Доброго ранку, шановні колеги! Доброго ранку, шановні журналісти, шановні гості Верховної Ради України! Будь ласка, підготуйтесь до реєстрації. Шановні колеги, готові реєструватись? Прошу реєструватись. Реєстрація відбувається зеленою кнопкою "за". Зеленою, зеленою. [[10:14:52]] В залі зареєстровано 257 народних депутатів України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні у наших чотирьох колег народних депутатів день народження – це Олена Володимирівна Мошенець, Олександр Васильович Аліксійчук, Олег Андрійович Дунда і Юрій Іванович Заславський. [[Оплески]] Я вас вітаю, бажаю здоров’я, успіхів, сімейного затишку, злагоди та добробуту. Шановні колеги, переходимо до роботи. Перше питання порядку денного – це питання "години запитань до Уряду". У засіданні Верховної Ради України бере участь Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль та члени Кабінету Міністрів України. На Погоджувальній раді було визначено, що члени Кабінету Міністрів України сьогодні будуть відповідати на запитання про стан реалізації реформи місцевого самоврядування та децентралізації влади в Україні. Як ми і домовлялися, порядок розгляду цього питання – це 10 хвилин для доповідача, 35 хвилин – відповіді та запитання згідно визначеного питання, а питання визначалося на Погоджувальній раді, і після цього ще 15 хвилин – на виступ та запитання Прем’єр-міністру України. У нас сталася нестандартна ситуація, коли в нас на той час віце-прем’єр-міністр – міністр розвитку громад та територій України Денис Анатолійович Шмигаль сьогодні є і Прем’єр-міністром України. Тому, Денисе Анатолійовичу, це фактично ваша година. Будь ласка.
Доброго дня, шановний пане Голово, шановні народні депутати, шановні українці! Якщо дозволите, я дуже коротко. до 3 хвилин, доповім по питаннях реформування місцевого самоврядування – це реформа децентралізації, яка визнана одною з найуспішніших, ми це про говорили, 70 відсотків знають і розуміють, і очікують позитивних змін від цієї реформи. П’ять завдань: формування спроможних територіальних громад, формування нової системи адміністративно-територіального устрою, розподіл повноважень між органами місцевого самоврядування та органами виконавчої влади, перегляд повноважень місцевих державних адміністрацій з врахуванням нових повноважень органів місцевого самоврядування і стимулювання розвитку форм і інструментів місцевої демократії. Отже, по цілях. Є презентація. Я своїми словами. Прошу слайди так включити, щоб вони рухались приблизно 15-20 секунд кожен. Формування спроможний територіальних громад. Ми плануємо їх охопити цілу Україну. На сьогоднішній день практично сформовано 1 тисяча 45 об’єднаних територіальних громад з 1 тисячі 400 орієнтовно, які плануємо, тобто 350 громад ще в нас сьогодні не сформовані і вибори в них не проведені, вони будуть проводитись згідно постанови ЦВК уже під час чергових виборів в жовтні місяці, 25 жовтня, в 1 тисячі 400 громад будемо проводити вибори якраз на цьому слайді видно. До кінця березня ми плануємо сто процентів України охопити перспективними планами. На сьогодні лише в трьох регіонах, це Сумська, Дніпропетровська області не охоплені перспективними планами, доопрацюємо на наступному тижні, і Автономна Республіка Крим знаходиться, це окупована територія, яка також не охоплена перспективним планом. Решті областей перспективні плани затвердили, подали, Кабінет Міністрів їх прийняв. Сто процентів територіальних громад України сформовано з оптимальними мережами соціальної інфраструктури. Це наступний план, є 806 ЦНАПів на сьогодні, в проекті є 1 тисяча 400, кожна об’єднана територіальна громада має мати центр надання адміністративних послуг. Ключове питання – це доступність, визначена методика. Ключові речі – це кількість дітей, це кількість населення і спроможність, фінансова спроможність громад. Доступність до ЦНАПів має бути не більше 30 хвилин, також визначена доступність до кожного конкретного навчального закладу, центрів безпеки, спорту, медицини і так далі. Тобто є відповідна урядова методика. На сьогоднішній день є електронна карта, на якій є 26 мереж, сто шарів геоданих і 150 тисяч об’єктів відповідної інфраструктури, яка має забезпечити доступність громадян до зручних адміністративних послуг і соціальних послуг, які надає держава. Формування нової системи адміністративно-територіального устрою і одиниць субрегіонального рівня на сьогоднішній день я вже казав, повторюю цю цифру, 1 тисячу 400 громад, також більше 100 районів або округів. Це питання сьогодні дискусійне, і ми маємо велику дискусію, яку розпочали, і народні депутати приймали участь і в обговореннях з обласними представниками, і приймають активну участь в обговорені на київському експертному рівні, а також ті дискусії і обговорення, які проводяться сьогодні в регіонах, вони на цьому тижні практично завершені. З наступного ми переходимо до великого експертного обговорення тут, в Києві. Розподіл повноважень, це ціль номер 3, між органами місцевого самоврядування та органами виконавчої влади. Найбільш дискутоване питання сьогодні – це питання прийняття двох законів про місцеві державні адміністрації, а також про місцеве самоврядування в Україні. Перегляд повноважень місцевих державних адміністрацій з урахуванням нових повноважень органів місцевого самоврядування і центральних органів влади, прийняття Закону про державні місцеві адміністрації, про префектів або можемо називати їх урядовцями, в дискусії визначимо правильно назву цієї посади і її повноваження. Ключові речі обговорені, я не буду їх повторювати з цієї трибуни. Стимулювання розвитку форм інструментів місцевої демократії. Мова іде про внесення змін до законодавства про місцеві вибори, а також про законодавче врегулювання обов’язковості прийняття сільськими, селищними, міськими радами в статі в територіальних громад та запровадження дієвих форм участі жителів територіальних громад. Основне питання, яке зараз стоїть, це прийняття змін до Конституції. Ми започаткували і проводимо велику суспільну дискусію в Україні. Вона пройшла наскрізно по всіх регіонах. Залишається сьогодні провести в Краматорську ще раз дискусію за участю фасилітаторів – медіаторів, як ми їх називаємо, за участю експертів, за участю місцевих лідерів думок і громад. Далі з наступного тижня переходимо до обговорення тут, в Києві, з асоціаціями, з експертами, за безпосередньої участі парламентарів та Кабінету Міністрів. Будемо готувати декілька варіантів, які піднімемо знизу від людей, від громадських організацій, від асоціацій для того, щоб тут в парламенті дискусія була предметною, і ми вже не мали сумнівів в тому, що пропозиції, які ми розглядаємо, вони підняті від людей і від громад. Загалом стосовно децентралізації, напевно, для початку все, готовий відповідати на запитання з цього приводу. Дякую за вашу увагу.
Дякую, пане Прем’єр-міністр. Будь ласка, запишіться на запитання від депутатських фракцій та груп. Стефанишина Ольга Анатоліївна. Клименко Юлія Леонідівна.
Добрий день, пане Прем’єр-міністр. Ми мали вчора з вами плідну дискусію на ефірі. Ми з вами говорили про воду в Крим. Ви спочатку сказали, що вода в Крим буде постачатися, потім вирішили, що водна не буде в Крим постачатися. Скажіть, будь ласка, щоб ми поставили крапку в цій дискусії. Чи буде постачатися вода в Крим? Це моє переш питання. Для російських, так, на окупований Крим. І друге. Чи буде. скільки коштує утримання окупованих територій для українського бюджету на даний момент і Донбасу, і Криму? Дякую.
Дякую за запитання. Я вчора дуже чітко висловлювався щодо постачання води в Крим, в український Крим. Ми не будемо постачати воду для промислових і військових об’єктів. Знак оклику. І на цьому ми ставимо крапку. Ми будемо постачати в разі необхідності або гуманітарної загрози українцям воду для господарських потреб, для пиття. Хоч цистернами, хоч каністрами, хоч бутлями ми маємо це забезпечити, це наш обов’язок перед нашими українцями. Тому це важливо. [[Шум у залі]] Я вчора рівно про це сказав. Ми не говоримо про відновлення промислового постачання води, ми говоримо про наш обов’язок перед українцями в Криму. Вчора було чітко це сказано. Тому прохання не політизувати ті речі, не піднімати і не маніпулювати тими речами. І дякую за ваше питання. Стосовно другої частини питання. Підготуємо відповідь. У письмовій формі ми надали відповіді на ті питання, які задавали депутати і фракції. Сьогодні треба, якщо ви хочете конкретні цифри і деталі, їх треба вибирати і рахувати. Прямих витрат бюджету на окуповані території в нас, звичайно ж, немає. Але є опосередковані – на здійснення відповідних різноманітних заходів, їх треба узагальнювати. Є від вас питання – підготуємо інформацію і надамо.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую, шановний пане Голово. Вельмишановний пане Прем’єр-міністр. Колтунович, "Опозиційна платформа - За життя". Я хотів до вас задати таке запитання, що стосується питання бюджетної децентралізації. Всі ми знаємо, що з урахування девальвації національної грошової одиниці номінальні доходи місцевих бюджетів зросли. Але якщо ми візьмемо частку доходів місцевих бюджетів і міжбюджетних трансфертів у зведеному бюджеті, то ця доля не змінилася у порівнянні з 2013 роком. Якщо ми беремо 2020 рік до 19-го, то обсяг міжбюджетних трансфертів зменшений місцевим бюджетами, це визначено у бюджеті на 20-й рік. У зв’язку з цим ми знаємо, що зараз фінансуються виключно видатки по заробітній платі на місцях і комунальні платежі. Як ви будете фінансувати програми розвитку з урахуванням невиконання бюджету, з урахуванням зменшення суми міжбюджетних трансфертів і взагалі подолати регіональну диференціацію, що сьогодні існує в ряді регіонів України? Дякую за відповідь.
Дякую за ваше питання. Ми сьогодні знаходимося дійсно на шляху реформи і бюджетної децентралізації в тому числі. В середу на Кабміні розглянемо питання повторно надання бюджетної самостійності ще 67 громадам, в яких були проведені вибори, для того, щоб дати їм змогу перейти на прямі міжбюджетні стосунки з Кабінетом Міністрів. Тобто вся кількість громад, 1045, про які говорив, будуть переведені відповідно з ІІ кварталу на прямі міжбюджетні відносини. І це дасть їм відповідну самостійність і керованість тими коштами, якими вони розпоряджаються. Щодо виконання програм капітальних видатків, які заплановані, – це кошти спецфондів, ми будемо їх виконувати. Вперше в історії України ми відкриваємо велике будівництво. З 1 березня Державний фонд регіонального розвитку затверджений, погоджений і відкритий до фінансування для регіонів. Ми відкрили всі капітальні видатки, в тому числі на ремонти доріг не 1 вересня, як це було зазвичай, а вже сьогодні, це відкриті кошти, і вони сьогодні фінансуються, будівництво вже сьогодні ведеться. Дякую.
Дякую. Чорний Дмитро Сергійович.
Шановний пане Прем’єр-міністре. Дмитро Чорний, фракція "Слуга народу" на одній із зустрічей з колишнім Прем’єр-міністром, з мажоритарниками нам було запропоновано під час роботи в округах особисто заміряти відстань між соціально важливими об’єктами на своїх округах, це ЦНАПи, лікарні, школи. І хотілось би почути сьогодні від вас, як в нинішній ситуації, яка є на сьогодні, можна здолати цю відстань, коли 30 хвилин, це просто десь. це нереальні цифри, тому що потрібно декілька годин. Хочеться почути від вас, як бути в даній ситуації, чи допоможе держава містам.
Дякую за ваше питання. Абсолютно вірно ви сказали, сьогодні ситуація та, яка існує в Україні, це велика кількість зруйнованих місцевих доріг, по яких, дійсно, практично неможливо або дуже складно виконати норматив, якого ми хочемо досягнути. Тому ми, я вже відповідав попередньо, розпочинаємо велике будівництво, ми будуємо в цьому році і збираємося витратити понад 70 мільярдів гривень на ремонт доріг, в тому числі і місцевих. "Укравтодор" спільно з обласними державними адміністраціями розробив план. Пріоритетами плану за дорученням Президента і Кабінету Міністрів було визначено дороги до соціальних об’єктів: ЦНАПи, школи, лікарні. Народні депутати долучались в більшості областей до формування переліків доріг. Впевнений, що мажоритарники в курсі на сьогодні, які дороги будуть ремонтуватися по більшості областей, і місцеві громади також долучені. В ряді областей ми взагалі проводимо експеримент спільно з ОТГ, дали змогу лідерам громад визначати пріоритети ремонту доріг. Тому ми цю проблему глибоко розуміємо і підходимо, власне, до вирішення цієї проблеми з пріоритетності, доступності об’єктів, про які ми говорили сьогодні в умовах децентралізації. Дякую.
Дякую. Чийгоз Ахтем Зейтуллайович.
Геращенко, будь ласка.
Геращенко Ірина Володимирівна.
Шановні колеги, повну відповідальність за гуманітарну ситуацію на окупованих територіях згідно Женевських конвенцій несе країна-окупант. І як закликав Президент Зеленський, треба мати серце і розум українському уряду, усвідомлюючи, що давати воду режиму окупаційному – це відтерміновувати повернення Криму і Донбасу, повернення українських заручників. Сподіваюсь, в уряду українського з’являться українське серце і український розум. А тепер запитання. І досі в уряді немає ключових міністрів – економіки, промисловості, освіти, культури і АПК. Коли ви подасте кандидатури на ці посади? І що в нас відбувається з економікою? Чи готові ви подати зміни до бюджету, щоби негайно відбулося позачергове засідання Верховної Ради України, були прийняті ці зміни, і відбулася індексація 11 мільйонам пенсіонерів пенсій? Що відбувається із захищеними статтями бюджету? Дякую.
Дякую за ваше питання. Повторюю, я повністю підтримую вас в тому, що ви сказали про постачання води для технологічних і військових потреб на територію окупованого Криму. Ми не будемо цього робити. Друге. [[Шум у залі]] Я не чую. Друге. Щодо формування уряду. В даний момент проводжу співбесіди, і уряд буде сформований невідкладно в найближчий час, як тільки будуть підібрані відповідні правильні, якісні і відповідальні кандидатури. Третє. Стосовно перегляду бюджету, працюємо сьогодні, працюємо завтра, дивимося на можливості бюджету, і, звичайно ж, невідкладно, як тільки будемо готові, винесемо це на розгляд і будемо пропонувати зміни в бюджеті для того, щоб виконати соціальні зобов’язання. Дякую за питання.
Кіт Андрій Богданович.
Прошу передати слово Кулінічу Олегу Івановичу.
Кулініч Олег Іванович.
Доброго дня, шановні колеги, шановний пане Прем’єр-міністр! Олег Кулініч, депутатська група "Довіра". Перше питання відносно змін до Конституції щодо децентралізації. Як відомо, попередній законопроект був знятий з розгляду, тому що він не враховував думку місцевого самоврядування. Які принципові відмінності будуть у новому законопроекті, яка ваша думка? І чи дійсно місцеве самоврядування буде почуте?
Не чую запитання.
І друге питання, друге питання відносно медицини, відносно фінансування вторинної ланки. Як відомо, з 1 квітня вторинна ланка переходить на прямі відносини бюджетні із Національною службою здоров’я. Чи можливо зробити якийсь перехідний період і відтермінувати це? Тому що ми, депутати-мажоритарники в групі, до нас постійно звертаються люди, звертаються медичні працівники. Ну, явно неготова вторинна ланка до прямих відносин, тому що потрібен перехідний період. Яка ваша думка з цього приводу? І децентралізація, перше питання було. Дякую.
Я, на жаль, першої частини не почув, перепрошую. По децентралізації доповів, ну, ми будемо працювати і працюємо з тими громадами, а їх лишилося біля 300, для того щоби узгодити всі питання, зняти точки напруги. А ви як депутат-мажоритарник і депутати-мажоритарники чудово розуміють і знають, де і які точки напруги, де заполітизовані, де, дійсно, є ситуації, в яких треба вести перемовини і дискусію з громадами. Відповідно по децентралізації будемо допрацьовувати, маємо ще приблизно один місяць для того, щоб з’ясувати всі дискусійні питання. Стосовно другої частини. Медична реформа. Ми говоримо про це вже не перший день. Вчора я казав, ми пройшли величезний шлях до медичної реформи. За суб’єктивними оцінками, до 80 відсотків шляху пройдено, сьогодні повертати назад – це означає зруйнувати систему охорони здоров’я. Тому ми будемо рухатися вперед в реформі, нема іншого шляху. Але, як казав вчора міністр, і не тільки вчора, міністр охорони здоров’я, ми сьогодні будемо приділяти велику увагу двом стовпам, для яких ця медична реформа робиться. Це медик і це пацієнт, пацієнт і медик – це дві особи, на яких ми сьогодні будемо орієнтуватися в продовженні медичної реформи. І, звичайно, ми маємо забезпечити спокій, і у нас нема мети ліквідувати жоден медичний заклад. Жоден. У нас немає мети звільнити жодного медика, тому ось це – пріоритети, з якими ми будемо рухатися далі в медичні реформи. Дякую.
Гузь Ігор Володимирович.
Ігор Гузь, депутатська група "За майбутнє". Денис Анатолійович, дружня вам порада. Ви вже третій день Прем’єр-міністр, будь ласка, коли далі будете на ефірах про щось говорити, будь ласка, думайте наперед, тому що тут в залі люди, які відповідальні за ваше призначення, і трактування ваших слів повинно бути однозначне. Тепер по суті. Будь ласка, хотілося, щоби ми не затягували з тими питаннями, про які ви знайомі. Перше – це закінчити питання доєднання тих територій, які не об’єднані в ОТГ, ви знаєте. Друге – округи чи то пак повіти, так, теж питання треба закінчити. Наприклад, на Волині болюче питання створення четвертого округу чи то пак повіту, тому ми. Далі ще одне – опорні лікарні. Дуже болюче питання. Вінниччина, Волинь, ряд інших регіонів, дуже несправедливо розподілили ці питання, хотіли би, щоби ви терміново втрутилися. Тому прохання дуже просте. Пришвидшити цей процес, не затягувати.
Дякую за ваші поради і дякую за запитання. Отже, стосовно реформи децентралізації. Я вже сьогодні про це казав, повторю, ми сьогодні працюємо в регіонах, ми працюємо з носіями досвіду місцевого самоврядування, тобто з асоціаціями, з тими, хто вже має досвід, з експертами, з місцевими громадами. Відповідно беремо від них всю експертизу, в тому числі й стосовно рівневості державного устрою і устрою місцевого самоврядування – два або три рівні – про те, про що ви говорите. Назви узгоджуємо, формат управління узгоджуємо і в парламентську залу винесемо відповідні пропозиції, які надійдуть, піднімуться знизу, будуть опрацьовані експертами, погоджені з Венеціанською комісією, і це буде абсолютно впевнений конструктивна дискусія тут в парламентській залі після обговорення в комітетах. Стосовно мережі лікарень невідкладної медичної допомоги. Вона визначена, вона визначена за параметрами розробленої урядової методики. Я повторю, ми не збираємося дискримінувати або закривати жоден медичний заклад. Опорні лікарні визначені за розрахунками доступності, швидкої доступності і якісного надання медичних послуг. Тому сьогодні ми приділяємо цьому вже увагу. Ми ще раз, оскільки тут спільнота медична стурбована, міністр охорони здоров’я займається цим питанням безпосередньо щодня. Дякую за ваше питання.
Дякую. Бєлькова Ольга Валентинівна.
Дякую. Шановний пане Прем’єр-міністр, як колишній віце-прем’єр ви вочевидь розумієте, що єдина нормальна засаднича умова для розвитку регіонів – це наповнення їх місцевими податками. Податки не беруться з Києва місцеві, вони беруться від малого, середнього і великого бізнесу від промисловості. Упс – і тут у нас проблема. В усіх регіонах без виключення, в усіх секторах промисловості сьогодні є спад. Нашим робітникам – швеям, фармацевтам, металургам і так далі, будівельникам – їм не потрібні наші тут політичні дискусії, а їм потрібні конкретні кроки з міністрами чи без них. Скажіть мені, будь ласка, ви як Прем’єр-міністр: які конкретні три кроки ініціюєте найближчим часом, щоб захистити всю промисловість України, щоб підняти її з колін і щоб забезпечити їй такий захист, щоб ми всі пишалися цими трьома кроками? Дякую.
Дякую за ваше питання. Воно абсолютно вірне, лежить у площині, як завжди, комунікації з тими, для кого ці три кроки потрібно зробити. Крок номер один. Це отримати відповідь від наших промисловці, підприємців малого, середнього бізнесу – а що для них треба? А це насправді там порядку ста кроків, які необхідно зробити уряду, парламенту для того, щоб бізнес відчув себе вдома. Міг спокійно робити свою роботу, створювати робочі місця і платити податки. Тому перший крок – це відверта розмова з бізнесом. Тому що ми домовились, що ми не робимо нічого – або реформу, або перших кроків без тих, для кого ми їх робимо. Далі. Це робота на зовнішніх ринках для того, щоби розвинути наш експортний потенціал. Сьогодні Україна чи не єдина країна в світі, яка не займалася до цього часу лобізмом наших промисловців і аграріїв на міжнародних ринках. Вони самі шукали для себе збут і ми єдині, напевно, в світі, хто не лобіював своїх виробників, аграріїв і промисловців. І третє. Це, звичайно, створення відповідних умов з точки зору і податків, і зайнятості для бізнесу. Це загальні фрази, звичайно, сьогодні, але це третя умова, вона витікає із першої. Те, що ми почуємо від промисловців, підприємців, так і будемо працювати для того, щоб створити ці умови. Це буде невідкладно, це не затягується. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, в нас ще є час. Запишіться, будь ласка, на запитання від фракцій в рамках того часу, який залишився. В нас ще залишилося 18 хвилин, тому, кому не вистачить, не ображайтеся. Констанкевич Ірина Мирославівна.
Пане Прем’єре! Ірина Констанкевич, група "За майбутнє", Волинь. Пане Прем’єре, я хочу почути вашу думку щодо розвитку закладів культури в умовах децентралізації. На жаль, ми маємо великі проблеми із закриттям і будинків культури, і бібліотек, і уся інфраструктура культурна за останній час руйнувалася. Я прошу, щоб ви втрутилися в цю ситуацію і сказали ваше бачення культурної інфраструктури. Дякую.
Поки що загальна фраза, але вона важлива. Культура має бути на належному рівні уваги в Україні, належному рівні фінансування і ми маємо пишатися нашими закладами культури і працівниками культури. З призначенням відповідного міністра дам конкретні відповіді і будуть внесені відповідні напрямки в нашу програму. Дякую.
Папієв Михайло Миколайович.
Дякую. Прошу передати слово народному депутату Качному.
Качний Олександр Сталіноленович.
Шановні колеги, доброго дня! У мене запитання до міністра закордонних справ практично, якщо можна таку відповідь від нього почути. Справа в тому, що нещодавно посол України в Чорногорії дозволила собі образливі випади в бік нашого митрополита Онуфрія, який очолює Українську Православну Церкву. Більш того, вона сказала, що неможливо його називати очільником Української Православної Церкви, а тільки очільником Російської Православної Церкви. Вона заявила, що потрібно забрати майно у Української Православної Церкви і віддати його ПЦУ. Чи вважаєте ви, що дипломат має право таке говорити? І чи не вважаєте ви, що її потрібно звільнити негайно? Вона підпадає під статтю карного кодексу України щодо.
Дякую.
Дякую за запитання. В Україні, як відомо, Церква відділена від держави. Я додатково вивчу ситуацію, яку ви щойно описали. І готовий безпосередньо повернутися до вас з відповіддю більш предметною і детальною на це запитання.
Вельможний Сергій Анатолійович.
Сергій Вельможний, Луганщина. Передаю слово Сергію Шахову.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановний пане Прем’єр-міністре, візьміть до уваги, будь ласка, те, що опорні лікарні сьогодні одна від одної знаходяться на відстані 100 кілометрів. А коли їдеш по дорогах Луганщини – ями і ковбані, я сказав би, як могили, що залишають від "швидкої" тільки "рожки да ножки". Треба звернути увагу. Ну, це по всій країні. По-друге, візьміть до уваги тарифи на газ. Вони не знизилися. Тому що є транзит. Є якісь коефіцієнти. НКРЕКП дало відповідь, що це незаконне, а люди про це не знають. Дайте, будь ласка, роз’яснення населенню всієї країни, чому так сталося. Також візьміть до уваги знову зарплати шахтарям 1 мільярд 650 мільйонів гривень. Президент сказав, що віддали 650 мільйонів, залишився тільки мільярд. Але візьміть, будь ласка, до уваги всю енергетичну галузь і наведіть там порядок. Дякую.
Дякую за запитання. Про стан доріг і пріоритетність ремонту доріг ми сьогодні вже говорили. Я повторю: пріоритет ремонту доріг до об’єктів соціальної інфраструктури, в тому числі до лікарень, в тому числі до лікарень інтенсивного лікування. Стосовно шахтарів у галузі в енергетиці ми будемо виконувати взяті на себе урядом зобов’язання по виплаті боргів шахтарям, які були нарощені і на сьогодні зберігалися. І, звичайно ж, будемо приділяти окрему увагу вугільній галузі так само як енергетиці в цілому. Дякую.
Южаніна Ніна Петрівна.
Шановний Прем’єр-міністре, у мене питання будуть по митниці. Ви знаєте, що з митницею, з роботи митниці, з показниками митниці найгірший результат за останні, мабуть, місяці в історії п’ятирічної. історії України. У мене питання таке. Дуже важливо, щоб ви зараз сказали: чи знаєте ви, яка ситуація зараз із стаціонарними і мобільними сканерами? Я довго намагалася з’ясувати і отримала відповідь, що на сьогодні із 11 мобільних сканерів 8 не працюють, а стаціонарні сканери взагалі "введені в експлуатацію" (в кавичках), тому що насправді жодного правого акти щодо порядку їх використання немає, 4 із них не працюють, тому що не може підведена бути електроенергія із-за порушення норм встановлення цих сканерів і так далі. Скажіть, будь ласка, які зараз показники по митниці? Що ви збираєтесь робити з митницею? І чи думаєте ви, що створення єдиної юридичної особи.
Дякую.
Стосовно митниці на завтра запланована велика нарада з фінансовим блоком, в тому числі з керівником митниці. Вся інформація, про яку ви запитуєте, якщо ви користувалися офіційними джерелами, продублюємо, подивимося, надішлемо вам всі надані запитання з чіткими цифрами. [[Шум у залі]] Мій колега може відповісти. Прошу дати слово.
Щодо питання температурного скринінгу, то в нас всі, абсолютно всі, прикордонні переходи, це більше 200, з 26 лютого фіксують температуру через температурний скринінг. У нас закуплено 450 температурних скринінгів, і кожен день є інформація про те, скільки осіб були проскановані, в яких була підвищена температура. Поки що не виявлено тих осіб, які приїхали з підвищеною температурою.
Сканери митниці, не температури.
Погано чути, перепрошую, в залі, тому підготуємо інформацію і надішлемо чітко з переліком.
Це проблема нашого звуку в залі, ви це теж знаєте, м’яко кажучи, не завжди це чутко, це правда. Колеги, давайте спокійніше. Альона Іванівна Шкрум.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Шановний пане Прем’єр-міністре, у мене два коротких питання до вас. Перше. Ви знаєте про те, що вам доведеться виправляти швидко дуже багато помилок попереднього уряду. Тотально розвалене державне управління, на мою думку, а також повністю зруйнована довіра до інституцій. І саме в цій частині під час обговорення в усіх регіонах України, де "Батьківщина" приймала участь, люди дуже бояться, що і так звані префекти, як би ми їх не називали, стануть не префектами, а "смотрящими" так званими без довіри від громади, від просто пана Президента в централізації. Тому на сьогодні Закон про префектів і концепція закону під трьома замками. Чи можете ви показати цей закон до того, як будуть подаватися зміни до Конституції? Це важливо. І друге коротке питання. Децентралізація, ви це добре знаєте як віце-прем’єр, неможлива без фінансів, фінансів, фінансів. Попередній уряд абсолютно не чув громади, забрав у них пайову участь і забрав у них акцизний податок, позбавивши їх 8 мільярдів гривень. Повернули це лише тимчасово. Чи готові ви назавжди повернути фінанси в громади і відновлювати довіру? Дякую.
Дякую за ваше питання. Акцизний податок завдяки депутатам був залишений в громадах, тому громади цим користуються. Щодо фінансів. Структура після проведення місцевих виборів, структура фінансування громад буде затверджена згідно чинного законодавства, і вона буде достатньою для розвитку і існування спроможних громад, відповідно буде структура дотацій громадам, які не є спроможними. Тому всі ці речі прописані законодавчо. Стосовно префекта і законодавства про префектів і їх повноваження, внесення змін в Конституцію. Ніякого закону під замками не існує. Я повторюю і наголошую, ми проводимо велику суспільну дискусію про те, якими мають бути зміни в законодавство, якими мають бути повноваження префекту, і як мають розділятись рівні управління органів місцевого самоврядування і органів державної влади дво- або трирівнева система так звана. До назви префекту також ми підходимо демократично, проводячи дискусію, якою має бути назва, так само, як і якими мають бути повноваження. Тому закону під сімома замками не існує. Це предмет народного обговорення. Дякую.
Рущишин Ярослав Іванович.
Прошу передати слово Галині Васильченко. Галині Васильченко прошу передати слово.
Ще раз, кому слово, вибачте?
Галина Васильченко, 118 округ, Львівщина. Пане Денисе, ви, мабуть, добре знаєте, що зараз відбувається з громадами на Львівщині, зокрема, що відбувається з Оброшинською, Сокільницькою, Мурованською громадами, коли їм просто не дають створитися. Я знаю, що вам приносили інформацію про те, що 80 відсотків сокільничан хочуть до Львова, але насправді це не відповідає дійсності. І ось їх 4 тисячі підписів мешканців, які насправді хочуть бути окремою громадою. Моє запитання. Та що ж буде з Сокільницькою, Оброшинською, Мурованською громадами? І друге, не менш важливе запитання. Медична реформа, яка зараз триває – це єдиний правильний шлях для України. І вона має і далі тривати. Чи правда, що ви хочете скасувати Національну службу здоров’я? І.
Всі громади в Україні будуть сформовані згідно діючого українського законодавства, згідно методики, затвердженої згідно законодавства. З формування громад лишилося порядку 350. Орієнтовно по ста громадах є дискусії. Я вже про це казав. По частині громад дискусії є абсолютно обґрунтованими, конструктивними і потребують вирішення. По частині громад є заполітизовані дискусії. Ми також ведемо діалог і дискусію, і також будемо вирішувати це питання через конструктивний діалог з громадами для того, щоб не викликати відрази до реформи і до результатів цієї реформи. Стосовно НСЗУ. Це неправда і маніпуляція. Крапка. Дякую.
Гевко.
Доброго ранку усім. Прошу передати слово Бардіній Марині.
Бардіна Марина Олегівна.
Доброго дня, колеги. Доброго дня, Прем’єр-міністр. Власне, я хочу вам показати, сьогодні в парламенті проходить акція "Не в моєму парламенті". Вона присвячена Міжнародному дню прав жінок, і підтримується Європейською радою Council of Europe. Власне, моє питання до вас звучить наступним чином. Ви як Прем’єр-міністр країни, яка вже досягла низки успіхів в провадженні рівності. Чи будите ви підтримувати цю політику? Чи будите ви підтримувати започатковану колишнім урядовцем паном Кулебою, а тепер вже новим на іншій посаді, стратегію "Партнерства Біарріц"? Чи є готовність впроваджувати політику рівності? Дякую.
Дякую за ваше питання. Воно, дійсно, важливе, особливо в контексті закидів і звинувачень про нерівність. Особисто приймав участь в написанні не одного проекту, працюючи в Львівській області, стосовно рівності, гендеру і співпрацював з міжнародними організаціями. Тому, звичайно, уряд підтримував і буде підтримувати цей напрямок, і співпрацювати з Council of Europe в продовження тих проектів і реформ, які вже були розпочаті і стосовно політики рівності в тому числі беззастережно і однозначно. Дякую за ваше питання. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, у нас залишилось 5 хвилин – це ще два питання. Запишіться по фракціям, але лише два питання у нас буде. Качний Олександр Сталіноленович.
Будь ласка, Колтуновичу передайте слово. Колтуновичу.
Колтунович Олександр Сергійович
Колтунович, "Опозиційна платформа - За життя". Шановний пане Прем’єр-міністре! Я хотів би все-таки звернутись, ми з вами проговорили, щодо фінансування там і бюджетних програм, і в цілому зменшення частки доходів місцевих бюджетів і міжбюджетних трансфертів. Але я хотів проговорити і звернути вашу увагу, для того, щоб ви врахували в подальшому у вашій діяльності, подолання регіональних диференціацій нерівності окремих регіонів в таких трьох важливих позиціях. Перше – тарифна політика. Місцеві органи влади в деяких регіонах України визначають, наприклад, тарифи на тепло такі, які значно менші ніж у Києві. Але якщо ми беремо дані Державної служби статистики України, то у нас заробітна плата офіційна у Києві і в ряді регіонів відрізняється мало не у півтора рази. А тариф, наприклад, на опалення вищий в тому регіоні. І ця регіональна диференціація, навіть в Програмі уряду, як попереднього уряду, був такий важливий момент як подолання цієї нерівності. Що ви будете робити в подальшому для цього? Дякую.
Дякую за ваше питання. Дійсно, сьогодні вже лунало питання про тарифи на тепло і ціну на газ. Тарифи на тепло були знижені і в січні, і в лютому. Є вся аналітика, є інфографіка, за потреби ми можемо її надати депутатам, вона надавалась. В 143 населених пунктах від 5 до 31 відсотків були знижені тарифи протягом січня і лютого на постачання тепла, яке утворюється шляхом спалювання природного газу. Дійсно, сьогодні компетенція встановлення тарифів знаходиться в прерогативі місцевих органів влади. Тому працюємо з місцевими органами влади. Була прийнята відповідна Постанова Кабінету Міністрів, яка дала змогу місцевим органами влади знижувати і регулювати тариф на тепло в залежності від зменшення ціни на природній газ. Хтось цим скористався, хтось не скористався. Але в результаті дії цієї постанови і роботи органів місцевого самоврядування ціни на постачання тепла в цих 143 населених пунктах, вони збалансувались. І розрив між ціною, по-перше, загалом відбулося зниження, я вже казав в 5 до 31 відсотка, по-друге, ціни майже вирівнялись. Тобто розрив у два і більше разів між цінами на тепло, він зменшився і став практично мінімальним. Тобто хай ще прямої не досягли однакових тарифів, вони залежать від стану мереж, від стану самого обладнання, але по крайній мірі ось ця диференціація, вона стала збалансованішою завдяки діям, які були вжиті і урядом, і органами місцевого самоврядування на місцях. Дякую.
Дякую. Бобровська Соломія Анатоліївна.
Дякую. Нарешті наша увага прикута до Криму. Напевно, надіюсь буде прикута увага і до Чорного моря, ми знаємо, як ми втрачаємо контроль над Чорним морем. Так от, власне, з цього приводу в мене питання. Коли, нарешті, буде встановлена заборона для ходіння кораблів цивільних і військових у внутрішніх водах окупованого Криму, так, як це свого часу зробила Грузія? Ми абсолютно без відповідальні по відношенню до людей і суден, які спокійно можуть зайти у нас сьогодні, будемо відверті. Фактично, окуповане море Азовське, яке перетворилося в озеро внутрішнє Російської Федерації, а також Крим і внутрішні води держави України. Дякую.
Дякую за ваше питання. Це питання, яке лежить в площині національної безпеки оборони і відноситься до компетенції Ради національної безпеки і оборони. Тому я його переадресую, і відповідь ми вам підготуємо. Дякую.
Білозір Лариса Миколаївна.
Доброго дня, шановні колеги, шановний Прем’єр-міністре! Лариса Білозір, Вінницька область, 15 виборчий округ. Маю таке запитання. Ви сказали, що опорні лікарні були створені відповідно до методики. Я вам хочу повідомити, немає ніякої методики, яка б врахувала доступність, ефективність, потужність, є просто одна година доїзду, яка не виконується в округах. Я вам хочу сказати, що вперте бажання МОЗ не враховувати реформу децентралізації, призвело до того, що в штучному режимі, в ручному режимі було вибрано опорні лікарні. Я вас дуже прошу призупинити постанову, розпорядження Кабінету Міністрів від 15 січня і переглянути, і збільшити кількість опорних лікарень. Тому що в Польщі, в два рази менша територія, є 600 лікарень, у нас штучно відібрані 212, які призведуть до смертей багатьох українців, тому що неможливо до тих опорних лікарень не те що за годину, а й за дві, за три доїхати. Дякую.
Дякую за ваше питання. Як ви знаєте, ми в цьому році за дорученням Президента розпочали в межах великого будівництва в Україні ремонт і приведення до одного стандарту 220 приймальних відділень в лікарнях. Це буде стандарт, який буде відповідати найкращому світовому рівню, це буде структурована допомога у приймальних відділеннях з відповідним обладнанням, з відповідним рівнем ремонту цих відділень. Стосовно вашої поради щодо продовження реформи децентралізації, а також інвентаризації вимог до лікарень, ну, скажемо, інтенсивного лікування, звичайно, ми зараз це робимо, і це те, чим займається сьогодні міністр охорони здоров’я, він переглядає і дивиться моменти, які будуть потребувати уваги, зміни або покращання уже в процесі реалізації нашої медичної реформи. Дякую за ваше запитання.
Шановні колеги, час для запитань вичерпаний. Я хотів би подякувати пану Прем’єр-міністру, уряду. Я сподіваюсь, що і в подальшому робота парламенту і Кабінету Міністрів України буде такою ж плідною. Дякую вам, Денис Анатолійович. Переходимо до запитів. Відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради України в п’ятницю ми маємо 30 хвилин на оголошення запитів. Слово надається заступнику Голови Верховної Ради України Кондтратюк Олені Костянтинівні.
Дякую. Шановні колеги, перед тим, як перейти до запитів, я би хотіла повідомити вам про інформаційні кампанії, які є зараз в кулуарах Верховної Ради, присвячені Міжнародному жіночому дню. І Міжфракційне об’єднання "Рівні можливості" підготувало разом з Програмою розвитку ООН таку інформаційну брошуру, яка говорить про рівність, повагу і співпрацю і говорить про справжню сутність Міжнародного жіночого дня, а також реальне становище, в якому є зараз жінки України. Крім того, ми собі дозволили підготувати таку листівку, де би ми просили вас з нею ознайомитися, і про справжню сутність як і свята, і дня, яке говорить про нашу рівність, і можливості жінок приймати рішення. Я би хотіла, щоб ви її всі прочитали, тому що це, в принципі, така як ніби заготовка про те, як ви можете правильно вітати жінок з таким потужним і гарним днем. Окрім цього, вже ми сьогодні говорили, що в кулуарах парламенту разом з Парламентською асамблеєю Ради Європи проходить акція "Не в моєму парламенті". Вона якраз присвячена теж правам гідності, рівності жінок і чоловіків, а також можливості брати активну участь жінкам в політиці, в економіці, в бізнесі. І саме головне, вона хоче привернути увагу всіх парламентарів до проблем сексистської поведінки, а також булінгу. Така подібна акція проводилася майже у всіх європейських парламентах, всі ви можете доєднатися до неї в кулуарах Верховної Ради. Спеціально працюють фотографи, так, і чоловіки обв’язково. Бо, перш за все, вона якраз і направлена для розуміння чоловіків ролі жінок в парламентаризмі України. Всі, хто може сфотографуватися, всі їхні фотографії будуть також на сайті Парламентської асамблеї Ради Європи і на сайті Верховної Ради України. Дякую. Не забудьте взяти участь в таких потужних акціях, які є сьогодні. Крім того, ми ще би хотіли потім звернутися зі спеціальною промовою від співголів міжфракційного об’єднання "Рівні можливості" перед питанням "Різне". А зараз ми переходимо до зачитування і запитів. Я хочу нагадати, що є в нас запити і на ім’я Президента, нам потрібні будуть голосування. Отже, протягом пленарного тижня внесено 251 депутатський запит. З них до Президента України – 4, до органів Верховної Ради – 3, до Кабінету Міністрів – 107. До керівників інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування – 118, до керівників підприємств, установ, організацій, розташованих на території України незалежно від їх підпорядкування і форм власності – 19. З минулого пленарного тижня неоголошеними залишилося, на жаль, 118 депутатських запитів. Всього на даний час надійшло 366 депутатських запитів. Шановні колеги, отже, переходимо до запитів до Президента України. Від Наталії Королевської та Юрія Солода до Президента України щодо виконання рішень Конституційного Суду України, якими поновлено порушені права громадян у сфері соціального захисту населення. Прошу голосувати. Нам потрібно набрати 150 голосів для попереднього затвердження цього запиту. Прошу включити програму. [[11:05:58]] За-123 Запит не набрав потрібної кількості голосів. Наступний запит від Ольги Василевської-Смаглюк до Президента України щодо знищення фонду державного фінансового контролю в Україні. Прошу голосувати. Нам потрібно набрати 150, нагадую, попередньо. [[11:06:27]] За-184 Прошу показати по фракціях. І тепер ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого цього запиту до Президента України. Тут нам треба набрати 226 голосів. Прошу голосувати. [[11:06:57]] За-197 На жаль, не набрав запит потрібної підтримки. Прошу показати по фракціях. Дякую. Наступний запит від Ірини Борзової до Президента України щодо збереження клінічного закладу Київської міської клінічної офтальмологічної лікарні "Центр мікрохірургії ока" із надання високоспеціалізованої офтальмологічної допомоги третинного рівня замкнутого циклу в Києві, що обслуговуватиме потреби киян та мешканців інших областей України. Ставимо на голосування. [[11:07:48]] За-234 Отже, колеги, ставиться, на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Прошу голосувати. [[11:08:11]] За-242 Рішення прийнято. Прошу показати по фракціях. Дякую. І останній запит на ім’я Президента України від групи народних депутатів (Трухіна, Гевка та інших. Всього 18 депутатів) до Президента України щодо повернення на Батьківщину українських жінок та їх неповнолітніх дітей із Сирійської Арабської республіки. Прошу голосувати. [[11:08:49]] За-243 Отже, ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Прошу голосувати. [[11:09:11]] За-240 Рішення прийнято. Прошу показати по фракціях. Дякую. Отже, переходимо до зачитування запитів. Я вас попрошу трохи тихіше, тому що в залі дуже шумно. Прошу слухати свої запити, бо потім приходите і питаєте, чи було, чи не було. Ірини Констанкевич до міністра культури, молоді та спорту України, першого заступника голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення щодо незадовільного покриття сигналу цифрового телевізійного мовлення у районах Волинської області. Павла Фролова до міністра охорони здоров’я України щодо ситуації із патологічною схильністю до азартних ігор окремих верств населення України та можливих заходів протидії розповсюдженню лудоманії. Олександра Качури до Прем’єр-міністра України щодо надання конкретних показників про виконання Програми діяльності Кабінету Міністрів України, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 29.09.2019 року номер 849. Дмитра Костюка до голови Вчорайшенської сільської об’єднаної територіальної громади Ружинського району Житомирської області щодо відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства учаснику бойових дій Олькіну В.В. Групи народних депутатів (Саладухи, Борзової та інших. Всього 6 депутатів) до Прем’єр-міністра України, міністра культури, молоді та спорту України, міністра фінансів України щодо забезпечення в повному обсязі оплати праці тренерам-викладачам шкіл вищої спортивної майстерності на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 14.08.2019 р. № 755 "Деякі питання оплати праці працівників дитячо-юнацьких спортивних шкіл". Тараса Батенка до Прем’єр-міністра України, міністра охорони здоров’я України, тимчасово виконуючого обов’язки Голови Національної служби здоров’я України щодо забезпечення належних умов надання медичної допомоги мешканцям Перемишлянського району Львівської області. Тараса Батенка до міністра освіти і науки України, Голови Львівської обласної державної адміністрації щодо належного використання освітньої субвенції у 2020 році та участі опорних закладів освіти в урядовій програмі "Спроможна школа для кращих результатів". Олексія Жмеренецького до Генерального прокурора щодо перевірки правомірності закриття кримінального провадження. Олексія Жмеренецького до Головного сервісного центру Міністерства внутрішніх справ України щодо монополізації ринку послуг оцінювання відповідності транспортного засобу, що переобладнаний. Олександра Ткаченка та Івана Шинкаренка до Комітету Верховної Ради України з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування, Кабінету Міністрів України, Міністерства охорони здоров’я України, Одеської обласної державної адміністрації стосовно недопущення закриття відділень медичного закладу. Олександра Ткаченка та Івана Шинкаренка до Міністерства внутрішніх справ України, Державного бюро розслідувань, Офісу Генерального прокурора, Національної поліції України щодо неналежного проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні. Ігоря Гузя до міністра охорони здоров’я України, Прем’єр-міністра України щодо необхідності виділення додаткового фінансування з державного бюджету для КНП "Іваничівська центральна районна лікарня" (Волинська область). Ігоря Гузя до Прем’єр-міністра України щодо необхідності невідкладного затвердження Порядку видачі посвідчення встановленого зразка для ветеранів ОУН і УПА у зв’язку із наданням їм статусу учасників бойових дій. Групи народних депутатів (Сушка, Ткаченка та інших. Всього 12 депутатів) до Прем’єр-міністра України про припинення зловживань з майном Державного підприємства "Національна кінематика України" і Державного підприємства "Українська студія хронікально-документальних фільмів". Анастасії Ляшенко до міністра внутрішніх справ України щодо продажу без рецепту лікарських засобів, що містять наркотичні засоби, психотропні речовини та (або) прекурсори, в аптеках міста Лубни Полтавської області. Валерія Божика до Прем’єр-міністра України, міністра освіти і науки України, міністра охорони здоров’я України щодо загрозливої ситуації навколо системи підготовки кваліфікованих лікарських кадрів та нагальної потреби у врегулюванні взаємодії закладів охорони здоров’я із закладами вищої (післядипломної) медичної освіти, науковими установами. Вячеслава Рубльова до голови Комітету Верховної Ради України з питань бюджету, Прем’єр-міністра України щодо необхідності фінансування заходів соціально-економічного розвитку, передбачених розпорядженням номер 500-р від 10.07.2019 року відповідно до існуючих неоплачених фінансових зобов’язань. Єгора Чернєва до Секретаря Ради національної безпеки і оборони України стосовно надання інформації щодо повноважень Олексія Семенія бути підписантом плану "Дванадцять кроків до посилення безпеки в Україні та євроатлантичному регіоні". Анастасії Ляшенко до голови Державної служби України з лікарських засобів та контролю за наркотиками щодо незаконної реалізації лікарських засобів, що містять наркотичні засоби, психотропні речовини та (або) прекурсори, в аптеках міста Лубни Полтавської області. Руслана Стефанчука до виконуючого обов’язки голови правління Акціонерного товариства "Українська залізниця" щодо надання інформації стосовно розміру оплати праці членів правління та членів наглядової ради АТ "Укрзалізниця". Руслана Стефанчука до генерального директора Державного концерну "Укроборонпром" щодо надання інформації стосовно розміру оплати праці керівництва ДК "Укроборонпром". Руслана Стефанчука до голови правління публічного акціонерного товариства Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України" щодо надання інформації стосовно розміру оплати праці керівництва "НАК "Нафтогаз України". Руслана Стефанчука до Генерального директора Публічного акціонерного товариства "Укрпошта" щодо надання інформації стосовно розміру оплати праці генерального директора, його заступників та членів наглядової ради АТ "Укрпошта". Сергія Ларіна до Прем’єр-міністра України щодо звернення Кіровоградського обласного об’єднання організацій роботодавців відносно невідповідності до стандартів Болонського процесу визначення у чинному законодавстві України поняття "дуальної форми здобуття освіти". Олексія Кучеренка до голови наглядової ради Національної акціонерної компанії “Нафтогаз України” щодо невиконання основних завдань і очікуваних показників, встановлених для наглядової ради АТ "НАК "Нафтогаз України". Степана Кубіва до міністра інфраструктури України щодо необхідності забезпечення безперебійного процесу видачі дозволів для міжнародних автомобільних перевізників. Михайла Крячка до тимчасово виконуючої обов’язки директора Державного бюро розслідувань, Генерального прокурора, директора Національного антикорупційного бюро України, голови Антимонопольного комітету України, Голови Рахункової палати, голови Національної поліції України, голови Офісу фінансового контролю, голови Державної казначейської служби України, голови Національного агентства України з питань запобігання корупції про перевірку відомостей про вчинення правопорушень першим заступником голови Запорізької обласної державної адміністрації Федоровим Іваном. Ігоря Колихаєва до міністра культури, молоді та спорту України, голови Херсонської обласної державної адміністрації щодо збереження бібліотек. Групи народних депутатів (Бобляха, Нальотова та інших. Всього 7 депутатів) до міністра охорони здоров’я України про необхідність всебічного сприяння у направленні на лікування за кордон важкохворого Патенка Д.В., 2001 року народження. Володимира Тимофійчука до Генерального прокурора щодо неналежного проведення досудового розслідування, скасування постанови про закриття кримінального провадження та притягнення до відповідальності винних осіб. Олексія Гончаренка до Прем’єр-міністра України щодо надання для ознайомлення копії контракту, укладеного 30 грудня 2019 року між НАК "Нафтогаз України" та ПАТ "Газпром", на організацію транспортування газу з Російської Федерації через територію України. Олексія Гончаренка до Прем’єр-міністра України про вимогу надати офіційну відповідь про наявність або відсутність наміру визнати помилковою і скасувати Державну стратегію розвитку системи протитуберкульозної медичної допомоги населенню, що була схвалена Кабінетом Міністрів України 27 листопада 2019 року, а також невідкладно забезпечити унеможливлення скорочення як мережі протитуберкульозних медичних закладів, так і кількості лікарів-фтизіатрів, які в них працюють. Зіновія Андрійовича до віце-прем’єр-міністра України - міністра розвитку громад та територій України щодо забезпечення якісною питною водою жителів м. Надвірна, Івано-Франківської обл., та прилеглих сіл. Єгора Чернєва до міністра енергетики та захисту довкілля України стосовно надання інформації щодо проведення оцінки впливу на довкілля протягом 2019 року. Валерія Гнатенка до Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, Виконуючого обов’язки голови правління Акціонерного товариства "Українська залізниця" щодо збереження власного виробництва залізничного кріплення та недопущення закриття ПрАТ "Дружківський завод металевих виробів". Валерія Гнатенка до Кабінету Міністрів України щодо збереження виробництва власного залізничного кріплення та недопущення закриття ПрАТ "Дружківський завод металевих виробів". Олександра Куницького до міністра внутрішніх справ України щодо надання статистичних відомостей про кількість винесених постанов про адміністративні правопорушення з початку 20-го року, водіям, які є працівниками правоохоронних органів, співробітниками системи Міністерства внутрішніх справ, прокурорами або суддями, що керували транспортними засобами перебуваючи у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп’яніння, та/або відмовились від проходження відповідного огляду. Володимира Арешонкова до міністра енергетики та захисту довкілля України щодо внесення змін Методики приведення об’єму природного газу до стандартних умов за показами побутових лічильників у разі відсутності приладів для вимірювання температури та тиску газу. Юрія Павленка до Прем’єр-міністра України про незадоволення відповіддю Міністерства соціальної політики на депутатський запит "Про невідкладні заходи здійснення децентралізації влади в частині забезпечення, дотримання та захисту прав дитини місцевими органами виконавчої влади об’єднаних територіальних громад". Юрія Павленка до Прем’єр-міністра України про незадоволення відповіддю Міністерства соціальної політики на депутатський запит "Про відмінність Донецької області від інших регіонів України в частині співвідношення усиновлення дітей громадянами України і іноземцями та причини переважання усиновлення дітей іноземцями". Групи народних депутатів (Савчук, Андрійовича, Мокана) до голови Комітету Верховної Ради України з питань бюджету, міністра культури молоді та спорту України, Прем’єр-міністра України, міністра фінансів України щодо передбачення видатків на фінансування V ювілейного Міжнародного фестивалю мистецтв "Карпатський простір" у 2020 році. Шановні колеги, ну мені дійсно важко читати. Якщо є важливість, можна взяти участь у інформаційних компаніях сьогодні.
Шановні колеги, є прохання, будь ласка, забезпечте тишу в залі парламенту, тому що іде зачитування цих всіх питань. Будь ласка. Дякую.
Дякую. Оксани Савчук до міністра фінансів України, міністра інфраструктури України щодо надання інформації про будівництво та реконструкцію об’єктів мостової інфраструктури. Групи народних депутатів (Геращенко, Княжицького, Іонової) до міністра культури, молоді та спорту України, Прем’єр-міністра України щодо вжиття Кабінетом Міністрів України невідкладних заходів із захисту інтересів держави у сфері інформаційної безпеки. Групи народних депутатів (Геращенко, Княжицького, Іонової) до Першого заступника голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення щодо вжиття невідкладних заходів із захисту інтересів держави у сфері інформаційної безпеки. Дмитра Нальотова до Генерального прокурора щодо питання незаконного набуття права власності на земельні ділянки на полонині Драгобрат. Дмитра Нальотова до виконуючого обов’язки голови Полтавської міської ради щодо надання документів по реконструкції фонтану, що знаходиться на Майдані Незалежності у місті Полтава. Михайла Цимбалюка до Прем’єр-міністра України щодо критичної ситуації з недофінансуванням паліативної медичної допомоги. Дмитра Чорного до Жовтоводського міського голови щодо недопущення ліквідації закладів дошкільної освіти (ясел-садків) у місті Жовті Води. Володимира Ар’єва до Прем’єр-міністра України щодо надання вичерпного роз’яснення з ряду питань, які набули суспільного резонансу у зв’язку з діями влади, пов’язаними з евакуацією українських громадян з Китаю. Сергія Дунаєва до голови Комітету Верховної Ради України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування, міністра внутрішніх справ України, голови Національної поліції України щодо прискорення розслідування протиправної діяльності Сєвєродонецької міської виборчої комісії та притягнення до відповідальності винних посадових осіб. Сергія Дунаєва до міністра внутрішніх справ України, голови Національної поліції України щодо прискорення розслідування справ щодо підкупу виборців, фактів тиску та перешкоджання діяльності законно обраних депутатів Лисичанської міської ради. Сергія Литвиненка до Прем’єр-міністра України, голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, виконуючого обов’язки голови правління Акціонерного товариства "Українська залізниця" щодо перегляду необґрунтовано підвищених тарифів на водопостачання для мешканців м. Сарни Рівненської області та передачі на баланс міста господарств з водопостачання. Сергія Мінька до Прем’єр-міністра України щодо необґрунтованого затягування затвердження переліку видів робіт, які входять до технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем газопостачання в житлових будинках. Сергія Мінька до Прем’єр-міністра України щодо відсутності механізму реєстрації та зняття з обліку тракторів, самохідних шасі, самохідних сільськогосподарських, дорожньо-будівельних і меліоративних машин, сільськогосподарської техніки, інших механізмів у разі відсутності ідентифікаційного номеру. Сергія Власенка до Керівника Офісу Президента України щодо отримання інформації про результати конкурсу на посади суддів Європейського суду з прав людини від України. Олександра Федієнка до Прем’єр-міністра України щодо внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270. Олександра Федієнка до Прем’єр-міністра України щодо включення Концерну радіомовлення, радіозв’язку та телебачення до переліку об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації. Групи народних депутатів (Задорожнього, Васильєва та інших. Всього 11 депутатів) до Прем’єр-міністра України щодо перерахунку цін на транспортування газу населенню. Іванни Климпуш-Цинцадзе до віце-прем’єр-міністра - міністра цифрової трансформації України щодо належного захисту персональних даних користувачів мобільного додатку "Дія". Іванни Климпуш-Цинцадзе до Прем’єр-міністра України, міністра енергетики та захисту довкілля України, голови правління публічного акціонерного товариства Національної акціонерної компанії "Нафтогаз" щодо надання інформації за результатами проведених переговорів щодо транзиту газу через газотранспортну систему України (Повторний запит, у зв’язку із наданням НАК "Нафтогаз України" неналежної відповіді). Ігоря Васильєва до заступника Генерального прокурора України - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, директора Національного антикорупційного бюро України, тимчасово виконуючої обов’язки директора Державного бюро розслідувань щодо вжиття заходів реагування спрямованих на повернення вилучених документів. Павла Мельника до міністра інфраструктури України, голови Державного агентства автомобільних доріг України щодо проведення ремонту ділянки автомобільної дороги державного значення Н-30 від міста Василівка до міста Бердянськ, загальною довжиною сто сорок три кілометри, а також Т 08-18 від міст Василівка до станції Михайлівка, загальною довжиною 26,5 км. Павла Мельника до тимчасово виконуючого обов’язки голови Державної фіскальної служби України щодо звернення голови Михайлівської районної державної адміністрації Запорізької області стосовно відсутності надання адміністративних послуг фізичним особам, організаціям та підприємствам у Михайлівка органами ДФС України. Павла Мельника до міністра закордонних справ України щодо захисту прав та основоположних свобод затриманих 15.02.2020 року в Азовському морі українських рибалок, сприяння їх скорішому поверненню, а також здійснення консульського захисту їх законних прав. Павла Мельника до Прем’єр-міністра України щодо недопущення скорочення фінансування спорту у Запорізькій області у 20-му році та збереження найтитулованішого гандбольного клубу України "ZTR", а також дитячо-юнацької спортивної школи "ZTR" та спеціалізованих класів, що працюють в режимі дитячо-юнацької спортивної школи-інтернату. Павла Мельника до міністра культури, молоді та спорту України, Президента Федерації гандболу України щодо відкритого листа найтитулованішого гандбольного клубу України "ZTR" стосовно припинення фінансування зі сторони ПАТ "Запоріжтрансформатор", що призвело до припинення існування клубу. Павла Мельника до голови Запорізької обласної державної адміністрації щодо відсутності дієвих заходів реагування стосовно екологічної ситуації у Якимівському районі Запорізької області, яка виникла в результаті скидання шахтних вод у ставок-випарник, розташований на території Кирилівської селищної об’єднаної територіальної громади, в межах Утлюцького лиману Азовського моря. Марії Мезенцевої до міністра у справах ветеранів, тимчасово окупованих територій та внутрішньо переміщених осіб України стосовно стану реалізації субпроєктів, які впроваджуються в громадах, що постраждали від збройного конфлікту, для вирішення їх соціально-економічних потреб. Тетяни Плачкової до голови Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, голови Національної поліції України про необхідність припинення порушення гарантованих Конституцією України прав громадян на землю. Тетяни Плачкової до тимчасово виконуючого обов’язки голови Державної екологічної інспекції України, начальника Головного управління Національної поліції в Одеській області, голови Одеської обласної державної адміністрації про необхідність припинення порушення вимог законодавства щодо захисту та використання прибережних захисних смуг та використання пляжної зони у межах прибережної захисної смуги Чорного моря в Одеській області. Ольги Василевської-Смаглюк до голови Наглядової ради Національної акціонерної компанії “Нафтогаз України” про надання інформації щодо діяльності Наглядової ради НАК "Нафтогаз України". Дмитра Кисилевського до міністра інфраструктури України, виконуючого обов’язки голови правління Акціонерного товариства "Українська залізниця" щодо передачі у комунальну власність територіальної громади м. Дніпро об’єктів і мереж, які перебувають на балансі ДП "Придніпровська залізниця" Групи народних депутатів (Новинського, Гриб та інших. Всього 5 депутатів) до міністра закордонних справ України щодо припинення втручання у церковні питання, особистої участі у кампанії з дискредитації релігійних організацій канонічної Української Православної Церкви. Олега Кулініча до Прем’єр-міністра України, голови правління Пенсійного фонду України щодо перерахунку та виплати пенсії Борщ Світлані Федорівні, жительці селища міського типу Диканька Полтавської області. Олега Кулініча до Прем’єр-міністра України, голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про вжиття заходів щодо зниження тарифів на послуги доставки/розподілу природного газу, що нараховується за принципом замовленої потужності, невідкладного реагування на колективне звернення жителів села Кибинці Полтавської області з приводу надання роз’яснення стосовно постанови НКРЕКП № 3037 від 24 грудня 2019 року; а також реагування на звернення Решетилівської районної організації громадської організації ветеранів України щодо скасування постанови НКРЕКП № 2080 від 7 жовтня 2019 року. Олени Кондратюк до Першого заступника голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення щодо необхідності вжиття невідкладних заходів спрямованих на обмеження вільного доступу абонентів українських операторів супутникового телебачення до російських пропагандистських каналів. Павла Фролова до Прем’єр-міністра України щодо необхідності визначення у законодавстві терміну "ефективний приватний власник". Романа Каптєлова до міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, міністра фінансів України, голови Державного космічного агентства України, голови Офісу фінансового контролю про забезпечення проведення перевірки Державного підприємства "Науково-виробниче об’єднання "Павлоградський хімічний завод"" на предмет ефективності використання бюджетних коштів та скорочення персоналу. Юлії Клименко до міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України щодо формування та реалізації державної політики імпортозаміщення та функціонування державного реєстру імпортозаміщення та кооперації в оборонно-промисловому комплексі. Михайла Крячка та Романа Сохи до міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора, тимчасово виконуючої обов’язки директора Державного бюро розслідувань щодо стану досудового розслідування відносно посадових осіб Мелітопольської міської ради, ПП "АБЗ" та КП "Водоканал". Михайла Крячка та Романа Сохи до міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора, тимчасово виконуючої обов’язки директора Державного бюро розслідувань щодо стану й результатів розслідування корупційних злочинів посадових осіб Мелітопольської міської ради та ПП "АБЗ", а також щодо існування злочинних схем на території Запорізької області. Юлії Яцик до тимчасово виконуючого обов’язки президента Державного підприємства Національної атомної енергогенеруючої компанії "Енергоатом" щодо надання інформації та вжиття заходів. Групи народних депутатів (Давиденка, Приходька та інших. Всього 13 депутатів) до Прем’єр-міністра України щодо заходів запобігання розповсюдженню коронавірусу в Україні. Юлії Клименко до міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, міністра культури, молоді та спорту України, міністра у справах ветеранів, тимчасово окупованих територій та внутрішньо переміщених осіб України, Секретаря Ради національної безпеки і оборони України, Керівника Офісу Президента України, Голови Служби безпеки України щодо персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) України проти збройної агресії Російської Федерації протягом 2014-2020 років.
Дякую. Шановні колеги, тепер повертаємося до роботи. Шановні колеги, ми не проголосували правки Наталії Юріївни Королевської, декілька позицій. Ставлю на голосування 2183. Прошу визначатися та голосувати. [[11:32:15]] За-48 Рішення не прийнято. 3193. Прошу визначатися та голосувати. [[11:32:33]] За-56 Рішення не прийнято. 3198. Прошу визначатися та голосувати. [[11:32:50]] За-54 Рішення не прийнято. Правка не врахована. І 3208. Прошу визначатися та голосувати. [[11:33:12]] За-55 Рішення не прийнято. 3209, Загородній.
Дякую, Дмитро Олександрович. Юрій Загородній, "Опозиційна платформа - За життя". Я пропоную пункт 3 статті 13 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно" викласти в такій редакції: "Інші речові права та суб’єктів цих прав, а також ціну (вартість) таких речових прав чи розмір плати за користування чужим нерухомим майном". І прошу поставити цю правку на голосування. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування. Прошу визначатися та голосувати, 3209. [[11:34:06]] За-65 Рішення не прийнято. 3210, Пузанов.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, правка, яка пропонується, вона, скоріше, технічного характеру. Вона передбачає, що у відповідній редакції має бути зазначено, що відомості щодо вартості нерухомого майна мають бути зазначені тільки щодо земельної ділянки, тобто в запропонованій первісно редакції мова іде про врегулювання такого предмету, який не стосується дії цього законопроекту. Як ви пам’ятаєте, лише 13 відсотків українських громадян, згідно з останніми соціологічними опитуваннями підтримують відкриття ринку земель сільськогосподарського призначення у той спосіб, у який зараз більшість пропонує його врегулювати. 73 відсотки українських громадян категорично проти цього і наполягають на тому, аби це відбувалося після відповідного українського референдуму. Позиція нашої фракції збігається з позицією більшості, трьома четвертими населення України, і ми теж вимагаємо проведення референдуму з цього питання. Прошу поставити правку на голосування. Дякую.
Ставлю правку на голосування. Прошу визначатися та голосувати. 3210. [[11:35:34]] За-66 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Качний. 3211.
Олександр Качний, "Опозиційна платформа – За життя". Шановні колеги, наша фракція все ж таки сподівалася, що з приходом нового Кабінету Міністрів зміниться політика щодо земельного питання. На жаль, ми почули, що і Прем’єр-міністр, і віце-прем’єр профільний планують сьогодні впровадити ринок землі, і "Слуги народу" в цьому їх підтримують. Український народ висловлює свою позицію і говорить про те, що ми повинні все зробити для того, щоб цього не відбулося. І підтримка "Опозиційна платформа – За життя" зростає в цьому напрямку. Тому я хочу зачитати зараз свою поправку 3211: в пункті 3 частини 3 статті 13 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" слово "ціну" виключити. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 3211. Прошу визначатися та голосувати. [[11:36:55]] За-64 Рішення не прийнято. Наступну правку також можемо поставити на голосування, да? Ставлю на голосування 3212. Прошу визначатися. А, виступати будете? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, чому виключається слово "ціна"? Тому що наша земля, вона безцінна. І я хотів би ще раз повернути нас всіх до Конституції України, в якій сказано, що це наш скарб, наше багатство всього українського народу. Неможливо зрівнювати її з квартирою чи машиною, як це роблять сьогодні наші депутати від фракції "Слуги народу". Я хотів би, щоб ви всі звернули увагу на те, що ця земля нам дана від Господа Бога, і ми просимо вас усіх сьогодні зрозуміти, що якщо прийдуть іноземці і скуплять її, а це буде, і під це і готується цей сьогоднішній ринок, не під тих сьогодні фермерів, у яких немає грошей, щоб викупити хоча б декілька гектарів на сьогоднішній день. Ви знаєте, сьогодні призупинена практично вся посівна, практично сьогодні зупинилася робота на селі, тому що люди не знають, що буде з цією землею завтра. Тому моя поправка 3212: "В пункті 3 частини три статті 13 Закону України "Про державну реєстрацію речових.".
Ставлю на голосування 3212. Прошу визначатись та голосувати. [[11:38:33]] За-62 Рішення не прийнято. Кальцев.
Дякую, пане головуючий. На жаль, немає можливості у депутатів внести свої пропозиції, тому що 3 тисячі правок ми пройшли, але тільки одна була прийнята, і та правка від партії "Слуга народу". Тому це дуже неправильне вирішення питання, коли інші політичні сили не можуть дискутувати і виражати свої пропозиції. Тому нам не залишається нічого, як давати свої пропозиції, звертати вашу увагу на небезпечність тих пунктів закону, які мають на увазі погіршення ситуації на ринку обігу землі. Більшість стран, котрі вводили ринок землі, орієнтувалися на державу і створювали державний земельний банк, і це дуже і дуже.
Дякую. Ставлю на голосування 3213. Прошу визначатись та голосувати. Прошу визначатись та голосувати. [[11:40:04]] За-60 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Дубіль.
Шановні народні депутати, шановний український народе, ще раз і ще раз повторюю, що фракція "Батьківщина" категорично проти цього законопроекту про продаж нашої української землі, нашої держави, так як і 73 відсотки народу України, які дали довіру монобільшості і Президенту України. Вчора новий Прем’єр сказав про те, що в залі ведеться дискусія і в результаті дискусії буде визначено, якій моделі обігу ринку бути. Хочу звернути увагу українців, що ніякої дискусії немає. Цей закон написаний поза межами зали і, скоріше за все, поза межами України. І кожну поправку, як ви бачите, шановні наші виборці, провалюють, провалюють і провалюють. Що стосується правки. Пропонується встановити ціну речового права згідно з його експертною оцінкою, що, на мій погляд, цілком доречно, щоб не було чи завищення, чи заниження такої ціни, а вона була об’єктивна та економічно обґрунтована експертами. Ставте на голосування. Дякую.
Ставлю на голосування 3214. Прошу визначатись та голосувати. [[11:41:36]] За-65 Рішення не прийнято. Так, 3216, Гнатенко. Не наполягає. Бурміч, 3217.
3217. Дякую. Анатолій Бурміч, "Опозиційна платформа - За життя". Я, як і наша фракція, і весь український народ сподіваємося все-таки до останньої правки, яка буде уже, мабуть, скоро, на днях, що все-таки монобільшість і керівництво Верховної Ради, і країни дослухається до тих намагань, які хоче почути український народ, а саме: послухати його, врахувати його побажання, працівників на землі, аграріїв, фермерів. Ми на це сподіваємось і будемо голосувати. ставити на голосування кожну правку. Може, все-таки ми доб’ємось того, чого хоче український народ. Дякую. Прошу поставити правку на голосування.
Ставлю на голосування 3217. Прошу визначатись та голосувати. [[11:43:06]] За-60 Рішення не прийнято. 3218, Павленко.
Шановний пане Голово, шановні колеги, шановний український народе! Моя правка підтверджує позицію "Опозиційної платформи - За життя" про те, що даний законопроект не можна ухвалювати. І ми послідовно стоїмо на захисті прав права українських громадян бути власниками на своїй землі. Ми, на жаль, і сьогодні не почули вже від нового уряду, а коли ж буде наведений порядок в Держгеокадастрі? І чи спроможний цей уряд підготувати державу в разі, якщо, не дай, Бог, цей закон буде ухвалений? Люди до нас постійно телефонують і пишуть протягом цих днів з небезпекою. бачать небезпеку, що у разі ухвалення цього закону просто земля буде розпродана, права людей будуть порушені, люди втратять своє законне право отримати пай. А ціна, в разі оцього розпродажу, який пропонується.
Дякую. Ставлю на голосування 3218. Прошу визначатись та голосувати. [[11:44:36]] За-61 Рішення не прийнято. Волошин, 3219.
Шановний Дмитре Олександровичу, шановні колеги! Ми насправді сподіваємось, що ті тектонічні зсуви, які відбуваються останнім часом в системі управління, можуть нарешті спонукати більшість дослухатись до голосу розуму і перестати дослухатися до тиску певних глобаліських кіл і так званих "соросят" щодо впровадження ринку землі. До речі, вчора тут звучали думки, що термін "соросята" конче набрид, і він, дійсно, напевно, на фоні тої абсолютної єдності, з якою "порохоботи" і ці товариші спільно накинулися на Президента Зеленського і на розумну частину партії "Слуга народу" за вчорашнє голосування по Рябошапці, я думаю, що термін час вже оновити, тому що "порохоботи" та "соросята" разом складають слово "поросята". І тому я думаю, що треба вже називати всіх їх поросятами, тому що те, що вони зробили за останній час, за останні 6 років в країні – це чисте свиноцтво. І ми дуже закликаємо нормальних людей не приєднуватись до "поросят" у цій діяльності, вони все рівно вас ненавидять і мріють про те, щоб всіх позбутися звідси. Дякую. А тепер прошу поставити.
Ставлю на голосування 3219. Прошу визначатись та голосувати. [[11:46:08]] За-54 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 3232, Шуфрич.
Дякую, шановний головуючий. Я так розумію, що червоними картками відгукнулися всі ті, хто почули мого колегу Олега Волошина, тобто вони визначились. Дякую. Ви знаєте, мені дуже цікаво було почути слова Прем’єр-міністра, що він готовий до дискусії, саме до дискусії цього закону, перспектив його прийняття. І вчора я закликав вас, я думаю, так, як мінімум, в сукупності на протязі робочої години під час обговорення своїх чисельних правок. Але я бачу, що поки що Прем’єра не почули. Не знаю, чи не почули його у фракції "Слуга народу", чи не почули десь за океаном, чи взагалі його не хочуть чути. Але без дискусії не тільки в цій залі, а з суспільством і в першу чергу з українським народом навряд чи цей закон буде сприйнятий, і перспектива його прийняття дуже-дуже сумнівна з точки зору наслідків. Поправку, що стосується.
Дякую, Несторе Івановичу. З чим не можна сперечатися, це з тим, що у вас чисельна кількість правок. Це правда, да. Ставлю на голосування 3232 одну з чисельної кількості правок. Прошу визначатись та голосувати. [[11:47:53]] За-56 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка Шуфрича 3233.
Дякую. Дякую, шановний головуючий, шановні колеги. Я думаю, що наближається той час, коли потрібно врешті-решт погодитись, що тільки після проведення всеукраїнського референдуму, а я хочу звернути увагу, що це є головна вимога майже кожної нашої поправки, які стосуються різних статей, різних законів, а в головному 130 статті закону, який ми розглядаємо, вона наполягає на тому, щоб будь-які новації, будь-які зміни були проведені виключно після встановлення результатів всеукраїнського референдуму, який має визначитись з приводу прийняття цього законопроекту. Це наша принципова позиція, і я абсолютно переконаний, що в нашому такому принциповому ставленні до цього закону нас підтримує суспільство. І я дякую, що ви ще раз звернули увагу на нашу наполегливість, пів-України згідно з останніх.
Ставлю на голосування 3233. Прошу визначатись та голосувати. [[11:49:28]] За-63 Рішення не прийнято. 3235.
Шановний головуючий, наступні правки стосуються внесення змін до статті 12 та 13 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень". І я прошу наступні правки включно до 3342. вибачаюсь, 3344, об’єднати і дати мені можливість для виступу 7 хвилин.
Замість скількох правок, я просто не почув.
Там біля 10 правок.
5 хвилин.
Добре. 6.
П’ять.
Дякую. Я прошу 6 хвилин. Я з поваги до вас, пане Голово. Дякую.
Включіть, будь ласка, 5 хвилин Нестору Івановичу.
Дякую. Дмитро Олександрович! А слово купца?
Хвилина у вас вже була.
Дмитро Олександрович, ми вчора разом зі своїм колегою Олександром Колтуновичем провели ретельний аналіз співвідношення вартості землі з соціальними стандартами, з рівнем доходів громадян країн наших сусідів, а саме Румунії, Угорщини, Польщі також Франції, Німеччини. І, на жаль, ми побачили дуже сумну закономірність щодо нашої країни. А саме, сьогодні очікуємая вартість землі, яку пропонує запровадити як реально після введення ринку землі біля тисячі доларів, говорять, від 700 доларів за гектар до 1200. Так от ми порівняли, ми порівняли рівень мінімальної зарплати, мінімальної пенсії, середньої пенсії і середньої зарплати країн наших сусідів південно-західних, і у них ці стандарти в 5-7 разів вищі ніж у нас. І вартість землі в середньому в 6 разів більша, ніж у нас. Ми пішли далі. Перевірили відповідні показники в Німеччині. Там соціальні стандарти рівень доходів в 10-14 раз по різним видам виплат вищі, ніж в Україні. В 10-14 раз. А вартість землі в 25-32 рази більша, ніж в Україні. Це факт. Це вже відбулося у них. Безумовно, ми зараз розуміємо, що до Німеччини ще треба трошки попрацювати. Але Польща, Угорщина, Румунія не так далеко не тільки, як то кажуть, за відстанню, а і ментально. І ми маємо можливість сьогодні вирівняти економічно-соціальні показники з цими країнами. І це буде стимулом для того, щоб наші працівники, наші громадяни, наші заробітчани повернулися піднімати внутрішній валовий продукт нашої країни, а не піднімати на 1 відсоток внутрішній валовий продукт Польщі. Тому ми і наполягаємо зараз відставити прийняття цього закону. Сконцентрувати наші титанічні зусилля, які обидві сторони зараз концентрують, з одного боку, щоб проштовхнути цей закон, з іншого боку, щоб заблокувати цей закон. Іще раз підкреслюю, в другому нас підтримує половина українців. І що ви штовхаєте? Вибачаюсь, що ви пропихуєте? Ви хочете, щоб в Україні, яка знаходиться в центрі Європи, працювала латиноамериканська або африканська система ведення сільського господарства. Ніякого натяку на фермерство тут нема. Ніякого. Я висловлюю максимальну повагу країнам Латинської Америки, країнам Африки. Але все ж таки у нас абсолютно інші традиції, інший менталітет. І якщо навколо нас всюди домінують фермерські господарства, я не розумію, чому ми хочемо зробити українців кріпаками на власній землі, які будуть пахати в інтересах агрокомпаній і корпорацій. Ми за те, щоби біля 5 мільйонів наших громадян разом із членами родин повернулися на землю, працювали на ній, розвивали інфраструктуру і робили сучасну Україну, були власниками на своїй землі, а не найманими працівниками. Щоб ми відчували гідність за наших фермерів і за нашу країну, а не працювали на того дідька з-за океану. Тому ми наполягаємо саме на цій позиції. Дякую.
Дякую, Нестор Іванович, за змістовну структуровану доповідь. Ми можемо. Наступна правка. Одну, да, останню? Там три правки, да? Три, да? 3242, 43, 44, правильно? Да. Ставлю 3243. Прошу визначатись та голосувати. [[11:56:32]] За-63 Рішення не прийнято. 3243, Нестор Іванович, ваша правка. Прошу визначатись та голосувати. [[11:56:50]] За-58 Рішення не прийнято. Правка не врахована. І 3244. Прошу визначатись та голосувати. [[11:57:10]] За-58 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 3245, Мороз.
Дякую. Шановний головуючий, шановні українці! Мороз Володимир, 59 виборчий округ Донеччина. Ми сьогодні пройшли дуже багато правок, і все ж таки люди, які сьогодні знаходяться на лінії розмежування в лінії бойових дій, а це 59 округ практично весь, від Красногорівки до Маріуполя, і люди сьогодні чекають відповіді, а що ж буде з їхніми паями. З тими паями, які сьогодні знаходяться за лінією розмежування, з тими паями, які сьогодні заміновані, з тими паями, на які сьогодні вони не мають актів, які сьогодні залишилися на тій території. І тому я хотів би, щоб звернули увагу на цих людей, які сьогодні не мають змоги участвувати в ринку землі. Дякую. І прошу проголосувати за мою правку.
Ставлю правку 3245 на голосування. Прошу визначатись та голосувати. [[11:58:42]] За-55
Рішення не прийнято. Правка не врахована. Шановні колеги, я розумію, що після "Різного", мабуть, не всі залишаться в цьому залі, щось мені так здається, тому, якщо ви не заперечуєте, я візьму хвилину з виступу. Я хотів привітати всіх наших гарних, розумних, мудрих і, вибачте мене, найкращих, найкращу частину цього залу, з тим святом, яке наближається [[Оплески]] Я бажаю вам бути щасливими. Я вам бажаю бути успішними. Я бажаю, щоб ви досягали всього того, що ви собі напланували, щоб у вас на це завжди вистачало сил, щоб ваш характер завжди допомагав вам у реалізації всіх ваших починань. І залишайтеся такими, які ви є. Ми вас дуже цінуємо. І хай буде побільше теплих сонячних днів у вашому житті. Зі святом наступаючим! [[Шум у залі]] Голосуємо? Землю голосуємо в цілому? Я думаю, що ні. Ще раз всіх з наступаючим святом. Оголошується перерва до 12:30
Шановні колеги, ми продоввжуємо наше засідання. Правка 3246 народного депутата Мороза. Немає. Наступна 3247, народний депутата Бурміч. Немає. 3249, народний депутат Чорний. Не наполягає. 3252, народний депутат Гнатенко. Не наполягає. 3254, народний депутат Дубіль. Дубіль є?
Єсть.
Будь ласка, народний депутат Дубіль.
Шановні колеги, шановний український народе! Наша фракція "Батьківщина", як і 73 відсотки народу України, категорично проти цього законопроекту про продаж української землі. Хочу, щоб ви дослухалися до українського народу, до обласних рад, які провели сесії, звернулися до нас з тим, щоб ми цей законопроект зняли з розгляду, до сесій громад, більшість яких провели і також звернулися до нас, щоб ми зняли цей законопроект з розглядали, і розглядали його тільки після проведення всеукраїнського референдуму. Що стосується правки, пропонується встановити ціну, вартість речового права згідно із його експертною оцінкою, що, на мій погляд, цілком доречно, щоб не було чи завищення, чи заниження такої ціна, а вона була об’єктивна та економічно обґрунтована експертами. Прошу поставити на голосування.
Дякую. Ставлю на голосування правку 3254 народного депутата Дубеля. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[12:34:49]] За-34 Рішення не прийнято. Наступна правка, народний депутат Лукашев є? Не наполягає. Наступна правка 3258, народний депутат Пузійчук. Не наполягає. Наступна правка 3262, народний депутат Загородній Юрій Іванович. Загородній є? Не наполягає. 3263, Пузанов. Не наполягає. 3264, Качний. Не наполягає. 3265, Кальцев. Не наполягає. 3267, Дубіль.
Шановні колеги! Шановний український народе! Фракція "Батьківщина", як і 73 відсотки народу України, послідовно говорить про те, що ми категорично не підтримуємо цей законопроект про продаж української землі, про продаж нашої держави. Вчора новий Прем’єр говорив про те, що в залі є діалог, і в результаті цього діалогу буде вирішено, яка буде модель Закону про продаж української землі. Але ж хочу звернутися до вас, наш український народ, наші виборці, що, на мій погляд, діалогу в залі немає, тому що кожна правка просто провалюється і провалюється. Тому я ще раз хочу звернутися до монобільшості і сказать, що потрібно розглядати цей закон тільки після погодження з українським народом після всеукраїнського референдуму. Що стосується правки. Пропонується встановити ціну речового права "згідно із експертною оцінкою", що, на мій погляд, є цілком доречно. Прошу поставити на голосування
Дякую. Ставлю на голосування правку 3267 народного депутата Дубіля. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[12:37:02]] За-48 Рішення не прийнято. Наступна правка 3268. Народний депутат Качний. Не наполягає. Наступна 3269. Народний депутат Христенко. Не наполягає. Наступна 3270. Народний депутат Павленко. Будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Юрій Павленко, "Опозиційна платформа - За життя". "Опозиційна платформа - За життя" категорично виступає проти ухвалення цього закону. Ми послідовно стоїмо на захисті права українських громадян володіти, розпоряджатися і бути власниками своєї власної землі. До нас постійно звертаються люди. І що хвилює, і чого бояться сьогодні українські громадяни в разі ухвалення цього закону, і, на жаль, ми цих відповідей не почули і сьогодні ні від Прем’єр-міністра, ні від урядовців. Так от люди говорять про те, що як тільки буде цей закон ухвалений, уряд пустить усю державну землю з молотка, і від цього програють всі. Держава позбавиться контролю за стратегічним природним ресурсом, громадяни втратять можливість отримати свій гарантований законом пай. Громади не отримають обіцяної землі і, на жаль, навіть у програмі децентралізації незрозуміло, як же ж буде відбуватися децентралізація.
Дякую. Я ставлю на голосування, я ставлю на голосування правку 3270 народного депутата Павленка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[12:38:48]] За-53 Рішення не прийнято. Наступна правка 3271, народний депутат Качний. Не наполягає. Наступна правка 3272, народний депутат Лукашев. Не наполягає. Наступна правка 3273, народний депутат Бурміч. Прошу, народний депутат Бурміч.
Шановний головуючий, у мене 3 правки – 73, 74, 75, прошу їх об’єднати і дати мені 2 хвилини, потім проголосувати.
Прошу, дайте 2 хвилини. Я згодний, да, дякую, дякую.
Ці правки стосуються референдуму. Я хочу сказати, що я дуже захоплююсь і дуже цікаво мені дивитися на монобільшість, на їх безстрашність, на їх рішучість. Вони нічого не бояться, молодці. А з другого боку, думаю: може, вони щось знають, чого ми не знаємо, то хай би поділилися, чому вони не хочуть дослухатися до вимог народу. Може, вони знають, що 10 тисяч гектарів – це фактично 3 колгоспи, де 6-7 сіл. Може, вони знають, є у них програма, що той власник надасть усім роботу, забезпечить діяльність дитсадків, лікарень. Може, вони знають, що той, хто отримає землю, іноземець, яка пройде через заклади, залоги, теж забезпечить їх роботою, тих всіх, хто проживає на цих 10 тисячах гектарів. Може, вони знають, а нам не кажуть. Це погано. А я думаю, що, може, їм все одно, що з ними буде, що буде з селом, як воно буде забезпечено. Головне – проштовхнути. Я думаю, це дуже неправильно. Дуже неправильно так на це все дивитися, тому що так не можна робити, тому що ніяких гарантій, ніяких думок стосовно того, що буде з цими селами, з цими територіями. А тому я, як і фракція, наполягаю відкласти цей закон, поговорити, подумати, роз’яснити всім і прийняти рішення, які забезпечать і роботою, і зростанням наш.
Дякую. Шановні колеги, я ставлю на голосування правку 3273 народного депутата Бурміча. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:41:49]] За-57 Рішення не прийнято. Наступна правка 3274, ставлю на голосування, народного депутата Бурміча. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:42:10]] За-57 Рішення не прийнято. І наступна правка 3275 народного депутата Бурміча. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:42:29]] За-57 Рішення не прийнято. Шановні колеги, перед тим як ми перейдемо до наступної правки, коротеньке повідомлення, тому що багато йде про Закон про референдум. Я хочу звернутися до громадян України, до усіх, хто хоче взяти активну участь у напрацюванні Закону про всеукраїнський референдум. Ви знаєте, що працювала група Верховної Ради України з залученням кращих експертів. І результат нашої роботи викладено сьогодні на сайті Верховної Ради України. І до 18 березня будь-який громадянин України чи будь-хто, хто хоче покращити цей законопроект, внести свої пропозиції, ви можете це зробити шляхом надіслання конкретних пропозицій на електронну пошту, яка зазначена в повідомленні. Будь ласка, я буду щиро вдячний, якщо ви зможете долучитися. Тому що справді питання всеукраїнського референдуму надзвичайно важливе. І нам вже прийшов час за 28 років зробити нормальний механізм, перший етап народовладдя в державі. Тому прошу долучитися до цього. Наступна правка 3276, народний депутат Кива. Не наполягає. А, я перепрошую, Колтунович.
Дякую, шановний пане голово. Нас просто двоє: мій колега, співавтор, іде першим, а я потім.
Я зрозумів, що вас двоє.
Ні, ну, це логічно. Але я просто, що ви вже пішли далі, до наступних співавторів. Я хотів би звернути увагу на тому, що ми сьогодні перше і найважливіше, про що ми почали говорити, і сьогоднішній день ми почали з питання децентралізації. Я неодноразово звертав увагу на питанні бюджетної децентралізації. Але, навіть коли ми говоримо про децентралізацію, про вітання запровадження обігу земель сільськогосподарського призначення, вона, безумовно, корелює і безпосередньо впливає на це питання, оскільки у нас землі, які знаходяться в державній власності, і вони плануються, що будуть розпайовані, і ними зможуть розпоряджатися в рамках ОТГ якраз люди на місцях, і ми про це вже сьогодні говорили, і ви також анонсували власний проект закону щодо референдуму. Люди на місцях вимагають того, що обіг земель сільськогосподарського призначення має проводитись після референдуму. І ті поправки, які ми подавали, вони, власне, і заключались в тому, щоб спочатку провести референдум, а тоді другорядним питанням уже що було.
Шановні колеги, я ставлю на голосування правку 3276 народного депутата Киви та Колтуновича. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:45:13]] За-56 Шановні колеги, за – 56. Рішення не прийнято. Шановні колеги, наступна правка 3277, народні депутати Кива і Колтунович. Будь ласка, Колтунович. Так я розумію? Олександре Сергійовичу, ви будете по всіх доповідати, так? Прошу.
Звичайно. Скільки там є, по кожній окремо. Я хотів сказати в продовження теми референдуму. У нас є група також юристів у фракції, які підготували під керівництвом Василя Івановича Німченка власний проект Закону щодо референдуму. І він уже теж був поданий і у нас теж є відповідні розробки, він є на сайті Верховної Ради України. Тому я радив би нашим колегам з парламенту сконсолідувати ці зусилля для того, щоб все-таки є поданий наш проект закону, є поданий ваш і для того, щоб ми отримали якісний інтелектуальний продукт і отримали в подальшому, мали можливість проводити відповідні референдуми і враховувати позицію громадян України при прийнятті доленосних рішень. Я поставлю також цю правку на голосування, але я також закликаю вас прислухатись до нашої позиції, бо у нас теж є серйозні юристи, яким теж є що сказати. Дякую. І прошу врахувати.
Дякую. Я якраз вчора, спілкуючись з усіма, я закликав всі фракції долучитися до опрацювання цього законопроекту. Я скажу більше, я навіть вчора підписав листи на всі фракції з тим, щоб взяти участь 18 числа у всеукраїнському національному обговоренні цього законопроекту. Будь ласка, давайте свої пропозиції. Відмінність в чому? Я хотів би, щоб це був не вузькопартійний проект. Я хотів би. [[Шум у залі]] Ще раз кажу: цей проект напрацьований усім громадянським суспільством. Це не тема цього законопроекту, про який ми йдемо. Тому я ставлю правку 3277 народного депутата Киви та Колтуновича. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:47:34]] За-55 Рішення не прийнято. Шановні колеги, з вашого дозволу, я хотів би попросити, щоб ви звернули увагу на балкон. Сьогодні в нас присутні відмінники навчання, майбутні офіцери, кращі курсанти Національної академії Державної прикордонної служби України імені Богдана Хмельницького. Це майбутнє Державної прикордонної служби. Попрошу привітати їх. [[Оплески]] Дякую. Переходимо далі до менш цікавих питань. Правка 3278, народний депутат Колтунович. Будь ласка.
Шановний Руслан Олексійович, щоб закрити уже цю тему, я от щойно з’ясував у наших колег, які подавали, вони уже зареєстрували проект Закону про всеукраїнський референдум, уже навіть пройшли сроки чи строки 14 днів для подачі альтернативних проектів законів. Тобто він уже давненько є на сайті, і для того, щоб ми йшли до вашого проекту закону, потрібно розглянути той, який підготували мої колеги, і рухатись уже відповідно до нас. Я до чого веду, що питання референдуму, воно, безумовно, актуальне. Але давайте спочатку приймемо відповідне законодавче підґрунтя для референдуму, не має значення ваш, наш проект закону, а тоді будемо проводити і запроваджувати обіг земель, наприклад, коли ви там плануєте, якщо люди підтримають цю позицію. А що стосується робочих груп і так далі, безумовно, це робочий процес і ми тільки підтримуємо його для того, щоб зрештою громадяни України мали можливість, так як і громадяни Франції, як і в Швейцарії, ми знаємо, постійно проводяться референдуми з тих чи інших, навіть локальних і дрібних питань. Дякую і прошу підтримати.
Дякую. Олександр Сергійович, тільки на майбутнє я дуже прошу вас дотримуватися Регламенту в частині того, що ви повинні доповідати по правці, а не по тому, що у вас зараз на душі накипіло. Гаразд? Добре. Я ставлю на голосування правку 3278, народний депутат Кива та Колтунович. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:49:48]] За-54 Рішення не прийнято. Шановні колеги, правка 3279, ті самі автори. Я прошу Олександра Сергійовича.
Дякую. Шановний головуючий, шановні народні депутати, шановні виборці, "Опозиційна платформа - За життя", і я про це вже говорив, і я хочу повідомити знову колегам нашим, чому наша позиція викладена саме з точки зору референдуму. Тому що ми, безумовно, враховуємо думку наших виборців, ми враховуємо думку громадян України при формуванні державної економічної політики. І, коли ми впроваджуємо чи записуємо питання Всеукраїнського референдуму у наші поправки, але я хочу сказати, що ми більше тисячі разів, є згадка про референдум в поданих наших поправках, і тому, коли ми їх узагальнюємо, ми говоримо про те, що все-таки будь-які речі, маніпуляції там по землі, концентрація, обіг земель і так далі і тому подібне, всі вони можуть бути здійсненні виключно після проведення всеукраїнського референдуму. Соціологія на нашу користь: 72 відсотки, 68 відсотків, понад 70 відсотків, будь-які соціологічні опитування вказують на те, що люди вимагають референдуму, люди проти землі. Прошу підтримати мою поправку. Дякую.
Люди проти землі? Цікаво завершили. Добре. Шановні колеги, 3279 правка. Ставлю на голосування. Прошу визначатись та голосувати. [[12:51:21]] За-51 Рішення не прийнято. Олександр Сергійович, там ще у вас трохи є правок. Може, ми якось зробимо раціональний підхід, те, що називається Ratio Decidendi – розумне рішення, так? Олександр Сергійович, будь ласка.
Шановний пане головуючий, Руслан Олексійович, я хочу сказати, що я підтримаю раціональний підхід, і ви знаєте, я завжди підходжу прагматично. Я не говорю політичними лозунгами, я завжди приводжу цифри і факти. В деяких моїх поправках, безумовно, є конструктивна аргументація з цифрами. І я зараз ще частину озвучу, а там далі ми подивимося, які ми можемо узагальнити, і поставити їх просто на голосування з цієї точки зору. Я прошу зараз також дати можливість продовжити цю поправку.
Продовжуйте. Це поправка 3280.
Дякую, шановний головуючий. Звертаючись до народних депутатів, і в продовження попередньої поправки я говорив про ті дані соціологічних досліджень. Але я хочу звернути увагу і на економічні ефекти, те, що ми вже неодноразово обговорювали з вашими колегами. Приріст валового внутрішнього продукту в результаті запровадження обігу земель сільськогосподарського призначення – 0,2 відсотка. От у нас зріс ВВП на 3 відсотки за підсумками 19-го року, плюс-мінус там на рівні статистичної похибки, в результаті обігу земель буде тільки плюс 0,2 додатково. З економічної точки зору, ефект нульовий.
Дякую. Шановний Олександре Сергійовичу, я ставлю на голосування правку 3280 народного депутата Киви, Колтуновича. Прошу визначатись та голосувати. [[12:53:05]] За-52 Рішення не прийнято. Наступна – 3281, народний депутат Колтунович.
Дякую, шановний головуючий. Шановні народні депутати, шановні виборці, нам іноді також апелювали представники уже колишнього Кабінету Міністрів України щодо значної інвестиційної привабливості національної економіки в результаті запровадження обігу земель сільськогосподарського призначення. Але і це виявилось неправдою. Оскільки в свій час, коли було відповідне розпаювання земель в 2001 році після прийняття Земельного кодексу, коли громадяни отримали право володіти землею, і в той момент у нас відбулася парцеляція цілісних земельних масивів. В результаті цього розпорошення багато земельних ділянок втратили цілісний майновий комплекс, стан. І вони на сьогоднішній день мають нижчу інвестиційну привабливість. Відповідно для того, щоб все-таки була ця інвестиційна привабливість, ми маємо отримувати відповідні тільки для тих земель, які мають цілісний земельний масив. Тому я наполягаю на тому, що і в попередній поправці, і в цій ми не отримаємо ні інвестиційного буму, ні значного приросту валового внутрішнього продукту. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Я ставлю на голосування 3281 зазначених авторів. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:54:34]] За-53 Рішення не прийнято. 3282. Олександр Сергійович, ваш бенефіс.
Наступні чотири правки прошу поставити на підтвердження по черзі. Не на підтвердження, вибачаюсь, вони не враховані комітентом, а на голосування.
Ставлю на голосування правку 3282. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:55:06]] За-53 Рішення не прийнято. 3283 правка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:55:24]] За-56 Рішення не прийнято. Наступна правка – 3284. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:55:43]] За-55 Рішення не прийнято. Наступна правка 3285. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись голосувати. [[12:56:02]] За-53 Рішення не прийнято. 3286. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:56:24]] За-57 Рішення не прийнято. 3287. Комітет пропонує відхилити, прошу визначатись та голосувати. [[12:56:44]] За-54 Рішення не прийнято. 3288. Будь ласка, Олександр Сергійович. Чи теж на голосування? Теж на голосування, да? Ви скажете два слова? Будь ласка. Хвилину, вірніше, прошу. Олександр Сергійович Колтунович.
Шановний Руслан Олексійович, шановні народні депутати, шановні виборці! Зважаючи на те, що це остання моя поправка у цьому блоці, очевидно, що сьогодні уже ми вже не дійдемо до неї. Я хотів би привітати усіх наших жінок з наступаючим 8 березня, наших колег. Ми вас дуже любимо. Ви у нас найкращі і ми вами дуже гордимось. І я прошу проголосувати мою поправку. Дякую за увагу.
І натомість просите проголосувати.
На позитиві.
Дякую. Ставиться поправка 3288. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:57:42]] За-50 Рішення не прийнято. 3289, Королевська Наталія Юріївна. Не наполягає. 3290, Волошин. Не наполягає 3298, Шуфрич. Несторе Івановичу, ваша поправка.
Шановний головуючий, я вже виступаю.
Я слухаю вас.
Безумовно, для нас занадто принциповим питанням є добра воля людей, а скажу відверто, особливо жіночої частини нашої країни. От якби наші улюблені жінки сказали: та ми готові продавати землю, ми підтримуємо, особливо напередодні 8 березня. Але, враховуючи, що наші жінки є нашими берегинями, вони люблять нас, турбуються, вони вболівають за своїх дітей. Тому і говоримо, давайте збережемо землю для наших дітей і онуків і дамо продати їм тоді, коли вони самі.
Дякуємо.
Несторе Івановичу, давайте, ви про улюблених жінок дома говорити. Добре? Дякую.
Несторе Івановичу, можна, я попрошу вас, три поправки, зробимо жінкам свято і поставимо підряд і закінчимо на 3 тисячі 300 поправці. Ви не проти? Дякую. Я ставлю на голосування правку 3298 народного депутата Шуфрича Нестора Івановича. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:00:01]] За-59 Рішення не прийнято. Наступна поправка 3299. Ставлю на голосування. Прошу визначатися. А, ні, ви хочете сказати? Нестор Іванович, ви не встигнете сказати, але ми ще встигнемо проголосувати. Зробіть дівчатам свято. Ви хочете сказати? Тоді скажете на наступній неділі. А я оголошую перехід до "Різного". Будь ласка.
Шановні колеги, зараз ми хотіли би звернутися із заявою від міжфракційного об’єднання "Рівні можливості", від всіх співголів, які входять до всіх фракцій парламенту. Будь ласка, Інна Совсун, запрошуємо. У нас 3 хвилини виступу. Будь ласка.
Включіть три хвилини виступ для міжфракційного об’єднання "Рівні можливості".
Шановні колеги, шановні українці! За два дні ми будемо відзначати 8 березня. Це свято, яке почали визначати спершу у Штатах і в Німеччині, а потім і на міжнародному рівні. Із 75-го року 8 березня відзначається на рівні ООН для того, щоб формувати глобальну спільноту, в якій кожна жінка і дівчинка має права і можливості повною мірою реалізовувати свій потенціал, творити своє життя так, як вона хоче і мріє, а не так, як їй вказують інші. 8 березня – це привід згадати про те, яким є сьогоднішній світ для жінок і дівчат, для нас з вами, народні депутатки, для ваших дочок, для дружин ваших, шановні народні депутати, для всіх жінок і дівчат в Україні. І цей світ сьогодні несправедливий по відношенню до дівчат і жінок. Дівчата не можуть бути певними, що вони можуть безпечно пройти по вулиці, зайти у ліфт, сісти в таксі. Для багатьох жінок навіть власний дім не є безпечним, щонайменше третина українських жінок вказують, що вони зазнали психологічного, фізичного чи сексуального насильства від своїх чоловік чи партнерів. Жінки заробляють на 25 відсотків менше за чоловіків. Серед українських виборців 51 відсоток жінок, а серед народних депутатів тільки 21 відсоток. Для всіх цих жінок важливо, щоб у владі були ті, хто реально розуміє їхні проблеми і захищатиме їхні права. Для дівчаток важливо бачити, що жінка може стати не лише дружиною і матір’ю, що вона може стати депутаткою, що вона може очолити міністерство чи навіть цілу країну, що вона може стати науковицею і поїхати на Південний полюс, як біологиня Марія Павловська, а може навіть увійти в президію Національної академії наук України, де зараз тільки одна жінка, але суперпрофесійна Елла Лібанова, що вона може стати успішною професіоналкою, створити успішний бізнес, як то засновниця ІТ-компанії Terrasoft Катерина Костерева чи засновниця Kacharovska atelier Аліна Очеретяна. Український парламент вже багато зробив для дівчат і жінок. У нас є партійні гендерні квоти та більш сувора відповідальність за несплату аліментів, є Закон про рівність прав і можливостей чоловіків і жінок, у який нарешті внесли санкції за ґендерно обумовлене насильство. Ухвалено окремий Закон "Про запобігання та протидію домашньому насильству". Але попереду у нас ще дуже багато роботи. Декретні відпустки для чоловіків мають стати не просто екзотичним винятком, а нормою. Ми повинні запровадити дієвий механізм захисту від переслідувань для жінок, дітей та інших вразливих груп. Ми повинні відкривати нові дитячі садки, яких сьогодні катастрофічно бракує, і через те жінки часто не можуть продовжувати свою кар’єру. Наше з вами завдання – це творити світ, в якому будуть реалізовуватися мрії всіх наших співгромадян і співгромадянок. І вони зможуть їх тут реалізовувати. Наше завдання – не обмежувати, а допомагати, не вказувати, а підтримувати, про це треба говорити 8 березня і щодня. Дякую.
Шановні колеги, є пропозиція перейти до "Різного". Тому я попрошу народних депутатів, які мають бажання виступити в цей чудовий п’ятничний період записатися. Шановні колеги, я запрошую до слова народну депутатку Соломію Анатоліївну Бобровську, фракція політичної партії "Голос".
Шановні колеги! Дорогі українці! Ми все ж таки не можемо припинити сьогодні говорити про Крим і про воду до Криму. І якщо пан Шмигаль хоче забезпечувати водою Крим, пропонує це робити цистернами, то у мене до нього велика пропозиція. У нас стабільна зараз пропозиція до пана Арахамії, керівника фракції монобільшості: можете брати цистерни, свою молоду й стару команду урядову, колег з парламенту і носити цистернами воду до Криму. Це перше. Друге. Готовність піти на такі домовленості і компроміси – це не просто прогин під Російською Федерацією, це державна зрада і капітуляція. Тому у мене питання в принципі до того, чи може пан Шмигаль обіймати посаду Прем’єр-міністра сьогодні, в час, коли ми стоїмо перед воротами складних рішень щодо Сходу нашої країни. Окрім того, ми знаємо, що згідно Четвертої Женевської конвенції держава-окупант все ж таки зобов’язана забезпечувати окуповану територію: а) водою; б) продовольством; в) медикаментами. Так от, ми дуже добре знаємо, що який об’єм іде для цивільного населення, а йде мова про 100 мільйонів кубометрів води щорічно, а який об’єм потрібний води для отримання військових баз і промисловості, а мова йде про понад 1 мільярд кубометрів. Окремо, до речі, про військові бази, про які ми говоримо, особливо часто нарешті почали згадувати останнім часом. Так от, я повернуся до січня 2015 року, коли в Криму був сформований територіальний орган Міністерства оборони Російської Федерації, основна мета якого – це, напевне і очевидно, відродження ядерного потенціалу Криму. Окрім того, в будь-якій експертній дискусії ви почуєте про масу потенційного ядерного озброєння, яке може знаходитися (і літаки в тому числі, авіація) на нашому півострові. Тому, говорячи про воду в Крим, ми говоримо, в першу чергу, не про населення, а про те, як ми будемо фондувати водою військові бази Російської Федерації. Окрім того, ми всі добре розуміємо, що саме на зараз Російська Федерація зайшла і Крим зайшов у фазу посухи, а це означає, що ми отримали нарешті реальні важелі впливу. Ми добре пам’ятаємо, що Російська Федерація давно замислювалась над ідеєю подачі води саме з Російської Федерації, не з території України. І на сьогодні для них вода фактично стала золотою. Тому замість того, щоб починати розмови про постачання Криму, про торгівлю з окупантами, в мене питання і прохання, бо насправді це відповідальність Міністерства інфраструктури про заборону заходити цивільним і військовим кораблям у внутрішні води Криму, нарешті.
Я дякую вам. Я запрошую до слова народного депутата Давиденка. Шахова Сергія, депутатська група "Довіра".
Сергій Шахов, Луганщина депутатська група "Довіра". Шановні жінки всієї нашої країни! Напередодні свята 8 березня депутатська група "Довіра" хоче привітати всю країну і весь світ, жінок з наступаючим святом 8 березня. Жінки в історії завжди зазнавали і були на другому, як сьогодні говорять, збрасують жінок на другий план, але сьогодні жінки є тими, хто дає життя кожен день на всій планеті саме нам. Жінки придумали і бронежилет, який захищає чоловіків, і Wi-Fi, яким усі користуються, і Інтернет. Навіть дворники на машину теж придумали жінки, щоб ми доїхали додому нормально і в порядку. Тому всіх вітаю зі святом і бажаю, щоб ваші мети постійно реалізовувалися, а реалізовували їх саме чоловіки. З наступаючим святом 8 березня! Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Дякую. Я запрошую до слова народну депутатку Ольгу Василівну Бєлькову, фракція політичної партії "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Шановні колеги, шановний пане головуючий, я дуже позитивна і не втрачаю надію, що м’якою силою переконання так і спроможуся дати свої важливі аргументи по питанню ринку землі. Кілька днів тому у цьому залі пролунали порівняння постаті Авраама Лінкольна і питання скасування рабства з історії Сполучених Штатів Америки. Я багато вивчала цю історію і можу порадити вам почитати книжку, яка є унікальною, про постать цього великого Президента Сполучених Штатів Америки. Вона називається "Команда супротивників або політичний геній Авраама Лінкольна". Особливістю цієї книги є один політичний момент. Справа в тому, що Авраам Лінкольн почав реформу відміни рабства у дуже важкі часи для Америки – суспільство було розділене, і коли він пройшов вибори, він зробив дуже нетривіальний крок – він обрав своїх колишніх супротивників і призначив членами своєї команди. А саме він призначив Генерального прокурора з числа своїх противників. Це, до речі, непогана ідея з огляду на те, що в опозиції точно є кілька кандидатів. Він призначив голову Мінфіну, він призначив головного Держсекретаря на той момент. Для чого це я вам кажу? Тому що це момент розгляду правок на сьогодні дає можливість нашому керівництву нарешті зібратися і зрозуміти, що лише та реформа, яка зможе отримати підтримку всіх політичних фракцій або принаймні більшості цих фракцій, буде підтримана суспільством. На жаль, Аврааму Лінкольну довелося побачити на власному досвіді як важко суспільство приймає навіть позитивні ідеї. В Америці була громадянська війна. Я би не хотіла цього для своєї України. Пане головуючий, а що, якщо я вам запропоную запросити на дружню вечерю всіх лідерів фракцій? Зберіться і спробуйте ще раз заради України, заради того, щоб кожен депутат у цьому залі зміг підтримати одну консенсусну версію земельної реформи для України. Це найбільш важлива реформа за всі роки незалежної України. Але, якщо її підтримає лише одна фракція і деякі групи не ситуативно, а нестратегічно, це буде величезною помилкою. Я хочу, щоб ця реформа стала дуже визначною, успішною і прогресивною для України. Зважтесь на цю пропозицію. Дякую.
Дякую. Я запрошую до слова Рудика Сергія Ярославовича, позафракційний.
Доброго дня, шановні українці! Це сьогодні чудо і чудо пов’язане не з тим, що наближається День 8 березня, а що вперше за 4 місяці і 3 дня моє натискання на зелену кнопочку дало позитивний результат. І мені, о чудо, повторюю ще раз, дано слово з великої трибуни Верховної Ради. Що я хотів би вам сказати, шановні українці. Я хотів би вам сказати, що через тиждень ви отримаєте результат, якого не чекав ніхто в нашій державі ще буквально 3 місяці тому. Ви отримаєте законопроект, який, цілком можливо, викличе величезну бурю протистояння під стінами Верховної Ради. Ви отримаєте рішення, яке буде роками дискутуватися в українському суспільстві, і імена людей, які причетні будуть до результативного голосування за цей законопроект, будуть обговорюватися в різних контраверсійних версіях в містах і селах. Я зараз говорю про Закон про землю. Тому що ми сьогодні дійшли до 3300 правки. І щось мені так підказує, що на наступному тижні, можливо, в четвер буде час "ікс". Якщо чесно, я песимістично ставлюся до варіантів прийняття його чи неприйняття. Я думаю, що дуже великі ймовірні шанси, що його приймуть. Мені би цього дуже не хотілось. І тому я звертаюсь до колег, які ще є в цій залі від "Слуги народу", саме на вас лежить відповідальність за прийняття або неприйняття цього законопроекту. Вчорашнє голосування по Генеральному прокурору, голосування по уряду показало, що у вас не все так однозначно і у вас немає стовідсоткової позиції по багатьом важливим для держави питанням. Я звертаюсь в першу чергу до вас з проханням: утримайте власне позицію, якщо вона відрізняється від позиції керівництва вашої фракції, тому що вам жити з цим. Сьогодні на сесії Черкаської обласної ради включили в перелік питання вираження недовіри трьом народним депутатам, обрані на Черкащині, пану Арсенюку, Скічку і Стріхарському. Я не вносив це питання, я взагалі не причетний до внесення цього питання, але воно показує ставлення виборців найбільшого аграрного краю України до цього питання. Не ведіться, одумайтесь і тоді ви будете вільно приїжджати в українські села, спокійно дивитися людям в очі і не переживати за прокльони, які по-любому будуть за це ганебне голосування. Думайте, панове!
Я запрошую до слова народного депутата Пушкаренка, "Слуга народу". Будь ласка.
Дякую. Головуючий, шановні колеги, шановні українці, сьогодні з цієї високої трибуни мені хотілось би сказати про ту ситуацію, яка склалася в Житомирській області з опорними лікарнями в Олевську, в Малині. Госпітальна обласна рада під головування пана Суслика, який очолює управління охорони здоров’я області, намагається позбавити ці дві лікарні статусу опорних. Це лікарні на півночі Житомирщини. Північ Житомирщини, всі ви знаєте, серйозно постраждала від Чорнобильської катастрофи. На півночі Житомирщини на сьогоднішній день ще немає доріг, тому що їх там 30 років ніхто не будував. І те будівництво, яке сьогодні започаткував Укравтодор на чолі з Кубраковим тільки починають будувати там дороги. Фактично рішення в Олевську, в Малині не робити опорні лікарні – це злочин проти людяності, злочин чиновників Житомирської обласної державної адміністрації. Я з колегами вже неодноразово звертався і публічно, і зверненнями, і в уряд, і до керівництва ОДА, до голови ОДА пана Бунечка виправити цю помилку, цю ганебну помилку, цей злочин проти людяності, тому що не довезуть людей з півночі до Житомира з інсультом. А на моїх очах людину в Олевській лікарні, коли я відвідував її два тижні тому, врятували фактично і далі вже в Житомир транспортували. Дітей з температурою 40 не довезуть з крайньої частини Олевської ОТГ до Коростеня. Тобто ми реально будемо мати реальних жертв наших громадян, тому що немає ні доріг і ні логістики, і норма 60 кілометрів за 60 хвилин там аж ніяк не виконується. Пан Бунечко тиждень тому на госпітальній нараді великій з усіма представниками, з народними депутатами обіцяв включити Малин, Олевськ в опорний перелік. Відбулася госпітальна рада, і ця обіцянка була порушена. Я сьогодні звертаюся до нового уряду все-таки відреагувати на звернення народних депутатів, відреагувати на вчорашнє звернення обласної ради включити олевську, малинську лікарні до переліку опорних і забезпечити їх фінансування. Це питання життя наших громадян, життя дітей, життя пенсіонерів. Ми не маємо права вчиняти цей злочин. Тому, я сподіваюсь, що новий уряд почує народних депутатів, почує громаду, почує обласну раду і виправить цю помилку. Люди налаштовані рішуче перекривати сьогодні міжнародні траси і тільки на моєму чесному слові сьогодні це не відбувається. Але якщо новий уряд не виправить цю помилку, то дуже скоро міжнародна траса буде перекрита. Дякую і сподіваюсь мене почули.
Дякую. Я запрошую до слова народну депутатку Лесю Володимирівну Василенко, фракція політичної партії "Голос". Будь ласка.
Леся Василенко, фракція "Голос". Шановні колеги, громадяни, українці, цього тижня нам представили новий уряд, новий старий уряд, який почав свою роботу з неприємних сюрпризів. І я навіть не про міністрів уряду Януковича, яких нам представили як уряд для людей, я про пропозицію Прем’єр-міністра і про його позицію в питаннях, які є ключовими для безпеки України, які є ключовими для виживання нашої держави. Вчора в прямому ефірі пан Шмигаль сказав про намір постачати воду до Криму. Всім абсолютно ясно, що цього робити не можна. Постачання води – це визнання окупаційного режиму, це підрив нашої позиції на міжнародній арені і це абсолютне протиріччя нормам міжнародного гуманітарного права. Це базові речі, які пан Прем’єр-міністр мав би знати. А якщо він їх не знав, то він мав би сьогодні визнати свою помилку. Але ні. Наш Прем’єр-міністр в залі парламенту сьогодні продовжив наполягати на нездорових фантазіях про те, як він носитиме воду відрами та баклажками персонально кожному українцю до Криму. Оскільки пан Прем’єр не відступив від своїх слів, то я маю ще кілька питань, на які Прем’єр та кожен член його уряду мають відповісти перед тим, як вони сядуть писати програму уряду і представляти її парламенту та народу України. Питання дуже короткі і дуже прості. І вони вимагають таких самих простих та коротких відповідей. Відповідей, які визначать дух програми уряду і курс нашої країни. По-перше, програма уряду має починатися з того визначення, хто є стратегічним ворогом для України, яка країна чинить агресію проти України і як звати її Президента. Це питання номер два. Чи буде уряд нарешті рахувати збитки та шкоду, які Росія завдає шостий рік Україні своєю агресією та анексією Криму? Це питання номер три. Системно ця робота нарешті почнеться вестися хоча би в цьому уряді? Наступне питання. Чи підтримає уряд пана Шмигаля позицію Офісу Президента України щодо закріплення особливого статусу Донбасу та інших територій України в Конституції України? Чи, може, було варто задуматися над особливим статусом для деокупованих територій? Як уряд взагалі бачить для себе стратегію з деокупації країни? Бо ж в уряді зазначений віце-прем’єр з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій. Ми як ці території будемо інтегровувати – з російськими танками та з путінськими катами? Я цього не бачу. Це питання, на які кожен українець має право отримати відповідь найближчим часом, до того, як буде представлена програма уряду. Ми чекаємо, пане Прем’єр-міністр. А я вам дякую за увагу.
Я запрошую до слова народного депутата Романа Васильовича Костенка, фракція політичної партії "Голос".
Шановні народні депутати, шановні громадяни, два дні тому Верховна Рада затвердила новий склад уряду. Затвердила списком та без обговорення. Я впевнений, що для більшості депутатів в цьому залі цілковитою загадкою лишаються програмні напрямки діяльності нового уряду. А тому я хочу привернути увагу колег і громадськості до важливого питання – це забезпечення стабільності розвитку сектора безпеки і оборони в умовах постійних системний змін. Зокрема, я очікую від нового уряду якнайшвидшого завершення розробки стратегій воєнної безпеки та державних програм розвитку армії, ОПК і озброєнь. Неприйнятно, щоб за кадровими перестановками ми збавили темпи чи здійснили відхід від процесу впровадження сучасних військових стандартів. Не менш важливим є розвиток і модернізація вітчизняних спецслужб. Сьогодні на завершальному етапі знаходиться підготовлений до другого читання законопроект про розвідку. Після прийняття якого необхідно відразу приступити до організації ефективної роботи розвідувального співтовариства. І в його діяльності розвідоргани мають покладатися на підтримку уряду. Окремо хочу зупинитися на питанні реформування Служби безпеки України. Важливо посилити спроможності органів державної безпеки з контррозвідки, захисту національної державності, охорони держтаємниці та боротьби з тероризмом і кіберзлочинності при цьому ліквідувавши невластиві для спецслужби функції. Наголошую, що для держави є неприпустимим марнотратством утримувати під час війни величезну спецслужбу, яка паралельно займається пошуком цигарок і шуб на митниці та проводить постійні обшуки на підприємствах. Окрім того наша фракція нещодавно презентувала свою стратегію "холодної деокупації" – плану по захисту нашого суверенітету і звільнення окупованих територій. Цього можна досягнути лише якщо поряд з ефективною дипломатією ми не гаятимемо час і проводитимемо ефективні реформи і модернізацію сектору безпеки. Наша фракція не лише долучається до конструктивної роботи у цьому напрямку, але буде пильно слідкувати за розвитком сектору безпеки і оборони і не допустить процесів, що можуть призвести до зниження обороноздатності нашої держави. Дякую за увагу.
Дякую. Я запрошую до слова народну депутатку Наталію Романівну Піпу, фракція політичної парії "Голос.".
Наталія Піпа, 115 округ. Дорогі українці! Перше, що я хочу сказати – це я вірю в освіту. Незалежно від того, хто буде міністром освіти і науки України, "Нову українську школу" вже не спинити, реформу не спинити. І всі, хто мають здоровий глузд в цій країні, і всі, хто розуміє, наскільки освіта важлива, буде працювати в цьому напрямку. Я впевнена, що знайдуться серед нас мотивовані вчителі, які це зроблять. Я впевнена, що ми як парламентарі, які хочуть цих змін, це підтримаємо. Я точно знаю, що у Львові, у всьому, і не лише на 115 окрузі, дуже багато людей, які вірять в цю освіту. В свій час, і я процитую своє навчання в Українському католицькому університеті, а саме Інституті лідерства та управління Євгена Глібовицького, що якщо ви хочете змін в країні, то почніть з освіти. Фінляндія і Польща, яка зробила ставку в свій час саме на освіту, збільшила фінансування і підходи до того, яким має бути на виході випускник, вона змінила своє становище в світі, вона змінила своє ВВП, економіку, культуру і взаємостосунки всередині країни. Тому перед нами непрості часи. Я не очікую, що цей міністр освіти, який буде, буде кращим ніж попередній. Мої прогнози є протилежними. Але я вірю в громадянське суспільство, з якого я вийшла. Ці зміни, які вже почались, які творить Український католицький університет, які творить вже давно Могилянка, будуть незмінними, і ми отримаємо ту країну, якої прагнемо. "Новій українській школі" – бути, новому українському випускнику, який буде конкурентним у глобальному світі праці – бути Дякую.
Я запрошую до слова народного депутата Папієва, фракція "Опозиційна платформа - За життя".
Шановні народні депутати України, шановні громадяни України! Цей тиждень був рясний на події. І, знаєте, мені приємно, що появилася політична воля і в першу чергу в Президента України, і у фракції "Слуга народу", і той недолугий уряд, який, слава Богу, найменший період часу керував в Україні, було відправлено у відставку. Я дивлюся зараз у Фейсбуці, колишні міністри оці, яких відправили у відставку, вони починають хвалитися там якимись свої здобутками. У мене виникає до них просте питання. Шановні "космонавти", ви можете взагалі-то уявити ті проблеми, які сьогодні цікавлять людей? Я як людина, яка в листопаді 2003 року доповідала з цієї трибуни Закон України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування", можу сказати, що вперше за всю історію незалежності України уряд не зробив індексацію пенсій, яку відповідно до частини другої статті 42 він зобов’язаний був зробити. Тобто він не захистив навіть наших пенсіонерів від інфляції. У мене наступне питання. Чому саме в цьому уряді така кричуща різниця між мінімальною пенсією, яка складає 1 тисяча 889 гривень, і фактичним розміром прожиткового мінімуму для непрацездатних осіб, який складає цифру 3 тисячі 208 гривень? Півтори тисячі гривень кожному пенсіонеру України не доплачує цей уряд. І, шановні друзі, я звертаюся до новопризначеного уряду. Зверніть, будь ласка, увагу на громадян України, їхні соціальні проблеми, зверніть увагу на заборгованість із заробітної плати, яка сягнула суми більше 3 мільярдів гривень, зверніть увагу на тарифи. І взагалі відпрацюйте програму діяльності Уряду, виходячи з того, що як зробити українську економіку конкурентоспроможною. Якщо ми й надалі будемо виходити з вимоги МВФ, в якого завдання одне – це підвищити ціни на енергоносії і зробити неконкурентоздатною експортноорієнтовану економіку України, нам треба сьогодні піти зворотнім шляхом: як зробити так, щоби економіка працювала, щоб наповнювати державний бюджет України, бо тільки так люди отримують підвищення заробітних плат, пенсій, інших соціальних виплат, тобто повернутися до економіки України. Необхідно сьогодні менше слухати оцих представників транснаціональних корпорацій і всіх інших, хто фінансується з іноземних фондів і є фактично іноземними агентами і завдання яких знищити Україну і зробити Україну країною споживання. Нам треба відновити Україну як цілісну країну, як економічно могутню і соціально захищену державу.
Дякую. Слово надається народній депутатці Юлії Леонідівні Клименко, фракція політичної партії "Голос". Хто буде? Прошу.
Шановні колеги, питання щодо подачі води в Крим, яке вчора знову порушили шановний пан Прем’єр-міністр та міністр закордонних справ, дійсно може бути інструментом деокупації Криму та демонстрації того, що держава, по-перше, має чітке розуміння деокупації, по-друге, дбає про своїх громадян. Питання, як нам контролювати доставку води саме нашим громадянам, але не військовим об’єктам окупаційних військ? Можна запропонувати наступне: перше – провести відповідні відновлювальні роботи на Північнокримському каналі; друге – взяти всі об’єкти водоканалу на територію Криму та забезпечити їх безпекою силами та засобами МВС України; третє – провести ревізію стану комунікацій "Кримводоканалу"; на 100 відсотків забезпечити український менеджмент та підприємства "Кримводоканалу"; заключити договори щодо водопостачання нашим громадянам в Криму; створити умови для оплати води в гривні, таким чином повернути національну валюту України в український Крим; поновити роботу українських державних банків, перенести цей досвід на питання електропостачання аналогічним шляхом; паралельно відновити роботу українських органів державної влади в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі. Якщо Прем’єр-міністр і інші представники державної влади або політики мають під водопостачанням саме такий гібридний механізм деокупації Криму, тоді можемо його пропрацювати вже в деталях. Те, що ми після шести років окупації Криму говоримо про гуманітарне значення водопостачання води на територію півострова, це зрозуміло, там наші громадяни, наша земля. Проте це не має виглядати як капітуляція перед Росією та визнанням того, що українські чиновники та політики не готові боротися за відновлення суверенітету та територіальної цілісності України. Разом з тим, необхідно чітко розуміти, що національні інтереси України, відновлення суверенітету та територіальної цілісності нашої держави повинні бути чітко збалансоване з гуманітарною політикою. Дякую.
Дякую. Я запрошую до слова народного депутата Сергія Анатолійовича Вельможного, депутатська група "Довіра". Сергій Шахов, будь ласка.
Сергій Шахов, Луганщина, група "Довіра". Шановні колеги, півроку тому ця зала була повна, всі женулися за шаленими темпами, сьогодні, бачу, нема кому чути проблеми людей. Всі розбіглися, мабуть, перед святом закуповувати троянди, тюльпани, квіти для жінок, для дочерей, для бабусь. Це дуже добре. Але існують проблеми в нашій державі, які стосуються кожної жінки, чоловіка, дітей, які проживають в Україні. Ми вже говорили багато, що коронавірус накрив мізки чиновників, які захворіли на корона-вірус і не думають взагалі про людей. Хотілося б, щоб парламентарі, яких обирали люди, звернули увагу на людей на місцях, в округах, в областях. Ми приїхали з округу, де провели дуже багато закладів і спілкувалися з пересічним громадянином, з людьми, які нас обирали. І багато питань було стосовно саме тих проблем, які сьогодні треба вирішувати в Україні. Це тарифи, за які так багато говорили. Хотілося б почути від міністрів, яким чином вони будуть вирішувати питання, я вже говорив сьогодні, транзиту і ціни транзиту на газ. Труби, які перетворилися в трупи, будували люди, модернізації не відбулося, навіть не фарбують це залізо, все заіржавіле стоїть, але за транзит беруть з людей. Людей, які не користуються газом, але через будинок проходить ця труба, теж змушують платити за цей тариф. Також коефіцієнти, які сьогодні грабують простого пересічного громадянина-пенсіонера і наповнюють кишені олігархів. Хто стоїть за газовими облгазами, хто стоїть взагалі за закупівлею газу? Тільки олігархи. Також грабують сьогодні українців. І третє. Те, що сьогодні українське телебачення заблокували і треба купувати по 2 тисячі гривень трансформатори, які будуть блокувати людей і не показувати українське телебачення, це злочин. Кожен місяць людина повинна з чого платити 63 гривні, 85 гривень за українське телебачення? Чому там показують російські телеканали безкоштовно, а українські не показують? І четверте.
Дякую. Народний депутат Михайло Михайлович Цимбалюк, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Дорогі виборці! Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Сьогодні я хочу привернути увагу до проблем децентралізації. Коли ми кажемо, що об’єднанні територіальні громади створюються на основі добровільності, то ми нині відслідковуємо, що в деяких областях нашої держави не все так однозначно. Я звернувся сьогодні до Прем’єр-міністр новообраного, до міністра з питань розвитку територій для того, щоб вони все-таки змогли стабілізувати ситуацію і дослухались до голосу людей там, де, на думку громади, децентралізація проводиться у примусовому порядку і не завжди економічно обґрунтовано. Минулим тижнем і цього тижня під Львівською ОДА протестують жителі навколишніх сіл міста Львова. Вони не розуміють обґрунтованості, чому їх хочуть приєднати до Львівської об’єднаної територіальної громади і бояться, що вони втратять власну ідентичність свого населеного пункту. З ними потрібно працювати владі. Також з Сокальського району Белзька об’єднана територіальна громада говорить про те, що вони не в силах утримати лікарню, яку хочуть уже з квітня передати на фінансування цієї вже новоствореної об’єднаної територіальної громади. Нежухівська ОТГ Стрийського району теж протестує щодо примусового приєднання новоствореної об’єднаної територіальної громади до Стрийської ОТГ, яка створиться восени. Також люди Сокальського району приїхали і вимагають від влади пояснень. Це є свідченням того, що потрібно підходити з розумом до тих проблем, які сьогодні існують в цій реформі, яка насправді потрібна. І фракція "Батьківщина" в цілому підтримує процес децентралізації. Минулого тижня телефонували з Івано-Франківщини, мого рідного села Пасічне, де створилося об’єднана територіальна громада, але є питання, чи вона буде економічно спроможна. Це свідчить про те, що уряду новообраному, міністру з розвитку територій потрібно дати доручення облдержадміністраціям, які би спільно з обласними і районними радами зустрілися з представниками громади і обдумано, шляхом дискусій, але на основі економічних розрахунків прийняли кінцеве рішення, яким чином і які громади восени підуть на вибори. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Олексія Олексійовича Гончаренка, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність", Одещина. По-перше, нас, дійсно, дуже мало тут залишилося. Так всі хотіли працювати народні депутати, а бачимо, що тут скільки, десь десятка 2 народних депутатів. І я би, мені шкода, що не може камера показати Верховну Раду зараз, скільки ж залишилося тих великих працівників, які стільки нам розповідали. Але, давайте, мова не про це. Це, мені здається, вже всім очевидно. Сьогодні є одна подія, я думаю, важлива. І сьогоднішній ранок я почав під ДБР, тому що туди в черговий раз був викликаний на допит п’ятий Президент України Петро Порошенко. До речі, в день народження свого сина, що, напевно, на думку тих, хто це робить, це гарно, щоб викликати людину в день народження сина на допит – це такий собі привіт і їхнє таке, знаєте, певне моральне уродство треба мати, щоб такі речі робити. Ну, але, на жаль, вони його мають, ну, і з іншого боку демонструють себе в повній мірі. Але я хотів би звернути увагу вашу на інше. А за що ж викликають на допити Порошенка? Зрозуміло, п’ятий Президент, лідер "Європейської солідарності", але ж якась має бути причина. Причини, там, декілька справ і одна справа абсурдніше іншої. І ось особливо абсурдна одна справа щодо того, що Порошенко винний в тому, що він відправив українських моряків як Верховний Головнокомандувач український з українського порту Одеса, мого рідного міста, до українського порту Маріуполь. Ну, далі ви знаєте, що сталося – в Керченській протоці ці кораблі були атаковані Росією, наші моряки поранені, захоплені, кораблі захоплені. Значить в цьому сьогодні звинувачують Порошенка. Абсурдність цієї справи зрозуміла кожній людині, тому що, якщо ми кажемо, що це правильно, то тоді чий Крим? Якщо ми не можемо провести свої кораблі по Керченській протоці, то чий Крим? Зрозуміло, що це найкраща мрія Путіна, такі справи. Хочу ще нагадати про морський трибунал ООН в Гамбурзі який визнав, що Україна на 100 відсотків права в цій ситуації, а Росія на 100 відсотків не права. І саме завдяки цьому рішенню наші моряки сьогодні є вдома. Бо Росія не могла вже їх далі тримати, бо далі були б санкції і незахід російських кораблів в міжнародні порти. І це все є зрозумілі речі. Але на тлі цього що відбувається у нас тут, у Верховній Раді. Новий Прем’єр-міністр каже щось незрозуміле щодо води в Крим. Ну, я, до речі, особисто з ним поспілкувався і він мені гарантував, що мова не йде про постачання води, мова не йде про канал і мова не йде про продаж води Росії. Але інші народні депутати продовжують, від "Слуги народу", голова фракції "Слуги народу" це казав тиждень тому. Інші народні депутати зараз розповідають, що постачання води в Крим – це єдиний шлях для окупації. Друзі, це і є державна зрада. І саме тому, що вони хочуть робити такі речі, саме тому вони сьогодні переслідують опозицію. Бо єдине, що стоїть на заваді в них – це є українська опозиція і український народ. Але ви нас не залякаєте, ми не злякаємось і ми обов’язково переможемо. Слава Україні!
Олексій Олексійович, просто так в репліку я просто хочу сказати вам і всім іншим. У нас є добра традиція, в п’ятницю ми завжди збираємось і всі, хто залишилися, фотографуються. Нас, справді, дуже мало в п’ятницю. І, повірте, там навіть нема тих, хто постійно з трибуни виходить і говорить, що нас мало. Я запрошую вас доєднатися сьогодні до цієї фотографії. Тому що на попередніх фотографіях вас не було. Отут одразу фотографуємось. Шановні колеги, йдемо далі. Я запрошую до слова народну депутатку Оксану Василівну Савчук, позафракційна. Будь ласка.
Вітаю всіх! П’ятниця, кінець робочого тижня. Місто Івано-Франківськ, Оксана Савчук, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Я є мажоритарником, який представляє місто Івано-Франківськ. І дуже багато питань, про які ми тут багато говоримо, задаємо на "годині запитань до Уряду", пишемо депутатські запити, це реально ті питання, котрі, можливо, мають трішечки інші адреси, можливо, вони стосуються трішечки інших громад, але по своїй суті вони одинакові. Вони стосуються глобальних проблем. Найперше – це є питання освіти. Це є питання медицини, це питання формування ОТГ, це питання доріг. І як би ми не крутили, але ми теж чудово зараз розуміємо, що за той час, коли ми працюємо в парламенті, у нас не виробилося прозорих правил єдиних для всіх для того, щоб ми могли отримувати чіткі відповіді і гарантії на ті питання, які ми з вами задаємо. Я вже не буду говорити про депутатські запити, які ми озвучуємо на сесіях Верховної Ради і які фактично повертаються обласним адміністраціям як відписки Тобто на наші прохання, на наші доручення виборців фактично нас відправляють назад звідти з тими проблемами, звідки ми прийшли. І дуже би хотілося, щоб у майбутньому таких речей не було, тому що інституція парламенту і депутата як того, хто відстоює свою громаду, по волі нівелюється. І якщо ми, депутати, будемо спокійно за цим спостерігати, то наступного разу на наші депутатські звернення нам просто відпишуть: якщо це вас хвилює, то, будь ласка, займайтеся цим самі, що насправді так немає бути, бо по закону є і законодавчий орган влади, і виконавчий. Сьогодні я би хотіла трошечки сказати про ті теми, які хвилюють, я думаю, не тільки мене як депутата-мажоритарника, вони стосуються розподілу коштів і на дороги, розподілу коштів на будівництво шкіл, садочків, на медичні заклади, на соцекономрозвитку, який в майбутньому планується або не планується, бо ніхто не може дати чіткої відповіді. І дуже часто об’єкти, які потрапляють на фінансування не є. їх важко пояснити за стадією пріоритетності. Наведу такий приклад. Це все починається навіть на рівні обласних адміністрацій. У місті Івану-Франківську зараз будується міст – міст через річку Пасічна, мікрорайон Пасічна на вулиці Галицькій. Ви знаєте, ми не чекали, поки ми отримаємо кошти від уряду. Практично 70 відсотків коштів на цей міст ми уже профінансували з бюджету громади. Все, що залишилося державі, це допомогти дофінансувати і відкрити цей об’єкт. Натомість кошти виділяються на проектно-кошторисну документацію абсолютно нових мостів, котрі навіть не початі будуватися. На наше запитання: чому так? – нам відповідають, що.
Дякую. Я запрошую до слова народного депутата Дмитра Сергійовича Чорного, фракція політичної партії "Слуга народу".
Дмитро Чорний, 34 виборчий округ, Дніпропетровщина. Колеги, користуючись нагодою, хочу всіх вас запросити на III Міжнародний економічний форум DEF-2020, який відбудеться за ініціативи голови Дніпропетровської облдержадміністрації Олександра Бондаренка у Дніпрі вже 19 та 20 березня. На форумі очікується понад 700 підприємців, зацікавлених у розвитку власного бізнесу, учасники з 20 країн світу, космічні та ІТ-компанії міжнародного рівня, два дні виступів, презентації кейсів успішних компаній, комунікація влади і бізнесу, обмін досвідом. Однією з головних тем форуму буде космічна та ІТ-галузь. І це зовсім невипадково, адже дана наукова сфера є без перебільшення фундаментальною та основоположною у світі сучасної науки. Це галузь майбутнього, галузь завтрашнього дня, це та сакральна сфера, котра працює на випередження свого часу, і в певній мірі це і є машина часу, котра рухає світовий прогрес в завтрашній день. Дуже символічно, що даний захід проходитиме у місті Дніпро, місті, гордістю якого є такі гіганти як КБ "Південне" та "Південмаш". Зауважу, що наша держава завжди приймала саму активну участь у розвитку космічних технологій та ІТ-інженерії світового масштабу. Нагадаю, що саме Україна в свій час дала світу найвидатніших вчених світового рівня, серед котрих Корольов, Сікорський, Патон та десятки інших видатних вчених. Окрім цього на сьогоднішній день в сфері ІТ-технологій майже кожен другий є українцем, і це є лакмусовим папірцем, котрий визначає надзвичайно потужний потенціал українців у сфері технологій майбутнього. Тож є очевидним, що наша держава має працювати в даному напрямку та обрати його основним та пріоритетним. Потрібно зрозуміти, розвиток сучасної науки – це основа, фундамент та опора по-справжньому міцної економіки, а відтак і міцної держави. Це перш за все стабільність, прогнозованість та перспективність економічних процесів як регіонів, так і держави в цілому. Окрім цього, розвиток космічної та ІТ-галузі – це розвиток та квиток у клуб країн-лідерів та потужна платформа для розвитку державного та приватного секторів. І саме на таку тенденцію має бути орієнтована внутрішньодержавна політика. Друзі, сьогодні всім нам потрібно розвивати та примножувати наші здобутки. Вірю, що спільними зусиллями ми зможемо подарувати крила українським ракетам, українським інноваціям та українському бізнесу. Дякую.
Дякую. Я запрошую до слова Крулька Івана Івановича. Немає Крулька. Звичайно, ні. Тільки той, хто записаний, має право передавати. Дякую. Я передаю слово тоді Олександру Сергійовичу Бакумову, фракція політичної партії "Слуга народу". Слово передається Павлу Сушку.
Шановний головуючий, шановні колеги, прошу вашої уваги. В моєму обличчі до вас хочуть звернутися тисячі батьків з важкими нозологіями. Сьогодні тих, чиє життя обтяжене порушенням зору, слуху, захворюваннями опорно-рухового апарату, психічними розладами, хочуть ще і позбавити законного права на вільний вибір форми навчання. Це передбачено Національною стратегією реформування системи інституційного догляду та виховання дітей на 2017 - 2026 роки, затверджений Кабінетом Міністрів України. Документ прирівнює спеціальні школи для дітей з тяжкими нозологіями (зір, слух, розумовий та фізичний розвиток) до дитячих будинків-інтернатів, об’єднуючи їх у визначення "заклади інституційного догляду та виховання дітей" і має на меті припинення до 2026 року всіх інституційних установ, в яких проживає більше ніж 15 вихованців. Під загрозою закриття нині в Україні опинилося шість спеціальних шкіл для дітей з порушенням зору – в Київ, Львів, Одеса, Харків, Мукачево, Слов’янськ. На період навчання діти з віддалених міст живуть у школі і їдуть додому на канікули. Таким чином у кожній із цих шкіл є більше 15 вихованців, які проживають у школі. За цією ознакою протягом шести років такі школи мають припинити свою діяльність. Те саме чекає на спецшколи для дітей з іншими видами порушень. В такому разі інклюзія стане для них єдиною формою навчання. Які тут можуть бути ризики? При відсутності досвіду для навчання дітей з особливими освітніми потребами в загальноосвітніх школах є вкрай великий ризик того, що ці діти не зможуть адаптуватися, і тоді для них залишиться тільки одна форма навчання – домашня. Пропоную створити окрему стратегію реформування спеціальних закладів освіти, в яких навчаються діти з тяжкими нозологіями. Важливо впроваджувати інклюзію поступово. Для цього мають паралельно працювати інклюзивні класи у школах і спеціальні школи. І тільки після того, коли інклюзивна форма навчання буде впроваджена належним чином, можна буде говорити про припинення діяльності спеціальних шкіл. Разом ми захистимо спецшколи. Впевнено рухаємося в цьому напрямку. Серед перших досягнень – врахування профільним комітетом наших пропозицій про зміну редакції пункту стратегії реформування, який передбачає припинення 2026 року всіх інституційних установ, в яких проживає понад 15 вихованців, доповнивши цей пункт словами: "За винятком спеціальних шкіл для дітей з порушенням зору та слуху, навчально-реабілітаційних центрів для дітей із складними комбінованими порушеннями". Це важливий крок. Наступний етап їх врахування урядом. Закликаю захистити право батьків на вибір форми навчання для своїх дітей, а дітей на право спілкуватися з однолітками і навчатися за партами в школах, а не в чотирьох стінах вдома. Всім дякую за увагу. Сподіваюсь, проблема буде почутою і на відповідному урядовому рівні.
Дякую. Я запрошую до слова народну депутатку Ірину Володимирівну Геращенко, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Будь ласка.
Дорогі українці, ви знаєте, ми вислуховували від нових облич постійно, що в п’ятницю при попередній владі тут була пуста сесійна зала. Подивіться, будь ласка, на гальорки зараз "слуг" і запитайте, де вони знаходяться в робочий день. Але я буду говорити сьогодні про інші подвійні стандарти. Як ви знаєте, цього тижня правляча партія провела два позачергових засідання Верховної Ради України для того, щоб змінити один уряд Зеленського на другий уряд Зеленського, і стовідсоткового Рябошапку Зеленського на іншого Рябошапку Зеленського на посаді Генпрокурора. Але, коли опозиція, три політичні сили – "Європейська солідарність", "Голос" і "Батьківщина" – запропонували провести позачергове засідання Верховної Ради України, на якому розглянути заяви до шостої річниці анексії Криму, заяви до шостих роковин розстрілу на Майдані, а також поставити до порядку денного питання внесення змін до бюджету для того, щоби проіндексувати пенсії 11 мільйонам українців і українок, а також поставити ті законопроекти, які би допомогли скасувати дефективні норми законодавства, яке нищить сьогодні і руйнує малий і середній бізнес, зокрема ФОПи. Ми подали до Апарату Верховної Ради ці пропозиції у вівторок зранку. І ви знаєте, коли нам видали підписні листи – вчора увечері. Хоча ми просили сьогодні провести це засідання. Я хочу подякувати всім 91 депутатові Верховної Ради України, які поставили ці підписи для проведення позачергового засідання. Не кадрового, де одні, ті, хто, знаєте, вже показали себе, "слуги" міняють на інших "слуг" одне одного. Хоча це нічого не дасть для країни. А провести питання, що стосується долі людей. Серед цих підписів в повному складі фракція "Батьківщини", фракція "Голосу", фракція "Європейської солідарності" і перший підпис тут Петра Порошенка. Також я хочу подякувати "Довірі", групі "За майбутнє" і тим 15 мужнім "слугам", які також знайшли мужність і сміливість поставити тут свої голоси. Але насправді очевидно, що це все, знаєте, ігрища цих молодих і юних депутатів, які вважають, що вони розуміють, що таким чином можна просто подати нам підписні листи у 18 годині вечора, щоб ми не встигли зібрати ці підписи. Я хочу звернутись до виборців. Оці два дні, які відбулися в парламенті, вони показують, що попередній рік вас просто ганебно обманювали. Обманювали ті, хто називаються "новими обличчями". А завели вони сюди старі інтриги, старе "рєшалово", старе оце безробство. Подивіться, де вони всі – уже святкують свята якісь там і втекли з парламенту. Немає тут ніяких нових облич, немає ніяких нових принципів, а є тільки брехня, брехня епохи Зеленського.
Дякую. Єдине, я так розумію, що ваш підхід, ви теж розумієте, що "Різне" себе вичерпало, і треба подумати, яким чином внести зміни до Регламенту, щоб ми могли працювати, а не просто передавати, а які. Я не коментую вас, я просто говорю і з приводу того, про що ви теж говорили. Ні, я коментую тільки вас з "Європейської солідарності". Дякую. І надаю от слово Констанкевич Ірині Мирославівні, депутатська група "За майбутнє".
Шахов Сергій Володимирович. Білозір. Мельник.
А от мені цікаво, де Шахов? Він тільки що 15 хвилин тому повчав всіх, що треба в залі бути, і його немає в залі, розумієте?
Шановні головуючі, шановні колеги, шановні громадяни України! Хочу привернути вашу увагу, стосовно відсутності ефірного сигналу Т2 в населених пунктах Запорізької області. До мене постійно звертаються мої виборці, я хочу відзначити, що, зокрема, у місті Токмак Запорізької області та в місті Приморськ ефірний сигнал Т2 відсутній повністю. Стосовно вирішення зазначеної проблеми ще з вересня 2019 року мною спрямовано чотири депутатські запити, що було оголошено на пленарних засіданнях Верховної Ради України, до Нацради з питань телебачення і радіомовлення, а також до Кабінету Міністрів України. Хочу додати, що 28 лютого 2020 року питання відсутності ефірного сигналу Т2, а також кодування українських телеканалів, що також турбувало українців, отримало належну реакцію Президента України Володимира Зеленського. Президент запропонував провайдеру ефірного цифрового телебачення "Зеонбуд" вжити необхідних заходів для розширення покриття цифровим телебачення на території держави та полегшити доступ населення до телерадіомовлення, а до 1 травня 2020 року забезпечити встановлення цифрових передавачів у 47 населених пунктах України. Хочу ще раз привернути увагу до актуальності цього питання, зокрема Нацради України з питань телебачення і радіомовлення, тому що це обмежує доступ громадян України до телебачення, а соціально незахищені верстви населення не мають, на жаль, змоги платити за кабельне телебачення. Дякую.
Дякую. Припутень Дмитро Сергійович. Нестеренко Кирилл Олександрович.
Доброго дня, шановні колеги! Україна в прямому розуміння потопає у смітті. Ми впевнено крокуємо в напрямку екологічного лиха, або іншими словами, в напрямку "вигрібної ями". Натомість сьогодні в нашій державі відсутня достатня кількість полігонів для зберігання сміття. Окрім цього сміттєзвалища здебільшого мають характер стихійних, котрі жодним чином не відповідають екологічним нормам та вимогам, що зазвичай непоправної шкоди задають екологічному балансу нашої країни. На даний час на сміттєзвалищах України зберігається близько 35 мільярдів тонн відходів, котрі щосекунди знищують нашу екологію. І перш за все від цього страждають ґрунти та особливо водойми. Чи є вихід з цієї ситуації? Так, є. Як показує досвід передових країн світу, нам необхідно негайно впровадити в дію сучасну екологічну систему зберігання, сортування, переробки та утилізації побутових та промислових відходів. Саме це є основною та запорукою екологічної безпеки та екологічної стабільності країни. Як приклад така країна як Швейцарія вже багато років успішно переробляє майже 99 відсотків відходів, використовуючи їх для опалення житла, виробництва електроенергії та виготовлення побутових речей, а також широко застосовується технологія переробки відходів на суміш, з котрого виготовляється високоякісне дорожнє покриття. Більш того, недавно Швейцарія почала експортувати відходи з інших країн, так як своїх для переробки вже не вистачає. Тому хочу сказати вам, що 2207-1 законопроект дуже потрібен нашій країні. Сміття потрібно вже переробляти в енергію, бізнес. Я вірю, що наша країна вже готова, і в нас все получиться. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я думаю, що кожної п’ятниці ми, дійсно, витрачаємо годину замість того, щоб працювати, тут не можу не погодитися з колегами. Тому слушна пропозиція Руслана Олексійович відмінити "Різне" в форматі, в тому, в якому воно є сьогодні, воно лише витрачає і час, і краще б ми приймали закони. Тому, думаю, що в новій редакції Регламенту це треба буде відобразити. Але всім дякую. Гарного.
Шановні колеги, ще три оголошення. Міжфракційне депутатське об’єднання створено "Урбаністи". Співголовами є народні депутати Горенюк Олександр Олександрович та Бондар Ганна Вячеславівна. Створено міжфракційне депутатське об’єднання "Національні спільноти". Головою обрано Лубінця Дмитра Валерійовича. І останнє оголошення. Створено міжфракційне депутатське об’єднання "Антикорупційний наступ". Співголовами обрано народних депутатів Качуру Олександра Анатолійовича, Кісєля Юрія Григоровича та Павліша Павла Васильовича. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим.