69. Návrh poslanců Radka Vondráčka, Vojtěcha Pikala, Marka Bendy, Jana Chvojky, Marie Pěnčíkové, Radovana Vícha, Jana Farského, Markéty Pekarové Adamové a Jiřího Miholy na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 90/1995 Sb., o jednacím řádu Poslanecké sněmovny, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 665/ - prvé čtení podle § 90 odst. 2 Upozorňuji, že je navrženo, abychom s návrhem zákona vyslovili souhlas již v prvém čtení. Stanovisko vlády jste obdrželi jako sněmovní tisk 665/1. Prosím, aby předložený návrh uvedl za navrhovatele pan místopředseda Pikal. Prosím, máte slovo. A poprosím klid v jednacím sále!
Pane předsedající, děkuji za slovo. Vážení kolegové, vážené kolegyně, vážení členové vlády, chtěl bych poděkovat panu předsedovi Vondráčkovi, že mi svěřil tuto úlohu jako spolunavrhovateli, a chtěl bych také poděkovat všem spolunavrhovatelům, kteří se na vytvoření těchto tisků podíleli. Ta jednání nebyla jednoduchá, možná byla i ostrá. Přesto myslím, že vzhledem k tomu, že byla zvolena ta metoda, že pokud někdo s něčím nesouhlasí, tak to prostě v tom návrhu nebude, tak ten návrh je konsenzuální a věřím, že vás všichni spolunavrhovatelé seznámili ve vašich klubech s těmi jednotlivými ustanoveními, která se mění, takže to nebudu probírat podrobně. Nechám to když tak na paní zpravodajce a seznámím vás pouze s těmi zajímavějšími částmi, které se v tom návrhu nacházejí. Jedná se tedy o změny jednacího řádu Poslanecké sněmovny, čeká nás potom ještě projednávání jednacího řádu Senátu. Já již v tuto chvíli avizuji, že budu navrhovat sloučení rozprav těchto tisků, protože nevidím důvod je projednávat odděleně. Jedná se prakticky o stejné změny, v případě toho Senátu je to skutečně jenom drobnost. A nyní tedy již k těm jednotlivým změnám, tak jak jsou předloženy. Jako první věc, která se tam mění, je, že pro nás poslance se přidává pravomoc do jednacího řádu, že můžeme žádat vysvětlení a informace nejenom od správních úřadů, ale i od orgánů územní samosprávy, podobně jako je to upraveno v jednacím řádu Senátu. Jistě jste se ve své poslanecké praxi setkali s tím, že se na vás obracejí občané i s lokálními problémy, takže tohle je jedna věc, která vám umožní lépe vykonávat váš mandát. Další změnou je, že v Kanceláři Poslanecké sněmovny se zjednodušuje možnost vymáhání nějakých pokut, které jsou případně uloženy poslancům za nepřístojné chování nebo jiné provinění, pokud by něco takového nastalo. Nejsem si vědom toho, že by se to stalo v tomto volebním období, ale historicky taková zkušenost je, takže se na to reaguje, kdy bylo uloženo disciplinární opatření a bylo obtížné ho vymáhat. Pak se ruší nějaké starší ustanovení. Další důležitá změna, která nastává, je, že projednávání zpráv a jiných informativních podkladů se bude primárně dít na výborech, takže tady nebudou velice dlouho ležet různé informativní zprávy, třeba rok, dva roky a podobně, ale projedná se to na tom výboru, a pokud proti tomu nikdo nevznese protest, a ten protest může vznést klub, může ho vznést menšina výboru, může ho vznést skupina poslanců, nebo se Sněmovna jako celek může usnést, že některé informace a zprávy bude chtít projednávat vždy na plénu, tak pokud tak nastane, tak se bude projednávat na plénu, a pokud se tak nestane, tak se ta věc bude projednávat čistě na výboru. Čili to projednávání bude rychlejší, bude odbornější, řekl bych, a nebude docházet ke zdržování některých věcí, na které potom čekají nějaké právní následky v podobě třeba schválení výsledků různých agentur apod. Podobná změna se poté děje u mezinárodních smluv, kde se umožňuje také zrychlené projednávání mezinárodních smluv, což by mělo umožnit to, aby se Sněmovna s některými mezinárodními smlouvami vypořádala rychle, zejména z toho důvodu, že tam běží nějaké lhůty a v případě nepřijetí změn těch mezinárodních smluv hrozí nějaké sankce nebo hrozí, že vlastně náš právní pořádek nebude v souladu s mezinárodním právem, které jsme již povinni dodržovat, protože změna té smlouvy stejně vstoupí v platnost bez ohledu na to, jestli my to tady stihneme projednat nebo nikoli. A nakonec z těch významnějších změn ještě se tam přidává jedna záležitost, kdy jistě jste si vědomi, že občas schvalujeme, že některé výbory, podvýbory nebo komise budou ustanoveny na základě paritního principu, nicméně tento princip není zakotven v jednacím řádu, takže se o to někdy potom vedou spory, jak to přesně ustavit, a není to jisté a funguje to čistě na politické dohodě. Nyní se dává možnost to stanovit přímo a je také řečen ten mechanismus, jak to paritní zastoupení vypadá. A poslední změna, která, myslím, bude populární, je to, že se zavádí možnost obchodu se suvenýry, tak aby Kancelář mohla prodávat některé drobné reklamní předměty a podobně, jako je to zvykem v mnoha jiných parlamentech. Myslím, že je to krok, jak být více otevřený veřejnosti a jak tedy nabídnout návštěvníkům Parlamentu, kteří sem chodí na spoustu exkurzí a podobně, nějaký větší komfort a nějakou možnost opatřit si památku. A vlastně stejná změna se potom navrhuje ve změně jednacího řádu Senátu. Takže tolik k nějakému tomu úvodu. Jak jsem ještě říkal, navrhuje se změna, aby zprávy a jiné informace se mohly schvalovat čistě na výborech. Tohle byla jedna z těch oblastí, kde se nakonec muselo dospět k nějakému kompromisu, a je zde avizováno, že vlastně jeden z těch posunů, který tam nastal, je, že ten moment, kdy ta zpráva nebo informace je vlastně rozhodnuta, je ten moment, kdy se schválí pořad následující schůze, čili ten čas je skutečně konformní na to, když se nečekaně snad něco schválí na výboru, tak aby se nějaký klub nebo menšina poslanců měly dostatek času ozvat. A součástí té dohody bylo také to, že Sněmovna následně přijme ještě v souladu s tou změnou jednacího řádu usnesení, kdy vyjmenuje některé konkrétní zprávy, např. zprávy petičního výboru o peticích nebo výroční zprávy o činnosti hospodaření České televize, Českého rozhlasu nebo České tiskové kanceláře nebo informace předložené veřejným ochráncem práv nebo výroční zprávu Nejvyššího kontrolního úřadu a jiné podstatné tisky, že bude navrženo, aby Sněmovna tyto vždycky projednávala na plénu, protože tyto tisky považuji za skutečně důležité a je potřeba, aby se s nimi seznámila celá Sněmovna. Čili to je můj krátký úvod. Já věřím, že jste všichni s tím návrhem seznámeni. Jsou to skutečně většinou drobné technické změny, které mají pomoci rychlosti projednávání ve Sněmovně, a všechny ty otázky, kde nebyla shoda napříč politickým spektrem, ty budeme případně ještě řešit v dalších politických jednáních, takže se také těším. Děkuji za pozornost, prosím o podporu a prosím o to sloučení rozpravy. Děkuji.
Děkuji. Já jsem zaznamenal procedurální návrh na sloučení rozpravy u tisků 665 a 666. Poslance jsem svolal a gonguji a budeme o tomto návrhu hlasovat neprodleně. Ještě chvilku počkáme. Já zopakuji, o čem budeme hlasovat. Budeme hlasovat o procedurálním návrhu na sloučení rozpravy k tiskům 665 a 666. Já vás všechny odhlásím. Přihlaste se prosím svými identifikačními kartami. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro sloučení rozpravy. Kdo je proti? V hlasování pořadové číslo 300 přihlášeno 137 poslankyň a poslanců, pro 133, proti 0, zdrželi se 4. Návrh byl přijat. Budeme slučovat rozpravu. V tuto chvíli jsme v bodu - sněmovní tisk 665. Já poprosím paní zpravodajku, aby se ujala slova. Prosím.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážení páni ministři, kolegyně, kolegové, dovolte mi, abych vám přednesla stručnou zpravodajskou zprávu po slově od zástupců předkladatelů. Dne 9. 12. byl poslancům rozeslán sněmovní tisk 665. Jedná se o návrh poslanců Radka Vondráčka, Vojtěcha Pikala, Marka Bendy, Jana Chvojky, Marie Pěnčíkové, Radovana Vícha, Jana Farského, Markéty Pekarové Adamové a Jiřího Miholy na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 90/1995 Sb., o jednacím řádu Poslanecké sněmovny, ve znění pozdějších předpisů. Vláda projednala tuto novelu 18. 12. 2019 a zaujala souhlasné stanovisko. Tato novela, která je poslanci předložena, je kompromisním návrhem, který vzešel z několika jednání pracovní skupiny pro jednací řád Poslanecké sněmovny zřízené pod záštitou předsedy, která je složena z pověřených zástupců všech poslaneckých klubů, Ministerstva spravedlnosti, Legislativního odboru Kanceláře sněmovny a organizace Rekonstrukce státu. V návrhu tohoto zákona byly zohledněny výhrady, které vyjádřili poslanci při projednávání obdobného návrhu zákona, kterým byl tisk 347, v tomto volebním období. Oproti zmíněnému návrhu je předkládaný návrh tohoto zákona obsahově užší, byť se v něm nově objevují některé další drobné úpravy spíše technického typu, popřípadě úpravy inspirované podanými pozměňovacími návrhy. Návrh zákona je předkládán na základě politické dohody dosažené v Poslanecké sněmovně mezi zástupci poslaneckých klubů. Cílem tohoto návrhu zákona je úprava procedurálních pravidel, která reaguje na potřeby činnosti Poslanecké sněmovny, a předkladatelé navrhují, aby byl návrh zákona projednán postupem podle § 90 odst. 2 až 6 zákona o jednacím řádu Sněmovny tak, aby Poslanecká sněmovna s návrhem vyslovila souhlas již v prvním čtení. Tolik moje stručná zpravodajská zpráva. Děkuji za pozornost.
Děkuji paní zpravodajce a otevírám sněmovní tisk 666, bod číslo