6. Návrh zákona, kterým se mění zákon č. 87/1995 Sb., o spořitelních a úvěrních družstvech a některých opatřeních s tím souvisejících a o doplnění zákona České národní rady č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 253/3/ - vrácený Senátem Senát vrátil návrh zákona s pozměňovacími návrhy. Jeho usnesení jsme obdrželi jako tisk 253/4. Paní senátorka, jak jsem řekl, zůstává. Prosím, aby se za navrhovatele k usnesení Senátu a k předloženým pozměňovacím návrhům vyjádřil pan místopředseda vlády a ministr financí. Prosím.
Děkuji, pane předsedo. Vážené dámy, vážení pánové, Senátem vrácený vládní návrh zákona, kterým se mění zákon o spořitelních a úvěrních družstvech a některých opatřeních s tím souvisejících, obsahuje několik zásadních opatření, která reagují na aktuální situaci v sektoru družstevních záložen, zejména na nárůst rizik v sektoru samotném a následně i rizik pro fond pojištění vkladů. [[(18.10 hodin)]] Jednotlivá opatření byla připravena Ministerstvem financí v úzké spolupráci s Českou národní bankou a některá z nich navíc vycházejí z doporučení hloubkového posouzení českého finančního sektoru Mezinárodním měnovým fondem. Během projednávání jak zde v Poslanecké sněmovně, tak i následně v Senátu byl hlasován věcně totožný pozměňovací návrh. Tento návrh, který spočívá v přísnějším omezení bilanční sumy, založen na 4 miliardy korun v kombinaci s účinností pro menší a středně velké subjekty již od 1. ledna 2015 a dále ve zmírnění tzv. pravidla 1:10 byl dne 23. října přijat Senátem. Jde o věcně totožné znění pozměňovacího návrhu, který předložil poslanec Adolf Beznoska ve druhém čtení zde v Poslanecké sněmovně a který Poslanecká sněmovna ve třetím čtení zamítla. Přestože jsem nesouhlasný postoj Ministerstva financí ke zmíněnému pozměňovacímu návrhu zde vysvětloval během projednávání návrhu zákona ve třetím čtení, zopakuji základní argumenty. Zpřísnění limitu pro bilanční sumu družstevních záložen absentuje ekonomické zdůvodnění. Původní vládní návrh limitu ve výši 5 miliard korun vycházel z mezinárodních doporučení pro kampeličky držet základní kapitál na úrovni 10 % bilanční sumy. Je-li při překročení určité výše bilanční sumy požadována transformace na banku, a tedy i navýšení základního kapitálu na 500 milionů korun, pak by takovému kroku měla odpovídat velikost bilance daného subjektu na úrovni 5 miliard korun. Pozměňovací návrh zároveň zakazuje malým a středně velkým družstevním záložnám s bilanční sumou pod 4 miliardy korun růst od 1. ledna 2015 do 1. ledna 2018 na tuto úroveň bilanční sumy. Senátem navržené snížení limitu na 4 miliardy korun by tak mohlo vést k zásadním problémům středně velkých družstevních záložen hladce projít případným transformačním procesem na banku, což je v rozporu se záměrem návrhu zákona. Navíc návrhem nabytí odlišné účinnosti zavedení stropu pro menší a středně velké kampeličky, a to již na 1. leden 2015, by pak došlo k zavedení nežádoucí diskriminace subjektů dle velikosti. Toto opatření by nedalo středně velkým družstevním záložnám žádný čas na přizpůsobení svých plánů dalšího rozvoje a v neposlední řadě narušilo legitimní očekávání regulovaných subjektů. Druhá část pozměňovacího návrhu Senátu, tedy zmírnění tzv. pravidla 1:10, zásadním způsobem odsouvá okamžik, kdy dojde k naplnění cíle dotčeného opatření, tedy posílení zainteresovanosti všech členů družstva na činnosti dané kampeličky, a to prakticky až na rok 2020. Ani s tímto bodem za Ministerstvo financí nemohu vyslovit souhlas. Vážený pane předsedo, vážené dámy, vážení pánové, věřím, že v návaznosti na mnou uvedené argumenty odmítnete pozměňovací návrh přijatý Senátem a schválíte návrh zákona ve znění navrženém vládou a následně schváleném Poslaneckou sněmovnou. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Zeptám se pana zpravodaje rozpočtového výboru pana poslance Jiřího Dolejše, zda si přeje vystoupit. Je tomu tak. Prosím.
Nerad zdržuji, ale přece jenom vzhledem k tomu, že kolem tohoto návrhu zákona byla poměrně intenzivní diskuse, a to nejenom na půdě rozpočtového výboru, tak dovolte pár poznámek, i když avizuji, že mé závěrečné resumé, a to jak v roli zpravodaje výboru, tak svým způsobem i doporučením k naší vlastní politické frakci bude neutrální. Tedy myslím, pokud jde o volbu mezi poslaneckou a senátní variantou. Problém je koncentrovaný, je koncentrovaný především do onoho odkladu rozhodného období pro pravidlo 1:10 do roku 2018. Ten samotný problém bilanční sumy 4 nebo 5 miliard není až tak rozhodující, a řekněme si rovnou, že dokonce ani nejde o to, zda se příslušné subjekty rozhodnou transformovat v banku, či nikoliv, ale jde o to, zda skutečně tady bojujeme o přežití sektoru kampeliček, či nikoliv, to za prvé. A za druhé, do jaké míry je oprávněný argument přímluvců některých kampeliček, že toto pravidlo jim tzv. podváže přísun likvidity do budoucího období. Samozřejmě ze strany kampeliček chodili přímluvci. Musím říct část sektoru, protože mezitím se vlastně reprezentace tohoto segmentu tak trochu rozpadla a vznikla nová sdružení, která reprezentují už jenom část toho segmentu. Ale dostali jsme, možná jste si toho všimli v poště, kdo čtete a sledujete bedlivě poštu, i přímluvu, otevřený dopis proti likvidaci kampeliček, což zní dramaticky. Podepsány jsou pod tím naše bývalá kolegyně Táňa Fischerová a z akademického prostředí např. docentka Švihlíková či doktorka Naďa Johanisová. Tyto dámy poměrně dramaticky tam líčí, jak bude nadějný a perspektivní segment kolektivního družstevního financování přijetím poslanecké verze zardoušen. Já ten dramatický tón zcela nesdílím, protože si myslím, že prostor pro skutečné svépomocné kolektivní financování bude zachován, ale bude to něco jiného, než jsme znali doposud. Zkrátka realita je taková, že jsme při obnovování kampeliček zvolili jakousi podivnou hybridní formu, kde odpovědnost družstevníků nebyla dotažena do konce, což ubozí řadoví střadatelé samozřejmě za to nemohou, ale vytvořili jsme prostor pro poněkud jiné druhy finančních transakcí a s těmi je třeba udělat konec. A teď jde o to, jak rázný a zda naše opatření nejsou kontraproduktivní, to znamená, zda pomůžeme dobré věci, anebo vše zkomplikujeme. Tady se dostávám k problému onoho vysychání likvidity, pokud to pravidlo 1:10 bude aplikováno dříve než v roce 2018. My jsme toto téma i po prohlasování sněmovní verze dál diskutovali. Dokonce jsme byli někdy v polovině listopadu na společném jednání rozpočtového výboru a bankovní rady, kde jsme dostali operativní informace - kolegové z rozpočtového výboru mi to mohou potvrdit -, kde jsme rozebírali nejenom aktuální stav v tomto segmentu, kolik je tam toxických aktiv, jaká je možnost financování a refinancování atd., ale dokonce už, protože byla v té době ta senátní verze, byl načten pozměňovací návrh tuším paní senátorky Wagnerové, tak jsme tam rozebírali, do jaké míry jsou relevantní argumenty, které byly vzneseny při tomto pozměňováku. Mám na mysli především argument, že když to takto rozhodneme, vyvoláme vlnu sporů, a že je dobré si vytvořit časový prostor pro to, abychom si ujasnili, jestli soudní spory vlastně nezkomplikují více věc samotnou. Tam jsme si víceméně ujasnili, nejsem expert na ústavní právo, ale tam jsme si ujasnili, že za prvé případný spor nemá odkladný účinek na tu normu. A za druhé, že vlastně se to netýká těch subjektů, které mají určitou, řekněme, bonitu a na něž se nevztahuje podezření z vysoké míry toxických aktiv a jakéhosi sbratřeného financování v rovině špičkového managementu. Takže faktem je, že ať zvolíme sněmovní, či senátní verzi, tak tam, kde je to špatné, tam nepochybně stejně přijde bankovní dohled a budou mít velké problémy bez ohledu na to, jestli tu lhůtu prodloužíme, či nikoliv. Takže to jenom na dovysvětlení, že jsme se tím opravdu zabývali. A z mého pohledu je poměrně neutrální stanovisko, zda hlasovat pro sněmovní, či senátní verzi, s tím, že senátní beru jako jakési jisté vstřícné gesto i politického charakteru, protože bohužel ti přímluvci trošku pracovali i se zneklidňováním vlastních střadatelů a vkladatelů, kteří by se samozřejmě mohli chovat poněkud iracionálně navzdory tomu, že existující vklady jsou stoprocentně ručeny, protože na sektor kampeliček se vztahovalo stoprocentní ručení jako na zbytek bankovního sektoru. Tím vlastně vznikl i problém ohrožení Fondu pojištění vkladů. Takže tolik na dovysvětlení a samozřejmě výsledek se zjeví na základě hlasování. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu zpravodaji a otevírám rozpravu. Zeptám se paní senátorky, zda si přeje vystoupit. Ano. Slovo má paní senátorka Vrecionová.
Dobré odpoledne ještě jednou a děkuji za slovo. [[Snaží se upravit mikrofony.]] To je strašně vysoké na mě. Já jsem tady pozorně poslouchala vaši diskusi a předpokládám, že tady padla stejně už drtivá většina argumentů, které jsem chtěla zmínit na podporu senátního návrhu, ale pokusím se tady alespoň dvě věci, které tady nepadly. Nás velice zarazilo na senátním hospodářském výboru, kde byl zástupce České národní banky a na můj dotaz, jestli má vypočítáno, jaký budou mít finanční dopad případné krachy kampeliček na Fond pojištění vkladů, řekl, že to nevypočítali, nicméně i proti vyjádření pana viceguvernéra, který říká, že by to nemělo být rozhodně likvidační pro kampeličky, tak on tam přímo potvrdil, že ČNB počítá s likvidací sektoru, když uvedl, že finanční dopady na Fond pojištění vkladů budou kompenzovány následným získáním prostředků, které vyplatí střadatelům, v záložnách z likvidace aktiv záložen, což tedy my jsme považovali za jasný důkaz toho, že by mělo o likvidaci tohoto sektoru jít. Znova bych chtěla upozornit, že vlastně neměníme tím vůbec nic jiného, že pouze bychom chtěli záložnám dát trošku více času, aby se s tou věcí vyrovnaly, protože je úplně jasné, že v momentě, kdy si musí vkladatel 10 % zmrazit a nemůže s tím nakládat, tak že samozřejmě jim vkladatelé odejdou. A ještě tedy jeden argument na zmíněnou protiústavnost, nebo vysvětlení případné protiústavnosti, kterou kolegyně vidí v tom, že při původně navrhované účinnosti tento zákon vstoupí do již platně uzavřených smluvních vztahů, například pětiletých termínovaných vkladů, s členy a zákon donutí záložny tyto vklady navzdory platné smlouvě neúročit, tj. bude se jednat o tzv. retroaktivní dopady zákona do již uzavřených smluvních vztahů. Navržené znění bez senátního pozměňovacího návrhu tak zjevně popírá Ústavou garantovanou jistotu právních vztahů běžných občanů ČR. Já bych vás velice ráda požádala, abyste zvážili svou podporu a podpořili tento náš senátní pozměňovací návrh, který nikterak nezasahuje do základních ustanovení tohoto zákona, my se všemi těmi opatřeními naprosto souhlasíme, a jen posouvá účinnost jednoho bodu a zpřísňuje jednu podmínku. Toto posunutí účinnosti nemůže nikomu včetně regulátora, což je ČNB, vadit, pokud tento sleduje deklarovaný zájem stabilizace tohoto sektoru. Na závěr bych chtěla říci, že diskuse jak na výborech, tak na plénu nebyla politizována a názory byly od všech kolegů z celého politického spektra podobné. Děkuji.
Děkuji. Zeptám se, kdo dál se hlásí do rozpravy. Pan poslanec Volný.
Dobrý den. Kolegové, kolegyně, já jsem si vzal sice technickou, ale využiji i rozpravy. Nebude to dlouhé. Chtěl bych jenom podotknout jednu věc. Já jsem se nezabýval žádnou jinou novelou tak jako touto novelou. Opravdu mám pocit, že to, co prošlo Parlamentem, má hlavu a patu. Chci se pozastavit u těch 10 % zamrazení. Nesdílím názor, že kvůli zamrazení 10 % by měli odcházet klienti od těchto kampeliček. A myslím si, že pokud kampeličky jsou silné, schopné a podnikají poctivě, tak se nemusí ani jejich klienti ani kampeličky bát ani o klienty ani o ty prostředky. Já si myslím, že nějaká spoluúčast na ručení za úvěry a za chod celé záložny je namístě a je správná. Víte o tom, že kampeličky jako takové - nechtěl bych je vždycky házet do jednoho pytle - je tikající bomba, a můžeme si na příkladech z minulosti spočítat, kolik peněz už do toho stát dal, kolik kampeliček zkrachovalo a kolik kampeliček je možná už teď na zkrachování. Všechno bude platit stát, resp. z fondu pojištění. Já si myslím, že 10 % není moc a jako garance za podnikání a za kvalitní podnikání je to namístě. Děkuji.
Ano. Dále do rozpravy se nikdo nehlásí, takže rozpravu končím, a ještě než přistoupíme k hlasování - pan ministr Jurečka se omlouvá z dnešního jednání od 18.20 z pracovních důvodů a paní ministryně Válková rovněž z dnešního jednání od 18.45 také z pracovních důvodů. Tolik tedy omluvy. Přistoupíme tedy k hlasování podle § 97 odst. 4 zákona o jednacím řádu Poslanecké sněmovny. K přijetí následujícího usnesení je zapotřebí souhlasu nadpoloviční většiny přítomných poslanců. Přednesu návrh usnesení: "Poslanecká sněmovna vyslovuje souhlas s návrhem zákona, kterým se mění zákon č. 87/1995 Sb., o spořitelních a úvěrních družstvech a některých opatřeních s tím souvisejících a o doplnění zákona České národní rady č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů, ve znění pozdějších předpisů, podle sněmovního tisku 253/3, ve znění schváleném Senátem, podle sněmovního tisku 253/4." [[Spuštěno hlasování.]] Omlouvám se, toto bylo zmatečné hlasování, protože tu byla žádost o odhlášení. Všechny faktické poznámky odmazávám, všechny vás odhlašuji a prosím o novou registraci. A můžeme hlasovat. Hlasujeme tedy pro senátní verzi. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo souhlasí s návrhem usnesení, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má číslo 90, přihlášeno je 160, pro 46, proti 75. Tento návrh nebyl přijat. Budeme hlasovat ještě jednou, a to podle § 97 odst. 5 jednacího řádu Poslanecké sněmovny. K přijetí tohoto usnesení je zapotřebí 101 poslance. Kvorum je nastaveno. Návrh usnesení zní: "Poslanecká sněmovna schvaluje návrh zákona, kterým se mění zákon č. 87/1995 Sb., o spořitelních a úvěrních družstvech a některých opatřeních s tím souvisejících a o doplnění zákona České národní rady č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů, ve znění, v kterém byl postoupen Senátu, podle tisku 253/3." Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Hlasování má číslo 91, přihlášeno je 163, pro 145, proti 13. Tento návrh byl přijat a já konstatuji, že jsme návrh zákona přijali v původním znění tak, jak byl postoupen Senátu podle tisku 253/3. Končím bod číslo 6 a budeme pokračovat bodem číslo