Sada bismo prešli na 1. točku današnjeg dnevnog reda a to je: - Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata, prvo čitanje, P.Z.E. br. 636; Predlagatelj Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike poštovani Ivo Milatić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Pred vama je Nacrt prijedloga zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata. Važećim zakonom o tržištu nafte i naftnih derivata uređuje se između ostalog i pitanje sigurnosti opskrbe tržišta nafte i naftnih derivata putem obveznih zaliha nafte i naftnih derivata sukladno Direktivi 2009/19 EZ Europskog parlamenta i vijeća od 14. rujna 2009. godine o obvezi država članica da održavaju minimalne zalihe sirove nafte ili naftnih derivata. EU donijela je novu provedbenu Direktivu Komisije EU 2018/1581 od 19. listopada 2018. godine o izmjeni navedene Direktive Vijeća u pogledu metoda izračunavanja obveza držanja zaliha. U skladu sa navedenim izmjenama zakonodavstva EU ovim zakonom rješava se problem usklađivanja definicija zaliha nafte i naftnih derivata kao i na neadekvatnost rokova za formiranje i čuvanje obveznih zaliha na način da se formiraju sada godišnje odluke umjesto 1. travnja 1. srpnja. Nadalje, ovim zakonom ublažavaju se ograničenja u vezi s mogućnošću čuvanja obveznih zaliha izvan državnog područja zemlje članice te bi se trebao pojednostaviti i ubrzati proces zadovoljavanja posebnih uvjeta te olakšati provedba obveze čuvanja obveznih zaliha. Također, budući da se proširenjem područja obavljanja kontrole, kvalitete i količine nafte i naftnih derivata kako ga definira Hrvatska gospodarska komora obuhvaća cijelo tržište nafte i naftnih derivata ovim zakonom propisuje se kako kontrolu kvalitete i količine nafte i naftnih derivata mogu obaviti isključivo pravne osobe akreditirane od strane Hrvatske akreditacijske agencije prema zahtjevu norme HRN EN ISO 17000020 A vrste koja su neovisna inspekcijska tijela i imaju ravnopravan položaj na međunarodnom tržištu roba i usluga. Zaključno ovim zakonom usklađuje se odredba o inspekcijskom nadzoru s Zakonom o Državnom inspektoratu te se uređuju prekršajne odredbe. Hvala na pažnji.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je poštovane … ... [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, kasnije ste ali nema problema. Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš je prva digla.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi državni tajniče. Ovom izmjenom i dopunom zakona se unosi jedna novina a to je da se obvezne zalihe nafte nađe zemlje mogu skladištiti na teritoriju neke druge zemlje odnosno da neke druge države mogu na državnom području RH skladištiti svoje obvezne zalihe nafte. Mene zanima, dakle ta odredba je novina, koji su bili razlozi, dakle da li postoji ideja i da li već postoje i nekakve naznake da ćemo mi svoje obvezne zalihe nafte skladištiti negdje drugdje odnosno možda postoje neki zahtjevi nekih drugih država koji to žele raditi na teritoriju RH. I zanima me da li druge članice EU imaju jednako tako takve odredbe jer je malo neobično da obvezne zalihe nafte jedna zemlja skladišti na području druge zemlje. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite poštovani državni tajniče.
Hvala. Uvažena saborska zastupnice Mrak-Taritaš, nije to nikakva novina i postojećim zakonom bila je propisana mogućnost da se obveze zalihe mogu držati u drugoj zemlji članici. Samo što smo do sada morali potpisivati međudržavne ugovore. Znači kao što je poznato i RH je imala dva međudržavna ugovora jednog sa Njemačkom, drugom sa Mađarskom i od samog osnivanja bivše agencije HANDA-e do danas jedna količina derivata se čuva u Republici Njemačkoj. Znači nije nikakva novina u smislu da li je moguće čuvati u drugoj zemlji nego ovim zakonom i direktivama EU pojednostavila se ta procedura da ne treba raditi međudržavne ugovore, znači da slobodno druge države članice kod nas mogu čuvati, isto tako i mi kod njih. Ono što mogu reći ovomu cijenjenom domu, a to je da jedna količina derivata još uvijek u Njemačkoj i čim se stvore kapaciteti [[Upadica: Hvala.]] u RH, ista će se ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Žagara.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi državni tajniče, moje pitanje zapravo je bilo, sad ste ga odgovorili, s koliko zemalja smo imali međudržavni ugovor, kažete sa Mađarskom i Njemačkom. Ali, eto, onda me zanima, vezano da tih međudržavnih ugovora neće biti više na koji način se tržište određuje cijene skladištenja u međunarodnim krugovima? Vidjeli smo tamo iz nalaza revizije iz 2015. godine da je cijena recimo, skladištenja u Njemačkoj bilo 1,9 eura po metru kubnom, dok u isto vrijeme i JANAF je naplaćivao 5 eura po metru kubnom. Dobro, sad, to je druga priča, o njoj ćemo možda i kasnije malo. Ali, na koji način, je li doista tržište određuje te cijene na međunarodnom prostoru i kako ti mehanizmi, jer vidimo prema ovom izvještaju i revizije da se u pravilu javlja jedan ponuđač, kad se govori o tome. Drugim riječima, procedura će se pojednostaviti, ali hoće li to značiti pojeftinjenje skladištenja plina za RH?
Poštovani državni tajnik.
Već ste i odgovorili u svome pitanju. Tržište određuje cijenu zakupnine, odnosno skladišnine. Svaka skladišnina se utvrđuje javnim natječajem, znači jednostavno dobijemo na javnom natječaju ono što je jedino moguće tržišno dobiti. Cijena skladišnine ovisi i o starosti kapaciteta i o ekološkoj i o svakoj drugoj sigurnosti istih tih kapaciteta. Znači vi, točno je, postoje neki kapaciteti koji se nude jako jeftino, ali mi nismo baš toliko hrabri da pod svaku cijenu tim kapacitetima držimo naše derivate. Naša je intencija, kao ministarstvo i agencije da se derivati drže što je moguće modernijim i sigurnijim skladišnim kapacitetima i tu ne skrivamo zadovoljstvo da se u Hrvatskoj, posebno u JANAF-u stvorio već dovoljan broj kubika takvih kapaciteta i nadamo se da će tako biti ubuduće, da ćemo u Hrvatskoj imati kvalitetne skladišne kapacitete, a cijena [[Upadica: Hvala.]] će jasno odrediti tržište.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Lovrinovića, izvolite.
G. potpredsjedniče. Ova vaša izjava je novina u prijedlogu zakona da se strateške rezerve mogu držati u inozemstvu i to bez ikakvog ugovora je naprosto skandalozno. Pa vi da u banci ostavite neku svoju sliku tamo deponirate, morate napisat sa bankom ugovor i zamislite sutra da se počnu odvijati neke međunarodne okolnosti, ugroze RH, ne onaj tamo tko drži rezerve nafte, on nema nikakvih obveza prema nama, ne trebamo potpisivati ugovore sa tom državom, prema tome, ovo je još jedan dodatni razlog razbijanja suvereniteta, stabilnosti RH i potpuno je jasno da pristajete na sve što netko drugi kaže. To je jednostavno jedan nered koji se dodatno stvara, jedna dodatna nesigurnost za RH i kako uopće možemo biti sigurni koliko negdje imamo zaliha i tko je to provjerio? U tome je problem.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Uvaženi saborski zastupniče Lovrinović. Apsolutno niste u pravu kad to tako paušalno govorite i nikako ne mogu podržati takvo paušalno, takav paušalan konstataciju, da mi to nešto negdje držimo i ništa ne znamo. Nije točno. Znači, ovaj zakon i procedure i direktive EU su jasne. Ako netko iz neke tuđe zemlje, druge zemlje članice donese obvezne zalihe u Hrvatskoj, ta zemlja članica ima garanciju da li su joj te zalihe tu jer će Agencija za ugljikovodike ove države članice garantirati i u svom kontrolom javljati toj državi da su te zalihe tu. Isto tako, BAFA, njemačka BAFA znači agencija koja je ampari naše Agencije za ugljikovodike, nama uredno javlja u mjesečnim kontrolama i dokumentaciji da li je to tamo. Znači nije točno, EU je uređena zemlja i kako bi to bilo da se to tako može stavljati samo nije potrebno međudržavni ugovor obzirom da smo članice EU [[Upadica: Hvala.]] U toj cijeloj priči.
Hvala. Sad ćemo ovaj… Molim vas, gotova je diskusija o tome. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Damir Felak, izvolite.
Poštovani dopredsjedniče HS-a. G. državni tajniče sa suradnikom. Cijenjene kolegice i kolege zastupnici u HS-u. Prije svega, svima dobro jutro, koji smo danas došli na ovu prvu točku dnevnog reda. Znači ovaj zakon se, donošenje ovog zakona, donošenjem ovog zakona uskladit će se nacionalno zakonodavstvo s pravnom stečevinom EU te će se omogućiti lakša provedba obveza čuvanja obveznih zaliha nafte i naftnih derivata, kao i bolja kontrola kvalitete i količina nafte i naftnih derivata koji se pojavljuju na državnom području RH. 4 su osnovne novine u ovom zakonu. Ovim izmjenama i dopunama zakona, znači, prvo je to da se produžuju ovi rokovi u kojima treba agencija za, odrediti se zalihe za tekuću godinu koja određuje Agencija za ugljikovodike. Znači, sad, 31. ožujka to se pomiče na 30.6., a sa i rok od 1. travnja se pomiče na 1. srpanj. U obrazloženju je jasno navedeno da je to zbog kašnjenja podataka iz Zavoda za statistiku, pa da se onda ne bi stalno kršilo te odredbe, pomiču se i ti rokovi, ali u suštini se ništa bitno ne mijenja. Druga izmjena je da se pojednostavljuje mogućnost čuvanja zaliha u drugim državama, znači, ne bi se više trebalo potpisivati međudržavne ugovore, kako što je to bilo do sada, nego bi se sukladno čl. 6. zakona to odredilo da o tome, citirat ću članak, obvezne zalihe nafte i naftnih derivata RH mogu se čuvati na državnom području druge države sukladno nacionalnom zakonodavstvu te države, isto tako obveze zaliha drugih država mogu se čuvati na državnom području RH na temelju prethodnog odobrenja ministarstva. Ministarstvo je dužno prije davanja odobrenja zatražiti mišljenje agencije. Isto tako, treća novina je da se određuje da kvalitetu i količinu naftnih derivata koji se stavljaju na tržište i skladište u skladištima, kontrolira pravna osoba akreditirana prema zahtjevu norme HRN NS ISO/IEC 17020 A-vrste, znači, to je do sad bilo važećim zakonom propušteno izrijekom utvrditi, sada se određuje točno tko može određivati kvalitetu tekućih naftnih goriva i normama koje propisuju način mjerenja i način obračun količine robe. I četvrta novina je ovim zakonom se usklađuje odredba o inspekcijskom nadzoru sa Zakonom o državnom inspektoratom. Ono što je rečeno ovdje i što se počelo problematizirati zašto čuvamo određene količine nafte i naftnih derivata u drugim zemljama, čuli smo već da je to i do sada bilo moguće međudržavnim ugovorom, sada se to pojednostavljuje, ja ne vidim stvarno nikakav problem u tome jer mi smo, kao što smo čuli i do sad, čuvali i određenu i čuvamo i sada određenu količinu zaliha u Njemačkoj, ne vidim nikakvu problematiku u tome, ali se isto tako nadam da ćemo što skorije izgraditi odnosno pripremiti odgovarajuća skladišta odnosno odgovarajuće uvjete da možemo čuvati zalihe nafte i naftnih derivata u RH, ali mislim da nema nikakve problematike u tome što se oni trenutno čuvaju i u drugim zemljama upravo onako kao što je rekao i državni tajnik, zemljama koje poštuju sve međunarodne norme i odredbe, u konačnici pitali ste prof. Lovrinoviću zašto netko ne čuva, dal bi mi čuvali zlato u tuđoj zemlji? Pa koliko ja znam Hrvati masovno štede i u drugim zemljama, tako da ne vidim problem i u tome da mi u jednoj uređenoj zemlji, a pretpostavljam da su sve zemlje EU, zadovoljavaju visoke kriterije, da mi ako je to potrebno i nemamo dovoljno svojih kapaciteta čuvamo dio svojih zaliha i u drugim državama, ja znadem da je to tema koja se uvijek može isproblematizirati, ali ponavljam, to se i do sada radilo i radi se i trenutno. Isto tako, vjerojatno ako ćemo imat dovoljno kapaciteta i ako ćemo biti konkurentni na tržištu, vjerojatno će netko i kod nas jednog dana čuvati možda dio svojih zaliha jer će mu to biti jeftinije i pogodnije. Klub HDZ-a će podržati ove izmjene i dopune zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Kolega Lovrinović, jeste sigurni da želite povredu Poslovnika?
Siguran sam g. potpredsjedniče.
U čemu je povrijeđen Poslovnik, koja točka?
Kolega Felak je povrijedio čl. 238. Poslovnika, on je polemizirao u svom istupu sa mnom, umjesto da govori o temi, prema tome, on se mogao javiti za moju diskusiju koju sam prijavio, pa postavit pitanje, on polemizira sa mnom, razumijete, ja znam da HDZ propada, pa sad žele se sa svakim ovdje razračunavat u HS, prema tome, vama nisu bitne te strateške rezerve, vi ionako prodajete [[Upadica: Kolega Lovrinović…]] [[Govornik se ne razumije]] na sve strane.
…vi ste svjesni da ste time prekršili institut povrede Poslovnika, ja vam dajem opomenu, kao što ću i svakom slijedećem dati opomenu koji krši i zlorabi povredu Poslovnika. Idemo na slijedeći klub zastupnika, to je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani zastupnik Tomislav Panenić će govoriti u ime kluba, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege, naravno da pitanje obveznih zaliha nafte je jedno od strateških pitanja kojima svaka država pokušava nadomjestiti stanje koje može biti uslijed bilo kojih događanja, pa vidjeli smo da je i pitanje zaliha plina kad je došlo do poteškoća u opskrbi bilo je za nas krucijalno i tu smo imali kvalitetan dobar odgovor, podzemno skladište plina … [[Govornik se ne razumije]] je odgovorilo na krizu koju je tada imalo. Ne, nitko sigurno neće polemizirati ovdje da li nama to treba ili ne treba. Ono što je jako bitno, osim ovih zaliha koje mogu biti materijalne, znači, baš da je u obliku samih derivata ili nafte ili mogu biti isto tako materijalne u obliku, nematerijalne u obliku opcijske kupnje je nešto što ne može osigurati stalnu sigurnost. Za stalnu sigurnost imamo preduvjete, prirodne preduvjete, a to je potencijal koji je još neki i istražen, koji se, gdje se nafta crpi na području RH. Imamo isto tako i onaj potencijal koji je još neistražen, vidimo da interes za to postoji i to je bogatstvo s kojim mi raspolažemo i s kojim možemo odgovorit na bilo koju krizu, ali da bi taj potencijal koji postoji nadoknadio možda i eventualne probleme sa opskrbom iz ovih zaliha, što treba postojati? Treba postojati rafinerijska prerada, rafinerijska prerada koja može odgovoriti na sve izazove, a u tome dijelu, bojim se da ova Vlada koja sada bi trebala zastupati hrvatske interese, nije sigurno na tome tragu, nego pogoduje MOL-u u njihovoj namjeri da rafinerijske kapacitete, prvenstveno evo vidimo u Sisku, ali ja sam uvjeren da će se to dogoditi i sa Rijekom, trajno zatvori. U tom slučaju mi stvarno ovisimo samo o nafti, o naftnim prerađevinama koje dolaze iz drugih zemalja, pa da li smo mi negdje osigurali obvezne zalihe vani će biti tako nebitno jel ćemo mi i onako morati nabavljati sve iz inozemstva. Naša sirova nafta možemo je gledati jedino što ćemo moći u budućem vremenu poslati na preradu u neku inozemnu rafineriju i nadati se da bi u slučaju formiranja, događanja zapravo određenih nepogodnosti mogli iz nje proizvesti proizvode koji nam trebaju, naftne prerađevine. Da li će to tada biti interes nekih drugih zemalja, da li će one reći da naši rafinerijski kapaciteti su vama na raspolaganju, preradite vašu naftu ili će reći, ne, ne, ne, mi imamo vlasništvo nad vašom naftnom kompanijom, ta naftna kompanija crpi, također imamo ugovore sa JANAF-om koji ne mogu se promijeniti vidjeli smo kad je MOST nezavisnih lista podnio zahtjev da se smanji udio sumpora u sirovoj nafti koja se transportira prvenstveno onaj dio koji se transportira prema Bosanskom Brodu rečeno je da su to tako čvrsti međunarodni ugovori koji bi nanijeli izrazitu štetu hrvatskom gospodarstvu gdje bismo plaćali penale, da je to važnije ovoj Vladi nego što je zdravlje ljudi koji žive u okruženju Bosanskog Broda odnosno s naše strane Slavonskog Broda. Znači, nemojmo se poigravati sa međunarodnim ugovorima jer naše zdravlje nije toliko vrijedno, ako vidimo stanje u zdravstvu onda imamo još veći problem, ne možemo odgovoriti niti toj ugrozi koja je zdravstvena pa da kažemo evo sanirati ćemo posljedice događanja u Bosanskom Brodu. Čini mi se da smo mi, sve više postajemo tranzit i često tu riječ spominjemo, tranzit preko zemlja, tranzitna zemlja preko koje može prolaziti sve što hoćemo, ali kad nama nešto treba to se ne događa. Preko nas prelaze sirovine koje netko drugi prerađuje, vidimo da prolaze i ljudi i migranti i neki drugi koji nemaju uopće namjere se zadržavati na našem području. Proći će ta nafta isto tako koja se neće kod nas prerađivati, a mi ćemo ovdje diskutirati o obveznim zalihama nafte i naftnih prerađevina i govoriti o tome što je nama strateško ili nije. Pa strateško je sve ono što možemo proizvesti u bilo kojoj situaciji da smo kao država izolirani zbog bilo kojeg događanja. To nam se i događalo na početku Domovinskog rata, mislite da su trčali da nam svi pomognu il su svi odmaknuli se i rekli vi međusobno se razračunajte pa ćemo vidjeti kako će se razvijat stanje i u tom stanju kada su poginuli brojni hrvatski građani tek onda je međunarodna zajednica rekla, dobro treba pomoći tom hrvatskom narodu i krenula je pomoć, ali da smo očekivali od početka da nismo imali našu preradu nafte, da nismo imali naše kapacitete, mi bismo brzo završili Domovinski rat i rekli bi nismo pali radi ne junaštva Hrvatskih branitelja, nego smo pali radi toga što smo ostali bez nafte, ostali smo bez svega one opskrbe, ostali smo bez mogućnosti da se obranimo. I tu je najveći problem. Ovo da li će se u Njemačkoj nalaziti nešto manje ili više nafte, da li će tamo biti većinom u materijalnom obliku ili u opcijskoj kupnji vjerujte mi da to koliko god da ovdje raspravljali je manje relevantno nego to da li mi možemo naše zalihe nafte aktivirati, da li ih možemo preraditi, da li možemo na osnovu njih osigurati opskrbu domaćeg tržišta i da imamo poziciju, kao što smo imali poziciju sa hrvatskim plinom, da možemo reći u našem okruženju smo uspjeli prevladali smo krizu, gospodarstvo nam je pretrpjelo minimalnu štetu, a neki drugi koji tako nisu razmišljali oni su zapravo imali nepovoljne gospodarske posljedice, a vidimo da iz ovih razmatranja nikad ne znajući kakvo stanje se može dogoditi. Nekad u svemu tome nisu samo gospodarske, nego isto tako mogu biti narušene i strateške pozicije, vojne pozicije RH o kojima moramo voditi računa. Ali ja ću još jednom kao što sam i državnom tajniku i na odboru napomenuo, iskazati svoje nezadovoljstvo radi toga što nisu vladajući uzeli u obzir mogućnost da ograničimo transport nafte našim sustavom, JANAF-ovim sustavom i da spriječimo mogućnost prerade takve nafte i ugroze zdravlja stanovništva u Slavonskom Brodu i okruženju. Tako nešto su učinili čak i u Republici Srbiji i oni su prema Pančevu ograničili da nafta može biti do maksimalno 1 udio, postotni udio sumpora, dok mi nismo to učinili. I onda se pitamo zašto, što mi štitimo, da li mi štitimo naše interese, štitimo li strateške interese Rusije koje ima u rafineriji u Bosanskom Brodu gdje oni kontroliraju i gospodarstvo tamo i politički kontroliraju, da li mi trebamo onda ovdje govoriti o tome da ne želimo ruski utjecaj ako ga pomažemo u našem okruženju gdje je neminovno da će se prelijevati prema nama. Zapravo koji utjecaj mi preferiramo, vidimo da uvijek govorimo o utjecajima koji su bolji za nas jel su to zapadni, neki zastupaju da su istočni, jedino kad trebamo govoriti o nacionalnim interesima gdje ne treba nam strani utjecaj, gdje trebamo isključivo mi voditi računa o sebi, o svojim strateškim ciljevima, ciljevima naše, našega stanovništva onda na brzinu ta nafta postane samo izvorište kod nas i postanemo krajnji potrošač, a sve ono na čemu se ostvaruje i gospodarski prihodi, profiti, na preradi, na kapacitetima to smo proglasili neisplativima. Radi toga što je MOL rekao, njima se ne isplati i ja njima vjerujem, ja vjerujem MOL-u da se njima ne isplati. MOL nije tako velika kampanja, oni ne trebaju 4 rafinerije, njima su dovoljne dvije, jedna u Mađarskoj, jedna u Slovačkoj, modernizirane a mi naše kapacitete niti smo ih natjerali da moderniziraju, nisu ispoštivali taj dio ugovora niti smo ih spriječili da utječu na političke strukture koje će onda jednog dana reći, da, ekonomski je neisplativo, da, danas je možda to ekonomski neisplativo da je poduzeto investiranje prije više od 10 godina, danas bi bilo isplativo, isplative su modernizirane rafinerije koje mogu po ekonomski najpovoljnijim uvjetima proizvoditi naftne derivate. Zastarjele rafinerije ne mogu biti isplative. Ali vidimo da mi podržavamo i ekonomski neisplative i u susjedstvu i ugrožavamo još i zdravlje građana. A oko formiranja samih zaliha govorimo o značajnim iznosima gdje evo i poznavajući situaciju kao nekadašnji resorni ministar znam da zanavljanje zaliha je zahtjevno, da ne uspijevamo odgovoriti tim zahtjevima, da treba ulagati jako puno u zalihe nafte da bi one mogle biti uporabljive, nafta ne može vječno stajati u istom obliku, treba je, i naftne prerađevine, treba sa vremena na vrijeme kupiti nove količine, prodati stare količine. Na tome se nešto i gubi, možda se nekad i špekulantski i dobije ali ono što je zabrinjavajuće a to smo imali u 2015. godini da državna revizija doslovno razvali Agenciju za naftu, naftne derivate, HANDA-u, gdje su im iskazali nepovoljno mišljenje. Agencija je dobila nepovoljno mišljenje jer uočeno je niz propusta, vrlo su to, stručno, zahtjevno, stručna i zahtjevna obrazloženja. Isto tako i činjenice koje su iznijeli iz HANDA-e ali ono što stoji a to je da i dalje je bilo nepoštivanja brojnih zakonskih odredbi. Kako ćemo mi formirati naše strateške zalihe, kako ćemo biti sigurni da je to što je u nekim tankovima tamo, kao ćemo biti sigurni da opcijske kupnje su validne ako imamo ljude koji postupaju na način da krše hrvatske zakone a zapravo bi trebali biti uzdanica u štićenju bilo koje krizne situacije u RH. I to je ono što zabrinjava, nažalost, kao i svagdje u Hrvatskoj kada se vrti negdje puno novca, pogotovo novca u područjima u kojima jako malo ljudi poznaje tematiku, onda se pojave i interesi mešetara koji na brzinu iskoriste zalihe, ne samo nafte, vidjeli smo da se tu radi i o drugim robnim zalihama, bilo je manipulacija sa ne znam pšenicom ili drugim poljoprivrednim proizvodima. U Đakovštini je nestalo, netko je jednostavno to popalio kako bismo kolokvijalno rekli, nema toga. I ovim putem bi isto tako trebalo još učinkovitije nadgledati da li su te sve zalihe nafte upravo tamo gdje stoje da bi trebale biti, kako je njihovo kretanje, da li netko na nama na hrvatskim građanima koji putem državnog proračuna ulažu u zanavljanje i skladištenje ostvaruje dodatne zarade. Jer na tome se vrlo lako može tko je sposoban mešetariti pa malo prodaš, malo kupiš. Bitno je da u jednom trenutku kada se dogovorno utvrdi da će biti kontrola ta nafta je tamo a u međuvremenu se događa ono što je i uobičajena praksa pogotovo u državama kao što je naša gdje je slaba kontrola, gdje su slabe političke strukture da se sa zalihama upravlja na način da pojedinci ili određene skupine njima zarađuju osobne profite. I to je velika opasnost i to je velika ugroza. I tu možemo raspravljati o tome. I ja bih nekad, vjerujte mi bio sretniji da možda te naše naftne zalihe su u Njemačkoj jer čini mi se da jedna Njemačka je bolji garant nego što mi sami možemo biti u našoj državi. Ali da ne bismo mi raspravljali o tome kontrola, kontrola i samo kontrola a isto tako i biti spreman da naše zalihe ne budu samo materijalne, opcijske nego da budu i stvarni kapaciteti koji mogu stvoriti naftne prerađevine u svakom trenutku pogotovo u onim trenucima kada nastupi kriza, nećemo moći računati da ćemo dobiti iz bilo kojeg drugog izvora. Imali smo sada krizu na Bliskom Istoku, Arapskim zemljama širom, cijene nafte su bile podivljale, isto tako se može dogoditi da dođe do smanjenja isporuka. U jednom trenutku nešto što si zakupio više ne postoji a nešto što bi trebao kupiti ne možeš, nisi ni u prvom redu niti je moguće po nekim povoljnim uvjetima i tada je kriza, tada treba moći prevladati probleme koje imamo. I zato državni tajniče evo ova izmjena je, možemo reći ipak u jednom manjem opsegu ali problemi ... [[Govornik se ne razumije.]] su puno veći. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo i danas, odnosno ni danas nije razriješena situacija oko legitimiteta odluka koje ovaj Sabor donosi pa samim time ni ovog pitanja s naftnim derivatima. Svi znate da je većina u ovom Saboru trgovačka većina, da je skupljena ucjenama i političkom trgovinom i da ljudi koji su glasali protiv jedne politike na kraju ti za koje su glasali su se okrenuli za tu istu politiku protiv koje su birači glasali u Saboru. Birači su takvo postupanje kaznili na izborima i vidjeli smo svi da je HDZ prepolovio svoju podršku među građanima i da je došlo do toga da su zapravo doživjeli fijasko. Za to je najviše odgovoran predsjednik HDZ-a koji je uspio rastjerati i narod iz države i sada rastjeruje i birače od vlastite stranke. Nažalost i država i njegova stranka taoci su iste osobe. Ta osoba je prisiljavala zastupnike vladajuće većine, HDZ-a da glasuju protiv svoje savjesti i po ideološkim pitanjima i po pitanju poreza na nekretnine i po pitanju rada do 67. godine [[Upadica: Kolega Pernar, mi govorimo o Zakonu o tržištu nafte i naftnih derivata, samo da vas podsjetim, ako ste slučajno zaboravili.]] Hvala vam. Zastupnici HDZ-a s kojima sam razgovarao, a to su manje-više svi, svi su bili protiv poreza na nekretnine, protiv toga da se radi do 67. godine i protiv su bili prisile nad njihovom savjesti i zbog toga je totalitarna osoba, Andrej Plenković doživjela poraz na izborima. Likvidiranjem Darka Milinovića koji je donosio HDZ-u čak 50% glasova u Lici i forsiranjem novih izbora prijevremenih lokalnih, također je HDZ doživio jedan politički slom gdje se podrška također prepolovila. To sve govorim zato jer ako je jasno da HDZ više ne uživa podršku, jedva petine biračkog tijela, a svi njegovi koalicijski partneri zajedno imaju manje od 5%, a neki ni 0,5%, mora se postaviti pitanje da li je ova saborska većina kompetentna da donosi odluke, među ostalim i ovom zakonu. Ja znam da vi morate štititi njega, međutim taj čovjek nije štitio svoje prethodnike, govorio je da …
Ja sam vam vrlo lijepo vas upozorio da govorite o temi i sukladno čl. 238. sad vam izričem opomenu. Govorite vi samo i dalje, možda ćete dobiti drugu, itd.
Uvaženi predsjedavajući Reiner. Ukoliko ja ne smijem ovdje govoriti, ja ću šutjeti.
Ne, vi morate govoriti o temi, pročitajte si Poslovnik konačno pa ćete shvatiti kako možete djelovati u Saboru, apsolutno legalno, legitimno i govoriti što god hoćete. Ali ne možete, kad govorimo o tržištu nafte i naftnih derivata pričati o putovima na svemir, npr. To ne možete i pročitajte konačno taj Poslovnik jedanput.
Uvaženi predsjedavajući, jučer je predsjednik Sabora, vama nadređeni Jandroković rekao da nije zabranjeno šutjeti, ja ću svojom šutnjom reći sve što mislim o ovom zakonu i o načinu na koji je u HS zapravo suspendirana demokracija i uvedeno je jednoumlje briselskog tipa. .../Govornik šuti za govornicom. Govornik šuti za govornicom./… nadam se da nakon što ste mi zabranili govoriti da neće uskoro doći i zabrana šutnje u Hrvatskom saboru. Hvala.
Hvala lijepa. Očito niste imali o čemu govoriti pa niste govorili pa idemo na slijedeći Klub zastupnika a taj je GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnikom. Nakon ove vrlo zanimljive rasprave kojom je 11 minuta kolega Pernar šutio, ja bih se vratila na temu a to je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata. Ove izmjene i dopuna se nekako može strukturirati u tri grupe odnosno tri teme. Jedna stvar je usklađenje sa direktivama EU-a i dobro je da se na vrijeme usklađujemo i da to odradimo kako treba. Druga tema koja se otvara je ponovno još ovdje imamo, tko će raditi inspekcijski nadzor pa očito taj prijenos iz pojedinih ministarstava u inspekciju i izmjene zakona će kapati i kapaju još kap po kap dok pojedino ministarstvo vidi koje propise ima kojima to treba definirati. I treća tema je zapravo kroz raspravu koja je bila i koju smo postavili kao replika na uvodno izlaganje a to je zalihe nafte odnosno energetska stabilnost RH. Kad raspravljate o nafti i naftnim derivatima, ne može se ne raspravljati u kontekstu ne spominjati ono što je zaista svakodnevica i ne treba biti jako mudar da svi zajedno ne vidimo da je mjesec svibanj od 31 dana bilo otprilike 27 kišnih dana odnosno klimatske promjene koje su postale svakodnevica ali ja bih ovu svoju raspravu zapravo voljela skocentrirati i počet ću prvo od inspekcije pa zatim kroz energetsku stabilnost Hrvatske i završiti malo sa klimatskim promjenama i što su to rafinerije i koliko ih imamo i koliko ih nemamo i što s njima treba činiti. Prva i osnovna tema inspekcija, dakle s 1. travnjem je stvoren onaj veliki inspektorat. Ne samo da svi propisi odnosno svi zakoni koje je trebalo promijeniti da bi taj inspektorat mogao funkcionirati očito nisu napravljeni bez obzira na Odboru za zakonodavstvo, svaki put kad bi došao pojedini resor, ja bih pitala recite mi je li je to zadnji kontigent vaših zakona, oni su rekli da ne što zapravo govori u prilog tome da vaši resori ne znaju u kojim svim zakonima je trebalo napraviti izmjene jer bi bilo puno korektnije da je tamo kako je s novom godinom bio i donesen zakon, donešene sve izmjene i dopune tog paket koji se treba promijeniti gdje inspektori iz ministarstva idu u taj veliki inspektorat. S tim što je ta tema da neki zakoni su primjenjivi ili nisu u odnosu na teren, možda i malo manje značajna ali ono što je značajnije da kad malo razgovarate sa kolegama koji rade posao, oni još uvijek sjede u ministarstvima u kojima su bili, oni formalno imaju rješenje da rade u inspektoratu ali tamo sjede, inspektorat još nije počeo funkcionirati na način da su se ljudi preselili a kamoli drugačije. Stoga sve ono što u tom velikom inspektoratu govorili kad je bila ovdje rasprava se pokazala istinom, ja bih radije da nije, uvijek bih radije da nije, uvijek bi radije da mi kao oporba upozoravamo a da iza toga rezultat bude nekakav drugačiji ali ćemo imati jedno tijelo koje će biti negdje oko 2000 zaposlenih i glavni državni inspektor će imati sigurno jedno 5, 6 koordinatora koji će koordinirati. Dakle, svaki put treba reći da to jednostavno ne možete tamo na isto mjesto staviti različite teme, nekako mi se uvijek čini da treba dati priliku ali ako u startu znamo da nešto nije dobro, o tome treba govorit. Druga tema je energetska neovisnost RH. Nema nijednog strateškog dokumenta koji govori o energetici bez obzira kojeg aspekta, o kojem kad imamo to, mi ne govorimo u prilog tome da Hrvatska treba biti energetski neovisna, tome jednostavno nije tako. To smo vidjeli i za vrijeme zadnjeg Domovinskog rata i to mogu reći vezano uz transport električne energije koliko je te energije išlo preko teritorija nekih drugih država i koje smo ... [[Govornik se ne razumije.]] sva sredstva i napor trebali uložiti zapravo da samo prijenos energije onako kako treba. Ono što je u Hrvatskoj od infrastrukture napravljeno i dobro napravljeno, to je prijenos nafte. Dakle mi imamo naftovod, znate naftovod, kad je riječ o električnoj energiji, o žici, žica vam može ići malo lijevo, malo desno. Kad je riječ o naftovodima, naftovodi mogu ić točno tako kako idu i to je nekakva naša prednost. Zbog toga sam ja i pitala i državnog tajnika da li postoje interesi nekih drugih zemalja da svoje obvezne rezerve drži na teritoriju nape zemlje. Logično je da ako nemate kapacitet za vlastito da teško da možete nešto drugo ali možda je to nešto u što bi se isplatilo i valjalo ulagati, valjalo ulagati da pojačate kapacitete, da sve zalihe nafte imate na svom teritoriju i da onda nekim drugim zemljama ponudite da za njih čuvate i njihove zalihe nafte. Ali ono što je kad je riječ o energetskoj neovisnosti jedna od ključnih stvari, to je prerada nafte. Na teritoriju RH imali smo rafineriju u Sisku i rafineriju u Rijeci. Rafinerija u Sisku ne radi, ona više nikad neće ni radit bez obzira na sve situacije, sve aspekte, ona nikad neće radit. Zatvaranje te rafinerije je tražilo u odnosu na investitora slijedeće. Tražilo je da se taj i tražilo bi i jedna bi suvisla država, jedna suvisla Vlada nakon što zaista dođete do situacije da znate da to tamo više neće biti, da se cijeli prostor prenamijeni u nešto drugo, da bude nekakva druga djelatnost ali da se pritom i sanira taj prostor u smislu i sa aspekta zaštite okoliša jer zasigurno godine i godine proizvodnje koji su bili u nekim drugim uvjetima i pod nekim drugim kriterijima nego što je to danas su ostavili trajne posljedice. Recimo država Nizozemska, vi kada bilo što gradite i kada kopate, zemlju koju iskopate morate zbog uopće pesticida koji su korišteni ako je bilo i poljoprivredne namjene morate u smislu zaštite okoliša drugačije zbrinuti. Mi o tome ne vodimo računa i imati ćemo sigurno potencijalne prostore koji će sa aspekta zaštite okoliša biti neusporedivo opasni, odnosno ostaviti će određenu traumu u prostoru a onda naravno i za ljude koji žive oko toga. Rafinerija Rijeka, u nju se nije ulagalo. Nju će se morati zbog aspekta zaštite okoliša u jednom trenutku prestati sa proizvodnjom jer danas tamo koja je proizvodnja nije uopće vezana uz zaštitu okoliša je pitanje kako. Oni dobivaju neke okolišne dozvole koje su na godinu, dvije i onda više neće biti niti gospodarski elementi nego će jednostavno ona biti potencijalna ekološka bomba. I to je nešto što je, znate kada nešto propustite teško to možete vratiti. Ono što je trebalo voditi računa, trebalo je voditi računa da se MOL prisiljava svim mogućim stvarima da modernizira, čak ako se je i odustalo od dviju rafinerija da imamo onda jednu koja bi sigurno prije bila s nekih drugih stvari Sisak nego Rijeka, ali da onda tu jednu koju imate da modernizirate, da u nju ulažete, da ulažete sa aspekta novih propisa jer su svi novi propisi stroži i sve novo što se radi je sigurno neusporedivo bolje od onog što imamo. A pri tome imate kod susjeda rafineriju u Brodu i gdje znamo da Slavonski Brod stradava iako postoje i propisi o među, dakle prekograničnim utjecajima i sve ostalo, no oni koji žive u Slavonskom Brodu mogu sjediti tamo u zgodnim kafićima uz rijeku Savu i gledati preko puta brod koji zapravo bez ikakvih bez da imate mogućnost nadzora proizvodi naftu i rafinerija koja radi iz aspekta klimatskih promjena sigurno utječe na klimatske promjene. Zemlje koje su članice EU su sebi zadali u ovom programskom razdoblju koje ide 2020. odnosno 2027. borba protiv klimatskih promjena. A apsolutno ulaganje u sve ono što treba poboljšati situaciju jer bez obzira koliko se činite mali vi uvijek utječete na klimatske promjene a da su one činjenice, nema potrebe da se više bilo kome bilo što dokazuje. I umjesto da i s ovog aspekta zaista vodimo računa i utječemo i na MOL i na sve ostalo da tamo gdje proizvodi, neka proizvodi dalje ali neka to mijenja jer jednostavno u jednom trenutku će morati, mislim da to i namjerno čini, u jednom trenutku više neće moći dobiti okolišnu dozvolu i morati će prestati. Zaključno. Zalihe nafte su strateški interes zemlje, svaka zemlja ima svoje strateške interese da ima zalihe određenih, dakle od hrane, preko nafte, preko nekih drugih stvari. Jedno je imati zalihe a drugo je imati proizvodnju. Ono kojim putem se ide, bojim se da će netko drugi ili mi sami za par godina u ovom Saboru govoriti i o Rafineriji Rijeka koje više neće biti. Ali ono što moramo voditi računa, moramo voditi računa kada govorimo o zaštiti okoliša da te prostore i ako nešto nema treba sanirati. Ali on što sam posve sigurna a to je da zalihe nafte trebate imati na svom teritoriju. Da možete imati i potencijal da to nudite i nekom drugom, ali ono što olako mi prihvaćamo da su nam zalihe nafte na nekakvom drugom teritoriju, u teritoriju neke druge zemlje apsolutno se treba nad tim zamisliti i voditi nekakve drugačije politike. Mi inače u GLAS-u apsolutno mislimo i tako i progovaramo da se Hrvatska može razvijati i jedino ruku pod ruku paralelno sa ostalim zemljama članicama EU. Imamo apsolutno jasne proeuropske politike, zalažemo se da budemo aktivni igrač na tom igralištu koji se zove EU ali i jednako tako jasno mislimo i sigurni smo da ono što je riječ kada je riječ o energetskoj neovisnosti Hrvatska treba biti energetski neovisna iz jednostavno razloga što vam to daje komoditet, daje vam sigurnost i u tom smislu rezultat iza ovakvog jednog zakona bi trebalo biti, bez obzira što u njemu piše, da zaista se potrudimo i izgradimo i kapacitete kada je riječ o zalihama nafte na vlastitom teritoriju. Naravno ove izmjene zakona su usklađenje sa direktivom. Vezno uz inspekciju, bez obzira kada nađete i za 6 mjeseci neki zakon gdje se spominje da je neki inspektor u vašem ministarstvu doći ćete sa izmjenom i dopunom, pokriti ćete se po ušima jer ste to zaboravili ali morate napraviti. Ali kada je riječ o ovakvom zakonu zaista izaziva i nekako da se progovori i o nekim drugim stvarima a te druge stvari su strateško opredjeljenje vezane uz energetsku stabilnost i nešto o čemu treba cijelo vrijeme progovarati a što smo mi u ovom Saboru zaboravili sa to vam je zaštita okoliša, odnosno vezano uz klimatske promjene iz jednostavnog razloga što se cijela Europa i cijeli svijet bori, mi se pravimo kao da to nema veze s nama. Ima. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj Nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Nastojati ću u kratkoj raspravi reći nekoliko stvari vezanih uz ove izmjene ovog zakona i odmah ću reći u startu mene osobno i kolege iz kluba ne brine što u ovom zakonu piše, već ono što ne piše. I tu je cijeli problem i naravno ovaj zakonski prijedlog izmjena ćemo podržati jer nema razloga da se ne podrži. On naime, to su prethodnici rekli, a i sam državni tajnik u svom uvodu je rekao da se mijenjaju 3 bitne stvari jer je praktično kako je navedeno u obrazloženju nemoguće formirati obavezne zalihe za tekuću godinu u propisanim rokovima koji su prekratki, pa se produžuju za po 3 mjeseca, ne znam zašto za 3 mjeseca vjerojatno je i Direktiva to propisuje. Druga stvar je ukidanje obveze međudržavnih sporazuma, ja sam čitao u sporazumu s Njemačkom, državni tajnik je rekao da postoji sporazum sa Republikom Mađarskom, ako postoje jasni propisi na nivou EU oko obaveza vezano za one države na čijem području se skladišti, na čijem području druga država skladišti svoje energente onda nema potrebe za ovakvim sporazumima. Nadamo se da je to, a je to u uljuđenom svijetu riješeno. I treća stvar je vezana za Državni inspektorat, dakle da Državni inspektorat preuzima poslove inspekcije eto to je još u nizu zakona koji smo trebali izmijeniti da bi se, s obzirom na formiranje Državnog inspektorata i u tom smislu u budućnosti bi trebalo razmišljati, nevezano sad samo za ovaj zakon, kad Vlada RH odluči ustrojiti svoju upravu na način koji bi bio efikasniji da se s tim ne gnjavi sabor i čitava javnost, nego da to jednostavno rješava brže, ekspeditivnije. Vlada ima na to pravo da organizira ustroj kako ona misli da je najefikasniji na korist svih građana, a ne ovako da mi mijenjamo onda 100-tinjak zakona samo zbog toga što je, drugim riječima to bi se možda moglo riješiti Zakonom o ustroju, ustroju vlade ili ministarstva. Ono što je najvažnije kad govorimo o ovim zakonskim izmjenama i jučer smo imali priliku govoriti u Hrvatskom saboru, istina drugu temu o materiji, energiji i nešto malo novca, ali danas govorimo o materiji, energiji i nešto malo više novca. Naime, prema zakonima fizike niti materija, niti energija ne mogu nestati, mogu samo prelaziti iz jednog oblika u drugi to je Zakon očuvanja energije. Međutim, kad je novac u pitanju onda postoje jedni drugi zakoni. I novac može nastajati, a događa vam se da nastaje i onda kad ne bi trebao nastajati i to u džepovima onih u čijim džepovima ne bi trebao nastajati. Naime, ono što je, što bi možda kad sam u uvodnom, nakon uvodnog izlaganja pitao državnog tajnika, ono što bi trebalo određivati sve kad je u pitanju novac i novčani tokovi je tržište. Možda mi se čini kad bi stvari prepustili tržištu u mnogim segmentima da bi puno bolje bilo i puno bi više napredovali. Međutim, jasno je, svima je jasno da ne postoje, da se ne smiju sve stvari prepustiti tržištu, pa između ostalog evo i sigurna opskrba energentima, dakle to se ne može prepustiti samom tržištu. Nije to samo slučaj za RH koja je u ovim okvirima mala zemlja i unutar EU od 28 zemalja, to su zapravo sve zemlje u EU razmišljaju o tome. Evo samo nekakvi podaci, najveću proizvodnju primarne energije ima Francuska, ona sudjeluje u ukupnoj proizvodnji 28 zemalja EU sa 17,3%, Ujedinjena Kraljevina 15,8%, Njemačka 15,3%. Ono što treba naglasiti da Francuska najveći dio 80% energije dobiva iz nuklearnog, nuklearne energije. Belgija 3/4 su energija, a Slovačka 3/5. Kad su u pitanju obnovljivi izvori na razini EU, otprilike 1/4, nešto više od 1/4 ili 27,9% energije iz obnovljivih izvora. Ono što možemo općenito reći da postoji korelacija između potrebe za uvozom energije i veličinom zemlje ili brojem stanovnika, osim Poljske koja tu malo, kod koje su drugačije zakonitosti jer ima određene zalihe ugljena. Veliki dio energije i to je najveći problem kad govorimo o sigurnosti opskrbe, veliki dio energije se uvozi od relativno malog broja partnera. Pa tako na razini EU 3/4 ili 77,1% prirodnog plina se uvozi iz Rusije, Norveške i Alžira. 2/3 ili 68,2% krutih goriva iz Rusije, Kolumbije i Australije i nešto više od polovice 52,6% sirove nafte iz Rusije, Norveške i Iraka. Ono što bi trebalo naglasiti, a vezano je uz ovaj zakon i ono što sam u uvodu rekao ili vezano s onim što nije napisano u ovom zakonu, vezano je uz nalaz revizije koji je još tamo 2017., a vezano za reviziju godina je bila 2015. gdje je naložio da bi se trebala donesti pravila kojim se detaljno propisao način i struktura formiranja i upravljanja zalihama. Ja ne znam je li agencija donijela ta pravila, riječ je ovdje prije svega o kupovini zaliha, pa onda prodaji zaliha jer u povijesti smo vidjeli da je bilo znatno odstupanja cijena od iznosa cijene koja se, po kojom se određene zalihe kupovale pa bi se kasnije prodavale po većoj cijeni. Druga stvar su sami kapaciteti kojima se, kojima se te zalihe čuvaju. Dobro je i ja se slažem s državnim tajnikom i RH sad napravila značajne iskorake u gradnji kapaciteta, samo je onda opet pitanje izgradnjom kapaciteta na koji način, postupa li se racionalno i hoćemo li u tim kapacitetima imati znatno skuplje čuvanje tih zaliha, jer evo bio je primjer da se dakle u JANAF-ovim spremnicima po 5 EUR-a, dok je recimo u privatnom spremniku u Zadru bilo 2, 2 i po EUR-a po m3, a u Njemačkoj 1,9 po m3. Dakle, to su razlike naravno u JANAF-u su objašnjavali da su ukalkulirali i cijenu izgradnje samih zapravo svih troškova koji dolaze s takvim spremnicima. Dakle, bila riječ o Omišlju, ovdje o Zagrebu ili bilo gdje drugdje valja kod, o tome zapravo voditi računa o ekonomičnosti samih spremnika, upravljanje zalihama je veoma bitno jer o tome će ovisiti na kraju krajeva i cijena energenata koju građani kupuju jer uvijek to na kraju građani plaćaju i iako se ovaj rok produžava za 3 mjeseca za formiranje zaliha, nije dobro da se produžava rok na temelju kojih se zalihe određuju i to je bio isto prigovor u to vrijeme državne revizije, nadam se da se na tom planu napravilo, tamo je bio prigovor da se 5 dana, za 5 dana se povećao promatrani period, pa su zalihe, određene su veće količine zaliha, nego što je to zakonom propisano. Ne znam je li i sad to moguće, odrediti veću količinu zaliha jer to automatski znači veće troškove skladištenja, a onda je mogućnost manipulacije tim zalihama u onom iznosu za koje su već. Dakle, što se tiče samog, samog zakonskog prijedloga, vezano za njega nemamo zamjerke, ali što se tiče svega onoga što agencija radi u ovom ozbiljnom poslu, treba voditi više računa jer nije zanemarivo, kad je riječ o velikim količinama, nije zanemarivo po kojoj cijeni se određena usluga ugovara. Najljepša vam hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a i Demokrata u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, izmjene i dopune Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata nažalost neće donijeti ništa dobroga u tome da RH sama može odlučivati i o tom tržištu, ali o cijenama, o zalihama i o neovisnosti o nabavci i distribuciji naftnih derivata. Nažalost, narod je slobodan onoliko koliko je neovisan, a neovisan je ukoliko ima osnovne potrebe za funkcioniranje društva u svojim rukama, ukoliko on sam odlučuje što će s njima i kako će s njima gospodariti, kako će ih distribuirati i koja će njihova cijena biti. Među tim osnovnim sirovinama su kao prvo voda neophodna za život svakog živog bića, vidimo da smo ju nedavno prepustili u ruke stranaca, što je nedopustivo i ravno veleizdaji. Energija, među kojima je i nafta, o čijem tržištu danas govorimo, također više nije pod utjecajem RH i hrvatskih vlasti da s njom raspolažu. Unatoč tome što smo imali tvrtku INA-u koja je daleko bila jača u onom trenutku kada ju je MOL kupio, nego što je to bio MOL. Imali smo tvrtku koja je imala razvijeno istraživanje, eksploataciju, imali smo polja koja su bila i u inozemstvu, nažalost danas, slobodno mogu reć, više ništa od toga nemamo. Oni jesu na području RH, no međutim, s njima gospodari i sa sudbinom onoga što se izvuče iz dubina hrvatskog tla, gospodari netko drugi, a ne Hrvati. Tako da mi apsolutno ne utječemo na cijenu goriva, a znamo koliko je gorivo bitno svima nama u RH jer svi na neki način ga koristimo, da li da se vozimo, da li koristimo struju ili bilo koji način. Uz naftu, tu je električna energija, tu je plin koji također nije pod utjecajem RH, znamo tko gospodari plinom, unatoč tome što imamo i na moru nalazišta, što imamo puno nalazišta u RH na kopnu, imamo veliko skladište zemnog plina u okolima, no međutim, sve manje utječemo ili ne utječemo ništa na to. Tu su komunikacije, telekomunikacije, internetski promet smo prepustili također stranim tvrtkama, prodali smo Telekom, infrastruktura uz ceste koje malo, malo, pa netko dobije ideju da ih pokuša privatizirati, a jedna od bitnih činjenica je informacije, protok informacija tj. kanale za njihovu distribuciju elektronsku, također smo prepustili strancima. Još jedna bitna stvar za funkcioniranje slobodnog društva neovisnosti hrvatskog naroda je i hrana, ali i tu se radi na tome da stranci gospodare resursima za proizvodnju hrane u RH, 33000 hektara je prepušteno novim vlasnicima bivšeg Agrokora koji također nisu Hrvati, donose se nove uredbe, novi pravilnici kojima se želi i privatno zemljište zakočiti, njegova raspodjela, korištenje do 2020. kada će u RH stranci slobodno moć kupovat zemljište. Nažalost, Vlada RH nije tražila produljenje tog moratorija za još 3.g. i od iduće godine stranci će slobodno kupovati poljoprivredno zemljište u RH, tako da ćemo i tu unatoč tome što je poljoprivreda uništena, ali tu ćemo još manje moć gospodariti resursom potrebnim za slobodno funkcioniranje društva. Znači da RH neće biti slobodno društvo, da Hrvati neće gospodariti ničem, ni jednim bitnim resursom i da će od ove države ostati jedino himna i zastava, sve ostalo će biti u stranim rukama. Najveći dio ovog zakona je usklađivanje sa direktivama EU. Ja se slažem, prišli smo EU, moramo poštivati njihovo zakonodavstvo, no smatram da ga mi preslijepo poštujemo i da trebamo malo više se boriti za svoja prava i unutar te EU. Da Hrvatskoj, tj. onima koji vode Hrvatsku nije bitna nafta, cijena nafte, distribucija, prerada, govori i to da se zatvara Rafinerija Sisak, koja je počela s radom tamo negdje iza 1927. kada su nastali rad na Shellovom pogonu za destilaciju. Zamislite, Shell je jedna svjetski poznata i velika firma, odlučila da u Sisku napravi rafineriju daleke 1927., smatrali su da je to strateško mjesto za rafineriju, a današnji Hrvati koji drže ruku na srcu i busaju se u domoljublje su zatvorili tu rafineriju. Da li je i to veleizdaja? Za mene je. Jer rafineriju u centralnom dijelu Hrvatske zatvoriti radi tuđinskih interesa je veleizdaja. Da vas podsjetim da Rafinerija Sisak je na naftovodu koji dolazi od Rijeke do Siska, od Siska ide do Virja prema mađarskoj granici, od Siska ide prema Brodu gdje napaja Bosanski Brod rafineriju, do Novog Sada, do Pančeva jer smatram da nema boljega mjesta za rafineriju nego što je ovo. Nalazi se na plovnom putu Sava-Dunav i svih ovih godina u protekloj državi je funkcionirala, bila je značajna, a znate koliko nam je značila u Domovinskom ratu? Svi oni koji se danas pozivaju na branitelje, na Domovinski rat, na to što smo izborili u tom ratu, zaboravljaju da je za tu borbu veliku ulogu dala Rafinerija Sisak. I sada je zatvaramo, znači mi odustajemo od onoga za što smo se borili 90-ih. Petrokemiju Kutina smo također privatizirali. Znači režemo noge još jednoj neovisnosti poljoprivredne neovisnosti RH i hrvatskog naroda je proizvodnja hrane za proizvodnju hrane, znači, gnojivo hrani poljoprivredne kulture od kojih se hrani hrvatski narod. Petrokemija koja je najveći potrošač plina u periodu kada se plin najmanje koristi, a to je ljetni period, 650 milijuna kubika godišnje, a najveće skladište podzemno, tj. jedino koje imamo je 500 milijuna kubika. Ono što je također bitno i evidentno i može se predvidjeti, da očito su sada i JANAF i Plinacro na meti za prodaju. Kak ti ga za privatizaciju jer nekada je davno još netko rekao kako mi moramo privatizirati sve državne tvrtke. Pa onda te naše državne tvrtke privatiziramo na način da ih prodamo drugim državnim tvrtkama kao što su njemačkih telekom, kao što je mađarski MOL ili ne znam koje drugo. JANAF ima pokraj Rafinerije Sisak skladišta od 500 tisuća kubnih metara sirove nafte i derivata. Rafineriju pokraj njega smo zatvorili, nemamo niti jedan takav skladišni prostor za sirovu naftu kao što to postoji u Sisku na plovnom putu, na raskrižju naftovoda. Ja predviđam da će uskoro i taj JANAF biti prodan nekome, kao i Plinacro jer sam već čuo da se djelatnici žale da su im pale plaće, da su počeli gomilati gubitke jer upravo je to recept kako se hrvatske firme iscrpljuju i dovedu do situacije da ih se mora na silu privatizirati, prodati neke strane ruke. Mi imamo u Hrvatskoj najnižu naknadu za eksploataciju rudnog blaga. Klub HSS-a je pokušao utjecati na to da se ta naknada povisi samo za 2%, što bi bilo još skoro upola koliko je u Mađarskoj, međutim Vlada RH nije željela prihvatiti tih 2%. Željeli smo da i raspodjela veća u korist jedinica lokalne samouprave, ni to nisu željeli. Vidimo u kojem interesu ide briga za Hrvatsku, osim što se priča o velikom rastu, o tome kako ćemo mi napraviti ovdje Švicarsku, kako trebamo koristiti fondove EU jer očito nam je to spas. No međutim, nemojte misliti da netko u ovome svijetu daje nekome nešto, a da od njega ne očekuje više nego što mu je dao. Sve te velike sile koje nama nešto daju kroz EU su opljačkali niz kolonija i od toga su stvorile svoje države. Isto sada nas pljačkaju na jedan fin način, a mi kao Hrvati se ne znamo tome suprotstaviti. Mi prodajemo, dajemo u ruke svoja bogatstva umjesto da ih čuvamo za hrvatski narod i da ih koristimo i da na njima stvaramo profit kako bi Hrvatska napredovala. Nema bez proizvodnje, bez vlastitih ruku i uzdaj se u se i u svoje kljuse, ova država neće nikada ići naprijed. Oni koji misle da će živjeti kao slugani i da će na tome zaraditi novce, varaju se jer i njihova djeca će sutra živjeti i djeca njihove djece tu negdje, a ne mogu nikoga snabdjeti za cijeli život, sve će im se to obiti o glavu. Zakone ova Vlada piše, šalje u Sabor, mi ovdje pokušavamo ukazivati na to da oni nisu dobri za Hrvatsku, da oni ne rješavaju dovoljno dobro pitanja osnovna koja treba rješavati. Nažalost, oni se ovdje obrađuju, o njima se diskutira i u peta se glasuje onako kako netko želi tamo u Vladi samo zbog toga da bi se prikazalo da eto ta administracija nešto radi. Ja vas pitam kada smo zadnji puta u ovom Saboru donijeli jedan kvalitetan zakon da smo svi s njime zadovoljni i da je on na korist hrvatskog naroda, da je jednostavan i da je u službi hrvatskog naroda i boljitka RH. Ja ga se ne sjećam. Sve su to prazne priče, začkuljice, igre, koje kakvih. Sjetimo se grupe Borg, lex Agrokora. Pa to je najveća prevara u zadnjih par godina. Pitam vas kada ćemo jednom početi donositi zakone za Hrvate, za Hrvatsku, kada ćemo prestati glumiti domoljube i stvarno to biti. Hvala.
Sljedeći zastupnik je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala vam lijepa, kolegice i kolege, poštovani predstavnici Vlade, nemoguće je o ovom zakonu ne govoriti, govoriti a da se ne spomenu određene stvari koje se oko njega vuku. Znači činjenica je da ovaj zakon treba odraditi i da se uskladi sa određenim direktivama koje su usvojene na razini EU i činjenica je da se treba riješiti problem i definicija određenih zakonskih poput zaliha nafte, naftnih derivata i određenih rokova koji su važni za formiranje i čuvanje obveznih zaliha ali ova tema je preširoka i prebitna za RH da bi se svela na puku raspravu o usklađivanju direktive, direktiva EU sa hrvatskim zakonodavstvom. Jučer je u RH u službeni posjet došao ministar vanjskih poslova Republike Mađarske Sijarto i dao je jednu nevjerojatnu izjavu, kaže čovjek problemi između INA-e i MOL-a su oni problemi koji bilateralno muče RH i Mađarsku i mi bi ih se voljeli riješiti. E sada, što bi sve Hrvatska voljela riješiti u tim odnosima, dalo bi se ovdje pričati satima. Ali činjenica da Republika Mađarska i njena politika koja je duboko vezana u odnose INA MOL odnosno konkretno u MOL, uz MOL opterećuje te bilateralne odnose proteklih možda desetak i više godina. Znači činjenica je da MOL je našu kompaniju u proteklom razdoblju doveo do toga da danas zatvaramo Rafineriju u Sisku, da se postavlja pitanje i da se pitamo kako će završiti Rafinerija u Rijeci i šta će na kraju od te naše perjanice bivše, odnosno kompanije INA-e preostati, da li će to biti samo veleprodaja za mađarske naftne derivate. I to je ono što treba vrlo jasno reći i to je ono šta gospodin ministar vanjskih poslova Mađarske uporno prešućuje i ovdje dijeli lekcije i govori o tome kako bi se trebali ti problemi riješiti jer oni opterećuju naše dvije zemlje. Apsolutno opterećuju ali ja ih ne vidim na način na koji ih vidi on niti bi ih riješio na način na koji bi ih riješio mađarski ministar vanjskih poslova. I kada kaže da to nema veze sa politikom dovoljno je pogledati slučaj Hernadi i slučajeve pred hrvatskim pravosuđem na način na koji su išli i presude koje su se ovdje donosile za podmićivanje bivšeg predsjednika HDZ-a i hrvatskog premijera i onda treba pogledati šta se u isto vrijeme dešavalo u Republici Mađarskoj, odnosno na koji način su tamo odnosili se prema Hernadiju kojem nije de facto niti vlas sa glave pala odnosno praktično je i dalje zadržao svoj status u Republici Mađarskoj i imao zaštitu te iste politike i tog istog Sijarta koji jučer nama dijeli ovdje lekcije. Znači jasno je da je to političko pitanje, jasno je da hrvatska Vlada to političko pitanje ne uspijeva riješiti već dugi niz godina a najvažnija stvar koja bi se trebala riješiti je uređenje, pitanje vlasništva te kompanije odnosno utjecaja RH na upravljanje INA-om danas u RH. Prošlo je već pa skoro 2,5 godine, nešto malo manje od pompozne najave hrvatskog premijera Andreja Plenkovića da će Hrvatska kupiti INA-u. Ništa se kao i u niz drugih stvari u RH po pitanju tih odluka i senzacionalnih najava nije desilo, ništa Andrej Plenković, Vlada HDZ-a po pitanju INA-e i naše hrvatske energetske neovisnosti nisu napravili, ništa neće napraviti u narednih još preostalih godinu i pol dana mandata i mi ćemo čekati neke druge trenutke, neka druga vremena da ta pitanja rješavamo. Znači da još jednom kažem ovdje, Vlada RH nema rješenja za INA-u, Vlada RH nema način na koji bi kupila INA-u od Mađara, Vlada RH i Andrej Plenković ništa nisu napravili kako bi ponudili neko rješenje hrvatskim građanima i onda se čude kada HDZ dobije najlošiju podršku ikada na izborima u RH kada doživi fijasko i potop na eu izborima debakl kakav neće vjerojatno dugo niti jedna druga stranka doživjeti da se prepolovi biračko tijelo u odnosu na ono što su imali prije 5 godina. Normalno je da je HDZ doživio debakl i da će još veće debakle doživjeti u budućnosti s obzirom da se sa hrvatskim građanima i sa Hrvatskom državom odnosi na način na koji se odnosi onaj koji to povjerenje koje je dobio nije opravdao, niti ga neće opravdati, niti uopće uvažava potrebe hrvatskih građana, a potrebe hrvatskih građana su jednostavne, dajete nam da radimo i da od toga živimo na normalan dostojanstven način. Kako će sada raditi zaposlenici u Sisku gdje će se vrlo vjerojatno ugasiti sva radna mjesta? Kako će raditi radnici u Rijeci, godinama vjerojatno sve manje i manje zaposlenih, ne govorim samo ovdje samo o brodogradnji, nego govorim i naravno, pošto se radi o Zakonu o tržištu nafte i naftnih derivata u rafineriji u Rijeci i normalno je da ljudi vide da nema nikakve vajde od Vlade HDZ-a i premijera Andreja Plenkovića i svih onih koji sa njim u tom postupku djeluju. Zbilja je paradoksalno, ali to se treba napomenuti, i malo, ja bi rekao, pregrubo i prenervozno oni koji vode HS rezoniraju i djeluju kada se upozori na to da u ovom trenutku hrvatska Vlada nema niti 30%-tnu podršku, kada se sve te stranke oko HDZ-a zbroje kako su prošle na Europskim izborima, da vode RH, pa šta će oni riješiti? Kakav oni legitimitet i snagu mogu pokazati prema mađarskoj strani? U biti je, najbolje rješenje za RH bi bilo raspisivanje parlamentarnih izbora odmah, ovog trena, kako bi neka Vlada koja ima legitimitet i podršku građana, mogla nastaviti zemlju na način na koji to treba nastaviti, da stranke koje su ovdje istrgovane, pokupovane u HS, zastupnici koji su promijenili stotinu dresova, na kraju, na kraju odlučuju o tome da li će i kako RH vratiti kontrolu nad INA-om, pa to nema nikakvog smisla, pa Mađari se smiju, pa naravno da ne može se ništa napraviti, normalno je da Sijarto ovdje dođe u hrvatsku Vladu i dijeli lekcije svima, smije nam se u lice i na kraju krajeva jednostavno zbraja koristi koje mađarska strana dobija u ovom trenutku od posla koji MOL radi sa INA-om i način na koji ga koristi i iskorištava, ja bi rekao našu naftnu kompaniju, kako bi sebi napravili što veću i što bolju korist. I naravno da je jedino moguće rješenje koje se u ovom trenutku RH nameće da dobijemo neki legitimitet gdje bi ljudi koji odlučuju imali iza sebe i glasove birača i omogućili Vladi da radi na najbolji i najjednostavniji mogući način sa punim pravom i sa punim legitimitetom kojeg Vlada Andreja Plenkovića nema. I naravno da mi možemo usvojiti bilo koji zakon, pa i ovaj, ali nećemo riješiti pitanja koja muče naše građane, nećemo pokrenuti našu proizvodnju, nećemo riješiti problem nekvalitete zraka u Slavonskom Brodu, nećemo riješiti visoke cijene nafte i naftnih derivata koje su u ovom trenutku na dijelu u RH, preko 10,00 kn, znači, konstantni rast u narednih, u proteklih nekoliko mjeseci i godina, znači, sve one probleme koje hrvatski građani imaju, koji ih muče, Vlada Andreja Plenkovića neće moć riješit. I onda kada ga novinari pitaju jučer ovdje pred HS kako ide kupnja i da li su razgovarali o kupnji INA-e od MOL-a, vrlo nerazgovjetno promumljao je nešto g. premijer i onda je samo još dobacio da se razgovaralo i o tome. Znači, konkretno, rješenja nikakvih nema, naša Vlada je nažalost u ogromnim problemima i unutar vladajuće stranke i unutar vladajuće koalicije, doduše, nažalost, ti ljudi nemaju nikakve alternative, pa će držati na vlasti HDZ dok god budu to u mogućnosti, ali ono što nas tješi, za godinu, godinu i po dana, najkasnije doći će parlamentarni izbori kada će se ljudi moći referirati na sve ovo šta su do sada kolege iz HDZ-a napravili, a to je jedno veliko ništa odnosno situacija koja je danas u RH i vezano uz interese hrvatskih građana, je puno lošija, nego što je to ikada bila. I sa te strane, evo, mi možemo podržavati ovakve zakone koji dolaze kao neki okvir koji smo prihvatili kao zemlja članica EU, ali ne možemo ne progovarati o problemima koje RH ima i prioritetima koje hrvatska Vlada ima. Ukoliko prioritet nije da se riješi pitanje INA-e, da se riješi pitanje Siska, Rafinerije u Sisku, nego je prioritet da donesemo 30 i nešto zakona kako bi se uhljebio jedan HDZ-ovac u državni inspektorat i umjesto da HS zasjeda danima, 30 dana, mjesec dana, 6 mjeseci, 10 mjeseci, godinu, dok se ne nađu rješenja za te probleme, nego zasjeda da bi se zbrinuo g. Andrija Mikulić na funkciji glavnog državnog inspektora, da bi se u HDZ-u napravila rošada u Zagrebačkoj gradskoj skupštini, onda je jasno i zbog čega nema nikakvih rezultata odnosno zbog čega HDZ ne može odgovoriti niti na jedno od ovih pitanja koje sam maloprije spomenuo jer u biti to nisu njihovi prioriteti, njihovi prioriteti su puko preživljavanje na vlasti, uhljebljivanje svojih ljudi gdje se to može i na kraju krajeva brige njih za rješenje pitanja INA-e, za to da li je RH energetski neovisna, eventualno ako se pojavi neki projekt gdje će se moć nešto zaraditi odnosno gdje će netko imati neku određenu korist, onda je moguće da se taj projekt progura, naravno, po višestruko višoj cijeni nego šta bi to trebalo biti. I sa te strane nemamo apsolutno nikakvih očekivanja i mislim da je cijela RH u biti u isčekivanju i narednih predsjedničkih izbora, nakon toga i parlamentarnih izbora kako bi Vlada koja nema rezultata i koja ne odrađuje posao na način na koji bi to trebala, konačno dobila ocjenu koju zaslužuje a to nije čak niti jedinica nego nula. Znači nula je ocjena koju možete dobiti nakon što ste najavili da ćete kupiti INA-u prije 2,5 g., napravili do sada niste ništa osim potrošili neke novce na konzultantske usluge, rezultat toga su više cijene goriva u RH i rezultat toga su zatvaranje sisačke rafinerije, gubitak stotina i tisuća radnih mjesta, dominacija MOL-a u tim odnosima to mjere da nam se mađarski ministar vanjskih poslova de facto na Markovu trgu izruguje, smije, govori o tome na način kao da mi ne možemo ništa a on će odrediti šta će biti sa INA-om, šta će biti sa rafinerijama, i na kraju da će INA vrlo vjerojatno pretvoriti u kompaniju koja će isporučivati samo naftne derivate koji su proizvedeni od MOL-a a da mi ne napravimo čak ni ono šta bi mogli a maloprije je o tome govorio kolega Vlaović, da se dignu naknade i za korištenje odnosno za crpljenje plina i nafte iz naših bušotina kako bi barem to Hrvatskoj odnosno hrvatskim građanima nešto više ostajalo ili sa druge strane da taj novac prebacimo jedinicama lokalne samouprave kako bi one mogle što adekvatnije i što više od toga iskoristiti. Znači sve skupa na kraju da rezimiram, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata je moguće podržati ali ono šta vam mogu reći, vjerujte mi, oko INA-e i oko naše energetske neovisnosti, tu nema slova niti će ga u budućnosti pod Vladom HDZ-a i premijera Andreja Plenkovića uopće i biti. Hvala vam lijepa.
Sad prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi se javio poštovani zastupnik Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, g. državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle, ovaj zakon iako nam je u uvodnom izlaganju predstavljen kao jedan tehnički zakon, zakon usklađenja sa europskim direktivama, što u naravno on jest jer prilika da opet progovorimo o problemima koji proizlaze izu ove tematike ali na početku želim reći i o zakonu par riječi. Dakle iako je to usklađivanje sa europskim direktivama još jednom da kažem, oko skladištenja i količina nafte koja treba biti skladištena, prvenstveno zbog čega se ovaj zakon donosi i zbog čega se krenulo u proceduru u ovom zakonu jer Zakon o Državnom inspektoratu i to treba jasno reći i to je još jedan od pokazatelja kako ova Vlada radi. Dakle 1.4. ove godine na snagu je stupio Zakon o Državnim inspektoratu koji je objedinio Državni inspektorat, da bi, znamo o čemu se radi, dakle puno se u ovom Visokom domu proteklih mjeseci o tome govorilo, dakle taj zakon je donesen da bi g. Andrija Mikulić mogao postati glavni državni inspektor i da se rješavali unutarnji sukobi u HDZ-u što rezultati zadnjih izbora pokazuju da se ipak nije uspjelo i cijela država je taoc de facti unutarnjih odnosa HDZ-a a već 2 mj. nakon tog, sura je 1.6., dakle 2 mj. nakon što je Zakon o Državnom inspektoratu na snazi, mi donosimo promjene u još jednom zakonu u nizu koji se nastavljaju upravo na taj zakon i koji reguliraju odnosno omogućavaju Državnom inspektoratu da normalno funkcionira. A što je vidljivo iz svega toga? Da danas Državni inspektorat ne funkcionira i ne radi. Dakle, osim što nisu svi zakonu u ovoj zemlji usklađeni sa tim zakonom da bi to moglo normalno funkcionirati, već mi svakih 15, 20 dana imamo neki novi zakon koji se usklađuje sa tim zakonom, ni u samom Državnom inspektoratu se ništa ne dešava. Dakle inspektori koji su sada u Državnom inspektoratu imaju samo rješenja da su tamo, nemaju opisa posla, ne rade, evo mene zanima, državni tajniče kako inspekcija funkcionira po ovom pitanju kada mi tek danas donosimo usklađenje sa tim inspektoratom, tko je nadležan za reguliranje tržišta naftnih derivata u Hrvatskoj, Državni inspektorat ili neko drugo tijelo? Evo kako to funkcionira kada nismo donesli podzakonski akte i to je obilježje ove Vlade, dakle mi imamo jedan cijeli niz zakona koji su na snazi a nemaju podzakonskih akata koji omogućuju da ti zakoni funkcioniraju, dakle nije ovo jedino područje, jedini zakon koji je nefunkcionalan upravo zbog toga jer Vlada aljkavo odrađuje svoj posao i nepripremljeno na horuk donosi zakon a drugi problemi o kojima možemo govoriti kada je ova tema u pitanju je već i ovo čega se dotaknuo u svojoj raspravi u ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Gordan Maras a to je energetska neovisnost Hrvatske i o tome smo puno isto u ovom domu razgovarali, ja bi volio da ta tema bude češće ali na raspravi u ovom Visokom domu ali na način da baš raspravljamo o toj temi a ne da mi zastupnici koristimo ove zakone da bi mogli govoriti o tim problemima. Dakle Hrvatska danas nije energetski neovisna zemlja iako bi to trebao biti prioritet i Hrvatske i Vlade i svih onih koji vode ovu zemlju, upravo suprotno. Dakle sjećamo najava premijera Plenkovića da će vratit INA-u u hrvatske ruke na Badnjak 2016. g. i time osigurati energetsku neovisnost Hrvatske. Šta se do danas dogodilo? Dogodilo se upravo suprotno. Imamo gašenje Petrokemije, imamo Zakon o INA-i koji je praktički na upravljanje predao ostataka onih upravljačkih udjela koje je Hrvatska u INA-i imala kroz svoja 3 člana uprave je imala koliko–toliko mogućnost utjecaja politike, mi smo zakonom koji je donesla ova Vlada prije mjeseci odnosno Sabor donio prije par mjeseci na prijedlog ove Vlade, poklonili upravljačka prava Mađarima i de facto izgubili bilokakav utjecaj kao zemlja na budućnost rafinerije u Sisku koja je već ugašena iako funkcionira pro forme sa par radnih mjesta ali to ja mislim da je strateško pitanje vlasnika INA-e a to je budući da kad bi ugasili do kraja, onda bi trebali sanirati ekološki zemljište rafinerije što im je ogroman trošak pa sada jeftinije im je držat par sto radnika tamo da kao održavaju nekakvo poslovanje samo da ne bi morali ući i u ekološko zbrinjavanje tog područja, ali je ugrožena i budućnost rafinerije u Rijeci jer svake godine se odgađa najavljivano investiranje u riječku rafineriju i meni sve to ide ka tome da samo čekamo objavu kada će MOL reći da je to neisplativo i da se odustaje od tog projekta. Dakle, to su sve pokazatelji gdje Vlada ne da nemamo neovisnosti energetske Hrvatske nego Vlada nema nikakve energetske strategije razvoja Hrvatske u ovom u pogledu neovisnosti. Imamo propali projekt LNG terminala na Krku. O tome smo isto govorili kada se priča o ovim zakonima. Dakle, Vlada je preko koljena, mimo volje građana tog područja gurala taj projekt za koji je onda na kraju nije bilo nikakvih ekonomskih interesa uopće. Dakle, natječaj je propao u nekoliko navrata, onda je Vlada natjerala državne tvrtke da uđu u taj projekt i opet ničega nema, a mi smo govorili da je to neisplativo i da se to ne radi i da to ne radite. Ali, to je opet pokazatelj kako se vodi politika ove Vlade. Preko koljena, na silu, bez ikakve strategije, bez ikakvog razvoja i bez ikakvih planova, a na štetu hrvatskih građana. I ja se slažem s kolegom Marasom, kada kaže da će već na sljedećim izborima, ovi izbori su bili poruka ovoj Vladi što građani misle o njenoj politici iako se premijer cijelo vrijeme ponašao po onoj ja mogu što hoću, a građani su mu sada rekli da ipak ne može. Ja vjerujem da će i predsjednički izbori i parlamentarni izbori iduće godine koji su pred nama poslati poruku građani ovoj Vladi da ode i da konačno dođe jedna nova Vlada, odgovorna koja će znati upravljati strateškim interesima i svim ostalim interesima RH, a na korist njenih građana. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo repliku poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa kolega Đujiću. Normalno da nije jasno nije moguće riješiti niti jedan problem koji se postavlja pred nas kada danas upravo u ovim trenucima imamo jedan značajan sukob unutar vlasti odnosno vladajuće stranke, gdje g. Stier traži od premijera Plenkovića da promijeni politiku koju je vodio do sada vezano uz HDZ i da se vrati desnici, ovaj nastavlja nekim svojim smjerom. I mi smo de facto opterećeni sukobima u HDZ-u. znači Stier i Plenković u borbi za žezlo unutar HDZ-a, a problemi koji su u Hrvatskoj se jednostavno ne rješavaju. I netko se malo našalio sa jednom u biti vrlo tužnom situacijom, a to je da je jako puno ljudi otišlo naših u Irsku, ali kaže, zašto je Irska toliko uspješna. Zbog toga što je HDZ u Irskoj dobio samo jedan glas. Evo, to je recimo nešto što bi trebalo izvući poruku i u RH i pokazati ljudima da tamo gdje HDZ dobija određenu podršku, trava više ne raste i sa te strane, dok se ne riješi pitanje legitimiteta odnosno mogućnosti da Vlada RH ima legitimitet i podršku građana koje nema, a nema zbog toga što je preko odnosno manje od 30% hrvatskih građana dalo podršku g. Plenkoviću na ovim izborima i njegovoj koaliciji i svim ovim strankama koje su unutar koalicije jednostavno ne mogu se rješavati problemi. 22% HDZ-a, 1% HNS-a, 1 i manje posto Bandića, itd. Nema mogućnosti da HDZ ima legitimitet odnosno riješio je one probleme koji su pred njih bili postavljeni. Hvala vam lijepo.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Đujića. O tržištu nafte i naftnih derivata.
Naravno. Ovo je još tržište nafte i naftnih derivata je još jedna u nizu reformi koje premijer Plenković najavljivao kada je dolazio na vlast. Dakle, premijer Plenković se najavio kao premijer reformator, koji će reformirati državu, ali je najavio i da će promijeniti HDZ kako bi mogao mijenjati Hrvatsku. A danas, u zadnjih 2,3 dana vidimo da su mu sve reforme propale, propala mu je reforma u državi, pa i u tržištu naftnih derivata, ali mu je propala i reforma u HDZ-u. Na kraju HDZ mijenja njega. Dakle, on će se promijeniti, kako kaže g. Stier ili ga neće biti. Ali, ja mislim da je on, će ući u povijest kao premijer propalih reformi. I stranačkih i javnih.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića, izvolite.
Hvala poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani koji nas pratite. Raspravljamo o prijedlogu Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata. Postavlja se pitanje zašto je ovaj prijedlog zakona došao u Sabor. Objašnjenje da se trebamo uskladiti sa pravnim stečevinama EU. Poštovani građani, pretpostavljam da najveći broj vas ne zna da u EU, u EU komisiji članovi parlamenta, eurozastupnici ne mogu podnositi prijedloge zakona. Pa postavlja se onda pitanje tko predlaže te zakone koji postaju pravna stečevina EU, a onda iz Bruxellesa dolaze u sve zemlje članice samo da ih tamošnji sabori i parlamenti izglasaju i potvrde. Jesmo li mi za takvu EU? Sigurno nismo. Pa prema tome, kao prvo, jasno je da EU nije država. Drugo, već sam rekao da zastupnici u EU parlamentu ne mogu predlagati nove zakone ili izmjene zakona. Pa riječ je onda očito o interesnim skupinama unutar EU koje se brinu za svoje interese i žele ostvariti svoje ciljeve. E pa, zato je sve veće nezadovoljstvo ovakvom EU koja je sve dalje od onih ideja i zamisli koje su njeni osnivači, znači ljudi koji su bili vizionari, koji su je predložili kao koncept i koja danas funkcionira u ovakvom obliku. Znači, ovo što danas imamo nije EU kakvu mi želimo, ovo nije EU suverenih naroda, ovu uniju su pretvorili u uniju kapitala u kojoj se ostvaruju ciljevi krupnog kapitala i njenih, njihovih interesnih skupina. Ali da pređem na ovu temu, znači da budem konkretan. Citiram prijedlog jednog članka u ovom prijedlogu zakona gdje kaže, obvezne zalihe nafte i derivata RH mogu se čuvati na državnom području druge države sukladno nacionalnim zakonodavstvima, zakonodavstvu te države. Kaže može se čuvati, ali vidite što će se dogoditi u slučaju recimo ne daj Bože rata, hoće li ta nafta doći u Hrvatsku, ako dođe pod kojim uvjetima, jer nekome može pasti napamet preko noći da nas ucjenjuje našom naftom na njihovom području. Ali gledajte u Članku 16. dodaje se novi stavak u kojem se kaže, da se obvezne zalihe mogu čuvati i na teritoriju RH uz odobrenje ministarstva i mišljenje agencije. Vidite kad usporedimo ova dva stavka koja sam citirao ispada, ispada da su restriktivnije odredbe za čuvanje obveznih rezervi nafte u Hrvatskoj nego u bilo kojoj drugoj zemlji. Vidite ova Vlada, Andreja Plenkovića nastavlja rasturati i ono malo suvereniteta koje još imamo, njih nije briga uopće hoće li nafta koja se nalazi u inozemstvu u slučaju ratne ugroze ili drugih opasnosti, hoće li ona ovdje doći, neće, pa prema tome što njih interesira, pa njih interesira samo njihova pozicija vidite. Hrvatska bi trebala predsjedati EU slijedeće ovaj slijedeće godine 6 mjeseci i sve se priprema za to, al to što Hrvatska nazaduje, što je Hrvatska u velik problemima, što se ljudi iseljavaju, što smo predzadnja zemlja po razvijenosti u EU, pa to njih ne zanima, njih ne zanima. Pa on je ionako došao iz Bruxellesa, došao iz Bruxellesa, on ne osjeća probleme ove zemlje, ovog naroda. Zato mi je drago osobno da je doživio i da je ova vladajuća koalicija doživjela težak poraz na europskim izborima za Europarlament. Ali vidite samo je 30% građana izašlo na izbore, znači sa 25 na 30%, a zamislite dragi građani i ja vas pozivam da je umjesto 30% izišlo 55% koliko izlazi na parlamentarne izbore, pa HDZ bi jedva imao 2 zastupnika u Europarlamentu, a to je ono što mi čekamo, želimo i zato vas pozivam, jedino pravo rješenje je izlazak na izbore, sve izbore, jer moramo skinuti sa scene sve ono što upropaštava Hrvatsku. Nemojmo čekati nove izbore, nemojmo čekati redovne izbore. Prije svega ovdje vidimo poštovani građani da je ovo manjinski sabor, pozivam predstavnike nacionalnih manjina u Hrvatskom saboru da se povuku iz vladajuće koalicije, da spase obraz sebi [[Upadica: Kolega Lovrinović…]] i nacionalnim manjinama.
… Zakon o tržištu nafte i naftnih derivata je tema.
Ja ću se vratiti, ali gospodine potpredsjedniče objašnjavam razloge koji su važni za vođenje politike obveznih zaliha nafte, jer ako ovaj sabor, sad ću vam pokazat [[Upadica: Samo nemojte priječi granicu, molim vas.]] pa dobro gospodine potpredsjedniče ja sebi na vašem mjestu ne bi dao takve ovlasti da budem cenzor mišljenja saborskih zastupnika. Vi znate da sam ja uvijek korektan bio i poštivam i poštovat ću regule ovog sabora, ali molim vas nemojte da vas neki, ja znam da vi niste takav, ali nemojte da vas prozivaju policajcem duha. Pa u tom smislu, u tom smislu zašto je ovo važno što sam rekao, jer ako se povuku članovi nacionalnih manjina iz sabora iz ove vladajuće većine, onda ovaj sabor neće izglasati prijedlog ovog zakona. Vidite što sam htio reći. I time će spasiti sebi obraz i nacionalnim manjinama. U suprotno veliki broj građana …/nerazumljivo/… Hrvatske će sve više tražiti da nacionalne manjine nemaju svoje zastupnike u saboru. Zašto? Zato jer će shvaćati da se ponašaju klijentelistički. Ja to prvi, ja zaista molim te ljude da razmisle, vidite njih danas ovdje nema. Sve je ovo vezano i za tržište nafte i za rezerve nafte u inozemstvu i za sve drugo. Prema tome, zašto temeljim svoju tezu da moramo imati naftu, rezerve nafte u Hrvatskoj, zašto mi plaćamo Nijemcima da čuvaju našu naftu? Pa očito da netko može tamo špekulirati, a vi znate gospodo da je uvijek govorim argumentima. Izvještaj u nalazu Državne revizije od prije 2 godine, porazni su rezultati odnosno analiza upravo sa ovog područja upravljanja rezervama nafte. Tamo se govori u tom izvještaju o opcijskim ugovorima, znači terminskim ugovorima gdje su ih predstavnici RH, doduše tad je bila SDP-ova vlada, ali mislim da se situacija nije ni sada promijenila jer te klijentelističke strukture su povezane. Znate što su oni tada radili? Oni su plaćali opcijske ugovore avansom, pazite vi znate da sam ja profesor financija, oni su avansno plaćali opcijske ugovore, a ovlaštenje je bilo samo do 500.000 kuna i znači uz dozvolu ministra financija, a oni su sklapali ugovore na oko 15 milijuna dolara, znači oko 80 milijuna kuna. Pa vidite da je sve ovdje podešeno da se provodi korupcija. Korupcija je onaj otrov koji razara hrvatsko tkivo, tkivo hrvatske država. I vidite kad se pojave na sceni ljudi koju upiru u korupciju i bore se, kao što je recimo na ovim izborima se podigao Mislav Kolakušić sudac, onda se sada iz svih oruđa i oružja udara. A zašto se oni boje Mislava Kolakušića? Pa zato što je čovjek 20 godina radio u sudstvu, ne mogu mu ništa naći. A s druge strane, nisam vidio koliko sam u politici da se netko toliko nekoga boji, dakle da se boje toliko oni koji su urušavali Hrvatsku koliko se boje Kolakušića. A zašto? Pa znaju da će im Kolakušić pokucati sutra na vrata jer on se neće zafrkavati za razliku od ovih drugih, on će im pokucati na vrata gospodo. I zato narednih dana i tjedana umjesto da je najveći problem su koruptivne strukture u Hrvatskoj, to će biti taj čovjek. Svi mediji u vlasništvu ili pod utjecajem sadašnjih garnitura, oni će raditi na tome. Prema tome, pozivam vas da nacionalne manjine i druge napustite ovu koruptivnu vladajuću većinu, raspišimo izvanredne izbore i promijenimo Hrvatsku.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Pernara, izvolite.
Uvaženi zastupniče Lovrinović, uporno se u ovom Saboru nameću sve moguće teme osim ključne teme a to je pitanje legitimiteta vladajuće većine i njenog prava ili mogućnosti ili da tako kažem legitimiteta da donosi odluku o tržištu naftnim derivatima. Smatram da hrvatski narod ima pravo na pošten izborni proces a ne da mi zapravo u Hrvatskoj imamo diktaturu jedne osobe koja zapravo ne uživa podršku niti u vlastitoj stranci a kamoli u biračkom tijelu HDZ-a. Hvala.
Poštovani zastupnik Lovrinović.
Kolega Pernar, vidimo što se događa i da je riječ ovdje zaista o samovolji da se zloupotrjebljava pojam demokracije. Vidite sinoć sam bio na jednoj izložbi 25 godina kune, to je trebalo, pošto je Dan Sabora ta proslava je trebala biti proslava u Saboru i trebala se snažna podrška kuni dati a ja sam bio nazočan komemorativnim govorima predsjednika Vlade i guvernera HNB-a koji su pazite izabrali Arheološki muzej za promociju, za skup i poslali su snažnu poruku da kuna treba sutra već biti u Arheološkom muzeju i da treba prihvatiti euro. Zato vas pozivam sve ovdje u Saboru, bez obzira kojoj opciji pripadate, posebno mlade stranke, nacionalne manjine, sve druge da se okupimo i da se raspišu što prije izvanredni izbori jer ovo više ne smijemo trpjeti.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Lovrinović, kroz Zakon o tržištu nafte i zalihama nafte bi mi trebali regulirati tržište ovog energenta ali nažalost to ne činimo jer nismo u mogućnosti jer je većinski vlasnik MOL, odnosno nema većinski paket ali upravlja s ovim. I sigurno da nije dobro da mi kao država nemamo još uvijek strategiju energetskog razvoja Hrvatske, da se ona tek sad izrađuje. I da mi iz HSS-a predlažemo da svakako razmislimo i da mora biti udio obnovljivih izvora energije i zaliha energije iz obnovljivih izvora, očuvanje okoliš kroz to, kroz biomasu i kroz druge, kroz sunce, gdje imamo priliku stvoriti neovisnost energetsku RH a ne voditi se profitom JANAF-a pa ne štiti građane grada Slavonskog Broda i dozvoliti da JANAF sa velikim udjelom sumpora distribuira sirovu naftu u Bosanski Brod i da ne vršimo pritisak na rafineriju u Bosanskom Brodu da prestanu sa trovanjem građana Slavonskog Broda.
Hvala. Poštovani zastupnik Lovrinović. Izvolite.
Uvaženi kolega Vlaović, ma mi se slažemo u tome da ova Vlada ne odrađuje, ona nema nikakvu strategiju, kakvi nacionalni interesi, ne mogu se više oteti dojmu da je ovaj premijer i ova Vlada kao da je birano u nekoj drugoj državi, razumijete, svaki dan imam veći dojam jači dojam o tome. Ma kada govorite o Mađarima, pa ja sam jučer bio na tom skupu, znači na otvaranju njihovom proširenju veleposlanstva. Pa ja smatram da su Mađari, nisu nama problem Mađari ni Srbi, ni Židovi ni masoni, ni Nijemci, ma naši mangupi su problem, s njima se moramo obračunati. I ne možemo čekati, još je do kraja 2020. godine dugačko, jedan dan je dugačak koliko oni mogu upropastiti, jedan mjesec a kamoli još godina i pol. Pozivam vas sve prije svega ponavljam, predstavnike nacionalnih manjina u Saboru, povucite se, spasite sebi obraz, spasite obraz nacionalnim manjinama i idemo na izvanredne izbore.
Sljedeća replika je poštovano zastupnika Đujića, izvolite.
Kolega Lovrinoviću, evo mene zanima, vi ste profesor i ako možete mi reći svoje mišljenje kako te se dešavaju toliki strateški promašaji u našoj zemlji kada je u pitanju energetska neovisnost Hrvatske dakle od predaje INA-e u mađarske ruke, zatvaranje rafinerija, propalog LNG terminala. Tko donosi te planove? Da li bi vaši studenti možda imali bolje planove nego što ima ova Vlada. Zašto, da li vi mislite, odnosno želim čuti vaše mišljenje gdje je problem. Zbog čega ova Vlada donosi takve propale projekte na štetu hrvatskih građana. Šta vi mislite o tome? I dobro je da pozivate kolege da stanu i da idemo na prijevremene izbore. Bilo bi dobro da naglasite i da pozovete malo i kolege koji su zajedno sa vaše liste ušli u Sabor a sada podržavaju vladajuću većinu, nisu ostali kao vi, vi ste nažalost ostali usamljeni u tom opozicijskom djelovanju, ali dajte malo i njih pozovite, kolegu Mišića i ostale vaše prijatelje koji su neki i članovi ove Vlade.
Poštovani zastupnik Lovrinović.
Poštovani kolega Đujić za razliku od vaše stranke koja se ni dan danas nije raščistila i oprostila sa onima koji ne provode, koji nisu ajmo tako reći na programu stranke, naša stranka je u roku od mjesec dana to sve raščistila i mi smo u tom principijelni i zato ovako nastupam i govorim što i vama želim a želim da se što prije restrukturirate i da steknete snage i prema tome tu ćemo onda shvatiti mi moći iskrenije i zajedničkije nastupati. Ali kad me pitate o strateškim zašto, kad se govorite pazite o energetskoj neovisnosti Hrvatske, pa to je više, to liči na šalu, razumijete, ne da liči nego je šala. A kada me pitate za moje studente, ne samo moje nego i sve druge studente pa srce me boli kad ih čujem kako jedan broj njih razmišlja o odlasku u inozemstvo. Ljudi se plaše, poziv mlade ljude, mi smo ovdje, mi ćemo se boriti za vas, ali ne možemo bez vas. Moramo se riješiti ove [[Upadica: Hvala.]] političke pljeve.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo g. Lovrinoviću. Lijepo je čuti zabrinutosti odmah kod nekih stvari. Jedino mi nije jasno zazivanje Kolakušića, ovo zvuči kao da tražite novog partnera nakon što ste prošli MOST, Živi zid, pa sad tražite za novo miješanje karata novog partnera. Znači dvaput ste u Beli izgubili, sad ovog kog je krenula karta mislite da bi mogli dobit sa ovom da ponovo odigrate jednu partiju. Ali, ono što me puno više zanima, da li vam je krivo kad vidite sve ove promašaje što je HDZ napravio u proteklih 2 i pol, 3 godine, da li vam je krivo što ste u biti vi doveli HDZ na vlast 2016. godine. Da nije bilo vaše ruke i vaših kolega iz MOST-a tada, vjerojatno HDZ bi i dan danas gledao iz oporbenih klupa sve ovo što se dešava u Hrvatskoj.
Hvala. Da podsjetim, mi govorimo o tržištu nafte i naftnih derivata. Izvolite kolega Lovrinović.
Pitanje je naprosto takvo, potpredsjedniče, da moram odgovoriti. Kolega Maras, vi očito imate kratko pamćenje. Ja sam jedini čovjek kad sam bio u MOST-u koji je glasao protiv ove, te Vlade i odmah je napustio. Odmah napustio sve, prema tome, nikoga ja nisam doveo, poslat ću vam popodne video snimku sa te sjednice i da to nisam napravio, ja bih već davno otišao iz politike jer ne bi mogao iz moralnih razloga ostati. Ja nisam bio ničiji, niti stranka Promijenimo Hrvatsku, mi smo uvijek bili dio nekog saveza, programa, a ne pod nečijom… Nas su iskoristili i to gadno, o tome nikada nisam govorio i evo, žao mi je da je MOST ovako prošao, ali, eto uvijek vas stigne ono što ste, što se kaže, što ste skuhali, to ćete pokusati, je li? Prema tome, mi ostajemo čvrsto na svom programu, ne tražimo nikoga, ali zašto? Uvijek ću podržati nekoga tko je dobar, pa tako i g. Kolakušića, sutra ako se pojavi netko dobar [[Upadica: Hvala.]] pa ako netko iz vaše stranke nešto dobro napravi, ja ću pohvaliti.
Sljedeća rasprava bit će ona poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Rasprava je evo, već dobrano odmakla, doduše nije izazvala interes kakav bi bilo primjeren za temu od ovakvog značaja jer ukoliko nema energetske neovisnosti Hrvatske, ukoliko mi od svoje sirovine i energenata ne dobivamo ono što bi trebali dobivati kao država, ukoliko Mađari imaju više koristi nego što to imaju hrvatski građani, onda jasno da bi interes trebao biti, da bi trebao biti puno, puno veći, viši i da bi sa te strane gotovo unisono trebali ovdje raspravljati i puhati svi u ista jedra. Tragedija je, dame i gospodo, što je danas su tema br. 1 u Hrvatskoj, sukob u HDZ-u Stier-Plenković. Stier hoće smijeniti Plenkovića. Plenković hoće raspustiti Stiera, na kraju krajeva, baš nas briga tko će pobijediti u HDZ-u. jedino što je šteta je što se dešava da se problemi u RH ne rješavaju i da nema mogućnosti da iz toga izađemo na jedan kvalitetan i ispravan način. Nažalost, mi ćemo i dalje biti robovi i taoci tog unutarnjeg sukoba HDZ-a i nema, nedovoljne podrške građana RH toj politici jer te podrške nema, znači građani jednostavno samo čekaju izbore da se pozdravimo sa HDZ-om i njihovim satelitima koji će nas još godinu i pol dana ovdje maltretirati, neće rješavati ništa i na kraju ćemo doći u situaciju da smo izgubili vrijeme, a da su svi problemi ostali isti ili su čak i veći nego što su bili. Pa i pitanje rafinerija i svega onoga što opterećuje Hrvatsku, a pričao sam o tome i u ime kluba. Znači ukoliko se radi o tome da rafinerije u Hrvatskoj propadaju, da premijer Plenković traži i ja bih rekao, vara narod na način da će kupiti INA-u, tu se ništa ne dešava, pitanje je samo dokle to može ići. A može ići do redovnih parlamentarnih izbora jer bez obzira na ove vapaje ovdje i kolege Lovrinovića i ostalih, nema te snage koja će natjerati ove koji ne mogu dobiti niti 1% na izborima da dignu ruku za raspuštanje parlamenta. Zašto? Zbog toga što nema mogućnosti da ponovo sjednu ovdje gdje sada sjede. I dok god imamo tu ekipu koja, koju je kolokvijalno nazvao gradonačelnik Grada Zagreba, žetončići i dok oni budu držali HDZ na vlasti, vjerujte mi, do zadnje stotinke, do zadnje stotinke ustavnog roka za nove izbore oni će to raditi. Paradoksalno je da je u biti sada veća šansa da Stier sruši Plenkovića pa da odemo na izbore, nego da žetončići odazovu se na poziv g. Lovrinovića i ostalih koji logično daju ovdje izjave tipa, ako nemate ni 23% + ovih 3, 4% ostalih malih stranaka koje podržavaju Vladu, ukoliko nemate ni blizu 30% legitimiteta na EU izborima, pa kako ćete uopće voditi državu? Tko vam daje pravo da se predstavljate kao predstavnici hrvatskog naroda kad podršku nemate? Imate podršku kao što i rafinerija u Sisku ima perspektivu, nažalost, za rafineriju u Sisku nažalost, a za to što HDZ nema podršku na sreću. Tako da sa te strane, sa te strane ono što bi bilo jedino moguće ispravno kako bi se izvukli iz ovog gliba je da se raspišu izbori pa nek se HDZ-ovci između sebe jedni sa drugima porješavaju, a da Hrvatska konačno počne rješavati probleme koji su se nagomilali i koji su pred nama. A di je kupnja INE, di je kupnja INE dame i gospodo? Evo možda mi netko može reći iz HDZ-a ovdje, 3 su zastupnika ostala. Možda netko od njih, 1 zastupnica i 2 zastupnika, pardon. Znači možda netko od njih zna šta je sa kupnjom INE? Ja ne znam, građani ne znaju, Bulj ne zna, Beljak ne zna, Fred Matić ne zna, ali možda gospoda iz HDZ-a znaju, recite nam. HDZ zna, da, samo se zna šta zna, nažalost, a kupit INU ne zna, znači bilo bi dobro da zna ispunit imovinsku karticu HDZ, al ni to ne zna. Znači kad vidimo kako svaki dan imamo pojedinu aferu vezanu uz imovinske kartice HDZ-ovih ministara. Znači, sa te strane vrlo važno je reći da vlada osakaćena izbornim rezultatom na europskim izborima nema mogućnost voditi Hrvatsku dalje i što prije se ta priča završi bolje će biti za sve. Bilo koja koalicija, bilo koje rješenje je bolje nego ovo gdje Plenković ne može ništa, gdje unutar HDZ-a traže se izbori u HDZ-u kako bi se njega smijenilo. U glavnom gradu RH HDZ ima 13%, 13% zamislite to, znači toliko jakih ljudi gospodin Jandroković, gospodin Reiner, svi oni su iz Zagreba [[Upadica: Kolega Maras, vratimo se na temu koja je Zakon o tržištu nafte i naftnih derivata.]] Mikulić, ali ni jedan naftni posao, ni jedna mogućnost da se napravi nešto na području nafte i naftnih derivata ne može, ne može postići uspjeh zbog toga što Vlada nema legitimitet ni snagu da izgura bilo koji, bilo koju stvar, bilo koji posao. I obila se glavu, obila se o glavu Vladi RH i HDZ-u bahatost i obijest gdje su mislili da mogu raditi šta god hoće, na kraju se vidi da ne mogu raditi ništa. Znači, uz sve ove pokupljene zastupnike i one koji ih podržavaju u Hrvatskom saboru, rekao sam do zadnje stotinke, nažalost to će tako biti, ali ono šta građani znaju da se niti jedan jedini problem neće riješiti. I zato evo na kraju, još jednom kažem nevažan je ovaj, mislim važan je zakon, ali nebitno je da li ćemo ga usvojiti ili ga nećemo usvojiti jer toliko problema je pred nama, toliko stvari je koje moramo rješavati da bi se mi bavili odnosima Stier i Plenkovića. Znači, Hrvatska je taoc odnosa unutar HDZ-a, špijunskih afera, odnosa Štir – Plenković, desnica, ne desnica, Šeksova optužba da je crkva radila protiv HDZ-a, zamislite do kuda to ide. Pa šta ćemo sad to, nek snime seriju ljudi, umjesto da nas opterećuju sa tim stvarima. Mi želimo da Hrvatska ima svoju jaku naftnu kompaniju, da Hrvatska ne prodaje derivate iz Mađarske, da Hrvatska zadrži proizvodnju u Sisku i u Rijeci, to je ono što žele građani RH. Nažalost da dobijemo veće naknade od eksploatacije plina i nafte u Podravini i u dijelu Bjelovarsko-bilogorske županije, to je ono što žele hrvatski građani. Njih uopće nije briga za HDZ, to su pokazali na izborima. Još jednom ću reći ova paradigma koja mi se na nesreću Hrvatske, ali učinila dosta slikovita, da svi oni koji su iselili iz Hrvatske u Irsku samo jedan jedini je glasao za HDZ, zamislite i taj možda radi u ambasadi. Evo to je možda jedan jedini glasač kojeg je HDZ tamo uspio naći. Tako da sa te strane dok ne riješimo probleme u Hrvatskoj normalno je da građani neće dati podršku Vladi HDZ-a i da je ovaj potop koji je doživjela sada samo uvertira za predsjedničke izbore i za parlamentarne koji nam slijede slijedeće godine. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Dajem vam opomenu jer, sukladno Članku 238. jer ste govorili izvan teme. Idemo na replike. Poštovani zastupnik Saša Đujić, izvolite. U čemu je povrijeđen Poslovnik? Koja je točka povrijeđena?
239., znači da povrijeđena je gospodine potpredsjedniče kada dajete upozorenje ne možete nakon što sve prođe, morate odmah reagirati.
Ja sam vam, to nigdje ne piše prvo, a drugo ja sam vas upozorio, al vi ne hajete naravno po običaju na moja upozorenja, pa sam vam izdao opomenu.
Ne hajem, ne hajem, šta je gospodin rekao ne hajem, trebali ste me odmah upozoriti ovo nije korektna opomena. Hvala lijepo.
Ja sam vas upozorio i dao sam vam opomenu, pa idemo dalje. Poštovani zastupnik Saša Đujić.
Hvala lijepo. Kolega Maras vi ste govorili kao premijer Plenković vara hrvatske građane kada je govorio da će kupiti i vratiti INU u hrvatske ruke, nije on jedini u ovoj Vladi koji vara i bilo je ministara koji su govorili da će se ostaviti politike i prestat bavit politikom ako se ugasi rafinerija u Sisku, pa to se dogodilo, ali se nije dogodio ovaj drugi dio, ali mene veseli što građani u Hrvatskoj sve više i više vide koliko je prevarantske ova Vlada i to su pokazali na ovim izborima. Vi ste spomenuli podršku, podršku HDZ-u u Gradu Zagrebu, nije to samo Grad Zagreb, tu je i Split, tradicionalno Rijeka, tu je Osijek, svi veliki gradovi u Hrvatskoj su vidjeli da je HDZ-ova Vlada prevarantska i uskladili su joj podršku. I da sad ne bi dobio opomenu, ja ću se referirati na temu o kojoj razgovaramo, dakle, veće su šanse pronaći naftu u Hrvatskoj, nego podršku HDZ-ovoj Vladi danas. I to je jako dobro i to pokazuje da [[Upadica: Hvala lijepa.]] [[Govornik se ne razumije.]]
Odgovor poštovanog zastupnika [[Upadica: Tržišta nafte i naftnih derivata kao i uskraćivanja]] Marasa, izvolite [[Upadica: podrške HDZ-u. Hvala lijepa.]]
Hvala lijepo kolega Đujiću. Vi ste dobro primijetili. Fascinantno je da uz toliko jakih igrača u Gradu Zagrebu poput Mikulića, g. Jandrokovića, g. Reinera i ostalih, HDZ dobije 13%. To, to je nešto što je mene zbilja, a možda čak ni oni nisu krivi, pa nisu oni krivi što g. Plenković vodi lošu politiku pa i vezano za naftne derivate. Da budem konkretan vezano uz ovaj zakon. Što nije kupio INA-u, što je prevario hrvatske građane. Prije 2,5 godine je obećao da će kupiti INA-u. Nema ni a ni be. Evo, sad je 4-ero ih HDZ-a ovdje. Dajte, možda netko zna od njih odgovor. Kada će INA postati hrvatska? Kada ćemo je kupiti? Kada ćemo vratiti INA-u iz mađarskih ruku? To je nešto što nas zanima ovdje i zbog čega je HDZ, [[Upadica: Hvala.]] zbog takvih prevara dobio 13%.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras. Da, nije kupljena, odnosno vraćena u vlasništvo RH INA, nije odnosno je ugašena proizvodnja u Rafineriji Sisak, ostali su ljudi bez radnih mjesta i pitali su se u raspravi što očekuju građani od ovog zakona, od reguliranja tržišta nafte. Pa prije svega, građani očekuju da im svaki tjedan ne rastu cijene goriva i benzina i dizela. Očekuju da imaju cijene goriva niže nego što je to u okruženju, ali nažalost imamo više pa veliki broj naših sugrađana ide kupovat benzin i naftu i BiH. Nažalost, gospodarstvo i poljoprivreda ne može s takvim visokim troškovima bit konkurentno, a udio u cijeni goriva, država, koji ide u državni proračun je preko 60%. Pa zašto država ne reagira? Zašto ne bi bila litra plavog dizela za poljoprivredne proizvođače kao što je litra mlijeka? Onda bi bila konkurentna poljoprivredna proizvodnja, a ne na ovaj način.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Puno je ovdje bilo pitanja zašto, a odgovora nema, niti nam ih odgovorni daju. Vrlo jednostavno je, zbog toga što ne bi onda mogli hraniti ovu bulumentu uhljeba koje su pometali po razno raznim ministarstvima, a zadnji je primjer državni inspektorat, gdje smo skupili tisuće ljudi sa strane i još nekoliko stotina novih sada treba zaposliti i zbog toga se plaća tako visoke trošarine i za gorivo i zbog toga nemaju poljoprivrednici manje cijene dizela. Zbog toga što to moramo plaćati svi mi. Moramo plaćati te nepotrebne ljude koje HDZ zapošljava i uz njihovu pomoć [[Upadica: Hvala.]] jedva dođu na 22%.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Lovrinovića. Izvolite.
Hvala. Uvaženi kolega Maras. Dojmilo me se vaše izlaganje o zaštiti nacionalnih interesa glede tržišta nafte, INA-e, MOL-a i stvarno, to sam duboko proživljavao. Međutim, na kraju sam se sjetio da je upravo vaša stranka prva prodala onaj dio INA-e za 505 milijuna dolara, 505 sa crtom. Tako da nažalost ovo vaše zalaganje je pokvareno time, ja znam, niste vi potpisivali taj ugovor, ali vaša stranka i to je problem sad braniti nacionalne interese. Ali recite ovo kad sam pozivao da nacionalne manjine se povuku, da idemo na izbore, ali ja sam zaboravio da u stvari vaša stranka je postala glavni bazen za popunjavanje HDZ-a, ovih žetončića, je li? Pa recite molim vas, jeste li vi s tim raščistili, kad ćete, da konačno, i mi smo oporbena stranka, da možemo nešto zajedno čvršće raditi jer ovako ispada da Milanovićevci, Bernardićevci, ja više ne znam što se tamo događaja, jeste li [[Upadica: Hvala.]] vi s tim raščistili?
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa. Morate biti precizni kada govorite, što je teško u vašem slučaju jer vi niste precizni ni kada birate političku opciju. Ako krenete od MOST-a, pa završite u Živom zidu, na kraju odigrate solo dionicu i želite mijenjati Hrvatsku, izazivate sada Kolakušića da vas u tome podrži, onda kad niste precizni u političkim usmjerenjima, onda normalno da niste precizni niti u svojim izjavama. Znači, prvo, nije moja stranka prodala jer SDP nikada nije imao u vlasništvu INA-u. Znači nije moguće da je SDP prodao, nego je prodala RH po Zakonu o INA-i i prodala je tada 25% vlasništva i imala je kontrolni paket u svemu. Sada Hrvatska ima 44%, Mađari 46, 47, a Mađari imaju 100%-tno vlasništvo u svemu, odnosno upravljačka prava u svemu. Tako da morate vidjeti [[Upadica: Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na završnu riječ u ime kluba…]] dajte da završim rečenicu [[Upadica: ne možete dulje od, imate vremena koliko ste imali, već ste 10 sekundi prešli, zašto bi imali drugo pravo kao i drugi.]] Mogu li zatražiti, molim vas, stanku u ime kluba? [[Upadica: Možete.]] Hvala vam lijepo [[Upadica: Izvolite.]] Evo, kad ne date 5 sekundi, onda neka bude 2 minute. Znači, moramo zatražiti stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a da bi se konzultirali oko daljnje rasprave vezano uz Zakon o naftnim derivatima vezano uz određene stvari koje su evidentne sad svima građanima RH, a to je da nažalost pod Vladom HDZ-a, g. Andreja Plenkovića imamo kontinuirano pad proizvodnje naftnih derivata, manje zaposlenih u našim rafinerijama i na kraju krajeva, rezultat obećanja koje je dao g. Plenković prije 2,5 godine da će kupiti INA-u jednak nuli. Znači sa te strane bitno se konzultirati, bitno je na kraju krajeva shvatiti o čemu se tu radi, zbog čega g. Plenković i HDZ ne mogu riješiti ovaj problem. Ne mogu riješiti problem jer ne mogu riješiti ni unutar sebe način na koji će se dalje odvijati situacija u HDZ-u, da li će Plenković ostati predsjednik HDZ-a ili će ga smijeniti Stier i svi oni koji ih podržavaju pored HDZ-a sve skupa nemaju 5% podrške. Znači mi u ovom trenutku imamo Vladu koja bi trebala rješavati nagomilane probleme u RH, a nema ni 30% podršku hrvatskih birača. I normalno je da se na kraju to sve skupa svede samo na puko glasanje od petka do petka bez rješenja i jednog konkretnog problema kojeg hrvatski građani imaju. Kada bi uspjeli doći do toga da imamo Vladu koja ima legitimitet, odnosno podršku hrvatskih građana koje možda u nekoj 6. opciji bude i g. Lovrinović član, ali mora imati podršku građana, tada bi onda se rješenje rješenja mogla početi nuditi i početi rješavati. Do tada, dok se to ne desi neće biti sreće. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Vidimo se ponovno u 12 i 10. STANKA U 12,00 SATI. NASTAVAK NAKON STANKE 12,10 SATI Kolegice i kolege, evo stanka je istekla pa ću zamoliti završnu riječ u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista koju će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče, uvaženi predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Evo imamo Zakon o tržištu nafte i naftnih derivata i neću govoriti ovdje kao kolege ni u crnim labudovima ni tko je Milanovićevac, tko je Plenkovićevac, jednostavno ću kazati ono što mislim da je potrebno napraviti i što je naš klub i predložio kao zakon koji je bio ovdje bio, prošao proceduru, nažalost nije ga većina prihvatila a MOST je uputio zakon koji bi trebalo tj. bio je ovdje ali nije prihvaćen, drugačije definirati razina sumpora kako bi se u Slavonskom Bordu građanima poboljšali uvjeti i kvaliteta življenja, nažalost to nije prošlo jer je puno bitnije da ima dobiti JANAF nego da ljudi kvalitetno žive bez bilokakvog kvalitetnog obrazloženja nije se stalo u zaštitu građana u Slavonskom Brodu nego puno bitnija je dobit koju će imat JANAF. Naravno da smo se ovdje kad smo slušali u ime kluba, puno puta je spomenut MOST, MOST u ne znam čijemu kontekstu i to onih koji su se politički profilirali kroz MOST, uopće neću spominjat imena, vidim da sad sazivaju druge svoje misare ali ja mogu sa ponosom kazati da je MOST onaj koji je bio, 12 ljudi koji zbog zaštite INA-e i nacionalnih interesa nije htio preslagivati Vladu a baš osoba koja se poziva na MOST i koja je ušla u Sabor preko MOST-a, žao mi je što nije ovdje, inače bi ga i prozvao jer cijelo vrijeme se poziva na MOST, da nije MOST ne bi bio u Saboru. Drugo kad se preslagivala Vlada, kada je HDZ rušio Vladu tj. kad se mi nismo htjeli presložiti, nas 12 kolega iz kluba MOST-a po prvi put u povijesti, tada je taj preslagivao Vladu sa Jozom Petrovićem i Karamarkom i bio je za preslagivanje Vlada ali žao mi je što taj saborski zastupnik nije ovdje i sad zaziva vidim, evo pozivam ga ako sluša na televiziji, ja ću malo produžiti govor da čuje pa možemo se sučeliti na bilokojemu mediju ali puno bitniji su ovdje zakoni, puno bitnije je to šta su nam Mađari preuzeli INA-u, šta su ugasili rafineriju u Sisku bez obzira šta je sadašnji aktualni ministar u predizborno vrijeme govorio da je izdaja, da je nacionalni izdajnik tko ugasi rafineriju, g. Marić, da ugasi rafineriju, da je to izdaja. Tako da mislim i smatram da ova Vlada nije štitila ni nacionalne interese kao ni ovi koji zazivaju nekoga da bi se opet ušli u ovaj Parlament, ne znam njihove razloge zbog čega ih boli MOST i zasiguran sam da oni u svojim rodnim mjestima neće dobiti nikad onoliko glasova koliko sam ih ja dobio i zahvaljujem se svojim sugrađanima a na kraju bi prije svega jer se puno pričalo o kampanji za europske izbore, prije svega bi čestitao onima koji su izabrani u Europski parlament i da očekujem od tih ljudi da se napokon čuje glas hrvatskog čovjeka u Europskom parlamentu a ne samo u predizborno vrijeme kad vidimo da se ti europarlamentarci probude i da tada spominju hrvatske nacionalne interese. Još jednom pozivam vas predstavnika iz Vlade da zaštitite naše građane u Slavonskom Brodu, mi smo dali zakon kojim bi se definiralo smanjenje sumpora u naftnim derivatima i na taj način smo htjeli pomoći, nažalost vi to tada niste prihvatili jer očito je puno bitniji dobit i kapital nego kvaliteta življenja i zaštita napih građana u Slavonskom Brodu. Još jednom stanite i zaštitite naše građane. Hvala lijepo.
Hvala lijepa, time zaključujem raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata, prvo čitanje, P.Z. broj 636. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 102 za, 12 suzdržanih i 3 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Sad ćemo prijeći na slijedeću točku a to je: - Prijedlog Zakona o samoopskrbi električnom energijom iz obnovljivih izvora energije, prvo čitanje, P.Z. br. 360 Predlagatelj je Klub MOST-a nezavisnih lista temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo, Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, dakle u ime kluba će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo prošle godine, 18.5. MOST nezavisnih lista je dao u proceduru nakon predstavljanja u javnosti zakon o mikrosolarima koji je i prihvaćen u javnosti pozitivno u kojemu predlaže samoopskrbu električne energije iz obnovljivih energije, konkretno iz onoga šta nam je Bog dao a to je dao veliki broj sunčanih dana. Nažalost Vlada RH je predložila nama ovdje u Saboru tj. dala je negativno mišljenje da se ne prihvati ovaj zakon kojim bi se riješili brojni problemi poglavito u obnovljivim izvorima energije. Ovaj zakon posebno je namijenjen za male kupce električne energije, za građane male i srednje poduzetnike koji u ovom slučaju jednostavnim administrativnim postupkom mogu postati i proizvođači električne energije i obnovljivih izvora za svoje vlastite potrebe. Građani prvi put imaju mogućnost samostalno upravljati cijenom energije i svojom energetskom budućnošću. Ovim prijedlogom se dramatično pojednostavljuje sudjelovanje takvih malih kupaca, proizvođača, na tržištu električne energije. Obračunsko razdoblje obuhvaćalo bi jednu kalendarsku godinu, uzeli smo godišnji obračun jer istraživanja i iskustva potrošnje električnom energijom krajnjih kupaca pokazuje značajna dnevna odstupanja u potrošnji. Po principu … [[Govornik se ne razumije]] kupci bi u propisanim administrativnim rokovima od 15 dana dobili izmjene svojih elektroenergetskih uvjeta i bili bi spremni za instalaciju. Do sada je administrativni postupak za takve proizvođače bio iznimno kompliciran, a model jednogodišnjeg obračuna, nemoguć. Kad kažem ovo da je bio kompliciran, ja mogu kazati primjer iz svog kraja gdje je čovjek 30 kw postavio solare 2013.g. i kad je Vlada pozivala, HERA mu je dala dozvolu tj. da je sve okej samo je tribalo biti priključeno, do dana današnjeg nije upao u obnovljive izvore energije tj. u kvotu koju je određivala, ne znam tko je trebao dati dozvolu, valjda HEP ili ministarstvo, ali uglavnom taj čovjek je u biti ni dan danas bez obzira što je uložio 60.000,00 EUR-a, što je taj čovjek sudionik Domovinskog rata, što je čovjek 100% invalid Domovinskoga rata, taj čovjek danas u Sinju još i šta ima sve uvjete, nije priključen, ali u isto vrijeme hrvatska država daje za obnovljive izvore stranim investitorima milijardu, mi potrošači, mali poduzetnici, poduzetnici, fizičke osobe, kućanstva, milijardu i 600 milijuna kuna prema izvješću, stranim investitorima zbog vjetroelektrana. Znači, stranci izvlače dobit, dok mikrosolare i naš prijedlog ne prihvaća, znači, Vlada RH. Zašto? Jel je Vlada Zorana Milanovića, to je sada koalicijskog partnera, g. Vrdoljak iz HNS-a na zadnjoj sjednici Vlade tada provukao ovaj o obnovljivim izvorima zakon koji im je omogućio da vjetroelektrane budu u tome iznose subvencionirane i zbog toga milijardu i 600 milijuna kuna, to je, mi potrošači plaćamo strancima za obnovljive izvore, a opskrbljivač plaća još milijardu, što znači hrvatska država, građani i država daje dvi milijarde i 600 godišnje strancima, a dok se koče mikrosolari, a najbogatiji smo u Europi, jedan od najbogatijih, najviše sunčanih dana, ono što nam je Bog dao, a to je sunce. Zbog toga građani, mali poduzetnici, rijetko se pojavljuju kao investitori u takvom obliku samoopskrbe. Korištenje obnovljivih izvora energije od interesa je za RH. Što se mijenja ovim našim zakonom koji smo vam predložili o mikrosolarima? Upravljanje energijom i cijenu energije stavljamo u ruke građanima i poduzetnicima, nema monopola, kod vjetroelektrana imamo monopol, a ovako bi imali neovisne, energetski neovisne obitelji, ustanove i institucije. Mikrosolari do 10 kw na krovovima kuća, zgrada, tvrtki, vrtića, škola, donose smanjenje računa jer svatko plaća prema vlastitoj potrošnji i prema brojilima, što znači da bi bili i proizvođači i oni koji daju energiju u mrežu, to je ono što ovim zakonom mi, znači, naše obitelji, naše ustanove, dječji vrtići, škole, bolnice bi bili i proizvođači električne energije koji proizvedu naravno i potrošači, višak bi davali u mrežu, a ono što bi više potrošili bi plaćala, imaju točni izračuni gdje jednostavno na 10 kw bi bili u biti, ne bi naši građani trebali ništa plaćati. Program subvencioniranja solarnih sustava za domaćinstva koja su socijalna kategorija radi borbe protiv energetskog siromaštva. Evo ovdje moja kolegica Sonja Čikotić je pitala ministricu Murganić, kolika su izdvajanja država daje za socijalne, dobila je odgovore kolko daje izdvajanja za socijalne slučajeve, obitelji koji nisu energetski u mogućnosti kupiti ogrjev i platiti struju, električnu energiju, iznos je negdje oko 200 milijuna kuna, al to je bez uzimanja, socijalni kriterija i davanja kroz lokalne samouprave gdje je sigurno za tolik iznos najmanje se daje za ogrjev ili slične stvari il plaćanje električne energije, što znači taj iznos raste i do pola milijarde kuna godišnje. I sad kad uzmemo da bi ta obitelj socijalna, koja je ugrožena i koju država subvencionira, da se izgrade mikrosolari, oni bi bili i proizvođači i ne bi bili ugroženi što se tiče električne energije, a poglavito u zimskim uvjetima, oni bi bili proizvođači, u konačnici, oni bi bili neovisni, ne bi bili energetski siromašni i bili bi, znači, ne bi ovisili o državi. Ja sam tražio razloge, mi u klubu, koji su to razlozi da se ne prihvati ovaj razlog, pa samo zbog ovoga dijela. Evo, problem nacionalnih manjina Roma riješio bi se, nacionalnih manjina srpske nacionalnosti u zaostalim krajevima, međutim, ja ne znam kolega Kajtazi hoćete li glasati o ovome zakonu, gdje bi mikrosolare postavljali na socijalno ugroženim obiteljima, koji bi bili i proizvođači, ali ne želi to vlast. Hoću vam reć zbog čega? Ne žele to zbog toga jer oni žele od nekoga kome će morati dati 2.000,00 kn, 3.000,00 kn da glasaju za nje i da kupe ogrjev. Godišnje pola milijarde kuna se daje za ogrjev. Kome je problem da netko ima, koji je socijalno ugrožen, mikrosolare? Kome je problem da naše ustanove, vrtići, škole bolnice i ostale ustanove? Mikrosolari, da postanu mirkosolari ali puno je bitnije subvencionirati vjetroelektrane da strani investitori izvlače novac i ne znamo tko su vlasnici, koje su subvencije za obnovljive izvore nego postaviti mikrosolare, zašto? Žele monopol, žele ovisnu obitelj, žele ovisna čovjeka, žele ga siromašna da bude njihov glasač. I to je poruka našim ljudima, građanima. Ja ne vidim niti jedan razlog zbog čega, zbog čega se ovaj zakon ne prihvati? Zbog čega je Vlada dala negativno mišljenje i traći od nas saborskih zastupnika za ono što se mi borimo u mome kraju, Dalmatinskoj zagori, Lici, Slavoniji, Gorskom kotaru, nacionalne manjine, romska zajednica, nacionalne manjine, srpska zajednica, sve nacionalne manjine govore o problematičnom područjem gdje žive a nećete prihvatiti ovo jer Vlada kaže da neće prihvatiti a mi dajemo rješenje da budu mikrosolari, točno dajemo izračune, puno je jeftinije ali pola milijarde kuna godišnje se da novac tim siromašnim obiteljima i tako ih se svake godine drži ovisne da bi bili njihovo glasačko tijelo. I ne samo to, nego i dalje ostaje monopol i utjecaj moči u HERA-i, u tim institucijama koje upravljaju energetskim sustavom i to je ministar Vrdoljak tadašnji a sad koalicijski partner, u Milanovićevoj Vladi, sad koalicijski partner HDZ-a, to je učinio. Trošak dokumentacije slijedeće šta t bilo, trošak ovim zakonom što se donosi, trošak dokumentacije bi se smanjio s trenutnih 8000 kuna na 2000 kuna. Znači jedan spori administrativni proces, da netko privatno postavi poduzetnike ili fizička ili pravna osoba, mikrosolare, treba mu za dokumentaciju 8000 kuna. Ovim zakonom bi se smanjilo za 2000 kuna i ubrzao bi se postupak na 2000 kuna što znači za 6000 kuna, šta nije malo u odnosu na 8, bi se ubrzao znači ovaj postupak gradnje mikrosolara. Godišnji obračun umjesto mjesečnog smanjenja, vrijeme povratka investicija za 5 do 15% omogućuje veću fleksibilnost u potrošnji električne energije. Znači ova investicija bi u jednom nizu godina, u nekoliko godina u biti vratila ovu investiciju, ovaj uloženi novac a ljudima bi opet ponavljam i poduzetnicima dala konkurentnost jer bi bili proizvođači a siromašni energetskim obiteljima bi ih oslobodili tih okova ovisnost energetske. Ovisnosti o bilokakvoj pomoći državi, ovako država svake godine, ukupna država, znači govorim o lokalnoj samoupravi, regionalnoj i državi, pola milijarde kuna mora dati za ogrjev i električnu energiju u timskim uvjetima a ovim bi se riješio problem. Znači mi rješavamo problem i taj novac od pola milijarde kuna možemo uložiti za rješavanje socijalnih problema ili ulaganja u neke potrebnije stvari, npr. evo u hrvatskoj državi imamo 161, trećinu općina i gradova, 161 općinu i grad, lokalnu samoupravu koja nije u mogućnosti ostvariti potrebe za jedno dijete da ima dječji vrtić. Trećina lokalnih samouprava. Ali zato imaju načelnike, zamjenike, vijeća, tajnike, pročelnike, to imaju. A za ovo energetsku neovisnost kroz solare, kroz ovaj zakon, Vlada daje negativno mišljenje. Opet ponavljam, isključivo ja ne vidim niti jedan razlog osim šta se pogoduje stranim investitorima u ovom slučaju oni koji dobivaju subvencije za obnovljive izvore kroz vjetroelektrane, kroz vjetar, vjetroparkove, ne vidim niti jedan razlog i ovo da se drže ljudi u siromaštvu tako da ovise o državnom, lokalnom ili regionalnom proračunu i kroz taj način ljudima uzimaju dostojanstvo i vrše na njih pritisak, poglavito ih drže kao glasačku mašineriju i to mladi ljudi znadu, to siromašni znaju ali šta će čovjek kad je jednostavno doveden u tu situaciju da je bez radnoga mjesta u Hrvatskoj, da novac izvlače strane korporacije kao što je u ovom slučaju preko vjetroelektrana 2 milijarde i 600 milijuna kuna godišnje izvlače, tko zna gdje taj novac odlazi, koga mi subvencioniramo, to ne znamo. Ovo je u slučaju energetike, tako i telekomunikacija, tako je u svim drugim slučajevima. Prema tome, ja ne vidim osim ova dva razloga gdje možemo pomoći poglavito siromašnima, našim poduzetnicima malim, omogućiti im konkurentnost i stvoriti obitelji da su neovisne. Obitelj je ona baza svakoga društva a kad je obitelj neovisna, u ovome slučaju energetski a poglavito siromašna obitelj, a poglavito u našoj Hrvatskoj, kojoj je Bog dao veliki broj sunčanih dana, ako može biti u Finskoj koja ima daleko manje sunčanih dana, zbog čega se Vlada hrvatska taj resurs ne iskoristi naših krovova, ne iskoristi za opstanak ljudi na područjima a poglavito u 2/3 nerazvijenih i brdsko-planinskih područja. Ja ne vidim niti jedan razlog, pa je li bolje ovih pol milijarde uložiti u specijalizaciju za liječnike pa da nam liječnici za povećanje plaća liječnicima, nego zabraniti ovaj zakon, ne dat mu prolaz, ako je vama neugodno šta smo mi to predložili, pa slobodno ga i prepišite, evo ja vam ga predajem i vi ga predložite. Ali taj novac koji držite ovisnim našu sirotinju energetski ovisnim, omogućite im neovisnost. Poduzetnicima omogućite bolju konkurentnost na tržištu ove EU jer jedino smo mi sa njihovog tržišta EU-a ovdje jer će pojeftiniti proizvod tom poduzetniku ako proizvodi energiju a višak energije je uvijek u mogućnosti je pustiti je u mrežu prodati je jer to je tako regulirano da je moguće, u biti to je tako riješeno. Kupac, još bitna stvar je, kupac s vlastitom proizvodnjom, viškom u proizvodnji u ljetnim mjesecima nadomješta manjak proizvodnje u zimskim mjesecima, to je to. Znači višak, kad je ljeti višak se stvara, on ide u mreži, brojilo broji i ona taj višak u biti nadomješta ono šta zimi više troši tako da u biti ta obitelj kojoj smo ugradili mikrosolare kroz ovaj zakon koji definiramo sa ovim novcem koji vi dajete, kroz socijalna davanja, i tako držite iz godine u godinu ljude ovisne da vade papire, jesu li socijalne, ljudi se maltretiraju, treba im milijuna papira, dokumentacije, tak problem ste riješili, stvorili ste neovisnu energetski obitelj pa bar u tom djelu. I ne samo to, nego s ovim zakonom otvarate nova radna mjesta, svaki dio mikrosolara proizvodi se u RH dok za vjetroelektrane niti jedan dio nije iz RH. Ljudi će morati to postavljati na krovove. Znači imamo nova radna mjesta, jel' će to netko morati postavljati. Znači ljudi će zarađivati novac, tvrtke obrti koji će se baviti s time, a svaki dio do djelića će se ... [[Govornik se ne razumije.]] i nekome ne odgovara da mi imamo mikrosolare na našim krovovima. A zaista kad vidimo broj sunčanih dana u RH, mojoj Dalmaciji, to je žalosno da netko nema električnu energiju, da nema mogućnost da plati ili da mu se mora davati za ogrjev, kad imamo to Bogom dano i to je znači gledamo ali iz drugog aspekta, vjetroelektrane ništa nisu donijele Hrvatskoj osim šta se izvlači taj novac, godišnje 2 milijarde i 600 milijuna plus 500 milijuna davanja za ogrjev i električnu energiju što znači 3 milijarde i 100 milijuna kuna godišnje. Za 5 g. cijelu Hrvatsku za ovaj novac mogu biti mikrosolari, na svim stambenim zgradama, kućanstvima, ustanovama u cijeloj RH i napokon imat neovisne obitelji, energetski neovisne, ustanove, neovisne ustanove, i imati šta je najbitnije, ne imati više monopolistu ali ne može ovdje odgovarati monopolista jer očito politike kroje monopolisti, oni su sponzori većine političkih elita, stranaka koje se kandidiraju. I to treba snažno i glasno govoriti. Da Hrvatska ima sve uvjete, ima znači pamet koja proizvodi, ima ljudi koji znaju to postavljati, a ima Bogom dato velikih broj sunčanih dana. Znači imamo sve, sve imamo. Možete vi vrtjeti glavom, vi me demantirajte ali to je činjenica, vama odgovaraju ovisni ljudi, ovisni energetski, to je vaše glasačko tijelo. I to je ljude jadne, mislim jadne, mislim ljudi su dovedeni da im je uzeto dostojanstvo, jednostavno ovise da bi mogli svojoj djeci imati topao dom, ovi i o pomoći koja nikada nije dovoljna jer znamo kakve su zime i znamo koliko imamo beskućnika, znamo koliko ljudi jednostavno nemaju mogućnost plaćati ni plin, ni struju ni ogrjev bilokakav, električnu energiju. Ovaj zakon o mikrosolarima se znači odmah da definiramo, uklapa u politiku zaštite okoliša, primjenom ovog zakona će se u nekoliko godina 30 puta povećati instalirana snaga foto-naponskih instalacija što može podići udio solarne energije na 10% ukupne utrošene električne energije u RH. Samo to će sa za posljedicu imati smanjenje misije stakleničkih plinova RH iz energetskog sektora za 4% ili 650 kilo tona CO2. Ovo nije sav potencijal primjene ovoga zakon ali bi značio značajnu promjenu pozicije RH na energetskoj karti Europe. Sa 14 kW električne energije po stanovniku godišnje, EU prosjek je 128. Kao mediteranska zemlja dužni smo preskočiti barem polovinu zemalja i prijeći u vodeću trećinu EU po obnovljivim izvorima električne energije. Mi smo pri dnu po ovim fotoćelijama, po mikrosolarima, korištenju električne energije Sunca a najbogatiji smo u Europi, jedna od država najbogatija po broju sunčanih dana. Što nam to govori? Pa tu treba samo zdrava logika, da ne koristimo Sunce i ekološki opravdano čisto je, imamo mogućnost gospodarskog razvoja, smanjenje siromaštva, zaštita okoliša, opstanak, demografska, ovo je i prije svega ovo je i demografska mjera, poglavito je problem to u brdsko-planinskim i područjima koja su nerazvijena područja. Ovaj zakon bi najviše doprinio tom djelu i naravno ljudima koji su, evo ja često čujem Milorada Pupovca, predsjednika SDSS-a kako govori, kako nije riješen problem elektrifikacije električne energije na području gdje nemaju struju, na području gdje su povratnice srpske nacionalnosti. To je spomenuo bezbroj puta evo ovdje sa ove govornice. Isto tako na tim područjima i Hrvati imaju neriješen problem još uvijek, znači to je problem svih ljudi na tome području a mikrosolarima rješavaju taj problem i žao mi je što nije došao ovdje i čvrsto branio i on zastupao ovaj zakon ali briga njega. Znači ovaj zakon je godinu dana ... [[Govornik se ne razumije.]] u proceduri, lijepe riječi čuo od nikog poglavito od onih koji bi trebali zastupati ili koji se predstavljaju kao zastupnici ljudi koji su siromašni. Znači svih ljudi koji su siromašni. Ovim zakonom ali ovim zakonom u biti bi stvorili obitelji neovisne u ovome djelu energetskom, smanjili bi taj iznos i utjecaj. Što se tiče vjetroelektrana, budimo pošteni. Evo tko bi od vas prije bira, vjetroelektrane koje idu stranim investitorima, 3 milijarde i 100 milijuna kuna godišnje u njihove džepove i tko zna di ulažu, ne ulažu u Hrvatsku, niti jedan dio vjetroelektrane nije iz Hrvatske, niti jedan dio, čak ja ne znam je li prijevoz, oni čak ne žele ni hrvatske prijevoznike to prevoze nego nešto malo dadu lokalnim samouprava, Trilju, Sinju, to govorim o svom kraju, te vjetroparkove naprave i apsolutno je dobit njihova a mi se hvalimo kako smo sustigli tu kvotu obnovljivih izvora. A ovo mikrosolari, svaki djelić mikrosolara se može proizvesti u Hrvatskoj. Sad se proizvodi ako je potrebno, imamo ljude za to. projektante, imamo inženjere, imamo tu pamet, imamo ljude koji će to postavljati. Tvrtke koje već čekaju, vape za tim poslom a vamo štedimo novac za druge stvari, druga rješavanja problema. Pa znate li koliko siromašne i lokalne samouprave moraju davati, koliko iznose baš daju za ove dijelove? Tko je ostao na tim područjima, većinom ljudi koji su stariji, koji nisu sami sposobni se skrbiti o sebi, koji nemaju dovoljno novca, znači ti ljudi sa mikrosolarima, tim ljudima bi se ova energetska ovisnost i to je prvi, to je taj socijalni kriterij, on više nije energetski ovisan. Ali ova Vlada znači daje mišljenje da to ne prihvaća se. Da ne prihvaćaju. Obrazloženje nejasno jer je puno bitnije, vrlo je lako im obrazloženje za vjetroelektrane, zna se tko je projektirao ruže vjetrova, koliko za istraživanje, to je HEP platio, na kraju tko je postao vlasnik tih vjetroparkova, tko zna na koji način je i u čije ruke otišlo. Ja vas kolege zastupnike evo pitam, poglavito iz ove 2/3 Hrvatske, vidimo iz Gorskog kotara, ima Dalmatinska zagora, Slavonija, ima nas iz svih krajeva, ima nacionalnih manjina, poglavito romska nacionalna manjina kojom bi riješili ovaj problem, znači energetske ovisnosti ali to Vladi ne odgovara. Ponavljam još jednom, isključivo ima ne odgovara zbog toga da na tim područjima imamo ljude koji ovise o njihovim pomoćima a kad ovise o njihovim pomoćima, onda su ti građani naši su njihovi glasači i građani bi se trebali usprotiviti protiv toga, da nemamo monopoliste u energetici, opet ponavljam Hrvatska je na vrhu po broju sunčanih dana u EU-u a na dnu je po korištenju mikrosolara, solarne energije jer je puno bitnije koristiti znači vjetroparkove, opet ponavljam gdje država plaća tj. mi potrošači plaćamo milijardu i 600 kuna, tu subvenciju a opskrbljivač plaća još milijardu plus 500 milijuna, 200 milijuna plaća država ogrjev i električnu energiju siromašnim obiteljima i lokalna samouprava i regionalna samouprava što iznosi pola milijarde a na ovaj način postavljanja mikrosolara uz smanjenju administraciju, smanjeni postupak sa 8000 na 2000 kuna, smanjuje se, imamo znači ponavljam i pamet, svaki dio se proizvodi mikrosolara u RH, pokreće se znači radna mjesta, gospodarstvo, zašto, zato što netko mora postaviti mikrosolare, imamo i za to ljude, i za ove 3 milijarde i 100 milijuna kuna godišnje, mi možemo za 5 g. na svaki krov u RH postaviti mikrosolare za minimalnu cijenu. Imati neovisne obitelji a ne vjetroelektrane i monopoliste u RH koje iz naših džepova, poduzetnika, fizičkih osoba, koje mi plaćamo, stvaraju poduzetnika nekonkurentnim a ovako bi poduzetnik bio konkurentan kad bi on preko mikrosolara proizvodu svoju energiju, naravno u ljetnim vremenima proizvodi više, to odlazi u mrežu a zimi manje, a zimi više uzima i to bi negdje bilo po izračunima od 10 kW, negdje bi bilo izjednačeno ... [[Govornik se ne razumije.]] potrošnja po broju sunčanih dana u RH i to je isplativo. I to je isplativo i to je jedino rješenje. To je jedino rješenje jer nam je Bog dao u EU da smo država sa jednim od najvećih po broju sunčanih dana. Žao mi je što je ovo Vlada odbila, ovaj zakon je znači evo godinu dana u proceduri, ovo su radili stručni ljudi, koji se bave energetikom, ja kao čovjek koji je saborski zastupnik sam puno pričao s njima, puno sam izbrifiran, puno sam se zalagao za ovo jer dolazim iz tih krajeva i smatram da bi ovo pomoglo opstanku ljudi na tim područjima, stvorilo bi neovisne obitelji, energetski neovisne, otvorila bi se nova radna mjesta, uštedila bi država 3 milijarde kuna godišnje za druge potrebe, rekao sam kao što je zdravstvo, liječnici da imaju veću plaću na tim područjima, da imamo bolje obrazovanje, rekao sam da su 1/3 lokalnih samouprava nema za jedno dijete za dječji vrtić. Znači mi bi sa ovim zakonom osigurali opstanak djela ljudi na tim područjima jer ovo je prije svega i demografska mjera. Em što je bitna za nacionalnu sigurnost jer ako nemaš monopolistu poglavito ako ti stranac ima monopol, onda to nije nacionalna sigurnost, on će davati cijenu i teško ćete vi kontrolirati ili HERA ili bilo tko tko kontrolira zato ne bi ih doveli u ovaj položaj da vi ćete im dozvoliti da rade što god žele. Ovim zakonom ali ovim zakonom u biti bi stvorili obitelji neovisne u ovome djelu energetskom, smanjili bi taj iznos i utjecaj. Što se tiče vjetroelektrana, budimo pošteni. Evo tko bi od vas prije bira, vjetroelektrane koje idu stranim investitorima, 3 milijarde i 100 milijuna kuna godišnje u njihove džepove i tko zna di ulažu, ne ulažu u Hrvatsku, niti jedan dio vjetroelektrane nije iz Hrvatske, niti jedan dio, čak ja ne znam je li prijevoz, oni čak ne žele ni hrvatske prijevoznike to prevoze nego nešto malo dadu lokalnim samouprava, Trilju, Sinju, to govorim o svom kraju, te vjetroparkove naprave i apsolutno je dobit njihova a mi se hvalimo kako smo sustigli tu kvotu obnovljivih izvora. A ovo mikrosolari, svaki djelić mikrosolara se može proizvesti u Hrvatskoj. Sad se proizvodi ako je potrebno, imamo ljude za to. projektante, imamo inženjere, imamo tu pamet, imamo ljude koji će to postavljati. Tvrtke koje već čekaju, vape za tim poslom a vamo štedimo novac za druge stvari, druga rješavanja problema. Pa znate li koliko siromašne i lokalne samouprave moraju davati, koliko iznose baš daju za ove dijelove? Tko je ostao na tim područjima, većinom ljudi koji su stariji, koji nisu sami sposobni se skrbiti o sebi, koji nemaju dovoljno novca, znači ti ljudi sa mikrosolarima, tim ljudima bi se ova energetska ovisnost i to je prvi, to je taj socijalni kriterij, on više nije energetski ovisan. Ali ova Vlada znači daje mišljenje da to ne prihvaća se. Da ne prihvaćaju. Obrazloženje nejasno jer je puno bitnije, vrlo je lako im obrazloženje za vjetroelektrane, zna se tko je projektirao ruže vjetrova, koliko za istraživanje, to je HEP platio, na kraju tko je postao vlasnik tih vjetroparkova, tko zna na koji način je i u čije ruke otišlo. Ja vas kolege zastupnike evo pitam, poglavito iz ove 2/3 Hrvatske, vidimo iz Gorskog kotara, ima Dalmatinska zagora, Slavonija, ima nas iz svih krajeva, ima nacionalnih manjina, poglavito romska nacionalna manjina kojom bi riješili ovaj problem, znači energetske ovisnosti ali to Vladi ne odgovara. Ponavljam još jednom, isključivo ima ne odgovara zbog toga da na tim područjima imamo ljude koji ovise o njihovim pomoćima a kad ovise o njihovim pomoćima, onda su ti građani naši su njihovi glasači i građani bi se trebali usprotiviti protiv toga, da nemamo monopoliste u energetici, opet ponavljam Hrvatska je na vrhu po broju sunčanih dana u EU-u a na dnu je po korištenju mikrosolara, solarne energije jer je puno bitnije koristiti znači vjetroparkove, opet ponavljam gdje država plaća tj. mi potrošači plaćamo milijardu i 600 kuna, tu subvenciju a opskrbljivač plaća još milijardu plus 500 milijuna, 200 milijuna plaća država ogrjev i električnu energiju siromašnim obiteljima i lokalna samouprava i regionalna samouprava što iznosi pola milijarde a na ovaj način postavljanja mikrosolara uz smanjenju administraciju, smanjeni postupak sa 8000 na 2000 kuna, smanjuje se, imamo znači ponavljam i pamet, svaki dio se proizvodi mikrosolara u RH, pokreće se znači radna mjesta, gospodarstvo, zašto, zato što netko mora postaviti mikrosolare, imamo i za to ljude, i za ove 3 milijarde i 100 milijuna kuna godišnje, mi možemo za 5 g. na svaki krov u RH postaviti mikrosolare za minimalnu cijenu. Imati neovisne obitelji a ne vjetroelektrane i monopoliste u RH koje iz naših džepova, poduzetnika, fizičkih osoba, koje mi plaćamo, stvaraju poduzetnika nekonkurentnim a ovako bi poduzetnik bio konkurentan kad bi on preko mikrosolara proizvodu svoju energiju, naravno u ljetnim vremenima proizvodi više, to odlazi u mrežu a zimi manje, a zimi više uzima i to bi negdje bilo po izračunima od 10 kW, negdje bi bilo izjednačeno ... [[Govornik se ne razumije.]] potrošnja po broju sunčanih dana u RH i to je isplativo. I to je isplativo i to je jedino rješenje. To je jedino rješenje jer nam je Bog dao u EU da smo država sa jednim od najvećih po broju sunčanih dana. Žao mi je što je ovo Vlada odbila, ovaj zakon je znači evo godinu dana u proceduri, ovo su radili stručni ljudi, koji se bave energetikom, ja kao čovjek koji je saborski zastupnik sam puno pričao s njima, puno sam izbrifiran, puno sam se zalagao za ovo jer dolazim iz tih krajeva i smatram da bi ovo pomoglo opstanku ljudi na tim područjima, stvorilo bi neovisne obitelji, energetski neovisne, otvorila bi se nova radna mjesta, uštedila bi država 3 milijarde kuna godišnje za druge potrebe, rekao sam kao što je zdravstvo, liječnici da imaju veću plaću na tim područjima, da imamo bolje obrazovanje, rekao sam da su 1/3 lokalnih samouprava nema za jedno dijete za dječji vrtić. Znači mi bi sa ovim zakonom osigurali opstanak djela ljudi na tim područjima jer ovo je prije svega i demografska mjera. Em što je bitna za nacionalnu sigurnost jer ako nemaš monopolistu poglavito ako ti stranac ima monopol, onda to nije nacionalna sigurnost, on će davati cijenu i teško ćete vi kontrolirati ili HERA ili bilo tko tko kontrolira zato ne bi ih doveli u ovaj položaj da vi ćete im dozvoliti da rade što god žele. To je do sada pravilo u RH, a ja tu puno iznimka nisam vidio. Ovaj Zakon o mikrosolarima koji smo predložili, onaj električnom energijom za samoopskrbu iz obnovljivih izvora energije, konkretno iz sunca, očekujemo od kolega saborskih zastupnika da će dati određene amandmane, ako nemaju nek reču razloge zbog čega su protiv ovog, a poglavito vas iz Vlade da kažete zbog čega ste vi protiv ovog zakona i zbog čega utječete da i strani monopolistima se poguduje vjetoelektranama, a protiv ste mikrosolara? Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, vi ste kao jedan od razloga za predlaganje ovog zakona odnosno jedan od argumenata zašto je ovaj zakon dobar, također spomenuli veliki broj sunčanih dana koji se nalazimo mi u RH, srećom imamo. Dakle, dok cijeli svijet i cijela Europa okreće obnovljivim izvorima energije, RH daleko zaostaje za time i sada dešava se nešto što se zove globalno zatopljenje i svaki dan smo svjedoci toga. I sad ja ne znam zbog čega smo mi u mnogim rješenjima u RH među zadnjima u odnosu na ostatak Europe i umjesto da danas već imamo cijeli niz površina u RH pokriveno sa solarnim panelima koji će proizvoditi struju, a kad gledamo recimo ovaj mjesec u kojem se sada nalazimo, danas, da smo imali samo dva sunčana dana u ovom mjesecu, a to je nažalost budućnost koja nije tako daleka, vjerojatno će RH usvojit ovakav jedan zakon kad više ne budemo imali ni pola sunčanih dana [[Upadica: Hvala]] koliko imamo danas [[Upadica: Odgovor poštovanog zastupnika Bulja]] Nije mi jasno zašto je to tako?
Vi dolazite iz tih područja koji su također, ovo bi značilo puno poglavito pravnim osobama, poduzetnicima malim, a poglavito obiteljima koji su, energetski nisu u mogućnosti to plaćati. Međutim, reći ću vam jednu usporedbu. Mediteranske zemlje, primjer Italija i Grčka, 25 puta više koriste, imaju energiju solarnu nego Hrvati, isto mediteranske zemlje ka i mi. Zbog čega? Jel je puno bitnije, naše Vlade ne žele, jel ne znam od koga on ovisi, ne žele neovisne energetske obitelji, poglavito u našim područjima, što bi značilo puno, oni žele ovisne obitelji i žele da netko ima monopol. U ovome slučaju vjetroelektrane imaju monopol gdje hrvatski građani iz svoga džepa plaćaju milijardu i 600 kn subvenciju, 600 milijuna + milijardu kuna opskrbljivač, 25 puta, to je ključno. Mi manje proizvodimo [[Upadica: Hvala lijepa]] solarne energije nego Italija i Grčka, [[Upadica: Hvala lijepa]] mediteranske zemlje.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Kajtazija.
Hvala. Kolega Bulj, vi ste u vašem uvodu napomenuli u više navrata brigu o malim ljudima, o ljudima koji ne znaju ni za vjetroelektrane, ne znaju ni za solarnim, ne znaju ni za pola milijarde, oni žele priključak ili se … [[Govornik se ne razumije]] struju, naročito u naseljima koje ste vi napomenuli. Ja sam slušao u više navrata, u područje Dalmatinske zagore ili u romskim naseljima gdje je romska naselja postaju veća i šira nego općine, romska naselja imaju čak pa više od 2000 stanovnika, za njih ne znači ništa ni vjetroelektrane, ni solari, nego oni žele priključak električne energije koji još ni dan danas nemaju.
Poštovani zastupnik Bulj.
Kolega Kajtazi, baš ovim zakonom se rješavaju ti problemi, mikrosolari se jednostavno postavljaju, opet ponavljam, pamet u RH može proizvesti i proizvodi svaki dio i jednostavno se postavlja i jednostavno se priključuje na mrežu i to je jedino rješenje da stvorimo ljude neovisne, siromašne ljude, energetski neovisne. Vi nemate ovdje nikakvo pravdanje kolega Kajtazi da ovo ne podržite, pa ovim vam dajemo mi rješenje baš da imaju električnu energiju i da budu neovisni i da im ne triba novac, nego da su ujedno proizvođači i potrošači, višak zimi ili ljeti odlazi u mrežu priko brojila, a ljeti se vraća, zimi se vraća u, i to je tako riješeno. Ovim zakonom, opet vam ponavljam kolega Kajtazi, ovo je baš za ljude koji su siromašni i koji su energetski ovisni jel nemaju novca za ogrjev i nemaju električnu energiju [[Upadica: Hvala]] Ovo je vrlo jednostavno rješenje.
Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložit mišljenje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike Ivo Milatić.
Hvala g. potpredsjedniče HS. Uvažena saborske zastupnice i saborski zastupnici, kao što je već i predlagatelj u svom uvodnom dijelu rekao da Vlada ne prihvaća ovaj prijedlog zakona, ja ovdje isto to govorim da Vlada ne prihvaća ovaj prijedlog zakona iz više razloga. Između ostalog, u uvodnom dijelu ste rekli da nismo postojeći zakon koji je važeći uskladili sa zakonodavstvom EU, on je u potpunosti usklađen sa zakonodavstvom EU. Također ovim prijedlogom zakona, ovim prijedlogom zakona zadirete u više zakona i u više podzakonskih akata gdje bi se jednostavno stvorila dodatna administrativna, administrativna komplikacija i jednostavno to ne bi bilo provedivo. Što se tiče samog merituma stvari, nije točno da Vlada ne podržava postavljanje mikrosolara, apsolutno Vlada je na stanovištu da, tu se možemo posložiti i mi i vi da je potrebno u RH itekako razviti što je moguće više mikrosolara na kućama naših građana i na krovovima poduzeća i svih ostalih potrošača električne energije koji jednostavno to mogu napraviti na način da, način kako vi predlažete da se vrši godišnji neto obračun, to je nešto što je za nas apsolutno neprihvatljivo iz razloga što mi idemo logikom i to je već propisano zakonom i već daje određene rezultate i davati će još više rezultata, to je da je mjesečna, mjesečni obračun je nešto što je prihvatljivo. Znači osnovna intencija zakona koji je sada na snazi koji se provodi i za vašu informaciju otkad taj zakon ovako izmijenjen funkcionira 127 zahtjeva da li je moguće prihvatiti, da li je moguće dobiti odobrenje za priključke po ovakvom zakonu je dano. 72 zahtjev je, 127 zahtjeva je zatraženo, 71 zahtjev je već odobre. Znači sustav već funkcionira. Ono što je nama bitno, znači mi smo mišljenja u Vladi i to smo preveli u zakon da stimuliramo kupca sa vlastitom proizvodnjom na način da on proizvodi maksimalno do onoliko koliko potroši ili eventualno manje a destimuliramo ga da proizvodi više nego što troši. Zašto? Zato što bi se narodnim jezikom kao što ste vi ovdje sada izlagali svoje stanovište dogodilo to da bi nekontrolirano se struja isporučivala u sustav na način da vi ovdje ovim zakonskim prijedlogom uopće niste rekli tko će nadoknaditi taj silni trošak kojega će imati distributer. Znači ono što mi hoćemo da distributer a to je HEP ODS i već tko distribuira mora imati kontroliranu situaciju na način da se zna na koji način struja ulazi u sustav i tko to plaća. U ovom slučaju po našem prijedlogu zakona koji je važeći tu u ovome dijelu izmjene te struje mrežarina se ne plaća. A vi bi ste s ovim prijedlogom zakona napravili tako da su na razini godine to isto ne dogodi. Vi biste praktično dozvolili da se isporučuje recimo po vašem više struje puno nego što se potroši, da se na to ne plati mrežarina. I što to znači? Da je onda onaj tko ima takav solar i nešto, on je sasvim u boljem položaju nego onaj koji solar nema. Znači tko uredno kupuje struju iz sustava i nema solar on na sve živo plaća mrežarinu a u ovom slučaju kako ste vi predložili teoretski ja proizvodim 1 kilovat a 10 isporučujem jer je godišnji neto obračun, to sve ide u sustav i na to nema mrežarine, sve super. To nije jednostavno za nas prihvatljivo. Znači mi želimo održivi sustav koji radi na način da se neto obračun radi na mjesečnoj razini i da se stimulira što? Da se stimuliraju građani da proizvode svoju struju na način da njihovi računi jasno onda budu minimalni prema HEP-u RWE-u, već komu jesu i da taj sustav bude održiv, da ne remeti sustav. Posebno vi znate kada govorimo o solarima, kada bi se struje najviše proizvodilo, u ljeti. Znači po vašem prijedlogu vi biste nekontrolirano puštali tu struju u sustav a mi hoćemo da onaj tko napravi solar, dobro sračuna koliko mu solara treba da proizvodi otprilike onoliko koliko troši i to onda uopće nije problematično za sustav, sustav to bez problema regulira zato što oni proizvode na licu mjesta i tamo i troše. I to je ono što je osnovna razlika vašeg i našeg prijedloga, odnosno važećeg zakona. Točno je još jedna stvar gdje Vlada namjerava i taj prijedlog, taj postupak je u fondu već debelo u tijeku da osim što će se kolektori za toplu vodu sada vrlo brzo dati na natječaj od strane fonda koji će sufinancirati, vrlo brzo idu i solarni paneli na javni natječaj. Znači Vlada djeluje na dva kolosijeka, uređuje sustav, odnosno uredila ga je na način da bude održiv, plus ide do kraja godine sa subvencioniranjem, kapitalnim subvencioniranjem nabavke solarnih panela za građane, odnosno solarne elektrane. Zašto? Zato što su pravne osobe u situaciji sasvim drugačije, one su u sustavu PDV-a, one u startu imaju 20% investiciju jeftiniju zato što jasno uzimaju PDV kao pred porez u investiciji, građani evo vi, mi svi ovdje pojedinci koji nismo u sustavu PDV-a mi ne možemo taj PDV vratiti, znači minimum onoga što će fond sigurno subvencionirati a to je PDV i nadamo se da će to biti i više. Znači to je naša koncepcija koja je apsolutno sukladna praksi u EU i koja će sigurno rezultirati većim postavljanjem solara po našim kućama i to je apsolutno nešto što, kažem vam što se jedni i drugi slažemo u ideji da solare treba potaknuti da se naprave jer oni su stjecajem određenih okolnosti o kojima ja jednostavno ovdje ne želim razgovarati na vaš način. I to vam je već malo postalo previše izlično da uvijek spominjete iste ljude, istu ideju, isto sve, govorite o stranim investitorima. Ali morate znati da od 600 megavata elektrana o kojima vi stalno govorite da su u stranom vlasništvu pouzdano ih je 150 megavata u isključivo hrvatskom vlasništvu, pouzdano ako ne i više. I zato nemojte hrvatskoj javnosti stalno govoriti o tim milijardama, onda kada govorite da milijardu daju distributeri, recite da od 1.1. je 30% te milijarde koje su prije ne distributeri nego ospkrbljivači plaćali u reguliranom otkupu sada išlo na tržište, znači to sigurno više nije milijarda nego 700, odnosno. Čekajte, ja samo govorim ono što vi ste govorili, ja sada na isti način ovdje govorim kako stvari stoje. Znači nemojmo govoriti sada stalno o priči o energetskom siromaštvu da ćete vi s time nešto riješiti. U ni jednoj normalnoj državi u EU, a mi smo članica EU, nigdje ne piše da će se energetsko siromaštvo rješavati na teret distributera električne energije ili bilo koga drugoga. Jer vi biste znači pretvorili od energetski siromašnih obitelji proizvođače električne struje koji će se, oni će tako postati energetski neovisni. Prvo niste rekli tko će im sagraditi te solare. Znači vi biste iz državnog proračuna njima sagradili solare. Drugo, niste rekli tko će, tko će plaćati sve te troškove koje će oni proizvesti da ta struja se ovaj izvozi, izvozi u sustav, znači logika je energetskog siromaštva da se iz državnog proračuna onome ko je energetski siromašan nadoknadi za njegovo energetsko siromaštvo i to je jedino ispravno jer nije, to se drugačije ne može riješiti. A mikrosolare treba rješavati na ovakav način kao što je Vlada predložila, da se znači održivim sustavom, poticanjem u smislu kapitalnom, organiziranim sustavom u smislu, u smislu organizacije kompletnog sustava da on funkcionira u tehničkom i svakom drugom smislu da je održiv, da se on unaprijedi. I on će se apsolutno unaprijediti u to sam 100% siguran i to ćete vidjeti i rezultati se već vide jer ne spominjete da koliko je ovih tvrtki već uzelo i poticanje, u smislu, govorim o tvrtkama koji su postavili svoje elektrane i kroz Konkurentnost i koheziju čak su imali ovaj poticaja za energetsku učinkovitost i za panele i za sve ostalo. Mi sad to moramo jednostavno napraviti da naši građani budu u situaciji da im fizibilnost toga projekta bude isplativija na način sa ih potaknemo od strane Fonda za energetsku učinkovitost, plus da održivost cijelog sustava bude takva da je naš je prvenstveni cilj da njihovi računi se svedu na minimalnu, minimalnu iznos na način da njihova potrošnja bude racionalna i planirana i to je racionalno, održivo planiranje takvog sustava koji će jasno doprinijeti solarizacije Hrvatske što se možemo složiti svi mi sa juga koji znamo da je to naš potencijal i apsolutno to svi podržavamo, ali ne možemo ono što se kaže narodnim jezikom radi kila mesa, ubiti kravu. Mi jednostavno ne možemo sada po svaku cijenu pustiti sve svakoga, mi moramo napraviti to kako je. Nije tu nikakva riječ o čuvanju ničijih interesa jer ova Vlada, ovo ministarstvo u kojem evo skoro drugu godinu radim, nađite mi jedan zakon u kojem smo mi to čuvali nečije interese, apsolutno smo transparentni, apsolutno komuniciramo sa zainteresiranom javnošću, apsolutno maksimalno se trudimo da ono rješenje koje napravimo bude ono rješenje plod od ovaj maksimalnog kompromisa jer jasno da neće uvijek biti svak zadovoljan sa svakim rješenjem u potpunosti, ali pokušavamo biti maksimalno racionalni da svi ti zakoni koji su čekali, između ostalog i za vrijeme mandata vaših vlada i vaših ministara, koji se nisu na vrijeme donijeli, koji su nam prouzročili silne direktive ove pilote i razno razna upozorenja od strane EU, sve smo pomalo to uhvatili ritam i to je to. I vi jednostavno ne možete uvijek sa istom pričom smatrati kako će to sve biti super. To vam ne može biti super na takav način, tako jednostavno kako vi mislite. Ovo oćemo ovima dati, njih ćemo spasiti zato što će vama neko, oni će proizvoditi struju. Pa nemojte, pa nisu ljudi baš tako naivni da misle da je to tako jednostavno. Gospodin Kajtazi vam je lijepo, lijepo odgovorio, ljudi traže priključak, a onda uz sklopu toga priključka mogućnost da mu struja bude jeftinija i to je cijela priča. I ova Vlada je već sve to omogućila na način da su zakonski i svaki drugi preduvjeti za to stvoreni i sada trebamo još dodatno dati poticaj, komu, građanima da oni mogu dodatno mogu imati fizibilnost cijelog toga projekta, da smanjimo za nekoliko godina fizibilnost tog projekta i ja ne sumnjam da će reagirati onaj, posebno onaj dio građana koji se, koji je na moru koji jednostavno ima mogućnosti za sve to napraviti. A što se tiče privrede, ono što je jako bitno da smo već sada kroz razne fondove EU pomogli da se solarizacija i na privrednim objektima napravi, a trebamo pomoći još i veće. U novom programiranju trebamo i te kako razmisliti kako solarizirati eventualno ideje kao što je recimo došla iz Vrgorca ovaj za vodoopskrbne objekte i razno razne situacije gdje je jednostavno potrebno to financirati iz drugih fondova, jasno da bi se opet dobila fizibilnost da bi u konačnici ti građani recimo dobili jeftiniju vodu ili jeftiniju struju. Znači, ono što vam imam za reći da nemojte doživiti Vladu RH kao nekog neprijatelja koji vas mrzi i vašu inicijativu mrzi, apsolutno to nije točno, mi podržavamo inicijativu i da se solarizira Hrvatska i to, tu apsolutno iza toga stojimo, ali nažalost vašu ovaj zakonski prijedlog nije dovoljno dobar da bi ga Vlada prihvatila već je zakon koji je Vlada već donijela odličan i budite uvjeren postići će super rezultate. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada ćemo na čas prekinuti raspravu o ovoj točci da bismo po običaju jer je 1 sat ovaj prošao već išli na iznošenje stajališta u ime klubova. Sad ćemo se vratiti našoj raspravi i replikama na izlaganje državnog tajnika Milatića pa će prvi govoriti poštovani, prva replika će biti poštovanog zastupnika Bulja. Izvolite. Kolega Bulj.
Isprika. Kažete tajniče, odakle novac za ugradnju mikrosolara. Pa smo to i mi izračunali, zbog toga predlažemo jer 200 milijuna kuna država daje za ogrjev i električnu energiju, a lokalna samouprava još toliko. Čak i više. Negdje oko pola milijarde. Za 200 milijuna kuna može se 8 tisuća mikrosolara od 10 kW postaviti. Iz toga novci. I ne davati više sljedeće godine novac nego taj čovjek je riješen energetski. Pa baš u tome je problem što vi govorite. Ovdje je riješeno financiranje ovim zakonom. Iz ovoga novca kojega subvencionirate godišnje za pomoć, a vi svake godine subvencionirate, ovako smo riješili problem za 200 milijuna kuna, samo što država daje. 8 tisuća mikrosolara po 10 kW. A ovome ću govoriti sad pojedinačno ova ostala pitanja kad bude u ime predlagatelja.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Uvaženi zastupniče Bulj. Ponovit ću još jedanput. Što se tiče energetskog siromaštva, ono treba rješavano iz proračuna i ne možete vi onome tko je energetski siromašan nametnuti da on mora jedino svoju situaciju riješiti sa solarom. Ljudi se, oprosti, ljudi se griju na različite načine, energiju koriste na različite načine, znači što se tiče toga, energetsko siromaštvo se rješava iz proračuna, a subvencioniranje solara o kojima sad govorite da bi išlo iz proračuna, mislimo da je adresa Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, koji je nije čisti proračun, ali je jasno u proračun u sklopu proračuna se planira i on, tako da imamo i izvor otkud bi se to financiralo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Milatić, vi ste rekli da Vlada podržava ovu ideju i da, ali ne na ovaj prijedlog MOST-a nego da ovo pitanje treba urediti da je uređeno i da ga treba urediti do kraja na način kako to Vlada predlaže. Međutim, evidentno je da ovi efekti Vlade se još ne vide i da je to sporo i vi ste ovdje u svom obrazloženju zašto ovaj prijedlog ne treba prihvatiti naveli cijeli niz još poboljšanja koja, na kojima navodno radi Vlada. Ali, mi to ne vidimo, mi smo sada čuli od vas neke riječi, samo da se na tome radi i da se na tome priprema. Ja ću u nekim svojim prijedlozima i onome što mislim da ne valja govoriti u svojoj pojedinačnoj raspravi. Ali, mene zanima koji su rokovi ovi kada će se provesti neke mjere za koje ste vi najavili da ih Vlada radi i priprema, odnosno kada možemo očekivati povećanje korištenja solara u hrvatskom društvo, odnosno veća uporaba u domaćinstvu? Evo, kada?
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Što se tiče primjene novog Zakona o obnovljivim izborima energije, on je već u primjeni i njegova primjena je u tijeku i korisnici, kao što sam već rekao, postoje koji jednostavno koriste taj zakon, a i veću primjenu tog zakona u smislu ove teme o kojoj danas ovdje govorimo, a to su mikrosolari na kućama naših građana, očekujemo sigurno krajem godine kada izađemo sa tim natječajem iz fonda i kada se ljudi jave, jave i jasno da će ih to potaknuti da uđu u te investicije, lakše, jasno, uz tu potporu nego bez nje. Ali, sigurno smo da efekti će se u 2020. godini i te kako vidjeti od ovog sada.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Sladoljeva.
Hvala g. potpredsjedniče. Dakle, sami ste ustvrdili da nemamo dovoljno mikrosolara u Hrvatskoj i razgovarajući s ljudima koji bi to ugradili, dakle, a i radeći naše analize, zapravo shvatili smo da su dva razloga zašto nema dovoljno, a to je trošak dokumentacije, koji je velik, sadašnji je otprilike 8 tisuća kuna, ovim našim zakonom bi se smanjio na 2 tisuće kuna i povrat investicije, dakle nitko vam neće ugraditi mikrosolare ako mu je investicija, dakle povrat investicije rok otprilike 10 godina, dakle, upravo godišnji obračun ovim našim prijedlogom da umjesto mjesečnog smanjuje povrat investicije za 5-15%, to je jedan od ključnih razloga zbog čega ljudi ne ugrađuju mikrosolare.
Odgovor poštovanog državnog tajnika:
Hvala. Mi smo uredbama i izmjenama zakona cijelu tu proceduru pojednostavili tako da pretpostavka je da će i dokumentacija manje stajati a uvjerenja smo da za sve one koji nisu pravne osobe nego koji su isključivo fizičke osobe, jedini način da ih potakne i da ovo što ste i vi rekli da im se smanji ročnost povrata investicije je potpora za kapitalno ulaganje u smislu potpora za ugradnju opreme i sa tom potporom sigurni smo će onda sustav bez problema davati rezultate puno, puno intenzivnije nego što je to sad.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Čikotić.
Poštovani državni tajniče, Zakon o samoopskrbi električnom energijom iz obnovljivih izvora energije, meni je poznato i situacija na tržištu i poznata mi je primjena ovoga zakona kojeg navodite, no međutim ovaj naš zakon predan je još prošle godine u proceduru a htjela bi naglasiti da cilj svake Vlade treba biti energetska učinkovitost, znači i kod građana i kod industrije i u turizmu. Odgovorite mi zašto do dana današnjeg iako su otklonjeni svi uvjeti, znači nema energetske one kuća jer one isto tako doprinose energetskoj učinkovitosti obiteljima jer znači zamjenom fasada, zamjenom crjepova, zamjenom znači uvođenjem nekih sustava i na pelete a mogli su se financirati i solari tu, zašto 30 milijuna eura iz europskih fondova stoji a ovdje sad planirate opet pred kraj godine financirati iz nacionalnih sredstava.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala, to pitanje je što ste mi postavili iz resora Ministarstva graditeljstva ali koliko imam informacije, očekuje se veliki broj prijava i rečeno jer smo se i mi interesirali zašto malo se kasni sa tim natječajem, jednostavno priprema za cijeli natječajem će trebati još neko vrijeme i natječaj će ići, znate da je direktiva i sve ovo što se tiče od strane EU-a već dozvoljeno, tako da očekujemo taj natječaj vrlo brzo ali činjenica, ne možemo se dovest u situaciju da Ministarstvo graditeljstva raspiše natječaj i da onda ljudi očekuju veliki vremenski period da im se odgovori na taj natječaj, znači fizički se treba pripremiti da taj natječaj kad krene, da se on u jednom vrlo kratkom roku obradi i da postigne rezultate, to je jedini razlog zašto to sada malo kasni.
Hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, obaveza mi je razjasniti neke stvari koje vi ste rekli u svom izlaganju i mišljenu Vlade koje je negativno na ovaj prijedlog. Ja ću odmah još ponoviti što sam i kazao maloprije u replici, 25 puta više koriste solarnu energiju zemlje Mediterana, primjer Italija i Grčka, što znači da mi imamo taj potencijal, vi ste postavili ovdje par pitanja koja su u biti ovim zakonom i prijedlogom i u biti osnov ovo zakona, gdje kažete tko će platiti, odakle novac za to. Bit će sve to mukte. Što se tiče mrežarine ovim opskrbljivačima kako će se platiti, mi ne govorimo o stanicama od 10 kW-a o solarima a u biti vamo gdje su vjetroelektrane, tko zna koliko megavata ili čega sve ne, tko to plaća. Tko plaća subvenciju, vi ste rekli da tu hrvatskih ima dosta udjela u vjetroelektranama ali uglavnom tu monopol, tu je monopol a ovdje rješavamo problem sa novce u jednoj godini samo za ovih 200 milijuna kuna koje dajemo kroz socijalne mjere za ogrjev a i kroz druge mjere, dođe do pola milijarde od lokalne do državne razine, mi znači samo do 200 milijuna, 8000 mikrosolara od 5 kW, znači to se može godišnje za ovih pol milijarde kuna riješiti do 20 000 mikrosolara i tih 20 000 mikrosolara naravno gdje se može postavit, većina ljudi to bi željela, da nema račun, vjerojatno bi i romska zajednica, evo kolega Kajtazi je otišao, željela, obitelji ne bi željeli koji su u problemu, na koji se poziva cijelo vrijeme i obitelji na koje se poziva kolega Pupovac, i oni bi željeli da nemaju račun godišnje a da imaju riješen ovaj problem. Kad govorimo o mrežarinama, pa znate li vi koliko lokalna samouprava daje tim obiteljima godišnje? Pa govorim vam, državna i lokalna samouprava, pola milijarde kuna godišnje a ovom jednokratnom mjerom, mi smo riješili 20 000 tih obitelji. A negdje oko 64 000 ja mislim da prima iz države, evo imam, nisam ponio, točno ću vam pročitati koliko primaju za ogrjev socijalne mjere, obitelji, što znači samo kroz ovo u 3 g. smo riješili te ljude i taj novac u biti ostaje u proračunu i dio da se i plaća mrežarine jer kroz lokalnu samoupravu jer te obitelji opet neće biti iznos cijena, to bi bilo minorno, možda bi opet ne bi trebalo biti da se plaća i opskrbljivač. Zavisno od potrošnje, naravno. Prema tome, ovo je rješenje idealno. Ali očito puno je bitniji monopol. Ja ću vam spomenuti opet problem iz Sinja, čovjek je dobio od HEP-a da je ugradio mikrosolarne panele od 30 kW u skladu sa zakonom i da je propisano postavljeno i samo mu treba dozvola od HERA-e, čini mi se ili koga god. I nije dobio, 2013. Čovjek je uložio, ja ću evo javno, tiskovno obećajem da ću održat tu, da vas uvjerim, svake godine čovjek, ali je bilo prioriteta kome dodijeliti subvencije, vjetroelektrane, ne tom čovjeku koji je 60 000 eura bez poticaja države uložio u 30 kW solarnih panela na krov. Ovo je istina što vam govorim, ja ću evo, vi ako mislite ... [[Govornik se ne razumije.]] sa tim čovjekom, živi blizu mene, nije problem, ako ne želi, ja ću im pokazati, ustvari čim dođem u Sinj, ja ću ih slikati, objavit ću i ovdje obećajem. Ja obećajem ali je problem znači da smo davali kvotu za obnovljive izvore vjetroelektranama koje plaćamo mi iz svojih džepova milijardu i 600 milijuna kuna subvenciju, građani, poduzetnici naravno al amo kažete, a tko će platiti mrežarinu opskrbljivaču. Pa plaćamo mi pola milijarde kuna godišnje od lokalne do državne razine, kroz pomoć socijalne mjere. Znači ovo je baš zakon sa financijskim rješenjem, znači ovo nije zakon kako bi volite reći populistički. Točno brojke imaju u ovome zakonu, imamo izračune, evo tili smo ga prikazati bili pa nam nije dozvoljeno da prikažemo na, ovde na ekranu taj ovaj kad je bio onaj film, da točno objasnimo. Znači ovde je dato rješenje problema energetske ovisnosti kroz mirosolare jer smo najbogatiji po sunčanim danima u EU. Hvala.
Hvala vam lijepa. Imamo repliku poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolega Bulj, ja ne bi napado i vjetroelektrane i to je dobar, to su dobri projekti, to je dobro za Hrvatsku, to je isto obnovljiva energija i to ono baš često napadate taj dio, to je recimo ono što želim reći da ne slažem se s vama. Mislim da su to dobri projekti kao što je dobar i ovaj vaš prijedlog, a replicirao sam vam u biti, gospodin Milatić je rekao da je vaša ideja dobra, da je vaša ideja dobra i da Vlada isto podržava tu ideju, a onda je naveo niz razloga zašto baš konkretan vaš prijedlog nije dobar i da ovaj vaš prijedlog zakona nije provediv. E sad mene zanima, ako je Vladi ta ideja dobra i prihvatljiva, vaš prijedlog je već godinu dana u proceduri, zašto Vlada u ovih godinu dana nije napravila svoj prijedlog sa puno boljim rješenjima i puno boljim mjerama, nije jer da je ovo što je sada na snazi kolega Milatić vi govorite onda bi imali efekte toga, ne bi imali trebalo bi se pojačat, trebalo bi ovo ili zašto niste dali amandmane na ovaj prijedlog MOST-a [[Upadica: Hvala.]] ja vjerujem da bi kolega iz MOST svaki vaš dobar prijedlog Vlade prihvatio, evo kolega Bulja.
Hvala. Odgovor, odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Đujiću slažem se s vama, mi smo dali prijedlog zakonskog okvira, iz toga okvira bi malo prije sam rekao rješenjem, tribalo bi se pronaći rješenja, imamo financijske okvire i kroz određene amandmane kroz zakonski okvir koji nudi znači zakone i kroz koji morali bi se dati rješenja na koji način to sve riješiti, međutim mi nemamo ovde osim negativnih mišljenja. Znači da je Vlada dana amandmane na ovaj prijedlog onda bi naravno da bi prihvatili jer ovo je u interesu da, mislim, ovo je, mi dajemo znači zakonski okvir da riješimo problem, da riješimo problem u RH. Što se tiče vjetroelektrana ja imam problem s onim što izvlači se milijardu i 600 kuna se plaća, znači subvencija još milijardu, znači negdje oko 2,5 milijarde, a u biti niti jedan dio vjetroelektrane nije iz Hrvatske, znači naše nije izgrađeno, sve je uvozno [[Upadica: Hvala.]] i najveći dio odlazi vanka [[Upadica: Hvala lijepa.]] a ova rješenja koja bi rješavala probleme građana ne prihvaćaju se.
Sada prelazimo na raspravu i prva će govoriti u ime Kluba zastupnika MOST-a poštovana zastupnica Sonja Čikotić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, poštovani pomoćniče ministra, poštovane kolegice i kolege danas ćemo govoriti o MOST-ovom prijedlogu Zakona o samoopskrbi električnom energijom iz obnovljivi izvora energije, evo prošla je godina dana tek danas se je našao na dnevnom redu Hrvatskoga sabora, to bi trebala biti jedna praksa koja bi se trebala zasigurno mijenjati obzirom da inovativna ona rješenja koja treba biti i društveno opće prihvaćena trebaju u što kraćem roku doći na dnevni red kako bi ostvarila svoj puni potencijal i kako bi zapravo dovela do promjena u društvu koje su moguće, ali im treba za to osigurati zakonodavni okvir. Prvenstveno ovaj prijedlog zakona ima za cilj smanjenje potrošnje energije kroz pojačanje energetske učinkovitosti i povećanja udjela energije iz obnovljivih izvora energije. Isto tako ima za posljedicu smanjenje emisije stakleničkih plinova u što u jedan od ciljeva okvirne Konvencije UN-a o promjeni klime. Sam ovaj zakonski okvir za samoopskrbu električnom energijom proizvedenom za vlastiti račun u postrojenjima sa instaliranom snagom znači do 10 kW ovo je bitno naglasiti znači tu bi bila ciljana ona kućanstva, oni građani, mali i srednji poduzetnici do 10kW mogućnosti otpuštanja viškova proizvedene električne energije u mrežu. Prvi cilj je znači samoopskrba, drugi cilj je znači da se koriste obnovljivi izvori energije kako bi se i smanjio uvoz i kako bi zapravo iskoristili one resurse koje Hrvatska ima. Treća stvar što nam je bilo bitno, a što je predloženo ovim zakonom iako je to naišlo na negativno mišljenje Vlade je godišnji obračun. Obzirom da znamo da Hrvatska ima različite i mikroklime i da građani u jednom dijelu godine zasigurno troše više struje, a u drugom dijelu proizvode više, tako da bi smanjili zapravo taj godišnji obračun, doprinio racionalizaciji samih troškova. Ja bih htjela naglasit da kroz ovaj zakon se stvara zakonski okvir gdje mi možemo, a danas Hrvatska prema odgovoru ministrice demografije, ministrice obitelji za mlade i socijalnu politiku kaže da je 37 milijuna kuna bilo iz, znači iz proračuna Hrvatske za 39.403 korisnika. Znači primaju naknadu u visini od između 850 i 950 kuna za troškove ogrjeva. Tko kaže da jednom kada se ovakav zakonski okvir ne donese da ista ta mjera može biti predložena u ovom iznosu od 37 milijuna kuna da se ugrade mikrosolari i da zapravo prema izvješću pučke pravobraniteljice i za 2017. i 2018. godinu kaže da u Hrvatskoj postoji 10% građana koji ne mogu platiti svoje račune znači za energente, bilo to struja ili ostalo. Naravno da, pa vi ste sad tu govorili kao predstavnik Vlade ne može se svima ugraditi mikrosolar, pa normalo da neće se moći svima, ali velikoj većini sigurno da ćete moći. Tamo gdje postoji mogućnost mi smo vam predložili zakonski okvir putem kojeg ćete moći napraviti mjeru za one energetski ugrožene građane. Isto tako, vi znate da se sada financiraju 200 kuna vučeri i da se to naplaćuje kao solidarna naknada i da to plaćaju opskrbljivači. Nula, znači 3 lipe po kW. Mi predlažemo da taj iznos koji je solidarna naknada da se ne daje svaki mjesec 200 kuna jer na taj način ljudi neće izaći iz energetskog siromaštva nego da se zapravo iznos od, evo u 2017. godini, 66 tisuća ljudi 860 građana Hrvatske je primilo naknadnu od 200 kuna vaučera. I ti ljudi, pogledamo sljedeću godinu 2018. iznos je, iznos korisnika je isti gotovo i sama naknada je gotovo ista. Što znači da mi nemamo konkretnu mjeru za rješavanje energetskog siromaštva. A novac se izdvaja, znači konkretno, izdvaja se 11 milijuna kuna i izdvaja se 37 milijuna kuna, znači za ogrjev. A gdje su onda tu još socijalne naknade po 1500 kn znači u 6 mj., odnosno 3 tisuće kuna koliko jedinice lokalne samouprave daju. Samoopskrba bi ovdje bila korisna za kućanstva sa više djece. Isto tako bila bi korisna i za siromašne građane. Ovim zakonom predloženo je pojednostavljivanje, a ne kako vi kažete, zapravo posloživanje administrativne procedure jer bi zapravo ovim zakonom smo mi propisali ... [[Govornik se ne razumije.]] top shop. I da sve se mora obaviti u 15 dana. Znači to su konkretne mjere koje bi sigurno poboljšale i hrvatski položaj na ljestvici Doing Businessa, znači na ljestvici lakoće poslovanja jer vi znate da sam priključak struje tu utječe jako puno. Nama je ovdje cilj kroz ovaj zakonski okvir smanjenje potreba za uvozom energije i usmjerenost prema korištenju vlastitih resursa. Nama trenutno ova pozicija koju Hrvatska ima po pitanju obnovljivih izvora energije i sunca nimalo ne ide u prilog jer svega 14 fotonaponskih kW mi imamo po stanovniku, dok je europski prosjek 200 po stanovniku. Slovenija ima 10 puta veći od nas, Italija i Grčka imaju 350 kW po stanovniku. Znači prosječno. Ovaj zakonski okvir pomogao bi znači građanima, malim i srednjim poduzetnicima jer bi omogućavao jednostavni administrativni postupak proizvođačima energije za vlastite potrebe, obračunsko razdoblje godinu dana jer postoje znači odstupanja u potrošnji tijekom godine, tu bi se osigurala fleksibilnost, dokumentacija bi smanjio se sam trošak izrade dokumentacije s 8 tisuća kuna na otprilike 2 tisuće kuna i Hrvatska bi smanjila znači svoje stakleničke plinove za 4%. Isto tako držim, da ova Vlada, posebno sektor Ministarstva zaštite okoliša i energetike ne doprinosi na dovoljan način koliko bi mogao mjerama energetske učinkovitosti jer vi se nalazite, ljudi iz vašeg resora u Fondu za energetsku učinkovitost jer niste raspisali, jer vi ste i provedbeno tijelo, razine 2, znači ne možete se praviti sad tu da Ministarstvo graditeljstva nešto nije, pa sad vi ste se informirali. Znači ono što je bitno je da je EU osigurala 30 milijuna eura za energetsku obnovu kuća. Taj novac stoji, nema nijednog administrativnog razloga i to znate da je otklonjeno po onoj direktivi još prošle godine, 2018. Moram naglasiti cijeloj jasnosti da u planu natječaja nema natječaja ove godine, bio je najavljivan za lipanj 2019., energetske obnove kuća, ali ga nema. Za 2019. on nema. E sad, vi ovdje govorite sa ove govornice, a mi bi vam valjda što, trebali pljeskati, da ste vi osigurali zakonski okvir i da je podneseno već 127 zahtjeva. A ja vam kažem da 25 puta više Grčka i Italija koriste obnovljive izvore energije iz sunca. A vi pričate o 127 zahtjeva i 71 odobrenom zahtjevu. Pa evo, ja ne znam, da mi nije tužno bilo bi mi smiješno. I vi se nakon 2 godine rada ove Vlade, pričate o nekim bivšim Vladama i o nečemu. Pa dvije godine kada je ovoj Vladi trebao Zakon o financiranju izborne promidžbe, o političkim strankama i referendumu, pa on je donesen preko noći. A ovaj MOST-ov zakon čeka od prošle godine, godinu dana u ladicama i normalno da ako želimo ići u korak sa trendovima, ako želimo ići u korak sa inovacijama, onda ne može se dogoditi da neki zakon i da zakoni koji osiguravaju zakonodavni okvir, da bi Hrvatska i hrvatski građani i poduzetnici išli u korak s trendovima, stoje po godinu dana u ladicama. I ne dođu na dnevni red, ali kad treba osigurati financiranje izborne promidžbe, kada treba osigurati to, e onda se može donijeti zakon i u jednoj noći i može stupiti na snagu u roku 1 dana u Narodnim novinama. A kad je u pitanju energetska obnova kuća, kad za to imamo 30 milijuna iz EU fondova, onda meni ministar Štromar odgovara, ja sam pitala i njega, naravno, da nema dovoljne građevinske operative, u odgovoru, zamislite i da nema, kaže, toga materijala na raspolaganju u Hrvatskoj. Kako je to moguće kada Vlada se hvali tolikom zaposlenosti, kada se Vlada hvali sa svim mogućim pokazateljima da idu prema gore? Pa di je ta građevinska operativa? Ili ipak je istina da ljudi iseljavaju iz Hrvatske, da poslodavcima je jako velik administrativni teret, da su jako velika porezna opterećenja na plaće i da ne mogu zapravo se nositi s time. Odlučite se više. Ponavljam, MOST je predao zahtjev, zapravo, prijedlog Zakona o samoopskrbi električnom energijom iz obnovljivih izvora energije pred godinu dana. Što se tiče ovog rješenja, on je usmjereno je na samoopskrbu znači i kućanstava, malih i srednjih poduzetnika, a isto tako, cilj nam znači povećanje energetske učinkovitosti, gdje gotovo možemo smanjenje stakleničkih plinova, a ove, molim vas u svom završnom izlaganju, da iznesete konkretne brojke jer opet slavodobitno najavljujete kraj 2019. i natječaj za solare. Koliko će iznositi subvencija tih solara koje građani mogu iznositi i koliko sredstva će biti predviđeno u državnom proračunu. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Mato Čičak.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče, poštovani pomoćniče ministra, drage kolegice i kolege saborski zastupnici. Raspravljajući o Prijedlogu zakona o samoopskrbi električnom energijom iz obnovljivih izvora energije koji je u Sabor uputio Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, prvenstveno govorimo o osnovnim razlozima zbog kojih se ovaj zakon našao ispred nas. Kolege iz MOST-a predlažu donošenje ovog zakona kako bi se ispunile obveze RH o potpunom usklađivanju hrvatskog zakonodavstva sa pravnim stečevinama EU te s ciljevima povećanja proizvodnje i korištenje obnovljivih izvora energije. Taj osnovni razlog donošenja ovoga zakona nije dobar iz jednostavnog razloga što je Hrvatska u tom području kompletno usklađena a mišljenja smo kako ovim zakonom niti ne postiže dodatno usklađenje. Donošenje ovakvog prijedloga zakona doprinosi povećanju administrativnih zapreka za korištenje obnovljivih izvora energije jer prijedlog zakona vrlo usko i ograničeno intervenira u područjima koji su predmet drugih propisa. Vaš prijedlog godišnjeg neto obračuna nije prihvatljiv jer je to zastarjeli model poticanja koji nije dugoročno održiv. Takvim načinom obračuna šteti se opskrbljivačima električne energije koje prisiljavamo da posluju s kupcima koji imaju mogućnost korištenja mreže u dva smjera, oni će plaćati manje, gotovo ništa na godišnjoj razini. Tom metodom obračuna oni bi zapravo koristili mrežu besplatno a cijena bi za druge korisnike bila znatno veća. Osim svega toga godišnji obračun izjednačuje cijenu isporučenog viška energije s ciljem električne energije u bilo kojem trenutku u godini. Znajući kako smo tržište omjerom ponude i potražnje određuju cijenu na ovakav način direktno štetimo opskrbljivačima. Postojeći zakonski okvir dopušta kupcima da postanu kupci sa vlastitom proizvodnjom, omogućavamo im da prodaju višak električne energije. Navedeni okvir je u skladu sa energetskim propisima EU, praksom u većini država EU te je u skladu sa energetskim propisima RH. Još ću konstatirati kako mišljenje Vlade RH da se ne prihvati ovaj prijedlog zakona, Odbor za gospodarstvo donio je zaključak kojim se ne prihvaća ovakav prijedlog zakona. Slijedom svega iznesenog, mogu zaključiti kako ovaj prijedlog zakona o samoopskrbi električnom energijom iz obnovljivih izvora energije nije prihvatljiv niti nama iz Kluba zastupnika HDZ-a te ga nećemo podržati. Hvala.
Hvala. Sljedeći Kluba zastupnik je onaj… ... [[Upadica se ne čuje.]] A morali ste se prije javiti… ... [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, ajde, izvolite, može, izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]] U ime predlagatelja, dobro, dobro, sve je u redu. Izvolite kolega Bulj, u ime predlagatelja.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega, sve što ste rekli, vi ste u biti ponovili ovo što su rekli iz Vlade, u biti jednostavno mi smo dali zakonski okvir, dali smo argumente i očekivali smo od vas da ćete nam dati amandmane jer mi moramo biti svjesni da 25% manje-više koriste solare i Grčka i Italija i ostale mediteranske zemlje i to je podatak koji znamo. Ovim zakonom mi ne samo da potičemo, što spominjemo energetsko siromaštvo gdje država izdvaja ogroman novac prema službenim pokazateljima. Mi ovdje potičemo i gospodarski razvoj jer svaki do ponavljam mikrosolara se proizvodi u Hrvatskoj. Što se tiče financijskog aspekta, financijski aspekt je ovdje riješen jer mi izdvajamo kako sam rekao ogroman novac i s tim novcem znači mi dajemo zakonski okvir i unutar ovoga što se ulaže za energetsko siromaštvo mi evo govorimo za 200 milijuna kuna 8 tisuća mikrosolara od 5 kilovata. Ne mora značiti da se mora na svaki objekt postaviti ali u većinu vjerojatno može i nismo mi klimatski isto područje ali ipak imamo dosta sunčanih dana. Znači vi ništa niste ovdje novo kazali osim mišljenja Vlade. Ali vjerujte mi da je jedino naše bogatstvo što se tiče energetike uz vjetar koji se ne koristi najbolje, jer ogroman novac odlazi stranim investitorima i ne vraća se RH a i vjetroelektrane niti jedan djelić nije sagrađen u RH. Da ovim zakonom mi u biti dajemo, znači taj problem uz energetsko siromaštvo, pokretanje gospodarskog razvoja od proizvodnje do postavljanja graditeljstva, onoga najbitnijega, to su nova radna mjesta. I smatram da je ovo, a najbitnija je energetska neovisnost svih ustanova i institucija i znači naših građana. I ja ne vidim niti jedan zakon zbog čega ovaj zakonski okvir ne bi prošao i naravno da drugim, a zakonom treba riješiti. A administrativno ovim mi baš i ubrzajemo postupak. A koliko je sad teško postaviti, opet ću vam ponoviti primjer da je čovjek postavio 2013. ulaz izlaz znači, postavio sve u skladu, HEP mu je dao dozvolu 2013. mikrosolare o svom trošku 60 tisuća eura u Sinju mome, točnije u selu Karakašica na objekat je postavio i ne može dobiti da se priključi jer su bile namijenjene za druge velike, znači strane vlasnike vjetroelektrane, taj subvencionirani dio obnovljivih izvora energije. Čak on nije tražio ni subvenciju, samo da ga se priključi, ali ne može proći, koči se ta, naše bogatstvo prirodno bogatstvo, to je sunce i velik broj sunčanih dana. Ja sam odma u prvom i rekao da se puno toga mijenja ovim zakonom i ja stojim i dalje i Klub MOST-a iza ovoga, godinu dana je stajao ovaj zakon, Vlada je mogla dat amandmane, mogla je dati nešto drugo, međutim, ona nije ništa i s tim je vrlo bitno napomenut da bi se smanjio trošak, znači, dokumentacije sa 8.000,00 kn na 2.000,00 kn, što znači da je to za 6.000,00 kn ili nekih 70% bi bili manji troškovi ovim zakonskim okvirom, a novca ima. Vi dolazite s lokalne razine, znate da imate ljude koji su potrebni, energetski su, ni nemaju novca i ne rješaje to problem apsolutno, znači, da će on, neće bit siromašan, što ste maloprije rekli, ja govorim o energetskom siromaštvu, ljudi ovise o tome i ja ne vidim nikakav problem, a vi to i znate da bi ovo bilo dobro rješenje jel ovaj novac što se ulaže za ogrjev i električnu energiju koju plaćamo energetskim ljudima koji su siromašni, da bi na ovi način riješili taj problem i vi bi zasigurno sa svoje lokalne razine pomogli tim ljudima da budu neovisni energetski, jedino ako nemate neki drugi interes da budu ovisni o vama i to je pomoć od 200, 300 kn, 400 i da sutra dobijete glas, jel tako? Meni sve govori, mislim ja ne vidim niti jedan razlog da ovisim, ne u RH politika vlada tako da žele ovisne građane, da izgube dostojanstvo i da sa tim subvencijama javnih novaca u biti postanu njihovi glasači i to je problem, ne vidim nikakav problem u ovome zakonu, ako imate [[Upadica: Hvala]] ja bi volio da vaš klub da amandmane [[Upadica: Hvala lijepa]] Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Saša Đujić.
Hvala g. potpredsjedniče, g. Milatić, kolegice i kolege, pa prije svega, evo i mi u Klubu zastupnika SDP-a smatramo da je ova ideja koju je MOST iznio, dobra ideja, ne slažem se u potpunosti sa predstavnicima Vlade koji kažu da postojeće zakonsko rješenje je adekvatno i u potpunosti zadovoljavajuće i da broj prijava koje su se ljudi prijavili pokazuje da je ovaj zakon dobar. Dakle, statistički gledano to bi trebalo bit puno više, puno jače, dobro vidjet ćemo, polako. Ja samo mogu reć da smo mi već u nekoliko navrata i o ovoj ideji i o ovim rješenjima razgovarali u ovom Visokom domu, recimo zadnji puta smo spominjali tu mogućnost da građani u većem broju stavljaju kod sebe panele za proizvodnju električne energije u konačnici, pa su nam se kolege iz HDZ-a tada smijali ovdje i govorili su da pričamo glupo, ne vi pomoćniče ministra, nego zastupnici HDZ-ovi, ali šta želim reći? Vi ste govorili o, jedan od razloga koji je navela i Vlada zašto ovaj zakonski prijedlog MOST-a nije dobar je da bi unio neravnotežu, ajmo tako reći, na tržištu prilikom proizvodnje, pogotovo u ljetnim mjesecima prekomjerne količine struje koje bi se proizvodile itd., da to treba regulirat, a gledajte, mi smatramo u SDP-u da možda čak ljudima ne bi trebalo uopće ograničavat proizvodnju, zašto mi ne bi propisali da ljudi, ne da imaju što manji račun, da proizvode malo manje od onoga što troše, neka proizvode koliko god mogu proizvesti, neka proizvode koliko god mogu proizvest, pa neka se propiše da HEP taj višak koji oni proizvode, mora otkupit od građana, pa neka građani na tome i zarade neki novac, znači, to, tako rade druge zemlje koje su razvijene i koje su napredne. Ja sam lani bio na Konferenciji o održivom razvoju o ulozi parlamenata o održivom razvoju u Izraelu, Izrael je nama tamo prezentirao do kud su oni došli u proizvodnji obnovljive energije, oni imaju projekt koji se zove Gring kneset, kneset je parlament izraelski. Dakle, oni imaju kompletnu struju i svu energiju se proizvodi od solarne energije, od panela koji su postavljeni na izraelskom parlamentu i u dvorani stoji, u ulazu u parlament stoji brojčanik koji pokazuje sve pokazatelje, koliko je energije proizvedeno i koliko su novca uštedjeli, oni su godinu i 10 mjeseci isplatili cijelu tu investiciju i nakon toga će preć u zaradu, zaradu kroz uštedu, znači uštedu koju štede na energiji. Ja ne znam da li mi u RH imamo takvih primjera da objekti javne vlasti koriste obnovljivu energiju, osim recimo, znam da u Primorsko-goranskoj županiji, dakle, mi imamo zgradu Primorsko-goranske županije koja u potpunosti proizvodi samostalno svu energiju koja je potrebna za tu zgradu, od struje, grijanja i svega i dakle, to je primjer kako odgovorne vlasti provode programe i mjere održivog razvoja. Dakle, evo kolege su govorile i ovdje mi smo zemlja Bogom dana po broju sunčanih sati i po prostoru koji bi mogao proizvoditi obnovljivu energiju. Jako malo radimo po tom pitanju. Ne slažem se s kolegama iz MOST-a kad odnosno s kolegom Buljom kad nam kaže za vjetroelektrane. Ja podržavam projekte vjetroelektrana i svaki obnovljivi izvor energije za mene je dobro došao i ne vidim problem u tome ni da su tu strani investitori ako nema naših dovoljno, dakle, bolje da imamo proizvodnju, nego da je nemamo nikako ako mi nismo tu u mogućnosti. Ja bi još više proširio jer košto imamo puno sunca, imamo i puno vjetra, recimo naša bura je, bura je i jako poznata, poznata u našim krajevima i šteta je to ne iskoristit, dakle, dakle, napredne zemlje su prije 30, 40.g. koristile vjetroelektrane, mi smo tek sada počeli. Postoje zemlje koje stavljaju panele na moru, ne samo na kopnu i na svojim kopnenim prostorima, nego cijele površine mora su prekrivene panelima i crpe proizvodnju energije. Zašto RH ne bi bila, bila na tom tragu da tu idemo ulagat, dakle, omogućiti građanima da sami proizvode, često mi ljudi govore na cesti zašto mi ne bi mogli proizvodit struju i višak prodavat HEP-u, pa da i zaradimo nešto od toga. Onda vam ne treba ni subvencija, vi se pozivate na subvenciju, ja vam garantiram da otvorite taj prostor da bi ljudi sami to gradili i bez subvencije kad bi znali da će proizvodit određeni višak energije i da postoji državna firma koja će to otkupljivat i distribuirat dalje. Dakle, to je ono za što se SDP zalaže, ovo je interesantna godina 2018., 2019., UN i mnoge svjetske organizacije rade upravo na edukacijama, razgovara se o programima održivog razvoja i to je održivi razvoj je top tema u svijetu danas. Osim u Hrvatskoj. Dakle, mi sudjelujemo na svim tim konferencijama, ali kao zemlja sami ne radimo puno, a to je budućnost. I kad gledamo i globalno zatopljenje, nestašice, zagađenja i sve to skupa što nam se dešava u svijetu, pa tako i u našoj domovini, mnoge zemlje se okreću i zelenim načinima proizvodnje energije, ali se prije svega okreću i zaštiti okoliša jer nas to sve skupa ugrožava. I tu bi Hrvatska, ja ono ne mogu vjerovati da smo mi kao zemlja uvijek među zadnjima. Dakle, kad svi sve nešto uvedu, znači po svim pitanjima, mi smo zadnji. Evo, drago mi je nedavno što smo među prvima u Europi, ali nakon silnog pritiska i 3 rasprave ovdje legalizirali proizvodnju medicinske marihuane, recimo, evo, tu smo morali se lomit oko toga, ali to je jedna gospodarska šansa. I tu smo sad, hvala Bogu, među prvima u Europi i tu će se vidjeti efekti toga. Zašto mi ne bi isto u ovim pitanjima bili prvi u Europi, pa onda bi zarađivala i naš građevinski sektor, proizvodni sektor, itd. Nije savršen ovaj prijedlog, kolega iz MOST-a, ima puno nedostataka, kao što ste vi rekli i kao što rekla i Vlada. Ali ovaj prijedlog godinu dana stoji u proceduri. Nije došao niti jedan prijedlog od strane Vlade da se ovo popravi, osim što se, napravili ste u međuvremenu vaše zakonsko rješenje koje je trenutno na snazi, ali ni ono nije dobro. Ni ono nije dobro jer ne daje rezultate, a rezultate i vremenu kada će se oni vidjet, o čemu mi govorimo, o čemu vi govorite ovdje cijelo vrijeme je počivaju na riječima. Dakle mi, vi govorite krajem godine ćemo mi raspisati, u idućoj godini će biti porast, itd., ali to je sve vidjet ćemo, bit ćemo, ići ćemo. A recimo ovaj prijedlog stoji već godinu dana. Zašto ga niste popravili? Zašto niste ove neke stvari koje navodite kao nedostatke kroz svoj prijedlog napravili? Ali neke dobre prijedlog odavde, zašto niste ugradili u svoj prijedlog zakona? To su pitanja koja si postavljamo. S druge strane, nijedan amandman kolegama iz MOST-a nije došao do sada koliko ja znam, ne znam ni da će doći, ali ja vjerujem da bi oni kao predlagatelji prihvatili svaki dobar prijedlog koji bi poboljšao stanje u Hrvatskoj po ovom pitanju. Zato kažem još jednom, mi u Klubu SDP-a ćemo podržati ovaj zakon, smatramo da nije idealan, ima puno nedostataka, ali je svakako puno bolje rješenje od onoga što imamo danas i mogao bi pospješiti ovo područje, a prije svega zato što podržavamo što veću uporabu obnovljive energije u domaćinstvima i kod običnih građana, hajmo to tako reći. I to bi onda, osim ekološkog aspekta napravilo i energetsku neovisnost i naših građana, ali i naše zemlje koja bi mogla biti pionir, imamo Bogom dana prirodne resurse koje možemo koristiti u energiju i šteta je da to ne iskoristimo. Zbog toga ćemo evo, i mi u SDP-u podržati ovaj zakon. Hvala lijepo.
U ime predlagatelja, ponovo će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Đujić, hvala vam lijepo na podršci i uz sve što ste rekli, da imamo sigurno ovdje i nedostataka i mi smo spremni prihvatiti nakon godinu dana što je bilo na Vladi sve njihove primjedba, a jedina njihova primjedba da se ne prihvati ovaj zakon, da Sabor ne prihvati. Znači bilo koji amandman, bilo kakvu izmjenu, mi smo spremi prihvatiti jer smatramo da je ovo ideja na tragu kojeg zakonskog okvira gdje bi se trebalo tražiti rješenje kroz ovakav zakonski okvir. Naravno, uz sve nedostatke koji su vjerojatno unutra, koje treba mijenjati, međutim mi nemamo, dobro ste tu ukazali niti jedan amandman ili prijedlog što bi mi trebali prihvatiti da prođe ovaj zakon. I to bi bilo konstruktivno od Vlade. Znači oni su išli u svoj zakon, primjene zakona da bi, evo, oni kao isto sjetili se mikrosolara, ali je činjenica da i njihov zakon i dalje nema nikakvih mjera, nema nikakvih rezultata, da smo mi i dalje oni koji 25 puta manje koriste solare nego druge zemlje Mediterana, poglavito Italija i Grčka. Znači mi imamo mogućnost, slažem se, suglasan sam da višak, zašto ne bi naši građani proizvodili višak, zašto ne bi HEP plaćao taj višak koji će se prodati na tržištu, ne vidim niti jedan razlog zašto ne bi naše obitelji, ne samo imale, bile bez računa ili da plate višak koji potroše, zašto ne bi zarađivali? Uostalom, sve se, vremena su se promijenila. Ništa manje se više energije ne troši zimi nego ljeti. Danas klima uređaji, oni jednostavno, takvo je došlo vrijeme da električna energija skoro isto zimi i ljeti. S vremenom se tako rashladni ti uređaji povećavaju potrošnju električne energije. Stoga, evo, ja očekujem od Vlade, ako treba zatražiti ćemo stanku, da vi još jednom dobro pogledate ovaj zakon, da date te svoje amandmane koje ćemo mi usuglasiti s vama i prihvatite ovaj zakon. Ja ne znam, ako treba zatražit ćemo stanku koliko možemo, evo tražim od vas, pa da vi zovnete i premijera, možda će on se složiti s ovim da napokon u RH pokrenemo i postavljanje mikrosolara, da pokrenemo, imamo pamet, da građevinarstvo se pokrene, da ljudi postavljaju to. Jednostavno ne znam što vi nudite nama na ovaj zakon. Što je vaša primjedba? Osim pamfleta koji ste nam poslali, ja moram reći pamflet, koji je financijski okvir. Pa vidite koliko se novca samo troši za ljude koje se subvencionira, a kamoli one građane naše tvrtke, a kamoli naše građane kojima se subvencionira ogrjev i električna energija. Vjerujem ako mogu druge države sa manje sunčanih dana od Finske, drugih, smatram da moramo to iskoristiti. Klub MOST-a je i dao ovaj prijedlog zakona s namjerom da usuglasimo zajedno i sa kolegama iz SDP-a, kolegama iz drugih stranaka, s vama iz Vlade, ovo je naša namjera, ovde mi ne govorimo o crnim labudovima, mi ovde govorimo o problemima naših građana, jel ćelavi labud ili je crni labud, ja ne znam di vi spadate i to me ne zanima i čiji je problem. Meni je problem mojih građana di ja živim, vjerojatno je kolegama problem u Gorskom kotaru, kolegici u Slavoniji i kolegi ovde u Zagrebu i okolici koji žive ovde, a energetski ne mogu to podnijeti i zašto oni, evo kolega Sladoljev je profesor, zašto ne bi škole imale kroz ovaj zakonski okvir mogućnost postavljanja mikrosolara, ne da bude procedura iz ovih iznosa. Znači i ustanove da mogu imat i to bi bila ušteda za školu, a ne bi ostalo još uvijek nemaju za spužvu i za kredu, neke škole doslovno nemaju kredu i spužvu za obrisat ono što je napisano sa školske ploče. Prema tome, ovo je jedan okvir iz koga daje, proizlazi određena rješenja, uza sve nedostatke kako što je rekao kolega u Kluba SDP-a. Ja sam minimalno očekivao i mi iz Kluba MOST-a nakon godinu dana da ćete vi dati određene primjedbe na ovaj zakon, a vi ste dali primjedbe u biti gdje smo mi u ovom zakonskom okviru taj problem riješili i u svom, u tom obrazloženju smo to dali. Prema tome, iskoristimo potencijal koji imamo, ako može Italija i Grčka 25 puta više proizvoditi [[Upadica: Hvala.]] ovaj energije iz solarnih panela zašto ne bi mi. Hvala.
Hvala lijepa. Ja bih samo htio sve zastupnike koji ih očito nisu pročitali Poslovnik skrenut im pozornost da se na prvo čitanje ne mogu davat amandmani. Sad ćemo preći na pojedinačno sudjelovanje u raspravi, pa će prvi govoriti poštovani zastupnik Marko Sladoljev.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo puno je toga već rečeno i u ovome zakonskome ja ću govoriti iz neke svoje pozicije, dakle profesora u školi. Sjećam se kad smo išli u 8. razred u školu u Rudešu, staru jednu školu da smo se grijali na ugljen i pošto sam bio ovako malo nestašan đak, dakle kada je bilo neki ispit onda nas par se popelo na krov škole i zatvorilo dimnjak i na taj način smo mi zapravo sprječavali dakle ispite za koje nismo bili pripremljeni, evo s mikrosolarima se to ne bi moglo ovaj dogoditi. Dakle, po našim dakle podacima dakle od 109 područnih škola čak 245 se krije na kruta goriva, mi mislimo da to nije dobro u 21. stoljeću. Također smatramo da ta djeca koja se i griju na ta goriva nemaju jednake uvjete obrazovanja kao oni koji ne, jer je zagrijavanje tih škola puno duže, dakle traje pogotovo u nekim područjima koja su hladnija i ono što zapravo šokira u cijeloj toj situaciji da Vlada neće prihvatiti ovaj zakon i cijelo vrijeme smo zapravo imali mantru od vladinih predstavnika d oni prihvaćaju nešto konstruktivno, da od oporbe nema konstruktivnih dakle prijedloga. Međutim, evo statistika pokazuje da oporba prihvaća zakonske prijedloge vladajuće većine nekad i jednoglasno, a da mi u Hrvatskom saboru nismo imali dakle primjer da vladajuća prihvati neki oporbeni prijedlog, zakonski prijedlog. Pa statistički valjda od tih silnih zakonskih prijedloga neki bi bili dakle dobri. Dakle, smatramo da je ovaj zakonski prijedlog dobar, možda ga treba izmijeniti u nekim sitnim detaljima, smatramo da bi on najviše koristio građanima i malim poduzetnicima. Ovaj, smatramo da bi s time stvorili i jednu potpuno drugačiju sliku dakle Hrvatske koja je već sada prisutna u svijetu, a da smo mi zemlja ekologije, zdrave hrane, dakle ovdje nije samo priča o mikrosolarima ovo je priča o jednom brendu Hrvatske kao ekološkoj dakle zemlji koja brine o svom okolišu, koja koristi svoje resurse, a to je sunce, koja koristi svoje resurse, a to je zdrava ekološka hrana. To je zapravo puno jedna šira zaokružena priča o samim mikrosolarima i ono što je ključno u ovoj priči, a to je zapravo onaj poslovica, dakle da kineska poslovica, da siromašnog učini, siromašnom dakle čovjeku možeš dati ribu, ali da ćeš mu pomoći ako ga naučiš uloviti je. Dakle, ovo je zapravo ta priča. Koliko zapravo nema vizije u našoj Vladi, ali zapravo i u našim lokalnim ovaj čelnicima. Evo, ja ću navesti jedan primjer Grada Zagreba kada se događala ova nedavna oluja, gdje je 100-tine i 100-tine i 1000 drva pokošeno, dakle meni je bila u mom kvartu preko 300, 400 drva koje je bilo pokošeno, gledo sam Sljeme, ja sam gradonačelniku Bandiću predložio da se ta drva o trošku građana Grada Zagreba ispile, dakle raspitao sam se koja je energetska vrijednost tih drva i nije vrhunske kvalitete, ali može poslužiti za grijanje, da se preko ljeta ostavi da se ona posuše i da se da Zagrepčanima koji nemaju dakle za grijanje. Izračunali smo kolko tih drva ima da bi Grad Zagreb svim dakle socijalnim dakle opterećenim našim građanima mogao dati ta drva, međutim nisam dobio nikakav odgovor, vjerojatno će ta stabla i drva završiti ili u kompostu ili negdje da trunu. Evo to je samo jedan primjer kako mi svoje, dakle evo možemo jednu nesreću ne iskoristimo za nešto dobro. I opet ponavljam evo mi smo spremni na sve konstruktivne prijedloga što se tiče ovog zakona i stojimo iza svog zakonskog prijedloga. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Bulj ima repliku.
Hvala lijepo. Kolega Sladoljev, dobro ste usporedili škola, sjećate se kako je na ugljen bilo u vrijeme kada ste vi išli u školu. Ne da je onda bilo u školi ugljen nego sada u Splitsko-dalmatinskoj županiji odakle ja dolazim još se uvijek koristi ogrjev, ugljen ili drvo. Pa tako prije godinu dana ravnatelj škole, zamolio me da na jednom području škole mogu li mu pomoći nekako je li, na bilo koji način da bi izgradio drvarnicu da nema gdje sa drvima koje je lože u učionicama. Tako da i danas imamo još uvijek takve škole dok ovoj Vladi očito ne odgovaraju da bude na tim školama mikrosolari i da na taj način riješimo taj problem tih i tih učenika i učionica, da na taj način imamo i klimu ljeti u učionicama kada su topliji dani a da imamo zime i grijanje, očito im to ne odgovara.
Odgovor poštovanog zastupnika Sladoljeva.
Slažem se kolega Bulj. Dakle radio sam u školi 20 godina i neke teme na učiteljskom vijeću su totalno prozaične ali realne među učiteljima a to je dakle da se nema dovoljno dakle sredstva za školsku kredu, za wc papir, za sanitare i takve stvari. Dakle škole enormni trošak troše upravo na ove stvari. Dakle mi smo da bi jednim ovakvim zakonom energetski škole profitirale, da bi imale više novaca za one materijale koji učenicima su potrebni a ne da kada stigne kreda u školu da se učitelji moraju grabati doslovno jer nemaju dakle novaca i to je samo jedan od benefita ovog zakona.
Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovane zastupnice Čikotić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče, poštovani kolegice i kolege. Danas ovdje raspravljamo o MOST-ovom Prijedlogu zakona o samoopskrbi električnom energijom iz obnovljivih izvora energije. Sam zakon upućen je još u svibnju 2018. godine pred više od godinu dana i jednostavno tek danas je došao na red za prvo čitanje a cilj bi mu imao za biti korištenje i usmjeravanje Hrvatske u korištenju vlastitih resursa, zapravo da na neki način koristimo onaj položaj koji imamo i da iskoristimo onu energiju koja nam je dostupna iz obnovljivih izvora energije, ovdje mislim i na sunce. MOST je kao jedna vrsta određenja, ima određene zelene politike koje zastupa a tu se zasigurno očituje to u održivom razvoju koji se ima osigurati kroz samoopskrbu, znači pojedinih kućanstava, malih i srednjih poduzetnika a isto tako znači i održivi razvoj u konačnici u cjelini, jer kao što kažu ono što je građanima, ono što je ljudima hrana, to je gospodarstvu energija. Da bi se naše gospodarstvo razvijalo, imalo je na raspolaganju određena sredstva iz eu fondova, tu poglavito mislim na energetsku učinkovitost u turizmu, natječaj je bio raspisan prošle godine za svega 76 milijuna kuna a onda ste početkom siječnja 2019. godine digli tu alokaciju na 220 milijuna kuna a obzirom da ste vjerojatno u problemu sa ljudskim resursima i u problemu zapravo sa samom obradom zahtjeva prionuli na to. Bilo bi puno korisnije da ste odmah to napravili kako bi zapravo svi oni projekti koji su doživjeli administrativno uspješnu ocjenu već počeli i sa samom realizacijom. Jer nama da bi naši poduzetnici bili konkurentniji i da bi usluge u turizmu bile konkurentne sigurno da im treba se smanjiti troškove koji su im izravni, koji su im svakodnevni a to su sigurno troškovi energetski. Što se tiče samih natječaja u industriji, tu ste raspisali prošle godine jedan natječaj na 114 milijuna kuna, to je naravno nedovoljan poticaj hrvatskom gospodarstvu jer znamo da su se poduzetnici mogli prijaviti na 350 tisuća kuna do 13 milijuna kuna. Ako svaki poduzetnik traži otprilike 10 milijuna kuna to bi izašlo da na kraju svega 14 poduzetnika bi dobilo potporu a da ne kažem da su neki tražili i puni iznos. Obzirom da ovaj Prijedlog zakona o samoopskrbi električnom energijom iz obnovljivih izvora energije ima cilj znači povećavanje energetske učinkovitosti kroz korištenje obnovljivih izvora energije te ... [[Govornik se ne razumije.]] stakleničkih plinova. On jednostavno daje pravni okvir koji bi trebao odgovoriti na probleme s kojima se kućanstva u Hrvatskoj suočavaju. Prijedlog, ovaj zakonski prijedlog osigurava znači godišnji obračun, samoopskrbu kućanstava i ugradnju 10 kilovata, na način da znači vodi se briga o tome koliko koje kućanstvo troši godišnje električne energije. Isto tako obzirom da redovito čitam i da su mi bitni uvjeti u kojima žive građani jer ako se trenutno nešto ne događa vama ili meni ne znači da se sutra neće događati. Mi jednostavno trebamo biti odgovorni prema građanima koje zastupamo, 10% hrvatskih građana je u riziku od energetskog siromaštva, to ukazuju sva izvješća pravobraniteljice za prava i do prema odgovorima Ministarstva demografije, mladih, obitelji i socijalne politike kaže 65 tisuća građana 221 korisnik je naknade za ugroženog kupca energenta. Isto tako 39 tisuća 403 građana prima znači pomoć između 850 i 950 kuna po regionalnim, odnosno županijskim i jedinicama lokalne samouprave. Na te dvije mjere troši se ukupno 150 milijuna kuna te jednostavno one su jednoobrazne. One su znači svake godine taj problem energetskog siromaštva se ne rješava. I pučka pravobraniteljica i na razini EU kažu da svaka država članica bi trebala nacionalnom strategijom riješiti problem energetskog siromaštva, to jednostavno ove naknade koje su jednokratne iz mjeseca u mjesec, iz godine u godinu nisu uspjele riješiti a to govori i broj korisnika jer se on ne smanjuje. Znači mi i dalje osiguravamo isti novac, osiguravamo novac iz proračuna a taj problem se ne smanjuje. Upravo ovaj zakonodavni okvir, gdje bi omogućili tu samoopskrbu, gdje bi omogućili zapravo predaju električne energije, proizvedene iz solara u mrežu, vi bi mogli za isto ovaj novac 37 milijuna kuna uložiti pojedincima znači koji su u energetskom siromaštvu i zauvijek ih riješiti. Isto tako, ovaj zakon predviđa one stop shop u kojem se nameće okvir jer znamo da svi dana i poduzetnici kad su pitanju i EU fondovi i drugi, imaju određene rokove, ovdje se osigurava jedan rok od 15 dana da zapravo građani koji podnesu zahtjev, njegov zahtjev bude i pravovremeno riješen jer vrijeme je jako bitno. Nama i svjesni smo mi iz MOST-a slabe pozicije Hrvatske po pitanju obnovljivih izvora energije i sunca, tu je dao i doprinos prof. Dobrović koji je izračunao da svega 14 foto-naponskih kW-a je po stanovniku Hrvatske, EU prosjek je 200 kW-a po stanovniku, Slovenija ima 10 puta veći, ovakav zakon koji danas imamo tek u prvom čitanju, već je na snazi dugi niz godina u Sloveniji i upravo je on osigurao to jedno korištenje dodatno obnovljivih izora energije iz sunca. Također Hrvatska ima različita podneblja, jedan od njih je sigurno i naši otoci, uvijek kada govorimo o otocima, govorimo o tome koje subvencije im možemo osigurati i na koji način. Puno bi nam bilo korisnije da na otocima osiguramo otočanima pa i bez subvencija znači jer danas to isplati jer onog momenta kada vi predajete proizvodnju, znači viška proizvedene električne struje u mrežu, vi nemate potrebu za baterijom i to u mnogim slučajevima zapravo pojeftinjuje i samu investiciju a i sami solarni paneli mogu se proizvoditi u RH, znači to nije neka visoka tehnologija, i mi na taj način zasigurno možemo osigurati jednu gospodarsku granu koja bi imala i samu primjenu a isto tako obzirom da se radi o malim sustavima, tu će doći do izražaja i lokalni poslovi, mali obrtnici koji mogu po tom, iste te solarne panele i sustave postavljati. Ovo je jedan dobar zakon koji bi osigurao energetsku samodostatnost hrvatskih kućanstva, smanjio bi im udio u potrošnji energenata a mi znamo da prema potrošačkoj košarici 10% tih troškova kućanstva odlazi na energente a isto tako bi htjeli još jednom pitati vezano za fond, javili ste u svom izlaganju, u iznošenju stajališta Vlade, da će fond osigurati određene subvencije vezano za postavljanje solarnih sustava na krovove, zanima me u kojem iznosu ukupno, koji će biti raspon samoga sufinanciranja, planira li se određeni kriteriji regionalnosti znači da različite budu regionalnosti, znači da različiti budu intenziteti za područja sa posebnim specifičnostima u Hrvatskoj, poput brdsko-planinskih područja, potpomognutih područja ili onih otoka. I isto tako molim vas da još jednom objasnite hrvatskoj javnosti kako i nakon 5 g. nema energetske obnove kuća obzirom da nema niti jednog znači bilokakve administrativne barijere da se taj natječaj već doslovno jučer raspiše jer natječaj je i planiran za prosinac 2018.g. a bio je planiran i za 6. mj. 2019. g. i zasigurno, to je isto jedan put koji bi smanjio troškove kućanstava i obitelji jer građani na taj natječaj čekaju i zašto loše i na takav način koristite europska sredstva i mi evo predložili i jesmo predložili ovaj Zakon o samoopskrbi električnom energijom iz obnovljivih izvora energije upravo zato da se osigura samodostatnost kućanstava i da na neki način imamo jednu politiku, javnu politiku okrenutoj zelenoj energiji, obnovljivim izvorima energije i da Hrvatska koristi svoje resurse i da napravi zaokret prema održivom razvoju, hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa evo, vrlo kratko, puno je već rečeno u ovom zakonu, ali ono na što želim ukazati u svojoj pojedinačnoj raspravi je kako se ponašaju odgovorne vlasti. Dakle već sam spomenuo primjer Primorsko-goranske županije koja je prije neki 10-ak godina otkupila zgradu koja se zove Slogin-Kula i u koju je premjestila sve svoje urede i odjele koji su do tada bili razbacani diljem grada Rijeke, dakle na više lokacija je bilo ureda Primorsko-goranske županije, mi smo prije 2009. g. kupili tu zgradu i krenuli smo u njezinu obnovu i rekonstrukciju, ona se nalazi u centru Rijeke i ona je u potpunosti 100% energetski učinkovito, dakle osim same ove fasade krovišta i svega što ima, ona preko sunca proizvodi sama svu kompletnu energiju koja je potrebna za tu zgradu, od struje, grijanja i svega i da ne govorimo da smo sve odjele i urede grada smjestili na jedno mjesto. Sada trenutno provodi niz programa doduše u suradnji s Vladom a to je energetska učinkovitost škola na području Primorsko-goranske županije gdje smo kroz fasade, krovišta, LED rasvjetu krenuli u energetsku učinkovitost obnove škola na području naše županije, na školi u Cresu imamo i kolektore koji će se koristiti toplu vodu ali sada bi trebalo nadograditi taj sustav i taj model na način da se i koristi proizvodnja Sunčeve energije za proizvodnju struje, kako u školama, tako u javnim ustanovama. Šta mi imamo u državi? Mi u državi nemamo niti jednu državnu zgradu koja koristi obnovljive izvore energije, dapače većina ministarstava se nalazi u unajmljenim prostorima, dakle nemamo ministarstva ni u državnim zgrada, to su rijetke iznimke a kamoli da su energetski učinkovite i tako na tom tragu bi trebala odgovorna Vlada raditi da i svojim primjerom pokazuje kako se čuva energija, kako se čuva zaštita okoliša i kako se obnavljaju izvori energije. Zašto ja ne vjerujem kada Vlada govori mi ćemo krajem godine raspisat natječaj, mi ćemo ovo, mi ćemo ono, dakle, evo još jedan primjer koji se tiče ekologije. Od 2016. g. država više ne financira zbrinjavanje azbesta kao otpada. Dakle na stranicama fonda stoji raspisat ćemo novi natječaj za sufinanciranje zbrinjavanja azbesta kada bude novca i to tako stoji već 3 g., šta imamo, imamo šume krcate azbestnog otpada a to je bio jedan dobar projekt koji je ova Vlada zaustavila i rekla je napravit ćemo i već 3 godine se ništa ne dešava jer to su stvari koje nas zabrinjavaju, zbog čega je nepovjerenje u ove stvari, kada vi govorite, državni tajniče, bit će krajem godine ovo ili bit će krajem godine ono. Uglavnom, još jednom apeliramo na Vladu da djelima počne konkretnije govoriti, odnosno svojim primjerom počne se baviti obnovom energetskom i korištenjem obnovljivih izvora energije, ali, i omogućiti građanima da od toga žive i da od toga imaju korist od ove naše prirode. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Imamo 2 replike. Prva je poštovane zastupnice Čikotić, izvolite.
Poštovani kolega Đujić. Ja bih samo htjela s vama se složiti vezano za ovaj problem azbesta. U Splitu koji je, ono, drugi grad u Hrvatskoj najveći, postoji ogroman problem na Brodarici, tamo su doslovno stanari koji su tamo prisutni. Isto tako, obraćali smo se i Fondu za zaštitu okoliša i oni sami, a isto tako i prema Gradskom vijeću grada Splita i da se u proračunu predvide određena sredstva, no međutim, na taj prijedlog jednostavno nismo dobili odgovor, odnosno amandman sam je kao takav bio neprihvaćen. Slažem se s vama, to je poglavito pitanje ljudskog zdravlja i bitno je da se danas otkloni ono što se sutra će rješavati kao posljedica.
Odgovor poštovanog zastupnika Đujića.
Pa upravo tako, i zato mi je, toga sam se sad sjetio kroz ovu raspravu, ali to je isto jedan bitan i veliki problem na koji treba ukazivati. Dakle 3 godine se to od strane države ne sufinancira. Mi u našem primorju, evo u mojoj županiji otkud dolazim je još uvijek veliki broj obiteljskih kuća koje imaju krovove pokrivene azbestnim crijepom, imamo u Gorskom kotaru onaj, dio kuća koje su obložene azbestnim pločama koje su još uvijek na objektima i ugroženo je zdravlje ljudi, ugrožena je priroda, a da ne govorim, oni koji i dođu do novca pa idu u obnovu tih kuća i obnovu krovišta, gdje onda završava taj azbest, znači, do sada je država to plaćala, a sada ljudi bi sami još trebali platiti zbrinjavanje jer to spada pod opasan otpad i neće ga svatko ni uzeti i zbog toga treba ukazivati na taj problem stalno i da država vrati sufinanciranje zbrinjavanja azbesta kao opasnog otpada.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Sabine Glasovac.
Hvala lijepo. Kolega Đujiću, potpuno ste u pravu da Vlada treba učiniti sve dodatne napore kako bi se osigurale korištenje obnovljivih izvora energije. Vidjeli smo dobrih primjera energetske učinkovitosti, smanjenja troškova, ne samo za kućanstva, ovo što ste i vi rekli, trebali bismo malo više voditi računa o tome da se ti troškovi smanje i za državne i javne institucije. Dali ste par dobrih primjera i u svojoj županiji. Ja ću spomenuti u Zadru, Pozdrav Suncu, jedna od najvećih vjerojatno atrakcija u samom gradu Zadru, međutim inicijalno je on trebao, između ostalog, ne samo kao atrakcija, nego služiti i kao mala solarna elektrana koja bi proizvodnom energije zapravo osvjetljavala cijelu rivu i time i smanjila troškove, itd. Nažalost, od 2010. godine do danas, na tom tragu nismo učinili puno. Znači tu su u nekim situacijama, u nekim projektima je potrebno samo zaista uložiti male napore kako bismo zaštitili okoliš s jedne strane, ali i smanjili troškove gradovima, općinama, kućanstvima s druge strane.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Đujića.
Kolegice Glasovac, dali ste dobar primjer i to su recimo, spomenuo sam Projekt Green Knesset koji ima izraelski parlament, koji koristi potpuno obnovljivu energiju za kompletnu energiju parlamenta, od struje, svega, imaju ploču koja prikazuje koliko su struje uštedjeli, dakle, iako su te investicije, odnosno ti programi u početku možda skupi jer je riječ o sofisticiranoj tehnologiji, na kraju se oni vrlo brzo isplate, a kasnije kada vidite kolike uštede postižete, onda praktički imate i zaradu. Tako da je taj projekt u Zadru zaživio prije 9 godina kako je trebao, danas bi već on daleko, daleko isplatio ulaganje koje bi bilo u to i zato bi, a pogotovo danas kada imamo i stabilizirane financije, evo, imamo rast BDP-a, voli se Vlada hvaliti kako imamo nikad bolje punjenje proračuna, danas mudra odgovorna Vlada bi usmjerila upravo sredstva u to polje energetske obnove i da u biti čuvamo i okoliš, ali i da zarađujemo na našoj energiji.
Hvala. Sad će ponovo govoriti poštovani zastupnik Saša Đujić, ovaj put završno u ime Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala g. potpredsjedniče. Javio sam se u ime Kluba SDP-a, stvarno vrlo kratko. Potaknut vašom primjedbom da nismo pročitali dobro Poslovnik pa da na prvo čitanje ne može biti amandmana, znamo mi dobro da u Poslovniku da ne može biti amandmana na prvo čitanje zakona, ali upravo redovna procedura u prvom čitanju svakog zakona iznose se primjedbe i prijedlozi koje onda predlagatelj zakona vidi, akceptira i usvaja i do drugog čitanja ih ugrađuje u konačni prijedlog zakona. E sada, to je ono na što želim još jednom ukazati. Dakle, Vlada je na ovaj prijedlog kolega iz MOST-a rekla, ne valja to, to, to, to, to i to. Ovaj prijedlog zakona izvest će, dovest će do nestabilnosti tih i tih, ali nije dala ni jedan prijedlog, znači da je na njihov konstruktivan, nijedan prijedlog nije dala na koji način će se otkloniti te negativnosti koje bi eventualno ovakvo prihvaćanje zakona uzrokovalo. Ali, budući da je Vlada u svom obrazloženju odbijanja ovog prijedloga navela na što ima zamjerke i što po njima ne valja, ja vjerujem evo, da će do drugog čitanja i kolege iz MOST-a proučiti te prijedloge, primjedbe Vlade, pa dati neka nova rješenja za konačni prijedlog zakona koja bi trebala to popraviti, a onda ćemo eventualno u konačnom prijedlogu raspravljati o amandmanima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa i sada će u ime predlagatelja završno govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Nema nas ovdje u velikome broju, vidim, nasuprot mene dvije kolegice i dva kolega i iza mene je potpredsjednik, znači nema nas nešto u velikom broju, ali je značajan prijedlog zakona, ne što je iz moga kluba nego ovaj zakon je u biti, ovakav prijedlog nema alternativu. On jedino može se novi dodatnim prijedlogom, na ovaj prijedlog, može se doraditi. Znači alternative, nešto što koriste zemlje koje imaju isti sunčanih broj dana, mediteranske zemlje, Italija, Grčka i ostale zemlje, 25 puta više, ekološki su znači, ekološki je čisto, upravljanje energijom, cijenom energije bi stavili u ruke našim građanima i poduzetnicima, naši građani bi bili proizvodili sebi energiju, mikrosolari na krovovima do 10 kW kuća, zgrada, tvrtki, vrtića, škola, bolnica, drugih ustanova, donosila bi smanjenje plaćanja računa vlastite potrošnje ali bi bilo regulirano pametnim brojilima. Vrlo bitno je da se ovdje spominjemo u ovom zakonu i ono što smo najviše govorili a to je problem ovih siromašnih obitelji, energetski ovo bi bila protiv energetskog siromaštva, znači ovim prijedlogom zakona trošak dokumentacije bi se smanjio sa 8000 kuna za 2000 kuna, znači 4 putanje, skinule bi se administrativne barijere, ovo je, ovaj zakonski okvir, znači u ovom zakonu iz ovoga zakonskoga okvira bi se trebale izvući drugi podzakonski akti a to je dio onoga što bi trebalo odraditi ministarstvo, godišnji obračun umjesto mjesečnoga, znači smanjuje vrijeme povratka investicija za 5 do 15%, omogućava veću ... [[Govornik se ne razumije.]] potrošnje električne energije. Znači ja bi ovdje rekao da svi prijedlozi koje smo čuli, treba ih razmotriti međutim ja očekujem od kolega saborskih zastupnika jer je sad prazna ova sabornica a vrlo je bitan zakon, godinu dana je stao, očekujem da će on prihvatiti da ćemo ići u drugo čitanje i da će prijedlozi Vlade jednom konstruktivnom razgovoru sa predlagateljima da će i prijedlozi saborskih zastupnika ovaj dom u biti usvojiti i napokon da dostignemo da smo na dnu, imamo najveći broj dana Sunca, u EU-u smo pri vrhu, a smo pri dnu po korištenju mikrosolara. Vrlo bitno je da se građevina, graditeljstvo pokreće, znači da se pokreće, imamo apsolutno sve što se tiče sam proizvodnje, znači svaki dio kao što sam rekao bis e proizvodio ovdje i ne vidim niti jedan razlog zašto mi ne bi to izgradili a vrlo je bitno da energetska naša, naših sunčanih dana se uklapa u politiku zaštitu okoliša, znači nama je vrlo bitno ovdje da se mi držimo i tog djela zaštite okoliša jer ovo nisu štetni projekti kao što je trebala biti termoelektrana na Peruči koja je bila najvećem pitkom bazenu u vode u Europi, koja ugrožava krško područje, mi energetiku, sunce i vodu moramo čuvati, maloprije ja sam govorio o vodi, večeras će biti i jedan stručni skup u Splitu o očuvanju pitke vode ali tako je bitna i energetika i očuvanje te vode poglavito na ovim područjima di energetika mora biti ekološki znači uklapala se u politiku zaštite okoliša održivoga razvoja. Mislim da moramo ovaj potencijal iskoristiti, mislim da potencijal pitke vode već pomalo gubimo sa neodgovornim, možda nije kasno, sa neodgovornim ponašanjem, tako u Splitu evo, kad god malo kiše padne, ljudi po nekoliko dana nemaju vode. Jedan veliki grad, cijeli splitski bazen ima vode osim ovoga djela koji je prespojen na Cetinu, sad se razmatralo o Cetini, pa vidimo da je sad u izborima je dolazio dolje premijer da će se raditi nekakvi bazeni koji će rješavati dio mulja ali ne može riješiti sve od upojih, tih upojnih bazena koji se prikupljaju sa autoputa i zine Dugopolje pa idemo znači, mi ne štitimo ono što imamo, vodu smo pomalo počeli gubiti, a energetiku u biti na područjima koja su bogata znači s tim, tako smo mi bogati i brojem dana sunčanih dana i zašto to ne iskoristiti. Ja ne vidim niti jedan zašto ne imati neovisne obitelji, neovisne ustanove, energetski i koji će taj novac umjesto trošiti, uštediti i ulagati u nešto drugo, da imaju bar kredu i spužvu u učionicama učenici i učitelji, da imamo radiologe, pedijatre, a ne da žene umiru u redovima da bi izvršili ultrazvuk pregleda dojke ili da naša djeca nemaju pedijatra u Dalmatinskoj zagori ili da nemamo rendgene ili tako nešto slično. Smatram da evo još jednom na kraju bi rekao da očekujem od Vlade tj. od saborskih zastupnika da podrže ovaj naš prijedlog, da ide u drugo čitanje, da ćemo mi do drugoga čitanja razmotriti sve ove prijedloge koje smo čuli ali nismo ih imali puno i bit će sramotno ako kolege saborski zastupnici ne dozvole da ovakav prijedlog zakona koji je stajao godinu dana je stajao u proceduru a u biti zakon koji rješava evo rekao sam, brojna pitanja a bilokakve nedostatke jer ništa nije idealno, uvijek može bolje, mi smo spremni prihvatiti u drugom čitanju ili kroz amandmane Vlade ili kroz amandmane klubova zastupnika ili kolega zastupnika u Saboru, znači mi smo spremni sve to prihvatiti ali da napokon u mojoj Dalmatinskoj zagori ljudi imaju mogućnost opstati na tome području a ne da se kupuju drva, da se loži u učionicama, a ne da nemamo plaće za u ustanovama u domu zdravlja, umjesto da ovo riješimo na ovaj način pa da od ovog novca što se plaća preko računa električna energija, da se povise plaće primanja i riješe druga pitanja liječnika na tim područjima. Znači ja očekujem, ja evo kao predlagatelj a vjerujem i kolege, vjerujem i ostali kolege sad koja će biti situacija, evo očekujem to da se prođe u prvom čitanju i da u drugome čitanju se razgovara o ovome prijedlogu ako treba danima. Ako je potrebno, slobodno ga preuzmite vi i vi ga predložite, znači i to nije problem, mi ćemo reći ok, evo to je prijedlog kojega smo mi imali ali evo, Vlada ga je preuzela i nikakav problem, čak je to plus Vladi ako je u interesu građana, međutim kao šta gurate štetne projekte, na Lečevici otpad u srcu Dalmatinske zagore koji će ugroziti pitke vode i krš, maloprije prije sam im rekao da to sam već jednom i najavio da trebamo zaštititi taj krš zakonom, tako trebamo i mikrosolare zakonski urediti na način poglavito zbog toga šta imamo prevelik broj dana sunčanih. Evo za kraj bi samo rekao gospodo iz Vlade, očekujem, čuli smo vaše primjedbe koje nisu baš bile nešto konstruktivne, sve šta ste rekli, mi smo davali protuargumente, ponudili smo ovome rješenju, vidjeli smo kolege iz SDP-a su rekle svoj stav, kolege iz HDZ-a u ime kluba su otišli ali je bio i njihov stav isti, istovjetan sa Vladinim ali očekujem od svih saborskih zastupnika ako ovo ima tko prinijeti da prenese da je ovo izlaz od energetske ovisnost poglavito socijalno ugroženih naših građana energetski a prije svega ovo je i demografska mjera je postavljanjem ovih mikrosolara će se povećati potreba za većim brojem radnih mjesta a bez radnih mjesta nema opstanka ljudi poglavito u RH a pogotovo na područjima 2/3 Hrvatske gdje su već ljudi iselili. Ovo je i gospodarska mjera i ekološka mjera i socijalna mjera i demografska mjera i gospodarska a što je najbitnije i ekonomska mjera jer ovdje u konačnici imamo i radna mjesta će biti potrebna u ovome prijedlogu, u ovome u okviru prijedloga ovoga našega zakona. Evo bio bi presretan a vjerujem i brojni građani koji očekuju radno mjesto i oni koji bi proizvodili mikrosolarne dijelove i oni koji postavljali i cijelo naše tržište bi bilo zadovoljno jer bi napokon krenuo taj ciklus održivoga razvoja u RH i očekujem da od kolega saborskih zastupnika da će ovo podržati premda su preda mnom samo dva zastupnika ali vjerujem da će ovo doći do svih a iskoristit ćemo evo mogućnost kad bude se i prije glasanja, naći ćemo nekakav način da pozovemo sve kolege zastupnike da podrže ovo i da je vrijeme da Hrvatska gleda naprijed i da iskoristimo naše resurse i potencijale a ne da u interesu ko zna čijem pogodujemo, ko zna čijim interesima jer subvencioniramo milijarde za tko zna koga i u čije džepove. Zbog toga još jednom evo kraj vama iz Vlade očekujem da ćete poslati poruku saborskim zastupnicima jer oni vas slušaju da podrže ovaj prijedlog, hvala lijepa.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasat kad se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti s radom u srijedu, 5 lipnja u 9 i 30 i prva točka bit će Godišnje izvješće o provedbi Strategije Zakona o odnosima RH s Hrvatima izvan RH za 2017. g. a podnositelj je Središnji državni ured za Hrvate izvan RH, ugodan vikend vam želim. SJEDNICA PREKINUTA U 15,01 SATI
Prijedlog Zakona o samoopskrbi električnom energijom iz obnovljivih izvora energije, prvo čitanje, P.Z. br. 360, predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog Zakona o samoopskrbi električnom energijom iz obnovljivih izvora energije, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 77 za, 11 suzdržanih i 13 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.