stanovisko výboru je souhlasné.
Pan ministr? [[Doporučuje.]] Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 148. Přihlášeno je 140 přítomných, pro 98, proti 36. Konstatuji, že s návrhem zákona byl vysloven souhlas. Končím třetí čtení tohoto tisku. Nyní s přednostním právem pan ministr a poté pan poslanec Laudát.
Vážená paní předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, dovolte mi z tohoto místa poděkovat za vstřícnost tohoto ctihodného shromáždění, že bylo možné projednat tyto dva zákony ve třetím čtení, byť není ani středa ani pátek. Děkuji.
Hezké dobré poledne, milé kolegyně, milí kolegové. Nyní s přednostním právem pan předseda poslaneckého klubu TOP 09 a Starostové František Laudát. Prosím, pane předsedo.
Děkuji. My jsme umožnili projednání tohoto bodu. Máte ve Sněmovně většinu a děláte politiku likvidace malých a středních podnikatelů. Je to jenom další v řadě. Zrekapitulujme si, co jste zatím na podnikatele naložili. Naložili jste kontrolní hlášení. Pokud se někdo domnívá, že to nikoho nebude nic stát, že nebude potřebovat u větších firem další zaměstnance, že OSVČ nebudou platit možná dvakrát tolik, neznám názory jejich účetních, teď jste naložili další zpoplatnění, další finanční závazky nemusí být v řadě případů, sofistikovaných případů, kdy lidi dělají vysoce specializovanou činnost, malé. Chystáte se brutálně prosadit elektronickou evidenci tržeb, což nebudou malé peníze. Není pravda, že to budou jenom jednotlivé tisíce a zanedbatelné a potom náklady každý rok pro živnostníky. Na rovinu říkám, že děláte politiku, která zlikviduje malé a střední podnikatele. Jsem zvědavý, koho potom budete zdaňovat. Co je tedy fascinující, že vám zatím tato skupina občanů, protože oni většinou nevědí, zajímají se, až když to na ně spadne, pak už tedy bohužel bude pozdě, i podle mé zkušenosti z mně nepochopitelných důvodů zatím fandí. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu předsedovi Laudátovi. Dalším bodem našeho jednání je bod