Austatud Riigikogu! Alustame infotundi. Kõigepealt kohaloleku kontroll, palun! Kohal on 52 Riigikogu liiget, puudub 49. Infotunnis osalevad järgmised valitsusliikmed: siseminister Mart Helme peaministri ülesannetes. [[Naer saalis.]] Vabandust, ei ole nii! Ma oleksin pidanud vaatama paremale. [[Naerab.]] Meil on au, et meiega on täna peaminister Jüri Ratas, justiitsminister Raivo Aeg ja välisminister Urmas Reinsalu. Sõna saavad küsijad järjekorra alusel. Iga küsija saab esitada ühe küsimuse, pluss täpsustava küsimuse. Küsimuse esitamiseks on aega kolm minutit ja austatud ministritel on aega kolm minutit ... Küsijal on aega kaks minutit, vastajal kolm. Just.
Hakkame siis infotunni küsimustega pihta. Esimene on Jürgen Ligi küsimus peaminister Jüri Ratasele. Palun!
Aitäh! Härra Ratas, tegelikult mõtlesin ma need küsimused esitada valitsusjuht Helmele, aga te olete lubanud kõige eest vastutada, nii et küllap vastate ise. Perekond Helmed on rääkinud enne valimisi ja pärast valimisi, et küsimused rahaallikate kohta on kohatud ja et struktuurse tasakaalu näitajale tuleb teha lõpp, nad on rääkinud väga palju innovaatilistest lahendustest, kuidas raha teha, mida nad pidid väga hästi oskama. Nüüd on neid innovaatilisi lahendusi mitu tükki ka kuulda olnud. Esiteks, kuidas politseinike ja päästeametnike palka tõsta? Üks pakkumine on olnud, et võtame Eleringilt euroraha ära ja jagame selle omade vahel ära. Sel nädalal tuli idee, et erastaks Eesti Rahvusringhäälingu, siis võtaks raha ja maksaks selle palkadeks välja. Peale selle on räägitud ka mitmetest müükidest justkui lahendusest, et jooksvaid kulusid katta. Kuidas need asjad teil käivad? Kas neid innovaatilisi mõtteid on teil valitsuses palju, kuidas te neid rakendate ja mida me võiksime eelarveteemal oodata? Oleme siin ministreid Helmesid komisjonis küsitlenud ja see on ikka lõppenud deklareerimisega, et nüüd tehakse asju hoopis teisiti. Kuidas, härra Ratas?
Austatud Riigikogu esimees! Head Riigikogu liikmed! Hea küsija, ma tänan väga selle küsimuse eest innovaatilise eelarvepoliitika kohta. Te rääkisite oma küsimuses veel laiemalt innovaatilistest mõtetest. Võib öelda, et viimased viis-kuus päeva on olnud Eestile väga positiivsed. Kõigepealt on eelarvepoliitikas ja finantsmaailmas alati oluline see, et oleks tagatud julgeolek ja turvalisus. Mul on suur au valitsuse nimel öelda suur tänu Riigikogule, Riigikogu liikmetele, et ÜRO Julgeolekunõukogu mittealalise liikme valik aastateks 2020–2021 oli meile väga edukas. See on väga positiivne uudis Eestile. Sellesse panustasid mitmed Riigikogu liikmed eri fraktsioonidest, kindlasti Välisministeerium, endine ja tänane välisminister, Vabariigi President, teised valitsusliikmed eelmisest ja tänasest valitsusest, kindlasti meie diplomaatiline korpus. Nii et see on positiivne uudis. Teine hea uudis, mis veel konkreetsemalt puudutab eelarvepoliitikat, mida te käsitlete, tuli ju 8. juunil. 8. juunil kinnitas Standard &amp;Poor"s Eesti pikaajalise riigireitingu senisel kõrgemal tasemel AA– stabiilse väljavaatega. Agentuuri hinnangul jätkab Eesti uus valitsus varasemaga sarnast majandus- ja eelarvepoliitikat ning oodata on vähese eelarvepuudujäägi ning jooksva konto ülejäägi jätkumist järgmistel aastatel. Positiivses valguses toodi välja ka see, et Eesti võlakoormus on jätkuvalt euroala väikseim. See on ka hea uudis. Kolmas hea uudis tuli täna. Maksuamet ütles oma pressikonverentsil, tuginedes, ma saan aru, konjunktuuriinstituudi uuringule, et 2018. aastal ümbrikupalga maksmine vähenes. See on kindlasti positiivne sõnum. Öeldi, et see tähendab ka seda, et uus tulumaksusüsteem – ma mäletan, et enne valimisi oli kõva diskussioon, et see võib suurendada ümbrikupalga maksmist – ei toonud kaasa maksudest kõrvalehoidmist, vaid pigem pärssis seda. Nüüd lähen teie küsimusele vastates veel detailsemaks. Loomulikult, mina ei pea seda õigeks, et me hakkame investeeringukomponendi ärajätmist kasutama jooksvate kulude katmiseks. Investeeringud tehakse teatavasti väga lühikese perioodi vältel, aasta või kaks, võib-olla mõned suuremad kestavad kolm aastat. Kui me räägime palgakasvust, siis see on ikkagi väga pikaajaline ja püsiv. Nii et neid asju omavahel vahetada kindlasti ei saa. Aga jah, need on kolm väga head uudist ja mul on hea meel, et teie oma küsimusega selle innovatsiooniteema avasite.
Jürgen Ligi, palun täpsustav küsimus!
Härra juhataja, ma tahaks oma kahte minutit tagasi. Vastuses ei läinud ükski silp küsimusele pihta. Aga ma esitan praegu teise küsimuse ära, siis proovin jälle esimest esitada, nii et palun uuesti sõna. Ma tegelikult tahtsin teada, mis need imemeetmed on. Te räägite mingist investeerimiskomponendist, mina räägin euroraha jagamisest palkadeks. Ma rääkisin sellest, mida on rääkinud härra Helme. Tema on rääkinud sellest, kuidas Eesti Rahvusringhäälingu müügist saab raha, kuidas Eleringi eurorahast saab palgaraha ja kuidas neil on väga erilised trikid, kuidas raha eelarvesse saaks. Katsuge keskenduda ja katsuge küsimusele vastata! Vaadates eelarvestrateegiat, torkab silma sadade miljonite ulatuses euroraha kasutamine eelarve tasakaalustamiseks. Seda pole varem kunagi tehtud. Palun öelge, kuidas te mõtlete minna selles suunas, et Eesti riik suurendab sõltuvust eurorahast, kui siiani on strateegia olnud sõltuvust vähendada, teades, et euroraha, eriti netoarvestuses, eriti suhtena SKP-sse, järsult väheneb. Üldsummat ärge nimetage, euroraha suhteline osakaal eelarves väheneb oluliselt ja mitte kunagi pole seda kasutatud eelarveaukude lappimiseks, vaid see on kulu ja tulu, võrdselt eelarve mõlemal pool. Palun rääkige nendest innovaatilistest lahendustest ja ärge rääkige oma tänahommikusest lehelugemisest!
Aitäh! Mina arvan, et Eesti ühiskonnas on vaja öelda kõik uudised välja, ka head uudised on vaja välja öelda, nii et siin ei ole mingit pattu või halba asja. Me tunneme uhkust selle üle, et Eestil on viimasel viiel-kuuel päeval läinud väga hästi, need on väga põhimõttelised, positiivsed märgid. Nüüd tulen teie küsimuse juurde. Ma saan aru (teie küsimusest oli natuke keeruline välja lugeda, mida te täpselt teada tahate), et te soovite teada, kas ERR-i erastamise rahast – jah, ma nägin seda artiklit – võiks leida katte palgatõusule siseturvalisuse valdkonnas. Punkt 1, valitsus ei ole mitte kuidagi ERR-i erastamist otsustanud, sellist otsust ei ole. Ei ole olemas ka otsust teatud ERR-i osade, teatud raadiojaamade või kanalite erastamise kohta, ka sellist otsust ei ole. Kui me räägime põhimõttest, siis ma vastasin teie eelmisele küsimusele, et kui võtta mingi investeering ära ja püüda sellega katta seda puuduvat summat (puuduva summa leidmine on loomulikult vajalik, ma arvan, et siseminister seisab ju väga õige asja eest, palgatõusu eest siseturvalisuse valdkonnas, see on päästjate ja politseinike palga tõus, Häirekeskuse töötajate palga tõus jne), kui näiteks teoreetiliselt püüda katta seda investeeringurahaga või erastamisest tuleva rahaga, mida nii või teisiti pole otsustatud, siis mina seda kindlasti õigeks ei pea. Ma ei pea õigeks, et me hakkame investeeringuraha tõstma jooksvate kulude alla. Euroraha üle, mille kohta te küsisite, oli meil eelmises infotunnis minu meelest väga hea keskustelu siin teie fraktsioonikaaslase Taavi Rõivasega. Taavil oli ka mure euroraha pärast. Mulle tundus vähemalt, et me ühes asjas näeme seda ühemoodi. See on see, et me peame kõik riigisektoris pingutama, et me saaksime võimalikult kiiresti euroraha kasutusele võtta just perioodi alguses, mitte oodata kolm, neli või viis aastat, vaid teha seda just perioodi alguses. Kui täna seda fokuseeringut tehakse, seda koostööd tehakse – siin on heaks abimeheks ju ka Riigikogu –, siis see pingutus, ma arvan, väärib kindlasti tulemust ja me võiksime igal juhul koos pingutada.
Maris Lauri, palun!
Aitäh! Härra peaminister! Ma teen kõigepealt ühe märkuse. Uudiseid saame me kõik lugeda. Kui te olete otsustanud uudiseid võimendada, siis ärge võimendage ainult teie jaoks positiivseid uudiseid, vaid võtke hulka ka negatiivseid uudiseid. Selles tulen ma teile appi. Eelarvenõukogu hinnang teie eelarvele oli väga kriitiline ja ka tänane Eesti Panga soovitus valitsusele on säästa. Kas te plaanite kuulata eelarvenõukogu ja Eesti Panga soovitusi?
Aitäh! Kõigepealt nendest sõnumitest, proua Maris Lauri. Jah, ma saan aru, see on ju meie rahvale üsna iseloomulik, see on eestlaslik, et kui läheb hästi, siis mis me sellest ikka räägime. Aga tuleb rääkida, tuleb rääkida. Ei saa kuidagi maha salata seda, mida on Eesti välisteenistus aastate jooksul teinud ja mida on ka väga paljud teie fraktsiooni liikmed teinud. Miks me seda maha peaksime salgama? Need on head asjad olnud. Nüüd keerulisematest asjadest. Eile tuli avalikuks, et tänane rahandusminister on taas tõsiselt käsile võtnud rahapesuteema. Kindlasti on see oluline. Me peame vaatama, kuidas astuda samme, et seista vastu rahapesule ja teha kõik selleks, et need asjad ei korduks. Kahjuks ei saa me vist öelda, et kõik on tehtud. Te küsisite eelarvenõukogu kohta, et kas valitsus lähtub eelarvenõukogu soovitustest. Kindlasti lähtub. Üks soovitusi, mille ma olen välja öelnud ka siin infotunnis, oli järgmine. Kui eelarvenõukogu tegi valitsuses ettekande ja ülevaate riigi eelarvestrateegiast, siis nad ütlesid, et see, kui kiiresti me näeme, ütleme, prognooside täitumist ja täitmist reaalses ajas, see ajaline, ütleme, edasilüke on üks kvartal, aga me peaksime kõik pingutama selle nimel, et me näeksime varem, saaksime varem jaole, kui on olnud mingid alalaekumised, mis ohustavad riigi eelarvestrateegiat, riigieelarvet ja prognoose. Seda ütlesin ka mina välja, ma olen avalikult öelnud, et minu arvates on siin eelarvenõukogu, Rahandusministeeriumi ning ma usun, et Eesti Panga ja kindlasti ka Riigikogu ja valitsuse koostöö tähtis. Säästmise puhul peame vaatama, missugune on konjunktuur. Kui konjunktuur soosib, ütleme, reservide kogumist, siis tuleb seda teha. Kui konjunktuur seda ei soosi – pikalt on olnud nii, mitu aastat juba, et intressid ei ületa elukallidust –, siis tuleb võlga vähendada. Täna me näeme, et uus RES näeb võlakoormuseks näiteks 2023. aastal ette 6,3%, see tendents on langev.
Aitäh! Lõpetan selle küsimuse arutelu. Ma palun Riigikogu nimel vabandust lugupeetud peaministrilt, et küsimuse esitaja Maris Lauri lahkus peale küsimuse esitamist saalist, ja panen kolleegidele südamele, et kui te esitate küsimuse, siis palun austage ministrit, kes teile vastab. Kui teid vastus ei huvita, siis palun ärge ka küsimust esitage! Aitäh! [[Hääl saalis.]]
Läheme järgmise ... Keit Pentus-Rosimannus, protseduuriline küsimus, palun!
Aitäh! Jah, mul on protseduuriline küsimus. Kas mul jäi tähele panemata, et te palusite vabandust vastajalt, peaministrilt, kes vastab teemast täiesti mööda ega võimaldagi Riigikogul vastust saada?
Jah, loomulikult peavad küsimused ja vastused olema korrelatsioonis, aga mitte keegi ei saa panna ei küsijale ega vastajale sõnu suhu, kõik küsivad ja vastavad oma parima äranägemise järgi. Aitäh! Läheme järgmise punkti juurde. Jevgeni Ossinovskil on küsimus välisminister Urmas Reinsalule. Palun!
Aitäh! Hea Urmas! Paar päeva tagasi kuulsin sind kirglikult rääkimas, kuidas Eesti ei saa kõrvalt vaadata, vaid peab aktiivselt osalema rahvusvahelistes pingekolletes lahenduste otsimisel ja peab olema väga aktiivne ÜRO-s. Ränne on ka kindlasti globaalne teema, mis eeldab kahtlemata rahvusvahelist koostööd, sh ÜRO tasemel. Selles kontekstis on üsna kummastav – sa oled ilmselt nõus –, et samanimeline isik alles mõni kuu tagasi ütles, et sellest koostööst, mida näeb ette globaalne ränderaamistik, peaks Eesti kõrvale jääma. Tollal nõudsid sa välisministrilt, et ÜRO-le tuleb saata kiri, millega teavitataks Eesti nimel, et me jääme sellest ränderaamistikust kõrvale, et me ei osale selles koostöös. Nüüd, kui sa oled ise välisminister, küsin ma väga konkreetselt, kas on teele pandud see kiri, millega me teavitame ÜRO-d, et Eesti taganeb ränderaamistikust, ja kui ei ole, siis millal see kiri teele läheb. Lõpuks, mõni inimene on hakanud õhku viskama teatud kahtlusi, et ega sinu tollane käitumine ei olnud pelgalt valimiseelne hüsteeria tekitamine, mida mina loomulikult sinusuguse riigimehe puhul kahtlustada ei oskaks. Aga äkki sa võiksid selle kohta oma kommentaari anda? Ega see ei olnud sul valimiseelne hüsteeria üleskütmine ja nüüd on selgunud, et seisukoht sõltub istekohast? Aga konkreetne küsimus on, et kui kiri veel ei ole teele läinud, siis millal ta teele läheb.
Aitäh, austatud küsija! Suur tänu selle siira komplimendi eest! Ma katsun olla selle tunnustuse vääriline. Eesti on tõesti positiivsete uudiste lainel nii sise- kui ka välispoliitikas. Ma usun, see ühine töö, mida me koos teeme, et meie vahel ei oleks tüli, viha ega vaenu, vaid me taotleksime ühiselt oma rahvuslikest huvidest lähtuvaid eesmärke, võikski olla meie sõnum Eestile mõni nädal enne laulupidu. Mis puudutab globaalset ränderaamistikku, siis loomulikult, ka kõhklus selles küsimuses, kas Eesti on õiguslikult või poliitiliselt selle dokumendiga seotud, ei ole mõistlik. Ränderaamistiku puhul peab Eesti lähtuma oma konservatiivsest migratsioonipoliitikast ja sellest selgelt distantseeruma. Ka see, mis lähiajal Eesti rahval ees seisab, on positiivne uudis. Tegelikult on juba ÜRO-s asutud ka koostama ränderaamistiku järelevalve mehhanismi protseduure ja Eesti esindaja Euroopa Liidu ühispositsiooni nendes küsimustes tegelikult ei toeta. Loomulikult, me lähtume oma konservatiivsest rändehoiakust. Mis puudutab selget ühemõttelist distantseeringut sellest dokumendist, siis need otsustused seisavad ees. Ei ole mõtet tunda Eesti rahva ootuste pinnalt õigustatud muret, kas need lubadused ja seisukohad täide viiakse. Ma annan Jevgenile kinnituse, et jah, need otsused ja seisukohad saavad täide viidud lähemas tulevikus. Kindlasti on väga tähtis, et riigid teevad koostööd. Kuid see ei tähenda, et Eesti Vabariigil ei ole oma rahvuslikke huvisid, oma julgeolekuhuvisid, oma rahvusriiklikke huvisid ja me ei kaitse neid rahvusvahelises koostöös. Suveräänsus migratsiooniküsimustes on nende probleemide mõtestamisel keskne lähtekoht. Mis puudutab muid uudiseid, siis mul on hea meel informeerida parlamenti, et järgmisel aastal on Eesti kolme mere tippkohtumise korraldaja. See toimub Tallinnas. Selle riikide initsiatiiviga ühines Eesti juba kolm aastat tagasi ja võtab järgmise aasta üritusel endale ka liidrirolli. Me liigume õigel teel, positiivsete uudiste teel ja kaitseme oma rahvuslikke huvisid nii, nagu Eesti rahvas on meid usaldanud seda tegema.
Jevgeni Ossinovski, täpsustav küsimus, palun!
Aitäh! Ma sain aru, et õige pea see kiri teele läheb. Eks me siis ootame ära. Teine küsimus puudutab sinu head võitluskaaslast Mart Helmet, kes hiljuti ütles, et Eesti peaks viima oma saatkonna Tel Avivist Jeruusalemma. See on kindlasti küsimus, mis sind külmaks ei jäta, isiklikult ka. Ta ütles umbes niimoodi, et kui EKRE saab peaministriparteiks, siis viiakse saatkond plaksuga Jeruusalemma ära. Seda veel juhtunud ei ole, ehkki istungi juhatajal selline miraaž on juba tekkinud, ilmselgelt. Sellest tulenevalt ma küsingi sult. Mis on tänase valitsuse välispoliitiline arusaam, kas Eesti saatkond peaks asuma Tel Avivis või Jeruusalemmas? Teine küsimus: mis sa isiklikult arvad, kumb oleks parem, kas Tel Aviv või Jeruusalemm, kumba sa ise eelistad?
Aitäh! Rahvuslike huvide määratlemine rahvusvaheliste suhete kontekstis – ega see pole meeldimise küsimus, need on praktilised otsused, mida me teeme rahvusvaheliste suhete ruumis. Seda seisukohta, kas Eesti Vabariik on langetanud otsuse või plaanib Välisministeerium teha valitsusele ettepanekut muuta Eesti saatkonna asukohta Iisraelis, ei ole kujundatud ega ole ka kavas niisugust otsust langetada, mis ei tähenda, et välispoliitilised, ka rahvusvaheliste suhete küsimused ei võiks olla legitiimse debati koht, siin ei ole midagi häbeneda. Küllap ka küsija osutas ühele ÜRO Peaassamblee hääletusele, kus meie suurim strateegiline partner Ameerika Ühendriigid palus meil hääletusest hoiduda. Toonane välisminister pidas selle palve rahuldamist mittemõistlikuks, see oli tema välispoliitilistest huvidest kaitstud valik, tal oli toona mandaat seda teha. Aga me kindlasti peame suhtuma rahvusvahelistesse arengutesse tähelepanelikult. Kindlasti on Lähis-Ida küsimused üks tundlikke teemasid ja me hakkame selle huvitava teemaga tegelema tõsiselt ja intensiivselt, kui jõuab kätte meie julgeolekunõukogu liikme staatus ja ennekõike eesistuja staatus järgmise aasta märtsikuus.
Jürgen Ligi, palun!
Härra Reinsalu! Te topite igasse lausesse mõnuga sisse kui mitte sõna "rahvas", siis kindlasti sõna "rahvuslik", te flirdite sellega, justkui see oleks teie isiklik omand. Aga päris ministritöö on ju välissuhete, teiste riikidega suhtlemise küsimus. Suhete parandamisel väljendub talent ju selles, kuidas sõnastada ühiseid asju, selleks et ka enda asja ajada. Kas te esinete niimoodi ka rahvusvahelistes suhetes, suheldes teiste riikidega, et te tulite siia oma rahvuslike huvidega, ning kui te lähete koju, kas te siis ütlete ka naisele niimoodi, et meil siin on isiklikud huvid esiplaanil, või proovite siiski natukene ka diplomaatiat?
Aitäh! Isiklikud huvid tuleb allutada perekonna huvidele, selles küsimuses ei ole kahtlustki. Ma ütlen, et kõigi rahvuste suveräänseid õigusi tuleb aktsepteerida, aga loomulikult tuleb esikohale seada oma rahva, oma rahvusriigi kestmise huvid. Kui sa ka jääd vähemusse, siis selles, kui sa seisad oma rahvuslike huvide eest, ei ole rahvusvahelistes suhetes midagi halba. Teie käsitluse järgi oleksin ma pidanud Euroopa Nõukogu välisministrite koosolekul Helsingis vait olema, kui enamik riike asus seisukohale, et Venemaa staatust Euroopa Nõukogu Parlamentaarses Assamblees tuleb positiivses suunas muuta. Ei, esimese välisministrina selles kõnevoorus sõna võttes mõistsin ma selle sammu hukka. Ma leidsin, et see ei ole mõistlik, see ei vasta kahtlemata ei rahvusvahelise õiguskorra toimimise huvidele ega ka Eesti rahvuslikele julgeolekuhuvidele – see, et agressorriik saab tunnustust olukorras, kus ta oma agressiooni ei ole mitte deeskaleerinud, vaid viimaste sammude valguses on selge, vastupidi, et ta on konflikti õhutanud ja jätnud täitmata rahvusvahelise kogukonna nõudmised ja ka need lepped, mida ta ise on allkirjastanud. Iseseisva riigi välispoliitika põhineb oma huvide kaitsel – see on lähtekoht. Me peame kahtlemata tegema koostööd selles reaalsuses, mis maailmas eksisteerib, aga see ei tähenda, et rahvuslikke huvisid peaks häbenema või neid peaks rahvusvahelises suhtestikus maha salgama. Ei ole nii. Nii see algabki, et mitte keegi maailmas ei seisa esmaselt meie huvide eest, me peame seda ise tegema. See ongi iseseisvaks riigiks olemise vastutus ja pärisosa, mis tuleb välja kanda tänasel põlvkonnal, Eesti rahval, et see riik kestaks suveräänse riigina edasi üle inimpõlvede. Jah, ma ei häbene seda retoorikat kasutada ka siit ruumist ja Eesti riigist väljaspool.
Aitäh! Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.
Järgmisena on Signe Riisalol küsimus justiitsminister Raivo Aegile. Palun!
Lugupeetud minister! Vabariigi Valitsuse tegevuskavast saab lugeda, et peredele on parim, kui lapse kasvatamisest saavad osa võtta mõlemad vanemad, ja vanematel peaks olema õigus saada selleks ka tuge. Me saame lugeda ka seda, et rahvastikuminister peab koostama perelepituse süsteemi loomiseks analüüsi ja tegema ettepanekud juba käesoleva aasta novembriks. Perelepitus on teadupärast enim seotud perekonnaõiguse ja tsiviilkohtumenetlusega. Kuulsime hiljuti Riigikohtu esimehe Villu Kõve ettekandest Riigikogule, et tsiviilkohtu suurest koormatusest moodustavad väga suure osa perekonnaasjad. Siit siis minu küsimused. Vähendamaks kohtu koormatust ja püüdes paremini tagada lapse huve vanemate vaidlustes, kas vanemad ei võiks kohtuväliselt kokku leppida hooldusõiguse kuuluvuses vaidluse puudumise korral, sest praegu seadus seda ei võimalda, ja kas see ei võiks olla üks võimalusi kohtu koormuse vähendamiseks? Teine küsimuse pool: kas perelepituse protsessis lahendatavad vaidlused võivad olla nii elatis-, suhtlusõigus- kui ka hooldusõigusvaidlused? Ma tean, et Justiitsministeeriumil on mõnevõrra teistsugune ettekujutus. Kolmandaks, mida te arvate vandekohtunike rakendamisest lastevanemate vaidluste puhul? Härra Villu Kõve meile eelmisel nädalal ütles, et tõenäoliselt suurendab see kohtute koormatust ning muudab protsessi mõnevõrra pikemaks ja keerulisemaks.
Aitäh! Head Riigikogu liikmed! Hea küsija! Laste õiguste ja hea käekäigu kaitsmine on olnud Eesti riigis prioriteetsel kohal juba väga pikka aega. Kindlasti me tahame jätkata sellessamas vaimus, näiteks sellistel juhtudel, kui pere läheb mingil põhjusel lahku ja tuleb kindlaks määrata hooldusõigus, st millise vanema juures laps on, ja sellest johtuvalt ka see süsteem, kuidas ja mis alustel toimub edaspidi lapse huvide eest seismine ja huvide kaitsmine ka näiteks rahaliste vahendite eraldamisel selle lapse kasvatamise jaoks teise vanema poolt. Need tegevused, need protsessid ja ka see arutelu võimalike seadusemuudatuste või raamistiku ümbertegemise üle on ju meil kogu aeg aktiivselt arutelul. Mis puudutab konkreetset tsiviilmenetlust lastega seonduvates asjades, siis läbi aastate on nende asjade suurusjärk olnud suhteliselt konstantne. Umbes 4000 asja igal aastal on tsiviilkohtumenetluses konkreetselt lastega seotud, need on perekonnaõiguse asjad. Natuke täpsemalt: hagimenetlusega asju (eeskätt elatise nõudmine) oli eelmisel aastal 2380 ja vanemate õigusi laste suhtes ehk lastega suhtlemise reguleerimist, mis on hagita menetlus, käsitles eelmisel aastal 1284 asja. Samas peab ütlema, et Eesti kohus on Euroopa Liidus üks kiiremini selliseid küsimusi menetlev kohus. Kindlasti ei saa öelda, nagu lastega seonduvates tsiviilkohtuvaidlustes oleks väga koormav rahaline pool ja inimesed ei saaks kohtust abi just eeskätt rahalise koormuse tõttu. Olgu öeldud, et hagita perekonnaasjades on riigilõiv 15 eurot ja elatisasjades riigilõiv üldse puudub, kui inimesed pöörduvad kohtusse abi saamiseks. Tegemist on väljatöötamiskavatsusega, Justiitsministeerium ja Sotsiaalministeerium tahavad aasta lõpuks välja tulla oma ettepanekutega, kuidas neid lisavõimalusi sisse tuua. Üks lisavõimalusi, mida me oleme ette näinud, on kohtuvälise lepituse süsteemi, lepitusmenetlussüsteemi ellukutsumine. Aga kuidas seda päriselt ja lõplikult rakendada saab, see tulebki välja töötada ministeeriumide koosmõjus. See ongi mõeldud just selleks, et ühest küljest kohtute koormust vähendada. Teisest küljest on kohtusse minek eri pooltele alati kindlasti emotsionaalselt raskem. Kui on võimalus leida lahendus ilma kohtus käimata, siis on see kindlasti positiivne nii mõlemale vanemale kui ka lastele nende edasise suhtlemise ja mõlema vanemaga suhtlemise korra sisseviimise mõttes.
Aitäh! Palun vastamise ja küsimise aegadest edaspidi kinni pidada, muidu ei jõua me võib-olla kõiki küsimusi läbi arutada. Jürgen Ligi, palun! [[Sumin saalis.]] Vabandust! Täpsustav küsimus on Signe Riisalol ja seejärel küsib Jürgen Ligi.
Jaa, aitäh! Te möönate, et perelepitus kohtute koormust kindlasti vähendab. Ma ise usun sellesse ka sügavalt. Aga küsimuse esimene pool oli hooldusõiguse lahendite kohta, mis on kõik allutatud kohtusüsteemile, vanemad ei saa vabatahtlikult kokku leppida hooldusõiguse muudatustes. See oli tegelikult küsimus, küsimus ei olnud selle koormuse kohta, mille me paneme inimestele, vaid selle kohta, et me koormame kohtuid. Küsimus oli nagu vastupidi.
Vabandust, võib-olla täpsustate, ma ei saanud täpselt aru küsimuse sisust.
Palun Signe Riisalole mikrofoni!
Küsimuse esimene pool puudutas hooldusõigust. Kas vanemad saaksid hooldusõiguse muudatusi teha vabal kokkuleppel? Tänane perekonnaõigus ütleb, et vabal kokkuleppel hooldusõiguse muudatusi ei saa teha. Kui minu lapse isa kolib teise riiki ja me tahame hooldusõiguse anda ühele vanemale, siis me saame seda praktiliste asjaolude igapäevaseks korraldamiseks teha ainult kohtu kaudu ja see koormab kohut. Inimestest ma ei rääkinud, ma küsisin kohtu koormamise kohta.
Jaa, absoluutselt. Väljatöötamiskavatsuse tegemise käigus toimuvad ministeeriumite vahel arutelud, alati saab seda täiendavalt sisustada ja sinna n-ö juurde linkida probleeme, millele tuleb vastused leida. Otse loomulikult on väga ratsionaalne niimoodi sellele asjale läheneda ja nendele küsimustele vastused leida. Kindla peale, kui see väljatöötamiskavatsus läheb kooskõlastusringile, siis ma väga loodan, et ka Riigikogu aktiivselt selle protsessiga liitub, osaleb selles ja teeb oma ettepanekuid. Justiitsministeerium on juhtiva ministeeriumina väga huvitatud aktiivsest koostööst eluliselt vajalike lahenduste sissetoomisel kogu sellesse protsessi, et tulemus oleks ikkagi kõige normaalsem ja vastuvõetavam just lapse seisukohast, et laps ei kaotaks sidet kummagi vanemaga, et ei tekitataks mingisugust jõupositsiooni ja leitaks normaalsed lahendused.
Jürgen Ligi, palun!
Aitäh! Härra Aeg! Teie haldusalast on sel nädalal tulnud kombinatsioonis võttes kaks väga koledat uudist, mis natukene haakuvad ka pere- ja lasteasjadega. Üks uudis oli, et prokuratuur lükkas ümber siseministri väited, mis ta tõi nädal tagasi, et mingit kriminaalasja Marti Kuusiku vastu ei ole, uurimine on kokku kukkunud – uurimine omakorda ei ole kriminaalasi, oli üks huvitav mõttekäik – ja pole tõendeid, pole tunnistajaid, pole mitte midagi. Prokuratuur ütles, et protsess on olemas, protsess läheb edasi, ja Marti Kuusikule esitati kahtlustus. Teine uudis oli, et valitsus on erakondlikult paika panemas peaprokuröri. Formaalselt peab tõesti ju valitsus selles kokku leppima, aga justiitsministri väidetav kandidaat – väidetav, mina saan uudiseid selle kohta ju kõrvalt – on praegune peaprokurör Lavly Perling ja temale on teravalt vastandunud seesama siseminister, kelle kriminaalasjajutt ümber lükati. Kas tegelikult käivadki valitsuses asjad nii, et peaprokurör pannakse paika parteiliste huvide alusel, või te siiski panete kohale selle kandidaadi – mis iganes ta nimi on –, keda te ise parimaks peate?
Aitäh! Mis puudutab antud kriminaalasja, siis ka uudistest oleme saanud lugeda, et kahtlustuse Marti Kuusiku vastu on prokuratuur esitanud ja menetlus käib. Millised on konkreetsed detailid, millest see kahtlustus koosneb, siin jään ma teile vastuse kahjuks võlgu. Aga poliitiliselt ei olekski õige ega ilus kuidagimoodi sellesse kriminaalmenetlusse sekkuda. Ma arvan, et õiguskaitseorganitel prokuratuuri juhtimisel tuleb menetlusega edasi minna ja jõuda juriidiliste lahendusteni. Siis sõltub juba konkreetsest menetluse käigust, kas kahtlustus viiakse süüdistuskokkuvõttega kohtusse või on mingid muud lahendid. Mis puudutab konkreetse persooni küsimust, riigi peaprokuröri ametisse määramist, siis on seaduses väga selgelt reglement kirjas: justiitsminister esitab valitsusele kandidaadi ja kuulatakse ära ka Riigikogu õiguskomisjoni arvamus. Mina olen meie koalitsioonipartneritele esitanud aruteluks ühe kandidaadi, see on tänane riigi peaprokurör Lavly Perling, ja ma ei ole alustanud läbirääkimisi ühegi teise kandidaadiga. Ma loodan, et arutelud partneritega lähevad heas tempos edasi ja me saavutame lõpuks kandidaadi asjus konsensuse.
Aitäh! Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.
Järgmisena küsib Riina Sikkut, küsimus on peaminister Jüri Ratasele. Palun!
Aitäh, eesistuja! Hea Jüri, sa oled väga tubli. Eelmisel nädalal infotunnis vastasid peaaegu kaks tundi küsimustele, et selgitada Mart Helme käitumist, ja osalesid minister Kingo asemel G20-l. Aga sa ei jõua kõigi ministrite tööd ära teha. Näiteks on Martin Helme ilmselt praegu teel ECOFIN-ile. Esmaspäeval Euroopa Liidu asjade komisjonis küsimustele vastates kinnitas ta, et ta majandus- ja rahaliidu süvendamist ei toeta. Kas sa saad usaldada, et tema sõnavõtud ja ka vestlused kolleegidega, mida ta ECOFIN-il peab, tegelikult esindavad valitsuse seisukohta ja neid seisukohti, mis Euroopa Liidu asjade komisjonis kinnitati? Kas sa saad Martin Helmet usaldada?
Aitäh! Ma loodan, et ei pahandata, kui ma just sellele küsimusele vastamist alustan tsitaadiga: "Ühiskond ei saa jaguneda võitjateks ja kaotajateks, sest kui pidevalt kaotavad ühed, kaotavad lõpuks kõik. Meie peame seisma selle eest, et muutustest kõik võimalikult tervena välja tuleksid ega kannaks üle jõu käivat koormat." Nii rääkis 9. juunil käesoleval issanda aastal Riina Sikkut, tehes ettekannet, ma saan nii aru, kui Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esimehe kandidaat. Mina lugesin sellest tsitaadist välja, et tuleb midagi ette võtta ebavõrdsusega. See on loomulikult väljakutse Eesti ühiskonnale, nagu ka sildade ehitamine, teiste kuulamine ning nende küsimuste ja vastuste siiralt võtmine. Nii et ma tsiteerisin seda siiralt. Ma sain aru, et jutt oli ELAK-i istungist, mis toimus selle nädala esmaspäeval ja kus olid kõne all, nagu küsija mainis, majandus- ja rahaliidu ECOFIN-ile mineva rahandusministri positsioonid. Eeskätt oli teravik suunatud ESM-ile ja sellele, kas ESM, ütleme, kõige viimaste või kõige keerulisemate juhtude puhul tuleb pangandussektorile appi. Nagu ikka, valitsus arutab neid positsioone, enne kui me tuleme austatud Euroopa Liidu asjade komisjoni palge ette. Seda me tegime ka sellel korral ehk eelmise nädala neljapäeval kabinetiistungil. Me ütlesime, et me lähtume nendest põhimõtetest, mis valitsus on ühe korra heaks kiitnud. Ma võin kuupäevaga eksida, vabandust, aga minu meelest oli see 22. november 2018. Kui sa küsid, et kas mina usaldan, et see, mis me valitsuses kollegiaalselt kokku lepime, kehtib Martin Helme ja ECOFIN-i positsioonide puhul, siis vastus on jah. Selge on see, et arutelu ECOFIN-is on väga vajalik ja seal on ka väga tõsiseid küsimusi, mida see kõik eri riikidele ühel hetkel võib tähendada. Aga kui me räägime üldprintsiibist – need Eesti seisukohad ju tähendavad üldprintsiipi –, siis jah, seda ütles ka Martin, et ta nendest lähtub.
Riina Sikkut, täpsustav küsimus, palun!
Tänan! Sa tõesti kinnitasid, et sina saad nendest asjadest aru. Mina ei ole kindel, kas Martin Helme saab nendest asjadest samamoodi aru ja ka tegelikult neid seisukohti esindab. Aga väga tore, kui sinul on usaldus olemas. Teine küsimus puudutab alkoholiaktsiisi. Eelnõu kolmas lugemine on siin saalis homme. Nii eelnõu menetlemine kui ka sisupool on nõrgad ja tegemist on lausa nii kehva eelnõuga, et eile siin puldis olles hakkas ka Jürgen Ligi rääkima tervisekahjudest. Minul on väga lihtne küsimus: Jüri, kas viin peaks olema odavam?
Viina tuleks juua vähem. [[Naer saalis.]] Natukene, hea Riina, sind tundes, ma arvan, et sa küsid tegelikult põhimõtte kohta, mis lähtub rahva tervisest. Loomulikult, sa võid ka nipitada ja küsida jah/ei-vastust, aga ma arvan, et pigem muretseb sinu süda sellesama asja pärast, mille pärast minu süda muretseb. See on kättesaadavus, see on rahva tervis, see on noorte minek sellele pahelisele teele, mis on seotud alkoholiga, ja kindlasti on see need traagilised tagajärjed, mis on alkoholist tingitud. Viina odavus või kallidus, ma arvan siiski, on alkoholiaktsiisipoliitika oluline komponent alkoholi kättesaadavuse ja rahva tervise seisukohast. Ma alati ütlesin, kui me eelmise koalitsiooni ajal rääkisime aktsiiside tõusust – seda on minu meelest öelnud ka mõlemad koalitsioonipartnerid, kui korraks tagasi vaadata –, et loomulikult on olemas piirikaubandus, loomulikult on olemas mõjud riigieelarvele ja majandusele, turistide voole. Seda sa tead ise, et valitsuses peab alati vaatama asju tervikuna. Opositsioonis olles sa saad teha suured plakatid ja öelda, et ei tea mitusada miljonit on läinud kaduma, ning sa oma sõnade eest ei pea tegelikult vastutama. (See ei olnud repliik Sotsiaaldemokraatliku Erakonna pihta.) Piirikaubandus on jätkuvalt probleem Eestis, me näeme, et see on probleem. Me oleme kokku leppinud, et aktsiisi 25% langetada. Tuginedes eeskätt Rahandusministeeriumi hinnangule, aga ka välishinnangule, võib öelda, et see võiks piirikaubandust tunduvalt vähendada, ma ei julge täna öelda, et see võiks piirikaubanduse lõpetada, arvestades ka kuuldusi, mida meie lõunanaaber võib alkoholiaktsiisipoliitikas ette võtta, me täpselt ju ei tea, mis nad teevad. Me teame, et Soome uus valitsus on öelnud, et nad pigem tõstavad aktsiisi. Piirikaubandus ei ole mitte ainult Eesti ja Läti vahel, vaid see on aastakümneid olnud ka Eesti ja Soome vahel. Nii et ma vastan sinu küsimusele nii, et minu arvates me peame, kui me räägime aktsiisipoliitikast, kaaluma ka teisi rahvatervise meetmeid alkoholi kättesaadavuse vähendamiseks. Igal juhul, mida vähem kättesaadav alkohol on, mida vähem seda tarbitakse, seda õigem suund see minu arvates on.
Kaja Kallas, palun!
Aitäh! Hea Jüri! Sinu valitsuses oli lühidalt ka selline minister nagu Marti Kuusik. Ta oli ametis 30 tundi, tööaega oli kindlasti veel vähem. Sulle meeldib tsiteerida lehti. Sellel nädalal tuli uudis, et Marti Kuusik esitab nõude 31 000 saamata jäänud euro peale. Ta viitab, et talle lubati seda ja tal on õigus seda selle 30 tunni eest saada. Minu küsimus on see: kes talle seda lubas? Vabariigi Valitsuse seadus loetleb väga selgelt alused, millal hüvitist makstakse, vabatahtlikku lahkumist nende aluste hulgas ei ole. Kes talle lubas, et ta saab selle hüvitise, kui ta ametist lahkub? Teine küsimus: kas sina pead sellise hüvitise maksmist õiglaseks ja kas sa pead sellise hüvitise küsimist moraalselt õigeks?
Aitäh nende kolme küsimuse eest! Kõigepealt, jah, vastab tõele, mida hea küsija ütles, et õigust hüvitist saada ei ole, kui minister astub tagasi omal soovil. See tuleneb Vabariigi Valitsuse seadusest. Esimene küsimus oli, et kes talle seda lubas. Ma olin sellel hetkel ka nõupidamisel, kui ta ütles, et ta on otsustanud tagasi astuda, seal oli juttu paralleelist Jaak Aabi tagasiastumisega. Sellel kohtumisel ei lubanud keegi talle mingit hüvitist. Mina ütlesin küll sellel kohtumisel, et minu teada oli juba toona vastuolu Rahandusministeeriumi ja Riigikantselei tõlgenduse vahel. Ma igal juhul tunnustan siin Jaak Aabi, kes on nüüd teinud ju otsuse, et ta maksab selle hüvitise tagasi, ja minu teada on leppinud kokku ka maksegraafiku. Me võime öelda, et Riigikantselei tõlgendus ka toona – see ei tähenda, et täna oleks see muutunud – oli õige, et kui minister astub omal soovil tagasi, siis tal ei ole õigust hüvitist saada või ei ole õige seda välja maksta. Mis puudutab kõiki muid isiklikke küsimusi, kas ta teeb õigesti või mitte, siis Eesti on demokraatlik riik, inimesed võivad midagi nõuda ja kui neid nõudmisi ei täideta, siis nad saavad pöörduda kohtusse. Ma ei tea, kas ta on kohtusse pöördunud või ta ei ole pöördunud, ma ei oska seda öelda. Ma saan aru, et küsiti minu hinnangut, kas ma pean seda õigeks, et ta seda nõuab, või mitte. Ma vastan enda mina võtmes või enda mina läbi: kui üks päev teha tööd ja teha siis ise otsus, et ma lahkun sellelt tööpostilt, siis mina kindlasti hüvitist selle eest ei nõuaks. Hetkel on riigi positsioon, et tulenevalt seadusest seda hüvitist maksta ei saa. Kui inimene pöördub kohtusse, siis eks kohus peab lõpliku hinnangu andma.
Aitäh! Lõpetan selle küsimuse arutelu.
Järgmisena küsib Toomas Kivimägi ja küsimus on justiitsminister Raivo Aegile. Palun!
Aitäh! Väga lugupeetud justiitsminister! Vabakutseliste kohtutäiturite süsteem on Eestis eksisteerinud 18 aastat. Õiguskomisjoni istungil 6. mail sa ütlesid, et üleminek vabakutseliste kohtutäiturite süsteemile oli õige. Veelgi enam, sa ütlesid, et erasektor on võlgu sisse nõudma rohkem motiveeritud kui riigiametnikud. Ent vastupidi eelnevale ja sinu seisukohale on Justiitsministeerium asunud täitemenetluse organisatsiooni lõhkuma, ma kasutaksin seda sõna. Märgin, et see algas küll enne, kui sina koolimajja, st ministeeriumisse jõudsid. Möönan, et on olnud juhtumeid, kui kohtutäiturid pole oma tööga hakkama saanud. Aga see ei tohiks olla ajend süsteemi kui sellise lõhkumiseks. Ükski organisatsioon ei ole täiuslik, ent vigade parandamine antud juhul on ei kellegi teise kui riigi enda kätes. Riik on ise selle süsteemi loonud, ise need regulatsioonid kehtestanud, sh näiteks kohtutäiturite tasud. Samal õiguskomisjoni istungil ütles üks ministeeriumiametnik, et nad ei pea tänast süsteemi jätkusuutlikuks, põhjuseks asjaolu, et tööd on jäänud oluliselt vähemaks, ent täitjate arv praktiliselt samaks. Mida pakub riik lahenduseks? Võtame veel osa tööd ära, anname riiginõuete täitmise Maksu- ja Tolliameti kätte. Kus on siin loogika? Ehk riik tahab lihtsamini sissenõutavad asjad võtta enda kätte, ent keerukamad ja aeganõudvamad jätta kohtutäituritele. Minu küsimus: miks minnakse lõhkuma vabakutseliste kohtutäiturite süsteemi, selle asemel et parandada vigu? Kas tunnistades, et tööd on vähe, aga kohtutäitureid palju, ongi olukorra lahendus see, et võtame kohtutäituritelt veel tööd ära?
Aitäh, hea küsija! Milles on täna probleem? Probleem on ju selles, et omal ajal loodi kohtutäiturite süsteem eratäitesüsteemina ja seda ametit hakkasid vaba elukutse pidajana pidama just kohtutäiturid. See tähendab piltlikult öeldes seda, et nad tegutsevad vaba turumajanduse tingimustel. Olukord on selline, kus nende nõuete arv, mida kohtutäiturid peaksid sisse nõudma, on vähenenud ca 50%, aga kohtutäiturite arv on jäänud samaks, st 50% on vähenenud ka nende tulud, mis omakorda on viinud selleni, et on toimunud väga selge kohtutäiturite büroode selektsioon, et kes on elujõulised ja kes ei ole. Suur osa kohtutäiturite büroodest püsivad hinges just tänu sellele, et nad saavad neidsamu riiginõudeid täita. Aga samas, kui me lähtume teise poole pealt, siis on selge, et riiginõuete üleandmine kohtutäituritele on märkimisväärselt kulukas. Automaatse sissenõude süsteemi rakendamisel on riigi kulusid võimalik oluliselt vähendada. See ongi selle asja eesmärk, et Maksu- ja Tolliamet asub sellesama e-täitmise kaudu kõige lihtsamaid, kõige elementaarsemaid riiginõudeid – need on valdavalt politsei trahvinõuded – täitma e-aresti teel. Kui see ei õnnestu või kui edaspidi on vaja näiteks riiginõuetest tulenevalt mingisugust realiseerimist, mingit müüki, siis need asjad jäävad endiselt kohtutäituritele. Nii et me ei asu siin midagi lõhkuma, me teeme vajaliku ümberkorralduse, et allesjääv kohtutäiturite süsteem oleks elujõuline ja efektiivne ning suudaks neid nõudeid efektiivselt täita. Paraku oleme jõudnud olukorda, kus ükski pool ei ole rahul: ei ole riik rahul, ei ole kohtutäiturid rahul ega ole ka nõuete esitajad rahul nõuete täitmise efektiivsusega. See on paratamatult see seisukoht. Kui me räägime veel Maksu- ja Tolliametile nõuete täitmise üleandmisest, siis võib öelda, et protsess muutub oluliselt odavamaks ka nendele, kellelt neid nõudeid sisse nõutakse, hinnanguliselt kümme korda. Nii et need isikud, kes peavad neid võlgasid maksma, saaksid seetõttu, et see muutub odavamaks, oma teisi nõudeid rahuldada või nende elatustase või hakkamasaamise tase oluliselt paraneks.
Toomas Kivimägi, täpsustav küsimus, palun!
Aitäh! Hea minister! Tegelikult ei veennud see vastus mind. Kordan veel kord: põhiprobleem on selles, et tööd on jäänud vähemaks – nagu sa mainisid, tõepoolest, viimase viie aastaga on tööd kaks korda vähemaks jäänud –, ent kohtutäiturite arv on vähenenud ainult nelja võrra, jõudes 44 peale vist 48 pealt. Ehk mis siis on lahendus? Võtame veel tööd ära! Mina väidan, et me tekitame sellega veelgi suurema probleemi sellele süsteemile, sest põhiprobleem on see, et tööd ei jätku, ja probleemi teine pool on selles, et me võtame ära lihtsamini kättesaadavad nõuded. Loomulikult on riigi poolt vaadates neid võimalik odavamalt menetleda. Ent minu täpsustav küsimus puudutab elatisnõudeid, mis on olnud riigi prioriteet. Me peame tunnistama, et paraku ei ole see kõige tulemuslikum olnud. Üks põhjusi, miks see ei ole tulemuslik olnud, ongi see, et elatisnõuete puhul on menetlemise kulud oluliselt suuremad kui tulud, mida kohtutäiturid saavad. Siis ei ole vaja ka üllatuda, et nendega ei tegelda piisavalt. Mida pakub riik ka siin alternatiivina lahenduseks? Loome riikliku elatisasjade büroo, võtame need asjad enda kätte! Aga ma olen üsna kindel, et need kulud on riikliku elatisasjade büroo puhul mitu korda suuremad kui võib-olla see lisaraha, mida oleks vaja kohtutäituritele anda, et tulemuslikkus oleks parem, kui on täna. Ma olen pidanud Isamaad maailmavaateliselt erasektorit eelistavaks. Või on see põhimõte jäänud minevikku? Minu arvates on tõesti üllatav ka see, et küsimusele, kas riik ei võiks siis juba kogu süsteemi, kogu täitemenetlust enda kätte võtta, vastatakse, et see on riigile liialt kulukas, et mis on kulukas riigile, ei pea olema kulukas erasektorile. Natukene selline suure Peetri sündroom.
Aitäh! Me peame vaatama natukene seda, kust kohast see rahakott täitub. Tõsi on see, et nõuetest umbes 65% on riiginõuded. See tundub väga suure mahuna. Aga samas on tõsiasi, et kolm neljandikku kogu sellest sissenõutavast summast moodustavad jälle eranõuded. Nii et tegelikult kogu turul olevast rahast, mida kohtutäiturid võiksid saada, ca neljandik liiguks Maksu- ja Tolliameti kätte, kolm neljandikku jääks alles. Küsimus on selles, et kohtutäituribüroosid on turul liiga palju. Kui me räägime poliitilisest või ideoloogilisest aspektist, riigi suhtest erasektoriga, siis kohtutäiturid on nagu turumajanduse tingimustes, aga teisest küljest on teatud riiklikud regulatsioonid, mis pärsivad nende võimalust vabalt turusituatsioonis olla. Nii et on ka täiesti loogiline, et riik teeb teatud piiravaid samme ja hindab, milline on optimaalne täituribüroode arv, et nad saaksid turul hästi hakkama. Eesmärk ei ole ju see, et hoida turul 40 täituribürood, eesmärk on see, et need, kes turule jäävad, täidaksid efektiivselt kohtuotsuseid ja kogu täitemenetlust ülal peaksid. Selles suhtes ongi vaja riigil teatud regulaatori rolli asuda ja öelda, et see number on efektiivne ja need täitenõuded on efektiivsed, mis me teile jätame, et te saaksite piisava sissetuleku ja motivatsiooni ning saaksite selle süsteemi ülalpidamisega hakkama. Mis puudutab elatisnõudeid, siis me rääkisime komisjonis ühest võimalusest, et riik võtab selle täielikult enda peale, aga see oli üks võimalus, mille me välja tõime. Tegelikult konsultatsioonid käivad. On toimunud täiturite n-ö ristsubsideerimine, kasumlike nõuete pealt võeti osa, millega rahuldati ära elatisnõuded, aga kasumlike nõuete osakaal on vähenenud ja riigil tuleb leida lahendused, kuidas abistada, kas võtta need n-ö riigi funktsiooniks või abistada täitjaid, et nad saaksid sellega hakkama. Üks võimalusi on kindlalt see, et ristsubsideerimise asemel seda kompenseeritakse või toetatakse mingis osas ka riigieelarveliste vahenditega.
Aitäh! Kolmandat küsimust kahjuks ei ole ette nähtud ja teisi küsijaid ei ole. Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.
Läheme järgmise küsimuse juurde. Katri Raik esitab küsimuse peaminister Jüri Ratasele. Palun!
Austatud esimees! Hea Jüri! Pöördun teist nädalat järjest tagasi Ida-Virumaa teema juurde. Kui vaadata Eesti meediat, siis on näha, et see küsimus pole enam kaugeltki mitte Ida-Virumaa energeetikute küsimus – ma pean silmas koondamisi ja sundpuhkusi –, see on kogu Eesti küsimus ja kindlasti mitte ainult tööhõiveküsimus. Segadusse ajavad üsna paljud avalikkusele antud signaalid. Eesti Energia üldkoosolekut esindav rahandusminister Martin Helme on kinnitanud, et praegune valitsus on psühholoogiliselt valmis Ida-Virumaa kaevuritele ja energeetikutele peale maksma, et ära hoida nii Eesti energiavarustuse kui ka kohalikku sotsiaal-majanduslikku kriisi. Just sotsiaalseks küsimuseks nimetab Narva Elektrijaamade käigushoidmist ka Eleringi juht Taavi Veskimäe, kes on kinnitanud, et elektrivarustuse tagamiseks me Narva jaamu ei vaja. Eesti Energia juht härra Sutter on öelnud, et me vajame jaamu oma energiavarustuse jaoks, aga tegemist on poliitilise küsimusega. Eesti inimesed on segaduses, nad tahavad teada, kuidas meil energiajulgeolekuga on, see on täiesti selge, aga samamoodi on segaduses 1300 sundpuhkusele saadetud inimest, kes täna enam ei usu, et nende töökoht energiasektoris võiks säilida. Ma pean ütlema siia kõrvale, et täna oli Riigikogus koolitus lähisuhtevägivalla teemal, kus rõhutati, et eelmisel korral, kui Ida-Virumaal olid suurkoondamised, suurenes tugevasti ka perevägivald. See on hästi lai teema, mille kohta ma praegu püüan küsida. Aga minu konkreetne küsimus seisneb selles, kas ka tegelikult praegust põlevkivisektori seisu arvestades on ikka vastutustundlik lubada sundpuhkusel olevatele inimestele samas sektoris tööd. Selle küsimuse teine pool: millal teeb valitsus konkreetse otsuse eri variantide vahel, mis Eesti Energia kohta on laual, kunas saavad sellest teada Ida-Virumaa inimesed ja kogu Eesti avalikkus ning mis täpselt edasi saab?
Hea küsija, aitäh teile kõigepealt selle küsimuse eest! Ütlen seda täiesti siiralt, sest eks te tunnetate ise, olles väga hästi kursis Ida-Virumaa ja Narva olukorraga, kui suur probleemide hulk see on. Sõnumid, mis Eesti Energiast on ühiskonda jõudnud, on minu arvates kindlasti väga muret tekitavad, kuid ma kinnitan teile, et valitsus töötab täie tõsidusega lahenduste leidmiseks. Ma soovin öelda nii teile kui ka teistele Ida-Virumaa inimestele, et valitsus seisab selle eest, et kedagi ei jäetaks üle öö tööta, ei saadetaks tänavale ega jäetaks iseenda ja saatuse hooleks. Te nimetasite siin rahandusminister Martin Helmet, kes on ühtlasi Eesti Energia üldkoosolek. Ma kindlasti tunnustan seda, et Martin Helme oli eile Ida-Virumaal selle küsimusega tegelemas. Ma tean, et riigihalduse minister Jaak Aab oli eile Ida-Virumaal, ta kohtus tööstusparkide inimestega. See probleem, mis praegu on, on olnud teada ju väga pikka aega. Me vajame minu meelest ühelt poolt kiiret tegutsemist, et ära hoida kõige keerulisemad, kõige hullemad stsenaariumid, aga tuleb võtta ka meetmeid, mis tegelikult annaks nendele inimestele kindlustunnet nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis. Me ei saa minu meelest kuidagi üle ega ümber sellest, mis on energeetikapoliitikas pikem vaade. See ju tähendab, et pikemas perspektiivis põlevkivist elektri tootmise konkurentsivõime kindlasti muutub ja muutub vähenemise suunas. Neid kõiki tegureid tuleb koos arvestada. Me oleme välja töötanud ja töötamas lühiajalise perspektiivi lahendusi, natuke pikema perspektiivi lahendusi ja kindlasti neid lahendusi, mis pikas perspektiivis aitaksid Ida-Virumaa ja kogu selle sektori arengule kaasa. Kolmandaks on kindlasti oluline sotsiaal- ja tööturupoliitika. Ma saan aru, et meie keskustelu läheb edasi, siis ma vastan täpsemalt.
Aitäh! Katri Raik, täpsustav küsimus, palun!
Kahjuks ei saanud ma väga selget vastust, aga ma siiski läheksin siit edasi hoopistükkis ETV+ teema juurde, kui tohib. Ida-Virumaa inimeste, eriti Narva inimeste hulgas on Eesti meedia kõige populaarsem saade ilmselt "Narodu važno" ("Rahvale läheb korda"). Seda saadet teavad Narvas kõik, seda arutatakse igas kodus. Eile esitleti Tallinna Ülikoolis Tallinna Ülikooli ja Tartu Ülikooli ühist meediapoliitika olukorra ja arengusuundade uuringut. Minul tegi see südame soojaks, sest see näitas, et ETV+ on oma tegevust igatepidi õigustanud. 110 000 meie venekeelset inimest vaatavad igal nädalal vähemalt viis minutit ETV+. Minu hinnangul saavad kolmest inimesest kaks meie venekeelseid telesaateid sellel või teisel viisil vaadata. See on väga suur hulk. Veel fakte. Üle 50% meie venekeelsest elanikkonnast leiab sellel aastal, et ETV+ on neile väga oluline või pigem oluline. Vahest ainult paari protsendi võrra kõrgemalt hinnatakse PBK-d, RTR Planetat või teisi venekeelseid kanaleid. Aga eriti oluline on, et venekeelset "Aktuaalset kaamerat" peetakse kõige usaldusväärsemaks, 10% usaldusväärsemaks kui PBK uudiseid, kui "Vremjat" või "Vestit". Selles olukorras võime kindlad olla, et kui meil on mingi kriisiolukord – ma loodan, et seda kunagi ei tule –, siis meie venekeelne inimene lülitab sisse ETV+, mitte mingi teise riigi kanali, ja saab sealt teavet. Ma palun, et sa veel kord ütleksid – ETV+ kestmine ja areng on väga oluline, see on ka sisejulgeoleku küsimus –, kas ETV+ jääb erastamata.
Aitäh, hea küsija! Ma tulen kõigepealt selle esimese küsimuse juurde, mille kohta sa ütlesid, et sa ei saanud vastust, ja kindlasti vastan ka sinu teisele küsimusele. Esiteks, lühemas perspektiivis on energiapoliitikas ja põlevkivienergeetikas järgmised lahendused. Üks on rahvusvaheline koostöö, koostöö kolme Balti riigi vahel. Kui me räägime kaubanduslikust elektrist, mis tuleb Venemaalt – kaubanduslikust, ma rõhutan –, siis siin võiks kasutada Balti elektrisüsteemi ülalpidamiseks võrgu kasutamise tariife, need põhineksid kuludel, mida Vene elektri importijad ei kata. Aga ma veel kord rõhutan: see on nii kaubandusliku elektri puhul. Teiseks võiks põlevkivist elektri tootmise asendada vähemalt osaliselt riikliku toetuse abil biomassi kasutamisega, mis eeldab seadusemuudatust, aga see leevendaks osaliselt koondamisi Ida-Virumaal. Natuke pikemas perspektiivis on võimalik moodustada elektritootmise strateegiline reserv ja reservvõimsuse eest tasu maksta. Selle meetme eesmärk on tagada energiavarustus olukorras, kus turul tekib puudujääk, ehk tippude ajal. Meede eeldab loomulikult riigiabiloa taotlemist Euroopa Komisjonilt. Lisaks on Eesti Energial võimalik orienteeruda põlevkivist õli tootmisele ja leida võimalusi, kuidas igakülgselt toetada Eesti põlevkiviõlitootjaid ühise uue rafineerimistehase rajamisel. See eeldab era- ja avaliku sektori koostööd ning see annaks tootjatele lisakindlust õlitootmisele ülemineku kiirendamiseks. Kui me liigume energiaturust edasi, siis me peaksime pikemas perspektiivis üle vaatama, kuidas elavdada Ida-Virumaal ettevõtlust ning vähendada piirkonna mahajäämust teistest Eesti piirkondadest. Selleks on juba töös Ida-Virumaa programm, mida rahastatakse 14,7 miljoni euroga aastani 2023. Siia alla kuulub ka Ida-Virumaa tööstusparkide rajamise programm, millega aktiivselt tegeleb riigihalduse minister. Kolmandaks, mida ma teile ka ütlesin, loomulikult on oluline sotsiaal- ja tööturupoliitika. Sellega tuleb pidevalt tegeleda. Nüüd vastan poole minuti jooksul teie teisele küsimusele. Ma mäletan, et alles hiljuti me eraldasime suurusjärgus 300 000 eurot, et ETV+ saaks olla vabalevis üle Eesti. See on nüüd olemas. Kui tuua veel eraldi välja ETV+ uudised, siis see reiting on kindlasti kõvasti kõrgem kui ETV+ reiting üleüldiselt. Kui võrrelda seda, kas me suudame investeerida niisama palju kui võib-olla meie naaberriik, siis on arusaadav, et ei suuda. Kas mina toetan ETV+ jätkamist? Jah, toetan.
Ants Laaneots, palun!
Suur tänu! Härra peaminister! Küsimus on natuke teisest valdkonnast. Riigikogu põhiseaduskomisjonis toimus seoses Jaak Madisoni esimehe kohalt tagasiastumisega ja Brüsselisse kolimisega erakorraline esimehe valimine. Uueks esimeheks valiti härra Paul Puustusmaa. EKRE-sse kuuluv ja komisjoni esimeheks valitud härra Puustusmaa kirjutas aasta tagasi Eesti Päevalehes avaldatud arvamusartiklis "Eesti valitsust juhtiv kuritegelik organisatsioon tuleb laiali saata" järgmist: "Eesti seaduskuulekas kodanik on uskumatult erakordses olukorras, mida pole terves Euroopas pärast Teist maailmasõda eksisteerinud: meid ja meie riiki valitseb sisuliselt kuritegelik ühendus! See on vastuolus põhiseaduse reeglitega ja toimub võimulolijate vaikival heakskiidul." Kritiseeriv jutt käis Keskerakonnast. Härra Puustusmaa kinnitas ka paar päeva tagasi, 10. juunil, Postimehele, et tema arvamus tänase koalitsioonipartneri kohta pole muutunud: "Juristina ma olen selles ka täna veendunud, aga pädevust mul ei ole, et neid laiali saata. Ma lihtsalt teavitasin ühiskonda sellest murest." Härra Puustusmaa hinnangul on kriminaalkuritegudes süüdimõistetud Keskerakonna kestmine põhiseadusega vastuolus. Minu küsimus teile: kas arvestades Keskerakonna rohkeid patte, sh rahaga laristamist, teile ei tundu, et teie koalitsioonipartner EKRE võib sobival momendil – ja ausalt öeldes võib-olla ka õiglaselt – teie erakonnale piltlikult öeldes noa selga lüüa?
Härra kindral, ma tänan selle küsimuse eest, aga mind jahmatas üks mõte, mida te väljendasite, et mõnes mõttes õigustatult võib Keskerakonnale noa selga lüüa. Ma loodan, et teie ei jaga seda põhimõtet, see oli mulle natukene liiga keerukas, et kas tõesti, härra kindral, teie arvate, et noa selga löömine saab kuidagi olla õigustatud. Mina arvan, et ei saa. Aga ma mäletan, et eelmises koosseisus oli meil Vabaerakonda kuuluva härra Herkeliga päris sageli juttu Keskerakonna rahaasjadest ja ma alati tänasin teda, et ta aitab rahaasjade kordategemisele kaasa ja muretseb selle pärast. Ma mitu korda ütlesin, et tõesti, hea Andres, tule appi, tule meie erakonda. Nüüd ma näen, et teie olete võtnud heas mõttes selle teatepulga üle ja muretsete Keskerakonna rahaasjade pärast. Loomulikult, ma ei saa öelda, et erakond on teinud viimase, ma ei tea, kümne aasta jooksul kõik asjad õigesti, seda on näidanud ka kohtumenetlused. Ma olen kogu aeg öelnud, et tänasel juhtkonnal, kes on tulnud ametisse 5. novembril aastal 2016, on soov need küsimused iga juhul ära lahendada, et Keskerakond ei peaks kogu aeg tegelema kohtus oma õiguste kaitsmise ja selgitamisega. Ma ei ole kunagi öelnud, et kõik on olnud meie ajaloos korras. Kui teie tahate oma head nõu ja panust anda, siis olete igal juhul oodatud. Meil on erakonnas häid inimesi vaja küll, selles mõttes saaksime siin kindlasti koostööd teha. Aga mida ütleb üks, teine või kolmas poliitik, seda, austatud Ants Laaneots, tuleb iga inimese enda käest küsida. Ega mina ei ole siin kellegi suuvooder, kes räägib, mida üks või teine poliitik nendest küsimustest arvab.
Aitäh! Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.
Läheme järgmise teema juurde. Urve Tiidusel on küsimus välisminister Urmas Reinsalule. Palun!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Lugupeetud minister! Maailmas on ligi paarsada riiki ja need kõik, kes vähem, kes rohkem, konkureerivad turgude ja tähelepanu pärast. Konkurents järjest süveneb. Kui lisada, et XXI sajandi algupoolel üle veerandi globaalsest toodangust eksporditakse ja turismi peetakse üheks olulisemaks majanduskasvu edendavaks valdkonnaks, siis võib öelda, et töö tähelepanu ja turgude võitmise pärast on lõputu ning võidavad need riigid, kelle töö toodab tulemust. Ilmaasjata ei sündinud Eestis mõni aasta tagasi idee luua Vabariigi Valitsuses eraldi väliskaubandus- ja ettevõtlusministri ametikoht. Tookordne minister proua Sulling ütles ühes intervjuus, et tal ei ole suuri eelnõusid, ta on ebatüüpiline minister, ta on müügimees, aitab edendada eksporti ja tuua siia, st Eestisse, välisinvesteeringuid. Kaugemast ajaloost meenutatakse Jaapani peaministrit Ikedat 1960-ndate algusest, keda Prantsuse president Charles de Gaulle nimetas transistoride müügimeheks. Ikeda mõju Jaapani edule globaalses konkurentsis hinnatakse ka tagantjärele kõrgelt. Hiljaaegu ametisse asunud väliskaubandus- ja infotehnoloogiaminister proua Kingo vastutusvaldkondade pikas nimekirjas on väliskaubandusvaldkond ja Välisministeeriumi vastavate struktuuriüksuste tegevuse suunamine. Eeldan, et te olete kolleegiga koostööplaanid juba teinud. Kui äkki ei ole, siis mis teie arvates on olulised kahe ministeeriumi vahelised tegevused, et Eesti eksport ja investeeringud muutuvas maailmas edeneksid ja kohalikule ettevõtlusele ja inimestele kasu tooksid?
Aitäh! Küsimus, kas valitsuse tööjaotus, ka puudutavalt väliskaubandus- ja infotehnoloogiaministri tööd, on paika pandud: jah, on selgelt paika pandud. Väliskaubandus- ja infotehnoloogiaminister koordineerib ka Välisministeeriumis välismajandusvaldkonda. Need briifid on aset leidnud, jooksvad tegevused ja valitsuse tööplaan selles valdkonnas on olemas. Ka valitsuse istungitel, ma võin öelda, on tants ja tagaajamine käinud keeleoskuse ümber, kas keelt osatakse või ei osata ning mis keelt osatakse ja mis keelt ei osata. Valitsuse istungitel on meil olnud väga asjalikud ja huvitavad mõttevahetused proua Kingoga. Meenutame, et omal ajal oli väliskaubandusvaldkond, kui Jürgen Ligi istus valitsuses, Edgar Savisaare käes. Savisaar ei osanud ka inglise keelt, aga kuidagi ta majandusministri ametis oli. Ega Arnold Rüütel ei oska ka inglise keelt, aga oma asjad ta sai ka aetud. Päts oskas ladina keelt, saksa keelt, vene keelt, inglise keelt tema ka ei osanud, eks ole. Eesti riigimeestel ja riiginaistel on erinev keeletaust, aga see ei tähenda, et oma tööd ei saaks kirega teha. Kui on mingi vajakajäämine mingis oskuses, siis tuleb seda kompenseerida tõhususega teises valdkonnas. Kui küsida, kas valitsuses on selgus vastutuse asjus, kas tööjaotus on paigas, kas tööplaan on paigas, siis kõigile kolmele küsimusele saan ma südamerahuga anda jaatava vastuse.
Urve Tiidus, täpsustav küsimus, palun!
See täpsustav küsimus on ikkagi teile, Urmas Reinsalu. Teil on poliitiku ja ka ministrina arvestatav kogemus. Teie hiljuti ametisse nimetatud kolleegi, väliskaubandus- ja infotehnoloogiaministri proua Kingo proaktiivsusest sõltub teie ühise koalitsiooni valitsemise ajal Eestile ülioluliste protsesside käekäik. Nimetan vaid mõne: ekspordi arengu ja kaubanduse kaitsemeetmete korraldamine, investeeringute kaasamine, innovatsioon, turism. Just turism on üle maailma kiirelt kasvav majandusharu. Prognoositakse, et aastal 2030 võib maailmas keskklassi kuuluda 5 miljardit inimest, st kaks kolmandikku maailma rahvastikust, ja just need inimesed annavad turismile hoogu. Kuna me kõik soovime, et Eestil läheks hästi, siis milliseid soovitusi te annate olulise valdkonna ministrile, kelle seisukohtadest on meedia viimasel ajal esile toonud just seda, et ta keskendub riigisisestele teemadele? Te eelmises vastuses küll väga kenasti ütlesite, et teil on tööjaotus tehtud, plaanid on paigas. Aga siiski, täpsustav küsimus selle kohta: milliseid soovitusi annate kogenud poliitikuna, ministrina võib-olla just meedia esiletoodud info valguses, et rohkem riigisisest tegevust ja võib-olla vähem rahvusvahelist tegevust?
Aitäh väga põhjaliku, väga huvitava ja intrigeeriva küsimuse eest! Üks küsimus – ma olen pidanud oluliseks anda proua Kingole kogu informatsioon, me oleme olnud ka kontaktis peaministriga – puudutab väga olulist ja spetsiifilist turismiturundusprojekti. See on ülemaailmse gastronoomiakonkursi Euroopa konkurss, mille korraldaja Eesti järgmisel aastal on. Härra Demjanov tuli minu juurde ja ütles, et Tarmo Tamm ja Rene Tammist ja kes need kõik olid, kes olid lubanud, et võta aga konkurss ette, küll see raha ja korraldus tuleb. Aga nüüd oli härra Demjanov mures, et lubadused on küll olemas, aga raha ei ole. Vekslid on välja antud, veksliandjaid enam valitsuses ei ole, aga see on üks küsimusi, mida tuleb tõsiselt vaadata, sest see on niisugune huvitav projekt. Me kõneleme ju sellest, et ikkagi üle 10 000 turisti tuleks Eestisse selle projekti tõttu, ja ma arvan, et see turismiprojekt tuleks valitsusel kindlasti ära teha. Ma loodan, et koostöös proua Kingoga me aitame Eestit selles valdkonnas, ka toidukultuuri valdkonnas, maailmakaardile. See, mis puudutab välislepingute keskkonda, on Välisministeeriumi vastutada. Topeltmaksustamise vältimise ja investeeringute kaitse lepingute puhul ei ole ma rahul tempoga, kuidas Eesti riik on seda seni korraldanud. Siin on taga reaalne raha, majandushuvi, meie ettevõtjate majanduskaitsehuvi. Ma olen pidanud oluliseks koostada järgmise aasta lõpuni konkreetne plaan. Ma pean mõistlikuks, kuna see eeldab mitme ministeeriumi ühistegevust, lähiajal ette panna ka valitsusele, et valitsus hakkaks regulaarselt monitoorima, nagu omal ajal oli Euroopa Liidu vahendite kasutamisega, kuidas topeltmaksustamise vältimise ja teiste majandushuve kaitsvate lepingute ülevõtmine ja sõlmimine kolmandate riikidega käib. See on oluline teema. Kolmas teemade võrk puudutab meie majandusdiplomaatiahuvisid. See on teemade ring, mis leiab olulise käsitluse uues välispoliitika arengukavas. Kindlasti hakkab valitsus lähemas tulevikus uut välispoliitika arengukava arutama. Me esitame selle ka Riigikogule ja see Riigikogu tagasiside tuleb kindlasti väga huvitav ja oluline ning välismajandusmõõde on seal tugevalt esindatud. Siin on kindlasti kõigi valitsusliikmete koostööplatvorm, ennekõike on see proua Kingo ja minu koostööplatvorm.
Jürgen Ligi, palun!
Aitäh! Väga segaseks jäi, kuidas te oma vastuses jõudsite minu mainimiseni, tegelikult oli küsimus ju Kert Kingo tegevuse kohta. Kuidas te välisministrina hindate seda taktikat, et välismajandussuhteid arendatakse kaugtöövormis kusagilt Eestist ja öeldakse oma põhivastutuse asuvat kuskil Lõuna-Eestis? Kas see on teie kui välisministri arvates praktiline ja kas selle nimel tasub hoida sellist ametikohta, mille abil, nagu ma aru saan, koordineeritakse osaliselt ka teie tegevust?
Aitäh! Ütleme, et koordineeritakse ühe minu alluvuses oleva ministeeriumiüksuse tegevust, mitte administratiivselt, aga n-ö sisuplaanide seadmise mõttes. Ei, ma ei tee sugugi kaugtööd maha, ma ei tee kaugtööd maha ei riigisiseses asjaajamises, mis puudutab infotehnoloogiaministri vastutust meile kahtlemata olulise strateegilise infrastruktuuri väljaarendamisel ja seda rolli, ega tee kaugtööd maha ka nüüdisaegse rahvusvahelise diplomaatia vormide puhul. Kui ma olin New Yorgis, siis ma arutasin asju Soome välisministriga ja suhtlesin välisministritega üle maailma. Mis puudutab distantsilt suhtlemist, siis ega niisugune barokne formaat või naiivne ettekujutus, et on klassikaline riigivisiit, kus sõidetakse kolm-neli päeva tõldadega, on uhked peod, õhtusöögid, ei ole ainumõeldav nüüdisaegse diplomaatia formaat. Nüüdisaegse diplomaatia formaat on eesmärgipõhine, see tähendab, et tuleb saavutada kontakt ja tuleb töötada võimalikult efektiivselt. See on nii ka rahvusvahelise protokolli järgi. See, mis protokolli järgi kehtis veel kümme aastat tagasi, ma pean silmas frakivastuvõtte kuninganna juures, on muutunud, aeg on muutunud. Me näeme ka rahvusvaheliste suhete keskkonnas olulisi muutusi. Küsimusele, kas minister peab keskenduma oma eesmärgile, peab töötama võimalikult tõhusalt, on minu vastus enesestmõistetavalt jaatav. Iga tööd tuleb teha südamega. Hinnangu majandusminister Savisaarele saad anda sina. Sina istusid Savisaarega kõrvu seal valitsuse laua taga, seda ma pidasingi silmas. Tuleb jagada noorematele kolleegidele kogemusi, tuleb rahvale meelde tuletada, selle info põhjalt saab teha järeldusi. Võrdlev alus, võrdlev hinnang on poliitikas ja sotsiaalteadustes üks olulisi meetodeid objektiivsete järelduste tegemisel.
Aitäh! Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.
Järgmisena on Liina Kersnal küsimus peaminister Jüri Ratasele. Palun!
Aitäh! Austatud peaminister! Nädal aega tagasi siinsamas infotunnis te kordasite oma mõtet, et kedagi ei tohi solvata, kedagi ei tohi halvustada. Ometi loeme meediast, kuidas teie valitsuse ministrid nimetavad naistearste mõrvariteks ja ajakirjanikke marutõbisteks koerteks. Värskeim väljend on, et teadlased on punaprofessorid ja rumalad inimesed. Kui me esitasime siseministrile umbusaldusavalduse, siis ütles siseminister siitsamast Riigikogu puldist: "Lugupeetud rahvasaadik! Ärge tahtke, et mu sõnad hakkavad teoks saama. Ärge tahtke! Kui väga tahate, võite haiget saada. Mine tea, mis võib juhtuda. Ärge tahtke!" Need on teie valitsuse ministrite sõnad. Nüüd ongi küsimus, kas te hindate selliseid väljaütlemisi solvavateks ja halvustavateks või ei ole need teie hinnangul solvavad ja halvustavad. Kuidas te olete sisustanud enda kui valitsusjuhi vastutuse ministrite sõnakasutuse eest?
Aitäh, hea küsija! Ma olen jätkuvalt seisukohal, et ühiskonnas peab märkama kõiki inimesi, sõltumata nende kodusest keelest, rahvusest, soost, poliitilistest tõekspidamistest, nii nagu on meie põhiseaduses ka sätestatud. Kui teie tsiteerisite siseministrit, siis ehk lubate ka minul ühe tsitaadi esitada. Tsitaat pärineb 9. juunist: "Meediakanalite kaudu võimendatud sõnakasutus meie erakonna mõnede liikmete poolt teeb ka mind väga murelikuks. Aga igasuguste omadussõnade täiendav lisamine meie erakonna nimetuse ette on rohkem kui kurvastav. Tooksin ainult ühe näite. Meie erakonda nimetatakse "misogüünse palgega" erakonnaks. Minul võttis tükk aega, et teada saada, mida selline sõnakasutus tähendab? Selgus, et oleme "naissugu vihkav" erakond? Kuidas saab selline sõnakasutus käia meie erakonna kohta? Vanema põlvkonna esindajana julgen öelda, et mitte kunagi ei ole õigustust teise inimese või inimeste grupi alavääristamisel. See on moraali küsimus. See on meie lastetoa küsimus. [---] Sisuliselt esimest korda pärast Eesti taasiseseisvumist on meil valitsus, kes suudab seista suveräänse Eesti eest. Siit ka see hüsteeriline vastasseis. Vahendeid valimata püütakse lõhkuda tekkinud valitsuskoalitsiooni." Edasi: "Veel kord kutsun teid kõiki üles austama üldkehtivaid, eriti Euroopa kultuuriruumis omaks võetud moraalinorme. Püüame oma ühiskondlikku olemist igapäevaselt korraldada nii, et meie väikeriigis oleks suhtluses vähem kurjust." Seda ütles 9. juunil k.a president Arnold Rüütel EKRE kongressil. Minu teada on ta ka Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna auesimees. Ma arvan, et ta ütles väga õigesti. See on põhimõtteliselt ju seesama mõte, mida ütlesin mina eelmisel kolmapäeval, ja ma arvan, et ka teie evite seda arvamust, et meil oleks vähem vihkamist, hirmutamist ja inimeste või kaaskodanike kohta halvasti ütlemist.
Aitäh! Täpsustav küsimus, Liina Kersna, palun!
Aitäh! Härra peaminister! Te olete öelnud, et ühel hetkel peab see lõppema ja et teie koalitsioonipartneril on kohanemisaeg. Kas te võiksite palun täpsustada, kui pikk on ühe koalitsioonipartneri kohanemisaeg, kas me räägime kuudest, aastatest või päevadest? Millal me võime eeldada, et need solvavad väljendid eri ühiskonnagruppide kohta lõppevad? Kui pikk on kohanemisaeg teie valitsuses?
Aitäh! Ma saan aru, et te tahate teada ajagraafikut. Seda hinnata on üsna keeruline. Ma tean, et on tublisid Riigikogu liikmeid, kes on olnud ka mitu korda valitsuses, tulnud Riigikogusse 1990. aastate keskpaigas. Ma võtan ühe tsitaadi aastast 2009, see on riigikogulase sõnum ajakirjanikule. Ma palun väga vabandust, ma tsiteerin: "Nakatunud raibe, pane end põlema!" Ma saan aru, et seda öeldi siis, kui Jürgen Ligi sõimas valimatult toonast ajakirjanikku Kalle Muulit. Nii et ma ei oska öelda, mis on see ajagraafik või periood, kui öeldakse, et nii, ma ei tea, ei saa enam kauem valitsuses, poliitikas või Riigikogus olla. Ma arvan, et see ajagraafik on olematu, seda ei saagi olla, see ei saa ka ühe sekundi pikkune olla, rääkimata ühest nädalast, kuust või aastast. Ma arvan, et me peame kõik pingutama selle nimel, et selliseid ütlusi ei oleks. Nii et kui te küsite minu käest vastust, mis see ajagraafik on, siis ma ütlen, et seda ei ole, niisuguseid asju ei saa olla. Me ei saa kasutada teise inimese kohta selliseid halvustavaid väljendeid, see on minu põhimõte.
Härra Jürgen Ligi, palun!
Minu nime mainiti. Ma palun peaministril mitte levitada siin kuulujutte. Sellist asja pole mina Kalle Muulile mitte kunagi öelnud, ma ei ole ühelegi inimesele seda öelnud. Ma olen kusagil kasutanud sõnamängu, mida Kalle Muuli pidas enda kohta käivaks, kuigi tema nime ei olnud nimetatud. On suur vahe, kas inimese kohta öeldakse midagi või inimene peab mingit teksti enda iseloomustuseks, väga suur vahe. Palun ärge langege nii madalale! Mul on üldse kahju, et EKRE puhul räägitakse retoorikast, asi on ju sisus. Tegelikult ei ole asi retoorikas, EKRE puhul on asi sisus.
Aitäh! Samal teemal on küsimus Andres Sutil. Palun!
Aitäh! Hea peaminister! Teie valitsuse siseminister Mart Helme vastas minu küsimusele, et kui emotsionaalne hetk viib kas mittemäletamise või valetamiseni, siis kuidas on võimalik sellist ministrit usaldada, järgnevalt: "Aga teie ei usalda mind ju niikuinii. Nii et ausalt öeldes on mul suht suva, kas te usaldate või mitte." Selline vastus tekitab küsimuse, kas teie siseminister saab aru, kes on siin tööandja ja kes töövõtja rollis, kas tööandja on Riigikogu või tööandja on valitsus. Mul on teile küsimus: kuidas te kommenteerite Mart Helme vastust ja kas te olete talle selgitanud, kes on antud situatsioonis tööandja ja kes on töövõtja?
Aitäh! Pole küll minu ülesanne kommenteerida Riigikogu kodu- ja töökorra seadust. Ka mul on olnud au siin töötada. Riigikogu infotunnis esitati protseduuriline küsimus, ma ei oska öelda, kuidas on täpselt sätestatud kodu- ja töökorra seaduses, kas see võimalus on olemas või ei ole, aga see küsimus esitati ja ma alustan vastamist sellest. Kui härra Ligi ütles, et küsimus on sisus, siis ma arvan, et ta ütles väga õigesti. Ma ei vastanud Katri Raigi küsimusele niisama, et rahandusminister viibis eile Ida-Virumaal Narvas, et lahendada Eesti Energia küsimusi, lahendada inimeste ja majanduse küsimusi, sotsiaalseid küsimusi. Rahandusminister kuulub Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda. Ma usun, et ta oli siiras, püüdes leida parimat lahendust. See kiri, millele ma viitasin ja mille rahandusminister välja saatis, puudutas samamoodi rahapesu. See on väga sisuline küsimus. Nii et jah, selles mõttes on Jürgen Ligil õigus, asi ongi alati sisus. Nüüd vastan, härra Sutt, teie küsimusele, kes on tööandja ja kes on töövõtja. Me teame, et meil on Eestis, punkt 1, võimude lahusus. Mina arvan, et võimude lahususest me peame lähtuma täna ja homme. Võimude lahusus näeb ette, kus on täidesaatev võim, kus on seadusandlik võim, kus on kohtuvõim. Ma panen meelega siia juurde veel ajakirjanduse, meedia, kes on nn neljas võim. Mina olen enda jaoks selle nii läbi mõelnud, et Riigikogu on valitsusest kõrgem, valitsus käib Riigikogu ees aru andmas. Kui te küsite, mida üks või teine poliitik sellest arvab, siis küsige tema käest. Riigikogu liikmel on täielik õigus küsida koridoris, esitada kirjalik küsimus, küsida arupärimise vormis ja infotunnis, kuidas üks või teine poliitik seda näeb. Mina ei vasta teile kõigi Eesti poliitikute eest, kuidas üks või teine poliitik näeb hierarhilist positsiooni võimude lahususes.
Aitäh! Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.
Järgmisena esitab Raimond Kaljulaid küsimuse välisminister Urmas Reinsalule. Palun!
Aitäh, härra esimees! Austatud härra välisminister! Teatavasti tõmbas selle viimase valitsuskoalitsiooni moodustamine Eestile küllalt palju rahvusvahelise meedia tähelepanu ning tõi kaasa suurel hulgal negatiivseid kajastusi ja pealkirju. Ma mäletan, et te lubasite siis ise, et te hakkate aktiivselt tegema tööd selle nimel, et Eesti mainet parandada. Teades teid, olen ma kindel, et kui teie võtate midagi ette – tõepoolest, te teete erakordselt aktiivselt oma tööd –, siis te olete kindlasti tulemuslik. Ma paluksingi, et te kirjeldaksite meile, milliseid samme te olete seni astunud Eesti maine parandamiseks, on need olnud teie meelest edukad ja kas Eesti mainet on juba õnnestunud selle aja jooksul parandada. Milline on teie hinnang selles küsimuses?
Aitäh teile heade sõnade eest! Palju õnne nüüdisaegse, sotsiaalmeedia infooperatsioonidel rajaneva Euroopa Parlamendi valimiskampaania eest! Väga huvitav kampaania Eesti poliitikas, sellest on palju õppida. Kõigepealt tutvusin ma tehioludega. Tehiolud näitavad, et seda sisepoliitilist sopakeerutamist on tassitud Eestist väljapoole. Meil on olnud 30 aastat konsensus, et me ei püüa võita sisepoliitilisi punkte rahvusvahelises auditooriumis. See on tõsiasi, ma praegu ausalt ütlen, mis on reaalselt esile kerkinud. Ma pean tunnistama, et loomulikult on olnud ka uue koalitsiooni puhul objektiivseid, ausaid küsimusi. Ma olen pidanud oluliseks, et need küsimused saavad vastuse, niipalju kui neid on minult küsinud nii diplomaadid kui ka välisajakirjanikud. Just eile sain ma kokku Eestis resideeruvate, välispressile uudiseid tootvate ajakirjanikega, vestlesime nendega huvitavatel välispoliitilistel teemadel. Aga ma tahan öelda, et Eesti mainel ei ole oma olemuselt midagi häda. Iga riik, iga rahvas valib ise omale valitsuse. Valitsuse puud, nagu ma ütlen pühakirja osundades, tuntakse viljast. Selle valitsuse poliitikat tuntakse tema poliitikasammudest, tema tegevusest. Kindlasti on oma märk siin ka julgeolekunõukogus rohkem kui kahe kolmandiku teiste maailma hääleõiguslike riikide toetuse võitmine ausas võitluses Rumeeniaga. Mis puudutab Eesti mainet või õigemini kohta, kus tuleb olla aktiivsem, siis minu objektiivne hinnang on olnud – see puudutab kajastusi, millega seoses kahetsusväärselt ka Eesti nimi on läbi käinud –, et see on rahvusvaheline rahapesu. Ma lasin endale välja printida, et kehalisel kujul neid asju tunnetada. Uudiste voost, mis oli seotud uue valitsuse ametisse astumisega, olgu need uudised siis vähem või rohkem kriitilised, tuli kokku niisugune väike mapka. Siis ma ütlesin, et printige mulle kõik, mis on viimase 12 kuu jooksul lääne meedias rahapesu kohta ilmunud. Printer jooksis kinni. Niisugune pakk, sihuke must kaust nagu väike kast on mul laua peal. Ma olen pidanud oluliseks nende teemadega aktiivselt tegeleda. Meil on erinevad tegevused kavandamisel. Aga põhiküsimus on ikkagi usaldus ja ausus ning julgus ja soov oma seisukohti selgitada. See on rahvusvahelistes suhetes, nii nagu ka inimsuhetes ja poliitikavaldkonnas keskne ja oluline lähtekoht. Nii et kui on küsimusi, siis need peavad saama vastused. Kui on küsimus, kas minu kolleegid on mulle esitanud mingeid etteheiteid või öelnud, et Eestis on asjad nihu või et on häbi ja missugune tants ja tagaajamine teil seal Eestimaal käib, siis ma võin kinnitada, et vastus on null. Mitte ühtegi sellist asja ei ole olnud, mitte ühtegi negatiivset hinnangut ei ole tulnud teistest riikidest. Ja neid ei saagi olema. Ei kirjuta mina ette maailma riikidele, kuidas nemad peavad oma riigis sisepoliitilisi valikuid tegema. On olemas rahvusvaheliste suhete süsteem, selle alusel riigid omavahel ka tegutsevad.
Raimond Kaljulaid, täpsustav küsimus. Palun!
Härra välisminister, ma tänan teid põhjaliku vastuse eest! Ma muidugi ei ole väga üllatunud, et viimase 12 kuu jooksul on rahapesu kajastusi ilmunud mõnevõrra rohkem kui viimase kahe kuu jooksul valitsust puudutavaid. Eks nende perioodide vahel ole ka kuuekordne erinevus, kui matemaatiliselt mõelda. Aga muidugi, välisminister ei peagi niivõrd matemaatikaga tegelema, see on võib-olla rohkem majandusministri vastutusala. Kuid ma võtaks kinni lausest "Eesti mainel ei ole midagi häda". Te just ütlesite, et Eesti mainel ei ole midagi häda. Mul on siin 8. juuni The Economist. Ma ei tea, kas praeguses valitsuses tohib võõrkeelseid väljaandeid lugeda, võib-olla tuleb lugeda ainult eestikeelseid, aga siin on näiteks artikkel "Slime of the times", mis räägib teie hea koostööpartneri EKRE väljendist "roosa ila" ja sellest, et Eestis on meediavabadus ohus ja siin on veel ... Kui Eesti mainel ei ole midagi häda ja te olete korda teinud selle asja, nagu te ütlesite, kuidas siis ikkagi ilmuvad sellised asjad The Economistis? Te viitasite, et neid sokutab sinna keegi oma riigisisestes huvides. Kas tõesti on Eestis mõni erakond, kes suudab The Economisti panna kirjutama Eestist halvasti? Kuidas on see teie meelest võimalik?
See kirg, mis on olnud valitsuse moodustamisel, see väga tõsine väärtusvõitlus, mida on peetud Eesti tulevikku määravalt, on loomulikult leidnud väljundi ka väljapoole Eestit, siin ei ole mingit saladust. Need debatid, need diskussioonid – ega see pole unikaalselt Eesti küsimus. Me näeme seda ka väga paljudes teistes riikides. Kahtlemata, kui kõneleda täna sellest, mis oli ka minu üleskutse või sõnum, siis meil on lihtsalt ühe inimpõlve jooksul olnud selline kultuur, et me ei ole tassinud oma musta pesu laia maailma, püüdes võtta sisepoliitilisi punkte välispoliitilises ruumis. Mulle meenub, mäletate, see, kui Laar Savisaare pilti tulistas. Savisaar saatis vist – Raimond mäletab, võib-olla sa ise panid selle kirja kokku – välissaatkondadele pildi tulistamise kohta kirja. Ega me ei lugenud seda heaks tooniks, seal oli ka öeldud, et demokraatia kukub kokku ja riigipööre tuleb, Laar teeb riigipöörde Eestis, et tulistas pilti jne. Niisugused üle võlli võimendused, hüperboolid. Me võime "Esimeses stuudios" või "Foorumis" või kuskil siin omavahel võidelda. Enne valimisi debatti pidada on üks asi, aga teise tähenduse omandavad need asjad tõesti välisruumis – kui palju kaugemates riikides Eestist teatakse? –, kui tõesti öeldakse, et on mingisugune riigipööre. Kui nõnda räägitakse, siis kuidas kuskil kolmanda maailma riikides osatakse hinnanguid anda? Seal võetakse seda hoopis kaalukamalt. Aga uskuge mind, ka teistes riikides oskavad otsustajad suurepäraselt hinnata, et on sisepoliitiline kontekst ja sisepoliitiline võitlus, teine asi on objektiivne keskkond, milles riik toimib. Ma arvan, et on väga oluline, et on valdkondi, kus me soovime süvistada rahvusvahelist koostööd, anda suurema panuse. Esimene märksõna on minu arvates see, et see valitsus otsustas järgmisel riigieelarveperioodil täies mahus jätkata RIP-programmiga, see otsus on vastu võetud, riigi kaitseinvesteeringute programmiga sõjamoona soetamiseks. See on väga oluline ja väga huvitav programm. Me viime selle täies mahus ellu. See tähendab riigikaitsele mineva raha suuremat mahtu ja see on kindlasti püha valdkond, mis puudutab rahvuslikku julgeolekut. Teine asi on meie erisuhe Ameerika Ühendriikidega, selle süvistamise kavad tulevad lähiajal valitsuses arutamisele, seal tuleb ka väga perspektiivikas vaade.
Aitäh! Liina Kersna, palun!
Aitäh! Te kasutasite kaks korda väga jõuliselt väljendit, et koduseid probleeme on kodust välja tassitud. Kes neid siis tassib sinna välja? Kas tassija on teie koalitsioonipartner, kes Riigikogu saalis teeb kahemõttelisi märke, kui diplomaatiline korpus ja välisajakirjanikud peale meie enda ajakirjanike rõdul on? Kas nemad on need tassijad või on teil mingisuguseid väiteid või fakte selle kohta, et keegi teine justkui tassib meie koduseid probleeme Eestist välja?
See on kahesuunaline maantee. Ma ütlen ausalt, et ei ole lihtne opositsioonist valitsusse tulla, kui varem seda kogemust ei ole olnud. Tuleb kindlasti ette vaadata, et ei annaks põhjust rünnakuteks, ärakasutamiseks. Ei ole midagi öelda. Aga teinekord on veel raskem, omast kogemusest mäletan, valitsusest opositsiooni minna. See on ka väga valus kogemus. See tekitab ka kiusatusi ja ahvatlusi. Mis tassimisest siin rääkida, printige need artiklid välja, ma võin teile ka koopiaid teha. Seal on kirjas need inimesed, kes on osundanud, kes on andnud põhjust kas mingile hinnangule või andnud ise hinnanguid, see on ju kõik avalik. Ega need ei ole kuskilt tühjusest tulevad asjad. Eks see, mis põhjustel, mis motiividel seisukohti esitatakse ja antakse laiemas plaanis hinnanguid, ole igaühe südametunnistuse küsimus. Aga minu probleemiasetus ikkagi on see, et katsume asjad asetada relevantsesse ja objektiivsesse perspektiivi. Alati on valitsuses olijatel kiusatus näidata asju veidike uhkematena, kui nad on, objektiivseid, positiivseid asju. See on üldinimlik. Opositsioonis olijatel on alati kiusatus näidata asju mustemas vormis, neile maksab maksumaksja valitsuse kõigutamise eest palka. See ongi parlamentaarne demokraatia. Aga oluline on mitte kaotada realiteeditaju. Ma olen hiljuti märganud, et mitmes küsimuses ei lähe asjad mitte lihtsalt üle võlli, vaid siin on maailmameistrivõistlused kiikingus, Eestis minnakse niivõrd üle võlli. Siin oleks nagu pandud elektrimootor kiigele külge, see käib üle võlli kümneid kordi, ülehelikiirusel varsti. Ärme unustame ära ühte asja: meil on Eestis sada vihavaba päeva, mille Vabariigi President on välja kuulutanud. Me peame sellele alluma. Ja mis võiks olla ilusam kui täna siit Riigikogu saalist üksmeeles soovida ilusat 70. aasta juubelit Ivo Linnale. Ma arvan, et see on ka üks positiivne tähtpäev.
Aitäh! Ka minu poolt Ivo Linnale palju õnne! Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.
Läheme järgmise teema juurde. Erkki Keldol on küsimus peaminister Jüri Ratasele. Palun!
Aitäh, hea istungi juhataja! Hea peaminister! Eelmisel esmaspäeval avaldasime siin saalis umbusaldust siseminister Mart Helmele. Teatavasti on siseministri juhitud Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna juhtivad liikmed, teie valitsuspartnerid, nimetanud Eestis elavaid vene rahvusest inimesi mitme väga ebameeldiva väljendiga. Lisaks on siseminister Mart Helme varem vene rahvusest inimeste kohta Eesti julgeolekuteenistustes öelnud nii: "Esiteks peaksid meie riigiametid rakendama senisest rangemat kontrolli vastutavale riiklikule ametikohale pääsenud võõrpäritolu kodanike suhtes. [---] Selle asemel, et Kremli loodud vähkkasvajaga võidelda, jahivad meie praegused julgeolekutöötajad saja-aastaseid Sinimägede veterane ja olematuid natse. Reetur Metsavase vahelevõtmine ei olnud suure tõenäosusega mitte Eesti eriteenistuste, vaid meie liitlaste teene." Andsime umbusaldusavalduse arutamise ajal siseminister Mart Helmele mitu korda võimaluse neist sõnadest taganeda, aga ta seda ei teinud. Kas see tähendab, et siseminister ja – kuna valitsus on teie sõnade järgi konsensuslik organ – ka teie juhitud valitsus on jätkuvalt seisukohal, et vene rahvusest inimesed on automaatselt oht ja Eesti julgeolekuasutustes peaks neid täiendavalt kontrollima?
Aitäh, hea küsija! Ma olen siin infotunnis täna korduvalt öelnud, et kodusest keelest või rahvusest sõltumata on kõik, kes siin Eestimaal elavad, meie inimesed. Teie küsimus oli rahvuse pinnalt. Ma ei tea, miks, aga mulle meenus, kui Sotsiaaldemokraatliku Erakonna praeguse juhatuse liikme ja endise SDE esimehe kohta öeldi, et ta on sisserändaja poeg roosast erakonnast. See tsitaat kuulub Jürgen Ligile. Ma ei tea, kas te mõtlesite praegu seda või mitte, aga ma tahan öelda, et rahvuse pinnalt süüdistada kedagi, ükskõik, olgu ta keskerakondlane, reformierakondlane, ekrelane, isamaalane või Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige, ma arvan, et see aeg on ... Seda aega pole, ma loodan, kunagi olnudki, aga seda ei saa kuidagi tolereerida, mitte kuidagi. Ma ei tea, kas see on teil esimene küsimus infotunnis. Me saame täna sellel teemal teiega vestelda. See on väga oluline tegelikult, see riikliku julgeoleku aspekt. Seda tuleb hoida. Riiklikku julgeolekut tuleb hoida nagu kullatera, selle nimel tuleb töötada, seda edasi ehitada, arendada ja mitte seda lõhkuda. Ma palun siin, härra Erkki Keldo, ka teie kui Riigikogu liikme ja kui ma ei eksi, siis ka Riigikogu suurima erakonna peasekretäri abi. Me näeme seda julgeolekuteemat tänapäeval väga sageli sellises piiri peal käimises. Me näeme erinevaid infokampaaniaid, me näeme hübriidohte, mida mõned nimetavad isegi infosõjaks. Mina palun teid: aidake kaasa, et Eestis see trollimine lõppeks. Kui ma ei eksi, see oli vist 2. märtsi õhtul, laupäevaõhtu oli, kui ma olin rahvusringhäälingus, mida tuleb hoida ja edasi arendada. Seal oli huvitav debatt ja ma õnneks ei olnud pannud telefoni taskusse, vaid olin jätnud selle garderoobi. 17 korda helistati mulle. Pärast selgus, et ühe erakonna noortekogu ja mõned võib-olla ka need, kes ei ole noortekogus, trollisid. Nii et igal juhul tuleb riiklikku julgeolekut hoida ja ehitada iga päev.
Aitäh! Täpsustav küsimus, Erkki Keldo, palun!
Aitäh, hea eesistuja! Kahjuks, hea peaminister, ei saanud ma teilt küll vastust, kumb siis teie valitsuse ametlik seisukoht on. Ma täpsustan, et sellelsamal siseministri umbusaldamisel küsis kolleeg Riigikogus Mart Helmelt järgmist: "Pärnu Postimehes 15. septembril ütlesite: "Kui meil on riskirühmad ja on selge, et vene keelt kõnelevad inimesed on riskirühm – see võib neid solvata, aga me ei saa siin mängida õrnade tunnete peal –, on neid inimesi vaja põhjalikumalt kontrollida."" Siseminister Mart Helme vastas sellele järgmist: "Sellest olen ma rääkinud vastavate institutsioonide juhtidega ja seda ma teile ei kommenteeri." Sellest tuleneb minu jätkuküsimus. Saan aru, et siseminister on teinud juba esimesi samme vene rahvusest inimeste kontrollimiseks. Teie ei vastanud, mis teie valitsuse lõplik seisukoht on. Ma tahaks teada, kumb on teie valitsuse seisukoht: kas siseministri seisukoht või teie seisukoht trollimise ja muude sihukeste väiksemate arusaamatuste kohta. Tõesti jäi segaseks, nii et palun konkreetset vastust.
Aitäh teile! Kõigepealt ühe asja kohta veel, mis oli teie esimeses küsimuses, et see saal avaldas umbusaldust. See saal avaldas siseministrile usaldust. Kui on rohkem kui 51 häält või 51 häält, siis ta avaldab usaldust. Oli rohkem kui 51 häält. Teil on hea seal tsitaate lugeda, ma püüan ka nii kiiresti kui võimalik teiega enam-vähem tasakaalus olla, aga see on muidugi väga keeruline. Mart Helme on öelnud, ma arvan, sarnasele küsimusele vastuseks järgnevalt: "Ma olen seisukohal, et kõik need, kes on Eesti julgeolekule ohtlikud, vajavad põhjalikku kontrolli." Ma saan aru, et see on olnud hilisem vastus põhimõtteliselt sellele rahvuse pinnalt esitatud küsimusele, ta ei räägi selles vastuses, mida mina teile tsiteerisin, rahvusest. Kui tulla teie öeldud mõtte juurde, siis ma arvan, et see pärineb vist sellest ajast, kui oli see Metsavase juhtum. Ma alustan sellest, et riigireetmine on kindlasti väga ränk kuritegu. Aga ma ei saa nõustuda sellega, et kui me siin Eestimaal elame, eri rahvused koos, et siis me kehtestame eri rahvustele erinevad kriteeriumid, erinevad nõuded, sh kontrollinõuded. Ma olen eelmises koosseisus seda öelnud, härra Keldo, ja ütlen ka hetkel teile vastates, et see temaatika on minu meelest väga halval jääl käimine (ma ei ütle, et õrnal jääl). Kui tohib öelda ja ma arvan, et ma tohin öelda Riigikogu liikmetele, et ka siin saalis on eri rahvusest inimesi, eri emakeelega inimesi. Nad on kõik võrdsed. Kõik on võrdsed, kellelgi ei ole Riigikogusse kandideerides leebemaid norme või rangemaid norme. Nii peab see Eestis olema ka teiste ametikohtade ja positsioonide puhul.
Aitäh, lugupeetud kolleegid! Infotund on lõppenud. Tänan valitsusliikmeid vastamast!
Austatud Riigikogu! Alustame Riigikogu täiskogu I istungjärgu 9. töönädala kolmapäevast istungit.
Esimesena võtame seoses Riigikogu liikme Jaak Madisoni volituste lõppemise ja tema tagasiastumisega vastu Riigikogu liikmeks asuva asendusliikme Kalle Grünthali ametivande. Palun!
Asudes täitma oma kohustusi Riigikogu liikmena Riigikogu XIV koosseisus, annan vande jääda ustavaks Eesti Vabariigile ja tema põhiseaduslikule korrale. [[Aplaus.]]
Nüüd tuleb siis eelnõude ja arupärimiste üleandmine. Keit Pentus-Rosimannus, palun!
Härra juhataja! Head kolleegid! Reformierakonna fraktsioon annab täna üle eelnõu, mille eesmärk on ühe eelkõige väljaspool Eestit elava kogukonna ees oleva võla likvideerimine ja seaduses oleva vastuolu kõrvaldamine. Eesti riik ei tohiks panna oma sünnijärgseid kodanikke sellisesse olukorda, kus nad täisealiseks saades peavad valima sisuliselt oma ema ja isa kodakondsuse vahel või Eesti ja näiteks uue ning võib-olla ainult ajutise elukohariigi kodakondsuse vahel. Me kõik teame, et tuhanded, tõenäoliselt kümned tuhanded eestlased on üle maailma laiali elama läinud kas siis ajaloolistel põhjustel, tööga seotud põhjustel või perekondlikel põhjustel. Ja kui tegu on sünnijärgsete Eesti kodanikega, siis neil kõigil on õigus Eesti kodakondsusele põhiseadusest tulenevalt võõrandamatu. Kahjuks on praegu kehtiv seadus siiamaani muutmata ja põhiseadusega kooskõlla viimata. Ikka veel ütleb kodakondsuse seadus, et Eesti kodanik peab täisealiseks saades valima ja otsustama, kas ta loobub selle teise riigi kodakondsusest või Eesti kodakondsusest, samal ajal kui põhiseadus välistab võimaluse sünnijärgset Eesti kodakondsust ära võtta. Me leiame, et see olukord ei ole mõistlik ja vajab muutmist selliselt, et sünniga kaks kodakondsust saanud laps ei peaks 18-aastaseks saades enam ühest lahti ütlema. Hoiame sellisel moel edaspidi kinni põhiseaduse mõttest ja sisust juhinduvalt hoiame oma väliseesti kogukondi ja kõiki neid noori peresid, kus lastel üks vanem on Eesti ja teine mõne muu riigi kodanik. Me anname selle eelnõu täna üle ja oleme valmis aruteluks kõikide eelnõus sisalduvate detailide üle. Aitäh!
Tundub, et rohkem eelnõusid ei ole. Olen Riigikogu juhatuse nimel vastu võtnud ühe eelnõu, juhatus otsustab selle menetlemise vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorra seadusele. Mul on ka üle anda üks teade. Täna pärast täiskogu istungi lõppu toimub siin istungisaalis kodanikuühiskonna toetusgrupi asutamiskoosolek, kokkukutsuja on Heiki Hepner. Järgmisena kohaloleku kontroll. Kohal on 90 Riigikogu liiget, puudub 11. Austatud Riigikogu, lugupeetud kolleegid! Enne, kui me läheme tänase päevakorra juurde, on vaja lahendada üks küsimus. Nimelt esitas Eesti Reformierakonna fraktsioon 30. aprillil Riigikogu juhatusele ettepaneku taastada olukord, kus Riigikogu Valgesse saali on kõrvuti paigutatud Euroopa Liidu lipp ja Eesti Vabariigi lipp. Selgitan veidi seda olukorda. Riigikogu Valge saal on meie kõige esinduslikum tseremoonia- ja esindussaal. Seal on kogu aeg lehvinud Eesti Vabariigi lipud. Seoses Euroopa Liidu eesistumisega toodi sinna ka Euroopa Liidu lipud. Paraku need Euroopa Liidu lipud erinevalt traditsioonist ja tavast unustatigi sinna. Vastavalt senisele kombele on nii, et kui meil on mingisugune tähtpäev, mingi riigi delegatsiooni visiit, siis on toodud sinna ka konkreetse riigi või organisatsiooni lipud. Pärast on need ära viidud ja toodud Eesti lipud tagasi. Nüüd juhtus nii, et Euroopa Liidu lippe, mis sinna toodi ja millega asendati pooled Eesti lipud, enam tagasi Eesti lippude vastu ei vahetatud. Riigikogu 100 aasta juubeli puhul, kui algasid need juubeliüritused, juubelinädal, tõime Eesti Vabariigi lipud tagasi ja nii nad lehvisid seal, kuni nädal aega hiljem, 30. aprillil Reformierakond esitas selle taotluse. Juhatus arutas seda küsimust, konsensusele me ei jõudnud. Reformierakond pakkus vahepeal ühe kompromissi välja, kuid võttis selle tagasi ja jäi lõpuni kindlaks seisukohale, et pooled Eesti lipud tuleb Riigikogu Valgest saalist Eesti parlamendi juubeli aastal kõrvaldada ja asendada Euroopa Liidu lippudega. Kuna konsensust ei saavutatud, me olemegi täna teie ees ja see küsimus on Riigikogu otsustada. Täpsustuseks lisan, et enne kui me hääletuse juurde läheme ja sõltumata tulemusest, kuidas me täna hääletame, see tava, et me teiste riikide delegatsioonide või mingite tähtpäevade puhul paneme ka need teised lipud lehvima, säilib. See ei muutu. Küsimus on, mis lipud meil lehvivad Valges saalis. Ja nüüd me võimegi minna hääletamise juurde. Sõnavõtte ei ole selles ... Kuidas? Küsimused on lubatud, kuid sõnavõtte ei ole. Palun, härra Jürgen Ligi!
Aitäh! Härra Põlluaas, palun selgitage, mis protseduur see praegu oli. Te lugesite ette oma seisukohti, aga see tool, kus te istute, peaks panema teid kehastuma neutraalseks ja parteiväliseks Riigikogu juhiks. Ilmselt oli ka mingisuguseid teisi seisukohti, mida oleks viisakas tutvustada. Millised on teised kaalutlused peale nende kaalutluste, mis teie esitasite? Millised on kaalutlused teistsuguseks valikuks? Muide, ennist te käitusite täpselt samamoodi. Te käitusite nagu suvaline ekrelane, kui solvasite Maris Laurit, samas peaministri solvava käitumise peale te ei öelnud midagi. Kuidas ikkagi niimoodi saab? Ma ei taha seda sõna teie puhul kasutada, aga kuidas saab Riigikogu esimees olla nii erapoolik ja mitte esindada Riigikogu, mitte valijaid üldiselt, vaid ainult oma parteid?
Aitäh! Selles te nüüd küll eksite. Ma ütlesin teile, kogu saalile, milline oli Reformierakonna ettepanek. See ettepanek on kirjalikus vormis mul siin laual, see ettepanek on taga riiulites nii nagu eelnõud ja kõik muud materjalid. Kõikidel on olnud võimalus seda lugeda. Ja ei kuulu sugugi hea tava juurde, et Riigikogu juhataja loeb ette kõik ettepanekud ja eelnõud – siis me jääksimegi siia istuma. Ja täna on meil arutada ka mitu paksu eelnõu. Kõik Riigikogu liikmed, kes on soovinud, on saanud sõna-sõnalt Reformierakonna seisukoha ja ettepanekuga tutvuda. Järgmine on Kaja Kallas. Oi, vabandust! Andrei Korobeinik.
Aitäh, hea eesistuja! Mina olen tutvunud päevakorraga ja kui te väidate, et oli aega tutvuda, siis mina väidan, et mul ei olnud seda aega. Kas te oskate öelda, mis kodukorraseaduse paragrahvi alusel me praegu seda hääletame?
Küsimus on selles, et kui Riigikogu juhatus ei jõua teatud küsimustes konsensusele, siis ütleb kodu- ja töökorra seadus, et see teema läheb suurde saali hääletamisele. Selline oli Reformierakonna soov. Kaja Kallas, palun!
Aitäh! Hea koosoleku juhataja! Üks asi on see, et te lugesite ette selle ettepaneku, mille tegi Reformierakond, aga teine asi on see, kuidas te seda siin Riigikogu saalis esitasite. Te ütlesite, et me tahame kõrvaldada Eesti lipud. See ei ole ju nii! Kõrvaldati ikkagi Euroopa Liidu lipud. Küsimus on selles, kas Valges saalis võiksid olla nii Eesti lipp kui ka Euroopa Liidu lipp. Seda saab esitada ka täiesti neutraalses vormis. Aga ma küsin ka, millisele protseduurireeglile tuginedes te võtate väga erakondliku positsiooni, mis ei ole tegelikult Riigikogu esimehele kohane.
Aitäh! Euroopa Liidu lippude paigutamine Valgesse saali tähendab poolte Eesti lippude eemaldamist sealt. Nii lihtne see ongi. Kui te soovite endist olukorda taastada – seda, mis ajutiselt tekkis, kuna Euroopa Liidu lippe ära ei viidud –, siis see tähendabki täpselt seda, et pooled Eesti lipud tuleb Valgest saalist eemaldada. Taavi Rõivas.
Aitäh! Hea koosoleku juhataja! Enne seda, kui juhatus arutas eemaldatud Euroopa Liidu lippude tagasitoomist ega jõudnud konsensusele, andis keegi korralduse Euroopa Liidu lipud Valgest saalist ära viia. Kes ja mille alusel sellise korralduse andis? Kas selleks oli alus olemas või oli tegemist omavoliga? Minule teadaolevalt juhatus seda toona, kui need lipud sealt välja visati või ära viidi – kuidas soovite –, ei arutanud.
Korralduse selleks andsin mina isiklikult Riigikogu esimehena. Ja mitte mingisugust korda ega tava ma sellega ei rikkunud. Meil puudub reglement selle kohta. Meil on lipuseadus, mis sätestab, kuidas ja kus kasutada hoonetest väljaspool Euroopa Liidu ja muid lippe, Eesti lippu, aga siin Eesti parlamendis sees me järgime väljakujunenud tava, traditsioone, kombeid. Ja selleks on olnud alati, et meil lehvivad siin Eesti lipud. Euroopa Liidu lipud lihtsalt jäeti sinna peale eesistumise lõpetamist, kui nad tegelikult oleks pidanud välja vahetatama taas Eesti lippude vastu. Ja selleks ma andsingi korralduse. Madis Milling, palun!
Suur tänu, härra istungi juhataja! Kõigepealt väike täpsustus, et Valges saalis ei ole lipud kunagi eriti lehvinud. Mulle ei meenu kordagi, et seal oleks mõlemal poolel olnud aknad lahti, nii et oleks tõmbetuul. Aga nüüd ma ei saa päris täpselt aru. Te ühelt poolt räägite tavadest ja kommetest, teiselt poolt saime aru, et tegemist oli teie isikliku korraldusega ehk ühe inimese korraldusega viia Euroopa Liidu lipud ära. Nüüd peab suur saal hääletama nende tagasitoomise üle. Kust ikkagi jookseb piir tavade ja ühe isiku isikliku otsustusõiguse vahel?
Aitäh! Ma ei tea, kas te teete nalja või. Vaadake parem enda fraktsiooni liikmetele otsa. Kui kogu aeg on toimetatud ühtemoodi, see on muutunud traditsiooniks ja tavaks läbi aastate, siis seda tava aga mingisugusel seletamatul põhjusel, ilma mingisuguse otsuseta rikutakse. Endise olukorra ennistamine on ju täiesti loomulik. Mille üle siin imestada on? Aga kui erakond, kes nõuab selle tava rikkumise n-ö ennistamist ja jätkamist, nõuab selle küsimuse toomist suurde saali, ei lepi sellega, nii et me juhatuses jõuaksime konsensusele, siis me seda täna siin hääletamegi. See on Reformierakonna soov. Marko Mihkelson, palun!
Aitäh! Lugupeetud koosoleku juhataja! On väga kahetsusväärne, et te valetate ja vassite avalikkusele ja sellele saalile. Need lipud, Euroopa Liidu lipud, ei toodud Valgesse saali seoses eesistumisega. Riigikogu Kantseleil on väga hästi teada ja teil peaks ka olema teada, millal need lipud sinna toodi. Need toodi sinna 9. mail 2016. aastal. Millal oli eesistumine? 2017. aasta teisel poolel. Nende lippude n-ö viibimine Valges saalis ei ole seotud olnud meie eesistumisega Euroopa Liidus, millega te olete algusest peale oma autoritaarset sammu püüdnud põhjendada. Teiseks on meie ettepanekus kirjas ka see, et kuna selle kohta reglementi ei ole, siis võiks välja töötada korra, et sümbolitega sellisel kombel, nagu teie seda olete teinud, poliitiliselt ei mängitaks.
Aitäh! Ma tean, jah, täpset kuupäeva, millal need lipud sinna toodi. Need toodi enne Euroopa Liidu eesistumist, aga seoses eesistumisega nad jäidki sinna ja peale seda ei vahetatud neid tagasi Eesti lippude vastu. Minu meelest on ääretult kummaline kuulda siin Eesti Vabariigi parlamendi 100 aasta juubeli aastal ja eelmine aasta oli meil ka Eesti Vabariik 100 juubeliaasta, et keegi tekitab siin skandaali ja tahab Eesti lippe Eesti parlamendist välja lükata ja asendada teiste lippudega. Mis puutub autoritaarsusesse, siis siin ei ole mitte mingisugust küsimust autoritaarsuses. Ma täidan enda ametist tulenevad kohustusi ja õigusi. Ja mis puutub valetamisesse, siis te võisite ju oma fraktsioonis arutada mingit ettepanekut reglement koostada. Selline ettepanek ei ole Riigikogu juhatusse jõudnud – ma ei tea, kuhu see jõudis. Ja pealekauba ma ei ole üldse seda meelt, et me peaksime veelgi rohkem mingisugust bürokraatiat juurde tootma ja kõik asjad peensusteni ära reglementeerima. No sellel ettepanekul ei ole mingisugust sisu. Kalle Palling, palun!
Aitäh, hea koosoleku juhataja! Me kuulasime siin üsna emotsioonidest laetud teie isiklikku ja ilmselt teie erakonnaga kooskõlastatud versiooni sellest, kuidas need lipud Valgesse saali said ja kuidas need siis teisaldati. Infotunnis istus teie kõrval Peep Jahilo, kes on Riigikogu Kantselei direktor ja kellel ilmselt on mõnevõrra täpsem arusaam sellest, mis puhul Euroopa Liidu lipud Valgesse saali toodi ja milliste sündmuste järel, millise pressi pealepanemise järel need sealt eemaldati. Mulle teadaolevalt – vabandust, kui ma eksin! – ei eksisteeri sellist nähtust nagu Riigikogu esimehe korraldus. Kui see kuskil kirjas on, siis võib-olla te aitate mul seda leheküljenumbrit ja paragrahvi leida. Kui see vaid teie peas eksisteerib, see Riigikogu esimehe korraldus, siis ma tõesti soovitan teie koalitsioonipartneritel ka seda arvestada, et sellise loogika järgi ei ole Euroopa Liidu lipud viimased asjad, mida te siin oma korraldustega ümber organiseerima hakkate. Kas järgmisena eemaldatakse, ma ei tea, Eiki Nestori pilt Riigikogu esimeeste portreede seast? Mis siis järgmiseks tuleb? Teie jaoks on see ju väga selgelt sümbolitega mängimine, aga te olete valede abil kogu seda n-ö sündmuste järjekorda endale sobivaks ilustanud. Marko Mihkelson tõi selle ilusasti välja. Aasta enne eesistumist pandi need lipud väliskomisjoni esimehe arusaadava pöördumise peale Valgesse saali. Jne, jne, jne. Äkki te tõesti selgitate, kust kohast te võtate endale õiguse anda Riigikogu Kantseleile selliseid korraldusi? See on lihtsalt üks väga konkreetne küsimus. Ja teiseks: mis tuleb järgmiseks? Milline korraldus on teil plaanis järgmisena anda?
Aitäh! Noh, see on täiesti tüüpiline opositsioonipoliitiku soov maalida seinale mingisuguseid tonte ja levitada hirme, mis nüüd järgmiseks tuleb. Mis järgmiseks? No kuulge, andke andeks! Küsimus, mida me täna siin arutame ja mida me hakkame ka hääletama, on lipud Valges saalis. Muud teemad ei kuulu üldse asja juurde. Keit Pentus- Rosimannus!
Aitäh! Hea härra Põlluaas! Teie esinemine ei ole absoluutselt kooskõlas sellega, milline peaks olema ühe kõrgeima seadusandliku kogu juhi esinemine. Te olete kogu Riigikogu juht. Te ei ole EKRE juht, te ei ole koalitsiooni juht, vaid te olete Eesti Vabariigi parlamendi esimees. Palun käituge vastavalt! Ma pean korrigeerima kaks valet, mis te oma sissejuhatavas tiraadis esitasite. Esiteks, et ei ole olnud mitte mingisugust juttu reglemendi väljatöötamisest ega ole esitatud selle kohta ettepanekut. Mina esindasin eelmisel nädalal kokku tulnud vanematekogus Reformierakonna fraktsiooni ja seal ma mitte ainult ei teinud selle ettepaneku, vaid seal käis ka arutelu regelemendi koostamise võimalikkuse üle. Teiseks: väide, et Reformierakond on soovinud või nõudnud rahvuslippude eemaldamist Riigikogu Valgest saalist, ei vasta tõele. Ka seda te proovisite väita eelmisel nädalal kogunenud vanematekogus ja ma korrigeerisin seda. Reformierakond on soovinud Euroopa Liidu lippude lisamist Valgesse saali, mitte rahvuslippude eemaldamist. Ja ma veel kord palun, et kui te olete valitud Riigikogu esimeheks, siis palun käituge vastavalt!
Aitäh! Siin tuli nüüd õige mitu süüdistust valetamises. Jah, me arutasime seda. Vanematekogus ma ka teatasin, et mina ei ole ühtegi ettepanekut saanud, et juhatus ei ole saanud ettepanekut reglemendi kehtestamiseks. Siis sa jah tõepoolest ütlesid, et selline ettepanek teil on. Me seda väga põgusalt arutasime ja see vanematekogus mitte mingisugust toetust ei leidnud. Vastupidi, leiti just nimelt, et meil ei ole mõtet ennast koormata üleliigse bürokraatiaga. Loeme seda Reformierakonna fraktsiooni ettepanekut: Reformierakonna fraktsioon teeb ettepaneku Riigikogu juhatusel taastada paari päeva tagune olukord – nüüd on aega rohkem läinud –, et Valges saalis seisaks taas kõrvuti Euroopa Liidu lipp ja Eesti Vabariigi lipp. Ja mida tähendab see olukorra taastamine? See tähendab just nimelt seda, et me viime pooled Eesti lipud välja. Te tahate taastada seda ajutist olukorda, kui saalis olid Euroopa Liidu lipud ja jäeti lihtsalt lehvima sinna, ilma et need oleks jälle tagasi vahetatud. Andrei Korobeinik, palun!
Aitäh! Hea eesistuja! Ma esitasin teile ühe konkreetse protseduurilise küsimuse: mis paragrahvi alusel me seda praegu hääletame? § 56 Riigikogu kodukorra seaduses võimaldab teil täiendada päevakorda, näiteks juhul, kui tegemist on sõjaolukorraga või õiguskantsleri ettepanekuga või muu sellisega. Kui meil on praegu sõda, siis ma küsin, kellega, aga kui mitte, siis ma küsin teist korda: mis paragrahvi alusel me hääletame täna seda küsimust?
Aitäh! Juhatus arutas seda Reformierakonna ettepanekut ja konsensust selles küsimuses kahjuks ei saavutatud. Seetõttu kasutan Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 16 lõikest 4 tulenevat Riigikogu juhatuse liikme õigust ja panen selle küsimuse Riigikogu täiskogus päevakorravälisele hääletusele. Kadri Simson, palun!
Aitäh! Lugupeetud Riigikogu esimees! Möödunud nädalal oli meil vanematekogu koosolek ja seal tõepoolest nende lippude küsimust arutati. Ja me läksime laiali teadmisega, et Reformierakond läheb kaaluma pakutud alternatiivi, et Riigikogu peasissepääsu juures, kus on meil fuajee, pannakse üles lisaks Eesti lipule veel ka nende suuremate organisatsioonide lipud, kuhu me kuulume: Euroopa Liit, NATO, praeguses olukorras on tähtis ka ÜRO. Kas te oskate seletada, et miks see kompromissettepanek ei sobinud?
Kahjuks ma seda seletada ei oska. Selle kompromissettepaneku tegi Reformierakond ise, kui ülejäänud juhatus nende põhiettepanekuga ei nõustunud. Me võtsime siis aega, et ka teised fraktsioonid saaksid asja arutada. Järgmisel juhatuse koosolekul oli selge, et kõik ülejäänud fraktsioonid nõustuvad Reformierakonna esitatud kompromisslahendusega, aga kahjuks Reformierakond võttis selle kompromissettepaneku tagasi. Arutasime peale seda ka vanematekogus seda küsimust. Reformierakond võttis endale veel mõtlemisaega ja viimasel juhatuse koosolekul saime teada, et nad jäävad enda algse seisukoha juurde. Taavi Rõivas, palun!
Aitäh! Iga Eesti lipp on sümbol ja tegelikult ei tohiks ju olla vahet, kas saalis on üks, kaks, neli või 24 Eesti lippu. Eesti lipp on seal kohal igal juhul ja küsimus on pigem selles, kas seal saalis ei tohi olla mitte ühtegi Euroopa Liidu lippu Eesti lipu kõrval. Kui aga teie jaoks on küsimus selles, et Euroopa Liidu lippude saali toomine tähendab automaatselt kahest Eesti lipust loobumist, siis kas teile oleks vastuvõetav selline lahendus, et jätta neli Eesti lippu, mille kõrvale lisada ka neli Euroopa Liidu lippu? Sel juhul mitte ühtegi lippu välja ei pea viima ja Eesti ja Euroopa Liit saavad selles olulises saalis sümbolitena kõrvuti olla? Kas see oleks vastuvõetav ettepanek?
Aitäh! Mina isiklikult olen seda meelt, et kui meil on kogu selle pika taasiseseisvuse perioodi jooksul kindlad kombed ja tavad välja kujunenud, siis on meil põhjust neid jätkata. Meie – mina isiklikult ja ka ülejäänud fraktsioonid siin saalis – olime nõus selle kompromissiga, et Riigikogu fuajeesse panna üles Eesti lipp, Euroopa Liidu lipp, NATO lipp, ka ÜRO lipp – kõikide nende oluliste organisatsioonide lipud, mille liikmed me oleme. Siis oleks kõik võimalikult ära märgitud, kõikide olulisus esile toodud. Aga kahjuks ei olnud Reformierakond sellega nõus. Hanno Pevkur, palun!
Aitäh! Hea koosoleku juhataja! Te räägite siin kogu aeg tavadest ja kommetest. Kindlasti tavad ja kombed on väga tõsine argument, aga üks tavadest järelikult muutus 2016. aasta 9. mail. Ka riigisekretär juhtis omal ajal tähelepanu sellele, et riigi institutsioonid võiksid panna Eesti lipule lisaks välja ka Euroopa Liidu lipu. Ja Riigikogu nii talitaski, et pani Euroopa Liidu lipu Eesti lipu kõrvale. Teie küüniliselt arvate, et see tähendab Eesti lippude kõrvaldamist. Aga nagu ka kolleeg Rõivas ütles, see ei ole ju nii. Teil oleks olnud võimalus panna Valgesse saali neli üht lippu ja neli teist, siis ei oleks mingit probleemi olnud. Ma küsin teie käest aga ajaloo kohta käiva küsimuse, et asjast aru saada: miks see otsus 2016. aasta 9. mail tehti? Kas te olete võtnud ühendust näiteks Maria Alajõega, kes tol ajal oli kantselei direktor, et selles küsimuses vähekene selgust tuua ja saada aru, kas teil ikkagi oli õigus ainuisikuliselt otsustada selle üle, et nüüd enam Euroopa Liidu lippe Valges saalis ei ole? Põhiline probleem on ju selles, et te võtsite lihtsalt isepäiselt, ilma juhatuse ja suure saaliga arutamata vastu otsuse, et nii, nüüd lähevad Euroopa Liidu lipud Valgest saalist minema. Kas te suhtlesite Maria Alajõega ka?
Tavade ja kommete rikkumine ei tähenda seda, et oleks kehtestatud automaatselt uued tavad. Mis puudutab olukorda Valges saalis, siis Euroopa Liidu lippude sinna viimine ega ka jätmine ei ole sätestatud mitte ühegi otsusega. Juhatuse otsust selle kohta ei ole, Riigikogu otsust selle kohta ei ole. Nii et väita, et ma olen ainuisikuliselt mingisuguseid otsuseid rikkunud – see ei vasta tõele. Ma lihtsalt ennistasin endise olukorra. Aga Eerik-Niiles Krossil oli enne üks redaktsiooniline küsimus, kui ma õigesti aru sain.
Tegelikult mul oli protest, sellepärast ma vehkisingi käega. Kodu- ja töökorra seaduse § 74 näeb ette, et kui Riigikogu liikmel on protest, siis ta annab märku käega, mitte ei pane sõnavõttu kirja, ja ta peab kohe sõna saama. Nii et see on juba seaduserikkumine, et ma kohe sõna ei saanud. Aga ma tahan sellestsamast seadusest edasi rääkida. Te siin ühele küsimusele vastates ütlesite, et päevakorravälisena pandi see küsimus vastavalt § 16 lõikele 4 hääletusele. Seal öeldakse nii, et Riigikogu juhatuse liige võib panna küsimuse päevakorraväliselt hääletamisele Riigikogu istungil. Kui küsimus on päevakorraväliselt hääletusel, siis arutelu ei avata. Tegelikult on see, mis siin toimub, arutelu. Mulle oma erakonna liikmena see arutelu muidugi meeldib, aga kui me räägime tavadest ja protseduuridest, siis me ei tohiks ise pidevalt kodu- ja töökorra seadust rikkuda. Tegelikult teie oma sissejuhatava kõnega avasite sisulise arutelu, selle asemel et ettepanek hääletusele panna. Sellest ka kogu see reaktsioon. Kui me tavadest räägime, siis siin saalis tuleb rangelt kinni pidada, isegi kui need sätted meile ei meeldi, sellestsamast kodu- ja töökorra seadusest. Muidu me muutume millekski, mis ei ole parlament.
Aitäh märkuse eest! Tõepoolest, päevakorraväliselt tuli ettepaneku hääletus siia saali vastavalt kodu- ja töökorra seadusele ja Reformierakonna soovile. Ma ei avanud arutelu ega läbirääkimisi, praegu on Riigikogu liikmetel lihtsalt võimalus esitada küsimusi. Ja kui neid on jätkuvalt, siis aitäh! Urmas Espenberg järgmisena.
Alguses, hea juhataja, sa ütlesidki, et me ei aruta seda teemat, ja siis ma võtsin oma sõnavõtusoovi tagasi. Aga läks ikkagi aruteluks.
Nüüd on küsimused.
Esiteks, minu arvates juhataja ei ole rikkunud mingisugust seadust. Ta lähtus Eesti põhiseadusest ja lipuseadusest. Euroopa Liit ei ole mingi liitriik, nagu oli Nõukogude Liit, vaid riikide ühendus. Liikmesriikidel on õigus oma parlamendis lippe kasutada, kuidas nad heaks arvavad. Näiteks Poolas on väljas ainult Poola lipud. Ja võib-olla see hääletamine siin annab sellele otsusele legitiimsust juurde, kui vanematekogu ei jõudnud üksmeelele. Nii et ma igati toetan seda.
Aitäh! Ma ka loodan, et kogu küsimus selle hääletusega laheneb. Toomas Kivimägi, palun!
Aitäh! Härra juhataja! Te märkisite, et Euroopa Liidu lipud jäid sinna seoses Euroopa Liidu eesistumisega. Kas te sellega tunnistate, et see oli tegelikult viga? Teiseks, te viitasite korduvalt tavadele. Nagu kolleeg Marko Mihkelson ütles, Euroopa Liidu lipud on Valges saalis olnud kõrvuti Eesti lippudega juba 9. maist 2016. See tähendab, et peaaegu oleks saanud täis kolm aastat. Ma arvan, et kolm aastat on piisavalt pikk aeg, et seda võiks võtta kui uut tava, mida teie ka eelmise koosseisu ajal, olles küll opositsioonis, tolereerisite. Te ei tõstatanud kordagi Riigikogu saalis küsimust, kas see on sobilik või mitte. Kas teie arvates on ühes demokraatlikus riigis normaalne, et lippude äraviimiseks piisab Riigikogu esimehe suulisest korraldusest, aga selleks, et lipud tagasi tuua, on vaja Riigikogu 101 liikme hääletust? Kas see on normaalne õigusriigis?
Jah, ma tõepoolest leian, et ei ole normaalne, et selline küsimus tuuakse siia suurde saali. Selleks ei ole otsest vajadust. Aga kuna Riigikogu Reformierakonna fraktsioon seda nõudis, siis nii me siin olemegi, mitte minu ega teiste erakondade soovil. Ja tõepoolest, me ei saa tavadest üle ega ümber. Tava on olnud selline, et teatud juhtudel tuuakse mingite organisatsioonide või teiste riikide lipud pidulikel puhkudel valgesse saali ja pärast viiakse jälle ära. Kui te leiate, et nende sinna jätmine on justkui tava jätkamine, siis peaksime sinna jätma ka kõik ülejäänud lipud – kõikide nende riikide lipud, kelle delegatsioonid on meil käinud. Näiteks järgmine nädal tuleb meile külla Horvaatia president. Kahtlemata pannakse sellel puhul Valgesse saali üles Horvaatia lipp. Kas see võiks siis sinna jäädagi? Jne, jne. Lõpuks oleks meil seal suur lipumeri. Ei, me peame järgima just nimelt väljakujunenud tavasid. Ja nii ka jätkama. Tarmo Tamm.
Aitäh, Riigikogu esimees! Ma lippudele palju tähelepanu ei pühendaks, sest kui me esmaspäeval kinnitasime 9. töönädala päevakorra, siis seda punkti seal ei olnud. Kuidas tekib järsku päevakorda päevakorraväline punkt? Saadikud oleks pidanud eelnevalt teadlikud olema, et selline punkt tuleb täna päevakorda ja otsus läheb ka veel hääletusele. Millistel juhtudel saavad sellised punktid päevakorda tekkida? On see Riigikogu esimehe ainuõigus, juhatuse õigus või kelle õigus on selliseid punkte päevakorda panna? Nädala alguses me sellest punktist ei teadnud mitte midagi.
Jah, täiendavaid punkte on võimalik päevakorda lülitada jooksvalt ja see konkreetne hääletus on võetud tänasesse päevakorda kodu- ja töökorra seaduse § 16 lõikest 4 tulenevalt. Jevgeni Ossinovski, palun!
Aitäh! Ma jätkan kolleeg Korobeiniku küsimust. Paar vastust tagasi läks asi veel segasemaks. Te ütlesite, et vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 16 lõikele 4 teie kasutasite õigust tuua see ettepanek siia hääletusele. Vastates ühe teise kolleegi küsimusele aga ütlesite hoopis, et Reformierakond taotles selle küsimuse toomist saali. Kas te võiksite nüüd üht asja selgelt öelda? Minu küsimus tuleneb lihtsalt sellest, et te sealsamas vanematekogu koosolekul, kus mina ka viibisin, ütlesite, et EKRE-le see hääletus väga sobib – paneme propagandamasinad täie auruga tööle ja on väga vahva. Küllap Reformierakond võib ka samamoodi mõelda. Sellepärast palun öelge täpsuse huvides, kes juhatuse liikmetest taotles vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 16 lõikele 4 selle küsimuse hääletamist täna siin.
Seda taotles Riigikogu juhatuses Reformierakond ja vastavalt sellele tuli see ettepanek täna siia hääletusele. Siim Kallas, Riigikogu asejuhataja, tegi avalduse, et nemad ei nõustu kompromissiga ja nemad sooviksid selle küsimuse toomist suurde saali hääletamisele. Siim Kallas, palun!
Aitäh, härra esimees! Selgituseks. Esiteks, tõepoolest, kui juhatuses ei ole konsensust, kui üks juhatuse liige ei ole nõus pakutud variandiga, siis on juhatusel kohustus tuua küsimus suurde saali hääletamisele. Me tegime veel vahepealse variandi ja kutsusime kokku vanematekogu, aga juhatuses ikkagi konsensust ei saavutatud. Seaduses ette nähtud protseduur on selline, et siis tuleb küsimus suurde saali. Nii et järelikult võib küll öelda nii, et ettepanek on saalis minu nõudmisel, kuna ma ei nõustunud otsusega, mis praegu on langetatud. Teiseks, see kompromissettepanek, mida härra esimees mainis kui Reformierakonna ettepanekut, et viia lipud alla fuajeesse – see siiski ei olnud Reformierakonna ettepanek. Selle kui ühe variandi pakkus arutamiseks välja Riigikogu Kantselei. Mina tõepoolest tegin ettepaneku ka seda varianti arutada ja ka meie fraktsioonis see arutelul oligi. Kuid me jäime oma seisukoha juurde. Nii et Reformierakonna ettepanek on ikkagi see, mis on meie kirjalikus tekstis väljendatud.
Aitäh! Jah, kindlasti, teie seisukoht on see, aga juhatuses tõite te selle kompromissvariandi lauale isiklikult. Seda ei käinud välja mitte kantselei juhatus. Andrei Korobeinik.
Ma selguse mõttes küsin üle, mida me ikkagi hääletame. Kas me hääletame ettepanekut, mille on Reformierakonna fraktsioon teinud, täpselt sellises sõnastuses? Kui see nii on, siis pean ütlema, et see tekst, mille te alguses ette lugesite, nägi välja nagu teie arvamuse esitamine. Kus selle Reformierakonna ettepaneku täpse tekstiga saab tutvuda?
Reformierakonna konkreetne ettepanek on seal taga riiulites. Ja kui me läheme hääletamise juurde, siis ma loengi täpselt ette nende ettepaneku, jätan vaid ära sõnad "paari päeva tagune", sest nüüd on sellest ajast möödas märksa rohkem kui paar päeva. Aga ma loen nende ettepaneku täpselt ette, kui me hakkame hääletama. Aadu Must, palun!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Ma pean tunnistama, et mul on selle diskussiooni juures natukene piinlik. Ma tegelikult mõistan kõiki osapooli. Opositsiooni ülesanne ongi pinget kruvida kas või obstruktsioonini välja, aga me üldiselt oleme harjunud püüdma siiski teha kvaliteetseid otsuseid. Kui vaadata, siis on minu meelest päris hea, kui Riigikogu esimees mõned sellised küsimused, mille puhul ta tunnetab konsensust, lahendab ise ära. Midagi hullu ei juhtu. Ei pea küsimusi isegi mitte eestseisusesse viima, kui ei teki konflikti. Aga Riigikogu esimehe käsutuses on terve rida väga häid tööriistu ja üks neist on Riigikantselei sümboolikakomisjon. Sümboolikakomisjon lahendab nii riikliku sümboolika kui muide ka kohaliku omavalitsuse sümboolika küsimusi. Ja tuleb välja, et enamasti ei olegi tegu ühe sümboliga, vaid nagu sellise tervikansambliga. No nii nagu me ei loo sageli mitte ühte terminit, vaid terminoloogiat kui tervikut. Me ei loo mitte ühte seadust, vaid tegeleme seadusandlusega. Kas äkki võiks saata selle ettepaneku neile? Las see komisjon teeb ka tööd ja esitab meile põhjendused, siis ei pea Riigikogu esimees võtma kogu seda diskussiooni enda peale. Kuulame, mida arvavad selle valdkonna spetsialistid.
Aitäh! Jaa, tõepoolest, tänaseks me oleme seda teemat arutanud juba pea kaks ja pool kuud. See on olnud üleval peaaegu kõikidel juhatuse koosolekutel, seda on arutanud vanematekogu, ka Riigikogu Kantselei ja juhatus on alati seal juures olnud. Ka vanematekogu koosolekul tõstatus küsimus, kas probleemi võiks kantselei oma jõudude ja vahenditega lahendada, aga nad keeldusid sellest. Ja täiesti arusaadaval ja mõistetaval põhjusel: nad ütlesid, et kuna teema on kaks ja pool kuud üleval olnud, on see väga politiseerunud ja nemad ei soovi sellesse sekkuda. Küsimus on juba jõudnud sellesse punkti, kus ikkagi Riigikogu liikmed peavad selle otsuse tegema. Ja see on täiesti arusaadav seisukoht. Kai Rimmel, palun!
Hea Riigikogu esimees! Ma ei taha rääkida lippudest, ma hoopis küsin sellist asja. Te ilmselt olete kursis, et lippude juurest seinalt kõrvaldati kunagi kellegi korraldusel vapp. Kelle korraldusel seda tehti, kas see pannakse tagasi ja kui, siis millal?
Jah, tõepoolest, kunagi oli seal üks puidust valmistatud vapp, aga Valge saali renoveerimise, restaureerimise käigus see viidi sealt minema. See on alles. See on meil all keldris, kus me hoiame ka kõiki neid sinimustvalgeid lippe, mis on Pika Hermanni tornis lehvinud. Ta on ilusti tallel. Aga kuna kujundajad leidsid, et see ei ole kunstilises mõttes siiski nii kvaliteetne ja korralik ese, et see sinna seina peale pärast neid korrastustöid sobiks, siis ta võeti sealt maha. Kui teid huvitab minu isiklik hinnang, siis ta tõepoolest on tore, aga pigem asjaarmastaja valmistatud ese. Kui arvestada, et see hoone on ikkagi riigi esindushoone ja muinsuskaitse all jne, siis mina isiklikult selle vapi tagasipaigutamist ei toeta. Võib-olla mõnes teistsuguses teostuses küll. Aga see teema ei ole praegu väga aktuaalne. Hanno Pevkur, palun!
Aitäh! See kõlab juba natukene nagu "Pehmetes ja karvastes", et kas keegi paigutab midagi kuskile keldrisse ja siis tulevad keldrist otsused, eks ole. Äkki te siiski võtate nüüd selle kümme minutit vaheaega, loobute oma jonnist ja ütlete Riigikogu Kantseleile, et võib need lipud tagasi panna. Oleks see piinlik jama siin läbi. Te ei vastanud mu esimesele küsimusele, kas te Maria Alajõe käest küsisite, kuidas 2016. aasta 9. mail need lipud sinna said. Äkki te uurite järele. Ja ka kolleeg Musta viidatud komisjon ei mõistnud seda kuidagi hukka või ei keelanud seda, et 2016. aasta 9. mail need lipud sinna pandi. Järelikult nad pidasid seda sobilikuks. Tollal ei olnud see poliitiline otsus, tollal Riigikogu suur saal ega juhatus suure tõenäosusega seda väga ei arutanud. Aga te võite kindlasti selle selgeks teha, küsides oma varasemate kolleegide käest, helistades näiteks Eiki Nestorile või siis, veel kord tuletan meelde, Maria Alajõele. Teie enda huvides oleks võib-olla see, et ...
Küsimus!
... äkki te võtate selle kümme minutit ja lõpetate selle jama, selle oma jonnimise ära ja annate Riigikogu Kantselei direktorile ülesande panna need lipud üles selliselt, nagu need olid.
Aitäh! "Pehmete ja karvastega" on teie erakonnal kindlasti kordades rohkem kogemusi. Olid ju teie erakonna liikmed seal suured staarid ja osalejad. EKRE-l ei ole "Pehmete ja karvastega" mingit pistmist. Ei ole EKRE-l ka mitte mingisugust pistmist selle vapi viimisega alla keldrisse. Saali renoveerimine tehti kunagi ammu, nii et seda kuidagi meie süüks või mittesüüks pidada ei ole põhjust. Jah, tõepoolest, me küsisime järele. Alajõega ma isiklikult ei kohtunud ega küsinud temalt selle kohta. Polnudki põhjust, tema oli siit majast juba ära. Küll aga on siin majas ju teised inimesed ja Riigikogu Kantselei tõepoolest uuris, kuidas see juhtus, et need lipud sinna jäid. Mitte ühtegi otsust selle kohta ei ole, nad lihtsalt jäeti sinna kellegi soovil – niisama, ma ei tea, millises vormis väljendatud soovil. Ja nii ei ole ka mingit põhjust, miks me omal soovil ei võiks neid siis ka tagasi vahetada Eesti lippude vastu. Andrei Korobeinik, palun!
Aitäh! Ma hakkan nüüd vaikselt selgusele jõudma. Ma tutvusin Reformierakonna fraktsiooni avaldusega, mis erineb oluliselt sellest, mida ma siin istungi alguses kuulsin. Selles avalduses on kirjas, et nemad teevad ettepaneku, et Valges saalis seisaks taas kõrvuti Euroopa Liidu lipp ja Eesti Vabariigi lipp. Üks ja üks on kokku kaks. Aga seal on neid lippe rohkem. Minu küsimus on, kuhu need ülejäänud lipud kolivad. Ega neid juhuslikult keldrisse ei viida?
Jah, algul ma ei kandnud Eesti Reformierakonna ettepanekut täpselt ette. Ma selgitasin olukorra tausta oma sõnadega. Aga mis puutub lippudesse, siis kõiki lippe hoitakse väga viisakalt ja korralikult. Nad ei koli mitte kuskile tolmusesse, hämarasse keldriruumi, vaid meil hoitakse kõiki teiste riikide ja nende organisatsioonide lippe, kuhu me kuulume, väga ilusasti ja väga väärikalt. Nii et ei ole põhjust karta, et nende Euroopa Liidu lippudega teiste seas midagi juhtub. Tarmo Tamm, palun!
Aitäh! Ma ei küsi mitte vappide ja lippude kohta. Ma küsin jälle, kuidas see punkt päevakorda tekkis. Esmaspäeval seda päevakorda ei kinnitatud. Kas ei oleks siis olnud tark vähemalt eile teavitada, et kolmapäeval on esimene päevakorrapunkt see? Kui ma tegelikku päevakorda ei tea, siis ma ei tea ka, millal näiteks kolmanda ja neljanda punkti aruteluks saali tulla. Nii te võtate mult õiguse ja võimaluse nendes punktides kaasa rääkida. Niimoodi ma ei tea, milliste punktidega te tulete suurde saali ja mida te päevakorda panete. On elementaarne, et muudatustest vähemalt üks päev ette teatatakse. Ja esmaspäeval olnuks kõige parem. Miks see punkt ei saanud esmaspäeval selle nädala päevakorda? See on minu küsimus.
Kahjuks esmaspäeval ei olnud see veel teada. Reformierakond ei olnud teatanud oma lõplikku seisukohta. See teadmine tekkis juhatuse koosolekul, mis toimub peale Riigikogu istungit ja peale komisjonide istungeid. Seetõttu ei olnudki võimalik seda panna nädala päevakavasse. Me pidime selle tänasesse päeva panema, sest selle nädalaga saavad meil ju istungid otsa. Loomulikult oleks olnud parem, seda ma tõesti tunnistan, see teema üles võtta järgmine nädal või veelgi hiljem, aga kahjuks suvi tuleb peale. Helmen Kütt, palun!
Härra eesistuja, suur aitäh! Mul on korralduslik küsimus. Ma saan aru, et Riigikogu esimees annab korralduse ja see täidetakse. Mõistlik! Kas samasugune korralduse andmise õigus on ka aseesimeestel? Ehk siis: kas peale teie korraldust lipp ära viia oleks aseesimees Siim Kallas võinud anda korralduse lipp tagasi tuua?
Väga hea küsimus! Ma ütlen nüüd oma sisetunde järgi, et ilmselt mitte. Kristen Michal.
Aitäh! Hea koosoleku juhataja! Ma mõtlen, kuidas see Riigikogu juhatus ja juhataja meil nüüd kuidagi nii saamatu on. Tallinnas me pidasime Kõlvartiga peaaegu poolteist aastat sõda ja tulemuseks on, et Eesti lipu saime saali. Küll remondi hinnaga, aga see tuleb sinna. Siin aga ei suuda juhataja ja juhatus aru saada lihtsast ettepanekust, et Valges saalis seisaks kõrvuti Eesti ja Euroopa Liidu lipp. See ei tähenda millegi äraviimist, see tähendab tunnistamist, et me kuulume Euroopa Liitu. Ma arvan, et seda teile selgitati. Üks kahest: kas te olete rumal või mängite rumalat seda mitte kinnitades. Nii et ma küsin: kumbapidi see nüüd on?
Aitäh! Eks te võite arvata mida iganes, aga mind paneb väga imestama, kuidas Reformierakond siin võitleb selle eest, et pooled Eesti lipud välja viia, aga linnavolikogus võitleb selle eest, et Eesti lipud just nimelt sisse tuua. Küllap see näitab lihtsalt teie kahepalgelisust. Ja vastupidi, Riigikogu juhataja ei ole sugugi nõrk olnud. Ma olen seisnud Eesti lippude püsimise eest meie kõige tähtsamas tseremoniaalruumis. Tarmo Tamm.
Aitäh! Te ise ka ju mõistsite, et niimoodi ei saa päevakorrapunkt tekkida, nagu ta tekkis. Olgugi et otsustati väga hilja. Täna ei ole ju viimane Riigikogu istung, homme on ka istung. Miks seda ei võiks homme arutada, kui kõik on teadlikud, et selline punkt tuleb päevakorda? Miks seda võimalust ei anta?
Miks peab seda arutama, seda küsige palun Reformierakonna käest. See on nende teema. [[Sumin saalis.]] Mulle tundub, et härra Korobeinikul on see juba viies küsimus. [[Naer.]] Meil ei ole määratud, kui palju peab küsima või ei tohi küsida. Olge lahke! Viies küsimus, härra Korobeinik!
Mul on protseduuriline küsimus. Mind paneb tegelikult imestama, miks te lasete küsida küsimusi, mis ei ole protseduurilised, aga eks see on teie kui istungi juhataja otsus. Minu eelmised neli küsimust olid kõik protseduurilised ja ka viies on täpselt samasugune. Ma selguse mõttes küsin, sest ma eelmine kord ei saanud vastust: kas me paneme täpselt sellise sõnastusega hääletusele Reformierakonna ettepaneku, et Valgesse saali jääb kaks lippu – üks ja üks – ja ülejäänud siis kolivad kuhugi turvalisse kohta?
Aitäh! Me paneme hääletusele nende ettepaneku viimase lõigu, kus nad teevad konkreetselt ettepaneku taastada olukord, kus meil oli neli lippu Valges saalis. Nende ettepanek on taastada see olukord. See tähendab seda, et me peame sealt osa Eesti lippe välja viima. [[Sumin saalis.]] Mihhail Lotman, teeme järjekorras siis!
Aitäh! Mul on õudselt hea meel, et kõik Eesti riigi ees seisvad probleemid on juba lahendatud ja nüüd tegeleme kõige tähtsama asjaga, ühe saali sisekujundusega. Aga kuna me oleme juba tund aega sellega tegelenud, siis ma tahaks jõuda selgusele selles loogikas: te ütlesite, et normaalses olukorras on seal neli Eesti lippu, aga kui on mingi pühalik sündmus, siis tuuakse kaks lippu välja ja sinna viiakse vastava riigi omad. Ma ei saa aru, miks pidulikel sündmustel me peame Eesti lipud säält välja viima? [[Naer saalis.]]
See on austusest meid külastavate teiste riikide delegatsioonide vastu. Selline tava on kogu aeg olnud. Kui külalised lahkuvad meie majast, siis me toome Eesti lipud tagasi. Selline on hea komme. Järgmisena Jevgeni Ossinovski.
Aitäh! Ma jätkan kolleeg Korobeiniku protseduurilist küsimust. See puudutab Keit Pentus-Rosimannuse kirja viimast lõiku. Siin sellises assertiivses osas väidetakse, et Valges saalis võiksid olla kõrvuti Euroopa Liidu lipp ja Eesti Vabariigi lipp – räägitakse ainsuses. Selle lause esimeses osas – tegemist on põimlausega – on öeldud, et tuleks taastada varasem olukord. Ja teie olete siis, nagu ma sain aru teie vastusest kolleeg Korobeinikule, seda tõlgendanud selliselt, et peaks kaks Eesti lippu välja viima ja nende asemele tooma kaks Euroopa Liidu lippu. Ma olen siin ettepaneku esitajate emotsioonidest aru saanud, et tegelikult see ei ole ilmtingimata see, mida nad silmas pidasid. Kas vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorra seadusele saab selle ettepaneku tegija praegu selle arutelu käigus paremini modifitseerida seda, mida me hääletama hakkame?
Jah, tõepoolest, kui me loeme nende ettepanekut, siis on selge, et seda on sisuliselt võimatu lahendada. Ühtepidi nad ütlevad, et tahavad taastada olukorra, kus oli kaks Eesti lippu ja kaks Euroopa Liidu lippu, aga samas nad jätkavad, et oleks taas kõrvuti Euroopa Liidu lipp ja Eesti Vabariigi lipp. See oleks veelgi hullem, sellepärast et see tähendaks lausa kolme Eesti lipu äraviimist sealt. Nii et üsna segane ja arusaamatu on Reformierakonna ettepanek. Seda enam, et see jätab ju tegelikult üsna lahtiseks, mis siis juhtub edaspidi, kui tulevad teiste riikide delegatsioonid siia. Kumma lipu me siis ära viime: kas viime Eesti Vabariigi lipu ära või viime Euroopa Liidu lipu ära ja asendame selle külaliste lippudega? Aga selline on Reformierakonna ettepanek ja sellisena me selle ka hääletusele saadame. Kuna me oleme juba pikalt arutanud ja praktiliselt kõik, kes siin küsimusi esitavad, on saanud juba kas ühe küsimuse või rohkem esitada, siis läheme üle hääletusele. [[Häälekas protest ja sumin saalis.]] Protseduuriliselt ei ole sätestatud, et ma peaksin andma võimaluse rohkemateks küsimusteks. Kuna te olete soovinud kõik küsimusi esitada, siis olen eesistujana teile lahkesti vastu tulnud, seda võimaldanud, aga me peame ühel heal hetkel minema oma ülejäänud päevakorrapunktide arutelu juurde. [[Suur sumin saalis.]] Keit Pentus-Rosimannus, palun, kas on ...? Ei kuule! Kas on protseduurilisi ettepanekuid, küsimusi? [[Naer saalis.]] Palun, Keit Pentus-Rosimannus!
Aitäh! Kuna korduvalt on viidatud Reformierakonna fraktsiooni ettepanekule seda ekslikult tõlgendades, siis ma pean oma kohuseks veel kord seletada sedasama, mida ma seletasin juba Riigikogu vanematekogus. Reformierakonna fraktsiooni ettepanek on langetada põhimõtteline otsus, et Valges saalis, esindussaalis, oleksid esindatud võrdselt Eesti lipud ja Euroopa Liidu lipud. Mitu tükki neid lippe seal olema saab, selle üle me täna hääletama ei pea. See oleks põhimõtteline otsus, et Valges saalis oleksid esindatud nii Euroopa Liidu lipud kui ka Eesti lipud. Ühtlasi on mul ettepanek arutelule, mis on juba kestnud üle igasuguse piiri, joon alla tõmmata ja otsuse üle hääletada.
Aitäh! Ma olen nõus, et nii nagu lugupeetud Keit Pentus-Rosimannus ütles, see arutelu või küsimustele vastamine, kogu see asi siin on läinud juba liialt pikale. Aeg on see ära lõpetada. Sellega olen päri. Ja seetõttu lähemegi nüüd hääletuse juurde ja just täpselt selles redaktsioonis, nagu Reformierakond on selle ette pannud. Härra Ossinovskil on sõna. Palun!
Loomulikult on! Sellepärast, et te muudate oma seisukohti poole pealt. See iseenesest ei ole ju paha, aga võiks kuidagi aru saada, kus kohas teie seisukohad muutuvad ja milleks. Mina ei ole aru saanud, mis oli teie mõte enne seda, kui te Keit Pentus-Rosimannusega nõustuma hakkasite. Mida me hääletama hakkame? Ma ei saa aru, mida te panete meile ette hääletada. Äkki te tõesti arvestate kolleeg Pevkuri ettepanekut, võtate vaheaja, joote lonksu külma vett võib-olla, ja abilised oskavad ehk ära sõnastada selle, mille me hääletusele paneme. Me loeks selle üle ja siis hakkaks hääletama.
Aitäh! Ma loodan, et kui me jõuame hääletuse juurde ja ma loen täpselt ette selle Reformierakonna ettepaneku, siis isegi teie saate aru, mis seal kirjas on, ja võite hääletada. Nii et nüüd läheme hääletuse juurde, annan saalikutsungi. Austatud Riigikogu! Kes on Eesti Reformierakonna fraktsiooni ettepaneku poolt, et taastada olukord, kus Valgesse saali on kõrvuti paigutatud Euroopa Liidu lipp ja Eesti Vabariigi lipp? Palun võtta seisukoht ja hääletada! [[Lärm saalis.]] Kes see soovis vaheaega? [[Naer saalis.]] Ettepaneku poolt oli 32 saadikut ja vastu 34. [[Aplaus.]] Hääletusel ei osalenud 27 saadikut. Reformierakonna fraktsiooni ettepanek ei leidnud toetust. (Jutt saalis. Kalvi Kõva läheb esimehe juurde seletama, et ta soovis vaheaega võtta. Protestitakse, et hääletus on tühine.) Kahjuks ma ei kuulnud seda, kui hõigati, et soovitakse vaheaega. Hääletus juba käis, hääletustulemus on meil olemas. (Vali protest saalis.) Ma teatasin, et küsimuste voor on läbi ja hääletus on läbi viidud. Aitäh! Otsus on vastu võetud ja Reformierakonna ... (Saalis on suur segadus. Protestid.) Jah, me arutame seda küsimust, aga praegu läheme edasi siis ülejäänud päevakorrapunktidega. Aitäh! (Keegi hõikab midagi vahele.) Aitäh! Läheme järgmise punkti juurde. (Saalist: "Ei saa minna järgmise punkti juurde!") Saame küll! Haamrilöök oli. Vaadake kaamera pildilt, peale hääletamist lõin ma haamriga. Otsus on vastu võetud. (Rahulolematus saalis.) Ettepanek on tagasi lükatud. Ma tänan teid! Läheme järgmiste punktide juurde edasi. (Saalist öeldakse: "Ei saa minna! Loe seadust, ei saa minna edasi!") Saab küll. (Saalist: "Ei saa!") Mille põhjal? (Saalist: "Paragrahv 74, loe seda, tee selgeks omale!" Suur sumin.) Härra Ossinovski, palun siis!
Suur tänu, austatud istungi juhataja! [[Sumin saalis.]] Vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse §-le 74 on nii, et kui Riigikogu liikmetel on proteste Riigikogu istungi läbiviimise kohta, siis need protestid lahendatakse viivitamata. Seega teie ettepanek, et läheme praegu edasi ja pärast mõtleme, ei ole kahjuks kooskõlas Riigikogu kodu- ja töökorra seadusega. Kuna on tekkinud väga põhimõtteline küsimus, kas te olete seda istungit läbi viinud seadusega kooskõlas, kuna te eirasite ühe fraktsiooni seaduses sätestatud soovi võtta enne hääletust vaheaeg, sõitsite sellest tuimalt üle, siis üks fraktsioon ehk osa Riigikogu liikmeid ei saanud oma põhiseaduslikku õigust, oma mandaati kasutada. See on väga põhimõtteline küsimus ja ma teen teile ettepaneku võtta praegu juhataja vaheaeg ja püüda see küsimus mõistuspäraselt ära lahendada, mitte seadust rikkudes edasi rullida.
Aitäh! Märguanne, et soovitakse vaheaega, jõudis istungi juhatajani alles peale hääletamist. [[Vali sumin saalis.]] Kahjuks on seda sellisel kombel juba hilja lahendada. Vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse paragrahvile istungi juhataja võib protesti rahuldada või selle tagasi lükata. Istungi juhataja otsus vaidlustamisele ei kuulu. Aitäh! [[Lärm saalis.]] No teeme ühe protseduurilise küsimuse veel. Palun! [[Lärm saalis.]] Kalvi Kõva, palun!
Aitäh! Kui te olite ette lugenud, mida me hääletama hakkame, siis olles saanud selguse, mida me hääletame, tahtsime me oma fraktsioonis enne hääletust asja arutada. Ma registreerisin siin puldil sõnavõtusoovi, võtmaks fraktsiooni nimel kümme minutit vaheaega. Kui ma nägin, et te lähete edasi, ma loomulikult tõstsin häält ja hõikasin mitu korda, et me soovime vaheaega. Aga enne seda oli õigel ajal puldis registreeritud sõnavõtusoov, et võtta vaheaeg. Miks te seda ei aktsepteerinud? On ju sekundi pealt näha, kunas sõnavõtusoov registreeriti. Ega me ju tavaliselt vaheaja võtmiseks ei pea üle saali röökima, et soovin vaheaega võtta. See on olnud võib-olla mõnel teisel fraktsioonil kombeks, aga mitte meil.
Kahjuks oli siin pikk nimekiri nendest, kes juba korduvalt olid soovinud küsimusi esitada. Ja kuna ma ütlesin, et me küsimuste vooru lõpetame, siis tõepoolest teie soov jõudis minuni siis, kui juba hääletamine käis. [[Kommentaarid saalist.]] Aitäh! Loodame, et järgmistel kordadel sellist segadust ei teki. [[Lärm saalis.]] Aitäh! Protseduuriline? Hanno Pevkur, palun!
Aitäh! Hea istungi juhataja! Riigikogu kodu- ja töökorra seadus ütleb, et kui Riigikogu liikmetel on sõnasoove ja istungi juhataja leiab, et need sõnasoovid ei ole enam põhjendatud, et piisab juba selle punkti arutelust, siis tõepoolest on võimalik panna küsimus hääletusele, mida te ka tegite. Aga mina sain saali meeleolust selgelt aru, et inimesed, kes olid seal järjekorras, ei soovi veel hääletada. Näiteks Andrei Korobeinik näitas väga selgelt, et tema ei soovi, et te lõpetaksite küsimuste arutelu. Ja sellisel juhul ütleb Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 72 lõige 2: "Kui mõni Riigikogu liige istungi juhataja ettepaneku vaidlustab, otsustatakse sõnavõttude lõpetamine hääletamise teel." Te ei pannud hääletusele seda, kas me lõpetame sõnavõtud. Minu väide: enne, kui te läksite lõpphääletuse juurde, te rikkusite Riigikogu kodu- ja töökorra seadust. Kas te nüüd tühistaksite selle hääletuse ja paneksite siis, kui te soovite lõpetada sõnavõtud, hääletusele, kas me soovime sõnavõtud lõpetada? Ja siis me saame vastavalt kodu- ja töökorra seadusele tulla meie ettepaneku hääletamise juurde. Ma tänan!
Aitäh! Minu tõlgenduse kohaselt oli istungi juhataja pädevuses otsustada, kui palju me küsimusi esitame. Nii et aitäh! Oleme selle küsimusega lõpetanud ja jätkuvad protseduurilised küsimused. Palun, Jevgeni Ossinovski!
Aitäh! Riigikogu kodu- ja töökorra seadus, millega te ilmselgelt ei ole ennast väga hästi kurssi viinud, täpsemalt selle § 84 ütleb selge sõnaga, et kui hääletamise käigus rikutakse hääletamise korda, siis katkestab istungi juhataja hääletamise. Seda teie ei teinud, ehkki selleks ajaks oli see rikkumine nendele, kes kodu- ja töökorra seadust valdavad, põhimõtteliselt selge. Mul on küsimus teile kui Riigikogu esimehele. Kuna teie tegevus istungi juhtimisel oli vastuolus Riigikogu kodu- ja töökorra seadusega, ei saanud mina Riigikogu liikmena oma mandaati teostada, ehkki ma tahtsin seda teha. Ma pean ilmselgeks, et juhul, kui istungi juhataja ei pannud tähele ühe fraktsiooni soovi vaheaega võtta, siis hääletus katkestatakse ja korraldatakse uus. Nii on see alati olnud – see on elementaarne, see on ainuke käitumisviis, mis on kooskõlas Riigikogu kodu- ja töökorra seadusega. Teie tegite midagi muud ja sellest tulenevalt mina ei saanud oma vaba mandaati teostada. Kas see on teie arvates kuidagi kooskõlas Riigikogu kodu- ja töökorra seadusega?
Aitäh! Hääletamine algas haamrilöögiga ja ka lõppes haamrilöögiga ja see viidi läbi vastavalt kodu- ja töökorra seadusele. Andrei Korobeinik, palun!
Aitäh! Ma küsin nagu kindluse mõttes üle, et mis saab juhul, kui selgub, et see hääletus siiski ei olnud läbi viidud vastavalt kodukorraseadusele. Kas me peame erakorralise istungi tegema suvel või saab seda kuidagi teistmoodi lahendada?
Eks me siis juhatuses arutame seda, kui peaks nii juhtuma. Ma ei oska öelda, milline on siis Riigikogu liikmete soov: kas tulla selleks erakorraliselt kokku või jätkata seda arutelu sügisel. Aga ma leian, et me oleme siiski selle hääletuse läbi viinud ja selle tulemus on jõus. Heljo Pikhof, palun!
Lugupeetud esimees! Tegelikult sõna antakse üldiselt registreerimise järjekorras. Te lasete teatud inimesi ette. Aga see selleks. Igati õige oleks olnud välja kuulutada vaheaeg, et lasta see, mida me hääletama hakkame, Reformierakonnal selge sõnaga kirja panna. Me oleks täpselt teadnud, mida me hääletame. Praegu on meil see paberil ettepanek ja Keit Pentuse seletus. Aga see ei tähenda seda, et me võime saalis hakata seletust hääletama. Palun tehke see liigutus, võtke vaheaeg, et oleks selge üks lause või selged kaks lauset, mida hääletada! Siis me teame kõik, mida me hääletame. Sellist asja pole enne saalis olnud.
Aitäh! Me hääletame täpselt, sõna-sõnalt seda Reformierakonna ettepanekut, mis nad juhatusele esitasid. Nii see on. See on Reformierakonna soov. (Hääled saalist: "Ei ole!") Te olete selle kirjalikult esitanud, järelikult te olete seda siis soovinud. Milleks meil üldse see hääletus siin on? Kas see on nüüd ... Andke andeks, kas te jätkate protseduurilisi küsimusi? Kõigil on protseduurilised küsimused? Sellisel juhul palun, Kadri Simson!
Mu sõnavõtt oli registreeritud enne hääletamist. Ma tahtsin lihtsalt juhtida tähelepanu, et see, mis hääletusele pandi, oli täiesti arusaamatu. Sellises sõnastuses ettepanekut, nagu siin kirjas on, ei olnudki võimalik hääletada, sest ettepaneku tegija soov oli vastukäiv.
Jah. Aitäh! Ma olen sama meelt. [[Naer ja aplaus.]] Aga selline oli Reformierakonna soov. No palun väga, teil on see dokument ju käes! Kuidas sa saad vastu vaielda? Te olete ise selle kirja pannud ja selle teie soovi me panimegi teie soovil hääletusele. Kui siin kirjas on küsimused selle eelnõu kohta, siis küsimuste voor on lõppenud. Ma võtan praegu arvesse veel ainult mõned protseduurilised küsimused. Palun, Kalvi Kõla! Kõva. [[Naer.]]
Aitäh! Nii nagu ma olen juba öelnud, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon soovis võtta kümme minutit vaheaega enne hääletust. Saali tava on, et selleks, et vaheaeg võtta, registreeritakse puldil sõnavõtt ja enne hääletust Riigikogu esimees vaatab puldile ja kui on sõnavõtusoove, siis annab sõna ja inimene saab paluda vaheaega. Mina registreerisin sõnavõtu. Õigel ajal ja enda poolt esimese. Soovisin võtta meie fraktsioonile vaheaega, mis on meie õigus. Tahtsime fraktsiooniga arutada, mis me teeme selle punktiga. Teie mulle sõna ei andnud. Meie fraktsioon ei saanud asja arutada. Ja tulenevalt sellest ka meie fraktsiooni liige Jevgeni Ossinovski ei saanud teostada oma põhiseaduslikku õigust, nagu ta ütles. Teie nõunik kuulis, et ma mingil hetkel hõikasin, kui hääletus käis. Te oleksite saanud kohe hääletuse katkestada. Ma küsin: miks te ei andnud mulle sõna, võtmaks vaheaega, kui ma olin siin puldil õigel ajal vajutanud sõnavõtuklahvi? Miks te seda ei teinud?
Nagu ma selgitasin, minuni jõudis teie soov alles peale hääletamist. [[Kommentaarid saalis.]] Kaja Kallas, palun!
Aitäh! Ma juhin tähelepanu, et te viitate siin Reformierakonna fraktsiooni kirjale. Jah, me kirjutasime selle 30. aprillil ja see ei olnud sõnastatud nii, et see on see saali ettepanek, mis pannakse hääletusele. Oleks loogiline, et juhataja sõnastab ettepaneku, mis hääletusele pannakse. Teie ei ole seda teinud ja Reformierakonna fraktsioon võib selle nüüd korrektselt sõnastada. Seetõttu me toetame ettepanekut kuulutada välja vaheaeg. Me sõnastame oma ettepaneku juhatusele, te saate selle maha lugeda ja me saame teha uue hääletuse, nii et kõik oleks korrektne.
Aitäh! Teil oli kaks ja pool kuud aega sõnastada seda teistmoodi. [[Hüüded saalist.]] Kuna te seda ei teinud, siis loomulikult me panime hääletusele teie enda väljapakutud teksti. Täiesti selge! Teil oleks olnud aega teha seda ka eilsel juhatuse koosolekul või peale seda, kui te juba teadsite, et see tuleb täna hääletusele. Te ei teinud seda. Te lasite Riigikogu ette tulla sellesama teksti. Aitäh teile selle eest! [[Kommentaarid saalis.]] Riina Sikkut, palun!
Aitäh! Ka minu jaoks on arusaamatu, kuidas Reformierakonnal oli kaks ja pool kuud aega ettepaneku sõnastamiseks, kui mina lugesin kaks tundi tagasi pressiteatest, et meil täna tuleb selline punkt päevakorda ja läheb hääletamiseks. Meile kõigile oli see situatsioon ootamatu ja seega tuleks anda võimalus ettepaneku selgeks sõnastamiseks, et kõik Riigikogu liikmed saaksid aru, mille poolt või vastu nad hääletavad.
Aitäh! Tõepoolest, kaks ja pool kuud oli aega. Eile teatas Reformierakond, et nemad nõuavad ettepaneku saali toomist, ja just nimelt selline tekst oli meil olemas. Riigikogu juhatus ei hakka Reformierakonna või ükskõik millise teise erakonna ettepanekuid ja taotlusi ümber sõnastama. Seda õigust meil ei ole. Vastasel juhul hakataks meid süüdistama selles, et me äkki tahame teksti kuidagi ümber formuleerida. See on täpselt see sõnastus, mille Reformierakond on meile esitanud. Urmas Kruuse, palun!
Aitäh, juhataja! Siit saalist on mitu korda küsitud, kuidas see punkt tänasesse päevakorda tuli. Ja ettepaneku arutelu alustades te ei viidanud kordagi, kui palju on meil õigus küsida – mitu küsimust igaühel on võimalik esitada. Selle tõttu tekkis väga suur järjekord, kaasa arvatud viis või kuus küsimust ühelt healt kolleegilt. Sellise juhtimisega jõudsite te nii kaugele, et jätsite tähelepanuta ilmselge soovi sõna saada ja pöörduda juhataja poole palvega võtta vaheaeg. Ma kinnitan, et mina siin enda kohal istudes kuulsin, et sotsiaaldemokraatide fraktsioon tahab võtta vaheaega. Sellest anti märku ka kõva häälega. Öelge palun, austatud juhataja, mis keelab teil praegu selle hääletuse tühistada, lasta fraktsioonil vaheaeg võtta ja viia hääletus korrektselt läbi? Mis puudutab sõnastust, siis kui Riigikogu juhatusel tekib kahtlus, et sõnastus pole selge, siis võib ta uuesti asjaosalise fraktsiooni poole pöörduda ja paluda sõnastust täpsustada, sest juhatusel on plaan avaldus x päeval saali esitada. Midagi sellist ei ole toimunud. Kas te oleksite valmis tegema seda, mida soovib sotsiaaldemokraatide fraktsioon?
Reformierakond teadis täpselt, millal ettepanek saali tuleb. Neil oli suurepärane võimalus see soovi korral ümber sõnastada. Aitäh! [[Kommentaar saalist.]] Teie enda erakonna liige on juhatuses, temal oli kogu täpne informatsioon olemas, järelikult ka teie erakonnal. Ja kui te ei soovinud teistsugust sõnastust, vaid jätsite juhatusele ettepaneku, mille varem esitasite, siis ärge palun teiste suunas vaadake. Aitäh teile! Protseduurilisi küsimusi te olete kõik, kellel käed on üleval, juba saanud esitada. Sellega me lõpetame selle küsimuse menetlemise. [[Kõva lärm saalis, jalgade trampimine.]] Me läheme edasi järgmiste päevakorrapunktide juurde. (Saalist nõutakse vaheaega, jalgade trampimine jätkub.) Ja kuna osa inimesi on saalist lahkunud, ma võtan juhataja vaheaja viis minutit.
Võtan veel kord juhatuse vaheaja. Kümme minutit veel.
Lugupeetud kolleegid! Vaheajal kogunes Riigikogu juhatus ja me otsustasime anda Reformierakonnale võimaluse täpsustada hääletusele mineva ettepaneku teksti. Ja see saab olema siis selline: "Panen hääletusele Eesti Reformierakonna ettepaneku korraldada Riigikogu Valges saalis Euroopa Liidu lippude väljapanek kõrvuti Eesti Vabariigi lippudega." Läbirääkimiste ja küsimiste vooru me sellel korral ei ava, nii et võime minna hääletuse juurde. Annan saalikutsungi. Kas me võime minna hääletuse juurde? Kas kõik on kohal? Austatud Riigikogu! Kes on Eesti Reformierakonna fraktsiooni ettepaneku poolt korraldada Riigikogu Valges saalis Euroopa Liidu lippude väljapanek kõrvuti Eesti Vabariigi lippudega? Palun hääletada! Aitäh! Poolt on 38 saadikut, vastu 39, erapooletuid ei ole, ei osalenud 16. Reformierakonna ettepanek ei leidnud toetust. Läheme järgmiste päevakorrapunktidega edasi.
Austatud Riigikogu! Läheme edasi varem kinnitatud tänase päevakorraga. Esimene päevakorrapunkt: Vabariigi Valitsuse algatatud jäätmeseaduse, jäätmeseaduse muutmise seaduse ning jäätmeseaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse muutmise seaduse eelnõu 15 kolmas lugemine. Kas on soov avada fraktsioonide läbirääkimised? Läbirääkimiste soovi ei ole, me saame minna lõpphääletuse juurde. Austatud Riigikogu, panen hääletusele Vabariigi Valitsuse algatatud jäätmeseaduse, jäätmeseaduse muutmise seaduse ning jäätmeseaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse muutmise seaduse eelnõu. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 82 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud. Seadus on vastu võetud.
Läheme edasi! Tänane teine päevakorrapunkt: väliskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Eesti Vabariigi, Leedu Vabariigi ja Läti Vabariigi Parlamentidevahelise Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu 34 esimene lugemine. Palun ettekandjaks väliskomisjoni esimehe Enn Eesmaa.
Austatud kolleegid! Väliskomisjon esitas selle Riigikogu otsuse eelnõu 3. juunil sellel aastal. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 7. juuniks ettepanekuid ei esitatud. 3. juuni istungil otsustati teha Riigikogu juhatusele ettepanek võtta eelnõu 34 esimeseks lugemiseks Riigikogu täiskogu 12. juuni istungi päevakorda. Väliskomisjoni ettekandjaks eelnõu esimesel lugemisel määrati komisjoni esimees. Aitäh!
Aitäh, austatud ettekandja! Teile küsimusi ei ole. Kas fraktsioonidel on soov avada läbirääkimised? Läbirääkimiste soovi ei ole. Läheme lõpphääletuse juurde. Austatud Riigikogu, panen hääletusele väliskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Eesti Vabariigi, Leedu Vabariigi ja Läti Vabariigi Parlamentidevahelise Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Otsuse poolt hääletas 75 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud. Otsus on vastu võetud.
Tänane kolmas päevakorrapunkt: Vabariigi Valitsuse algatatud Põhja-Makedoonia Vabariigi ühinemist käsitleva Põhja-Atlandi lepingu protokolli heakskiitmise seaduse eelnõu 26 teine lugemine. Ettekandjaks palun väliskomisjoni esimehe Enn Eesmaa!
Austatud kolleegid! Selle eelnõu esimene lugemine lõpetati 4. juunil. Muudatusettepanekute tähtajaks 7. juuniks ühtki ettepanekut ei esitatud. Nende väheste päevade jooksul jõudsid juba kaks riiki, Norra ja Saksamaa, ratifitseerida selle protokolli. Kui meil õnnestub täna see töö lõpetada, siis Eestist saab 17. riik, kes on selle protokolli heaks kiitnud. Väliskomisjoni konsensuslik ettepanek Riigikogu juhatusele oli panna eelnõu 26 teiseks lugemiseks täiskogu 12. juuni istungi päevakorda ja viia läbi lõpphääletus.
Aitäh, austatud ettekandja! Teile küsimusi ei ole. Kas Riigikogu liikmetel on soov avada läbirääkimisi? Läbirääkimiste soove ei ole. Eelnõu kohta muudatusettepanekuid ei esitatud, me saame minna lõpphääletuse juurde. Austatud Riigikogu, panen hääletusele Vabariigi Valitsuse algatatud Põhja-Makedoonia Vabariigi ühinemist käsitleva Põhja-Atlandi lepingu protokolli heakskiitmise seaduse eelnõu. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Eelnõu poolt hääletas 76 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud. Seadus on vastu võetud.
Tänane neljas päevakorrapunkt: Vabariigi Valitsuse algatatud väärtpaberituru seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 28 esimene lugemine. Palun ettekandjaks rahandusminister Martin Helme!
Lugupeetud asespiiker! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Ma pean kohe ette vabandust paluma, et kuna te pidasite siin väga kirglikult debatti, siis mul on veidi vähe aega. Ma pean üsna varsti ära minema, et lennata ECOFIN-i koosolekule Brüsselisse. Aga ma usun, et vähemalt see osa saalist, kes on veendunult euromeelne, ei pahanda mu peale. Väärtpaberituru seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu teenib mitut olulist eesmärki. Esiteks soovitakse edendada börsifirmade ja nende aktsionäride vahelist suhtlemist ning suurendada eelkõige väikeaktsionäride võimalust osaleda börsifirmade üldkoosolekutel. Teine eesmärk on vähendada väärtpaberite prospekti kohta kehtivaid nõudeid ettevõtete jaoks. Börsiettevõtte ja aktsionäride vahel on mitmeid vahendajaid, näiteks pangad, kes peaksid teabevahetusele kaasa aitama. Eelnõu kohaselt kohustatakse neid vahendajaid börsiettevõtete ja aktsionäride vahelist suhtlust edendama. Samuti on eesmärk suurendada aktsionäride võimalusi kujundada börsiettevõtte juhtide tasustamise poliitikat. Juhtide all peetakse silmas nõukogu ja juhatuse liikmeid. Üldkoosolek hääletab tasustamise põhimõtete üle vähemalt iga nelja aasta tagant ja ka tasustamise põhimõtete olulised muudatused tuleb esitada üldkoosolekul hääletamiseks. Lisaks tuleb börsiettevõtetel hakata veebilehtedel oma juhtide tasusid avalikustama. Börsiettevõtetega seotud muudatused tulenevad Euroopa Liidu õigusest. Sellekohases direktiivis ette nähtud valikukohtade puhul on proovitud arvestada võimalikult palju meie börsiettevõtete seisukohtadega. Näiteks tasu avaldamisel otsustati piirduda nõukogu ja juhatuse liikmetega, tegevjuhtide tasu ei avalikustata. Eelnõu eesmärk on ka ajakohastada Eesti õiguses kehtivaid väärtpaberite prospekti koostamise nõudeid, lähtudes seejuures ettevõtte suurusest. Prospektis on kirjas investoritele pakutav teave raha kaasava ettevõtte ja emiteeritavate väärtpaberite kohta. Teatud ettevõtetel, eelkõige väiksematel, on nüüd võimalik esitada prospekt senisest väiksemas mahus. See muudab väiksemate ettevõtete jaoks aktsiate või võlakirjade kaudu raha kaasamise lihtsamaks ja ka soodsamaks. Need muudatused annavad ettevõtetele paremad võimalused kaaluda pangalaenu asemel muid rahastamisviise ning aitavad ühtlasi elavdada kohaliku kapitali turgu. Lisaks suurendatakse ühe olulise muudatusena väärtpaberituru seaduses künnist, millest allapoole jäävate avalike pakkumiste suuruse korral võib väärtpaberite prospekti koostada lihtsustatud kujul, lähtuvalt rahandusministri määrusega kehtestatud nõuetest. Prospekti koostamise kohustus on seotud kaasatava raha hulgaga. Praegu ei pea prospekti koostama, kui kaasatava raha maht on alla 2,5 miljoni euro, ja see künnis jääb praegu samaks. Küll aga võimaldatakse edaspidi teha lihtsustatud nõuetele vastav prospekt, kui pakkumise suurus on alla 8 miljoni euro. Kui pakkumine on suurem kui 8 miljonit eurot, tuleb igal juhul koostada prospekt ja siis juba Euroopa Liidu normidega ette nähtud viisil. Ülejäänud seadusmuudatused on pigem tehnilise iseloomuga. Eelnõu kohaselt tehtavad muudatused peaksid enamjaolt jõustuma üldkorras. Vastan hea meelega teie küsimustele.
Aitäh, lugupeetud ettevõtja, teile küsimusi ei ole.
Ettekandja olen.
Vabandust, ettekandja! Teile küsimusi ei ole. Palun kaasettekandjaks rahanduskomisjoni liikme Andres Suti!
Austatud härra juhataja! Head kolleegid! Rahanduskomisjon arutas eelnõu oma 3. juuni istungil, võttis kõik otsused vastu konsensusega ja teeb ettepaneku määrata muudatusettepanekute tähtajaks kümme tööpäeva, mis on siis 27. juuni sellel aastal. Komisjoni liikmetel oli mitmeid küsimusi, annan teile kiire lühikese ülevaate, millest me rääkisime. Esimene küsimus puudutas keelenõudeid: mis keeles prospekte tuleb teha. Rahandusministeeriumi esindaja selgitas, et see on emitendi otsustada, kas prospekt tehakse inglise või eesti keeles. Oli küsimus nende isikute ringi kohta, kelle tasud avalikustatakse. Need on siis emitendi nõukogu ja juhatuse liikmed. Lisaks oli küsimus selle kohta, mil määral mõjutab seaduse muutmine Finantsinspektsiooni töökoormust. Vastus on, et mõjutab selle võrra, kui palju tuleb uusi emitente, aga Finantsinspektsioon on sellega arvestanud. Eraldi teema oli mõiste "laitmatu maine", mis on seaduseelnõus sees. Komisjonis me arutasime seda ja jäi kokkulepe, et Rahandusministeerium täpsustab selle mõiste sisu eelnõu teiseks lugemiseks. Samuti küsisime, kas eelnõuga ette nähtud informatsiooninõuete puhul on tagatud andmete ühekordse küsimise põhimõte, ja vastus sellele oli "jaa". Tundsime ka huvi selle kohta, millised on naaberriikides rakendatavad nõuded. Rahandusministeeriumi hinnangul on need enam-vähem samad – see puudutab siis emissiooni summasid nii Lätis kui Leedus. Küsimus oli ka, mida arvavad väikeaktsionärid eelnõust. Rahandusministeerium oli konsulteerinud erinevate turuosaliste ja nende katusorganisatsiooni FinanceEstoniaga. Eelnõu kaitseb pigem väikeaktsionäride huve ja börsiemitendid olid selle kohta ka selgitustööd teinud. Ja viimaseks oli kõne all rohkem protseduuriline täpsustus, et kuna seadust juulikuus kindlasti vastu ei võeta, siis tuleb ka selle jõustumise sätteid eelnõus muuta. See on minu poolt kõik. Aitäh!
Aitäh, lugupeetud ettekandja! Teile on ka küsimusi. Valdo Randpere, palun!
Aitäh! Ma oleks tahtnud seda tegelikult Martin Helmelt küsida, aga kuna tal lennuk ootab, siis ta vuristas oma jutu kiiresti maha ja põgenes puldist. Ma küsin siis sinu käest. Keelenõue prospekti kohta – iseenesest see kõlab hästi, et emitent otsustab. Aga mina mäletan, et ma protestisin ka siis selle vastu, et kui Tallinna Sadam läks börsile, siis ta avaldas täispika prospekti inglise keeles, poolpika vene keeles ja väga-väga lühikese, kokkuvõtva ja mitte palju infot sisaldava eesti keeles. Ma leian, et see on vale. Näiteks, kui üht aktsiat reklaamitakse kui tulevast rahvaaktsiat, siis tegelikult võiks olla nõue, et inglis- ja eestikeelne prospekt oleks mahult sama suured ja sisaldaks samasugust informatsiooni. Inglise keeles sellest sisust aru saada on isegi minul keeruline olnud. Ma kardan, et ka tänases valitsuses on mõni inimene, kes ei saakski asjast aru, kui me läheks aktsiaid niimoodi müüma.
Jah, hea Valdo, ma selles osas olen sinuga nõus, et Tallinna Sadama prospekt oli tõesti koostatud selliselt, et eestikeelne osa oli liiga üldine, ei andnud investoritele piisavalt infot. Küsimus on selles, kui täpselt seda peaks seaduses reguleerima. Minu meelest on see siiski konkreetse ettevõtte nõukogu ja juhatuse teema. Ma isiklikult olen seda meelt ja minu meelest oli ka komisjonis arvamus, et kui emitent suunab missiooni ennekõike Eesti turule, siis on ülimõistlik, et prospekt on lisaks sellele, et ta on inglise keeles, ka eesti keeles. Kui aga turud on enamasti väljaspool Eestit, siis ehk ei ole otstarbekas, et tekst oleks täies mahus tõlgitud.
Toomas Kivimägi, palun!
Aitäh, härra juhataja! Hea ettekandja! Ka minu käest saad sa küsimuse seetõttu, et ma ei söandanud Martini käest küsida. Säästame EKRE-t, nad on täna niigi palju pihta saanud. Selles eelnõus on kirjas, et suurendatakse väikeaktsionäride võimalusi osaleda üldkoosolekutel. Mis see probleem on? Ma olen ka natukene selle valdkonnaga kokku puutunud ja ma ei tea, mis see probleem on. Mis küsimust selle eelnõuga tahetakse lahendada?
Aitäh, hea küsija! Seda konkreetset vaatenurka me komisjoni istungil ei käsitlenud. Eks see ole laiemalt säärane infovahetuse teema. Hetkel ma sulle täpsemalt vastama ei hakka, aga võin selle juurde tagasi tulla, kui küsimus on hiljem endiselt päevakorral.
Valdo Randpere, palun!
Aitäh! Ma jätkan oma eelmist küsimust. Kuna ma olen tuntud kompromissialti inimesena, siis ma pakun sulle ja komisjoni esimehele käigupealt järgmiseks komisjoni istungiks välja kompromissi. Kui tegemist on ikkagi Eesti riigile kuuluvate äriühingute börsile viimisega, siis võiks olla kohustuslik avaldada samas mahus eestikeelne prospekt, nagu on ingliskeelne või mis tahes muu keelne. Eriti kurioosne oli Tallinna Sadama puhul, nagu ma ütlesin, see, et isegi venekeelne prospekt oli pikem ja sisaldas rohkem infot kui eestikeelne. Aga kui on tõesti erainvestor või eraomanik, siis las ta otsustab ise, nagu sa pakkusid. Teil ju diskuteeriti, et olgu see emitendi enda otsus, aga riigi puhul see ei peaks olema emitendi vaba otsus. Meil ikkagi keeleseadus ka kehtib kuskilt otsast.
No eelnõu kohta saabki 27. juunini muudatusettepanekuid teha ja kui selline ettepanek laekub, siis kindlasti komisjon käsitleb seda.
Aivar Kokk, palun!
Aitäh! Ma lihtsalt tuletan, Andres, sulle meelde, et tegelikult meil komisjonis oligi see arutelu esimene teema, et kui Eestis on emissioon, siis kindlasti peab prospekt olema eesti keeles. Kui soovitakse see avaldada ka mõnes muus keeles, siis võib see olla ka mõnes muus keeles. Seda komisjonis arutatigi.
Nii. Ja küsimus? Selge, see oli täpsustus.
Aitäh! Rohkem küsimusi ettekandjale ei ole. Kas fraktsioonidel on soov avada läbirääkimised? Läbirääkimiste soovi ei ole. Eelnõu 28 esimene lugemine on lõppenud. Määran muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 27. juuni kell 16. Tänase neljanda päevakorrapunkti arutelu on lõppenud.
Läheme edasi. Viies päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud maksukorralduse seaduse, kohtute seaduse ja vedelkütuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 29 esimene lugemine. Ettekandjaks palun rahandusminister Martin Helme.
Lugupeetud asespiiker! Head Riigikogu liikmed! Suur tänu, Valdo – ta küll läks vist välja –, et sa minult küsimust ei küsinud! Aga see mu ajakava ei leevendanud. Mul on au teile ette kanda maksukorralduse seaduse, kohtute seaduse ja vedelkütuse seaduse muutmise seaduse eelnõu. Selle eesmärk on täiendada Euroopa Liidu riikide vaheliste topeltmaksustamise vaidluste lahendamise regulatsiooni ja muuta ka kohtute seadust. Praegu lahendab maksuhaldur piiriülesed topeltmaksustamise vaidlused maksulepingute alusel. Direktiivi ülevõtmisel peaks maksuhaldur lahendama need kaebused koostöös teise liikmesriigi maksuhalduriga vastastikuse kokkuleppe menetluses ja sellele kehtestatakse nüüd kaheaastane kohustuslik ajalimiit. Praegu kehtib maksuhalduritel kohustus teha kokkuleppele jõudmiseks mõistlikke pingutusi, kuid mingit tähtaega ei ole sätestatud. Kui kaebust ei lahendata selle ettenähtud aja jooksul, võib maksumaksja taotleda kaebuse läbivaatamist nõuandekomisjonis. Kuna nõuandekomisjoni liikmeks võib sõltumatu tunnustatud isikuna nimetada ka kohtuniku, muudetakse samuti kohtute seadust. Nõuandekomisjoni eesmärk on vajadusel tõendeid koguda, kuulata kaebaja ära ja kaebuse kohta oma arvamus avaldada. See arvamus on maksuhaldurite jaoks siduv, kui maksuhaldurid ei jõua lõpliku otsuse tegemiseks ise kokkuleppele. Direktiivi ülevõtmisega tekib Euroopa Liidus ühtsem menetlusraamistik topeltmaksustamise kaebuste lahendamiseks, maksumaksja menetlusõigused on paremini tagatud. See tähendab, nad ei jää lõputult kuhugi menetlusse rippuma, kuna maksuhaldurid on kohustatud seda tähtaega silmas pidama. Lisaks täiendatakse eelnõu kohaselt kohtute seadust selliselt, et edaspidi on õigus avaldada ametlikes teadaannetes rahvakohtuniku isikukood. Praegune seadus seda ette ei näe, aga tegelikkuses avaldatakse ametlikes teadaannetes juba praegu ka rahvakohtuniku isikukood. Nii viime seaduse kooskõlla päriseluga. Maksu- ja Tolliametil tekib õigus anda maksusaladust sisaldavaid andmeid riigisiseste toetusprogrammide elluviijatele. Need on KredEx, EAS, Kultuuriministeerium, Eesti Filmi Instituut jt. Seda toetusprogrammide elluviijatele vajalikku, maksusaladust sisaldavat teavet kasutatakse toetuste sihipärase kasutuse kontrollimiseks. Lisaks tekib maksuhalduril õigus anda maksuandmeid Keskkonnaagentuurile, et seal saadaks hinnata vedelkütuse seaduses sätestatud kohustuste täitmist, samuti Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile, Keskkonnaministeeriumile ja Keskkonnaagentuurile atmosfääriõhu kaitse seaduses sätestatud kohustuste täitmise hindamiseks. Vedelkütuse seadust muudetakse maksukorralduse seaduse muutmise tõttu. Vedelkütuse seaduse muudatused on tehnilist laadi ja võimaldavad teha järelevalvet kütuse liikumise üle. Vedelkütuse seaduses lisatakse kütuse käitlemise andmekogust andmete saajate hulka Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Keskkonnaamet, Keskkonnaagentuur ja Keskkonnaministeerium. Kokku võttes võib öelda, et direktiivi ülevõtmisel me tagame maksukorralduse seadusega maksumaksjale suurema õiguskindluse topeltmaksustamise vaidluste lahendamisel. Kohtute seaduse ja vedelkütuse seaduse muudatused on kaasnevad muudatused ja tulenevad maksukorralduse seaduse muudatustest. Seetõttu ei ole õige paketti käsitada kobareelnõuna. Aitäh!
Aitäh! Teile on ka küsimusi. Valdo Randpere, palun!
Aitäh! Sa ühe võimaliku küsimuse vastasid juba ära. Mulle tundus vahepeal, et on kobarseadus, aga ju siis ei ole, kui sa nii ütled. Meest sõnast, ministrit ka. Aga kaks küsimust ikkagi. Eelnõust ei nähtu, et selle heakskiitmine nõuab koosseisu häälteenamust, aga ma lugesin seda ja mõtlesin, et osa punkte nagu võiks sellised olla. Oskad sa öelda, kas see on koosseisu häälteenamust nõudev eelnõu või mitte? Teine asi on, et eelnõu peaks seadusena jõustuma juba 30. juunil 2019. Isegi kui sa täna lennukist maha jääd, ka siis ei näe ma, mis trikiga te suudate kolm lugemist ära teha ja panna selle 30. juunist jõustuma.
Aitäh! Esimesele küsimusele peab vastust küsima Riigikogu juhatuselt, see on Riigikogu menetluse küsimus. Teise küsimuse vastus on, et loomulikult on see eelnõu algatatud varem ja sinna sai see kuupäev kirja pandud lootuses, et menetlemine toimub üsna kiiresti. On täiesti ilmne, et me jõuame seaduse vastuvõtmiseni alles sügisese istungjärgu jooksul ja loomulikult teise lugemise käigus see kuupäev muutub.
Hanno Pevkur, palun!
Aitäh! Hea minister! Kuna sa kaitsed siin praegu ka kohtute seaduse muutmist, siis tõepoolest vajab eelnõu koosseisu häälteenamust ehk vähemalt 51 poolthäält. Aga ma küsin su käest just nimelt seda kohtute seadust silmas pidades. Ma loen seletuskirjast, et kohtunike ühing on tahtnud kohtunikele tegutsemiseks laiemaid õigusi, kui eelnõu algselt ette nägi. Oskad sa selgitada, mis need kohtunike soovid olid? Me teame sind kui tulist kohtusüsteemi kriitilise pilguga ülevaatajat. Nüüd sa annad kohtunikele blankoveksli tegutseda väljaspool kohtunikuametit või mis iganes.
Aitäh! Kindlasti ei ole tegemist blankoveksliga. Miks me anname kohtunikele õiguse selle nõuandekomisjoni töös osaleda? See tuleneb osaliselt direktiivist. Seal on ette antud raam, millised inimesed peaksid selles töös osalema. Ja kui me praktikat silmas pidades küsime, kes ikkagi on Eestis inimesed, kes oleksid pädevad taolises komisjonis töötama, siis vastus on, et nende inimeste hulk, kelle seast me peaksime need spetsialistid leidma, on tegelikult väga piiratud. Kohtute seaduses on väga rangelt kirjas, mida kohtunikud võivad väljaspool kohtumõistmist teha. Sisuliselt on seal ainult kaks asja ja me nüüd pikendame seda nimekirja minu meelest väga piiritletult. Lihtsalt selles konkreetses komisjonis võivad kohtunikud väljaspool kohtutööd osaleda.
Aivar Sõerd, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Austatud minister! Meil kehtib riigisiseses õiguses üldine põhimõte, et kui maksukohustusest või deklaratsiooni esitamisest möödub kolm aastat, siis nõue aegub. Aga nüüd hakkavad eri riikide maksuhaldurid vaidlema ja siis tulevad veel need nõuandekomisjonid. Lõpptähtaeg on vist paigas, aga kuidas aegumisega jääb? Kas see kolm aastat jääb kehtima või kui me selle direktiivi üle võtame, kas siis asjad muutuvad?
Aitäh! Ma ei saa kinnitada, et ma seda täpselt tean, aga ma arvan, et teatud tingimustel on see aeg tegelikult isegi pikem kui kolm aastat. Aga jutt ei käi mitte inimese ja riigi vahelisest vaidlusest, vaid eelkõige kahe riigi vahelisest vaidlusest. Inimesele või ettevõtjale või, ütleme siis, maksumaksjale on esitatud mingisugune nõue, millega ta nõus ei ole, ja siis kaks riiki omavahel vaidlevad, kummas riigis ta maksu maksma peab ja kus ta maksuvabastuse saab. Neid juhtumeid on Eestis väga vähe, maksuameti andmetel aastas kümmekond. Suuremates ja omavahel tihedalt integreeritud majandusega Euroopa riikides on neid loomulikult sadu ja tuhandeid ning kui maksumaksja osutub kahe riigi vahelises vaidluses kannatanuks, siis tuleb see probleem lahendada.
Siim Kallas, palun!
Härra minister! Ma sain teie ettekandest aru, et väljapakutud seadusmuudatused suurendavad maksumaksjate õiguskindlustust, ja see on kindlasti väga positiivne. Te lugesite ka üles terve hulga asutusi, kellel on võimalus saada maksuametist ja mujalt delikaatseid andmeid või, ütleme, sensitiivset informatsiooni maksumaksjate kohta. Kas see ei ole mitte selle õiguskindlusega vastuolus? Kas see ei tekita maksumaksjate seas ebakindlust, kui iga asutus, kes arvab, et tal on mingi probleem, saab kohe pöörduda maksuametisse ja küsida sealt, kuidas ühe või teise maksu maksmisega asi on? Ma lihtsalt ütlen kommentaariks nii palju, et see protsess, juurdepääs sensitiivsele maksu- ja pangainformatsioonile on juba 20 aastat liikunud vales suunas. Seda juurdepääsu on kogu aeg laiendatud ja mulle teeb see muret.
Aitäh! Ma arvan, et meile mõlemale teeb see muret. Nii palju kui ma aru saan, jutt käib sellest, et on konkreetsed toetused ühele, teisele või kolmandale isikule ja nende konkreetsete toetuste kasutust saab kontrollida. Me võime selle probleemi juurde tagasi tulla edasise menetluse käigus. Ma arvan, et see on täiesti legitiimne küsimus, kui avaralt seda võimalust tuleks anda.
Hanno Pevkur, palun!
Aitäh! Hea minister! Ma palun siiski veel täpsustada, mida eelnõu koostajad ja teie mõtlesite, kui kohtunikele selle lisaõiguse otsustasite anda. Seletuskirjast on ka näha, et eeltoodu tõttu on kohtute seaduse § 49 lõike 1 teine lause sõnastatud veidi avaramalt, kui see oli eelnõus esialgu kavandatud. Äkki te siiski ütlete, millised on need lisategevused, mida kohtunikul on edaspidi õigus teha võrreldes praeguse kohtute seadusega? Minu teine märkus puudutab Ametlikes Teadaannetes avaldatavaid rahvakohtuniku andmeid. Isikukoodi peetakse üldiselt delikaatsete isikuandmete hulka kuuluvaks. Kas te kaalusite varianti, et delikaatsete isikuandmete hulgast jäetakse isikukood välja ja kasutatakse näiteks sünniaega? Siin on viidatud, et isikukoodi on vaja rahvakohtunike identifitseerimiseks, aga ehk saaks isikukoodi asemel kasutada sünniaega?
Ma pean ausalt öeldes tunnistama, et ma ei tea, mis kaalutlused mängus on olnud. Ma tean öelda seda, et need konkreetsed paragrahvid on tehtud koostöös Justiitsministeeriumiga. Need on nende ettepanekud, mis kooskõlastuse käigus tehtud. Täpselt ma praegu vastata ei suuda.
Aivar Kokk, palun!
Hea juhataja! Hea ettekandja! Kui ma vaatan vedelkütuse seaduse muutmise rida, siis näen, et Eesti Õliühinguga ei ole seda eelnõu üldse arutatud. Ja kui vaadata, kellele kõigile antakse võimalus nendele andmete ligi pääseda, siis tekib küsimus, kas tõesti on neil kõigil seda õigust vaja.
Ma olen nõus selle küsimuse põhiasetusega, et kui palju me ikkagi erinevaid andmeid kogume ja kui palju neid mingisugustele huvilistele jagatakse. Siin peab väga tähelepanelikult jälgima, et nii ärisaladused kui muud ettevõtete huvid oleks kaitstud. Ma olen kindlasti valmis menetluse käigus konstruktiivselt neid teemasid Riigikoguga arutama.
Aitäh, austatud minister! Teile rohkem küsimusi ei ole. Palun kaasettekande tegemiseks kõnetooli rahanduskomisjoni liikme Riina Sikkuti!
Hea juhataja! Head Riigikogu liikmed! Rahanduskomisjon arutas eelnõu 29 tänavu 3. juunil. Seda tutvustas komisjonile rahandusminister Martin Helme ning küsimustele vastasid ka Rahandusministeeriumi ja Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ametnikud. Kõige olulisem küsimus, millele Valdo Randpere juba tähelepanu juhtis, oli ka rahanduskomisjoni esimehe küsitud: miks on see eelnõu esitatud kobareelnõuna? Koos on esitatud direktiivi ülevõtmine, kohtunike õiguste muutmine, vedelkütuse andmebaasile ligipääs, programmitoetused, avalikes teadaannetes esitatava info muutmine. Komisjoni liikmed nõustusid, et vajadusel on õigustatud ühe eelnõuga mitme küsimuse lahendamine, kuid sel juhul peab seletuskirjas olema selgem teave. Maris Lauri tegi ettepaneku küsida arvamust põhiseaduskomisjonilt või kas või informeerida seda komisjoni, et selle eelnõuga tahetakse muuta ka kohtunike töösse puutuvat ja rahvakohtunike kohta esitatava info avalikustamist. See on tegelikult põhiseaduskomisjoni pädevuses. Ametnikud selgitasid, et seaduseelnõu algatati direktiivi ülevõtmiseks. On vaja üle võtta piiriülestest maksulepingutest tulenevate maksuvaidluste lahendamise direktiiv ja selleks muudetakse maksukorralduse seadust. Direktiiv näeb ette, et maksuhaldurite pädevusest nõuandekomisjoni pädevusse läinud vaidlusi lahendavad ka kolm komisjoni liiget, kelle nimetavad liikmesriikide rahandusministrid. Kuna need kolm komisjoni liiget peaks olema kompetentsed ja sõltumatud ja Eesti puhul need inimesed võiksid olla ka kohtunikud, siis tuleb muuta kohtute seadust. Kohtunike õigused mingeid ülesandeid täita pannakse meil paika seadusega. Seega muudetakse koos maksukorralduse seadusega ka kohtute seadust, et lisada säte, mis võimaldab kohtunikel maksuvaidluste puhul nõuandekomisjoni liikme rolli täita. Maksukorralduse seaduse eelmisel muutmisel jäi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile ning Keskkonnaagentuurile andmata õigus kasutada infot kütuse käitlemise andmekogust. Nüüd leiti, et selle n-ö paranduse võiks teha maksukorralduse seadust praegu muutes, et riik ei peaks kütuse käitlejatelt mitu korda sedasama infot küsima. Komisjon otsustas konsensusega muudatusettepanekute tähtajaks määrata kümme tööpäeva ehk siis tähtaeg on 27. juunil 2019 kell 16. Ka otsustas rahanduskomisjon eilsel istungil ehk 11. juunil küsida eelnõu kohta arvamust põhiseaduskomisjonilt.
Aitäh, austatud ettekandja! Teile ei ole küsimusi. Kas fraktsioonidel on soov avada läbirääkimised? Läbirääkimiste soovi ei ole. Eelnõu 29 esimene lugemine on lõppenud. Määran muudatusettepanekute esitamise tähtajaks k.a 27. juuni kell 16.
Läheme edasi! Tänane kuues päevakorrapunkt: Vabariigi Valitsuse algatatud Eesti Vabariigi valitsuse ja Araabia Ühendemiraatide valitsuse vahelise lennuliiklust nende riikide territooriumide vahel ja väljaspool neid käsitleva kokkuleppe ratifitseerimise seaduse eelnõu 27 esimene lugemine. Ma palun ettekandeks kõnetooli majandus- ja taristuminister Taavi Aasa.
Austatud eesistuja! Austatud Riigikogu liikmed! Kuna kaks eelmist punkti ja nende käsitlemine oli väga tihedalt seotud lennuliiklusega, siis on sobilik kõne alla võtta seaduseelnõu, mis seda teemat jätkab. Tegemist on Eesti Vabariigi ja Araabia Ühendemiraatide vahelise lennuliiklust nende riikide territooriumide vahel ja väljaspool neid käsitleva kokkuleppe ratifitseerimise seaduse eelnõuga. Eesti ja Araabia Ühendemiraatide valitsuse vahelise lennuliikluse kokkuleppe ratifitseerimise seaduse tulemusena luuakse õiguslik alus lennuühenduse pidamiseks nende riikide vahel. Mõlema riigi lennuettevõtjad saavad võrdsed võimalused ühenduse pidamiseks. Valitsustevahelise kokkuleppe allkirjastasid pooled 28. septembril 2018. aastal ÜRO Peaassamblee istungjärgul. Kokkuleppe sõlmimine on vajalik, et suurendada välisliinide arvu ning äri- ja turismisektoris vajalikke võimalusi lennata Lähis-Idasse, Kagu-Aasiasse, Okeaaniasse ja Aafrikasse. Rahvusvahelisi lennundussuhteid Euroopa Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel on traditsiooniliselt reguleeritud kahepoolsete lennuliikluse lepingutega, nende lisade ja muude asjaomaste kahe- või mitmepoolsete meetmetega. Ja nagu öeldud, 28. septembril allkirjastasid Eesti välisminister Sven Mikser ja Araabia Ühendemiraatide välis- ja rahvusvahelise koostöö minister šeik Abdullah bin Zayed Al Nahyan ÜRO Peaassambleel sellekohase kokkuleppe. Kuna kokkulepe reguleerib ka maksuküsimusi – konkreetsemalt pardavarusid ja lisavarustust puudutavaid maksuvabastusi lennuettevõtjatele, siis põhiseaduse kohaselt tuleb need sätestada seadusega ja seetõttu on kokkulepe Riigikogus vaja ratifitseerida. Aitäh!
Aitäh, austatud minister! Teile küsimusi ei ole. Palun nüüd ettekandjaks majanduskomisjoni liikme Kai Rimmeli.
Hea Riigikogu aseesimees! Head kolleegid! Riigikogu majanduskomisjoni istungil 4. juunil 2019 oli päevakorras Vabariigi Valitsuse algatatud Eesti Vabariigi valitsuse ja Araabia Ühendemiraatide valitsuse vahelise lennuliiklust nende riikide territooriumide vahel ja väljaspool neid käsitleva kokkuleppe ratifitseerimise seaduse eelnõu arutelu esimesele lugemisele saatmiseks. Kohale olid kutsutud ka majandus- ja taristuminister Taavi Aas ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi transpordi asekantsler Ahti Kuningas. Minister Taavi Aas tutvustas seaduseelnõu, millega ratifitseeritakse Araabia Ühendemiraatide valitsuse ja Eesti Vabariigi valitsuse vaheline kokkulepe, mis loob võimaluse lennuühenduse tekkeks kahe riigi vahel. Ettekande järel esitati küsimusi. Sven Mikser soovis teada, kas eri riikide lennuühenduse tekkimiseks on alati vaja selline leping sõlmida. Taavi Aas vastas, et kolmandate riikidega otsesuhtluse korral tuleb sõlmida just selline leping. Kalvi Kõva uuris, kas on tulemas ka lennuliin. Ahti Kuningas vastas, et läbirääkimised käivad, kuid tõenäoliselt lükkub lennuliini avamine järgmise aasta sügisesse. Kai Rimmel tundis huvi, kas lennuliini avab ainult Dubai lennufirma. Ahti Kuningas vastas, et esialgu hakkab Dubai lennufirma lennuk lendama neli korda nädalas, aga see lennuk on 180-kohaline ja sellest mahust piisab. Otsustati teha ettepanek võtta eelnõu täiskogu 12. juuni istungi päevakorda ja saata eelnõu teisele lugemisele, kui esimene lugemine lõpetatakse, 11. septembriks. Otsused olid konsensuslikud. Aitäh!
Lugupeetud ettekandja, teile on ka küsimusi. Aivar Kokk, palun!
Aitäh, hea juhataja! Hea ettekandja! Te mainisite, et lennureisid tulevad neli korda nädalas. Kas selline leping on juba sõlmitud, et järgmisest aastast on võimalik sõita Dubaisse?
Nagu ma mainisin, pärast selle lepingu allakirjutamist asutakse lennuliinide lepinguid koostama. Nagu öeldud, liinid avatakse järgmisel aastal, nii et Expo 2020 ajaks peaks meil olema otseühendus Dubaiga.
Aivar Kokk, palun!
Kas komisjonis oli juttu, kas eellepingud on sõlmitud? Kas on kindel, et me saame Expole sõita otse kodulennujaamast Tallinnast?
Vabandust, ma ei kuulnud küsimuse algust.
Kas komisjonis oli juttu sellest, kas lennuliini käsitlevad eellepingud on sõlmitud? Kas me võime olla kindlad, et saame Tallinnast otse Expole sõita?
Selle lepingu alusel algab lennuliin Tallinnast.
Urmas Espenberg, palun!
Aitäh, hea juhataja! Hea ettekandja! Kas on ka olnud juttu, milline lennukompanii hakkab seda liini teenindama?
Jah, see oli üks meie küsimusi. Praeguse hetke seisuga teame, et esialgu hakkab seda liini teenindama Dubai lennufirma.
Aitäh, austatud ettekandja! Rohkem küsimusi teile ei ole. Kas fraktsioonidel on soov avada läbirääkimised? Läbirääkimiste soovi ei ole. Eelnõu 27 esimene lugemine on lõppenud. Määran muudatusettepanekute esitamise tähtajaks k.a 27. juuni kell 17.15. Tänane kuues päevakorrapunkt on menetletud.
Läheme tänase viimase, seitsmenda päevakorrapunkti juurde, milleks on Euroopa Komisjoni liikme kandidaadi ettekanne. Head kolleegid! Kõigepealt on ettekandjal ettekandeks aega kuni 20 minutit, seejärel on kõikidel Riigikogu liikmetel võimalik esitada üks suuline küsimus ja läbirääkimistel saavad osaleda ainult fraktsioonide esindajad. Ma palun ettekandjaks Euroopa Komisjoni liikme kandidaadi Kadri Simsoni!
Lugupeetud Riigikogu aseesimees! Head kolleegid! Eesti Vabariigi valitsus langetas 6. juunil toimunud istungil põhimõttelise otsuse esitada mind järgmise Euroopa Komisjoni koosseisu liikme kandidaadiks. Euroopa Komisjoni voliniku kandidaadi nimetamine on teadupärast Vabariigi Valitsuse pädevuses, kuid ma pean tähtsaks ja väga asjakohaseks, et kandidaat tutvustaks ennast ka Riigikogu täiskogu ees. Selline formaat nagu täna on esmakordne. Kahel esimesel korral kuulas Eesti kandidaati Riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjon ja eelmisel korral, viis aastat tagasi lahendati see küsimus olulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelu formaadis. Pärast seda Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 155 muudeti. Ma tänan Riigikogu selle võimaluse eest ning Vabariigi Valitsust nende usalduse eest. Valitsuse otsus esitada mind Euroopa Komisjoni järgmise koosseisu ning ka praeguse koosseisu – juhul, kui Eestis see koht vabaneb – liikme kandidaadiks tähendab mulle väga suurt vastutust. Ma ei võta seda kergelt. Meie ajalugu Euroopa Komisjonis ei ole pikk, volinikke on Eestil olnud ju ainult kaks. Senised esindajad komisjonis on minu hinnangul saanud oma tööga hästi hakkama ning ma loodan nende alustatut jätkata. Loomulikult hindan kõrgelt nõuandeid, mida Siim Kallas ja Andrus Ansip oma senise töö baasilt on valmis mulle jagama. Nagu Vabariigi Valitsuse otsusest näha, esitatakse mind ennekõike Eesti voliniku kandidaadiks tulevases Euroopa Komisjoni koosseisus. Kuid kinnitan siin teie ees, et olen valmis tööd alustama ka juba praeguses koosseisus, juhul kui Andrus Ansip peaks asuma Euroopa Parlamendi liikmeks. Minu senine töökogemus riigikogulasena ning majandus- ja taristuministrina annab mulle head eeldused ka Euroopas Eestit väärikalt esindada. Nagu te kahtlemata teate, andis mulle selles vallas väga tugeva platvormi Eesti edukas eesistumine Euroopa Liidu Nõukogus, kus mul oli au juhtida siseturu, energeetika ning transpordi valdkonda. Eesistumise jooksul sai palju ära tehtud, suurimad sammud astusime energeetikas, kus ületasime plaanitud eesmärke ja liikusime jõuliselt edasi puhta energia paketiga, kuid olime tulemuslikud ka muudes valdkondades. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi tugevat tööd tunnustas kõrgelt mäletatavasti ka mainekas väljaanne Politico, kes andis Eesti eesistumise valdkondadest kõrgeima hinde energiapoliitikale, mis sai nagu tööhõive- ja sotsiaalpoliitikagi 9 punkti 10-st. Ma kasutan siinkohal veel kord võimalust tänada kõiki Eesti eesistumisega seotud inimesi ja eraldi ka MKM-i ametnikke, tänu kellele jättis Eesti endast maha väga tugeva märgi. Head riigikogulased! Küsimusele, milliseks kujuneb Eesti järgmise voliniku portfell uues komisjonis, on täna võimatu vastata. Komisjoni liikmete täpse tööjaotuse otsustab uus president ja ka tema isiku suhtes ei ole ju veel kokkulepet. On võimalik, et ta valitakse 20. või 21. juunil ülemkogul ning kinnitatakse juulis Euroopa Parlamendis ametisse, aga võib minna ka mõnevõrra kauem aega. Selge on aga see, et uus president muudab senist töövaldkondade jaotust. Muidugi on igal volinikukandidaadil oma nägemus, millist rolli ta kõige paremini täitma sobiks, kuid 27 vastutusvaldkonna täpse jaotuse osas saame selgust alles paari kuu pärast. On selge, et minu senine töökogemus loob head eeldused energeetika, majanduse või transpordiga tegelemiseks, aga lõplik otsus vastutusvaldkondade ja portfellide osas jääb muidugi tulevasele komisjoni presidendile, kellel tuleb kaaluda iga volinikukandidaati ning õiget rollijaotust. Ma olen kindel, et tulevane president saab selle ülesandega edukalt hakkama. Eesti meedias on olnud juttu, et üks volinikupositsioon on kaalukam kui mõni teine, mina leian, et Euroopa Komisjonis on kõik vastutusvaldkonnad tähtsad ning väärikad. Lugupeetud Riigikogu liikmed! Esimese asjana tuleb muidugi otsustada tulevane komisjoni president ning teised juhtivad positsioonid. On olnud ka olukordi, kus uus komisjon ei saa alustada tööd 1. novembril ning lahkuv komisjon peab seetõttu tööd üle oma mandaadiga antud aja jätkama. Juhul kui Eesti praegune volinik Andrus Ansip otsustab siirduda Euroopa Parlamenti, on Eestil õigus määrata uus volinikukandidaat, kes täidab voliniku ülesandeid president Junckeri komisjoni ametiaja lõpuni – see tähendab, et kindlasti 31. oktoobrini või nii kaua, kui uus volinike koosseis ametisse asub. Ei maksa arvata, et praeguse voliniku asendamine tähendaks mõne kuu jagu ilma ülesanneteta tööd. Tööülesanded saavad nn vahevolinikul olema küll teised kui asepresident Ansipil, kuid on selge, et Junckeri juhitav komisjon jätkab täistuuridel ja ees ootavad mitmed olulised arutelud. Junckeri komisjon on oma ametiajal algatanud 474 seadusandlikku ettepanekut, lisaks jätkati tööd veel 44 eelmise komisjoni algatuse kallal. Praeguseks on kõigist algatustest koostöös Euroopa Parlamendi ja nõukoguga jõustatud 351, mis tähendab, et 167 on veel töös. Neist vahest olulisim ka meie seisukohast vaadatuna on MFM 2021–2027, Euroopa Liidu finantsraamistik. Ma tean, et president Juncker on kritiseerinud vahevolinike ametisse nimetamist, kuid siinkohal tuleb tähele panna, et Vabariigi Valitsus ei ole mind kandidaadina üles seadnud, pidades silmas pelgalt aega uue koosseisu töö alguseni. Vastupidi, valitsus on esitanud minu kandidatuuri tulevasse komisjoni koosseisu, aga vajadusel võin tööd alustada juba varem. Voliniku nimetamine on iga riigi õigus. See tagab võimaluse komisjonis tehtavates otsustes kaasa rääkida ja saada vajalikku infot Euroopa Liidu otsustusprotsessis toimuvast. Praeguse komisjoni liikmetest osutusid Euroopa Parlamenti valituks viis volinikku. Võib eeldada, et lisaks meie volinikule võtavad ka Hollandi ja Rumeenia volinik vastu europarlamendi mandaadi. Seega on kolmel riigil võimalus tulevase komisjoni liige juba varem määrata. Aga ka järgmise komisjoni koosseisu suhtes ei ole meie otsus kõige varasem. Meie põhjanaabrid soomlased on valinud oma tulevase voliniku, kelleks saab aastatel 2011–2014 rahandusminister olnud Jutta Urpilainen. Head kolleegid! Ma olen veendunud, et meie kõigi huvides on tugev ja solidaarne Euroopa Liit. Euroopa Liidu ühiste väärtuste ja koostöö nurgakivid on just usaldus ja solidaarsus, mille edendamisse on Eesti valmis panustama. Meie huvides on ühtne ja avatud Euroopa Liit. Peagi ametisse asuv uus Euroopa Komisjon peab pöörama tähelepanu Euroopa julgeolekule ega tohi unustada lähedasi suhteid ka Ühendkuningriigiga, seda ka julgeolekualaselt. Liidu ja meie liitlaste vahelistesse suhetesse tuleb panustada ning neid tuleb arendada. Täna ei ole veel selge, mis saab Ühendkuningriigist, kuid on arusaadav, et me ei saa ka tulevikus ilma heade ja tugevate sidemeteta. Euroopa ühtsust on viimaste aastate jooksul seatud korduvalt kahtluse alla ning leidub neid, kes usuvad, et Euroopa Liit jätkab Brexiti tuules nõrgenemist. Mina olen veendunud, et rasked ajad peavad meid veelgi enam ühendama ja tugevamaks muutma. Ning Brexiti mittejulgustav kogemus on andnud pigem jõudu neile, kelle siht on oma koduriigi tugevdamine Euroopa koostöö abil. Euroopa riigid üksinda ja üksikuna ei suuda konkureerida teiste maailma suurjõududega. Ühise tervikuna oleme tulevik, eraldiseisvana aga ajalugu. Räägime ka Euroopa siseturust. Olen seisukohal, et tugevam Euroopa siseturg on meie kõigi huvides ja see loob Euroopa, sh Eesti ettevõtetele uusi võimalusi maailmas võrdsetel alustel konkureerida. Nii nagu oleme Eestis asunud vähendama kõiksugu bürokraatlikke meetmeid, mis ettevõtjate tegevust piiravad, tuleb seesuguseid asjatuid takistusi kaotada ka Euroopa siseturul. Me vajame vähem barjääre ja rohkem koostööd. Meil tuleb arendada digitaalset siseturgu, sest see aitab kasvatada ühiskondlikku heaolu. Me peame olema jätkuvalt tehnoloogilise innovatsiooni eesotsas, sest see on meie naturaalne konkurentsieelis. Eesti tugeva digiriigina saab anda oma panuse üleeuroopalisse arengusse. Head eurooplased! Olen Eesti poliitikas tegutsenud kaks aastakümmet ning selle aja jooksul on mul kogunenud mõned vastased, aga ka suur hulk toetajaid ja sõpru. Te teate mind ja minu vaateid. Ja isegi kui need alati ei kattu, on meie vahel kahtlemata alati vastastikune austus. Minu vaated ei tule kellelegi üllatusena. Ma olen liberaal ning usun Euroopa Liitu ja meie ühisesse turgu, inimeste piirideta liikumisse ning pean tähtsaks iga inimest. Ma seisan uute transpordilahenduste ja muude projektide eest, pean tähtsaks innovatsiooni kõikjal transpordist energeetikani. Euroopa Komisjonil seisab ees palju väljakutseid, millest üheks tähtsaimaks võib pidada tulevast rahastusperioodi. Loomulikult on teravate teemadena endiselt laual julgeolek, piiriküsimused, Euroopa Liidu majandus ja maailma suurjõududega konkureerimine, samuti koostöö. Head parlamendiliikmed! Vabariigi Valitsus on küll langetanud põhimõttelise otsuse esitada mind volinikukandidaadiks, kuid enne ametisse asumist peab minu kandidatuuri heaks kiitma Euroopa Komisjoni presidendi kandidaat. Seejärel tuleb mul astuda Euroopa Parlamendi ette. Euroopa Komisjoni koosseisu kiidab tervikuna heaks Euroopa Parlament ja nimetab ametisse Euroopa Ülemkogu. Seega, minu teekond täna siin teie ees ei lõpe. Sellegipoolest on mul hea meel, et sain tulla Riigikogu ette enda vaateid tutvustama ja teie küsimustele vastama. Ma tänan teid hea koostöö eest ja olen kindel, et see jätkub ka tulevikus. Aitäh!
Aitäh! Teile on ka küsimusi. Siim Kallas, palun!
Aitäh! Kadri Simson! Ma arvan, et te olete väga hea kandidaat esindama Eestit Euroopa Komisjonis ja ma arvan, et teie läbiminek kõikidest nendest filtritest, mis on üsna tõsised, saab olema edukas. Te tegelikult juba vastasite väga paljudele oletatavatele küsimustele, mis valdkonnad teid huvitavad, aga kas te võiksite ka öelda mõne valdkonna, mida te kindlasti ei taha? Teiseks tahan öelda, et teie kogemus nõukogus ehk ministrina nõukogu teatud formatsiooni juhtimisel jne on natuke teine maailm. Me keegi tegelikult ei tea, mismoodi toimib Euroopa Parlament. Seal saab teil olema väga palju tegemist, tuleb kaitsta oma seisukohti komiteedes ja üldse, et midagi läbi viia, peab parlamendis toetuse saama. Kui heaks te hindate oma teadmisi ja arusaamist Euroopa Parlamendi tegelikust toimimisest?
Aitäh väga mitmekihilise küsimuse eest! Ma tegelikult tuginen eelkõige sellele teadmisele, mis me saime seoses Eesti eesistumisega. Eesistumiseks valmistudes me käisime Euroopa Parlamendi komisjonide ees oma tulevikuprogrammi tutvustamas ja hiljem siis saavutatut kokku võtmas. Paralleelselt tuli hoida kontakti nii raportööridega kui ka võtmeisikutega, kellest sõltus meile vajalike failide edasiliikumine. Nii et selline koostöökogemus on mul olemas, kuigi puudub Euroopa Parlamendi liikmeks olemise kogemus. Samas on see puudu olnud paljudel volinikel ka enne mind. Mis puutub valdkondadesse, siis ma arvan, et ei maksa minna läbirääkimistele tulevase presidendiga välistusmeetodile tuginedes. Ma eeldan, et iga hea juht vaatab meeskonda tervikuna ja paneb iga volinikukandidaadi vastutama selle valdkonna eest, mille juhtimiseks tal on eeldusi.
Jürgen Ligi, palun!
Aitäh! Proua Simson! Mina muidugi kuulaksin hea meelega hoopis Andrus Ansipit – oleks väga huvitav –, aga nii ta praegu läheb. Kuni see valitsus püsib, olete kandidaat teie. Aga öelge sellist asja. Kui te olite fraktsiooni esimees, siis oli Keskerakonna fraktsiooni kindel seisukoht, et volinikukandidaadi üle peab hääletama parlament. Kuidas te nüüd niimoodi olete ilma parlamendi hääletuseta siin meie ees? Kas te olete muutnud oma seisukohta ja kui olete, siis miks?
Kõigepealt ma loodan, et teie soov kuulata palju ja sageli Andrus Ansipit saab teoks. Aga mis puutub sellesse formaati, siis tõepoolest, viis aastat tagasi oli meie fraktsiooni tugev soov, et see formaat jõuaks ELAK-ist, kus teadupärast on märksa vähematel Riigikogu liikmetel võimalik osaleda kui täna siin, suurde saali. Seetõttu sai kodukord 2014. aasta sügisel muudetud. Lõpuks, otsides 2014. aastal kompromissi, jõudis see samasuguse formaadini, nagu kehtib ministrite puhul: on võimalik tulla Riigikogu ette ja teha poliitilisi avaldusi. See näitab, et Keskerakond oli opositsioonis olles väga kompromissialdis.
Aivar Sõerd, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Austatud Euroopa Komisjoni liikme kandidaat! Te olete teada andnud, et üks teid huvitav valdkond on energeetika, teine on transport. Euroopa Komisjon hindab semestrite kaupa liikmesriikide majandusarengu kavasid. Kui vaadata, mis hinnangud Eestile on antud – need puudutavad investeeringuid –, siis näeme, et vajakajäämisi on investeeringutes transpordi- ja energiataristu arendamiseks. Energiatõhususega on meil probleeme. Aga need vajakajäämised on pikalt kestnud, need hinnangud on kandunud Euroopa Komisjoni ühtedest soovitustest teistesse. Te olete nende valdkondade eest ministrina vastutav olnud. Mis teie seisukoht on: kas Euroopa Komisjoni käsutuses olevad hoovad, et liikmesriigid täidaksid komisjoni soovitusi, on piisavad või on vaja midagi ümber korraldada?
Viimased nõuanded või soovitused anti meile päeva pealt nädal aega tagasi ja seal oli ka soovitusi paremate ühenduste loomiseks. Täpsemalt räägiti energeetikaühendustest. Desünkroniseerimisega me oleme peale pikki, peaaegu kümnendi kestnud ettevalmistustöid jõudnud reaalsete sammudeni, juba sellest rahastusperioodist on eeltööde jaoks rahastus saadud. Euroopa Komisjon loodab, et me ka järgmise eelarveperioodi ajal teeme investeeringuid just energiajulgeoleku ja -ühenduste huvides. Sama kehtib heade transpordiühenduste kohta. Ma arvan, et need on kaks küsimust, mille osas me oleme Euroopa Liiduga ühte meelt: Eesti väärib turvalisi ühendusi ja väärivad ka meie lõunanaabrid. Milles tõepoolest praegu edusamme veel ette näidata ei ole ja mis oli üks osa ettekirjutusest, oli see, et viiel aastal on Eestis kasvanud fossiilsete kütuste kasutamine transpordisektoris. Meile anti selge soovitus, et tuleb leida uuenduslikke lahendusi, et eraisikud eelistaksid liikumiseks midagi muud kui eraautot ja et kaubavedu maanteedel asenduks säästvamate transpordiviisidega. Töö selle nimel Eestis kindlasti käib, aga Euroopa Komisjonil on ka konkreetseid algatusi, mis liikmesriike seda innukalt tegema sunnivad.
Signe Kivi, palun!
Aitäh, juhataja! Lugupeetud Euroopa Komisjoni liikme kandidaat! Mina soovin teile edu tulevases vastutusrikkas ametis! Aga küsin: kas on midagi, mis teil pikaajalise tegusa poliitikuna siin Eestis pooleli või päris tegemata jäi?
Kõigepealt aitäh heade soovide eest! Arvestades seda, kui lühike tegelikult, kui aastakümnete arvu silmas pidada, on minu töökogemus, siis ma loodan, et mul on veel väga palju Eestis teha. Kindlasti ei ole sellele töökohale asumine hüvastijätt Eestiga. Ma kavatsen tulevikus naasta ja kõik, mis seni tegemata jäänud, võimalusel ära teha.
Hanno Pevkur, palun!
Aitäh! Hea Kadri! Võib juhtuda, et sa ei saa juhtida neid lemmikvaldkondasid, mida sa soovid. Võib juhtuda, et sa hakkad tegelema ühise põllumajanduspoliitikaga. Seda ei saa välistada. Äkki sa valgustad Riigikogu suurt saali, mida sa arvad ühisest põllumajanduspoliitikast? Ja teine, sellega seonduv küsimus on selline. Kui sa saad sinna ametisse, siis see tähendab seda, et sa ei ole enam Eestist esitatud kandidaat, vaid sa oled üks volinikest. Sa ei saa enam lähtuda ainult Eesti huvidest. Kuidas sulle tundub, kuidas sa sellest rollikonfliktist üle saad? Kas sa Eestile suudad "ei" öelda, kui vajaduse korral peab seda tegema?
Ma tean, et Eestil on Euroopa tippametnike seas tugevaid liitlasi. Aga volinik tõepoolest ei saa võtta Eesti parlamendilt ega ka Eesti Vabariigi valitsuselt juhtnööre või tegevussuuniseid. Volinik seisab kogu Euroopa ühise hea käekäigu eest. Küsimus aga oli, mis minust saab, kui minust saab põllumajandusvolinik. Üldiselt ma arvan, et see on positsioon, millele on päris tugev konkurents. Mitmes väga mõjukas Euroopa Liidu liikmesriigis on põllumajandus üks olulisimaid valdkondi, mida Euroopa Liiduga seotakse. Loomulikult on meie regiooni riikidele üks olulisimaid eesmärke see, et toetused eri ajal Euroopa Liitu astunud riikidele jätkaksid võrdsustumist. Ma üldiselt arvan, et õppimisvõimelise inimesena suudan ma ennast suhteliselt lühikese ajaga kurssi viia kõigi teemavaldkondadega. Seda eriti tänu sellele, et volinikul, kui ta ei ole asepresident, on väga tugev direktoraadi toetus. Ta saab kasutada professionaalsete bürokraatide aastakümnetega kogutud tarkusi.
Oudekki Loone, palun!
Aitäh! Hea ettekandja! Kõigepealt ma tahan teid tunnustada selle eest, et te tulite parlamendile oma plaane ja soove tutvustama. Sellega te näitate oma professionaalsust. See on suurepärane eeskuju. Tegelikult süüdistatakse Euroopa Liitu kui institutsiooni tihti demokraatia defitsiidis. Ja üks selle valdkonna probleemidest on asjaolu, et seadusandliku algatuse õigus on ülekaalukalt Euroopa Komisjonil, kellel, nagu teie ka väga hästi viitasite, ei ole otsest rahva mandaati. Nad on ametisse nimetatud, mitte valitud. Euroopa Liidu kodanikel on väga keeruline mõjutada Euroopa Liidu poliitika n-ö päevakorda, seda suudavad teha peamiselt suurettevõtete lobiorganisatsioonid. Milline on teie seisukoht selle problemaatika suhtes ja kuidas võiks Euroopa Liidu institutsionaalset ülesehitust reformida nii, et see vastaks senisest enam demokraatia nõuetele ja et kodanikel oleks seadusloome üle efektiivsem kontroll?
Aitäh väga sisuka küsimuse eest! Praktilises elus olen ma näinud ka positiivseid juhtumeid, kus kodanikel on õnnestunud välja tulla ideega, mis pole komisjoni seisukohast esmavaatlusel Euroopa Liidu tasemel kuigi oluline ja lahendust nõudev olnud, aga liikmesriikide soovil on algatuseni jõutud. Kui tuua üks selline näide, siis mõni aasta tagasi tehti Soome Vabariigis rahvaalgatus – meilgi on võimalik korraldada rahvaalgatus – loobuda igakevadisest ja -sügisesest kellakeeramisest. Selle peale tõi Soome minister teema Euroopa Liidu transpordiministrite nõukokku, mille järel anti komisjonile suunis algatada vastav menetlus. Nii et ka sellistes väga argistes küsimustes on ühe liikmesriigi elanikel võimalik mingi protsess algatada. Selles küsimuses on komisjon osutunud väga innukaks, osa liikmesriike ei ole olnud valmis seda tempot järgima.
Toomas Kivimägi, palun!
Aitäh, härra juhataja! Hea Kadri, tuline konkurent ja koostööpartner! Ma olen ühtaegu tänulik ja murelik. Olen tänulik selle eest, et sa oled tuliselt seisnud Rail Balticu eest, aga murelik sellepärast, et sa oled võtnud koalitsiooni erakonna, kes on Rail Balticu vastu. Ja kahjuks ei ole see nii pelgalt retoorikas, vaid leidnud kajastamist ka koalitsioonileppes. Sinna on saanud sisse sõnastus, et kui Euroopa Liidu järgmise finantsperioodi kaasrahastus ei ole selle projekti puhul vähemalt 81%, siis n-ö võetakse lahti Rail Balticu trass, kohalikud peatused ja ajakava. Just selline sõnastus paraku on. Kas sa suudad mind selle sõnastuse suhtes natukene rahustada või veel parem: kas sina volinikukandidaadina saad kinnitada, et sa igal juhul tagad selle, et Euroopa Liidu järgmisel finantsperioodil katab Euroopa Liidu raha vähemalt 81% Rail Balticu jaoks vaja minevast summast?
Lõplik otsus finantsperioodi mahtude kohta tehakse tõenäoliselt tänavu detsembris. Tänasel päeval me teame seda, et valdkonnaministrite ehk transpordiministrite nõukogus on otsustatud, et sellised projektid nagu Rail Baltic, mis tagavad liikmesriigile kiire ühenduse, mis seni on puudunud ja mille arendamine eelmise finantsperioodi aastatel on alanud, saavad jätkata sama rahastusmääraga, nagu lubatud. Sama on üle kinnitanud ka Euroopa Parlament. Nii et Rail Balticul on praegu kõik eeldused olla erandlik Euroopa Liidu jaoks prioriteetne projekt, mis saab kõrgema määraga rahastatud kui tulevikus algatatavad sarnased projektid. Loomulikult me peame Eestis teadma, et kui rahastuses tekib märkimisväärne puudujääk, siis millised on lahendused, kuidas edasi. Seesama küsimus on üleval ka Lätil ja Leedul. Praegu me aga vaatame tulevikku väga positiivselt, sest kõik senised etapid on läinud nii, nagu me soovime. Aga kuni lõplikku kinnitust ei ole, peab meil varuks olema variant B, mida teha siis, kui rahastus ei vasta ootustele.
Kaja Kallas, palun!
Aitäh, Riigikogu aseesimees! Hea Kadri! Mina olen osalenud väga paljudel Euroopa Komisjoni volinike kuulamistel ja selles valguses võin öelda, et ma olen kindel, et sa saad seal suurepäraselt hakkama. See on küll keeruline töö, aga igal juhul sa oled tugev kandidaat. Minu küsimus puudutab Euroopa Liidu kliima- ja keskkonnapoliitikat. Me teame, et seoses sellega on söe- ja ka põlevkivielektri hind läinud nii kõrgeks, et see ei ole enam konkurentsivõimeline. Ja loomulikult on küsimus, mis saab nendest regioonidest, keda see puudutab: mis saab söekaevandustest ja meil Eestis põlevkivikaevandustest? Meil on selline piirkond Ida-Virumaa, muudes riikides on omad piirkonnad. Mida sa plaanid teha selleks, et Ida-Virumaa saaks nendest abiprogrammidest osa? Siiamaani on keskendutud ainult söepiirkondadele ja seda Eesti valitsuse passiivsuse tõttu.
Kliimapoliitika arutelud on senimaani toimunud keskkonnaministrite formaadis. Me teame, et Euroopa Liit on endale esitanud väga suured ambitsioonid, eriti CO2 emissiooni vähendamiseks. See paratamatult raskendab ka põlevkivielektrienergiat tootvate ettevõtete olukorda turul. Euroopa Liidu abiprojektid, mis on mõeldud eelkõige söetootmispiirkondadele, kätkevad sotsiaalseid ümberõppe võimalusi ja neid võimalusi saab ka Eesti Vabariik praegu nendele töötajatele pakkuda. Samas, me saame ise otsida võimalusi, et energeetikud saaksid energiasektoris jätkata ilma ümber õppimata. Ma arvan, et esimeses järjekorras peaks Eesti leidma võimalusi, kuidas jätkata elektrienergiat eksportiva riigina, ja kasutama nende inimeste professionaalseid oskusi valdkonnas, milles töötamiseks nad on koolitatud. Kui on küsimus, kas Eesti peaks kõigis Euroopa Liidu projektides aktiivselt kaasa lööma, siis jah, ma olen nõus. See söepiirkondade abistamise programm on tõstatatud mitmel korral ja minu teada ka Eesti valdkonnaministeeriumid on oma esindajad sinna töörühma saatnud.
Valdo Randpere, palun!
Aitäh! Kadri, ka minu arvates oled sa hea kandidaat. Nii et ega mul väga palju sult küsida ei olegi, rohkem edu soovida. Aga siiski üks küsimus, mis haakub natuke nii su eelmise ametiga kui loodetavasti ka tulevasega. Kas sina majandusministrina või siis tulevikus -volinikuna – kuigi sa otseselt Eesti huve enam seal esindada nagu ei saa, kui head tooni silmas pidada – kavatsed võtta üles Eesti lennuühenduste teema või tõsta lauale üldse lennuühendused sellistest väikestest tupikmaadest, nagu Eesti mõnes mõttes on? Meist teisel pool on Euroopa Liidu piir ja ometigi meile kehtivad riigiabireeglid, mille tõttu meie lennukompaniid üksteise järel maadlevad finantsraskustega. Meil tegelikult võiks ju olla mingi hea põhjendus, miks neid reegleid peaks muutma. Paljud on lubanud, et nad tõstatavad selle teema ja lahendavad probleemi, aga siiamaani me tulemust näinud ei ole. Kas sina teed selle ära?
Tänan küsimuse eest! See oli üks teema Eesti eesistumise ajal, kui meie võõrustada olid mitteametlikul transpordiministrite nõukogu kogunemisel ülejäänud Euroopa Liidu transpordiministrid ja loomulikult ka transpordivolinik. Me arutasime Euroopa Liidu karme riigiabireegleid, mis vähendavad ühenduste võimalust perifeersetel Euroopa Liidu aladel, kus tegu on sageli lennuühenduste lõpp-peatustega. Neid lennujaamu ei kasutata vahelennujaamadena. Selline on meie kauge kant, Lõuna-Euroopas on säärased mõned saareriigid. Selle kohta on Euroopa Komisjon tellinud uuringuid. Aga tõepoolest, reeglite lõdvendamiseni selliste riikide probleemide lahendamisel jõutud ei ole, sest praegu on lennunduses head ajad. Lennuühenduste arv kõigis – kui ma ütlen kõigis, siis ma võib-olla ei ole faktitäpne, aga enamikus – Euroopa Liidu riikides on märkimisväärselt kasvanud. Aga see probleem on laual olnud, see oli ka üks teema Eesti eesistumise ajal. Kindlasti, kui lennunduses enam nii hea aeg ei ole, on see meie jaoks ja teiste sarnases olukorras olevate liikmesriikide jaoks eriti valus.
Anti Poolamets, palun!
Lugupeetud ettekandja! Brexiti üks põhjus on liigne võimu koondumine Brüsselisse, jätkuv föderaliseerumine. 2018. aasta tõi lisaettepanekuid täiendavaks föderaliseerumiseks. Üks neist oli majandusvolinik Moskovici ettepanek euroala ühise eelarve kohta ja teine Macroni ettepanek ühisarmee loomise kohta. Mida te arvate nendest ettepanekutest?
Ettepanekuid on tulnud ju ka teiselaadseid. Eesti jaoks, kes me oleme erand, võib ehk elevust tekitada ettepanek, et kogu Euroopa Liidus võiks kehtida minimaalne ettevõtte tulumaksu määr, või siis viimastel päevadel välja käidud idee, et kogu Euroopa Liidus võiks olla sama miinimumpalk. Nii et oleneb, millist valdkonda me vaatame. Mõnes valdkonnas, kus Eesti on oma arengus mõnevõrra tagasihoidlikumal positsioonil, eriti sotsiaalvaldkonnas, me kindlasti võidaks. Mis puutub kaitsekoostöösse, siis ma arvan, et Euroopa Liidul ei tasu teha NATO kõrvale paralleelstruktuuri. NATO ongi kaitseorganisatsioon ja kõigil Euroopa Liidu liikmesriikidel, kellel on olnud soov teha sellisel tasemel kaitsekoostööd, on olnud võimalus NATO-ga liituda. Föderaliseerumise laiemas plaanis aga peavad heaks kiitma kõik liikmesriigid. Selliseid algatusi ei hakata kokku leppima, ilma et neil oleks ülemkogu heakskiit. Me teame, et kerge käega valitsusjuhid selliseid otsuseid langetama ei hakka.
Kalvi Kõva, palun!
Aitäh! Vaieldamatult, Kadri, oled sa väga hea kandidaat, aga olen tsipakene su pärast mures. Valitsus, kes sind kandidaadiks esitas, on meil ju täpselt selline, nagu ta on. Ja kui sa sinna Euroopasse lähed, siis kodus on su erakonnal üks selline partner, kes on arvanud, et Euroopa Liidu peaks laiali saatma, et meil eksisteerib süvariik ja tegutsevad kõik need Euroopa Komisjoni käsilased jne. Kuidas sa selle kaksikeluga hakkama saad?
Hea Kalvi! Eks mures olemine kuulub eestlaste põhiolemusse. See, et sa oled mures, ei pane mind kuidagi rohkem muretsema. Aga mis puutub sellesse, et mind saadab oma otsusega kandidaadiks just praegune valitsus – ma muuseas eeldan, et selliseid küsimusi võib tulla ka Euroopa Parlamendis enne hääletust –, siis mina tuginen valitsuse koalitsioonileppele ja sellele, mis on seal kokku lepitud. Nii nagu eelmine valitsus, pidas ka see valitsus väga oluliseks, et esimene koalitsioonileppe peatükk on välis- ja julgeolekupoliitikast. Seal kinnitatakse, et meie välis- ja julgeolekupoliitika lähtub Eesti riigi huvidest, et me teostame seda, kuuludes Euroopa Liitu ja NATO-sse, ja et meile on oluline Euroopa Liidu ja NATO ühtsus ja koostöö. Aga loomulikult on meie kui rahvusriigi õigus öelda, et me näeme Euroopa Liitu riikide liidu, mitte liitriigina. Ja nii on see ka koalitsioonileppes kirjas.
Selle päevakorrapunkti arutelu ajal on igal Riigikogu liikmel õigus esitada ettekandjale ainult üks küsimus. Läheme edasi. Andres Metsoja, palun!
Aitäh, hea eesistuja! Hea Kadri! Olgugi et me saime Pärnu linna peaaegu sama suureks kui Berliin, tundub, et see jääb sulle ikkagi väikeseks ja järgmised kohalikud valimised tulevad Pärnus selle võrra igavamad. Aga kahtlemata suur tänu sulle koostöö eest nii lennujaama, Rail Balticu kui ka Via Baltica arendamisel! Aga minu küsimus tuleb algatuse kohta, mida on valitsuskabinetis kui eriplaneeringut arutatud. See on Tallinna–Helsingi tunnel. Mis tundega südames sa asud Euroopa poole teele ja kuidas sa sellesse projekti rahastamise seisukohalt suhtud? Kas Hiina kapitali kaasamine võiks olla hea plaan? Ja kui suur on võimalus, et projekti rahastatakse ka Euroopa Liidu toetusena?
Üks Tallinna–Helsingi tunneli esimesi etappe oli Euroopa Liidu kaasrahastusega tehtud uuring, mille eesmärk oli prognoosida, kui palju see maailma kõige pikem veealune tunnel maksma võiks minna. Sellest tulenevalt leidsid Eesti ja Soome valitsus, et see tunnel võiks olla kahe riigi koostöö projekt ja ka Euroopa Liidu projekt – selles mõttes, et rajatis vastaks kõigile Euroopa Liidus kehtivatele tehnilistele nõuetele ja muudele standarditele. Nii et kui seda tunnelit ehitama hakatakse, siis keskkonna ja ohutuse valdkonnas mitte mingit kriteeriumide alandamist ei tule. Tõsi on see, et Euroopa Liidus ei ole seni ühtegi suurt infrastruktuuriobjekti Hiina riigi laenuga ehitatud, samas on sadamaid, raudteid ja teisi objekte väljaspool Euroopat hiinlased ehitanud küll. Me oleme kohtunud tunneli arendajatega ja tõenäoliselt see rahastus ei tuleks ilma selleta, et liikmesriigid annavad ehitamisele väga suured garantiid. Millalgi on vaja teha otsus, kas selline projekt ja nii suur rahastus väärib tulevikus liikmesriigi garantiid.
Heiki Kranich, palun!
Aitäh! Hea Kadri! Minu poolt saad sa ka head soovid kaasa! On suuri asju, on väikseid asju, kindlasti ei ole need võrreldavad, aga inimesed loovad nende vahele seoseid. Sa ütlesid, et üks sinu lemmikteemasid on transport ja nutikad transpordilahendused. Aga minuga võttis natuke aega tagasi ühendust üks minu valija Hiiumaalt, kes ütles, et kui Kadri Simson läheb suuri transpordiprojekte nutikaks tegema, kas siis ei või juhtuda niimoodi, nagu Hiiumaa laevaühendusega juhtus. Hiidlased olid lõpuks õnnetud, kurvad ja mõni isegi kuri. Aita mul seda inimest lohutada! Kas loodad suurte asjadega hakkama saada, ka transpordi valdkonnas?
Jah, tõepoolest pean tunnistama, et aasta tagasi suurel reedel oli mereseis madal ja paljudel hiidlastel jäi pärast pühi mandrile naasmata. Aga sellest tehti järeldused. Rukkirahu kanal on süvendatud ja kõigiks järgmisteks aastateks on süvendamiseks vajalikud rahasummad eelarvestrateegias planeeritud. Nii et tulevikus ei tohiks madal merevesi, mis otseselt transpordiministrist ei sõltu, laevaühendust takistada.
Andres Sutt, palun!
Aitäh! Hea volinikukandidaat! Ka mina soovin teile edu kõikidel järgmistel kuulamistel ja ootan põnevusega, kuidas läheb. Ütlesite enne, et olete väga veendunud eurooplane, Euroopa Liidu toetaja. Samas on viimastel aastatel järjest enam kõlanud euroskeptikute hääli – püütakse näidata, et kõik halb tuleb Euroopast või täpsemini Brüsselist. Mida te kavatsete volinikuna teha, et kõhklejad näeksid Euroopa Liidus vähem probleemi ja rohkem võimalust?
Aitäh väga laiapindse küsimuse eest! See, et ma olen uskunud Euroopasse, käib ehk minu ajalooga kaasas. Võib-olla mõned teist mäletavad, et kui Eesti oli astumas Euroopa Liitu, siis ainus erakond, kus käis elav arutelu, kas referendumil seisukoha võtmine, jah või ei ütlemine peaks olema igaühe südametunnistuse asi, oli Keskerakond. Toona pöördus päris suur hulk Keskerakonna juhatuse liikmeid, mina nende hulgas, erakonna poole, me soovitasime hääletada kongressil jah-vastuse poolt. Mida ma nüüd teha saan? Kõige rohkem suurendab usku Euroopasse see, kui Euroopa regioonina areneb, areneb positiivses suunas, pakub inimestele häid võimalusi tööhõive näol, noortele aga ka parema hariduse näol. Euroopa peab suutma teiste suurte majanduspiirkondadega konkureerida. Seetõttu peaksid volinikud suutma innustada innovatsiooni arendamist, pärssida bürokraatiat ja teha oma igapäevase tööga asjajamine Euroopas konkurentsivõimelisemaks.
Kristina Šmigun-Vähi, palun!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Lugupeetud Euroopa Komisjoni liikme kandidaat! Mulle te olete ka väga sümpaatse mulje jätnud. Aga mul on küsimus. Te nagu pooldate Euroopa Liitu ja ma olen täiesti veendunud, et te saate hästi palju Eesti jaoks ära teha, tehes koostööd Euroopa Liiduga. Aga miks te jätsite hääletamata küsimuse puhul, kas Euroopa Liidu lipud võiksid kaunistada Valget saali? Kas teile ei meeldinud, kuidas siin istungil, ütleme, kogu see protseduur oli üles ehitatud, või mis põhjus on, et te jätsite hääletamata? Ja kas te arvate, et see on hea signaal Euroopale?
Aitäh küsimuse eest! Ma üldiselt olen veendunud, et sellises formaadis arutelu, nagu meil siin lippude üle oli, ei mõju hästi ei Riigikogu üldisele kuvandile ega ole ka mõistlik asjade lahendamise viis. Kui ma saan Riigikogu juhatusele midagi soovitada, siis ma soovitan vaatamata sellele hääletustulemusele minna kõigile fraktsioonidele sobinud kompromissile, et Eesti parlamendis oleks aukohal kõigi oluliste organisatsioonide ja ka Eesti Vabariigi lipud. Ja nende lippude koht oleks kohe meie sissepääsu juures. Ma arvan, et olukorras, kus meid just valiti ka ÜRO Julgeolekunõukogu mittealaliseks liikmeks, võiks seal Eesti, NATO ja Euroopa Liidu lipu kõrval olla ka ÜRO lipp. Miks ma ei hääletanud? Võib-olla te märkasite, et ma küsisin enne hääletust, mida me hääletame. Ma saan aru kõigi innukusest alati hääletada ja võtta seisukoht, aga kui küsimus on korralikult formuleerimata, siis mõnikord tasub seisukohta mitte võtta.
Riina Sikkut, palun!
Aitäh, hea juhataja! Hea Kadri! Mina arvan ka, et sa oled väga hea Euroopa Komisjoni liikme kandidaat. Kui meil oleks vaja siin hääletada, siis mina hääletaksin sinu poolt. Oma kõnes sa ütlesid ilusti, et sa oled Euroopa-meelne liberaal. Aga kas sa näed mingit ohtu, midagi ebameeldivat selles olukorras, et näiteks Mart Helme on vastates Andres Kuuse küsimusele, mis on süvariik, öelnud, et need on eriteenistused, kes töötavad Euroopa Komisjoni huvides? Ja tõesti Martin Helme kinnitas, et tema majandus- ja rahaliidu süvendamist ei toeta. Kui Eesti ministrid Euroopa tasandil niisuguseid seisukohti esindavad, kas sul siis võiks olla voliniku rollis keeruline olla või mis positsiooni sa Eesti suhtes siis võtad?
Ma üldiselt arvan, et igal poliitilisel jõul on õigus oma seisukohti väljendada, isegi siis, kui need konkurentide seisukohtadega kokku ei lange. Selline eluterve skepsis tuleb tavaliselt – olge siin ettevaatlikud! – erakondadele tugevamalt külge siis, kui ollakse opositsioonis. Valitsuses olles igapäevast tööd tehes on võimalik näha, kuidas otsused tegelikult sünnivad ja et neid ei tekita salapärased jõud, vaid neil on loogilised algpõhjused. Sageli on need poliitilised otsused, mida teeme me ise.
Henn Põlluaas, palun!
Aitäh! Hea Kadri! Ega mul tegelikult küsimust ei olegi. Ma loodan, et Eesti hüved ja huvid on sul ka seal kaugel südames, ja ma soovin sulle palju edu ja jõudu ja jaksu selleks!
Aitäh, hea Henn!
Tarmo Tamm, palun!
Aitäh, juhataja! Lugupeetud volinikukandidaat, hea kolleeg ja erakonnakaaslane Kadri! Siin kolleegid esitasid hiljaaegu küsimuse, mis saab siis, kui sulle antakse põllumajandusvoliniku portfell. Minu arvates see on üks hinnatumaid ja väärtuslikumaid portfelle üldse selles valikus, mis seal on. Kolmandik eelarvet kuulub selle voliniku töövaldkonda. Kas sa võiksid öelda Eesti ja ka teistele Balti põllumeestele, et sa teed selle nimel kõik, et see portfell omale saada?
Hea Tarmo! Ma olen täiesti nõus, et see on üks hinnatumaid portfelle just selle kaalukuse ja rahalise mahu mõttes. Päris mitme liikmesriigi arvates on üks olulisimaid Euroopa Liidu plusse see, mida ühenduses on tehtud põllumajanduse heaks. Ma peale Soome volinikukandidaadi ja paari ametis jätkava volinikukandidaadi isiklikult kedagi ei tea, aga mul on kuri kahtlus, et mõni liikmesriik esitab põllumajandusvoliniku kandidaadiks põllumajandusministri kogemusega inimese. Seega see konkureerimine oleks päris keeruline. Aga loomulikult, kui mingil põhjusel arvatakse, et Eesti tugeva põllumajandustraditsiooniga maana väärib just seda portfelli, siis vastu vaidlema ma ei hakka.
Urmas Kruuse, palun!
Aitäh, austatud istungi juhataja! Auväärt Kadri Simson! Kindlasti soovin ka omalt poolt edu, jõudu ja vastupidamist nendest kadalippudest läbiminekuks! Aga mul jäi natuke kõrva kriipima hea kolleegi küsimus, mille peale te ütlesite, et ei saanud aru, mille üle tuleks hääletada. Kas te panite tähele, et meil oli kaks hääletust ja enne seda, kui toimus Riigikogus teine lipuhääletus, öeldi väga selgelt, mida me hääletame? Ma isiklikult küll arvan, et euroliidu lipp oleks võinud Valges saalis seista juba sellest hetkest saati, kui me liitu astusime. Sellist hääletust ei peaks üldse siin majas olema. Aga kui tulevane komisjoni president küsib teie käest, hea Kadri, miks te jätsite nupule vajutamata, siis mis te talle vastate?
Ma arvan, et selline hääletus Riigikogu saalis ei olnud kohane. Ka arvan ma, et Riigikogus on kindlasti olemas koht ka Euroopa Liidu lipu jaoks. Seda, et Euroopa Liidu lipp pannakse auväärsele kohale, ma toetan. Ma toetan ka seda alternatiivi, mis välja käidi – küsimus ei ole ainult ühes organisatsioonis, kuhu me kuulume, tähtsaid organisatsioone on veel mitu.
Aitäh! Austatud ettekandja, rohkem küsimusi teile ei ole. Suur tänu vastamast! Avan läbirääkimised. Keskerakonna fraktsiooni nimel, palun, Anneli Ott!
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Euroopa Komisjonil on Euroopa Liidus vastutusrikas ülesanne. Ühtegi Euroopa Liidu seadust ei sünni, kui Euroopa Komisjon seda ei algata. Euroopa Komisjon hoiab silma peal Euroopa Liidus tehtud kokkulepete täitmisel. Komisjon seisab Euroopa Liidu ühiste väärtuste eest ja hoiab järge liidu eelarve kulutamisel. Komisjon hoiab Euroopa Liidu institutsioonide vahelise võimu tasakaalus. Selle tõttu oleme pidanud tähtsaks, et Euroopa Liidu Komisjoni liikmete arv vastaks liikmesriikide arvule. Eesti esindaja kohalolu Euroopa Komisjonis on oluline. Euroopa Komisjon toimib ühise vastutuse põhimõttel. Kõigil komisjoni liikmetel on otsuste tegemisel võrdne sõnaõigus. Euroopa Komisjoni liikmed peavad küll oma töös esindama laiemalt Euroopa huve, aga inimestena me peegeldame oma tööd tehes paratamatult seda, kes me oleme, millised on meie hoiakud, kogemused ja teadmised. Meie esindaja kaudu jõuavad Eesti hoiakud ja teadmised ka komisjoni otsustuste laua taha. Tegemist on selgelt ühe kõrgema ametikohaga, kuhu Eesti oma esindaja saadab. Eesti esindaja Euroopa Komisjonis peab olema laia silmaringiga, asjatundlik, avatud ja julge. Olen veendunud, et selles töös tuleb abiks pikaajaline parlamenditöö kogemus, mis tagab ka laiema Euroopa Liidu poliitilise süsteemi tunnetuse. Euroopa Komisjon peab aktiivselt suhtlema Euroopa Liidu liikmesriikide parlamentidega ja oskama leida kompromisse Euroopa Parlamendi fraktsioonidega. Head kolleegid! Meie huvides on, et Euroopa Komisjon jätkaks tööd euroala ning siseturu tugevdamise, liikmesriikide parema koostöö, kodanike turvalisuse ja stabiilsuse tagamise nimel Euroopa Liidu naabruses. Me vajame Euroopa Komisjoni, kes innustaks järgmise viie aasta jooksul erasektorit aktiivsemalt panustama innovatsiooni ning teadusesse. Euroopa Liidu tulevase eelarveraamistiku kokkuleppimisel ja Ühendkuningriigi ning Euroopa Liidu heade tulevikusuhete seadmisel on Euroopa Komisjonil samuti oluline roll. Täiesti selge on ka see, et tuleb leida lahendused kliimapoliitikas. Ees on põnevad ning vastutusrikkad arutelud ja otsused. Komisjoni liikmel tuleb julgelt seista Euroopa Liidu aluslepetes toodud põhimõtete eest, nagu inimväärikuse ja inimõiguste austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus ja õigusriik. Õiglaselt tuleb kaasata Euroopa Liidu seaduste ettevalmistamisel suuri ja väikeseid huvigruppe. Tuleb kommunikeerida otse ja selgelt Euroopa Liidu otsuseid nii Brüsselis kui ka liikmesriikides kohapeal. Head rahvasaadikud! Kadri Simsonil on Eesti Euroopa Liidu eesistumise ajast kogemus konkurentsivõime ja Euroopa ühendamise teemade vedamisel. Minister, kelle vastutusalas on transpordi- ja energiasektori arengukavad, ei saagi muudmoodi, kui olla hästi kursis ka kliimateemadega. Euroopa võlakriisimeetmete kokkuleppimise ajal oli Kadri Simson Euroopa Liidu asjade komisjoni liige. Pole kahtlustki, et meie Euroopa Komisjoni liikme kandidaat sobib sellele ametikohale hästi. Tegemist on laia haardega poliitikuga, kes on end eri ametites piisavalt tõestanud. Kadri Simson on töökas, rahva seas tuntud, julge ja vajadusel ka piisavalt sõnakas. Olen veendunud, et Kadri saab Euroopas Eestit esindades suurepäraselt hakkama. Meie fraktsioon toetab volinikukandidaati ja teda toetab ka kogu Keskerakond. Meie volinikukandidaat ja samuti Keskerakond esindavad Euroopa Parlamendis Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidus kokku lepitud ühiseid põhimõtteid ning Keskerakond jätkab koostööd selles poliitilises grupis. Kadri Simson on selles kontekstis olnud erakonna eestkõneleja ja teda tuntakse hästi ka Euroopa Liidu poliitilistes koridorides. Euroopa Komisjonil on Euroopa Liidus ülioluline roll. Mida asjatundlikum ja eripalgelisem on komisjoni liikmeskond, seda tulemuslikumalt see toimib. Mida parema kvaliteediga ettepanekuid Euroopa Komisjon pakub, seda kvaliteetsemad on ka Euroopa Liidu lõppotsused. On tähtis, et Eestit esindaks Euroopa Komisjonis võimalikult professionaalne poliitik, sest seal tuleb rääkida asjadest Euroopa Liidus ning need ei ole alati kõige kergemad. Ent ka raskemaid vaidlusteemasid on vaja laual hoida. Nii tegutsedes ei kaota me oma kodanike usaldust ega toetust. Kadril on olemas kõik isikuomadused selleks, et olla hea volinik ja tugevdada kogu Euroopa Komisjoni. Keskerakonna fraktsioon toetab Kadri Simsoni kandidatuuri Euroopa Komisjoni voliniku kohale. Tänan tähelepanu eest!
Aitäh! Kalvi Kõva, palun, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni nimel! Viis minutit.
Hea Riigikogu aseesimees! Head kolleegid! Esmalt märgin, et Euroopa Komisjoni liikme kandidaadi kuulamine siin Riigikogu suures saalis on ülimalt tänuväärne tegevus. Eelmine kord meil seda võimalust ei olnud, kandidaati kuulati ELAK-is. Riigikogul aga peab olema võimalus saada otseallikast teada, millised seisukohad on Eesti riigi võimalikul kandidaadil Euroopa Komisjoni voliniku kohale, mida ta arvab Euroopa Liidust ja selle tulevikust. Nii et otsus, mis kunagi ka Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni häältega langetati, on igati õigustatud. Kadri! Tahan sind tänada, et sa tulid meie ette, olles väga põhjalikult ette valmistatud. Sinu ettekanne ja vastused olid sisulised ja sümpaatsed ning tõestasid, et Eesti kandidaat järgmisesse Euroopa Komisjoni koosseisu on kõigiti Euroopa-meelne. Meie arvates oled sa pädev seda ametit pidama. Pluss on kahtlemata ka see, et valitsuse esitatud seekordne kandidaat on naine. Põhjust, Kadri, sind usaldada on veel ja veel, aga ometi on selle kohaga seotud ka üks suur mure. Ütlen selle kohe välja: seda muret tekitab üks kolmest valitsusliidu osapoolest. Jah, EKRE, teie olete sangpomm Kadri Simsoni jala küljes. Tegu on ju erakonnaga, kes aastate jooksul on korduvalt ja süstemaatiliselt näidanud üles vaenulikkust Euroopa Liidu vastu ja kelle liikmed on korduvalt rääkinud Eesti lahkumisest Euroopa Liidust, selle kokkuvarisemisest. Ja eriti, head sõbrad, olete te võtnud eesmärgiks siunata ja maha teha Euroopa Komisjoni. Värvikaid näiteid teie väljaütlemistest võiks panna Google"i otsingusse ja sealt tuleb neid lehekülgede kaupa. Teisalt on EKRE ministrid kiitnud heaks Euroopa Komisjoni liikme kandidaadi, kes peab vastama Euroopa Liidu lepingus ja Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud nõuetele. Skisofreeniline olukord nii sinu jaoks, Kadri, kui ka teie jaoks, hea EKRE fraktsioon. Sotsiaaldemokraadid leiavad, et seda EKRE-nimelist pommi on Kadril väga raske, kui mitte võimatu oma jala küljest maha raputada – seda vähemalt seni, kuni EKRE kuulub valitsusse või pole tundmatuseni muutunud. Aga hüva! Me loodame, et sa, hea Kadri, tuled viie aasta pärast tagasi paremasse Eestisse, nagu sa ühes hiljutises intervjuus ütlesid. Aitäh!
Aitäh! Kaja Kallas, palun, Reformierakonna fraktsiooni nimel!
Hea Riigikogu aseesimees! Head kolleegid! Mind ajendas sõna võtma Anneli Oti kõne siin puldis. Nagu ma juba ütlesin, ma arvan, et Kadri saab suurepäraselt hakkama nende kuulamistega Euroopa Parlamendis, mis on tõesti keerulised, võtavad kolm tundi aega. Kandidaat peab oma valdkonda väga hästi tundma. Ma usun, et kindlasti sa suudad selle kõik endale selgeks teha ja selle suurepäraselt läbi teha. Aga mind ajendas sõna võtma Anneli Oti kõne, kus ta viitas ALDE väärtustele. See on fraktsioon, kuhu meie Euroopa Parlamendis kuulume, ja need on väärtused, mida me kanname ja mida Kadri esindama peab. Siin ongi probleem. Probleem on selles, et kõik need väärtused, mida me peame euroopalikeks väärtusteks ja mis on ka Atlandi hartas kirjas – usuvabadus, vabadus puudusest, sõnavabadus, aga ka vabadus hirmust – on paraku väärtused, mida praegune valitsus laseb allavett. Nii et see on, nagu ütles Kalvi Kõva, väga skisofreeniline olukord. Tegelikult te ju toetate neid väärtusi, aga teie teod siin kohapeal räägivad sootuks midagi muud. Minu soov on, et te käiksite oma sõnade järgi ja neid väärtuseid tegelikult ka aus peaksite ja kaitseksite nii Eestis kui ka laiemalt Euroopas. Palju jõudu sulle seal!
Aitäh! Rohkem fraktsioonidel läbirääkimise soovi ei ole. Lõpetan läbirääkimised. See päevakorrapunkt on läbi arutatud. Tänane istung on lõppenud. Aitäh kõigile osalejatele! Kohtume homme! Istungi lõpp kell 17.39