Sljedeće iznošenje stajališta i u ime Kluba zastupnika Centra i Glasa poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Danas je evo tema i presice koju smo nedavno održali prije koju minutu ponovno dakle nasilje nad ženama i ovaj tragičan slučaj koji se dogodio jučer u Splitu. Nije prošlo dakle niti 10 dana od kada smo i u Saboru simbolično obilježili Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad žena. Nije prošlo niti 10 dana od kada smo svi ovdje u Saboru ustali i šutjeli minutu u znak sjećanja na sve žrtve nasilja nad ženama. Nije prošlo ni 10 dana od kada smo zvonjavom svojih mobitela svako 15 minuta upozorili na poraznu statistiku u Hrvatskoj, a to je da svakih 15 minuta jedna žena doživi nasilje. Bile smo tada i upozorene da ometamo rad Sabora, ali evo niti 10 dana nakon tog upozorenja jedna žena je jučer brutalno ubijena od svog partnera. U tih 10 dana, 960 puta su izvršeni razni oblici nasilja nad ženama. Žene dakle u Hrvatskoj ubijaju. Ne samo da ih ubijaju, nego o tome imate i eksplicitne, vrlo eksplicitne snimke na javnoj televiziji skoro pa live prijenos. Govori se otvoreno o imenima žrtava, počinitelja ne misleći na dijete ili djecu koja su isto tako žrtve i trenutno ostale bez roditelja. Da smo u civiliziranoj zemlji padale bi glave urednika i odgovornih na nacionalnoj televiziji. U vrijeme Covid-a bilježi se porast nasilja u obitelji, općenito nasilja i vršnjačkog i svakog drugog. Govorimo o mentalnom zdravlju nacije, odraslih, djece, adolescenata, navodimo brojeve i olako govorimo o tim statistikama kao da se to događa negdje drugdje, a jučer je jedno dijete ili djeca ostala bez roditelja. Ubijena je jedna žena od svog partnera. Danas u Saboru raspravljamo o državnom proračunu za sljedeću godinu. U proračunu bi se trebala vidjeti ta naša briga za žene, briga društva da se nasilje oštro sankcionira, a da prevencijom i edukacijom djelujemo na mlade da se ovo više nikada ne ponovi. Nije dovoljno samo deklarativno potpisivati međunarodne konvencije koje govore o nasilju nad ženama. Potrebno je sve te mjere implementirati i rezervirati sredstva za njihovu realizaciju. Kako to danas u proračunu ne vidimo, dakle ne vidimo dovoljno sredstava za tu namjenu danas ćemo i u ime Kluba, i kao inicijativa zastupnica za zaštitu od nasilja iz drugih klubova podnijeti evo i brojne amandmane na proračun koji neće samo osigurati sigurne kuće u koje se žene mogu skloniti od nasilnika, već će novac s nekih besmislenih nedovršenih onih desetljećima skoro nedovršenih projekata usmjeriti na edukaciju, dugoročno obrazovanje i dječaka i djevojčica. Dječaka da poštuju djevojčice i žene, a djevojčice da izrastu u snažne djevojke i žene da budu samostalne, samopouzdane i da smognu hrabrosti prepoznati i reći ne nasilnicima. Tražit ćemo sredstva za programe samozapošljavanja žena, cjeloživotnog učenja i za sve one programe koji će im osigurati o pomoći da budu ekonomski neovisne i emocionalne snažne. Stop nasilju nad ženama. Zahvaljujem.
I posljednje iznošenje stajališta u ime Kluba Socijaldemokrata poštovana zastupnica Katica Glamuzina.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Želim započeti čitanjem dijela javnog apela kojeg je objavila Splitska udruga „Domine“, oni kažu: „Zaustavite femicide, zaustavite muško nasilje nad ženama. Žena nije vlasništvo niti posjed muškarca. Svaka žena ima pravo prekinuti vezu i iz nje izaći a da pritom nije u riziku po svoje zdravlje ili život. Svaka žena ima pravo na sigurnost i zaštitu, a svaki zločin treba biti prepoznat i primjereno kažnjen. Hrvatski Kazneni zakon ne poznaje femicid, ubojstvo žene od strane muškarca kao rodno uvjetovani zločin iz mržnje. Radi se o ubojstvu iz namjere počinjenom od strane muškarca koji smatra da je žena njegovo vlasništvo i da ima pravo raspolaganja njezinim tijelom, životnim odlukama i pravom na život. Najnoviji slučaj ubojstva žene u Splitu gdje je počinitelj ušetao s oružjem na njeno radno mjesto i ubio ju pokazuje da žene i djevojke nigdje nisu sigurne, a da je društvo nemoćno zaštititi ih od muškog nasilja. Zahtijevamo stoga po tko zna koji put da se hitno ozbiljno pristupi programima prevencije i zaštite žene od muškog nasilja i nasilja u obitelji te da se femicid kvalificira kao ubojstvo iz namjere povezano sa zločinom iz mržnje prema ženama kao otegotnom okolnosti. Vjerujemo da progovaramo u ime brojnih žena ne samo u Splitu kada kažemo da smo pune ispremiješanih osjećaja tuge, ljutnje i bijesa jer je još jedna žena smrtno stradala zbog toga jer je neki muškarac umislio da ona pripada njemu i da je njegovo pravo presuditi joj zbog postupaka suprotnih njegovim očekivanjima.“, gotov citat. Što je bitno izvući iz ovog apela i jučerašnjeg strašnog događaja u Splitu? Femicid je najekstremniji oblik rodno uvjetovanog nasilja i definira se kao ubojstvo žene zato jer je žena. Radi se o zločinu iz mržnje nad osobama ženskog spola koji je motiviran samo spolom žrtve. Radi se o zločinu motiviranom mizoginijom. Femicide počinjavaju i žrtvama bliske i poznate osobe ali i osobe s kojima nisu u bliskom odnosu. Ne postoje globalni ili standardizirani podaci o femicidu, a EU institut za ravnopravnost spolova tvrdi da nedostatak podataka prikriva prave razmjere nasilja. U većini zemalja u kaznenom pravu se na femicid ne referira posebno, već ga se svrstava u ubojstvo. Samo nekoliko zemalja Latinske Amerike u svom zakonodavstvu prepoznaje femicid. Stručnjakinje koje govore za … apostrofiraju kako femicid treba priznati kao posebno kazneno djelo zato što se razlikuje od drugih oblika ubojstava, razlikuje se time što je motivirano mizoginijom. Ponavljam mržnjom prema ženama dešava se ženama samo zato jer su žene. Brojni stručnjaci tvrde da bi uvrštavanje femicida u Kazneni zakon bila napokon prepoznata mizoginistička motivacija ovih zločina te bi time napokon mogli imati i točnije statističke podatke što bi onda pomoglo i pri definiranju mjera za bolju zaštitu žena. Slijedom svega što sam navela želim najaviti da Klub Socijaldemokrata danas u saborsku proceduru upućuje Prijedlog izmjena Kaznenog zakona kako bi pojam femicida izrijekom bio definiran u zakonu kao rodno uvjetovano kazneno djelo zločina iz mržnje počinjeno od muškarca prema ženi. Nadam se da ćemo dobiti podršku za takav prijedlog. Zahvaljujem.
Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovana zastupnica Nadica Dreven Budinski.
Svjetski dan borbe proti AIDS-a obilježava se 1.12. upravo na današnji dan sa porukom okončaj nejednakosti, okončaj AIDS, okončaj pandemije. Obilježavanje tog datuma traje više od 30 godina na inicijativu Svjetske zdravstvene organizacije. Što je AIDS? Sindrom stečene imunodeficijencije je bolest ljudskog imunološkog sustava. Osnovna osobina te bolesti je teško oštećenje imunološkog sustava tj. nemogućnost da se taj sustav brani od štetnog djelovanja različitih bolesti, a jedini način da se zna je li netko zaražen je testiranje. Ovaj dan je prilika da ljudi širom svijeta pruže podršku oboljelima i da se ujedine u boriti protiv HIV-a i AIDS-a. Danas je dan da se sjetimo svih onih koji su umrli od bolesti od AIDS-a. Do sada je 32 miliona ljudi preminulo od oboljenja vezanih za AIDS što ovu pandemiju čini jednom najrazornijih. Procjenjuje se da trenutno 37 miliona ljudi živi sa HIV virusom. Danas je postignut veliki napredak u liječenju HIV-a i razumijevanja kako se prenosi, što nam omogućava bolju zaštitu od širenja virusa. Svjetska zdravstvena organizacija je 2016. godine donije plan naziva, plan pod nazivom Pravilo 90 90 90. Što znači da 90% zaraženih bude dijagnosticirano, 90% uzima antivirusne lijekove i 90% liječenih ima nemjerljiv broj virusa HIV-a u organizmu. Prema preliminarnim podacima registra za HIV i AIDS HZJZ-a od 1985. godine kada su zabilježeni prvi slučajevi zaraze do studenog 2021. godine u Hrvatskoj je ukupno zabilježeno 1886 osoba. Od toga 1679 muškaraca i 206 žena od čega ih je 590 oboljelih od AIDS-a, a u istom razdoblju od AIDS-a je umrlo 249 osoba. Ukupno sa AIDS, od HIV-a i od AIDS-a je umrlo 396 osobe. Tijekom prvih 10. mjeseci 2021. godine zabilježeno je 58 osoba kojima je dijagnosticirana infekcija HIV-a uključujući i AIDS. Prema podacima Klinike za infektivne bolesti Dr. Fran Mihaljević, Referentnom centru za dijagnostiku i liječenje zaraze HIV-om te Ministarstvo zdravstva u prvih 11. mjeseci 2021. godine je 1358 osoba od oboljelih od infekcije HIV-om bilo uključeno u skrb. Pokazatelji ishoda liječenja te uključivanja u skrb je dobro, ali još uvijek nepovoljno što se dio zaraze od oko 50% otkrije u kasnom stanju HIV infekcije ili kad je zaražena osoba već oboljela od AIDS-a. Od ukupnog broja svih slučajeva 98% su muškarci i 11% su žene. Najčešće prijavljeni put prijenosa su spolni odnos između muškaraca, spolni odnos između muškaraca i žena te injektiranja droga. Hrvatska je zemlja niske prevencije infekcije HIV-om jer je 2017. godine usvojen hrvatski Nacionalni program za prevenciju HIV-a i AIDS-a za razdoblje 2017. – 2021. godine s ciljem sprječavanja širenja infekcije. U programu zajedničkom radu sudjeluju zdravstvene službe, mnogobrojni stručnjaci izvan zdravstva i nevladine udruge. Prikupljaju se podaci, provodi nadzor nad krvlju, edukacije i podizanje svijesti čitavog stanovništva posebice mladih i skupina izloženih povećanog rizika. Važan temelj svih mjera prevencije edukacija i informiranje, usvajanje odgovornog spolnog ponašanja i nekorištenja droga. U Hrvatskoj je na 15-tak lokacija dostupan, dostupno dobrovoljno savjetovanje i testiranje u zavodima za javno zdravstvo te u zajednici u suradnji sa organizacijama civilnog društva gdje se osobe mogu anonimno i besplatno testirati. Koliko su virusi opasni znamo već 100-tinama godina prije. I danas pandemija Covida-19 trebala bi nas uvjeriti i naučiti da moramo vjerovati znanstvenim i stručnim zdravstvenim djelatnicima, epidemiolozima i svima koji brinu o našem zdravlju i sigurnosti da se moramo odgovorno i ozbiljno ponašati, jer ako mislimo i vodimo brigu o sebi štitimo i druge. Hvala.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Mosta, poštovani zastupnik Ante Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Poštovana hrvatska javnosti, poštovani instruktori, kandidati i vlasnici autoškola. Prije koji tjedan progovorio sam i zagrebao površinu izrazito lošeg stanja na tržištu autoškola te upozorio na odnos gori od maćehinskog od strane naravno države prema svima onima koji unutar ove djelatnosti rade, prehranjuju svoju obitelj i zarađuju kruh svagdašnji i usađuju nam vještine za upravljanjem motornim vozilima, evo kako bismo i mi, a i naši članovi obitelji došli živi i zdravi svojim kućama. Cijeli niz nelogičnosti započeo je otvaranjem tržišta i dokidanjem minimalne cijene autoškola još 2018.g. koja ruku na srce niti tada nije bila bog zna kolika, radilo se negdje o iznosu nešto višem od 5.000 kuna. Ali i tih 5.000 kuna je bio koliki toliki oblik mehanizma kontrole. Osim toga nije se mogao dogoditi ni suludi ekonomski neodrživi neisplativ cjenovni damping kojeg imamo već danas, a onda samim time uz to i kvalitativni damping o kojem svjedoči cijeli niz negativnih komentara na stranicama velebnog Hrvatskog autokluba. Unatoč tome što je Odbor za nacionalnu sigurnost 2018.g. prilikom donošenja stava o ukidanju zakonski minimalne cijene bio upozoravan da će doći do ovakvog stanja kakav imamo danas, ipak nitko nije htio ni čuti upozorenje nego nas se tada uspoređivalo sa Njemačkom, Belgijom, Francuskom i da ne nabrajam. Zaboravili su ti isti da smo mi još uvijek Balkan na kojem se, a ovaj sektor zapravo to potvrđuje, može raditi što god hoće. Oni koji pokušavaju dati državi ono što joj pripada, platiti sve visoke namete, biti pošteni, biti profesionalni i kvalitetni oni su prisiljeni u ovoj državi crnčiti da bi živjeli s koliko toliko visokim ili malim minusom na svom računu. Instruktori su prisiljeni voziti do 52 tjedno unatoč očekivanom 40-satnome radnome tjednu. Pa pita li se itko tko je ovu djelatnost doveo u ovakvo stanje? U kakvom su stanju ti ljudi koji su nakon 52 sata odvožena u jednome tjednu dođu svojim kućama i svojim obiteljima? Kako žive? Pitanje koje nam se nameće jest zašto netko nudi ekonomski neodrživu, točnije neisplativu cijenu autoškole? Odakle se pokriva gubitak ovakvih cijena? Kakva kvaliteta stoji iza takvih cijena? Na koji iznos su prijavljeni instruktori i predavači i koja je računica njihovoga rada ako rade za prijavljeni minimalac? Fiskaliziraju li se svi računi u tom sustavu? Isplaćuje li se možda van prijavljeni iznos na ruke? Kome je ovakvo stanje u interesu? Odgovor je sasvim jasan, dakle teži se gašenju onih koji se bave samo ovom djelatnošću, a onda podignuti cijene i vratiti ih u okvire onakvi kakvi i trebaju biti. A do tada onu koja je ostala dužna porez zatvori pa otvori novu na novog člana obitelji. A dok se to događa sve jučer, a i danas oni kojima je ova djelatnost zapravo jedan oblik od kojeg jedva preživljavaju i očekuju od država zapravo da im država da ono što minimalno im treba dati, a to je jedan oblik sigurnosti i zaštite HAK zadovoljno trlja ruke jer naplati ispit iz prometnih propisa 147 kuna, a ispitni sat iz upravljanja vozilom 236 kuna i pri tom uredno koristi vozilo koje je u vlasništvu autoškola. Što nam treba? Pa treba nam definiranje zakonskih minimalno isplative cijene u autoškolama i to je zapravo jedini način na koji ćemo zadržati prije svega kvalitetu, a onda i kvalitetu pojedinaca u sustavu autoškola kao takvih. Ako uzmemo u obzir da je danas najniža ekonomski isplativa cijena koštanja sata vožnje negdje oko 160 kuna uključujući PDV po satu, a 30, nešto više od 30 kuna sat predavanja i sve to pomnožimo sa brojem sati 35 za upravljanje vozilom i 30 za prometne propise doći ćemo do grozne činjenice, činjenice s kojom sam i započeo, a ona će nam pokazati kako autoškola koja ima cijenu od 3.200 kuna ili A kategorija od 999 kuna definitivno nije u kategoriji milosrdnoga Samarijanca koji nešto dijeli džabe. Zasigurno da je riječ o gašenju zdrave konkurencije damping cijenama i pokrivanjem gubitaka iz drugih izvora. Takvo stanje Hrvatsku definitivno neće učiniti zemljom cestovne sigurnosti. Hvala vam.
E sad ćemo prekinut raspravu ovu, pa idemo na izjašnjavanje po klubovima. Prvi prijavljeni je Klub zastupnika Domovinskog pokreta, poštovani zastupnik Stipo Mlinarić.
Hvala lijepo predsjedavajući. U ime Kluba Domovinskog pokreta iako bi bio najsretniji da je ovo pročitao Klub SDSS-a sad ćete ćuti zbog čega. Nosim ovu insigniju ovdje na sakou od Udruge hrvatskih pravoslavnih branitelja koji su mi se obratili mailom pa ću pročitat da znate s kojom se oni problematikom susreću. Poštovani, odlučili smo da vam se obratimo da vi kao saborski zastupnik, a prije svega kao naš suborac i čovjek koji je prošao sve ratne strahote budete upoznati sa dijelom problematike koje ima ova skupina braniteljske populacije. Naravno da nam nije cilj dijeliti branitelje po nikakvoj osnovi, ali zbog nebrige vladajućih struktura za našim osnovnim ljudskim potrebama kako vjerskim, tako i moralnim bili smo prisiljeni na osnivanje ovakve Udruge. Dva brata Pravoslavca, sudionici Domovinskog rata, jedan od njih Saša Rakijaš pripadnik specijalne policije pogiba na prvi dan vojno redarstvene operacije Oluja. 2003.godine na mjestu pogibije na vrletima Velebita otkriva mu se spomen ploča. Zanima me koliko puta je otišla delegacija SDSS-a da polože tome čovjeku, pripadniku Srpske nacionalne manjine, da mu polože cvijeće ili odaju počast. Ograđujemo se od bilo kakve SDSS-ove politike jer ona nama kulturno rečeno neprihvatljiva. Ti ljudi koji predstavljaju navodno Srpsku nacionalnu manjinu nikada nisu spomenuli branitelje drugih vjera ni nacionalnosti, a kamoli Hrvate pravoslavce. Ne dao Bog da bi oni rekli da je itijedan Srbin bio pripadnih Oružanih snaga Republike Hrvatske. U aktivnoj obrani naše Domovine sudjelovalo je oko 12 600 branitelja pravoslavaca. Preko polovice tih branitelja su dragovoljci a ostatak se priključio obrani kao i svi ostali građani. Bilo nas je u svim postrojbama. Ja Goran Macura kao pojedinac prošao sam od specijalne policije do Hrvatske vojske, od Velebita do Hercegovine. Pored sad već klasičnih šikaniranja braniteljske populacije Pravoslavni branitelji nemaju pravo niti na dostojanstven ukop. Djecu nam neće da krste u crkvi, pokapaju nas pod kampanelom na kojem visi Srpska zastava. Ne mogu vam od stida i jada pokazati kako izgleda grob branitelja Srbina. Čovjek je baš iz Srbije Pravoslavac koji je poginio braneći našu Domovinu Hrvatsku 92.godine a dobro znate kako izgleda onaj mauzolej od onoga što se iživljavao na našim redarstvenicima, naravno mislim na… [[ne razumije se]] U Šibenskom kraju petorica branitelja Pravoslavaca su sahranjena bez vojnih počasti. Srpska Pravoslavna crkva ne dozvoljava pristup Hrvatskom vojniku na groblje niti da lijes bude prekriven Hrvatskom zastavom. Ja te ljude ne mogu nazvati da su svećenici ni da su popovi, to sa za mene jednostavno bradonje koji sprovode svoju neku neku samovolju bez ikakve zakonske i vjerske osnove. Pored ovoga i svakog drugog omalovažavanja još i aktualna vlast nas gura u Pupovčeve redove. Draga gospodo, svim smo imali izbor te 91.godine, mi smo stali da branimo naš dom i naše susjede Katolike, Hrvate, Mađare, Talijane i ine građane naše Domovine od tih povampirenih velikosrpskih ideologija. Nismo zaslužili da nas i danas još uvijek omalovažavaju i guraju među naše zajedničke krvnike. Da li ste ikad čuli za Srbina pravoslavca sa Banovine, član HDZ-a koji je stao braniti svoje susjede Hrvate redarstvenike, dva brata. Četnici su ih svu trojicu ubili i bacili u klaonički otpad. Da li ste čuli za Srbina koji je prošao Srpske logore, svjedočio protiv četnika. Danas mu ti isti prijete i djecu mu maltretiraju. Taj nesretnik niti za frižider danas nema. Nemojte pitati di su ti ljudi, ti branitelji. Žive usamljeni sa svojim familijama negdje u vakumu. Kad taj Pupovac progovori o svojoj braći, ta braća su mogla u progonstvo sa svojim susjedima Hrvatima, a ne uzimati oružje i razarati Hrvatsku. Ako sam uspio povezati domaću iseljenu Hrvatsku da branitelju Pravoslavcu napravi se kuća na Banovini onda je sve moguće u našoj domovini sa ciljem potpune neovisnosti, a za nju nema bez znanja Hrvatske pravoslavne crkve. Gospodo draga mi smo se borili za život, nama suživot [[Upadica: Vrijeme.]]
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, poštovani zastupnik Marko Milanović Litre.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani kolegice i kolege. Talijanski list Il Giornale došao je u posjed radnog materijala dokumenta predviđenog za internu uporabu EU komisije pod nazivom Union of equality, odnosno Unija jednakosti. Povjerenica za ravnopravnost Helena Dalli istaknula je sljedeće. Uvijek moramo ponuditi inkluzivnu komunikaciju čime ćemo osigurati da se svi cijene i prepoznaju u svim našim materijalima, bez obzira na spol, rasu ili etničko podrijetlo, vjeru ili vjeroispovijest, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju. Zabranjeno je koristiti rodne nazive, kao što su radnici ili policajci ili koristiti zamjenicu muškoga roda kao unaprijed definiranu zamjenicu. Zabranjeno je organizirati rasprave samo jednoga spola, zabranjeno je koristiti gospođica gospođa, osim ako osoba na koju se to odnosi izrazito ne prihvaća. Zabranjuje se započeti konferenciju uobičajenim izrazom dame i gospodo, već morate koristiti neutralnu formu drage kolege. Dokument se fokusira na određena područja kao što su rok, LGBTIQ, rasne i etničke teme ili kulture, stil života i uvjerenja, s tablicom koja pokazuje što se može, a što se ne može učiniti temeljem tvrdnje da se sve regulira stvaranjem novog jezika koji ne dopušta spontanost, pa tako napominju, pazite da u obraćanju ne spominjete uvijek isti spol prvi ili da se različito obraćate muškarcima i ženama, a kada birate slike koje će pratiti vašu komunikaciju, pazite da žene i djevojke nisu prikazane u domu ili pasivnim ulogama, dok su muškarci aktivni i avanturistički raspoloženi, upozoravaju u dokumentu. Osim jezika, EK očito smeta i kršćanstvo, pa navode kako treba izbjegavati smatrati da je itko kršćanin. Ne slave svi božićne blagdane, morate biti osjetljivi na činjenicu da ljudi imaju različite vjerske tradicije, jasna je uputa zaposlenicima Komisije. Također, upozoravaju na korištenje kršćanskih imena, pa tako Marija i Ivan nisu više Marija i Ivan nego bi bilo možda ispravnije reći Malika ili Đulio. U ime inkluzivnosti, EK ide toliko daleko da otkazuje Božić pozivajući da se ne koristi fraza, primjerice, božićno razdoblje može biti stresno, već da se koristi praznici mogu biti stresni. Ovakva bolesna želja za izjednačavanjem spolova, izmjene jezika i negiranjem kršćanstva je još jedan način indoktrinacije i ograničavanja slobode govora koja ne može imati pozitivne posljedice. Ovdje se radi o jasnom pokušaju redefinicije svih temelja na kojima je EU izgrađena. Sve ovo neodoljivo podsjeća na Orwelove romane u kojima politička elita koristi jezik kako bi manipulirala i iskorijenila osobnu misao u političke svrhe. Jezik i misao uvijek su viđeni kao dva različita pojma gdje misao uvijek uzima se kao glavni proces, jezik se samo smatrao sredstvom komunikacije, procesom izražavanja naših misli drugim ljudima i tako je misao došla na prvo mjesto. Što znači da se jezik razvijao kako je ta misao pretočena u riječi. No, kasnije smo shvatili da način na koji osoba govori utječe na način na koji razmišlja te da ljudi različitih jezika misle na različite načine. U Orwelovom romanu 1984. nametnuta je zamjena tzv. starog govora s novogovorom. Učinila je nemogućim mnoge misaone riječi i stoga je korištena kao mehanizam kontrole. Jezik kojim osoba govori utječe na to kako gleda svijet oko sebe. To je činjenica. Neshvatljiva je naivnost Europske komisije koja s ovakvim uputama izjednačava spolove. Nije isto biti muškarac ili žena, nije, niti će ikada biti. I to je ono polazište, onaj temelj s kojim moramo raspravljati o svim našim razlikama. Razlikama koje nedvojbeno postoje. U nekim stvarima su bolji i sposobniji muškarci, a u puno više stvari su bolje i sposobnije žene i to nije nikakva tajna, ali promjena jezika odnosno misli na ovakav način je jako sklisko tlo. Moramo biti svjesni da je ovo nastavak krivih politika EU. Porazno je koliko se EU odmaknula od svojih izvornih vrijednosti koje su kršćanski utemeljitelji Adenauer, Schuman i De Gasperi ostvarili. Porazno je što se EU danas srami svojih kršćanskih i katoličkih temelja. Hvala.
Slijedi rasprava. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovana zastupnica Martina Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovane kolegice zastupnice, poštovani kolege zastupnici. Jučer se dogodio tragično ubojstvo u Splitu u trgovini gdje je ubijena žena od strane izvanbračnog supruga s kojim ima maloljetno dijete. Žena je izgubila život, dijete je izgubilo majku, obitelj je izgubila svog člana. Ovaj događaj, brutalnost ovog događaja je potresao Hrvatsku javnost, a građanima koji su neposredno svjedočili događaju treba pružiti psihološku pomoć nakon doživljene traume. Nadam se da je Ministarstvo rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike osiguralo već potrebne stručnjake i da je psihološka pomoć dostupna sada svakom potrebitom. Ono što je javnost odmah zanimalo da li je slučaj poznat Centru za socijalnu skrb, odnosno sustavu? Ovakvi i slični događaji se nažalost mogu dogoditi i nekada se ne mogu spriječiti, ali nam to uz nedavno ubojstvo troje djece u obitelji u kojoj nadležni Centar nije imao saznanja da postoji problematika, pokazuje da Centar znao ili ne znao za rizične obitelji, činjenica je da nam se događaju sve brutalniji zločini i da su oni sve češći i da nisu prepoznati prethodno u sustavu. Pomažuća djelatnost je u sustavu Socijalne skrbi za mentalno zdravlje postoje da bi stručnjaci odgovorili na probleme u mentalnom zdravlju građana. Vlada o tome slobodno mogu reći ne brine dovoljno i psihološka pomoć i savjetodavni rad nije dostupan i ne prati potrebe građana s obzirom na sve rizike. Ljudima se ne daje potpora i podrška u roditeljstvu, na radnom mjestu podrška i psihološka pomoć uopće ne postoji. Nije dovoljno samo uspostaviti dežurni telefon i snimiti spot „Empatija sada“. Mi imamo situacije u ruralnim krajevima da dostupne usluge kada i to jesu nisu dovoljno iskorištene, jer građani nemaju potrebu, nisu naučili dijeliti svoje probleme sa stručnjakom, jer to je još uvijek stigmatizirano u ruralnim krajevima. To moramo mijenjati samo edukacijom od najranije dobi. U drugim krajevima gdje su usluge i nisu dovoljno dostupne a postoji potreba tempo života, briga čovjeka danas o svom psihičkom zdravlju je toliko marginalna u zadovoljavanju svih drugih potreba dok je čovjek usmjeren na zadovoljavanje svojih egzistencijalnih potreba. Što se tiče kažnjavanja počinitelja obiteljskog nasilja svima nam je poznato da kaznu koju počinitelji obiteljskog nasilja dobivaju nije dovoljna i to je nešto na što treba kontinuirano ukazivati. Pravosuđe ima mehanizme. Kazne koje se izriču počiniteljima trebaju biti strože i usmjerene na odvraćanje od ponovnog počinjenja kaznenog djela ili prekršaja. Potrebno je razvijati savjetovališta za žrtve, dosljedno postupanje po protokolima svih resora koji su uključeni u problematiku nasilja u obitelji, te razvoj preventivnih programa i odgovornost za neprijavljeno nasilje. Važno je da sudovi u svojoj praksi imaju kome uputiti počinitelja na psihosocijalni tretman počinitelja ili obvezno liječenje od ovisnosti i da ustrajanje na tretmanu počinitelja i obveznog liječenja od ovisnosti bude više zastupljeno u sudskoj praksi nego minimalne novčane kazne koje opterećuju cijelu obitelj, a zapravo je ne dovode do promjene u ponašanju počinitelja. Reforma socijalne skrbi o kojoj smo raspravljali prošli tjedan ne nudi poboljšanja apsolutno upravo u poslovima stručnog radnika u odjelu za obitelj, djecu i mlade. Međuresorna suradnja između sustava socijalne skrbi, obrazovnog sustava i zdravstvenog sustava ovisi sada o volji pojedinaca i dobre povezanosti na osobnoj razini bez zapravo protokola o postupanjima. Dok ne propišemo način obrade informacija i međusobno umreženost ne možemo očekivati rano otkrivanje poteškoća kod djece i odgovoriti na potrebe obitelji. Vlada umjesto da građanima osigurava dostupnu pomoć u teškim vremenima uslijed pandemije korona virusom, nezaposlenosti, problema sve manje empatije jednih prema drugima i povećanog broja nasilja u obitelji Ministarstvo se bavi centraliziranjem sustava, udaljava građane od usluga koje su sada veće nego ikada i situacija će biti sve gora. Uslijed težine situacije u kojoj živimo još imamo i nezamisliv apsurd da ministar Aladrović kroji reformu sustava socijalne skrbi bez usuglašavanja sa strukom. Ministre ponovno vas upozoravamo poslušajte struku, napravite reformu cjelovitu i vodite brigu o mentalnom zdravlju građana jer se ovo više ne tiče samo korisnika sustava socijalne skrbi 600 tisuća korisnika, nego se tiče zaista cjelokupne naše populacije. Zahvaljujem.
Slijedi iznošenje stajališta Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika u njihovo ime poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Joj kako nam brzo vrijeme polazi, kako nam dani teku ovdje s ove govornice pred nešto više od mjesec dana branio sam svoj Zakon o dobrovoljom zdravstvenom osiguranju i Sabor ga je velikom većinom glasova uz jednog suzdržanog prihvatio u prošlom mjesecu što mi čini posebno zadovoljstvo i tim zakonom su prihodovni cenzusi DZO povećani sa 1.612 na 2.000 kuna za člana obitelji odnosno sa 2.047 kuna na 2.500 kuna za osobu koja živi sama. Rekao sam vam i ne poreko da će to biti najkraće važeći cenzusi u povijesti uređivanja cenzusa u DZO i eto, dogodilo se. Naime, u ponedjeljak, dakle 29. studenog, Upravno vijeće HZZO-a donijelo odluku o usklađivanju tih novih cenzusa sukladno rastu plaće i rastu troškova života prema formuli koja je sadržana u tom zakonu. Odluka glasi da će od 1. siječnja 2022. cenzus za člana obitelji biti 2065,60 kn, dakle povećanje u odnosu na ovaj povećani je 65 kuna i 60 lipa i da će kod osobe koja ima manje od 2582 kune, dakle povećanje imamo za 82 kune, da će ta osoba, ako živi kao samac, dobiti besplatnu policu dopunskog zdravstvenog osiguranja, odnosno da ćemo mi, porezni obveznici kroz proračun platiti njihovu policu dopunskog zdravstvenog osiguranja, kao izraz solidarnosti sa ljudima koji iz x razloga nisu ostvarili kroz svoj život dobre prihode, bilo da su oni mladi, bilo da su stari. Dakle time smo zaokružili jedan posao. Nemojte misliti da se u HZZO-u miruje. Ja sam cijelo vrijeme kontroliram i kad će biti objavljeno, odnosno kontrolirao sam kad će biti objavljen zakon i sada kada će ova odluka biti objavljena, očekujemo ovih dana objavu ove odluke u Narodnim novinama, ali vrlo interesantno da je u 10 dana prošlog mjeseca prihvaćeno i obrađeno više od 7 tisuća zahtjeva za besplatno, za policu besplatnog dopunskog zdravstvenog osiguranja, što je, što znači da se u HZZO-u po tom pitanju, da je izrazito visoka razina dinamike, a ona će se i nastaviti cijelo vrijeme, pogotovo i nakon aplikacije ovih novih cenzusa od 1. siječnja 2022. Volim reći sa ove saborske govornice dobre vijesti za naše građane, ovo je zaokruženo rješenje jednog problema za neko vrijeme, ne zauvijek jer će granica siromaštva se povećavati u skladu sa inflacijom, bit će potrebno još intervencija, ali zato jedno vrijeme je to riješeno. Ono što bi trebalo riješiti, trebalo bi ovog javnog osiguravatelja u kojem vi i mi i ja, pretpostavljam, plaćamo redovno svaki mjesec 70 kuna, a ima nas milijun i 750 tisuća, trebalo bi tog javnog osiguravatelja tog neprofitnog osiguravatelja osamostaliti financijski i poslovno da bude posebna javna ustanova, neovisno o HZZO, naravno da se vodi i dalje, odnosno da vodi i dalje ovaj posao i politiku da se sa što manjom cijenom police pokriju dodatni troškovi zdravstvene zaštite za naše građane. Evo, nadam se da sam naše građane, a i vas odobrovoljio sa ovim informacijama. Hvala vam lijepa.
Dobro jutro, zahvaljujem se snimateljima i predstavnicima medija, poštovane kolegice i kolege počinjemo s radom. Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun predložili su temeljem Članka 247. Poslovnika Hrvatskog sabora da kao i obično provedemo objedinjenu raspravu o: - Prijedlogu Državnog proračuna RH za 2022. i projekcija za 2023. i 2024. godinu Uz Prijedlog Državnog proračuna RH za 2022. i projekcija za 2023. i 2024. podnose se i: - Prijedlozi Financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2022. godinu i projekcija planova za 2023. i 2024. godinu za: - Hrvatske vode - Hrvatske ceste - Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost - Hrvatsku agenciju za osiguranje depozita - Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje - Centar za restrukturiranje i prodaju - Hrvatske autoceste - HŽ Putnički prijevoz - HŽ Infrastrukturu i - Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2022. godinu, drugo čitanje, P.Z. broj 203 Jesmo li suglasni oko toga? Recite kolega Grbin. Netko ima uključen, evo ga možete, može, može.
S obzirom da je predloženo objedinjavanje i da se radi o proračunu predlažemo da se rasprava u ime klubova produlji na 15 minuta. Hvala.
Dobro, jeste svi sretni s tim? Mislim onda će nam pojedinačna biti jako kasno, ne znam koliko je to korisno ili nije. Ima jako puno, prijavljeno je 44 pojedinačna i 13 klubova, dakle jako, trajat će klubovi dugo. Mislim što se mene tiče može, ali ne znam da li produktivno baš. Kolege iz HDZ-a? [[Upadica: Pojedinačno 5.]] Pojedinačno ostaje, da, da. Dobro, ajde klubovi onda 15, može, možemo i tako. Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH, Članka 37. Zakona o proračunu i Članka 211. Poslovnika Hrvatskog sabora. Kod donošenja državnog proračuna primjenjuju se odredbe Članka 211. i 212. Poslovnika Hrvatskog sabora. O Konačnom prijedlogu Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2022. provest ćemo raspravu sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, a raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za obranu, Odbor za obitelj, mlade i sport, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, Odbor za poljoprivredu, Odbor za pravosuđe, Odbor za gospodarstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za lokalnu i područnu samoupravu, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, Odbor za ratne veterane i Odbor za Hrvate izvan RH. Podsjećam na Članak 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje sabor prihvati putem amandmana na predloženi državni proračun i projekcije ne smiju prijeći utvrđenu svotu dopuštenog manjka državnog proračuna i projekcija. U tijeku rasprave o prijedlogu državnog proračuna i projekcija podneseni su amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom državnog proračuna i projekcija mogu prihvatiti se pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u svezi upozoravam da ću u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su sastavljeni u skladu sa Zakonom o proračunu. Članak 212. Poslovnika određuje da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu 3 dana od dana rasprave pa odmah najavljujem znači rasprava o amandmanima bit će u utorak idućeg tjedna, a glasovanje o proračunu u srijedu 8. Sada bih molio predstavnika vlade da dodatno obrazloži prijedlog državnog proračuna. S nama je poštovani predsjednik vlade Andrej Plenković, a koliko sam informiran govorit će i potpredsjednik Marić. No, prije toga imamo zahtjeve za stankom, nekoliko koliko ih vidim za sada, prvi je kolega Troskot, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče vlade, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege i poštovani građani koji nas pratite putem ekrana, Klub MOST-a bi se dodatno htio konzultirati po pitanju teme proračuna iz razloga što ćemo danas slušat hvalospjeve o rastu BDP-a, uspjehe u odnosu na prošlu godinu koje su nas, gdje nas je bio zadesio potres i pandemija, međutim s druge strane neće se dotaknuti važna stavka proračuna koja se nikad ne raspravlja barem ne u monetarnim terminima u Hrvatskom saboru, a to je korupcija. Dame i gospodo, Europski parlament je izračunao po konzervativnom pristupu da Hrvatska gubi 10 milijardi dolara na trošak korupcije 13,52% BDP-a. To znači da je 60 milijardi kuna nestaje kroz korupciju. Možda ćemo danas slušat koliko će rast danas BDP, već ga je korupcija pojela prije nego što krenemo u bilo kakvu raspravu. 60 milijardi kuna dakle su prema proračunu ovdje u Hrvatskoj troškovi i bolesti i starosti, invaliditeta itd., korupcija to pojede bez da smo krenuli sa bilo kakvom raspravom. Što se tiče dakle sigurnost, milijardu dolara smo platiti Rafale ili ćemo platiti. Da nema korupcije danas bi možda letilo 120 ovih francuskih Rafala ili američkih F35 da štite hrvatsko nebo. Nadalje, dakle hrvatski sociolozi su izračunali da smo već sada u zadnjih 8 godina 310.000 ljudi poslali u Njemačku. Pa to nije bilo u 46 godina dok smo bili u Jugoslaviji i kad preračunate to u monetarne termine mi smo Njemačkoj poklonili cijeli jedan ovaj proračun kojeg ćemo danas ovdje raspravljati. I zbog toga tražimo stanku da se dodatno još konzultiramo s obzirom da bi i to trebala tema o kojoj bismo mi trebali raspravljati.
Stanka je odobrena. Kolegica Peović, izvolite.
Hvala. Tražim stanku u ime Kluba HSS-a i Radničke fronte u trajanju od 10 minuta kako bismo još jednom upozorili i obratili pažnju na ovaj proračun. Ovaj proračun za 2022. godinu izgleda apsolutno nestvarno. Izgleda da vladajući smatraju da će iduće godine nestati korona, da ćemo imati apsolutno riješene sve nepogode vezane uz obnovu, danas znanost jako dobro stoji, a jedino što nam preostaje jedino da biramo boju aviončića 12 francuskih aviončića koje ćemo platiti milijardu, skoro milijardu eura. Dakle, upozorit ću vas da se smanjuju izdvajanja na zdravstvo u odnosu na planirani iznos ove godine za više od 4 milijarde kuna, Ministarstvu obrane se proračun isplaniranih skoro 5 milijardi kuna raste na skoro 7 milijardi kuna, Ministarstvu zdravstva pada s planiranih 20 milijardi na 16 milijardi, danas je umrlo 73 ljudi od korone. Ja ne znam stvarno gdje Vlada gleda, ali ćemo sigurno slušati o tome kako nam je divno, kako nam raste BDP. Ja ću vas upozoriti da imamo jedan od najnižih rasta BDP-a po glavi stanovnika u EU 2020.g. niži rast od nas su imale samo Bugarska i Grčka. Slušat ćemo kako je došlo do porasta zaposlenosti, manipulacija statistikama kad 300.000 ljudi iseliš naravno da imaš porast zaposlenosti, slušat ćemo o tome kako je došlo do porasta plaća i to u odnosu minimalne plaće na prosječnu plaću, imamo jednu od najnižih prosječnih plaća u Europi, slušat ćemo kako je rastao izvoz, a ne gledamo ni na koji način očito vanjsku platnu bilancu koliki je izvoz koliki je uvoz, cijelo vrijeme imamo tu minus i osim toga treba gledati strukturu izvoza, a sve se bazira na turizmu [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Nijedna u Europi ne bazira svoj rast na turizmu.
Hvala lijepa kolegice Peović, stanka je odobrena. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi g. predsjedniče Vlade. U ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku prije rasprave da bi ukazali na neke stvari koje se nažalost ponavljaju, da bi ukazali na nekakve obrasce koji su u Hrvatskoj sada već šestu godinu isti, a to su obrasci koji govore da želimo činiti iste stvari, a od njih očekujemo različite rezultate. A svi znamo čega je to definicija. Poštovane kolegice i kolege, RH je zemlja koja se nalazi u ozbiljnim problemima, jedan od njih je smanjenje broja stanovnika, drugi je činjenica da mi kontinuirano ne uspijevamo izaći iz razvoja i razvojnog ciklusa koji je ustvari stagnacija, a koji se temelji isključivo i jedino na jednoj gospodarskoj grani, sa ovim proračunom to će ostati isto. Ali s ovim proračunom će se ponoviti još jedan obrazac kojeg smo vidjeli 2021.g., a to je da ono što definiramo početkom godine kao proračun za tu godinu na kraju ispadne potpuno, potpuno različito. I sada opet to imamo isto i to se najbolje vidi na stavci koja se odnosi na Ministarstvo zdravstva. Poštovane kolegice i kolege, od početka ove godine u Ministarstvo zdravstva upumpali smo milijarde kako bi sanirali dugove, ti dugovi nisu prestali rasti jer nismo napravili ama baš ništa da ih zaustavimo i nije to sve vezano s koronom, dapače. I onda što činimo za 2022.g.? smanjujemo stavku koja se odnosi na zdravstvo. Zar je epidemija gotova? Zar mi nemamo niti jedan problem u zdravstvu kojeg bi trebalo rješavati? Po proračunu i po onome što Vlada planiramo nemamo [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] I to je jasni pokazatelj koliko je ovo nerealno [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Grbin.]] neodrživo, nestvarno i koliko ćemo to puta još morati mijenjati. Hvala.
Kolega Grbin hvala vam lijepa, stanka je odobrena. Četvrti na redu je kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a. Tražim stanku u trajanju od deset minuta ispred kluba Hrvatskih suverenista da bi se dodatno konzultirali o prijedlogu državnog proračuna. Ovdje ću podsjetiti predsjednika Vlade ministra Marića, a i čitavu hrvatsku javnost, da je ne tako davne 2000. i 2001.g. država u svijetu s najvećim rastom BDP-a bila nama susjedna Srbija. I tada je srpska vlast slavodobitno također uvjeravala svoju javnost kako su oni iznimno napredni i kako njihovo gospodarstvo napreduje golemim koracima. Međutim, ako ste zaboravili '99.g. NATO pakt je bombardirao odnosno napao Srbiju i Srbija je tada imala te godine najveći pad BDP-a u svijetu i naravno kada se BDP kada vam se BDP sruši gotovo na ništa e onda ćete dogodine logično imati iznimno veliki rast. Ista stvar se dogodila u Hrvatskoj, Hrvatska je nažalost država u EU koja je bila među najpogođenijima, a možda i najpogođenija korona krizom, imali smo najveći pad BDP-a od gotovo 8,5%, 8,4% ovdje ću isto morati reći hrvatskoj javnosti da neke države poput Slovenije su imale samo 5,5%, Srbija tek 1%. I naravno kad imate tako golem pad da će uslijediti i golem rast BDP-a, tako da evo mi se danas hvalimo da imao na godišnjoj razini procjenu rasta od preko 10%. Ponovit ću, naravno dakle mi smo imali golemi pad, jedan od najvećih padova i logično da ćemo imati veliki rast, ali moram naglasiti ovaj rast koji imamo ne nadoknađuje onaj zaostatak koji smo imali u odnosu na ostale članice EU.
Hvala vam. Idemo dalje stanka je odobrena. Kolega Daus, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Sabora. Tražim stanku u ime kluba IDS-a od deset minuta kako bi se dodatno konzultirali i pojasnili si neke stvari. Ujedno pozdravljam i g. premijera i potpredsjednika i ako možete g. Mariću mi malo pojasniti jer nije jasno i stvarno nije sarkazam, ali mi već 20-ak godina odnosno RH država radi s minusom odnosno manje je prihoda u odnosu na rashode i svake godine se kod planiranja proračuna tako planira. Pa za mene koji nisam neki ekonomist ni stručnjak za ekonomiju, da li mi možete to kasnije pojasniti jer ako se privatno zadužuješ ovako ti bankrotira familija, ako se tvrtka zadužuje polako propadne, jasno mi je kad mi ne bimo imali resursa koje imamo, ali ih imamo od neiskorištenog državnog zemljišta bilo koje vrste pa nadalje i stavljat u funkciju za gospodarstvo. I da konačno se izbalansira taj proračun jer ako se svake godine bude sa toliko milijarda minusa ovoga poslovalo odnosno završavalo financijsku godinu u RH, kako ćemo mi jednog dana taj dug vratit jer onaj ko, ko dug, ko ti daje novac taj će taj dug kad tada naplatit, s čime ćemo to počet plaćati. Ja se iskreno nadam ne sa još onim sa čuvenim resursima koje imamo. Hvala lijepo.
Kolegice Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovani predsjedniče vlade i potpredsjedniče vlade. Tražim stanku u ime Kluba HDZ-a da bi još jedanput ukazali javnosti da upravo ova vlada i na čelu sa premijerom Plenkovićem vodi računa upravo o tome na koji način našu strukturu gospodarstva popraviti, dakle sve ono što se dogodilo zbog pada BDP-a je upravo to razlog jer je naša oslonjenost na turizam itekako bila prevelika. Upravo iz ovog proračuna koji je predložen i svih onih projekcija za buduće razdoblje vidi se da se želi upravo ta struktura promijeniti da bi imali što veću proizvodnju kako u poljoprivredi tako i u industriji. Ovaj proračun itekako je zahtjevan iz razloga što pandemija još uvijek nije zaustavljena u cijelosti, ali treba biti itekako veliki vizionar da bi uspjeli sve one potrebe, a sjetimo se toga da je osim pandemije na našem području i u našoj državi bila su i dva potresa koja su izuzetno onda sve ostale efekte puno više oslabile nego ono što smo zapravo mislili da ćemo moći samo sa pandemijom prevladati. Prema tome, upravo ovaj proračun govori o tome koliko postoji uz pomoć sredstava EU koje smo itekako privukli sa velikim iznosom, a to je preko 25 milijardi eura će pokazati kako možemo napraviti puno više za svoju državu i za sve nas koji u njoj živimo.
Stanka je odobrena. Sada je na redu kolegica Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani, želim zatražiti stanku u ime Kluba zeleno-lijevog bloka u trajanju od 10 minuta kako bismo zapravo još jednom naglasili s kojim dijelovima ovog proračuna se nikako ne možemo složiti i zašto on ne pokazuje nikakav transformativni smjer za ovu zemlju. Jedan od značajnih pokazatelja toga je zapravo pokazatelj što su prioriteti u ovom proračunu. Pa tako nije problem izdvojiti sada 2 milijarde za avione i tako ćemo izdvajati još slijedećih nekoliko godina, ali je problem već godinama uspostaviti Hitnu helikoptersku službu, Hitnu medicinsku helikoptersku službu koja bi doslovno spašavala živote naših građana sada. Posebno naših građana koji žive u udaljenim područjima ili na otocima koji nemaju stalan pristup zdravstvenoj zaštiti i koji nemaju jednak pristup zdravstvenoj zaštiti. Nezamislivo mi je da zapravo vi radite izbor gdje za cijenu jednog, jednog aviona možete imati cijelu Medicinsku helikoptersku službu za cijelu Hrvatsku i vi to ne napravite. Evo, ja to, ja to ne mogu razumjet. Jednu od stvari koju također želim naglasiti i vjerojatno moje kolegice iz inicijative zastupnica jest da jučer smo svjedočili još jednom ubojstvu žene od strane njenog partnera. Istovremeno vidimo u proračunu da se za borbu i zaštitu žrtava nasilja izdvaja samo 3 milijuna kuna dok se za skloništa odnosno za njihovo stambeno zbrinjavanje izdvaja nekih 600 i nešto tisuća kuna, još uvijek krajnje potfinancirano, još uvijek nemamo smjer, niti financije za implementaciju Istanbulske konvencije koju jesmo ovdje usvojili, međutim ova vlada evidentno nije spremna izdvojiti sredstva koja su potrebna za njenu provedbu. Hvala.
Hvala vam. Stanka je odobrena. Kolega Bernardić, izvolite.
Dobro. Tražim stanku u ime Kluba Socijaldemokrata prije nego g. Plenković predsjednik vlade počne pričati nove bajke hrvatskom narodu kako se u Hrvatskoj živi fenomenalno. Ovih dana, tjedana, mogli smo čuti samo hvalisanje i predsjednika vlade i resornog ministra financija kako je Hrvatska rekordno rasla unutar EU s tim da su prešutjeli dvije stvari ili namjerno obmanuli hrvatsku javnost ili su lagali. Jedna je da još nismo došli na razinu BDP-a od 2019., a druga ona puno važnija je da je u međuvremenu sve poskupilo. Cijene osnovnih životnih namirnica, kruha, mlijeka, brašna, ulja, poskupile su čak 20%. Poskupljuju cijene i struje, vode, režija, komunalnih usluga, dakle ljudi u Hrvatskoj sve teže žive. Jel vi znate g. Plenkoviću kako u Hrvatskoj živi prosječan umirovljenik? Jeste li bili u dućanu kada ljudi vade kovanice da bi mogli platiti pola kruha, da bi mogli kupiti jedno mlijeko, da bi mogli kupiti 6 jaja? Predlažem vam budući da je Hrvatska pred dubokom krizom, a to govore svi podaci, dakle sve nas je manje po popisu stanovništva, sve smo stariji, dužni smo ko Grčka, najzaduženija smo članica od svih novih članica EU, a ove godine po kupovnoj moći znači u BDP-u pretekla nas je čak i Rumunjska, dakle čak i Rumunji žive bolje od nas. Ja vam zato g. Plenkoviću predlažem da se probudite, da prestanete živjeti briselski zimski san i da prestanete narodu pričati bajke nego se primite posla.
Stanka je odobrena. Kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem. Tražim u ime Kluba Domovinskog pokreta stanku. Vidite neke stvari i neke okolnosti se mijenjaju, istina da se nalazimo u pandemiji, istina da smo imali dva potresa, međutim neke stvari stalno su prisutne, pad stanovništva, dakle Hrvatska ima sve manje ljudi i to je jedan trend koji ne staje a drugo rashodi, dakle javna potrošnja raste. Problem je u tome što javna potrošnja kod nas raste brže nego što nam raste realna ekonomija. Mi znamo da država kao takva ne stvara nove vrijednost nego je to realni sektor, država uzima kako bi raspodijelila po svojim prioritetima i nažalost u Hrvatskoj se to radi na vrlo loš način i zato naš standard se nalazi na dnu EU. Javna uprava se zapravo kod nas ponaša kao nezasitna hobotnica koja stalno uzima od običnih ljudi koji žive i stvaraju, pokušavaju nešto stvarati u ovoj zemlji, a nažalost kad se to dijeli samo pojedinci imaju korist od toga. Vidimo to kroz razne slučajeve i eu sredstva neće to promijeniti. Dakle, imamo sredstva na raspolaganju to je dobro, ali činjenica što nisu provedene reforme, budi sumnju da neće se to provoditi i u interesu svih. Predlažem da se još jednom ono što imate na usnama o strukturnim reformama stvarno počinje se provoditi. Predugo se to odgađa, a cijena je visoka, nije slučajno da ljudi odlaze. A kad se govori da mirovine npr. su sigurne, činjenica jest da u svakom proračunu fali otprilike 17 milijardi kuna za mirovine što se izdvaja iz PDV-a [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] i pokriva na taj način. Krenite sa strukturnim reformama. Hvala.
Hvala lijepa, stanka je odobrena. I kolegica Puljak, izvolite.
Poštovani. Tražim stanku u ime kluba Centra i GLAS-a osim ovih razloga koje smo do sada čuli i raznih drugih razloga koje bi mogla iznijeti nedostatku reforme lokalne samouprave, podcijenjenim troškovima zdravstva, nedostatku reforme pravosuđe želila bih upozoriti na jedan drugi aspekt. Dakle, nije prošlo ni deset dana kada smo u Saboru ovdje simbolično obilježili Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama, nije prošlo ni deset dana od kada smo ovdje zvonjavom svojih mobitela svako 15 minuta upozorili na stravičan podatak da u Hrvatskoj svako 15 minuta žene doživljavaju nasilje, nije prošlo ni deset dana od kada smo svi ovdje u Saboru ustali i šutjeli minutu u znak sjećanja na sve žene žrtve nasilja. Prošlo je manje od deset dana i jučer je jedna žena u Hrvatskoj, jedna žena u Splitu brutalno ubijena, a u tih deset dana 960 puta su izvršeni razni oblici nasilja nad ženama. I zato ćemo danas u ime kluba i u ime svih ostalih klubova podnijeti niz amandmana na proračun koji neće samo osigurati sigurne kuće da se žene sklone od nasilja već će novac besmislenih i nedovršenih projekata usmjeriti edukaciju, dugoročno obrazovanje i dječaka i djevojčica, osnaživanje djevojčica, djevojki, žena da budu samostalne, samopouzdane, da smognu hrabrosti prepoznati i reći ne nasilnicima na programe samozapošljavanja žena, cjeloživotnog učenja i sve one programe koji će im pomoći da budu ekonomski neovisne i emocionalno snažne. Zahvaljujem.
Dobro, imamo deset zahtjeva za stankom, s obzirom da se radi o ključnom dokumentu dat ću 15-minutnu stanku da se još jednom konzultirate oko proračuna. Vidimo se u 10,15. STANKA U 10:00 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10:16 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s raspravom o proračunu za 2022.g. i projekcijama za '23. i '24.g. Sada je na redu u ime predlagatelja poštovani predsjednik Vlade Andrej Plenković i nakon njega potpredsjednik Vlada i ministar financija Zdravko Marić. Izvolite. Molim vas sjednite i zauzmite svoja mjesta.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane zastupnice i zastupnici. Danas je pred vama Prijedlog državnog proračuna za 2022. sa projekcijama za '23. i '24. pa ćemo potpredsjednik Vlade i ministar financija Zdravko Marić i ja nastojati predstaviti i kontekst i osnovne prioritete ovoga proračuna. Prijedlog se prije svega temelji na kako ste i sami danas ukazali ovim pozitivnim i ohrabrujućim trendovima oporavka hrvatskoga gospodarstva, najava gospodarskoga rasta, rasta BDP-a od najmanje 9% u 2021.g. te izrazito uspješne turističke sezone koja je bila iznad svih očekivanja, rastu izvoza i drugim aspektima koji čine ovakav dobar rezultat i u 2. i u 3. tromjesečju, a vjerujem da će biti slično i u 4. Pred nama je važna zadaća da kvalitetnim ekonomskim politikama podignemo konkurentnost hrvatskoga gospodarstva. Glavni smjer na kojemu se temelji proračun za 2022. je preusmjeravanje sa naših aktivnosti i napora za krizno upravljanje koje traje skoro dvije godine prema konkurentnosti i stvaranju novih radnih mjesta. Kada je riječ o očuvanju radnih mjesta tu su naši rezultati poznati 700.000 ljudi u privatnom sektoru dobilo je plaće zahvaljujući mjerama koje je poduzela naša Vlada, 120.000 tvrtki preživjelu je krizu covida-19 i premostilo ovu krizu zahvaljujući nizu konkretnih mjera potpore podrške i financiranja brojnih troškova i otpuštanja različitih davanja. Za 2022. želimo i dalje nastaviti odgovorno upravljati javnim financijama, bazirati naše aktivnosti na učinkovitoj državnoj potrošnji, daljnje administrativno rasterećivati gospodarstvo, provoditi strukturne reforme radi povećanja produktivnosti ekonomije te jačanja konkurentnosti tržišta rada. Također želimo povećati i ubrzati apsorpciju europskih sredstava. No s obzirom na neizvjesnost oko daljnjeg razvoja pandemije ovaj je proračun prilagođen i okolnostima s kojima se Hrvatska i cijeli svijet suočavaju zadnjih skoro dvije godine i još uvijek smo u najvećoj zdravstvenoj krizi koju pamtimo. Upravo na tragu onoga što smo napravili u proteklom razdoblju ovaj je proračun odraz nezaobilazne i jedinstvene uloge države u sprečavanju urušavanja društva i gospodarstva te stvaranju preduvjeta za brz gospodarski oporavak što smo tijekom 2021.g. i dokazali. Ovaj proračun za 2022. odnosno makroekonomske projekcije za iduće dvije godine, anticipiraju i ulazak Hrvatske u Euro područje, naravno uz ispunjavanje odgovarajućih kriterija konvergencije osobito deficita i duga, a to je kao što znamo uz ulazak u schengensko područje jedan od dva strateška cilja dublje integracije u EU. Proračun se zasniva na makroekonomskim pokazateljima koji su polazišna točka naših politika i na ciljevima koje želimo ostvariti radi jačanja našega gospodarstva, njegove otpornosti konkurentnosti. Do sada objavljeni makroekonomski pokazatelji upućuju na snažan gospodarski oporavak i potvrđuju uspješnost provedbe ekonomske politike koja je kao što smo vidjeli sa rekordnih 16,5% ostvarenog rasta u drugom kvartalu sa 15,8 gospodarskog rasta u trećem kvartalu pokazala da Hrvatska ima snage na agilan i učinkovit način vrlo brzo ostvariti veći realan rast nego što je to bilo 2019.g. Hrvatska je u prva tri kvartala, dakle za sada trenutno na stopi rasta od 10,7%. Svi ovi pokazatelji govore da smo obujam industrijske proizvodnje učinili takvim da je porastao za 3,3%, da je promet u trgovini na malo viši za 19,7%, da je obujam građevinskih radova veći za 7,6%, da je broj dolaska stranih turista veći za 91,9% njihovih noćenja za 72,6%. Pri tom je realni BDP za prva tri kvartala bio približno 1,5% veći nego prije dvije godine dakle prije pandemije. Bilježimo i nastavak realnog rasta plaća sa umjereno visokim stopama. U prvih devet mjeseci ove godine 5,4%, to znači da je rast raspoloživog dohotka i rast osobne potrošnje i rast standarda naših sugrađana. Ohrabreni ovim povoljnim trendovima sada ćemo nastojati da zahvaljujući odgovornog i učinkovito upravljanja krizom ostvarimo snažan gospodarski rast, a on će biti prema našim procjenama internim na Vladi minimalno 9%, a izgledno i viši. To znači da smo nakon onog pada od 8 cijelih posto, 8,1% prošle godine, koji je izazvao promjenu trenda, dakle i rast javnog duga i manjak u proračunu, vrlo brzo se vratili na putanju koju smo imali i koja nas je krasila prve 4 godine mandata. Također, očekujemo da će se ovakvi trendovi nastaviti i iduće 3 godine, očekujemo stopu rasta 4,4 u 2022., 3,7 u '23. i 3,1 u '24. g. Vidjeli ste da je i EU komisija je revidirala svoje jesenske prognoze po njihovim procjenama rast će biti 8,1, Fitch je kazao 8,9, HNB kaže 8,5, mi smo u ovom trenutku drukčiji od naše krilatice „Under promise over deliver“, u odnosu na njih, kažemo da će biti minimalno 9%. Također, ovaj Proračun će glede prihoda u idućoj godini iznositi 164,5 milijardi kuna, rashodi 173,8, to je 491 milijun kuna više nego u novom planu Proračuna za ovu godinu, dakle rebalansa koji je Sabor usvojio. 23. ukupne rashode vidimo na razini od 169,8 milijardi kuna, prihode na, pardon, a 2024. na 166,5. Javni dug krajem prošle godine je 87,3% BDP-a, u ovoj godini bilježimo smanjenje za 4,2 postotna boda, idemo prema 83,1, iduće godine 80,7, '24., '23. na 78. Ove godine opća država bilježi proračunski manjak od 18,9 milijardi kuna, odnosno 4,5%. Manjak će iduće godine pasti na 2,6%, a u '23. na 2,4, dakle vraćamo se onoj ubrzanoj dinamici smanjenja udjela duga u BDP-u, kao što smo to radili od 2016. do 2020., konkretno do veljače. Glavni čimbenici rasta bit će domaća potražnja, nastavak rasta izvoza, ubrzanje rasta investicija, a naravno i sve to skupa potpomognuto korištenjem EU sredstava. Unatoč ovako izazovnoj situaciji, kao što znate, očekujemo ulazak u Euro područje, u siječnju 2023., odgovarajuće odluke na razini euro grupe očekujemo u lipnju ove, iduće godine. Također, važan element sagledavanja ovoga Proračuna je provedba reformi i investicija iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti, prema procjeni Svjetske banke i MMF-a, provedba NPOO-a povećava stopu rasta za 1,4 postotna boda, kako u idućoj, tako i u '23. g. Tu je i realizacija projekata iz prethodnog Višegodišnjeg financijskog okvira, a počet će naravno i iz ovog aktualnog, plus korištenje sredstava iz Fonda solidarnosti. Očekujemo značajne iskorake u području investicija u energetiku, poljoprivredu, obrazovanje, znanost, tržište rada, zapošljavanje i promet. Provedba Plana oporavka i otpornosti pridonijet će ubrzanju ulaganja u one dvije ključne tranzicije, a to su zelena i digitalna. Također, želimo da proračun za iduću godinu pospješi proces sanacije šteta prouzrokovanih potresom i to i sredstvima iz Fonda solidarnosti i proračunskim sredstvima, a i sredstvima iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti i drugim izvorima financiranja. Također, posvetili smo pozornost i povećanju socijalnih naknada, osigurano je dodatnih 400 milijuna kuna, primjerice, kroz Zakon o socijalnoj skrbi, Zakon o izmjenama i dopunama zakona o udomiteljstvu, kao i povećanje naknada za vrijeme trajanja roditeljskog dopusta na iznos od 7,5 tisuća kuna, čime se u obzir uzima ozbiljnost demografskih izazova kao ključnog pitanja za hrvatski narod. Tu je i osiguravanje fiskalne održivosti lokalnih jedinica kroz poticanje dobrovoljnog funkcionalnog spajanja, za tu je mjeru osigurano 100 milijuna kuna. Ulažemo u zdravstvu, gotovo milijarda kuna, uz sve ove napore koje smo radili kroz ovu godinu, kroz rebalanse i servisiranje svih obaveza koje su generirane kroz zdravstveni sustav. Tu je i pitanje sigurnosti, dugoočekivana nabava višenamjenskih borbenih aviona, dakle kroz rebalans u ovoj godini uplaćeno je 2,3 milijarde, u idućoj godini bit će uplaćeno 2,2 milijarde, na taj način ćemo vrlo brzo kroz dinamiku koja je dogovorena na način da ne utječe na dug ni na deficit riješiti pitanje financiranja sigurnosti, tj. ulaganja u Hrvatsko ratno zrakoplovstvo bez ugrožavanja naše putanje prema Euro području. Ovo je, kada gledamo i onaj rebalans 2016. ukupno 7. proračun koji predlaže naša Vlada, koju u obzir uzima aktualne makroekonomske društvene okolnosti, pripremljene kako bi ispunio i svoju razvojnu i svoju redistributivnu funkciju. Prvi su nam proračuni u onom mandatu osigurali makroekonomsku i financijsku stabilnost Hrvatske, pripremili nas na krizu bez presedana, osigurali taj fiskalni prostor kojeg smo onda i u reputacijskom smislu iskoristili, u krizi, 2 posljednja proračuna, naravno da su bila u funkciju očuvanja radnih mjesta, zdravstvenog sustava i gospodarstva, a uz odgovornu fiskalnu politiku, ono što podcrtavam i što vide detaljno analitičari različitih međunarodnih financijskih institucija, agencija za kreditni rejting, a to je da jako dobro vide smjer, jako dobro vide sidro naše politike, jako dobro vide reforme koje smo poduzeli i što je najvažnije, vjeruju. Vjeruju nam u onome što radimo. Zbog toga i jesu ovakve ocjene o najboljem kreditnom rejtingu ikad, a to je sad BBB- na BBB i to sa pozitivnim izgledima. I u tom kontekstu mi ćemo kao i do sada voditi računa o socijalnoj i zdravstvenoj sigurnosti naših građana, učiniti sve, a to smo dokazali u nekoliko megakriza s kojima smo se suočili zadnjih 5 godina, spriječiti kad god to možemo socijalnu frakturu u našem društvu, smanjivati polarizacije, razotkrivati one koji fabriciraju socijalnu fakturu, frakturu tako da koriste politikantske ciljeve čemu svjedočimo i u kontekstu borbe protiv Covida-19, ali većina hrvatskih birača to jasno vidi, prepoznaje, razotkriva i tu igru skrivača će jasno prepoznati na izborima i to u konačnici rekla već 2 puta u zadnjih 5 godina čvrsto i odlučno. Također želimo da proračun bude i u funkciji demografske revitalizacije, mi želimo da ovaj proračun vrlo jednostavno rečeno, ubrza rast da jačamo našu otpornost da ubrzamo gospodarsku transformaciju, jačamo svoju sigurnost, ubrzamo strukturne reforme i jačamo dublju integraciju unutar EU. To je okvir i ubrzanja i jačanja koji po meni na najbolji mogući način krasi karakter ovoga proračuna. Ministre Mariću, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniku vlade, sada će nastaviti potpredsjednik vlade i ministar financija Zdravko Marić samo prije toga ćemo malo očistiti govornicu. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane dame i gospodo zastupnici, evo nastavno na riječi predsjednika vlade nekoliko opservacija odnosno informacija i s moje strane. Dakle, čuli smo i procjenu rasta za ovu godinu od 9%, za iduću godinu i temeljem koje baziran proračun za iduću godinu i iduće nakon toga 2 godine je 4,4% s tim da treba posebno apostrofirati koji su glavni pokretači rasta u ovom srednjoročnom razdoblju uz već tradicionalno stabilan doprinos osobne potrošnje glavni pokretači pojedinačno gledano i postaju izvoz roba i usluga i investicije. Doduše treba napomenuti da obzirom i na dosta visoku uvoznu ovisnost hrvatskog gospodarstva neto doprinos neto izvoza je čak i blago negativan tijekom ove 3 godine. Temeljem toga planirana je prihodna strana proračuna, a isto tako naravno temeljem i prioriteta koje smo si zacrtali kao vlada, koji su zapisani u našem programu planirana je naravno i rashodna strana proračuna. Tu bi samo jednu kratku tehničku opservaciju ponukan između ostaloga i prošlogodišnjom raspravom dobar dio zastupnika je ukazao na potrebu za još većom transparentnošću kako bi se lakše uspoređivale brojke sada u ovom konkretnom slučaju 2022., 2021. aktualni rebalans odnosno ovo što je aktualno za ovu godinu napravili smo ovu prezentaciju s kojom mislim da vi možete vidjeti koji ste dobili u okviru rasprava po pojedinim odborima, mislim da je najveći fokus zapravo upravo i bio na toj prezentaciji pa nadam se da će ona odnosno da je ona do sada isto koristila. Također mislim da ste ovaj puta imali više nego dovoljno vremena, koliko ja pamtim mislim najdulje razdoblje između usvajanja proračuna na vladi i rasprave u Hrvatskom saboru. Tako da smo ja bih rekao svi imali dovoljno vremena da pripremimo se za današnju raspravu. Predsjednik vlade je također rekao o ukupnom rezultatu samog proračuna pa samo nekoliko riječi na tu temu. Dakle, za iduću godini planirani deficit je 2,6% on je, BDP-a, on je u skladu sa europskom ESA 2010 metodologijom koja objedinjava odnosno konsolidira i državni proračun koji je glavna tema današnje rasprave zajedno naravno i za proračunske fondove te isto tako lokalnu samoupravu odnosno sve one prilagodbe koje je potrebno između ostaloga napraviti kako bi se usuglasili sa europskom metodologijom. Sukladno tim prilagodbama odmah ću skrenuti jednu pažnju, dakle kada gledate ove tablice samo državnog proračuna i vidite određeno smanjivanje na troškovima zdravstva za iduću godinu upravo u tim prilagodbama bilo lokalne samouprave, bilo ukupnima zapravo je dobar dio toga kompenziran. Dakle, u konačnici pretpostavka je da ćemo ići sa određenim reformskim zahvatima na rashodnoj strani proračuna i smiriti te pritiske na rashodnoj strani proračuna zdravstva, a naravno ono što budemo i trebali realizirati kao što je bio slučaj i ove godine, to ćemo učiniti. Naravno što se tiče javnog duga, ono što je suma sumarum cijele priče proračunske i to je nastavno i na ovo što je uvaženi zastupnik u obrazlaganju stanke pa ću evo iskoristiti priliku i na neki način i na taj dio se referirati. Dakle, prije izbijanja Covida RH poglavito zadnje 3 godine, govorimo o '17., '18, '19. je zabilježila proračunske viškove dakle suficit proračuna, konsolidiranog proračuna opće države. U odnosu na originalno planirane blage deficite ti suficiti su bili zapravo glavni pokretači smanjivanja udjela javnog duga u BDP-u. U 4 godine za gotovo 12 postotnih bodova. Sam Covid jedna godina Covid-a 2020. digla je naš javni dug na 87,3%, dakle efekt od preko 16 postotnih bodova BDP-a. Već ove godine 2021. mi ga ponovno vraćamo na silaznu putanju i u godinama koje slijede nastavljamo sa tom silaznom putanjom. Dakle, govorimo o postotku udjela javnog duga u BDP-u. U nominalnim iznosima, naravno dok god imate deficit, nominalno javni dug raste, ali ću se upravo zbog toga i referirati upravo na razdoblje koje je bilo prije Covida. Vi dobro znate u svakoj od naših rasprava o proračunu mi smo govorili između ostalog da ćemo učiniti sve da rezultat bude i bolji. I najbolji efekt i najbolji pokazatelj toga vam je upravo na toj prezentaciji koju smo vam dali na zadnjem slajdu koji pokazuje da smo mi praktički 4 godine našeg mandata prije Covida čak i nominalno javni dug držali na istoj razini. Najveća stavka naravno koja je bila smanjivanja su troškovi kamata. I dozvolite u ovom preostalom vremenu obzirom da kako je predsjednik sabora predložio i vi se usuglasili da imamo objedinjenu raspravu, sastavni dio ovog paketa je i uvijek onaj Zakon o izvršavanju državnog proračuna za 2022. godinu uz one standardne stavke ono što vas uvijek posebno zanima je pitanje jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave. Dakle, visina fiskalnog izravnanja od 2 milijarde kuna. Isto tako predviđeno u proračunu 100 miliona kuna to je bilo dosta česta tema na odborima za funkcionalno spajanje jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave, jedna mjera ovoga stimulativna. Onih 3% za ukupni kvantum zaduženja ponovo je za 2022. ovoga ponovljen, ali podsjetit ću vas da recimo u izmjenama i dopunama tog istog zakona za ovu godinu smo digli na 3,5%, dakle gledamo i pratimo našu lokalnu samoupravu i njihove potrebe. Također proračunska osnovica, jamstvena zaliha, proračunska zaliha, ostaju praktički nepromijenjene kao i prijašnjih godina. Ukupno mogućnost se utvrđuje kako se zaduženje na inozemnom i domaćem tržištu može provesti do 40,2 milijarde kuna. Imamo nešto više dospijeća 2022. nego 2021., ali sve u skladu sa našom strategijom javnog duga planiramo ostvariti ne samo refinanciranje nego i uštede na kamatama. Hvala lijepo.
Zahvaljujem i ministru Mariću. Sada ćemo ići sa replikama za predsjednika vlade, ima ih ukupno 23. Evo samo sekundu da govornicu složimo. Može, prvi je na redu kolega Grmoja, izvolite.
Premijeru, evo kolega Troskot je iznio ovo istraživanje Europskog parlament da je trošak korupcije u Hrvatskoj 60 milijardi kuna, dakle to je nekakva konzervativna procjena, to bi bilo godišnje 15 Peljeških mostova, al to je bilo dok vi niste u potpunosti stavili svoje šape na sve institucije, dok niste počeli izvlačiti novac iz europskih fondova, pa vas sada vaše dužnosnike, članove vašeg predsjedništva progoni Ured europskog javnog tužitelja tko može izračunati kakvi su učinci odlaska naših mladih i iseljavanja na naš rast i bilo bi dobro kad bismo mi s vama bili na nuli jer ovaj trošak korupcije jede taj vaš navodni rast BDP-a, al mi smo s vama u minusu. I kao što je neizbježan odlazak glavne državne odvjetnice koja je štitila vašu Gabi, tako je neizbježan i vaš odlazak, ali i posljedice zbog toga što ste bili mecena korupcije u Hrvatskoj.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Grmoja. Ako vi sebe smatrate možda medvjedom, pa imate šape, a ne ruke, to držite za sebe. Drugo, neopisivo je zadovoljstvo bilo izbacit Most iz vlade, najnelojalnija, najpokvarenija, najdemagoškija i najpopulističkija nakupina lokalnih aktera koja se igra nacionalne politike. Razotkriveni ste tada, a razotkriveni ste i sada. Vaš čelnik stranke hvali se ovdje prošli tjedan da, da, roditeljima Pfizer, podržavate prosvjed i nudite narodu što, Ivermectin, lijek za životinje, za parazite kod životinja. Vidim da su vam šape tu, sad mi je jasnije odakle Ivermectin kao okvir nastojanja Mosta da pridonese borbi protiv Covida-19. Čestitam.
Imamo povredu Poslovnika, kolega Grmoja izvolite.
Dakle povreda čl. 238., kad ste uhvaćeni sa šapama ili rukama kako god želite u rukama hrvatskih poreznih obveznika onda naravno možete lagati jer ko i krade on i laže, niko iz Mosta nikad nije zagovarao bilo kakav lijek, ali sami ste se razotkrili kako ste rekli, dakle znaju hrvatski građani što radite jer tko laže taj i krade, ko krade taj i laže.
Slušajte vašega čelnika za zdravstvo kako vas hvali. Dobar vam je šef za zdravstvo.
Kolega, kolega Grmoja znadete i sami ovo nije bila povreda Poslovnika nego replika, pa dobivate opomenu. Sada je na redu kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani predsjedniče hrvatske vlade, evo svjedoci smo da u zadnjih nekoliko mjeseci dolazi do drastičnog povećanja cijena prehrambenih proizvoda, od ulja, mesa, mahuna, graha i slično što dodatno opterećuje obiteljske budžete naših sugrađana. Jedan od glavnih ciljeva u programu vaše vlade za razdoblju od 2020. do 2024. je smanjenje stope PDV-a na svu hranu sa 25 na 13%. Zanima me zašto do sada to niste napravili i kada planirate povući taj potez i time rasteretiti financije naših sugrađana?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Pavliček. Vi sigurno dobro pratite razvoj onoga što se zovu različiti krugovi i ciklusi porezne reforme. Mi smo kroz 5 ciklusa porezne reforme rasteretili naše građane i gospodarstvo za 10 milijardi kuna. Slično smo napravili i sa rasterećenjima kroz administrativne namete. Dakle, što se tiče politike rasterećenja ova vlada se dokazala i kod smanjivanja stopa poreza, smanjivali smo i stope poreza na dohodak, išli sa nižim stopama PDV-a za niz proizvoda i napravili upravo one iskorake koji idu prema našim potrošačima, prema našim građanima, omogućili sa različitim aspektima porezne reforme da poslodavci praktički kroz neoporezive načine daju svojim zaposlenicima veća primanja. Stoga u Hrvatskoj raste i prosječna i medijalna i minimalna plaća i činit ćemo i dalje [[Upadica: Hvala vam]] sve za podizanje standarda naših građana.
Kolegice Bedeković izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani premijeru, u proračunu Hrvatskih cesta je na poziciji Programa izgradnje i rekonstrukcije brzih cesta za 2020.g. predviđeno 462 milijuna zarez 80 tisuća kuna sa naravno pripadajućim projekcijama za '23. i '24.g. i u tom programu je predviđena i izgradnja Podravskog ipsilona odnosno brze ceste koja će spojiti Viroviticu, Špišić Bukovicu, Bjelovar, Bjelovar i Zagreb i naravno ovo je najvažniji strateški projekt u Virovitičko-podravskoj županiji koji će omogućiti povezivanje naše Virovitičko-podravske županije s ostatkom Hrvatske, a vi ste u vašem mandatu od 2017.g. do danas često dolazili i dolazite u Virovitičko-podravsku županiju i upravo uvrštavanje brze ceste u državni proračun je dokaz da ste prepoznali i prioritete i potrebe stanovnika Virovitičko-podravske županije i važnost brze ceste [[Upadica: Hvala vam]] za razvoj gospodarstva i dobrobit stanovništva u županiji.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Bedeković. U potpunosti se slažem s vama, upoznat sam sa značajem brze ceste koja bi najprije trebala završiti se ova dionica od Farkaševca do Bjelovara i nakon toga da krenemo prema Virovitici. Nema zastupnika iz 4. izborne jedinice, a osobito iz Virovitičko-podravske županije koji je na svim našim susretima, pa evo i na zadnjem savjetu za Slavoniju, Baranju i Srijem održanom u Pleternici gdje se vi i zastupnik Đakić uključili i signalizirali koliko je važan za ekonomski razvoj upravo ove županije dovršetak te brze ceste. Ministar Butković, Hrvatske ceste imaju zadaću da rade na tom projektu, mi ćemo iznaći sredstva da se taj projekt financira, to je jedan od prometnih cestovnih pravaca koji je prioritet, znate da ćemo završit do kraja mandata u potpunosti koridor VC kroz Baranju. Kada se dovrši ova brza cesta onda možemo reć da Slavonija ekonomski ima krvotok u cestovnom smislu [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] kojim diše i razvija se.
Sada je na radu kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Premijeru, 6% BDP je od doznaka iz inozemstva, od naših iseljenih Hrvata. Nikad manje nismo imali stanovnika u RH prema onome šta je Zavod za statiku objavio, 6%, 4 milijarde dolara. Inflacija i cijene divljaju, to su i kolege govorili toga smo svjedoci, 11 kuna je davno nafta prošla cijenu. U isto vrijeme vi ovdje govorite o ne velikim potezima dok Europa dršće, Amerika strepi od inflacije, vi high life ko Lolek i Bolek vi i ministar, kao sve cvita. Pa ulje je 16 kuna litra, ljudi vrlo teško žive, zdravstvo je u rasulu sve je gore i gore što se [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] tiče standarda, a vi hvalite se … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala kolega Bulj. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Bulj, ne znam točno što je bilo pitanje, ali meni je drago ponovo vas vidjeti u HS-u, znači da se testirate, da dobivate covid potvrde, da ulazite ovdje bez problema, da cijela vaša priča, storija jedan teatar apsurda najniži, populizam, demagogija, ljude zavodite i time rušite napore odvažnih, odgovornih ljudi i u zdravstvu i u znanosti koji ljudima upozoravaju na činjenicu da će na korona za koji dan odnesti 11.000 života, a vi ste igrate s time ne biste li nešto u vašim populističkim manirama profitirali. Ako niste primijetili Vlada je prije skoro dva mjeseca ograničila cijene benzina, kad ste to već spomenuli, bili smo prvi koji smo to napravili u EU. Rast cijene energenata na kućanstvima se nije osjetio u Hrvatskoj, ni cijena plina, ni cijena struje, prema tome taj okvir koji smo riješili munjevito od nas prepisuju i drugi. Pratite malo [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] šta se zbiva van granica Hrvatske [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] čak i u zemljama odakle su Lolek i Bolek, nije to loše.
Hvala vam lijepa. Povreda Poslovnika kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Premijer je povrijedio čl. 238. gdje je rekao da ja rušim napore odgovornih ljudi. Ko su ti odgovorni ljudi premijeru? Na Pelješkome mostu? Sigurnost kad ste vi uhvatili virus vaša je sigurnost bila da ste pobijedili virus. Kojih ljudi? …/Govornici govore u isto vrijeme./… koje tražite od ljudi. Pa kaznite me kao lokalnog čelnika [[Upadica predsjednik: Molim vas nemojte dobacivat.]] Dođite slobodno u Sinj, slobodno ćete ući nema nikakav mi se borimo za slobodu, a ne stožerokraciju. Mi se borimo za demokraciju da ovaj Sabor odlučuje, [[Upadica predsjednik: Hvala kolega.]] a ne bal vampira [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj hvala vam.]] na Pelješkom mostu koji ste vi izrugivali sve [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj, hvala vam.]] cijeli narod Hrvatske.
Hvala vam lijepa. Dobivate opomenu, ovo je bila replika, a ne povreda Poslovnika. Kolega Bernardić, izvolite.
Gospodine Plenkoviću slušam vas i ne vjerujem i pitam se jel živimo u istoj državi. Ovdje ste kao neki statističar prije svega pročitali ono što su vam napisali, a papir trpi svašta kao što znamo, no na vašem papiru eksplicitno piše ne znamo kud idemo. U vrijeme kad se Hrvatska suočava s krizom Hrvatskoj treba plan, a ne statistika. A kad smo kod statistike onda treba istaknuti da nas je 400.000 manje nego pri zadnjem popisu, da ljudi žive sve teže, da inflacija jede gospodarski rast, da brašno, ulje, mlijeko sve poskupljuje, da korupcija izjeda hrvatsko društvo, da smo po GDP-u mjerenom kupovnom moći iza Rumunjske, dakle prestigli su nas čak i Rumunji po životnom standardu, a dugovi u zdravstvu su takvi da se jednostavno više ne mogu servisirat. Ono što je još istina da u Zagrebu i na Baniji nije obnovljena nijedna jedina kuća. Probudite se, prestanite [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] živjeti taj briselski zimski san i prestanite [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] pričati narodu bajke.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Gospodine Bernardić, nisam vas vidio godinu i pol dana do zadnjeg aktualnog sata i možda mi stvarno ne živimo u istoj zemlji. Prije zadnjeg aktualnog sata zadnji put kad sam ja vidio di ste vi znate vi di ste bili? Vi ste bili u Gardalandu e, znači vi ste u Gardalandu, a mi smo tu, nismo u Bruxellesu nego smo tu svaki dan, dapače, samo smo ste Stier i ja vratili ranije, vaš prijatelj Picula, vaša prijateljica Borzan, vaš bivši povjerenik Mimica, ko vam je sad zastupnik, meni draga i simpatična dr. Jerković, vaš zastupnik Matić jesu oni u Bruxellesu? Jel to protuzakonito? Morate to njih pitat. Dakle, ta teza koju vi i vaša ekipa plasirate istrošena, prazna. Ovo je politička prezentacija proračuna na temelju podataka, ako vi želite hrvatskom narodu reć da je ovdje strašno loše i da je baš onako kako ste nam vi ostavili popudbinu, pa onda se vratite u [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepo.]] vrijeme vaše vlade i čitajte tu statistiku [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] to vam je zabavno štivo umjesto Gardalanda.
Hvala vam lijepa. Opet povreda Poslovnika.
Povrijeđen je čl.
Samo malo … dajte da vam dam riječ barem. Povreda Poslovnika kolega Bernardić. Izvolite.
Povrijeđen je čl. 238. naravno g. Plenković kad nema niti jedan argument onda pokušava difamirati na osobnoj razini, ali ono što je dobro reko, reko je jednu istinu. Ovo je bila politička prezentacija, ovo je bilo iznošenje statistike i ovo je bio bijeg od realnosti. Dakle, vi ste jasno pokazali da nemate pojma kako ljudi u Hrvatskoj žive, to ste rekli i kroz ovaj odgovor i kroz vašu prezentaciju.
…/Govornici govore u isto vrijeme./… molim vas predsjedniče Vlade, dobivate opomenu kolega Bernardić jer ste replicirali i nije bilo nikakve difamacije na osobnoj razini. Što vi želite? Oprostite [[Upadica Vidović Krišto: Što ja želim?]] Da, ne znam.
Pa ja želim da vi vodite ovu sjednicu jer g. premijer nema pravo komentirati [[Upadica predsjednik: Izvolite si sjesti.]] nikakvu povredu Poslovnika …
[[Upadica predsjednik: Dobivate prvu opomenu sada.]] Ja dobivam opomenu? [[Upadica predsjednik: Izvolite sjesti.]] Izvolite sjesti i isključite molim vas mikrofon. Idemo dalje, sada je na redu kolega Hajdaš Dončić. Izvolite.
Hvala. Poštovani premijeru, naravno da je proračun politička prezentacija od strane vladajućih svugdje u svijetu, pa tako i u Hrvatskoj, a isto tako proračun, budžet ili ... [[Govornik se ne razumije.]] vam je ono, povijesno crna kožna torba, ako se sjećate gdje su ministri financija, da vas malo podučim, gdje su ministri financija u 18. st. sa crnim kožnim torbama prezentirali parlamentu proračun. Međutim, ja sam sad zabrinut sa druge strane proračuna. Dakle vidim veliki broj stavki, usluge, informatička oprema, itd., to je preko 100, 150 milijuna kuna. Svako od tih stavki u proračunu za sljedeću godinu pa se bojim da te crne kožne torbe možda ne bi izlazile, a ne ulazile, kako je to prije bilo, što vaša politička stranka, na žalost vašu, a i našu, Hrvatske, ima i pravomoćnu presudu za to. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Hajdaš Dončić, vidim i vi i dalje valjda nosite pod rukom literaturu pa onda citirate, ali to je sve dobro i simpatično. Vi ste ostavili fenomenalne ugovore kad je riječ o prometu. Nitko nije bolje ugovore potpisivao od vas, štitio nacionalne interese, vi ste poznati po tome i sigurno sa puno razumijevanja i znanja kako funkcionira država operirate i govorite. Što se tiče pitanja nabave bilo kakve, neovisno o tome je li to informatička oprema ili nešto drugo, postoje tijela, postoje ljudi koji to trebaju nadzirati, koji to trebaju kontrolirati, ako nešto nije po zakonu, onda će nastupiti neka druga vrsta tijela koji su malo iznad onih koji to provode, pa će po tome djelovati, jednako za sve, ime i prezime, odgovornost, upravo onako kako to rade sve države, pa i naša, u bilo čije vrijeme, ne sekirajte se.
Kolega Štromar, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče Sabora, poštovani g. predsjedniče Vlade. Među prvim rečenicama spomenuli ste konkurentnost hrvatskog gospodarstva. Pred nama su ogromni novci iz NPOO-a, iz Višegodišnjeg financijskog okvira i evo, ja predlažem da čim više sredstava ide baš za konkurentnost našeg gospodarstva. Naime, otvara se veliki prostor, vidimo koliko su lanci dobave odrezani i već sad imamo ogroman iznos, rast izvoza. Mislim da bi čim više sredstava ustvari trebalo dati tim gospodarstvenicima kako bi se pripremili i po dosta višim cijenama i po većoj kvaliteti prodavali svoje proizvode, a time i povećali plaće našim građanima, našim radnicima.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Štromar. Slažem se s vama, konkurentnost gospodarstva je naš glavni prioritet, u konačnici je to jedan od ciljeva Nacionalne razvojne strategije koju smo predložili HS-u, a HS usvojio početkom ove godine i upravo to je bila misao vodilja i u krizi i nakon krize. Dakle, u krizi kao odgovorna Vlada rekli smo da, sad i odmah, u neviđenoj krizi dati najveća sredstva ikada upravo privatnom sektoru, gospodarstvu, poslodavcima i radnicima. Zašto? Da premoste krizu za koju nisu nimalo krivi. Tu smo uspjeli i ja gdje god dođem u Hrvatskoj ne mogu ne čuti poduzetnika ili obrtnika koji iskreno kažu hvala. Nema ih toliko u medijima, ali znaju da nije bilo Vlade da danas ne bi radili niti bi njihovi radnici imali plaću, a niti njihove obitelji kruh. Istodobno, porast izvoza u ovoj godini je veći od 40%, to je jedna od glavnih komponenti rasta BDP-a, znači imamo agilne i poduzetne ljude [[Upadica: Hvala vam.]] mi smo tu da ih guramo.
Kolegice Ban Vlahek, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, u nekoliko navrata čuli smo kako je Prijedlog ovog Državnog proračuna socijalno osjetljiv, a ono na što sam ja posebice osjetljiva je stavka u proračunu Centar za odgoj i obrazovanje Čakovec. Na sjednici Vlade održane u Čakovcu 2019. g. donijeli ste zaključak kako će ići u izgradnju .../nerazumljivo/... kako će se ići u izgradnju nove škole, Centra za odgoj i obrazovanje na koju se čeka već duže od 10 godina. Školu trenutno polazi 170 polaznika, a ona je za kapacitet nekakvih 65 učenika. Ponovno odugovlačenje s početkom gradnje stvara opravdano nezadovoljstvo jer se opet uskraćuje pravo na primjereno školovanje učenika s teškoćama. Stoga vam upućujem apel, ne samo svoj, već i roditelja, polaznika, struke i žitelja Međimurja, molim vas, u 2022. započnite izgradnju nove školske zgrade Centar za odgoj i obrazovanje jer sve nas na kraju dana povezuje u jedan zajednički cilj, bez obzira na stranačke boje, [[Upadica: Hvala vam.]] dajmo [[Upadica: Hvala vam.]] da djeca s poteškoćama [[Upadica: Hvala vam.]] postanu djeca mogućnosti. Hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo poštovana zastupnice Ban Vlahek, mi smo se veliki broj puta vidjeli i u Međimurju, a i ovdje i mislim da smo i zajedno bili na otvaranju različitih velikih projekta u koji su uložile i županije i grad Čakovec, a naravno i Vlada i nacionalnim sredstvima i EU fondovima u razvoj Međimurja i to je sigurno jedna od onih županija gdje su napravljeni ogromni iskoraci u ulaganju infrastrukturu, bilo da je riječ o školstvu, bilo da je riječ o zdravstvu, a centri za odgoj i obrazovanje jednu su od onih indikatora stupnja socijalne odgovornosti, uključivosti naše generalne politike, bila ona lijeva ili desna ili centar ili nacionalna ili županijska. Imamo sjajnih primjera upravo takvih centara, jedan od njih sam i ja posjetio, nedavno financirano u Virovitičko-podravskoj županiji u Virovitici, znam koliko to znači obiteljima, znam koliko znači djeci. Mi ćemo u suradnji sa vama nastojati naći rješenje da se započne i sa ovim projektom u 2022. Hvala vam.
Hvala vam. Idemo sada na kolegicu Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Još je Vlada Zorana Milanovića uvela uredbu kojom se zabranjuje zapošljavanje stručnih suradnika u našim školama i do dana današnjeg se tu nije apsolutno ništa promijenilo. Situacija u našim školama je porazna, navest ću vam samo podatke za Osječko-baranjsku županiju iz koje ja dolazim. Županija je osnivač 79 škola, što osnovnih, što srednjih, u njima imamo 77 pedagoga i 39 psihologa, znači nemamo čak u 2 škole ni pedagoga i moje pitanje je vrlo direktno, hoće li Vlada na čijem ste čelu konačno ukinuti tu uredbu i omogućiti zapošljavanje stručnih suradnika u školama jer mislim da ćemo se svi složiti kako ne smijemo štediti na razvoju naše djece i da nam to mora biti prioritet. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Ako postoji ijedno ministarstvo kojem je kontinuirano povećavan proračun i naravno i izdaci, a i rješavanje tog prioriteta to su bili, to je bilo Ministarstvo znanosti i obrazovanja. To je u konačnici i više od milijarde eura kroz NPOO. To su brojna sredstva koja će ići i na obrazovanje i na znanost kroz višegodišnji financijski okvir. Ja ću razgovarati i sa ministrom Fuchsom da točno vidimo o kojim školama se radi, ja napamet ne znam o čemu točno govorite i koje su to škole u Osječko-baranjskoj županiji koje nemaju stručnjake ovih profila o kojima ste govorili i nastojat ćemo naći rješenje jer mislim da takve službe i takvi profili stručnjaka nisu slučajno u školama i imaju svoju ulogu jasno definiranu i trebaju pomoći u pedagoškom procesu prema našim najmlađima, a to je u vremenu interneta izuzetno zahtjevna zadaća. Hvala.
Kolega Vrkljan, izvolite.
Poštovani g. premijeru, u Hrvatskoj postoji 40.000 tvrtki koje nemaju nijednog zaposlenog ili jednog zaposlenog. Oni su u prošloj godini imali prihode 20 milijardi kuna. U zadnjih mjesec dana ja sam vašim ministrima redom tu prisutnom g. Mariću, zatim Malenici i predsjedniku HNB-a ili direktoru HNB-a pokušao postavit pitanje da li oni znaju i da li oni misle da u poslovanju tih tvrtki bez ijednog zaposlenog sa 20 milijardi kuna prihoda postoje neke nepravilnosti. Svi su mi redom kazali da oni ne vide tu nikakvu nepravilnost do trenutka dok europski uhidbeni nalog nije poslan u Hrvatsku da se privede ministrica, bivša ministrica Žalac radi toga što je upravo jednoj takvoj tvrtki uplatila 16 milijuna kuna, a ta tvrtka nema nijednog zaposlenog odnosno ima samo vlasnika. Naknadno se vidjelo da je u slijedećih par dana taj novac prebačen na privatni račun. Zanima me da vi kao najinformiraniji čovjek u Hrvatskoj [[Upadica: Hvala vam lijepa]] imate neko mišljenje o tome.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče, ministri kojima ste pisali o tome. Hvala.
Kolegice Mrak-Taritaš izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS. Poštovani predsjedniče vlade, moje pitanje će biti vrlo jednostavno, a odnosi se na prihodovnu stranu proračuna. Dobro vam je poznato da jedina zemlja EU u kojoj je veći PDV na higijenske uloške i tampone od Hrvatske je Mađarska. Mene zanima kad će se steći uvjeti da i u Hrvatskoj smanjimo taj PDV na higijenske uloške i tampone sa 25 na 5%? Sigurna sam da to neće izazvati veliki problem u proračunu jer kad uzmete higijenske uloške i tampone mislim da one ne čine PDV na to i ta razlika velika, velika razlika u tom proračunu, pa me zanima vi ste najmjerodavniji kad ćemo steći uvjete da i u Hrvatskoj to napravimo iz jednostavnog razloga jer ceterum censeo PDV na higijenske uloške i tampone zaista treba smanjiti. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo poštovana zastupnice Mrak-Taritaš. Mi smo kao što sam odgovorio i u jednom ranijem pitanju kontinuirano smanjivali PDV na različite proizvode, spuštali ih sa stope na 25 na 13, na neke i niže. Ono što ćemo učiniti, ja mislim da je bio i zaključak HS u tom smjeru da se zaduži vlada da sagleda ovu problematiku i da napravimo iskorak dalje. Smatramo da je to dobro, ima naravno to i reperkusije na neke slične druge proizvode, ali u svakom slučaju nije dobro da je nešto što je nužno, normalno u nekakvom civilizacijskom kontekstu 21. stoljeća i to trećeg 10-ljeća da nije dostupno našim ženama, djevojkama, curama u najmlađoj dobi i napravit ćemo jedno rješenje koje će biti cjeloviti, a koje ćete vjerujem i vi podržati. Hvala.
Kolegice Nađ, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče hrvatske vlade, jasno je da prijedlog proračuna nisu samo gole brojke, da je to strategija, da je to zapravo strateška odrednica vlade, ali ja iz ovog proračuna ne vidim strateške reforme, ne vidim reformu javne uprave, ne vidim reformu pravosuđa jer da postoji reforma javne uprave onda bi neki službenik koji je radio u Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova EU rekao bivšoj ministrici Žalac da ne može to raditi što je radila sa muljažama oko softvera, isto tako i ravnatelju SAFU-a. Recite mi molim vas kada ćete konačno provesti strukturne reforme u javnoj upravi i u pravosuđu? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Ja sam vrlo jasno rekao da ovaj proračun ubrzava rast, jača otpornost, ubrzava gospodarsku transformaciju, jača sigurnost zemlje, ubrzava strukturne reforme i jača integraciju unutar EU, ama baš sve stavke u ovom proračunu, dakle drugom proračunu u ovom mandatu idu u tom smjeru. U tom smjeru vam je i napisana i nacionalna razvojna strategija, u tom kontekstu vam je napisan i NPOO, u tom kontekstu je napisan i program vlade i u tom kontekstu na klupe saborskih zastupnika dolaze brojni zakonski prijedlozi koje vlada upućuje. Ja mislim da smo ogroman broj zakona upravo u području pravosuđa i u području uprave donijeli u ovaj sabor. Svaki od tih zakona je reforma i kada to malo bolje sagledate onda vidite koliko smo tu učinili i koliko smo napravili, a mi ćemo to napraviti i dalje. Vi ćete sigurno sa svojim velikim iskustvom [[Upadica: Hvala vam]] i izvršnoj i zakonodavnoj vlasti…
Greška je, ne, greška je, nije vođena evidencija…
…znati pročitati prioritete. Hvala.
Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani premijeru, vezano uz zdravstvo, planira se ukupna cifra u smanjenju ukupno nekih 6,4 milijarde kuna, uštede na rashodima HZZO od nekih 2,5 milijarde kuna. Međutim, nismo vidjeli još nikakve započete reforme u sustavu, izvjesno je da bolnice neće smanjivati u 2022.g. dugove, limiti su nerealni, tako da obzirom i na nastavak pandemije Covid-19 smatramo da je ovaj proračun pogotovo za zdravstvo ne samo da nije nerealan nego je i nazadan. Čime ćete uvjeriti naše građane da će se zdravstveni sustav stabilizirati ako vidimo niz stavki od smanjenja stavki za sigurnost građana, prava na zdravstvene usluge, smanjenje za preventivne program? Čime ćete uvjeriti djelatnike u zdravstvu da će se zdravstveni sustav stabilizirati ako se smanjuju sredstva i za bolnički sustav i za primarnu zdravstvenu zaštitu i za niz drugih stavki? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Marić, kada je riječ o zdravstvu točno je, vi ste to dobro vidjeli, ali moramo isto tako uzeti u obzir dakle kontekst i dinamiku pandemije, mi smo izdvojili za zdravstvo puno više sredstava nego što smo planirani, nego što smo uopće mogli i naslutiti. Mislim da nas je Covid-19, a to će sigurno detaljnije danas tijekom dana ovdje pojasniti i ministar financija sada već koštao i više od 40 milijardi kuna, dakle ako imate 40 milijardi kuna troška koji niste planirali onda vam je jasno što je sve država i vlada trebala učiniti da bi osigurala sredstva za to. Kada je riječ o reformi zdravstvenoga sustava ono što ima zadatak ministar Beroš, a to je osigurati samodostatnost javnog zdravstvenoga proračuna, raspoloživim financijskim sredstvima pokrivati troškove za učinkovitu brigu o zdravlju građana. A to podrazumijeva i dostupnost i kvalitetu i optimalno primjenu ograničenih resursa i transparentnost u trošenju [[Upadica: Hvala vam.]] sredstava, ujednačenost standarda zdravstvene [[Upadica: Hvala lijepa.]] zaštite.
Kolegice Puljak, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče vlade, evo zapravo sam vrlo slično pitanje htjela postaviti i kao kolegica obzirom da sam i na Odboru za financije upitala gospodina ministra Marića o tome dakle kada nas očekuje reforma zdravstva obzirom da su ovi troškovi zaista nerealni. Čeka li nas novi rebalans proračuna nakon nove godine kojim ćemo ponovo, dakle to je nekakav običaj koji se ponavlja iz godine u godinu usipati nove milijarde u zdravstvo. Međutim, evo kako smo već, kako ste već komentirali ovu temu pitat ću vas onda o reformi lokalne samouprave. Obzirom da je ovdje sada u proračunu predviđeno 100 miliona kuna za funkcionalna ujedinjavanja na koji način mislite to napraviti, spominje se da će se kriteriji odrediti na vladi ili nekim drugim tijelima i je li to po vama prvi korak reforme lokalne samouprave ili nas očekuju nekakvi drugi koraci uskoro. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa, poštovana zastupnice Puljak vi ste sigurno pratili naše aktivnosti zadnjih evo skoro nešto više od 5 godina pa znate da smo iz jedne klasične priče o vječnim deficitima hrvatskog proračuna prva vlada koja, prvo dovela proračun u uravnoteženje, a potom i u proračunski višak, izvukla Hrvatsku iz procedure prekomjernog proračunskog manjka iz makroekonomskih neravnoteža, digla zemlju po 2 od 3 investicijske, agencije za investicijski rejting na investicijsku razinu i pritom servisirala obaveze u zdravstvu i pritom kad je god to mogla, a to govorim prije krize izbjegavala rebalanse proračuna. To nije bilo pravilo prije naše vlade, to je važno da javnost zna, a ne da ovako paušalno to ostaje. Što se tiče zdravstva odgovorio sam zastupnici Marić, što se tiče uprave točno je predvidjeli smo 100 miliona kuna za spajanje funkcionalno jedinica lokalne i područne samouprave, imamo ih puno. Sve one koji žele ujediniti napore i bolje financijski funkcionirati dobro [[Upadica: Hvala vam.]] su došli.
Kolega Grčić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi predsjedniče vlade, u ovom proračunu smanjena je stavka jednokratne pomoći umirovljenicima za nekih 465 miliona kuna. Međutim, situacija trenutna je takva da će ove godine inflacija biti između 4 i 5% realno i ono što je vlada sama projicirala u makroekonomskim projekcijama da se čak po vladi u idućoj godini očekuje veća stopa inflacije nego li u ovoj. Mislim da je to nešto što mora vladu navesti da ozbiljno razmišlja i o dodatnom usklađenju mirovina odnosno eventualno o jednokratnoj pomoći, ali isto tako da razmišlja, a vidim da su pregovori počeli o korekciji plaća u takvim uvjetima jer 2 godine visoke stope inflacije definitivno zahtjeva korekciju u tom smislu.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Grčić, dakle što se tiče mirovina one su u našem prvom mandatu narasle više nego što smo obećali. Mi smo rekli da će narasti za 5% one su narasle za 13% najmanje mirovine su narasle za dodatna 3% kroz mirovinsku koju smo predložili i koju je Hrvatski sabor usvojio. Što se tiče potpore koju smo dali za Covid dodatak ona je bila važna, bitna dala je uz partnerstvo sa udrugama umirovljenika i sa sindikatom i sa maticom i sa HSU-om i potporom zastupnika Hrelje jedan dodatni prostor u smislu primanja. Što se tiče plaća, pa u našem mandatu plaće u državnoj i javnoj službi rasle sukcesivno ukupno za 18,31%, u obrazovanju i više, a i u realnom gospodarskom sektoru su narasle. Mislim da sve radimo [[Upadica: Hvala vam.]] da primici budu veći nego što je inflacija.
Hvala lijepa. Idemo na kolegicu Peović, izvolite.
Dobro je imati šalabahter, čestitam imate dobar šalabahter i to se pokazuje na rejtingu, no nije dobro manipulirati. Uspoređujete statistiku same nas sa samima sobom, nikada ne uspoređujete sa Europom. Kažete da je BDP rastao u odnosu na prošlu godinu, koliko su drugi rasli. Mi imamo jedan od najnižih rasta BDP-a po glavi stanovnika u Europi. Hvalite se izvozom, koja je struktura tog izvoza? Poraz izvoza dominantno se odnosi na turizam, turizam ima sve veći udio u BDP-u čime se svodimo na monokulturu, krahom turizma bit ćemo u još većim problemima nego što jesmo. Investicije, razina investicija odnosno njihov udio u BDP-u još nije dosegao razinu iz pretkrizne 2008. godine sa svim sredstvima EU fondova danas koje imamo na raspolaganju. Rejting, Fitch nam je malo podignuo rejting jer očekuje da ćemo 2023. ući u eurozonu dakle, kada država i formalno izgubi sve poluge za monetarnu, autonomnu i monetarnu i tečajnu politiku. Plaće, naša srednja plaća [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] je manja od minimalne plaće žao mi je šta imam samo jednu minutu da vam taj šalabahter razvalim.
Hvala lijepa kolegice Peović. Izvolite odgovor.
Ja ne znam poštovana zastupnice Peović koje vi to statistike čitamo, ali mi jako dobro čitamo komparativne statistike, pa gledam podatke, gledam što prognozira Europska komisija o rastu za ovu godinu i meni se čini u jednoj komparativnoj statistici jedne Europske komisije koja sigurno nije tijelo na koju Hrvatska ima utjecaj u tom pogledu, gle čuda Hrvatska će imati po njihovim procjenama treći najveći rast od svih članica EU u 2021. Ja mislim da to nije usporedba samih sa sobom. Poštovana zastupnice Peović, podsjetit ću vas mi smo u generacijskom smislu u fazi hvatanja koraka sa zemljama srednje i istočne Europe catching up policy. Zašto? Pa ako vi ne znate ja ću vam reći. '89. je izmišljen PHARE program koji se zvao Poljska i Mađarska potpora u ekonomskoj obnovi, Hrvatske nije bilo u tom kontekstu do iza 2000., ništa, zero, autonomne trgovinske povlastice, nema pretpristupnih fondova, nema sporazuma o suradnju [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] tih 10 godina čine tu razliku i zato ih mi stižemo [[Upadica: Hvala lijepa.]] i doći ćemo do tamo uz vašu pomoć.
Kolegice Peović, povreda Poslovnika ne znam što može biti.
Povreda Poslovnika 238., znači omalovažavanje zastupnika, ne možete znači govorit da imamo komparativno dobar rast znači u, niste odgovorili na podatke koje sam vam podastrijela, znači imamo jedan od najmanjih rasta BDP-a u Europi. To što mi imamo rast BDP-a u odnosu na prošlu godinu ne možete uzimati kao nikakav uspjeh. Kad govorite o plaćama imamo prosječnu plaću na razini slovenske minimalne plaće. Kad govorite o zaposlenosti 300.000 ljudi iselite pa ćete imati odličnu zaposlenost.
Kolegice Peović, ajde sada, sada stvarno ovo je bila jedna vrlo namjerna, neprimjerena povreda Poslovnika, dakle vi ste baš išli u čistu repliku, a o istinitosti onog što govorite uopće neću komentirati. Tako da dobivate opomenu. Idemo sada dalje, kolegica Vidović Krišto, izvolite.
Gospodine Plenkoviću, čuveni njemački bivši tehnisač Boris Becker bio je izložen progonu njemačkih poreznih tijela te je morao platiti kazneni porez kada su bavarski poreznici dokazali da je više živio u Njemačkoj nego u Monaku gdje je bio prijavljen što će reći popularnost ili društveni status za državna tijela ne igraju nikakvu ulogu. Vi svojim utjecajem na pravosuđe ne dopuštate utvrđivanje razmjera imovine i prihoda putem kojeg bi državni proračun uprihodio milijarde s obzirom na to da moćnici u Hrvatskoj vrlo često imaju smiješno javno deklarirane prihode, ali zato imaju enormnu imovinu. Zašto ne dopuštate Poreznoj upravi da utvrdi razmjer imovine i prihoda sucu Miroslavu Šeparoviću, inspektoru Andriji Mikuliću, Ivici Todoriću, Božidaru Kalmeti, Vladimiru Šeksu, Slavku Liniću i tako bih mogla još 2 sata nabrajati. Nama se primjerice raspada zdravstveni sustav jer nedostaje novca u državnom proračunu, a razlog tomu je neviđena krađa javnih dobara i vaše blokiranje rada pravosuđa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa gospođo Vidović Krišto, ja moram priznati da ja ovako učinkovitog blokatora pravosuđa kao što sam ja još nisam nigdje sreo, pa ni u Njemačkoj. Tako puno blokiram pravosuđe da nam je predsjednik vijeća u predmetu Fimi medija SDP-ov zamjenik ministra pravosuđa iz Račanove vlade Ranko Marjan i puf toliko sam dobro blokirao da je potvrdio presudu. Nije je čak uz sav moj utjecaj niti vratio na ponovno suđenje na županijski sud. Toliko dobro blokiram pravosuđe i državno odvjetništvo da hops 5 tjedana prije parlamentarnih izbora izleti slučaj Rimac. Toliko dobro blokiramo pravosuđe da je praktički kroz medijsko politički pritisak prije svega lijevog spektra, a vi ste navodno sa krajnje desnog, takav sa svako malo moramo govorit o nekom iz HDZ-a. To je to, to je ta šapa na pravosuđu. Kolike su te šape, gdje su? Dakle, ta vrsta demagogije i neistine može proći samo nekome tko vas sluša [[Upadica: Hvala vam.]] i misli da govorite istinu, a takvih je jako malo.
Hvala vam. Kolegice Vidović Krišto, povreda Poslovnika.
Da, grubo je povrijeđen Članaka 238., jer ne odgovarati na pitanje zastupnika je vrijeđanje naroda koji je birao tog zastupnika. Ja sam vrlo jasno postavila pitanje o neprovođenju zakona pri punjenju proračuna tj. o možebitnoj utaji poreza određenih moćnika. Gospodine Plenkoviću, doista se ponašate kao Sanader prije njegovog odlaska s vlasti. Moram vam reći da bahatost nije nikakvo umijeće, niti je pristojno, a kod vas je očito odraz vašega paničnog straha od razotkrivanja vaše [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] korupcije i vašeg [[Upadica: Hvala lijepa kolegice Krišto.]] blokiranja pravosuđa.
Kolegice Krišto dobivate opomenu i pozivam sad sve zastupnike uvriježilo se očito da nakon odgovora predsjednika vlade vi bi još dodatno replicirali kao da smo na aktualnom prijepodnevu, a ovo nije to, ovdje je replika na repliku. Tako da nemojte koristiti povredu Poslovnika da biste dodatno još polemizirali. Idemo dalje, sada je na redu kolegica Raukar Gamulin, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovani premijeru jučer smo svjedočili još jednom feminicidu. Još je jedna žena ubijena samo zato jer je žena. Pa vas molim da nam pred hrvatskom javnošću precizno pojasnite koliko se točno sveukupno izdvaja iz hrvatskog proračuna za borbu protiv zlostavljanja u obitelji i protiv feminicida. Dakle, koliko se točno izdvaja sredstva za primjenu Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju i bori protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji koja jest usvojena u ovom saboru. Kolika su povećanja i ako ih uopće ima. Smatram da izdvajanje značajnijih financijskih sredstava za borbu protiv zlostavljanja u obitelji presudna su za jasno postavljanje vlade da se sa deklaratornih stavova prijeđe u aktivnu borbu protiv zlostavljanja i ubijanja žena. Lijepo bih vas molila za precizan odgovor. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovana zastupnice Raukar Gamulin. Što se tiče teme sprječavanja nasilja u obitelji, a osobito nasilja nad ženama onda svako od nas ima određena postignuća iza sebe. Ja sam u ovom saboru, a ne SDP koji je to mogao 5 godina pa iz nekih nepoznati i neuvjerljivih poluobjašnjenja nije imao snage, predložio da sabor ratificira Konvenciju Vijeća Europe o suzbijanju nasilja nad ženama i nasilja u obitelji i otklanjao maglu, magluštinu i demagogiju koju su mnogi puštali u tom trenutku o nekakvim zombijima koji će hodati hrvatskih ulicama kojih nema, čak sam platio i dio političke cijene za to, međutim idemo dobrim smjerom. Ono što nažalost ne mogu spriječiti, ne mogu spriječiti primitivce, divljake i kretene da rade takva kaznena djela. Nažalost za to nemam lijeka, ali imam lijeka da pooštravam Kazneni zakon i sve druge zakone koje smo već pooštrili da sankcije budu rigorozne, a presude donose sudovi, [[Upadica: Hvala vam lijepa]] a na njih ne mogu utjecat, ali u javnom smislu se slažem s vama [[Upadica: Hvala vam lijepa]] A što se tiče financijski sredstava ona su brojna kroz razne resore, tražit ću kolege da vam daju pismeni odgovor, to napamet ne znam, ima toga jako puno.
Hvala vam predsjedniče vlade. Kolegice Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Evo poštovani premijeru, pošto nemate odgovor mojoj kolegici Raukar Gamulin reći ću vam ja. Recimo za stambeno zbrinjavanje žena žrtava nasilja u obitelji imamo cijelih 600.000 kuna u ovom proračunu, a nije puno bolje niti sa generalnom borbom protiv nasilja u obitelji. Međutim, zanima me još jedna, još jedna stvar, a to je da smo iz izvještaja glavne državne odvjetnice, ali i glavnih istraživača korupcije u Hrvatskoj koji nisu u USKOK-u i DORH-u nego na Indexu i Telegramu. Saznali smo da je 91% svih kaznenih prijava za korupciju koju je DORH imao u 2020. odbačeno, tu je i slučaj Borg. Slijedeće godine u toj statistici će vrlo vjerojatno biti i veliki Agrokor. Istovremeno, za borbu protiv korupcije vi izdvajate cijelih 2.000 kuna više za implementaciju nacionalnog plana nego prošle godine, pa smo sad na 16.000 kuna … [[Govornik se ne razumije]] i znam da ćete odgovoriti da za to izdvajate na drugim pozicijama, međutim nema [[Upadica: Hvala vam lijepa]] ni značajnih povećanja na pozicijama za Borg [[Upadica: Hvala kolegice Benčić]] i za pravosuđe generalno, pa vas evo molim [[Upadica: Kolegice Benčić, hvala vam lijepa]] recite kako ćete se borit protiv korupcije?
Izvolite odgovor.
Ja mislim poštovana zastupnice Benčić da se nadležne institucije uz punu potporu i vlade i sabora intenzivno bore protiv korupcije u našem mandatu. Intenzivno se bore, na njih nitko ne utječe, ne kontrolira ih, ne nalaže im koga da gone, koga da ne gone, ne šapću nekima kako imaju saznanja kroz nevjerojatna kaznena djela o tome da im netko šapće tko je pod tajnim izvidima ili ne. Toga nema. Već sama ta činjenica, pa i nekoliko predmeta o kojima smo u javnosti govorili govore vam kakav je karakter borbe protiv korupcije i nulte tolerancije na tu istu korupciju. To je ono što mi radimo, ta se postignuća vide. To što ste se vi podijelili, pa će ovi slobodari govoriti o diktatorima, a vi ćete lupati kao gđa. Ahmetović jutros potpuno neargumentirano o temi kriminal, korupcija, lopovluk ne bi li nam lijepili etikete do idućih izbora, možete, ali više od 9% rasta, investicijski kreditni rejting [[Upadica: Hvala vam lijepa]] , 25 milijardi eura koje vi da spavate 100.g [[Upadica: Hvala vam]] i sanjate ne bi donijeli u Hrvatsku.
Hvala vam lijepa, molim vas. Kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče vlade, koristili ste frazu u izlaganju … [[Govornik se ne razumije]] u kontekstu očekivanog rasta BDP-a. Nadam se da me možete pratiti dok tipkate.
Znam ja dobro engleski, a i hrvatski.
Dakle, kamo sreće da je možemo primijeniti na strukturne reforme, da ste previše, da ste premalo obećali, a previše zapravo postigli, ali to nije slučaj. Dakle, u jednoj raspravi vaš ministar zdravstva je priznao zapravo da je i dalje na snazi socijalistički pristup, a socijalizam je upravo to, previše obećaje i premalo isporučuje. Zašto ne odustajete od tog socijalističkog modela upravljanja? Dakle, predugo se odgađaju ključne reforme. Imam jedan prijedlog da se krene sa monopolističkim položajem HZZO-a, dakle za obavezno osiguranje koje svi građani moraju [[Upadica: Hvala vam lijepa]] uplaćivati da se dopusti liberalizacija. Hvala.
Hvala vam kolega Bartulica. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Ja predlažem da vi te prijedloge uputite ministru zdravstva, a ja ne znam gdje je on to govorio o socijalističkom sustavu koji vlada u zdravstvu, to mi je promaklo, ali drago mi je da vi imate radare za to, kao i da imate radare i za male geste ljubavi, pa ih preporučite ljudima da se cijepe umjesto da demonstrirate na skupovima gdje se lijek za parazite kod životinja preporuča ljudima. To bi vam isto bilo korisno i dobro za kredibilitet vašeg nastupa bili oni na engleskom, talijanskom ili hrvatskom. Što se tiče reforme zdravstva ja sam u odgovoru kolegici Marić rekao osnovne koncepcije koje će razrađivati Ministarstvo zdravstva i vlada i nastojati smanjiti zaista izuzetno brzo rastuće troškove u svim segmentima zdravstva i pokušati ih bolje kontrolirati i kroz funkcionalna spajanja i kroz objedinjene nabave. To je ono što ćemo raditi nevezano od tih epiteta o nekakvom socijalističkom sustavu. Hvala.
Povreda Poslovnika kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem. Evo jako rijetko koristim povredu Poslovnika, zaista pokušavam do kraja poštivati Poslovnik sabora, međutim u mom pitanju nije bilo ništa što upućuje na učinkovitost covid potvrde, niti potrebe cijepljenja. Dakle, vi niste moj roditelj, vi nemate pravo meni govoriti kako se trebam brinuti za osobno svoje zdravlje. To mogu sam i molim da u odgovoru ne omalovažavate nikoga u ovom saboru. Hvala.
Kolega Bartulica, ovo nije bila povreda Poslovnika nego je bila replika odnosno polemiziranje sa predsjednikom vlade, tako da dobivate opomenu. Kolega Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče sabora, poštovani predsjedniče vlade, poštovani ministre. Ako pogledamo stavke rebalansa one jasno pokazuju način na koji ova vlada upravlja državnim financijama. Najveći rast su rashodi za zaposlene, a najveći pad troškova je vezan uz rashode za potres. Osim toga 41 milijuna kuna se smanjuju poticaji za samozapošljavanje i 29 milijuna kuna manje će biti za javni međumjesni prijevoz za učenike. Znači smanjuje se ulaganje u rad i kvalitetu obrazovanja, a s druge strane ima se novaca za povećanje državne administracije. Ali kako ne bi sve ostalo na kritikama evo bit će jako zanimljivo i pohvalno vidjeti u petak kako će Milorad Pupovac glasati za nabavu Rafala, a ovdje za ovom govornicom za kojom vi stojite prošli tjedan spominjao je i optuživao Hrvatsku za etničko čišćenje a nitko u HS-u osim Hrvatskih suvrenista se za to nije pobunio.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Milanović Litre. Kad nema ništa drugo onda vi odmah malo o g. Pupovcu. Pa toliko jeftine demagogije valjda ne znam kako bi to rekao, još uvijek ožalošćeni neuspjehom vaše briljantne inicijative za referendumom sada nemate što reć nego ponovno istim putem, čak vam je čini mi se g. Zekanović nekako napravio jedan odmak tako se meni barem čini prateći ga od tih trivija i u biti nepotrebnih komentara kojima stalno, stalno želite dizati tenzije. Ali dobro, vi ste još mladi pa vjerojatno će i kod vas doć taj trenutak da napustite tu politiku. Što se tiče mjera za aktivnu politiku zapošljavanja, dogodine će biti više od milijarda kuna upravo kao pomak sa onoga što smo dali sa uspješne politike očuvanja radnih mjesta u aktivnu politiku zapošljavanija [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] imamo nekoliko informacija i vi ćete se veselit tome što radimo.
Hvala lijepa. Imamo dvije povrede Poslovnika, prvi je kolega Milanović Litre. Izvolite.
Povreda Poslovnika 238., poštovani predsjedniče Vlade nitko ne diže ovdje tenziju osim vaših koalicijskih partnera koji su s vama u Vladi. Imaju potpredsjednika Vlade, ovdje spominju etničko čišćenje, vama je to trivijalno i vama je to demagogija. Demagogija je to onoga ko dolazi sada za govornicom i sve ono što omogućujete vašim koalicijskim partnerima SDSS-u što radi u Hrvatskoj.
Kolega Milanović Litre dobivate opomenu napravili ste upravo ono o čemu sam govorio i zamolio da se ne radi prije nekoliko minuta, pa molim i druge kolege da to ne čine. Ovdje je vrlo jasna procedura, dakle vi replicirate i predsjednik Vlade odgovori, tako da nemojte to raditi. Kolega Sačić morat ćete sačekati jer vaš kolega Pavliček je učinio isto što i kolega Milanović Litre. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a. Povreda Poslovnika 238. premijer upravo nažalost sa ovakvim izjavama omalovažava u biti temelje ove Hrvatske države. Ne možete reći da je trivijalno što je Milorad Pupovac rekao, predsjednik stranke koja je s vama u koaliciji, a jasno i glasno je rekao da je Hrvatska izvršila etničko čišćenje. To je nepojmljivo da to kaže neko u HS-u.
Kolega Pavliček ovo je isto tako bila replika, a ne povreda Poslovnika tako da dobivate opomenu. Izvolite kolega Sačić.
Poštovani premijeru, potpredsjedniče Vlade. Ja vas neću uznemiravat s ovim pitanjima o etničkom čišćenju i o gromoglasnoj … vaših kolegica i kolega na tu temu, ja ću vas pitati kako objašnjavate s kojim razlozima smanjenja financijskih sredstava za rad DORH-a u planu za 2022. sa 68 milijuna kuna na 50 milijuna kuna, znači razlika je smanjenje oko 18 milijuna kuna. Istodobno USKOK-u unatoč vapaja i jasnoj želji glavne državne odvjetnice RH da se pojača, poveća materijalno, tehnički, kadrovski ekipira financijski rad USKOK-a, USKOK-u nismo odobrili ona sredstva koja … šalje se dojam da Vlada baš i ne čini sve da se odlučno borimo protiv kriminala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Sačić. Drago mi je da ste i vi sa nama ovdje, to je dobro, to je dobar i pozitivan signal, cijenim. Vjerujem da će to i vaši prijatelji birači sigurno primijetiti i prepoznati. Što se tiče političke volje za borbu protiv korupcije, ne znam kako više da na trepavicama valjda stojimo da objasnimo da živimo u vremenu kada nema nikakvih upliva, barem što se nas tiče, dakle izvršne vlasti ni na rad DORH-a ni na rad USKOK-a, ni na rad Europskoga ureda javnog tužitelja, bilo kojega tijela progona. Ja mislim da je to sada i najvećem slijepcu skeptiku jasno, ako nije ja mu u tome ne mogu pomoć. Što se tiče materijalnih sredstava za rad općenito pravosudnih tijela, mislim da smo napravili velike iskorake, velika ulaganja u konačnici preduvjet nekih reformskih zakona koji će donijeti Sabor su enormna ulaganja upravo u infrastrukturu našeg pravosudnog sustava, od nje će imati koristi svi pa i DORH i USKOK.
Idemo na zadnju repliku za predsjednika Vlade kolega Penava, izvolite.
Predsjedniče Sabora hvala vam lijepo. Predsjedniče Vlade, poštovani ministre. Vezano za temu rasprave i moga javljanja dakle riječ je o državnom proračunu, mislim da on na neki način reflektira jednu politiku kontinuiteta ne samo ove vaše Vlade ili prethodne nego desetljeća vladanja u RH i jedne politike koja nažalost dovodi do raseljavanja uslijed nemogućnost ostanka i opstanka u ruralnim područjima i nažalost kontinuitet jedne politike koja zbog nedovoljno konkurentnog okvira dovodi gašenja proizvodnih pogona. Mislim da smo ovu 2022. kao prvu godinu od popisa stanovništva kojega očekujemo trebali napraviti snažan zaokret, a ne upravo na evo na tragu i pitanja kolegice Bedeković dakle gdje hvali Virovitičku županiju i obilaznicu. Da, to je za pohvalu, međutim činjenica je da će ta županija biti ispod 70.000 stanovnika [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] činjenica je da … zatvoren …/Govornici govore u isto vrijeme./… problemi od obilaznice … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepa.
Izvolite odgovor. Kolega Đakić znam da emocije prorade kad je u pitanju cesta, ali samo mirno. Izvolite predsjedniče Vlade.
Dobro. Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Penava. Što se tiče popisa stanovništva, pričekat ćemo da vidimo što je konačni rezultat, to jednako zanima i mene i vas da vidimo na čemu smo. Nažalost od 1950.g. vidimo negativan demografski trend u Hrvatskoj, tu su vam i bivši ministrice i ljudi koji se bave demografijom, nije to problem koji je nastao jučer, imamo starenje stanovništva, imamo korištenje u konačnici mogućnosti slobode kretanja, osobito mlađe i srednje generacije, imamo činjenicu da ti trendovi ne traju od jučer niti su nekakav kontinuitet ove ili neke prethodne vlade, to je jednostavno činjenica koja pogađa mnoge europske zemlje pa smo zato i na razini EU željeli da se demografska politika stavi u fokus, fokus je naša Vlada i to međuresorno u različitim segmentima poticanja, od zapošljavanja, investicija, ulaganja, socijalnih naknada, različitih drugih oblika potpore, jednostavno potpore da obitelji imaju više djece, svako tome treba dati svoj doprinos, a mi ćemo to raditi puna srca jer smatramo da je to ključ za opstanak hrvatskoga naroda.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade, sada će ići replike za potpredsjednika Vlade i ministra financija, poštovanog Zdravka Marića, molim vas samo malo da pripremimo govornicu, pa ćemo onda ići sa 15 replika koje ima ministar financija. Prvi na redu je kolega Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče, poštovani potpredsjedniče Vlade, imovinu pokrećemo, a brat bratu već jedno 20-tak godina. Postoji Centar za restrukturiranje i prodaju. Moje pitanje je zapravo zašto u proračunu ne postoji alineja za restrukturiranje, odnosno zašto u sebi taj Centar uopće ima riječ restrukturiranje. Opće je prihvaćeno pravilo da se poduzeće može bolje prodati nakon restrukturiranja. Pa dajte onda tim ljudima instrumente za rad kako bi mogli stvarno mjeriti njihov utjecaj na proračun i ispunjenje plana. Ovako sve što vidimo je crpov dokument u kojem ne žele preuzet odgovornost za prodaju jer je naravno neizvjesna. Ali vi u proračunu na str. 16 u razredu 83 i alineji Primici od dionica i udjela u glavnici imate više od 500 milijona kuna. Pa me zanima što to konkretno planirate prodati.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Evo poštovani zastupniče, proteklih godina, baš na ovoj temi, rijetko su bile replike, rijetko su bili komentari, ali mislim da je dobro bilo da se i ta tema stalno između ostaloga drži u saborskom a onda tako i javnom eteru. Imali smo u pravilu negdje milijardu do milijardu i pol kuna planiranih primitaka od prodaje dionica, međutim, te iznose nismo realiziravali, sada smo to i smanjili, evo iduću godinu 300, potom 400 odnosno 500. Kao što je i jedna od mjera vezano uz Nacionalni program oporavka otpornosti a koja je u konačnici i van tog dokumenta podrazumijeva adekvatno upravljanje državnom imovinom. Tu se najvećim dijelom zapravo odnosi, možemo tako kolokvijalno reći, čišćenju naše bilance, u smislu udjela u, manjinskih udjela u određenim poduzećima, koji još uvijek je dosta značajan dio. Dakle nemamo ovdje sada nekakvim velikim konkretnim primjerima, nekih velikih prodaja. Hvala.
Hvala. Kolegica Ahmetović izvolite.
Hvala lijepa, poštovani ministre Marić, vi ste pametan i pristojan čovjek. I meni nije jasno kako vi pristajete biti dionik ovog procesa, predstave da je ovo realan proračun i na što sve pristajete staviti svoj potpis. Pa samo reforma zdravstva koja se najavljuje a koja bi trebala kao 30% rashoda na zdravstvu uštedjeti na ovom proračunu, znamo i vi i ja da nema nikakve, nikakvog uporišta, pa niti u teoriji. Al ajmo konkretno. Zašto pristajete u emisijama, na javnoj televiziji, tvrditi da će se transparentnost trošenja javnih sredstava provesti temeljem izmjena zakona o proračunu jer niste to učinili izmjenom Zakona o lokalnoj i regionalnoj samoupravi, kako ste bili najavljivali zajedno sa Vladom, a zakon o proračunu još nije na tapeti i neće ni bit do iduće godine. U ovom proračunu o transparentnosti trošenja javnih sredstava 0 kn. Zašto pristajete sudjelovati u ovoj predstavi?
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo na replici. Što se tiče transparentnosti, nešto sam se malo referirao u onom uvodnom dijelu kad smo predsjednik Vlade i ja predstavljali proračun, pa mislim da dobar dio, evo i dosadašnjih replika kad se samo usporedi sa ovom prošlom godinom, najveći dio je bio vezan uz to da se ništa s ničim ne može usporediti ili jako je teško, mislim da sada iz ovoga prezentacijskog materijala te takve vrste konstatacija nikako ne bi mogle biti utemeljene. Što se tiče zakona o proračunu, on je bio prošli tjedan, odnosno prije dva tjedna na sjednici Vlade i koliko znam bit će uvršten u dnevni red HS i o njemu ćemo raspravljati mislim moguće već idući tjedan. Koliko znam i pretpostavljam po dinamici, jer ideja je da ga raspravimo na pravi način, mi smo ga već prezentirali na recimo jednom sastanku sa županima, udrugom gradova i općina, poglavito sa naglaskom na ono što se odnosi na lokalnu samoupravu, pa između ostaloga vezano i na transparentnost koju smo raspravljali u okviru ne samo kluba HDZ-a nego i širem koalicijskom. Bit će prilike o tome da dalje razgovaramo. Hvala.
Hvala lijepa. Kolega Karlić izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče HS, poštovani predsjedniče Vlade, gospodine ministre, evo vi ste posljednjih 5 godina s vašim suradnicima na čelu s predsjednikom Vlade dokazali da znate napraviti ozbiljan, kvalitetan, dobro planiran, uravnotežen, razvojan ali posebno u ovim vremenima, unatoč svim krizama koje su bile ovih godina i socijalno osjetljiv proračun. I evo za ovu godinu je, sljedeću planirano, na području socijalne skrbi 724 milijuna kuna povećanja sredstava za potrebe novog zakona o socijalnoj skrbi a bit će utrošeno na isplatu socijalnih naknada, invalidnina, pomoć za, doplatak za pomoć i njegu, za rehabilitaciju invalida i njihovo zapošljavanje posebno još 387 milijuna kuna za usklađenje mirovina i naknade koje dolaze novim zakonom. Sve to zapravo govori o ozbiljnosti, kvaliteti i brizi za socijalno ugroženim građanima. Samo što je bitno da možda bi bilo dobro zapravo da dođemo u stanje blagostanja kad više ne trebaju sredstva za socijalnu skrb, ali to je naravno….
Hvala lijepa, izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, pa evo tu ću se referirani i na neki način povezati sa prethodnom replikom. Mislim da od prvog dana našeg mandata i od prvog proračuna kojeg smo predlagali, zapravo uvijek se vodimo upravo načelom realnog planiranja, vjerodostojnog i kredibilnog na neki način i komuniciranja sa saborskim zastupnicima i klubovima, tako i sa javnošću kako domaćom tako i međunarodnom. Naravno, to u prvoj godini kada radite onda uvijek postoji naravno određena razlog za očekivat što će se i dal će se to realizirat. Mi imamo sad stvarno već popriličan trek rekord, dakle nekakav slijed događaja koji su potvrdili tu našu vjerodostojnost i kredibilitet i zapravo možda najbolji pokazatelji kod te konstatacije o realnosti i realnom pristupu proračuna su vam izvješća rejting agencija, ili u konačnici objave Europske komisije. Kada vidite da je na ovako visokim stopama, kako lani pada tako i visokim stopama rasta za ovu godinu smo jako blizu svih međunarodnih relevantnih institucija koje prate Hrvatsku. Hvala.
Idemo sada kolega Lerotić. Izvolite.
Poštovani Ministre rekli ste u vašem uvodnom izlaganju da planirate smanjit pritisak na Proračun zdravstva i on danas iznosi ovim Proračunom koji nam predlažete nekih šesnaest milijardi kuna, Proračun zdravstva. Međutim, koliko je to realno? Ako znamo da smo na zadnjem Rebalansu od prije nekoliko tjedana došli na iznos koji smo potrošili na zdravstvo u ovoj godini od 38 milijardi kuna. Znači danas planiramo 16 milijardi za 2022. a u 2021. smo potrošili 38 milijardi. Pandemija korona krize je još uvijek tu, reforme zdravstva još uvijek nema, dugovi prema veledrogerijama također nisu riješeni, zaista ne znam koliko je to realno da se Proračun zdravstva za toliki iznos smanji, znači pričamo o 22 milijarde kuna da će biti manji u odnosu na ovu godinu pa me zanima vaše vaše mišljenje o tome. Ja vjerujem da ćemo na prvom slijedećem Rebalansu govoriti o značajnom povećanju Proračuna Ministarstva zdravstva.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Možda samo jedna mala ovoga korekcija u vašoj replici. Da točno je što ste rekli i to su brojke s kojima smo izašli kod Rebalansa proračuna za ovu godinu da će ukupno iz različitih vrsta javnih izvora Proračun zdravstva približiti se i doći na razinu 38 milijardi što je rekordno apsolutno ne možemo uopće uspoređivat ništa sa prijašnjim godinama kada se tome i pridoda onaj dio privatnog zdravstva izdvajanja u 2021. u postotku BDP-a nas svrstava na sam vrh zemalja članica Europske unije uz bok sa zemljama poput Njemačke, Skandinavskih zemalja i sl. Za iduću godinu, dakle nije šesnaest, nešto je ovoga naravno više. Mi smo što se tiče izravnih transfera za sanacije dugova za određene obveze prema veledrogerijama predvidjeli određene sredstva ali ne razini kao što je bilo 2021.godine, naravno pod pretpostavkom da će određeni iskoraci biti učinjeni kako bi se taj pritisak kao takav smanjio. Hvala.
Kolega Pavić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani Predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, potpredsjedniče Vlade. Imat treći najveći rast BDP-a u ovoj godini Europske unije je itekakav uspjeh, a to je uspjeh i kvalitetnog planiranja Proračuna zadnjih nekoliko godina. Dobar zamašnjak tome bili su i Europski fondovi. Sjetimo se da 2017. je bilo 7 milijardi kuna kroz Proračun, 2020. sedamnaest , 2021. nakon Rebalansa koji smo raspravili 23,6 i slijedeće godine planirate gotovo 32 milijarde kuna što je povećanje od preko 8,5 milijardi kuna u odnosu na ovu godinu. Ugovorenost je 123%, 63% isplaćenost a ono što najviše veseli 50% ovjerenost … [[ne razumije se]] provjerio gdje smo sad već skoro na prosjeku na negdje ljestvice Europske unije. 50 milijardi kuna plusu dovoljno govori o važnosti Europske unije i isto tako [[Upadica: Hvala.]] EU fondova u proračunskom planiranju. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Da i u ovom Proračunu, u prijedlogu Proračuna za dvadeset drugu, odnosno projekcije za dvadesettreće dvadesetčetvrtu vidimo i sami koliko su planirana sredstva od Europskih fondova s tim da bih tu rasčlanio nekoliko kategorija. Vrlo jasno, nedvosmisleno Fond solidarnosti, poglavito za Grad Zagreb i okolne županije kolokvijalno rečeno prvi potres. Jedan dio sredstava naravno kada stignu za drugi u smislu Banovine. Potom imamo Nacionalni program oporavka i otpornosti kada gledate ovo trogodišnje razdoblje samo iz tog djelokruga preko 24 milijarde kuna praktički po pojedinim godinama. Onda imamo višegodišnji financijski okvir kolokvijalno rečeno stari jel, koji imamo onaj M+3 period za korištenje, a iz novog višegodišnjeg financijskog okvira zapravo jedan manji dio koji trenutno planiran koji ćemo naravno postati, postat će sastavni dio Proračuna onog časa kada sve skupa isprogramiramo i isplaniramo. I mislim da su to sigurno značajna sredstva, još važnije je namjena tih sredstava koje [[Upadica: Hvala.]] mogu i trebaju doprinijeti gospodarskom rastu. Hvala.
Kolegice Opačak Bilić. Izvolite.
Hvala lijepo Predsjedniče. Poštovani Ministre Mariću. Samo prvog dana obveznog korištenja COVID potvrda, dakle samo 16.studenog ove godine testirano je 55 tisuća djelatnika javnih i državnih službi što je trošak od dva miliona i sedamsto pedeset tisuća kuna dnevno. I tako već dva tjedna svaki dan. Do tog troška došlo je, dovedeno je isključivo i direktno uvođenjem COVID potvrda. S druge strane primjerice za financiranje skupih i specifičnih lijekova uvijek se nekako nateže i nema novca kao i za određene medicinske uređuje. Pa ja vas pitam je li to uravnoteženo trošenje? Evo sinoć sam gledala televizor i vidjela sam poziv na jednu Humanitarnu akciju gdje se poziva na nabavku inkubatora. S obzirom da znamo da je cijena jednog inkubatora 200 tisuća kuna nije teško izračunati koliko se tog moglo nabavit samo za ovu cijenu jednog testiranja u jednom danu. Znamo evo da su Hrvati solidaran i velikodušan narod, no je li korektno uvijek se oslanjat baš samo na narod.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Pa i ovaj element koji ste spomenuli dakle testiranja u javnom u javnim službama i trošak koji ste rekli na dnevnoj osnovi, ali sve skupa kad zbrojimo, tablica koja je nedvosmislena koja pokazuje koliko je trošak samo za zdravstveni sustav, izravni trošak COVID-a od testiranja, od bolničke zdravstvene zaštite, lijekova, mobilnih timova za cijepljenje, naknade bolovanja zbog izolacije, samoizolacije i cjepiva protiv COVID-a, respiratora, sve skupa je to trenutno na negdje oko 3,2 milijarde kuna. Dakle naravno suočeni sa pandemijom koja je globalna, nismo, niti smo pomišljali na bilo koju drugu opciju ili alternativu je da ta sredstva kao takva osiguramo. Sukladno tome naravno će se i dalje promišljati ne samo pitanje borbe protiv COVID-a nego i svega onoga što je vezano za zdravstveni sustav. Mi zagovaramo i hoćemo napraviti financijsku održivost zdravstvenog sustava, ali naravno i ode adekvatna oprema i uređaji kao takvi da budu dio sustava.Hvala.
Kolegica Pocrnić Radošević.Izvolite.
Hvala Predsjedniče Sabora. Poštovani Potpredsjedniče, tijekom 2020 i 2021 godine značajan dio financijskih sredstava iz Državnog proračuna ali i Europskih fondova transferiran je za mjere za očuvanje radnih mjesta i koje su svojim koje su svojim pokazale su učinkovitost i usmjerenost prema 700 tisuća radnika i oko 120 tisuća poslovnih subjekata. Tu je utrošeno gotovo 19 milijardi kuna za doprinose i za neto plaće, za plaće. Za 2022. planiran je značajno manji iznos negdje oko 50 milijuna kuna. Po iznosu bi rekla da je to za najviše ugrožene kategorije poslodavaca. Još ne znamo u kojem smjeru će pandemija ići, pa postoji li u proračunu države ili Hrvatskog zavoda za zapošljavanje sredstva koja bi se mogla preusmjeriti za eventualne potrebe i intervencije u smislu očuvanja radnih mjesta? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Samo jedna kratka crtica. Proračun 2020. godine je bio kada smo ga planirali to je bio prvi plan proračuna sa predviđenim suficitom. Tri godine prije toga planirali smo proračune sa blagim deficitima. Ostvarili smo suficite. Što se dogodilo? Dogodila se pandemija i od procjene rasta i pretpostavki svega koje su bile temelj proračuna praktički sve je na neki način moralo drastično biti promijenjeno, pa između ostaloga i činjenica da evo već spomenuti trošak Covida samo izravno za zdravstvo, pa onda određene mjere koje ste čuli od predsjednika Vlade su sve skupa kada zbrojimo preko 40 milijardi kuna. Najveći dio toga su bile upravo mjere za očuvanje radnih mjesta. Da mi nismo reagirali tako adekvatno i pravovremeno ja sam siguran da bi i današnja kao i brojne rasprave u Hrvatskom saboru u proteklom razdoblju bile samo i isključivo na temu nezaposlenosti. S obzirom da smo adekvatno reagirali to nije slučaj. Isto tako za bilo koji daljnji razvoj događaja mi smo tu spremni ako bude bilo potrebno reagirati.
Hvala [[Upadica Marić: Hvala.]] Kolegice Jeckov izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine ministre u svjetlu prošlonedjeljne rasprave o setu zakona o socijalnoj skrbi koje ima za cilj, osnovni cilj smanjenje siromaštva i unapređenje kapaciteta tih centara za socijalnu skrb smatrate li da je iznos, predviđeni iznos od 479 milijuna kuna dostatan da se zadovolji upravo ovaj osnovni cilj reforme socijalne skrbi o kojoj smo razgovarali?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa upravo, hvala vam lijepo uvažena zastupnice, kao i vaša tako i prethodna replika zastupnika Karlića na tom tragu na neki način bih probao povezati. Dakle, za trenutni sustav i sve izazove koje imamo u sustavu socijalne skrbi naravno da je naša intencija povećavati sredstva. Jesu li ona i da li ih možemo karakterizirati kao dostatna, nikada neće biti dostatna niti za taj sustav, niti za bilo koji drugi. Međutim, u svakom slučaju mi radimo paralelno i na povećanju sredstava uz adekvatne zakonske izmjene koje je kolega Aladrović prije par dana predstavio, ali još više toga na gospodarskom rastu kako bi se između ostaloga utjecalo na smanjivanje na neki način preveniralo hajmo reći tako izbijanje nekih novih dodatnih ja bih rekao slučajeva koji ulaze u djelokrug socijalne skrbi. Inače uz spomenuti paket zakona dakle kada gledate proračun socijalne skrbi koji ne uključuje samo Ministarstvo rada, nego i branitelja, i središnji državni ured i prostornog uređenja povećanje nekih 836 milijuna kuna.
Hvala [[Upadica Marić: Hvala.]] Kolega Brumnić izvolite.
Poštovani ministre moje pitanje je relativno jednostavno. Kako se osjećate kao kreativni računovođa kao što kolegica Perić kaže vizionara Plenkovića u tome da prikažete da je manje odnosno stagnacija prikupljanja poreza na dobit rast gospodarstva, da je manje sredstava u proračunu za zdravstvo bolje zdravstvo za hrvatske građane, kako inflacija i povećanje cijena dobro za hrvatske građane ako to ne prate plaće a ne prate? Jer prate plaće samo onih kojima ste dali puno, a onima koji su imali malo ti nisu dobili praktički ništa zadnjom poreznom reformom. Moje pitanje je samo kako se osjećate?
Izvolite odgovor.
A da, dobro, hvala na pitanju. Pa nije ovo prostor za izricanje nekih osjećaja, ali opet ponavljam upravo na spomenutu repliku malo prije svi skupa bi se osjećali kud i kamo lošije da mi nismo svih onih godina prije Covida radili to što smo radili, a to je konsolidirali javne financije i doveli ih u situaciju da nam postanu od slabosti na makroekonomskom planu prednost i sve skupa nas dovelo u situaciju i dala nam manevarski prostor da reagiramo jer bez te reakcije adekvatne i pravovremene, namjerno ističem oba dva segmenta jer da smo zakasnili sličan efekt bi bio na nezaposlenost isto tako kao da recimo nismo adekvatno reagirali. Dakle, sve to skupa kada zbrojite i na neki način oduzmete imamo ovu situaciju da mi već u praktički prvoj godini dosežemo razinu predkriznog BDP-a. U prošloj krizi Hrvatskoj je trebalo 11 godina, pa evo da se ipak vratim na te osjećaje. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala vam lijepo [[Upadica Marić: U prošloj i u ovoj sadašnjoj.]] Hvala, hvala. Kolega Brumnić i potpredsjedniče Vlade ne možemo se tako dobacivati. Idemo sada dalje. Kolegica Perić.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre ja mislim da se oni drugi trebaju osjećati jako loše jer upravo što radite 6 godina dokazuje da se možete i imate čime pohvaliti i svi osjećaju zapravo sve ono što činite vjerodostojno i kvalitetno zajedno sa predsjednikom i sa svim ostalim ministrima. Dakle, to vidimo i efekti su više nego očiti. Prema tome, evo još jedanput pokažite i dokažite da je upravo ovo što radite zaista u interesu Hrvatske države. A ono što bih htjela još priupitati, još jedanput pojasnite koliko zdravstveni sustav košta? Koliko je on zapravo na jedan način izdvajanjem iz riznice HZZO-a itekako oštećen? I koliko zapravo građani imaju itekako veliki standard zdravstvenog sustava u odnosu na ono što imamo?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa evo upravo ovaj zadnji dio oko izdvajanja Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje iz riznice malo ću se referirati na ovu prethodnu repliku i koliko znam i prema saznanjima kojima raspolažemo niti u to vrijeme nevezano bez namjere naravno da prozivam neke od mojih prethodnika, o njima imam jako dobro mišljenje, nisu bili komotni sa tom odlukom, na kraju je ipak donešena. Tada je bilo prezentirano da će to konsolidirati i stabilizirati zdravstveni sustav. Situacija i sami dobro znamo što je i kako je, pa se sad između ostaloga eto čuju već nekakvi apeli da bi jedno od rješenja bilo povratak u riznicu. Mislim da to nije rješenje samo po sebi, ali opet ne treba zanemariti upravo ovu činjenicu o kojoj smo rekli da tih 38 milijardi kuna i sva ova izdvajanja koja smo donijeli zapravo da bismo obveze i dugovanja, poglavito prema veledrogerijama, kako bolnica tako i ljekarni držali kolko tolko prihvatljivim, međutim i dalje izvan zakonom propisanih rokova nažalost.
Hvala. Kolega Pavić, izvolite.
Evo samo da izvijestim, i ja se osjećam dobro i bit ću još bolje ako mi odgovorite na moja pitanja. Bilo je, u proračunu sam našao da imamo cestu, državnu cestu Zabok-Krapina. Moje pitanje je da li je tu uključen i čvor Krapina jer to unutra ne piše to s obzirom da je to visoki nivo? Drugo pitanje je vezano za bolnicu. Ne znam da li znate, ali zbog covid krize i zbog toga što je bila covid bolnica, Specijalna bolnica u Krapinskim Toplicama je imala gubitak od 80 milijuna kuna. Sada im prijeti blokada i to ne samo financijska blokada nego i blokada rada. Naime, isporučioc softvera im prijeti da ukoliko ne plate ratu do Nove Godine od Nove Godine više neće imati bolnički sustav, znači neće moći raditi. Da li će se taj trošak pokriti iz rebalansa ili ćete to predvidjeti u proračunu za slijedeću godinu? I jedno pitanje još vezano za vijeće za nacionalnu, za državnu infrastrukturu Hrvatsku [[Upadica: Hvala vam]] u kojem postotku uzimate u obzir njihove preporuke?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Što se tiče ceste, slična je bila i maloprije replika, dakle proračun Hrvatskih cesta i sve što je vezano uz izgradnju i adaptaciju odnosno održavanje je u skladu opet ponavljam sa općim principima mogućnosti i prioriteti. Tako da i dinamika realizacije kako spomenutog čvora odnosno cesta u Zagorju, tako i u Podravini ili bilo kojem dijelu RH koje smo do sada raspravljali će biti vođene između ostaloga s jedne strane financijskim mogućnostima, s druge strane naravno realizacijom od projektne dokumentacije do nekakvih drugih dijelova. Što se tiče bolnice dakle opet ponavljam pojedinačni detalji zapala je ova ili ona bolnica u ovaj ili onaj problem, naravno to je problematika koja se rješava na razini cjelokupnog zdravstvenog sustava i upravo i ove određene dubioze i određena kašnjenja u plaćanju prema veledrogerijama i slično bi trebala biti regulirana između ostaloga sa tom reformom. A ovo zadnje pitanje, to molim vas poslije mi recite, zaista nisam razumio na što se odnosi, ovoga nisam, nisam shvatio.
Hvala vam. Kolega Totgergeli, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče sabora, poštovani predsjedniče vlade, poštovani potpredsjedniče. U svojem izlaganju spomenuli ste da je javni dug tijekom 2016.-2019. padao ne samo u postotku BDP-a nego i u apsolutnom iznosu i da je taj trend se mogao nastaviti i 2020. da nije bilo covida i 2020.g. imali bi suficit državnog proračuna od 1,5%. Međutim, bio je covid i trebalo je reagirat, dug nam je 2020. narastao, trebalo je i zbog zdravstvenog sustava reagirat, trebalo je i pomoć poduzetnicima i spašavat radna mjesta, međutim taj dug nam sad pada 4,2% i kad pogledamo ovaj grafikon javnog duga u razdoblju 2015.-2024. onda vidimo da dug 2021. je u stvari manji nego što je bio 2015. u odnosu na postotak BDP-a, što znači da upravo oni koji nas [[Upadica: Hvala vam]] kritiziraju i kritiziraju rad vlade imali su veći dug [[Upadica: Hvala kolega Totgergeli]] nego mi sad nakon ove covid krize i dva potresa.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa ja i kad prezentiram na vladi, pa tako i u HS upravo taj zadnji grafikon na koji se referirate i tu putanju volim na neki način okarakterizirati kao sumu sumarum svega ovoga o čemu mi govorimo, naravno izdvajajući pojedine segmente bilo socijalne politike, ne znam infrastrukture zdravstva, al ovo je zapravo fiskalna politika RH i mislim da ovakva slika je nešto što je između ostaloga i prepoznato kako u domaćoj tako i u međunarodnoj javnosti. Ovo nisu, ovo nije popis lijepih želja, ovo je ostvareno i zato i kredibilitet o kojem sam maloprije govorio ga ponovno ne vraćamo, mi ga imamo cijelo vrijeme, ali zapravo se vraćamo na tu istu putanju snižavanja udjela javnog duga u BDP-u već ove godine, što mislim da je jako dobar rezultat. Neki dan kad smo imali raspravu oko uvođenja eura između ostalog nisu sve zemlje i neće sve zemlje smanjivati udio javnog duga u BDP-u već ove godine. Apropo Njemačke prema ovim podacima pad prošle godine 4,6 rast ove godine 2,7, znači neće dosegnuti pred recesijsku razinu.
Hvala vam. Kolegice Udović, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre Mariću, evo stopa rizika siromaštva je od lani porasla za 5% i ona sada iznosi 23,2%. Prosječno hrvatsko kućanstvo od redovitih prihoda može pokriti tek ¾ redovitih rashoda, a većina kućanstava prisiljena je zadužiti se, pa je tako i zaduženost porasla, znači u ovih prvih 6 mjeseci za 4,2 milijarde kuna. Na udaru siromaštva su nezaposleni, staračka kućanstva, obitelji s više djece, jednoroditeljske obitelji, roditelji djece s teškim i težim oštećenjima odnosno smetnjama u razvoju. U Zakonu o izvršavanju proračuna proračunska osnovica i dalje je 3.326 kuna, u projekcijama je isto tako planirana, pa me zanima s obzirom da se zadovolje odnosno da se spriječi rizik siromaštva kod ovih posebno osjetljivih skupina da li će se intervenirati u Zakon o doplatku za djecu [[Upadica: Hvala vam]] jer evo to je jedna od mjera koja bi sigurno pomogla.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Ja bih rekao lijepo ste na neki način uokvirili cijelu problematiku koju smo već imali u nekoliko navrata i prije sustava socijalne skrbi. Dakle, ono što je bio odgovor i na prethodne replike to ću ponoviti i sada. S jedne strane kroz sam sustav socijalne skrbi, dakle bilo resornog ministarstva, bilo vezanih ili povezanih ministarstava koji se na ovaj ili onaj način naslanjaju kroz naravno povećanja i određeno širenje cenzusa odnosno ovoga mogućnosti da zaista sa tim mjerama gađamo i pogodimo, malo ružno zvuči, ali gađamo i pogodimo one koji zaista to zaslužuju i koji to trebaju ovoga dobiti pa zato između ostaloga i imovinski ili dohodovni cenzus, kao neki kriterij su preduvjet za realizaciju. S druge pak strane, vezano za gospodarski oporavak i prije svega, zapošljavanje i rast standarda, to je ona još jača mjera kojom praktički preventirate takvu vrstu ovoga, ... [[Govornik se ne razumije.]] doplatci za djecu, sve pojedine stavke, sve ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Hvala vam.]] o tome ćemo malo i kasnije pričati pojedine brojke.
Hvala lijepa. Kolega Brkan, izvolite.
Poštovani ministre, evo nakon svih replika od oporbe smo mogli čuti da predloženi proračun nije dobar, da nije realan, isto tako ni 6 prethodnih proračuna nisu bili dobri, nisu bili realni. Ovo je 7. proračun kojega predlaže Vlada pod vodstvom premijera Andreja Plenkovića, pa stoga vas ja molim, kako to ako nijedan proračun nije vrijedio, da ste kreditni rejting doveli sa smeća na investicijski rejting sa pozitivnim izgledima za rast? Koja je korelacija između proračuna i ovoga velikoga povećanja kreditnog rejtinga?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, pa evo, mislim također, da ste jako dobro uobličili cijelu tematiku, naravno, mi kad dođemo u HS braniti od onoga 1. do ovoga 7. proračuna, slične ili iste vrste kritika ili komentara čujemo, međutim, naravno, na nama je da se držimo smjera koji smatramo da je adekvatan, da je odgovarajući za RH i to činimo sve ovo vrijeme i upravo i citiranje pojedinih tekstova rejting agencija, projekcija EU komisije, Međunarodnog monetarnog fonda, u konačnici i domaće javnosti su najbolja potvrda vjerodostojnosti i kredibiliteta koji smo stekli i koji imamo i koji ćemo čuvati sigurno i godinama koje slijede, tako da i ovaj proračun, kao i prethodni, naravno, smatramo da je, kako sam rekao, irealan, ali isto tako, ostvariv u skladu sa svim onim prioritetima i programima koje smo si zacrtali. Hvala.
I zadnja replika, kolegica Nemet, izvolite.
Poštovani ministre, u travnju ove godine izjavili ste da se gospodarski oporavak ne treba očekivati prije kraja 2022., a turizma i godinu kasnije, znači kraja 2023. Nakon ove, nazovimo tako uspješne turističke sezone, kako mislite kroz ovaj proračun osnažiti turistički sektor koji treba pod hitno fiskalne i parafiskalna rasterećenja. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Evo, baš što ste citirali i moje izjave i izjave nas iz Vlade, o očekivanim procjenama kada bi mogli dosegnuti tu predrecesijsku, svaki puta kad sam pred vama ili hrvatskom javnošću i predsjednik Vlade i ja govorimo o praktički temeljem zadnjih raspoloživih podataka i mislim da je u ovom slučaju to sigurno jedna pozitivna vijest jer i tada, kad smo govorili da bi do 2022., kraja 2022. dosegnuli oporavak, bilo je određene skepse među nezavisnim i ekonomskim analitičarima. Prema ovim podacima, prema ostvarenjima još važnije, to će se dogoditi kudikamo prije. Međutim, dobro ste apostrofirali sektor turizma koji je sigurno jedan od onih najpogođenijih pandemijom. I kada gledate naše mjere očuvanja radnih mjesta, praktički, turizam je cijelo vrijeme trajanja tih mjera uvijek bio prepoznat. I isto tako i okolnosti i rad Stožera, svih nas skupa koji nismo dakle samo isključivo vezani uz turizam, bio je usmjeren na što bolje pripreme za turističku sezonu. Mislim da temeljem svega toga možete očekivati da će turizam i dalje biti strateška grana, ne jedina, ali [[Upadica: Hvala vam.]] jedna od strateških grana pa ćemo i tako se ponašati. Hvala lijepo.
Hvala potpredsjedniku Vlade i ministru financija. Došli smo do kraja s replikama. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu. Prvi je na redu Kluba zastupnika SDP-a, govorit će dvojica zastupnika, kolega Grbin i kolega Hajdaš Dončić, kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče HS-a, uvaženi g. potpredsjedniče Vlade, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Uloga proračuna za svaku sljedeću godinu u svakoj državi nije samo financijska. Uloga proračuna je i politička. Proračunom za sljedeću godinu vlada i vladajuća većina u parlamentu definiraju svoje smjernice razvoja. Pokazuju smjer u kojem žele razvoj države. Takva je i naša Vlada u Proračunu za 2022. g. trebala pokazati svoje smjernice u kojima želi da Hrvatska ide. A što smo umjesto toga dobili? Dobili smo dokument koji nije realan i nije održiv. Proračun za 2021. g. mijenjao se dvaput, a jedino što se 100%-tnom sigurnošću o Proračunu za 2022. g. možemo reći je da ćemo imati 1, 2, a vjerojatno i više rebalansa. Ono što bi ovaj Proračun trebao pokazati je, da li smo svjesni dubokih, dubinskih problema u kojima se naša država nalazi. Da li smo svjesni da se ova država mora početi mijenjati ako želi biti bolja i uspješnija? Da li smo svjesni, recimo, da kontinuirano na ista pitanja i na iste probleme dajemo identičan odgovor? Jedno od njih je, primjerice, pitanje porezne politike i u ovom Proračunu, odnosno Zakonu o izvršenju proračuna i dalje inzistiramo na potpuno promašenoj poreznoj politici koja rasterećuje bogate kroz porez na dohodak, a onda i jedinicama lokalne samouprave taj iznos kompenzira kroz ono što se naplaćuje iz PDV-a. Da bi bogati imali više, mi u ovoj zemlji uzimamo svima kroz PDV i kompenziramo rupu koja je time nastala u proračunu. To je jedna od najgorih neoliberalnih ekonomskih politika koja možda i dovodi do gospodarskog rasta, ali ne dovodi, s jedne strane do gospodarskog razvoja, ali ono što je još gore od toga, dovodi do degradacije društva i to je jedna od posljedica gospodarske politike, porezne politike, ekonomske politike koju provodi Vlada na čelu s Andrejom Plenkovićem i g. Marićem. Koliko je proračun nerealan možda se najbolje vidi u sljedećoj stavci, a to je stavka zdravstva. Mi za 2022. godinu u odnosu na rebalans kojeg smo usvojili tek prije nekoliko tjedana smanjujemo stavku koja se odnosi na zdravstvo za nekih 6 milijardi kuna, 6 milijardi kuna. Poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče vlade, da li je pandemija u međuvremenu završila, da li vi znate nešto što mi ne znamo? Da li smo recimo sanirali sve dugove hrvatskog zdravstva i osigurali da se dugovi veledrogerijama plaćaju u rokovima? Niti jedno, niti drugo se nije dogodilo. Što nam ovo govori? Ovo nam govori da je stavka koja se odnosi na zdravstvo potpuno nerealna i da ćemo vjerojatno već u prvom rebalansu proračuna imati njeno povećanje ako se ne daj Bože u međuvremenu opet ne dogodi ono što nam se dogodilo početkom ove godine, a to je da bolnice prestanu isporučivati lijekove, pardon da veledrogerije prestanu isporučivati lijekove bolnicama. To je realnost koja proizlazi iz ovog proračuna. I nije ovo floskula. Za avione i borbenu opremu smo našli novca, za lijekove i zdravlje hrvatskih građana nismo. Spomenuo sam poreznu politiku koja je potpuno promašena. Ali promašena je i gospodarska politika. Mi se kontinuirano oslanjamo i slavimo rezultate hrvatskog turizma. Naravno da je svima nama drago da je turistička sezona uspjela, ali ne može, ne smije turizam biti jedina gospodarska grana na kojoj počiva hrvatski uspjeh ili neuspjeh. A u proračunu za 2022. opet nastavljamo po starom. Opet nema razvoja gospodarstva, opet nema zaštite onih u hrvatskom društvu koji su najslabiji, a tu u ovom trenutku pandemije prije svega govorim o onima koji su bolesni. Onima koji su bolesni i one koje bi u vrijeme pandemije trebali zaštiti. A neću niti reći da o onome što će biti sa hrvatskim zdravstvom i problemima koji u hrvatskom zdravstvu postoje godinama i postojat će i kad pandemija prođe i trebat će se njima baviti o tome niti riječi. O tome niti riječi. I to je naša realnost. Poštovane kolegice i kolege, vlada se hvali porastom BDP-a u 2021. godini. Da, svima nam je drago da je BDP rastao po stopama po kojima je rastao, ali ajde budite pošteni pa onda recite da je jedan od glavnih razloga tome što je BDP u 2020. u Hrvatskoj padao po onim stopama po kojima je padao. I ovo je prije svega posljedica toga. Najveći rast je posljedica toga što smo godinu dana ranije imali jedan od najvećih padova. Da taj pad u 2020. godini nije bio toliko dramatičan, drastičan, velik, a posljedica je upravo ovoga o čemu sam govorio, što niti sad ne mijenjamo onda bi brojke za 2021. bile drugačije. A poštovane kolegice i kolege da smo doista prionuli borbi protiv korupcije, da smo doista adresirali probleme koji postoje recimo u povlačenju sredstava iz fondova EU, da smo se obnovom počeli baviti konkretnije, ozbiljnije, a ne da nakon godinu i po od kad je obnova počela na prste jedne ruke možemo nabrojati objekte koji su obnovljeni, a da su bili teško stradali, da su bili tzv. crveni, onda bi možda BDP rastao još i više. I stvarni rast BDP-a neće biti moguć dok se vlada ne pozabavi korupcijom, dok korupciju ne skine s vrata hrvatskih građana i dok ne počne odgovorno raditi svoj posao po svim područjima ekonomskog djelovanja. Ne možemo se oslanjati samo na jednu stvar i otvarati šampanjac zato što je ovo ljeto bilo sunčano. Hrvatska na taj način ne može ići dalje. A proračun za 2022. godinu je kao što sam već rekao i ponovit ću, zasnovan na tome da na iste probleme dajemo isti odgovor, a nadamo se različitom rezultatu i svi znamo čega je to definicija. Poštovane kolegice i kolege, ovaj proračun stoga zato što Hrvatskoj ne jamči niti rast, ali ono što je važnije od toga niti razvoj, mi u Klubu zastupnika SDP-a ne možemo podržati. A sada pozivam kolegu Hajdaša Dončića da se malo konkretnije pozabavi i nekim brojkama i stavkama u ovom proračunu.
Poštovani potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege, čujemo nešto o ekonomiji što se zovu racionalna očekivanja, a to su zapravo konzistentna očekivanja modela u našem slučaju proračuna pod uvjetom da poznajete i model i proračun. I sad ta racionalna očekivanja koja su u ekonomiji bitna, znači osiguravaju neku dosljednost, a u na našu žalost zapravo u proračunu za slijedeću godinu ne uključuju dosljednost nego uključuju nesigurnost. Zašto? Zato jer bi trebali znati veliki broj podataka koje bi mogli predvidjeti i koji bi trebali biti donekle točna, no međutim mi smo zabrinuti jer ne znamo niti kakav će biti doseg Covid krize. A isto tako ne znamo nešto što je važno, a to su brojke jer vlada očekuje znači da će slijedeće godine prihodi od EU komponente narasti ili porasti za čak 8,3 milijarde kuna. Što bi iznosilo oko 32 milijarde kuna, što je jako ambiciozno. No, hrvatska ekonomska zbilja i ekonomska povijest nas uči da u nekoliko zadnjih godina nikad nisu izvršene planirane brojke povlačenja EU sredstava te dakle podsjetite se čak od prije mjesec dana da je u svakom rebalansu koji je uslijedio iznos minimalno smanjivan za nekoliko milijardi kuna. I stoga vjerujem, a opet kažem ne veselim se tome, ali nažalost vjerujem da će se to dogoditi i u 2022. godini. Ukupno je vjerojatno kao glavni koordinator ministar financija planirao rast prihoda proračuna skoro za 11 milijardi kuna, 10,8 milijardi kuna, a rast rashoda proračuna za samo pola milijarde kuna, s time, tu je nešto zanimljivo. Dakle on ima 13 milijardi kuna tzv. ušteda, najveće u Ministarstvu zdravstvo zbog ukidanja subvencija u HZZO-u i nešto u Ministarstvu gospodarstva, a ipak je taj novac on preraspodijelio. Dakle imate 13 milijardi kuna manje u nekim stavkama koje su naj, da tako kažem, vidljivije Ministarstvu zdravstva, ali taj novac je u proračunu. Dakle dobitnici su sva ministarstva, a najviše Ministarstvo financija u tom dijelu. E sad, sve se to bazira na očekivanom rastu BDP-a od 4,4%, što bi zapravo bilo možda i dovoljno za sam rast sa prihodovne strane, ali porast prihoda od EU fondova, dakle od 23 milijarde u '21. g. na gotovo 32 milijarde, to je snažna, snažna pretpostavka. Ponavljam, a znamo da je podbačena u planu 2021. g., a nemamo nikakvih vidljivih pomaka u efikasnosti u povlačenju EU sredstava, tako da će ovo biti vrlo teško ostvariti te ciljeve koje si je Vlada zadala. E sad, ajmo malo o rashodovnoj strani, što sam na početku i rekao. Znači cijela ova mantra o proračunu dakle počiva zapravo na smanjivanju rashoda Ministarstva zdravstva ili zdravstva u Hrvata, znači koji bi trebali imati rashode koji bi bili manji od 6,5 milijardi kuna nego oni koji su bili u rebalansu 2021. g. Dakle, to su vam, planirani pad rashoda poslovanja, materijalni rashodi i pomoći unutar proračuna, dok vam u isto vrijeme, rashodi, npr. za plaće raste. E sad, zašto kažem ja da je to nerealno, zašto mi kažemo u SDP-u da je to nerealno jer nitko od nas, pa čak ni osoba koja ima one svoje, ticala, g. Plenković najbolja u Hrvatskoj, ne vidi kada će biti kraj Covid krize i u uvjetima kad osim u jednodnevni novinama, dakle nitko od nas ovdje u parlamentu, u Saboru, a što smo trebali, nije vidio što je to reforma zdravstvenog sustava i za kad je predviđena. Dakle vi ne možete dobiti uštedu od 6,5 milijardi kuna, ako paralelno ovdje u parlamentu, Saboru, nije bio dokument dakle koji se tiče, a reći ću sad, onak ću bit malo, zločest, kako bi rekla kolegica Mirela Ahmetović, do sad ste imali 29 sanacija zdravstvenog sustava u Hrvatskoj u zadnjih 28 godina. Dakle mi taj 30. dokument ovdje nismo vidjeli na kojem počiva ovaj Proračun i to je zapravo ključni izazov, dakle ove Vlade i Andreja Plenkovića ili ćemo se dogoditi da ćemo za 6 mjeseci imati novi rebalans proračuna. Ne, imat ćemo ga, imat ćemo ga gotovo sigurno. Nerealno planiranje, dakle prihoda s osnova apsorpcije je ono što će se dogoditi skrivanjem milijardi kuna, znači koje su de facto bile namijenjene zdravstvu, sada će biti skrivene po različitim stavkama, zapravo predstavlja glavno obilježje ovog Proračuna, a to vam je zapravo kreativno računovodstvo, a sad, politički ću čak reći da je to možda i politički oportuno i zbog onog što je Vlada HDZ-a postavila kao strateške ciljeve, a to vam je ulazak u Eurozonu, ali upitno je, dakle po čitavom nizu drugih dimenzija i regula koje to područje normiraju, a to je zapravo tzv. nekakva i moralna ekonomija, a daleko smo mi od moralne ekonomije i od etičke ekonomije u ovoj Hrvatskoj. I sad neovisno o svoj šteti koju će Vlada zbog toga u političkom smislu pretrpiti, dakle nama je izvjesno da bez provođenja ozbiljnih reformi, u sustavu, prije svega, zdravstva, u biti nema nekakvih čarobnih rješenja i kratkoročnih rješenja i naravno da ovdje za kraj moram otvoriti pitanje inflatornog udara i inflacije, dakle kao ... [[Govornik se ne razumije.]] kad se mi možemo ono skrivati da ne postoji, postoji, osobito postoji ako je promatramo nekakvim, parcijalno ću reći, na prehrambenim artiklima ... [[Govornik se ne razumije.]] ljudi kupuju najviše i sad taj naš Proračun je naslonjen projekciju središnje banke, Europske središnje banke, a ona kaže da je inflatorni udar jednokratnog prolaznog karaktera te će se pratiti u hrvatskom proračunu dakle buduća revidiranja, ako ih bude, u europskoj razini, a bit će ih. Zaključno, povećati efikasnost zdravstvenog sustava, vidjeti što je s troškovima zdravstvenog sustava, dakle i napraviti proračun koji će biti puno realniji. Ako što je rekao i predsjednik stranke, SDP ovakav proračun nažalost ne može podržati. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika socijaldemokrata, poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo kolegice i kolege, na samom početku mogu zaključiti kako iz ovog Proračuna nije moguće iščitati programske smjernice i jasnu reformsku politiku Vlade. Vrlo je komplicirano ploviti svim dostavljenim dokumentima, pa utoliko smatram da proračun nije ni jasan ni transparentan, a digitalan je utoliko što su dokumenti skenirani. Očekivao sam puno kvalitetniji materijal sa izvorima informacija, interaktivnim referencama, no, što je tu je. Na samom startu potrebno je demistificirati doprinos proračuna, time i gospodarstvu temeljenog na rastu domaće potražnje. Takva mudrost u visokozaduženoj državi je vrlo rizična. Nije mi intencija otvarati debate tko se i kada i koliko zadužio u prošlosti jer tako svake godine odlutamo od stvarnog problema, već želim da ti prilog promišljanju kako bi bili realniji, pragmatičniji u donošenju proračuna. Naše obitelji su privatno zadužene do grla, mladi krpaju kraj s krajem, oni koji su u Hrvatskoj ostali. Osim toga, mladi nisu zainteresirani niti sudjeluju u stvaranju prijedloga proračuna, a upravo oni mogu dati svježinu i pravac kojeg mi ne vidimo. Na žalost zadnje takvo istraživanje proveo je Institut za javne financije prije 5 godina. Veći angažman mladih dao bi vam odgovore da nema ni domaće potražnje, kao ni planiranih bruto investicija u fiksni kapital jer je u prvom redu apsorpcijski kapacitet potrošnje EU sredstava premda u porastu zasigurno bitno niži od navedenog u proračunu. No, o svemu tome svjedočit će prolazno vrijeme nakon prvog rebalansa, napominjem prvog, jer nakon ovakvog proračuna bit će potreban barem, bit će potrebna barem dva rebalansa. Nadalje, imajući u vidu moguće udarce na proračun i naše malo gospodarstvo počevši od Covid-19 pandemije pa do promjene u dinamici svjetskog gospodarstva, logističkih i proizvodnih anomalija koje je ta pandemija probudila, kao i na kretanje sirovina na svjetskom tržištu posebice željeza i nafte od iznimne je važnosti da svi mi budemo budni i fokusirani na odnos našeg javnog duga i kao … [[ne razumije se]] promjene tih varijabli. U ovom iznimno zahtjevnom vremenu očekujem da Ministarstvo financija uloži bitno više vremena i novca u predviđanje i stvaranje scenarija za rizike koji se mogu predvidjeti. Naglašavam mogu jer ima i onih koji se ne mogu predvidjeti. Prirodne nepogode, druga, a možda i neka jača pandemija, požari tijekom ljeta ali u prvom redu već spomenuti utjecaj povećanja rasta cijena sirovina i mogući problemi u logističkom i transportnom globalnom lancu traže od ministra financija da bolje koristi svu pamet instituta, fakulteta, neovisnih stručnjaka jer ovo su iznimno složene i zahtjevne zadaće da se ne lažemo, a ne pretakanje brojki u Exel čelije, pa onda linearno malo gore, malo dolje to svakako nije cilj ove vježbe odnosno bilo kojeg proračuna. Mi se ne možemo i ne smijemo oslanjati samo na izvješća komisije, Svjetske banke, rejting agencija itd., itd. Mi moramo na ovom području stvoriti temelje za veću transparentnost u stvaranju i predlaganju proračuna. Jedino tako potrebno je imati scenarije za moguće događaje kao i analize o osjetljivosti za alternativne makroekonomske scenarije. Niti je snijeg, niti su crni labudovi, već su scenariji koje Ministarstvo u suradnji sa drugim tijelima državne uprave treba ponuditi kao podlogu za donošenje proračuna. Razumljivo je i opravdano predviđati rast. Ali je neopravdano i neodgovorno očekivati da se veselimo dvoznamenkastom rastu ako će ga pojesti dvoznamenkasta inflacija, a naš je rast i bez toga vrlo osjetljiv jer nije problem rasti sa jedan na dva i to je 100% rast. Problem je naše niske baze, nekonkurentnosti i visoke zaduženosti. problem je i u osjetljivosti rasta na promjene koje se zadnjih godina dešavaju vrlo brzo i mi tada ostajemo bez odgovora i bez pripremljenih scenarija. Moram spomenuti i konsolidiranu državu, ne samo van proračunske fondove, nego posebice općine i gradove koji su na rubu zaduženosti i zbog ograničenja u svom proračunu ne mogu stvoriti ozbiljni razvojni proračun. Uglavnom se prodaje zemlja bez strategije jer bar oni koji mogu u prodaji vide jedino moguće rješenje, ostali traže donacije i pomoć odnosno vrlo su ovisni o državnom proračunu. EU sredstva mogu pomoći, ali Ministarstvo financija treba osigurati instrumente kroz izmjene i dopune Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave jer to su osnovni preduvjeti da te jedinice mogu i preuzeti odgovornost u procesu decentralizacije. Nadalje programi Ministarstva znanosti i obrazovanja uklapaju se u ove sveobuhvatne i nejasne EU krilatice. Mislim da je potrebno bitno ojačati financiranje novih znanja, programa kao i programa za cjeloživotno obrazovanje što ne podrazumijeva samo prekvalifikaciju osoba koje su ostale bez posla. Tu kasnimo, strašno kasnimo i mislim da je Ministarstvo znanosti trebalo napraviti proračun koji bi reflektirao puno jaču koordinaciju između tržišta rada i akademske zajednice kako bi stvarali programe i kadrove za potrebe novog tržišta, a ne da imamo zaostale kurikulume i neelastične programe jer slijepo pratimo plan aktivnosti i provedbe kurikuluma star tko zna koliko godina. Ministarstvu financija želim reći da je toliko važno planiranje. Za toliko važno planiranje moraju osigurati i mehanizme koji će biti usklađeni u stvarnom vremenu. Proračun je živi dokument dok su promjene postale prebrze, a vi ste ostali super spori. To kako mi planiramo i koliko dobro razumijemo ono što nam nude iz Ministarstva financija se nije promijenilo zadnjih 30 godina, jer u prvom redu ne prepoznaju se potrebe za snažnijom koordinacijom u izradi ovog najvažnijeg dokumenta za nas. U čekanju prvog rebalansa posvetite se planiranju i jače koordinacije. Osim što nas je bitno manje, Hrvatska je i sve starija. Ima sve manje zaposlenih, a i živimo sve teže. Samo 60% radno sposobnog stanovništva radi. Među najgorima smo po tome u Europskoj uniji. Primjerice Nizozemska ima 80%, Njemačka 76%. A kada u obzir uzmemo da su tu brojku uključeni i sezonci onda je slika više nego katastrofalna. Po procjeni stope nezaposlenosti za 2021. visokih 7,4% ljudi ne radi. To je 3. najviša stopa među novim tzv. tranzicijskim članicama u Europskoj uniji što i ne čudi jer ako gledamo BDP-e po glavi stanovnika u odnosu na cijelu EU iza nas su samo Bugarska i Rumunjska. Ako se gleda BDP-e mjerom kupovne moći građana tzv. … dolazimo do podatka da u Europskoj uniji samo Bugari mogu kupiti manje i žive lošije od nas. Dakle, čak i Rumunji imaju veći standard nego Hrvati. Ali zato postoji jedna statistika gdje smo uvjerljivo prvi među novim tranzicijskim članicama EU i to bez konkurencije, a to je stopa i visina zaduženosti. Prema statistici hrvatski javni dug je na 83,4% BDP-a. Dakle, narodnim rječnikom dužni smo kao Grčka. Ono što nas još uvijek drži na aparatima tj. na životu je turizam koji je i ovaj put spasio Hrvatsku i to zaslugom vrijednih i marljivih djelatnika u turizmu, zaslugom prirodnih ljepota, zaslugom puno sunca, a ne zaslugom ove Vlade. Znate što mi pričaju pojedini turistički djelatnici? Kada im je bilo najviše potrebno, pardon, da ih banke tretiraju kao neželjeno dijete. Drugim riječima banke ne plasiraju novac koje imaju ekonomske aktivnosti u dovoljnoj mjeri. Poduzetnicima je teško, a građanima još teže. Planirate potrošiti čak 23, pardon 23 milijardi kuna više. Moje pitanje je na što to točno? Planirate prodaju imovine za više od pola milijarde kuna. Što mislite rasprodati? Govorilo se tu o manjim, manjinskim udjelima u nekim tvrtkama ali ne znamo kojim. Nema ni plana kako riješiti nagomilane dugove u zdravstvu osim nekih općenitica kako bi se reklo i paušalnih iz izjava. Nema ni plana kako riješiti nagomilane dugove u zdravstvu, a planirate i nova zaduženja. Dakle, krpate rupe za dugove još iz izborne kampanje ja bih rekao. Milijarde su u pitanju, a tko to na kraju plaća? Hrvatski građani. No, iz budžeta se vidi da nije izborna godina, ne dijelite šakom i kapom kako se to inače radi u izbornoj godini jer novca je izgleda sve manje. To je valjda i razlog zašto niti jedan objekt na Baniji i u Zagrebu još nije obnovljen, valjda se čekaju izbori. Kada govorimo o državnom proračunu on je ogledalo rada svake vlade i trebao bi predstavljati plan za bolju budućnost, za razvoj i trasirati, trasirati put iz vašeg političkog programa. Trebalo bi odgovoriti onda na ključno pitanje. Kako da ljudi u našoj zemlji iz godine u godinu žive bolje? Nakon 5 godina ova vlada, postavlja se pitanje gdje je Hrvatska danas i žive li građani bolje i tu mislim na one koji su ostali u Hrvatskoj jer naime u odnosu na popis stanovništva iz 2011. godine kada je u Hrvatskoj živjelo 4,280 miliona stanovnika prvi neslužbeni rezultati ovogodišnjeg popisa govore da nas je za 400.000 manje. Od tih 400.000 ljudi najveći je broj onih koji su se iselili iz Hrvatske za vrijeme vaših vlada zbog toga što nisu mogli riješiti u Hrvatskoj egzistencijalno pitanje jer nisu mogli trpjeti nepravdu generiranu zbog vaših poteza, vaših vlada, vaše korupcije. Zanima li vas gospodine Plenkoviću kako žive naši umirovljenici, naši radnici, studenti, nezaposleni, ljudi koji primaju socijalne naknade i koji su na minimalnim plaćama. Teško jer inflacija proždire Hrvatsku i direktno pogađa najugroženije skupine ljudi i inflacija će pojesti cijeli ionako maleni gospodarski oporavak. A vi se kao licemjerno smijete za ovom govornicom i kao da im se rugate svim tim umirovljenicima kojima dižete mirovine za pazite ovo vrtoglavih 20 kuna. Gospodine Plenkoviću znate li, ako vas to uopće i zanima da je potrošačka košarica, dakle košarica s osnovnim životnim namirnicama poput ulja, brašna, mlijeka u pojedinim trgovinama poskupila čak za 19% u proteklih godinu dana prema javno dostupnim informacijama. Govoreći iz iskustva potrošača ako i odete u trgovinu vidjet ćete da su neki proizvodi u zadnjih 2 godine porasli za čak 100%, 100%. Svjedoci smo kako u posljednje vrijeme rastu i troškovi režija, poput struje, plina, vode, komunalnih naknada, kako rastu cijene energenata, a nažalost i u ovom državnom proračunu u planovima, u projekcijama ne vidimo kako država planira amortizirati ovaj udar ne samo na građane, ne samo na potrošače već i na gospodarstvo koje taj rast treba generirati. Ovdje se hvalite da je Hrvatska ostvarila rekordan gospodarski rast, ali prešućujete dvije stvari. Da još nismo dostigli razinu iz 2019. godine, a da je u međuvremenu inflacija rekordna odnosno sve je skuplje. Zaključak je ako manje proizvodimo nego u 2019. godini, a sve je skuplje logično je da ljudi žive lošije i da će gospodarski oporavak biti duži i teži, a same statistike, sami brojevi u nekoj excel tablici našim građanima, potrošačima, gospodarstvenicima neće značiti ništa. Mi u Klubu Socijaldemokrata ne vidimo kako bi se sa ovakvim proračunom moglo trasirati bolju budućnost ni perspektivu u slijedećoj godini. Prolazno vrijeme ćemo pratiti u rebalansima, kažem ja očekujem najmanje 2, ali i do tada ono što moramo reći da ovakav proračun ne nudi viziju, ne nudi jasno trasiran put Hrvatske, ne vidimo kako će vlada odgovarati na izazove koje možemo predvidjeti, a o kojima sam govorio i kojih je puno i zbog toga nećemo podržati proračun. Hvala lijepo.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, koju su podijeli poštovani zastupnici Bartulica i Spajić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, u ranijoj replici sam postavio pitanje premijeru o razlozima za odgađanje strukturnih reformi. Po običaju je pokušao mi dobaciti osobno neke stvari jer mu nedostaju argumenti. Međutim, spomenuo sam u pitanju da je ministar Beroš na jednoj sjednici Odbora za zdravstvo gdje je, ste i vi bili ministre Mariću, bili ste i vi nazočni, na moje pitanje o nedostatku reformi u zdravstvu, potvrdio je da je vrlo malo učinjeno od '90.-tih godina. Postoji snimka, vi ste tamo sjedili s njim, već je to prilično poznata sjednica bila. Dakle, ništa nisam izmislio i ovo govorim jer neprovođenje strukturnih reformi ima visoku cijenu. Dakle, ako je išta je u ovom novom proračunu isto kao prije to je rekao bi povjerenje u veliku državu odnosno u veliku ulogu države u našim životima i zašto naš standard je kakav jest. Dakle, kad bi javna potrošnja i veliki udjel ukupne države u BDP-u bilo koje zemlje bilo jamstvo za bolji standard ljudi onda bi mi prosperirali zaista, a to nažalost nije slučaj. Dakle, bez obzira što broj ljudi je u padu već duže vrijeme u Hrvatskoj, nije od jučer, ali je i dalje u padu, javna potrošnja raste već godinama. I tu imamo veliki problem. To nije samo zbog Covid pandemije nego ima brojnih strukturnih nedostataka u hrvatskom proračunu. Puno se govori o transparentnosti međutim podsjetit ću da ima gotovo 11.000 stavki u proračunu prema tome nije ni zastupnicima jednostavno se pripremiti za današnju raspravu, a kamoli običnim građanima koje zanima kako se njihov novac troši i kako se raspolaže. Stabilnost koje ističe premijer zapravo podsjetit ću još jednom nažalost znači u hrvatskom slučaju stagnacija, dakle naš rast bez obzira koliko se hvalimo sa brojkama za sljedeću godinu je premalen prespor u odnosu na druge države. Dakle, u projekcijama za 2023. spominje se nešto više od 4% i 2024.g. nešto oko 3,5% opet tu nedostaje ambicija, mislim da je to premalo i nažalost radna mjesta će se i dalje nalaziti izvan Hrvatske i naši ljudi će biti prisiljeni, pogotovo iz nekih krajeva, iseljavati. Međutim, prošle godine se sjećam da sam spomenuo jedan slušaj kako se zapravo na neodgovoran način upravlja novcima poreznih obveznika i nije se ništa promijenilo. Radi se o jednoj iznajmljenoj zgradi u Bruxellesu, dakle već je 2013.g. Hrvatska kupila jednu zgradu za naše predstavništvo pri EU i plaćalo je nešto više od 11 milijuna eura. To je bilo prije osam godina, ta zgrada i dalje nije u funkciji, stoji prazno i zato je Vlada bila prisiljena da iznajmi drugi prostor povodom predsjedavanja EU prošle godine, a to je završilo krajem lipnja, a i dalje plaćamo skupi najam za tu zgradu. Ništa se nije promijenilo, ama baš ništa. Dakle, o tome se radi, država nekome može biti majka, vidimo to kroz razne slučajeve i korištenja eu sredstva, dakle članstvo u EU nije jamstvo da će u Hrvatskoj nestati korupcija i dalje ona postoji i velike su napasti raznih dužnosnika da zloupotrebljavaju svoje ovlasti. Međutim, često je država i maćeha, i maćeha, pogotovo kad previše toga određuje, dakle bira često dobitnike na tržištu i gubitnike, a sa svojom vlastitom imovinom raspolaže rekao bi na neodgovoran, nemaran način i to se ne mijenja. Dakle, to je jedna praksa u Hrvatskoj koja jednostavno postoji već godinama i g. Plenković kolikogod su mu puna usta EU i reformi i sl. u biti djelima pokazuje da nije ništa drugačije nego prije. Dakle, djela su važna, a ne retorika i floskule koje slušamo svaki put kada je na dnevnom redu državni proračun. Dakle, da sumiram ovaj uvodni dio, Domovinski pokret ne vidi nikakav bitan pomak u ovom proračunu u odnosu na prije i dalje vlada razmišljanje da država mora biti jako prisutna i preuzeti veliku odgovornost u vođenju naših života i zato Hrvatska stagnira. Niste odustali, postoji jedna poslovica, samo pojedinac može izvući pouke, a vlade nikako oni ponavljaju iste greške, nažalost na štetu svih nas. Hvala.
Poštovane dame i gospodo. Na početku ovog izlaganja htio bih iznijeti dvije pohvale na račun Vlade. Prvo, uvodi se nova stavka proračuna pod nazivom programi poticanja povratka i to u iznosu od 2 milijuna kuna za početak, dakle nakon što su korupcijom i negativnom selekcijom potjerali preko 10% stanovništva iz RH od zadnjeg popisa, oko 400.000 jel sad licemjerno uvode proračunsku stavku za povratak protjeranih. Riješite uzroke iseljavanja i ne trošite dalje novac poreznih obveznika jer za 2 milijuna kuna možemo jedino u Slavoniji napravit štalu za 50-ak krava, vratit se za 2 milijuna kuna ovakvog poticanja neće niko. Druga pohvala odnosi se na povećanje budžeta za provedbu nacionalnog plana, za provedbu Strategije borbe protiv korupcije. Naime, ova stavka proračuna raste za punih 18% sa 14.000 na čak 16.500 kuna. U zemlji u kojoj cvjećarke izrađuju specifikacije za digitalizaciju zdravstva i koja dijeli sa Lukašenkom i Bjelorusijom 63. mjesto na Transparency listi po korupciji zaista je potrebno ovako značajno povećanje ove stavke proračuna. Ministre čestitam na ovako izdašnom izdanju za borbu protiv korupcije. Povećanje izdataka za mirovine od nešto iznad 900 milijuna kuna odnosno malo više od 2%, pa to nije dovoljno niti za pokrivanje inflacije, a ne prati ni rast prosječnih plaća tako da je u dio prosječne mirovine u prosječnoj plaći u zadnjih šest godina pao sa 43 na 38% i jedan je od najmanjih u EU. Sve više naših umirovljenika živi ispod ruba siromaštva, iako se čak 17,5 milijardi kuna poreznih prihoda transferira za pokriće mirovina. Rupa u mirovinskom sustavu kolikogod zabrinjava bar je transparentna i zaustavljeno je njeno širenje, nažalost sporim rastom mirovina i daljnjim osiromašivanjem tog segmenta stanovništva. Međutim, dubioza u zdravstvenom sustavu se ne transparentno širi, a stvarne se minuse skrivaju kao zmija noge. Izvjesno je da će se kroz doprinose skupiti oko 22 milijarde kuna te još oko 5 milijardi kuna kroz participacije, DZO i dotacije iz proračuna predviđene zakonom. Međutim, izvjesno je kako će u sljedećoj godini nedostajati oko 8 milijardi koje će prije ili kasnije sanirati nekako iz proračuna. Ministar i njegove cvjećarke nastavit će i dalje po starom. Digitalizacija zdravstva ide kako smo već navikli kog g. Beroša za nekakav projekt pod nazivom „Konsolidacija sustava zdravstvene informacijske infrastrukture“ planirano je oko 102 milijuna kuna nakon što su već milijarde utrošene u razvoj tog sustava. Znači ministra rupa bez dna, Beroš vam je rupa bez dna. Vlada se hvali kako će udio javnog duga u BDP-u padati sljedećih godina i to na razine koje su među najmanjima u EU, to je istina, ali istina koja skriva prave probleme. Mislili smo kako će Milanovićeva vlada sa svojih 70-80 milijardi kuna povećanja vanjskog duga ostati nedostižna po ovome neslavnom rekordu, ali iz dostavljenog proračuna je vidljivo kako će Plenkovićevoj vladi od 2016.g. do kraja ovoga mandata vanjski dug podići za čak 100 milijardi kuna. Pa gdje su ti novci? Po čemu je Hrvatska bolja zemlja nakon trošenja tog silnoga bogatstva? Iz proračuna je vidljivo da ćemo za kamate na ovaj dug izdvojiti gotovo dogodine 7,3 milijarde kuna, što je dovoljno da svako maloljetno dijete u RH ima doplatak od 850 kuna mjesečno. To je, da bude, to je pravi poticaj, to je prava mjera da bude pravo svakog djeteta, a ne socijalna kategorija. Za stabilno zbrinjavanje povratnika, prognanika i izbjeglica u idućoj godini bit će izdvojeno čak 790 milijuna kuna, a taj se iznos penje na skoro 1,1 milijardu kuna u godini iza, znatno više od onoga što će biti izdvojeno za sanaciju šteta od potresa iz prošle godine. S obzirom kako prognanika i izbjeglica nemamo već dugo bilo bi zanimljivo vidjeti o kakvim se to povratnicima radi, na čije će se stabilno zbrinjavanje potrošiti skoro 2 milijarde kuna u 2.g.. Istovremeno pomoć povratku Hrvata u BiH iznosit će smiješnih 5 milijuna kuna. Toliko o tome koliko vodimo brigu jedni o drugima. Za nekakav projekt unaprjeđenje sustava evidencije i upravljanja državne imovine koji se sufinancira sredstvima državnog proračuna u ove 3.g. predviđeno je čak 14 milijuna kuna, otprilike onoliko koliko je i ministrica Žalac dala za svoj sustav. Bez obzira na silna unaprjeđenja informatičkog sustava za praćenje državne imovine prihodi od državne imovine RH sramotno su mali. RH posjeduje imovinu koja se mjeri u desecima milijardi eura koje se iznajmljuju ili daju u koncesiju. RH je zemlja s najvećim udjelom državnog vlasništva i utjecaja države na gospodarske tokove. Bez obzira na sve ovo, prihodi države od korištenja imovine dakle dobiti državnih poduzeća, koncesija, najmova itd. planirani su u slijedećoj godini na razini od samo 2,4 milijarde kuna sa neznatnim planom rasta u slijedećim godinama, dokaz da katastrofalno upravljate državnom imovinom.Kad se pogleda dio proračuna koji ima sramotan naziv prihodi od pomoći, dolazi se do zaključka da percepcija Hrvatske kao Kosovo i EU nije daleko od istine. Naime, prihodi proračuna na ime sufinanciranja projekata i sredstava EU iznosi 32,4 milijarde kuna ili čak 20% ukupnih proračunskih prihoda. Kako bi ušli u EU činili smo mnoge kompromise, ponajviše na štetu Hrvata u BiH, locirali smo, uhićivali i tansferirali heroje Domovinskog rata, te činili mnoge druge trule kompromise samo kako bi se dočepali članstva u EU. Sad kad smo unutra i kad bi se raspoloživa sredstava trebala iskoristiti za pokretanje trajno održivog gospodarskog i demografskog razvoja ova sredstva se najvećim dijelom troše nenamjenski. Najbolji dokaz kako naši Europejci nenamjenski troše sredstva EU je činjenica kako vlada planira da će se stope gospodarskog rasta nakon svih silnih ulaganja ponovo vratiti na one predkrizne iznose od 2 ili 2,5%, što je garancija laganog gospodarskog i demografskog odumiranja, uništenje Hrvatske metodom kukanja žaba. Nakon što su 80-tak općina rascjepkali na oko 500 sad se predlaže budžet od 100 milijuna kuna za poticanje stvarnog ili funkcionalnog spajanja lokalnih jedinica. No preko 1000 stranica raznih dokumenta može se pronaći još hrpu nebuloza i stavki koji ozbiljno mirišu na korupciju. Umjesto korištenja povijesne prilike da iz EU fondova pokrenemo Hrvatsku i stavimo na staze održivog razvoja i demografskog oporavka iz ovoga proračuna je izvjesno kako ćemo izgubiti dodatne 2-3.g. i još dublje zapasti u strukturne problema. Iz svega ovoga možemo jedino zaključit da se nad hrvatskim narodom već 20.g. doslovce čini ekonomski genocid i nitko od vas ne radi na tome da se to promijeni. Na ovaj način u Hrvatsku se ljudi neće vraćat nego će i dalje iseljavat jer nema zdravih i pravih poticaja da bi naše mlade zadržalo u Hrvatskoj. Hvala vam lijepo.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Mosta, poštovani zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre, poštovani tajnici i poštovani građani i građanke koji nas pratite putem ekrana. Današnja tema proračuna je važna, međutim dali, dali bismo danas jednu drugu perspektivu, nešto što smo se dotakli danas za vrijeme stanke, međutim krenimo redom. Nakon ovih današnjih hvalospjeva koje smo mogli čut od strane vlade ispjevane u humanističkim šesnaestercima valja pogledati iz perspektive gdje se nalazimo recimo, kako nas vidi Ind Institut iz Švicarske koji je preuzeo naš nacionalni institut za konkurentnost. Dakle, Hrvatska se u indeksu svjetske konkurentnosti nalazi na 59. mjestu od ukupno 64. svjetske ekonomije i to već 5.g., što znači da zapravo stagniramo. Hrvatska, Mongolija i Bocvana, dakle su rame uz rame. Najlošije su nam pod broj jedan ocijenjeni učinkovito pravno okruženje, dva sposobnost vlade, tri konkurentan porezni sustav i općenito kvaliteta korporativnog upravljanja. Međutim, ono što smo i danas rekli nije to najvažniji problem, ključni i dugoročni problem RH jest iseljavanje. Vrijeme ne ide da vas upozorim [[Upadica iz klupe: Vrijeme ne ide?]] Da, evo pošten sam da ne bi ispalo, slučajno jel, pošteno. Ključni i dugoročni problem Hrvatske jest iseljavanje. Od 2013. Hrvatska je izgubila preko 400.000 ljudi. Prema podacima Ministarstva obrazovanja u periodu od ulaska RH u EU nestalo je 10% svih naših učenika. Ukupno 50 000 dakle je nestalo, dok je 10% umirovljenika više prijavljeno u sustav. Što je tiče iseljavanja, u doba Jugoslavije u razdoblju od 46 godina u zapadnu Europu iselilo je 350 tisuća Hrvata. U proteklih 8 godina, iz napokon slobodne, suverene i europske Hrvatske odselilo ih se više iz tamnice naroda od 370 tisuća ljudi. I kada se procjenjuju razlozi, i kada pitamo naše Hrvate koji žive sada vani, obično se smatra iz naše perspektive da su ekonomski razlozi oni koji su im bitni poput boljeg standarda života u drugim zemljama. Ali to nije točno. Oni koji odlaze puno češće spominju nepravedan sustav, klijentelizam i korupciju. I dolazimo na najvažniji dio današnje poruke. A kolika je cijena te korupcije u Hrvatskoj. Prema izvještaju EU, točnije EP, indeks iznosi 13,52% BDP-a, odnosno gotovo 10 milijardi dolara. Ponavljam 10 milijardi dolara odnosno 60 milijardi kuna nas košta korupcija. I sad to možemo staviti u monetarne vrijednosti da nije te korupcije, danas bi možda bilo 120 aviona koji bi čuvali naše nebo, danas bi možda bio proračun za obranu i sigurnost 10 puta veći, znači 60 milijardi a ne 6, danas bi možda imali 15 Peljeških mostova jer je jedan most 4 milijarde kuna, a ovdje imamo 60, dakle da nije korupcije hrvatski zdravstveni sustav ne bi bio pred kolapsom u nedostatku bolničkih kapaciteta i zdravstvenih djelatnika, jer možda bi uspjeli isplatiti plaću koju današnji zdravstveni djelatnici zarađuju po Austrijama, Njemačkama, Švicarskama ili Dubaiima. Da nije te korupcije, preračunali smo mogli smo možda spasiti dodatnih 1600 života poput Mile Rončević, djevojčice iz Rijeke za koju je Hrvatska, odnosno hrvatski narod ponovno izdvojio 37 milijuna kuna iako se uplaćuje u zdravstveni sustav. I da nije bilo dobrih srdaca našega naroda Mila se ne bi mogla liječiti u Philadelphiji. Da nije te korupcije 1600 djece bismo tako spasili. Ne bi taj novac onda skupljali hrvatski građani, nego bi taj novac platio zdravstveni sustav kojeg ni ne možemo graditi iz razloga što postoji korupcija. I ministar financija je dotaknuo tu korupciju pred otvorenim kamerama. Ne vidimo epilog te situacije. No ima tu još dodatnih točaka koje bismo htjeli, kako kaže naš predsjednik Vlade, demistificirat. Ukupni javni rashodi države u 2020. godini iznosili su 55% našeg BDP-a. I to je uvjerljivo među svim najvećim znači članicama EU. Iznad nas su samo zemlje poput Francuske, Belgije, Finske i Austrije. Možemo li s toga, na temelju podataka koje je EU dala zaključit da su tijekom 2020. i 2021. javne usluge u Hrvatskoj bile na razini Finske, Belgije, Austrije i Francuske. Trošili smo s druge riječi više novaca kao država, nego i zemlje koje su ušle u valu prije nas. Znači li to da imamo efikasniju Vladu i efikasniju javnu potrošnju od jedne Estonije, Latvije, Litve ili Poljske koje su trošile 10% BDP-a manje nego mi. Jeli hrvatska Vlada pružala usluge na razini baltičkih zemalja nisam siguran. Prihodi od PDV-a najregresivnijeg poreznog oblika, koji najviše opterećuje upravo one najsiromašnije, u 2021. dosegli su 13,7% našeg BDP-a. Što je uvjerljivo europski rekord. Nismo samo u korupciji. Ne samo da smo jedina zemlja, ponavljam jedina zemlja s dvocifrenim udjelom prihoda PDV-a u BDP-u, nego je taj udio u Hrvatskoj gotovo za 80% veći od europskog prosjeka. Znate li što to znači. Drugim riječima za gotovo 80% više opterećujemo potrošnju gotovo četvrtine svih naših građana. I to onih najsiromašnijih. Iz razloga što ih se 23% prema službenim podacima u 2021. dakle nalaze u zoni gdje su izloženi riziku od siromaštva. Dali je pravedno da najsiromašniji snose nadprosječno veliki teret sada već možemo zaključiti neobuzdane državne potrošnje. Dok hrvatska Vlada nemilice troši u odnosu na EU, ljudi na Banovini čekaju po 11 mjeseci na jedan običan kontejner. I onda tu situaciju riješi moj kolega i moj brat Marin Miletić. U dva dana je uspio dobit kontejner. Dakle ljudi 11 mjeseci gospođa Jadranka i Gordana, namjerno njihova imena izdvajam, su čekale na kontejner, nisu ga dobili. Što se tiče inflacije, u Njemačkoj u studenom su stope inflacije rasle 6% koja je najviša nakon njihovog ujedinjenja u EU. O tome govori i potpredsjednik europske banke, o tome govori i predsjednik FDU-a u SAD-u, ja ne vidim tu zabrinutost kod naših niti ekonomista, niti premijera, niti dakle osobe koje su dakle zadužene za rješavanje tih pitanja. Pa jel treba govorit uopće da su zalihe dakle plina u Austriji i u Njemačkoj od strane Gazprama, dakle da su potrošene. I još idu dodatno u lock down, i još idu dodatno u opterećenja građana, u lock downe, u obvezna cijepljenja i maltretiranja, nisu uspjeli riješit pitanje zaliha plina, dakle koji im je najveći od Rusije, 1/3 sve je potrošeno. Ja ne čujem tu zabrinutost. Nekako trankilo neki mod. Sve je to, ono riješit će se to. O inflaciji se uopće ne govori. Dakle situacija je više nego ozbiljna. Cijene mlijeka, kruha, goriva rastu. U vladajućima i guverneru ispadaju bombončići iz usta pa imali smo danas to prilike slušat. Haribo makindafon. U njihovom balonu je sve lijepo. Iako su glavni i odgovorni za to da smanje udar na džepove građana, s njihove strane nemamo komentare niti nekakve globalne projekcije kako će se to onda slit dakle u naša, u naše dvorište. Imam još toga puno za reć, al evo predat ću sada riječ Miru Bulju.
Hrvatski narode, cijepljeni, ne cijepljeni, testirani, ne testirani, preboljeli od Covida i oni koji niste prebolili, nažalost ove podjele sve više i više na ljude djeluju u društvu. A ja bi govorio ovdje o svim problemima u biti ukazao bi na nekakve probleme koje godinama već i upozoravam. Ovdje je ministar financija, danas je bio premijer, ja sam ukazao na problem inflacije tj. poskupljenja. Naravno da je premijer zato sam i počeo ovako okrenio odmah na koronu i problem sa koronom i ja bi ovdje samo kratko kazao mi u Hrvatskoj nismo samodostatni po pitanju prehrane. Mi izdvajamo veliki novac iz proračuna ministre za poljoprivredne poticaje, međutim i dalje uvozimo 3 milijarde EUR-a prehrambenih proizvoda i u slučaju kriza, a vidli smo na početku od Covid krize da smo imali ogroman problem pokazao se sa određenim artiklima koji bi mogli se puno bolje uzgajati i ekološki čišći i zdraviji bilo bi manje tumora nego da uvozimo proizvode poljoprivredne iz drugih država. Mi imamo trenutno 700.000 hektara neobrađenoga poljoprivrednoga zemljišta, imamo negdje oko 1% navodnjenoga poljoprivrednoga zemljišta, dajemo milijarde u poticaje, a nikad manje nismo proizvodili. I ključ svih ugroza i kriza je znači prehrana, hrana. Mi imamo veliki potencijal i vode, mi imamo velik potencijal prirodnih resursa međutim činjenica nek se 7 dana zatvori granica mi nećemo imati jedne pomidore. Mi imamo praznu Slavoniju, imamo prazni Gorski kotar, spaljeno. Imamo ministre Liku također praznu ali se hvalite sa BDP-om. I činjenica je i vi govorite istinu, BDP je u RH porastao. Međutim, 6% BDP-a RH je od iseljenih ljudi koji šalju preko doznaka. To je ono što je proknjiženo službeno, nešto manje od 5 milijardi dolara od naših ljudi, naše dice koji su otišli vanka. Znači ti …/nerazumljivo/… koje ste potirali lošim politikama morate zahvaliti barem, potirali smo vas a vi preko računa svojim roditeljima, obiteljima, svojoj djeci ne znam šaljete taj novac i to je to. To je ključ problema. Nikad manje stanovnika, 2/3 Hrvatske doslovno ispražnjene što je ugroza i nacionalne sigurnosti, a imamo na tom području najveći potencijal i to je poljoprivredno zemljište koje će od 2023. godine od 7. miseca moći stranci kupiti za sitnu lovu. Najbolje zemljište je poljoprivredno zemljište. Mi imamo trenutno veliki broj jedinica lokalne samouprave, veliki broj. Brojne, 40% ih nije u mogućnosti osigurati za jedno dijete vrtić, za jedno. I to bi trebala preuzeti država. Zbog čega? Poglavito u tim nerazvijenim područjima da financira svako dijete da ima mogućnost bez obzira na snagu tog područja gdje živi. Na tome bi tribali poraditi, a ne da, pa tko će ostati živjeti u području gdje ne more upisati svoje dijete u vrtić. Nitko. Stoga još jednom najbitnija poruka je ovdje da je selo ispražnjeno. A bez bogata sela i seljaka nema ni građana, ni grada, ni bogatih ljudi, ni sigurnih ljudi. A glavna parola vlade Andreja Plenkovića je sigurnost, poglavito kad su pobijedili Covid, kad su ga uhvatili ili ne znam što su napravili, ne znam jesu li ga izvagali, jesu li ga obilježili, koliko kila ima, neko kaže oko 120, sjećate se ruku u zraku, sjećate se bala vampira, neodgovornosti na Pelješkome mostu, u stranačkim prostorijama ili ne znam gdje je bilo kad su se pobijedili izbori. Znači nije to sigurno to je nesigurno, to je neodgovornost ključnih ljudi. I zbog toga stvaramo zbunjenost hrvatskoga naroda. I ja sam počeo svoj govor baš na tome da se ne dijelimo u ovome trenutku nego ovu krizu, Covid krizu svi zajedno premostimo, da ne dijelimo ljude na cijepljene i necijepljene, i ja sam zbog toga i donio kao gradonačelnik uvaženi ministre odluku da ću biti gradonačelnik svih, to je moja obaveza i u gradske prostore i u upravu mogu doći svi i cijepljeni i necijepljeni. Nemojte još dijeliti narod jer jedino očito možete opstati na dijeljenju naroda izmišljotinama prema ljudima koji žele jedinstvo naroda. Hvala lijepo.
E sad ćemo prekinut raspravu ovu, pa idemo na izjašnjavanje po klubovima. Vraćamo se sada ponovno na raspravu po točci dnevnoga reda. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih Suverenista raspravu ima poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Rasprava o proračunu za iduću godinu bi svakako trebala biti jedna od najvažnijih u svakom parlamentu što potvrđuje i puna sabornica naravno, jer kroz proračun se potvrđuju prioriteti, proračun je dokument koji nam ukazuje je li Vlada odustala ili je Vlada na putu ostvarenja ciljeva koje si je zadala za četverogodišnje razdoblje na početku mandata i naravno kao članica Europske unije uvijek moramo voditi računa o tome jesu li ti ciljevi u skladu sa onim što si je zadala i Europska unija. Naime, Vlada je u drugoj godini mandata i ako sada nije krenula ostvarivati ciljeve iz programa na temelju kojeg je dobila povjerenje u ovom visokom domu, onda si moramo postaviti pitanje kada će krenuti. Nedavno je i Europski parlament odobrio proračun za 2022. godinu. Osigurana je bolja potpora zdravstvu, istraživanju, klimatskoj politici, malim i srednjim poduzećima i mladima. Naglasak na oporavak od epidemije korona virusa, zapošljavanje mladih. Iduća godina je proglašena godinom mladih. Ne znam hoće li se to odraziti na nešto, na bilo što ovdje u Hrvatskoj jer i ova godina je bila godina željeznica u Europskoj uniji, a vidimo da se na Hrvatske željeznice to nije odrazilo apsolutno nimalo. I naše željeznice više liče na vremeplov koji nas naravno vozi samo u prošlost negdje tamo u doba Austrougarske monarhije. Ako pogledamo zbirne podatke u proračunu Republike Hrvatske za iduću godinu i projekcije za dvije naredne vidimo znači da odmah nam ustvari jedan zbirni podatak privlači pozornost, a to su rashodi za zdravstvo. Oni se smanjuju za 4 milijarde kuna iduće godine i onda još po 2 milijarde svake naredne godine. Podsjetit ću da smo mi dva rebalansa ove godine imali upravo zbog toga što na toj stavci su bili probijeni planirani rashodi, a epidemija nije od ove godine, znači već prošle godine je ona bila prisutna tako da malo više opreznosti na tim stavkama ne bi bilo loše kako nas opet ne bi dočekao već u prvoj polovici iduće godine rebalans zbog povećanih rashoda upravo u zdravstvenom sustavu. No vratimo se onim ciljevima iz programa Vlade, znači na samo početku su se istaknuli jačanje konkurentnosti, održivo nisko ugljično gospodarstvo, prehrambena samodostatnost. Hrvatska nije samodostatna osim u nekim temeljnim žitaricama i u mandarinama ni u jednom drugom proizvodu. Meso, mlijeko, povrće, voće sve moramo uvoziti i produktivnost naših poljoprivrednika je na 30% prosjeka EU, prehrambena industrija negdje na 50% što znači da bez obzira na ogromna sredstva koja se ulažu to su milijarde upravo u poljoprivredu mi ne uspijevamo doći ni na 50% produktivnosti koje imaju inače druge članice EU. Koji su tu još ciljevi koji su recimo mjerljivi pa onda da vidimo gdje smo tu? Znači u programu stoji, uložit će se 3 milijarde kuna u modernizaciju zdravstvenog sustava i zdravstvenu skrb. Teško, budući da sve ovo što je potrošeno na suzbijanje korona virusa ne možemo svrstati u tu kategoriju, a vidimo da se rashodi za zdravstvo smanjuju. Onda kaže sagradit će nacionalna dječja bolnica u Zagrebu, revitalizirat će se Imunološki zavod na tim stavkama ja tu ne vidim ništa ni iduće godine, a ni u projekcijama za 2023., 2024. Zatim jedan od ciljeva je povećanje mirovina za 10% i održivost mirovinskog sustava. Planirani su veći izdaci za mirovine, to je činjenica, nekih 1,1 milijardu kuna i to vjerojatno znači porast mirovina, ali isto tako znamo da inflacija je nešto ubrzala pa vjerojatno će to biti samo, ja se barem nadam, za pokrivanje i držanje u korak sa realnim porastom. Tako da ono što vidimo, vidimo da se iz doprinosa prikupi i dalje tek polovina sredstava potrebnih za isplatu mirovina što definitivno ne možemo svrstati u građenje i postizanje tog cilja, a to je održivost mirovinskog sustava. Ako ćemo mi i dalje iz proračuna davati pola potrebnih sredstava, to je sve samo ne održivo. Zatim je tu naravno nešto što u predizborno vrijeme uvijek izađe u prvi plan i vrlo je ovako atraktivno, a to je smanjenje PDV-a na svu hranu, trenutno je to na kruh, mlijeko 5%, na meso, ribu itd. ulje čini mi se 13% znači ovdje piše da će na svu hranu se smanjiti PDV sa 25 na 13%. Ako vidimo prihodi od PDV-a i dalje rastu, takve su projekcije u proračunu što znači da nema nekih naznaka da bi tu bilo, a vidjeli smo i u odgovoru na pitanje koje je postavio moj kolega Pavliček da nema tu baš nekakvih naznaka da bi se smanjivao PDV na hranu. Zatim ulaganja u istraživanja i razvoj bi se trebala povećati sa sadašnjih 1 na 2,5% nema baš ni toga u proračunu, čak i na tim stavkama koje su izražene na različitim pozicijama se vidi tendencija smanjenja. Onda je jedan fascinantan cilj koji pomalo ide u kategoriju znanstvene fantastike, a govori o tome da će se smanjiti broj dužnosnika u našoj javnoj upravi i omogućiti funkcionalno povezivanje općina. Za to je predviđeno u ovom proračunu iduće godine 100 milijuna kuna i onda još po 100 milijuna 2023., 2024. i to uistinu nisu dostatna sredstva za bilo kakvo ozbiljnije funkcionalno povezivanje općina, to će vam svaki načelnik reći. A evo čisto ću vam staviti jednu paralelu da vidite koliko je to nedovoljno sredstava za ikakvu ozbiljniju reformu. Znači o teritorijalnom preustroju se uvijek jako puno govori u predizborno vrijeme, onda krene, uvijek se javljaju manje-više iz znanstvene zajednici isti iz akademskih krugova znači isti ljudi koji već imaju i gotova rješenja. Nije to ništa, pa pet regija, ne znam ovo ukini spoji, ovako, vamo tamo, ali onda to opet padne u zaborav i pred izbore se ponovo vrati. Mi smo kod zadnje, sad ne znam točno jel to ove ili prošle godine, kada smo mijenjali Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave dodatno opteretili proračun sa 2 milijarde kuna koje stoje i sada za pomoć nerazvijenim općinama i gradovima, ali smo zato ovima razvijenima ostavili ta sredstva pa tako grad Zagreb recimo u svom proračunu bilježi povećanje od 900 milijuna kuna temeljem tog zakona koji je usvojen u ovom Visokom domu. Ali vidimo da to isto nije dovoljno pa onda gradonačelnik Zagreba svako malo hodočasti u Vladu traži prolongiranje one pozajmice od 750 milijuna kuna i nove beskamatne pozajmice. Zašto navodim sada ove sve brojke? Zato da vidite koliko je ustvari ovih 100 milijuna kuna nedovoljan i nedostatan iznos za bilo šta ozbiljnije ukoliko mi uistinu želimo tu našu teritorijalnu organizaciju tih preko 500 općina i gradova promijeniti. Znači zato kažem da mi je taj cilj iz programa Vlade stvarno u kategoriji znanstvene fantastike. Računa se tu na sredstva iz Plana za oporavak i otpornost, ali isto tako moramo biti svjesni da ta sredstva će se povlačiti sukladno ispunjenu određenih ciljeva i parametara koje smo mi naveli u tom dokumentu, tako da ako ne budemo ispunjavali sve te ciljeve moglo bi biti značajnih problema, ali evo neću biti zloguki prorok, nadam se da će tu sve biti u redu jer o tome dosta, dosta ovisi. Isto tako nadam se da će i vlada malo ozbiljnije pristupiti ispunjenju tih ciljeva jer evo ako vidimo samo ovih par koji su bili u programu vlade vidimo da ne radi se baš previše na ostvarenju tih ciljeva, al evo neki od nas uzmu te dokumente pa ih pročitaju malo sa vremena na vrijeme, nismo ih baš zaboravili, uzet ćemo mi i NPOO i vidjeti kako stojimo. Ovaj, jer kako mi možemo bilo koji dokument strateški ozbiljno shvatiti ako vidimo da se u stvari neke stvari samo prepisuju i navode, a u konačnici kroz proračun, kroz dokument koji bi trebao ostvarivati te ciljeve nema naznaka da će se ti ciljevi ostvariti. Ono što je u principu temeljna značajka ovog proračuna je stabilnost i tu mi ne možemo osporiti da se ništa spektakularno ne mijenja, manje-više cijeli proračun je napravljen na tragu onoga kako je to bilo i do sada, ali mi se moramo zapitati gdje smo i treba li nama stabilnost u ovom trenutku. Kad ste na začelju EU po svim parametrima onda vam stabilnost itekako ne treba, onda bez ozbiljnih reformi, bez toga da se suočimo s tim gdje smo ne možemo ostvariti određene pomake. Ono na što ja cijelo vrijeme upozoravam, evo ponovit ću još jednom mada ne želim biti dosadna je to, taj rast nominalnog javnog duga u 5.g. 90 milijardi kuna i na neki način to ipak govori da nema naznaka kako će se rashodna strana proračuna svesti u određene razumne okvire jer tu mi sad pod ovaj covid i ovu korona krizu stavljamo puno toga i ono što treba i ono što ne treba. I ako pogledamo neke reforme do sada reforma obrazovanja u prošlom mandatu svela se manje-više na kupovinu informatičke opreme, reforma zdravstva je već neko vrijeme u ladici mada objektivno i nije baš neko vrijeme za reforme, reformske zahvate s obzirom na opterećenje koje trpe zdravstveni radnici i zdravstveni djelatnici u ovoj situaciji. Reforma javne uprave je zapela negdje u bespućima još jednog mega ministarstva, a evo taj famozni teritorijalni preustroj se sveo na funkcionalno dobrovoljno spajanje općina za koje je izdvojeno 100 milijuna kuna. Ono što je činjenica to je da već godinama državna imovina generira minorne prihode i naravno postavlja se pitanje o opravdanosti državnog vlasništva u tvrtkama koje nisu od strateškog značaja jer u ovoj krizi uloga i utjecaj države je još dodatno ojačao jer kad malo razgovarate sa poduzetnicima onda vidite da su oni mahom osuđeni na sredstva iz HBOR-a ili iz HAMAG-BICRO-a, a u bankama ćete puno lakše dobiti kredit za novi Mercedes C klase nego za CNC stroj i to je jedna prepreka i činjenica s kojom se brojni poduzetnici susreću. Još na kraju ću se evo samo na neki način osvrnuti na ta inflatorna kretanja o kojima je bilo dosta riječi i činjenica je da se to ističe i u tom makroekonomskom okviru koji je bio podloga za izradu ovog proračuna da opasnost postoji, ona nije zanemariva, monetarna ekspanzija u cijeloj Europi je već negdje tamo od prošle krize 2008.-2009. masa novca se poprilično povećala, ali isto tako tu je i rast cijena sirovina, poremećaj u globalnim opskrbnim lancima koji se trenutno ističu kao glavni uzroci inflacije, ali ipak ne smijemo zanemariti tu monetarnu ekspanziju i ne treba ljude plašiti, kod nas nije inflacija još na nekoj razini koja bi bila zabrinjavajuća, ali ako se gledaju proizvodi koji su dio te nekakve potrošačke košarice, proizvodi koji su u kategoriji prehrambenih, zatim dio koji se odnosi na energiju, onda je ona već pomalo zabrinjavajuća i iskreno ne sviđa mi se taj jedan termin koji se vjerojatno u nekoj piar kuhinji skrojio, a to se zove percepcija inflacije. Ne postoji percepcija inflacije, postoji samo inflacija. Znači svi znamo da se ona računa, tu ide nekih 800, pa možda čak i više proizvod, ali ipak u Hrvatskoj je taj udio za prehrambene proizvode, za tu temeljnu nekakvu potrošačku košaricu daleko veći nego u razvijenim članicama i moramo kao odgovorna nekakva vlast voditi računa o onim najsiromašnijim i najugroženijim članovima naše zajednice, tako da država bi tu morala reagirati, pa tako možda onaj cilj iz programa vlade vezano za smanjenje PDV-a na hranu ne bi bilo loše razmotriti i krenuti u implementaciju bez obzira što nama prihodi dobrim dijelom ovise o PDV-u, ali obećali ste pa sad je možda vrijeme da toi ispunite. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a koji su podijelili poštovane zastupnice Mrak-Taritaš i Puljak.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministri i državni tajnici, kolegice i kolege. Mislim da je poznato i očekivano da se s našim premijerom Plenkovićem ne slažem često, ali jedna od rijetkih stvari u kojem se moram složiti je to da je koronavirus potpuno izokrenuo sve naše prioritete u posljednje 2.g. i gospodarska kriza i promjene na svjetskim tržištima i oscilacije cijene energenata i prekidi u dobavnim lancima i rast inflacije. Sve to nam je donio ili barem pomogao taj nesretni virus. Ali sad već gotovo 2.g. živimo tako i nakon prvotnog šoka vrijeme je da se saberemo i orijentiramo u novim okolnostima i krenemo dalje. A ovaj prijedlog proračuna ne djeluje kao korak dalje. Ne djeluje kao putokaz u neku novu jasnu planiranu budućnost Hrvatske, a trebao bi barem nagovještavati kamo idemo jer tome proračun i služi. Iz njega se mora vidjeti kakva zemlja jesmo i kakva želimo biti. Iz ovog prijedlog najviše mi se čini da smo i dalje ostali jedna mala neambiciozna zemlja bez prave ideje što je to što će nas gurnuti naprijed, čime ćemo napraviti iskorak prema nekoj uspješnoj, pa i bogatijoj budućnosti. To se nažalost iz ovog prijedlog proračuna i dalje ne vidi. Naravno da je proračun jednim velikim dijelom računovodstvo, prihodi, rashodi, kućice, kategorije, indeksi itd., sve to je u redu. i ja nimalo ne sumnjam da je zanatski određeno korektno, ali proračun je ipak iznad svega politički dokument. Iz njega se mora vidjeti namjera onih koji su na vlasti kuda nas žele odvesti, a iz ovog dokumenta čitamo da to zapravo ne znaju. Svuda pomalo, ali nikud zapravo i to je naša trajna pozicija unutar EU. Nakon više od 8.g. članstva svuda pomalo, a nikud zapravo, a to u praksi znači da smo u svemu na dnu tablice s našim vjernim prijateljicama Bugarskom i Rumunjskom. I ja ne govorim o tome slažemo li se ili ne oko prioriteta i smjera razvoja koji je vlada odredila odnosno predlaže. To bi bio drugi korak u ovoj raspravi, ali do njega, do tog drugog koraka nikako da dođemo. Problem je da tih prioriteta ili tog smjera uopće nema, tako da ni ne možemo voditi raspravu o tome da li se s tim prioritetima slažemo ili ne. Najveća stavka i promjena koja strši je nabava vojnih aviona. Imali smo nedavno i mali aeromiting tu na Markovom trgu zajedno s francuskim predsjednikom i sve je to krasno i super. Ne želim i neću sada započeti raspravu o tome trebaju li nam uopće borbeni avioni, a ako nam trebaju jesu li ovi bili pravi izbor. To je rasprava za neke druge trenutke i sad me takva rasprava za istinu ne zanima. Ali ono što me zanima da li upravo ti avioni strše u proračunu kao stavka na kojoj se najviše povećava potrošnja? Znači li to da je vlada odredila takav smjer razvoja Hrvatske u vojnu silu jer ako je to smjer onda ovo oko aviona i helikoptera i brodova nije dovoljno, naravno da to nije smjer. Ono što govorim i ponovit ću da je to iz ovog prijedloga ne vidi i ne možemo vidjeti kojim smjerom idemo i to me najviše muči i tako iz godine u godinu. I da budem iskrena do kraja, nije to započelo s ovom vladom ili vladama premijera Plenkovića i da im tu sad ne nabacujemo jednu nezasluženu krivicu, ali ono što je za očekivati od premijera i vlade nakon 6.g. mandata koji pred sobom imaju još 3.g. koji iz trenutačne perspektive izgledaju relativno mirno što se parlamentarne većine tiče je da imaju malo više hrabrosti i volje da se fokusiraju. Bilo da se radi o nekoj ozbiljnoj reformi, nekom ozbiljnom rezu ili nekoj ozbiljnoj preraspodjeli koja bi signalizirala otvaranjem barem jedne nove stranice. Da vas podsjetim, dali smo milijune za nacionalnu razvojnu strategiju, to je već davno zaboravljeni dokument. Gdje se ona vidi i vidi li se uopće u ovom proračunu? EU ima planove koji su u sferi zelenog razvoja i zelenih politika toliko ambiciozni da ni najrazvijenije države članice nisu sigurne hoće li ih moći ostvariti, a ta zelena tranzicija mogla bi biti ozbiljna šansa i za Hrvatsku, možda i posljednji vlak za našu zemlju da uhvati priključak s onima koji su uspješniji od nas. Ne vidim to dovoljno u proračunu. Zelena tranzicija deklarativno se i mjestimično spominje, ali nema je kao sustava, nema je kao vodilje, to se ne vidi. I razne europske izvore novca opet planiramo iskoristiti kao da smo u tome najuspješniji na svijetu, a realnost je da smo najlošiji ili među najlošijim. Jel je onda realno i možemo li se uopće osloniti na takvo planiranje? S druge strane smanjujemo za više milijardi transfere za sanaciju zdravstva i plaćanja HZZO-u jer se dogodilo točno što, na čemu to temeljimo, na reformi koju je proveo ministar Beroš? Vidimo se opet u jednom trenutku na rebalansu kad veledrogerije po tko zna koji put obustave isporuke lijekova. Ono što želim reći je proračun je jedno te isto kao i uvijek bez krvi i mesa, bez hrabrosti sa stavkama koje se u startu nerealno planiraju i sam gospodarski rast je takav, ove godine 9%, ali to je jedva vraćanje na vremena prije krize, a jedna nova i nezgodna varijanta virusa s početka ovog mog govora to može srušiti, a idućih godina rast se planira za 4,4, pa 3,7, pa 3,1%. To je opet nedovoljno da se odljepimo od dna na kojem jesmo i to je ono na što upozoravam i o čemu govorim cijelo vrijeme. Tu nema ideje kako dalje, kako više, kako da se maknemo sa samog dna. Klub Centra i GLAS-a predložit će naravno niz amandmana. Oni pokazuju neke teme za koje smatramo da su važne i da na njima treba posebno raditi, pa onda i ulagati novac. Jedna od tih tema je obrazovanje koje kao da smo nekako pomalo zaboravili, mi i dalje mislimo da je to jedini način da napravimo stvarni korak naprijed. Na kraju krajeva to pokazuju i hrvatske tvrtke koje su u zadnjim godinama napravile veliki skok uključujući i dva naša jednoroga Infobip i Rimac, sve su to tvrtke koje traže visokokvalificiranu i obrazovanu radnu snagu, da ne kažem da kurikularna reforma i dalje nije provedena. Ali na kraju, ako ste mislili da neću spomenuti ili ću zaboraviti grdno ste se prevarili. Prihodi od PDV-a trebali bi rasti više od 7 milijardi kuna odnosno 14% u odnosu na ovu godinu, ali svejedno bez obzira na to nije bilo mjesta da smanji PDV na ženske higijenske potrepštine, uloške i tampone. I zbog toga i ovaj proračun pokazuje kakva smo zemlja i kud idemo a kad je riječ o smanjenju PDV-a na higijenske uloške i tampone, može vas biti sram jer niste našli ni mrvicu razumijevanja da se to već desi od 1.1. iduće godine. Hvala lijepa.
Zahvaljujem predsjedavajući, drage kolegice i kolege, poštovani ministri i kolege. Predsjednik Vlade je maloprije predstavljajući Proračun spomenuo te dvije čarobne riječi, strukturne reforme. Usporedila bih s nečim, znate ono kako se kaže, tinejdžerski, da sad ne kažem, svi o tome pričaju, ali nitko to ne prakticira. Dakle ne znamo o kojim strukturnim reformama je predsjednik Vlade govorio kad ono što se može vidjeti iz ovog Proračuna da od tih strukturnih reformi nema niti riječi niti slova. Dakle nema reforme zdravstva, nema reforme lokalne samouprave i nema reforme pravosuđa. To govori o Povjerenstvo za fiskalnu politiku, koje, evo, bez obzira što je sada na čelu, ima dakle novu čelnicu, govori isto, gotovo su rečenice iste kao one koje je pisala ovdje kolegica Perić kad je bila na čelu tog Povjerenstva koje kaže, dakle evo, citiram, prvenstveno se stavlja naglasak na reformu sustava zdravstva na način da se u istom ne generiraju dodatni gubitci koji su kontinuirano iz godine u godinu predmet rebalansa državnog proračuna. Dakle, evo, kako znamo da nema reforme zdravstva? Možemo vidjeti u ovom Proračunu i o tome sam, evo i govorila i pokušala razgovarati sa ministrom na Odboru za financije, rashodi koji su navedeni u ovom proračunu i projekcijama proračuna za sljedeće 2 godine kad se govori o zdravstvu su jednostavno postavljeni nerealno nisko i to ne samo radi troškova pandemije. Proteklih godina smo, evo, kao i samo Povjerenstvo što kaže bili svjedoci redovitih sanacija dugova zdravstva, dakle npr. dugovi prema veledrogerijama stari su praktički koliko i hrvatska država, loše posložen sustav u kojem se desetljećima nisu uspjele provesti potrebne racionalizacije, došao je na naplatu, evo, točno u doba kada vlada opća pandemija, kada nas je dakle napao još i Covid-19. Vapaj o neodrživosti sustava nisu naravno posljedica aktualne Covid krize već je to dugogodišnji problem. Država je na sanacije u zdravstvu do sada po podacima potrošila oko 20 milijardi kuna, međutim, zdravstvo kakvo je sad nikakva jednokratna financijska injekcija niti nova sanacija ne može pomoći, može mu pomoći jedino reforma kakvu do danas još nitko od ministara zdravstva nije uspio provesti. Tek kad svaka bolnica u zemlji bude u stanju poslovati novcem koji na mjesečnoj razini uprihoduje, bilo to kroz limit ili kroz izvršene usluge i pritom ne bude prisiljena živjeti na dug, moći ćemo računati sa zdravstvom bez blokada bolničkih računa i s urednom isporukom lijekova. Dakle ovdje u Proračunu vidimo, u ovoj godini očekuju se rashodi od 22,5 milijardi kuna, u '22. g. se planira utrošiti 16, '23. 13,9, dakle kad bi i zdravstvo vodio kompetentan, ambiciozan ministar, a ne aktualni koji planira gubitke zdravstva pokriti dizanjem visine doprinosa i prebacivanjem izdataka na druge proračunske korisnike, dakle ovo bi bilo čak i tada duboko nerealno. Istu sistemsku grešku možemo detektirati u rashodima za obranu nakon nedavnog povećanja rashoda za 2,4 milijarde kuna za plaćanja, avansnog plaćanja isporuke borbenih aviona u naredne 3 godine, potrebno je platiti još evo nekoliko milijardi. Nejasno je kako će biti moguće smanjenje izdataka za obranu u tim godinama kad je potrebno financirati prilagodbu infrastrukture u korištenju novih zrakoplova i uz sve to, dakle imamo još i projekte opremanja cijelog sustava. Zašto, rekla sam na početku, evo, nemamo reformu zdravstva, zašto mislim da nemamo ni reformu lokalne samouprave, dakle ovaj iznos od 100 milijuna kuna koji na neki način država baca kao mamac, 556 općina i gradova i 20 županija, dakle bacaju jedan mamac od 100 milijuna kuna i kažem, ajde se vi dobrovoljno ujedinite, čekat ćemo, evo, Vlada će objaviti ili tko li će već objaviti nekakve kriterije po kojima će se moći funkcionalno ujediniti te općine. Evo, ako budete htjeli, ako budete imali volje, čeka vas na kraju 100 milijuna kuna i ovo naravno i ministar i Vlada kažu da je ovo početak reforme lokalne samouprave. Evo, ajde, možemo ovdje sa govornice otvoriti jednu kladionicu pa vidjeti koliko će se općina zaista odazvati na ovaj poziv i koliko ćemo to manje općina imati sljedeće godine u državi, je li ovo početak, zaista, teritorijalnog preustroja. Evo, kao što je rekla kolegica, svako malo već zadnjih 10-ak, 15 godina imate razne konferencije, nedavno smo imali jednu konferenciju u Sheratonu, vrlo kvalitetna i sa stručnjacima, sa kvalitetnim i radovima koje očekujemo da budu printani, o tome kakva nam reforma lokalne samouprave treba, pa imate od 5 regija, zadnja ova procjena je da nam treba 7 regija i 220 gradova i općina. Dakle, struka je vrlo jasna po ovom pitanju, struka kaže da ova država ne može izdržati ovoliki broj gradova i općina, međutim, evo, 3 godine je mira, 3 godine bez izbora, ne treba se nikome ulagivati, nikome obećavati nikakve stvari pa evo, u te 3 godine, je li ova država u stanju, je li ova Vlada u stanju pokrenuti nekakve možda i nepopularne mjere, nepopularne reforme, sve u cilju zapravo dugoročnog razvoja i gospodarskog rasta? Evo, završit ću opet sa rečenicom iz stava povjerenstva, nedostatak određenih krucijalnih reformskih zahvata na razini RH sprječavat će snažniji gospodarski rad te stoga evo kažu treba voditi više računa iz iskoristivosti sredstava iz mehanizma za oporavak i otpornost. Zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDSS-a, poštovana zastupnica Dragana Jeckov.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče sabora. Gospodine ministre sa suradnicima, brojne su kolege prije mene spomenule da u 2022. godini su planirani prihodi od 164 i po milijarde kune, rashodi 173,8 milijarde kuna što je dakle za 2022. predviđen manjak od 9,3 milijarde. Kako pokriti navedeni manjak upitali smo ministra on reče razlikom ukupnih prihoda od financijske imovine i zaduživanjem. Uzmemo li u obzir da su nas u posljednje 2 godine našle 2 različite nedaće čije posljedice gledamo i danas ovakve projekcije manjka od 2,1% BDP-a ne treba da nas iznenađuje ali svakako treba da okupira našu pažnju. Vidimo da je, da je u proračunu su projicirana i sredstva iz Fonda solidarnosti za, solidarnosti EU za financiranje dijela obnove javne infrastrukture ponajprije one obrazovne, zdravstvene i kulturne oštećene u razornim potresima što je svakako nešto što treba istaći. Najveće povećanje rashoda vezano je uz potres, slijede rashodi za sustav socijalne skrbi, mirovina i mirovinski sustav, a povećanje rashoda na ovim stavkama je sasvim logično s obzirom na okolnosti koje su nam se dogodile. U zadnje 2 rasprave čuli smo nešto o funkcionalnom spajanju pa u nekoliko riječi iz mojeg kluba o tome. Znači iznos za fiskalno izravnavanje fiskalnih kapaciteta jedinica lokalne samouprave je ostao isti kao i za prethodnu godinu dok su se inflatorna kretanja ubrzala, a na jedinice lokalne samouprave prenijete su nove obveze. Što je također važno istači. Dobro je da su osigurana sredstva u Fondu za sufinanciranje projekata iz europskih fondova i pojednostavljuju se procedure vezane za zaduživanje JLS-a te pravnih osoba u vlasništvu lokalne samouprave odnosno komunalnih trgovačkih društava s čime se olakšava financiranje projekata EU i zaduživanje pravnih osoba u vlasništvu JLS-a. Navedeno omogućava lakši način servisiranja postojećih obveza i zaduženja odnosno komunalna društva se ne mogu zadužiti osim za investicije i za financiranje tekućih troškova. A što se tiče spajanja, funkcionalnog spajanja predviđeno je zakonom 100 miliona kuna namijenjenih za jedinice lokalne samouprave koje se dobrovoljno, funkcionalno spoje odnosno stvarno spoje tokom 2022. Dvojben je za moj klub izričaj funkcionalno odnosno stvarno spajanje jer za stvarno spajanje nužne su izmjene zakona o područnim, o područjima županija, gradova i općina i odluku o dobrovoljnom spajanju jedinica lokalne samouprave donose njihova predstavnička tijela većinom glasova svih članova nakon pribavljenog mišljenja s područja jedinica na koje se spajanje odnosi. To je nešto što treba za ovom govornicom otvorenom i reći. Kako će se dobrovoljno spajanje jedinica lokalne samouprave odraziti na prava pripadnika nacionalne, nacionalnih manjina koja proizlaze iz ustavnog zakona možete misliti, naravno dokidanjem, kako bi drugačije. Posebno kada je u pitanju i onako jedva postojeća dvojezičnost koja je na staklenim nogama. Vlada bi svakako pri donošenju odluke o kriterijima za dodjelu pomoći ili na drugi odgovarajući način trebala osigurati da funkcionalno i stvarno spajanje JLS-a ne utječe na stečena, ustavna prava građana pripadnika nacionalnih manjina s područja jedinica na koje se spajanje odnosi. Svakako da bi se trebalo prilikom donošenja odluke o kriteriju za dodjelu pomoći ili na drugi odgovarajući način osigurati da u postupku dobrovoljnog spajanja jedinica lokalne samouprave predstavnička tijela pribave mišljenja građana na način koji će se osigurati vjerodostojnost i objektivnost rezultata i donijeti odluku o dobrovoljnom spajanju JLS-a u skladu sa voljom odnosno mišljenjem građana s područja na koje se odnosi. Nekoliko riječi o obrazovanju kada je u pitanju nacionalnih manjina, a koje se naravno reflektira, na koje se reflektira svakako i ovaj proračun. I važno je istaknuti činjenicu da se planira izdvojiti više sredstava za poticanje obrazovanja nacionalnih manjina, ali i dalje mislim da bi bilo dobro povećati sredstva namijenjena predškolskom odgoju za djecu pripadnike nacionalnih manjina jer su, jer se sredstva i dalje dodjeljuju prema formulama iz podzakonskih propisa s kraja '90.-tih godina kada ćete, složit ćete se, vrijednost novca nije bila naravno identična današnjoj. Što se tiče potresa, stavke proračuna koje su predviđene kod Središnjeg državnog ureda za obnovu i stambeno zbrinjavanje povećale su se višestruko u odnosu na proteklo razdoblje. Dobar dio se odnosi na troškove obnove konstruktivnih oštećenja nakon potresa i istovremeno vidimo povećanje iznosa predviđeno za stambeno zbrinjavanje. Na ovaj način svakako se nastoji riješiti stambeno pitanje za pojedine grupe kroz redovne programe stambenog zbrinjavanja što je svakako dobro i što treba pozdraviti. Sredstva predviđena za obnovu potresom pogođenih područja projicirana su u iznosima za koje se drži da bi trebala biti dovoljna za obnovu te je dobar dio proračunskih korisnika ima stavke koje se odnose na obnovu potresom pogođenih područja, ali naravno ono što bi svakako trebao biti prioritet je ubrzanje procesa obnove kako ona ne bi trajala u nedogled jer već kasnimo sa istom. I možda treba razmisliti o tome da se povećaju određene stavke proračuna koje se odnose na kadrovske kapacitete onih tijela koja će biti zadužena za obnovu potresom pogođenih područja. Nešto ću reći i o programu odnosno programu „Zaželi“ koji je dakle kao što je poznato imao za cilj zapošljavanje teže zapošljivih kategorija i odnosno zapošljavanje žena u nepovoljnom položaju na tržištu rada s jedne strane te brigu o starijim osobama s druge strane. Dakle, iza nas su dvije uspješne faze tog projekta kako iz perspektive zaposlenih žena tako iz perspektive korisnika odnosno starijih osoba i u osoba u nepovoljnom položaju o kojem su se one brinule. S obzirom da se projekt pokazao kao svrsishodan i sadržava tri prioritetne osi Europskog socijalnog fonda, zapošljavanje, socijalnu uključenost i obrazovanje, ne znam koliko je moguće, ali mislim da bi trebalo stvoriti prostor kojim bismo premostili razdoblje do eventualne treće faze jer se ovaj projekt pokazao kao iznimno dobar i jedan od najkorisnijih projekata koje smo imali. Nekoliko riječi još i o uravnoteženom regionalnom razvoju. Drago mi je vidjeti da se prijedlogom državnog proračuna za 2022. s projekcijama na '23. i '24. predviđen je nastavak dosadašnje dobre prakse u vidu programa pomoći u radu OPG-ovima čime se jačaju ruralne sredine čija je snaga i važnost vrlo rijetko se zapravo, ne rijetko već vrlo često se zanemaruje. Dobro je što je u okviru drugih ministarstava, konkretno Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja i Ministarstva regionalnog razvoja postoji stavka namijenjena poboljšanju infrastrukture na područjima naseljenim pripadnicima nacionalnih manjina kao i programe poticanja poduzetništva i obrta na područjima koja su trajno nastanjena pripadnicima nacionalnih manjina koji su se u proteklim godinama pokazali kao izvrsni i krucijalno važni, gotovo garant ostanka stanovništva na tom području. Iako su pandemija korona virusa i potresi u posljednje dvije godine doveli do značajnih negativnih socijalno gospodarskih posljedica vidimo da je Vlada RH iskoristila stvoreni fiskalni prostor iz prethodnih godina za bržu i snažniju fiskalnu potporu za održanje zaposlenosti i cjelokupne gospodarske aktivnosti. Klub zastupnika SDSS-a će podržati prijedlog.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani ministre, državni tajniče, državni rizničaru, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog državnog proračuna za 2022. s projekcijama za '23. i '24. zajedno sa financijskim planovima izvanproračunskih korisnika isto tako za isto razdoblje, a isto tako i Zakon o izvršavanju državnog proračuna za 2022. Kao što je više puta istaknuto nakon evo ove 2021. odnosno 2020. koja je bila izuzetno teška, a isto tako i vrlo neizvjesna i gdje došlo do pada BDP-a za 8,1% u 2021. već do kraja očekujemo da će realni rast biti oko 9,% a, 2022. 4,4 odnosno 3,7 odnosno 3,1 u 2024.g. Ovakva dinamika uključuje i znatne pozitivne učinke koje će imati NPOO tako da će se taj rast temeljiti i na doprinosu domaće potražnje, ali isto tako i porastu investicija. U 2021. je došlo do rasta potrošačkih cijena i do inflacije, ali to je nešto što se moglo očekivati i što se događa u cijelom svijetu, tako da je upravo obuzdavanje te inflacije ovisno i o okruženju i o događanjima koja će ubuduće obilježiti narednu godinu. Ono što se očekuje u 2022. da će se inflacija usporiti i da će ona doći na razinu kod nas na 2,2%. Ona bi u sljedećim razdobljima trebala padati do 1,3% 2024.g. Ono što nikako ne smijemo zaboraviti da je u prethodnom razdoblju 2020. a i 2021. da je došlo do izmjene poreznih zakona pa je tako stopa poreza na dobit kao što znate smanjena sa 12 na 10% za poduzetnike koji imaju promet do 7,5 milijuna kuna, a isto tako i stope poreza na dohodak. Sve je to utjecalo onda i na prihode koje se reflektiraju i u ovom proračunu pogotovo, a odražavalo se i u 2021.g. Ono što zapravo zabrinjava kako neki kolege ne žele prihvatiti objašnjenja niti žele sagledati način na koji se formira proračun i koliko čovjek i onaj koji odlučuje koji planira mora imati puno informacija cijeli tim koji to radi mora imati isto tako i određenu viziju kako posložiti i zadovoljiti sve potrebe građanstva, poduzetnika i javnog sektora, tako da me zapravo čudi da ne sagledavaju i ne vide upravo ono što se događalo u prethodnom razdoblju, da su se isto tako, stope PDV-a smanjivale na određene proizvode i da porezna politika smanjivanja PDV-a selektivno nije rješenje. Da onda može svaka ciljana skupina, bilo da su to muškarci, žene, djeca, itd., ili stari, starije osobe, isto tako tražiti svoju nišu i očekivati da će se baš u tom dijelu porez i PDV smanjivati. Dakle, kada se to gleda, onda to mora biti jedan širi okvir i mora se onda voditi računa o svim mogućnostima i utjecajima na proračun. Ono što još značajno nas na jedan način veseli, upravo da ćemo mi u ovom budućem razdoblju od 2021. do 2027. koristiti nova sredstva iz Višegodišnjeg financijskog okvira, kod cijelu omotnicu, a isto ćemo uključiti i uključena su sredstva iz novog instrumenta EU nove generacije, koja će se usmjeriti na financiranje razvojnih, strateških i reformskih projekata. To nikako ne smijemo zaboraviti jer to je ono što može itekako dovesti do snažnog zamaha, a kao što vidimo da su projekcije i EU, a isto tako i rejting agencija koje ne rade napamet, koje ništa ne rade na dobrom poznanstvu pa ćemo mi vama sad nešto tu napisati, nego oni to zaista rade kvalitetno, sistematično, procjenjuju svaki efekat, svaki utjecaj kompletno svjetsku, europsku situaciju, a isto tako i u svakoj pojedinoj državi. To je ono što javnost treba znati da se tu ne naštimavaju brojke ni podaci nego su to objektivne projekcije. Kada govorimo o samom Proračunu, možemo reći da ovaj Proračun je itekako bio zahtjevan za sastavljanje jer, kao što sam rekla, do sada uz pandemiju, uz nekoliko etapa i valova pandemije, tu su i potresi koji su dodatno onda morali, izvršna vlast je morala itekako dobro upravljati resursima da se ne bi narušio cijeli sustav. Ukupni prihodi su tako planirani na razini od 164,5 milijardi kuna ili 7%, 7,1% više u odnosu na izmjene i dopune Proračuna iz 2021., a ukupni rashodi u visini od 173,8 ili za pola milijarde kuna više u odnosu na rebalans. Moramo reći da su sredstva koja, i izvori koji utječu na rezultat proračuna opće države, da su ona 120 zarez, 127 milijardi kuna i ona su skoro 6 milijardi niža i to govori upravo da se vodi računa o toj rashodnoj strani i o obuzdavanju rashoda kako bi se postigao upravo onaj konačni cilj, a to je da imamo kvalitetan rast bez bujanja potrošnje, nego racionalnom raspolaganjem onoga što imamo, i na kraju krajeva, vrlo, vrlo opreznom planiranju i konzervativnom planiranju prihoda gdje se ne dozvoljava da ti se rashodi razmašu. Prema tome, upravo u ovom Proračunu gdje se vidi da rastu prihodi od PDV-a, gdje rastu prihodi od doprinosa, PDV je onaj veliki i neznačajni element koji zapravo pokazuje da će se ići u pravcu i investicija, ali isto tako i nastavku rasta osobne potrošnje i domaće potražnje jer ono što je jako važno, to znači da je povjerenje i građana i poduzetnika i dalje veliko i da onda neće doći do zaustavljanja određenih životnih procesa nego da će oni se nastaviti kvalitetno dalje. Ono što svakako, o čemu moramo voditi računa, a o tome sam sigurna da Vlada i Ministarstvo financija vodi računa je upravo korištenje sredstava u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti gdje će i gdje smo izravno onda i oni odgovorni kako i na koji način se usmjeravaju sredstava i budite sigurni da nijedan euro neće doći ako nema pokriće i ako za to nema napretka u onome što smo napisali u cjelovitom Nacionalnom programu. Kada govorimo o samom Zakonu o izvršavanju, ono što bih još rekla o samim rashodima, kada gledate sve sastavnice, a to se odnosi prvenstveno na izvanproračunske korisnike, onda treba reći i treba zaista dobro pogledati što se događa i u Hrvatskim vodama i u Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, HAC-u, HŽ-u, itd., sve oni infrastrukturni projekti koji su i, svjedokom sam to i na lokalnoj razini da, sve ono što se planiralo kroz recimo sustav Hrvatskih voda da zaista napreduje izuzetno dobro, da su dobro napravljeni i projekti i da one jedinice lokalne i regionalne samouprave, aglomeracije koje su to dobro postavile ide itekako kvalitetno i mislim da ćemo u ovom razdoblju od 2022. i 2023. napraviti velike, velike pomake. Može govoriti o tome i neki kolege su spominjale iznose i ulaganja u zdravstvo, da ona su ogromna, ali kad pogledate koliki su prihodi iz doprinosa, koliko je još dodatno preko 9,1 milijardu utrošeno u 2021. za sanaciju dugova prema veledrogerijama i manjkova koje su imale bolnice onda je to sigurno jedan od prioriteta koje treba itekako reformirati međutim pitanje je u koje omjeru s obzirom na to da imamo pandemiju, epidemiju koja je puno više zakomplicirala zapravo cijelu problematiku i tu se mora vrlo oprezno i vrlo kvalitetno pristupiti svakom, svakom pomaku koji će se dogoditi u tom segmentu. Nemojmo zaboraviti da mi imamo izuzetno visoki standard kada govorimo o uslugama medicinskim i mislim da tu nikome nije u interesu da se taj standard poremeti ili smanji. Možemo biti i svi osobno zadovoljni i nezadovoljni određenim funkcioniranjem ali s obzirom na ono što imamo u standardu samih bolnica mislim da možemo itekako biti zadovoljni. Što se tiče izvršavanja državnog proračuna važno je spomenuti da je i dalje zakonom propisano da će se 2 milijarde kuna isplaćivati kao pomoć za lokalne i područne (regionalne) samouprave za fiskalno izravnanje, da će u bit, da je planirano 100 miliona kuna za funkcionalno spajanje lokalnih samouprava. Tu možemo isto tako debatirati ima li ili nema smisla, međutim mislim da jedinice to moraju vidjeti kao svoju mogućnosti i onda predlagati rješenja. Isto tako je planirano 3% od ukupnog proračuna odnosno ostvarenih prihoda da je moguće se zaduživanje svih općina, gradova i županija, a isto tako su dati okviri za zaduživanje na inozemnom i domaćem tržištu. Isto tako i nova financijska jamstva koja su za 2022. 5,2 milijarde kuna od čega na izvanproračunske korisnike 2,5 milijarde te jamstvena zaliha od 300 milijuna kuna. Dakle, sve je ovo zaista konzervativno složeno i mislim da možemo sa zadovoljstvom podržati ovaj prijedlog proračuna i naravno Klub HDZ-a će podržati ove projekcije zajedno sa planom proračuna za 2022. godinu, zajedno sa izvršenjem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovani zastupnik Damir Bakić.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice, poštovani kolege, poštovani tajniče dobar dan vam želim, evo pred nama je proračun velik gotovo 174 milijarde i ja bih najprije rekao par općih napomena. Prvo, Fond solidarnosti, dakle Fond solidarnosti je prisutan u proračunu s 4 milijarde i 608 milijuna kuna što je više nego dvostruko u odnosu na ovu godinu. Najviše, to je milijardu i 800 miliona kuna u razdjelu Ministarstva znanosti i obrazovanja, zatim 742 miliona kuna u razdjelu Ministarstva kulture i medija pa je onda skoro isto toliko 741 milijun u razdjelu Ministarstva zdravstva itd. Ovo svakako treba pozdraviti i trebamo se nadati da ćemo uspjeti angažirati sva ova sredstva iz Fonda solidarnosti u obnovi svih naših potresom oštećenih zgrada javne namjene. Šteta je međutim što rashodi koji se financiraju iz Fonda solidarnosti nisu u obrazloženju malo detaljnije elaborirani jer ovako onda mnoge stvari ostanu nejasne. Na primjer nejasno je na poziciji administracija i upravljanje u Središnjem državnom uredu za Hrvate izvan RH nejasno je čemu je namijenjeno 2 milijuna i 8 tisuća 549 kuna. Druga važna novost u ovom proračunu je i opet za pozdraviti je prvo značajnije pojavljivanje mehanizma za oporavak i otpornost, a taj je izvor prisutan u proračunu sa gotovo 4 milijarde 900 miliona kuna. Međutim i ovdje bi bilo poželjno više informacija u obrazloženju, a izostala su. Na primjer u Ministarstvu kulture i medija imamo novu aktivnost pod naslovom Programi za poboljšanje dostupnosti kulturnih sadržaja osobama sa invaliditetom u visini od čak 146 milijuna kuna od čega se više od 144 milijuna financira iz mehanizma oporavka i otpornosti. Apsolutno za svaku pohvalu. Zbunjujuće je međutim što se u obrazloženju kaže da je to javni poziv za financiranje programa inicijativa namijenjen organizacijama civilnog društva. Jer zapravo neobično je vidjeti javni poziv organizacijama civilnog društva za ovako ambiciozno postavljen program ovako multidimenzionalan i ovoliko golubinozan, dakle svakako valjalo bi, bilo bi poželjno, bilo bi korisno znati više i o tom i o drugim ambicioznim programima koji se u ovom proračunu pokreću korištenjem sredstava mehanizma otpora, mehanizma otpornosti, oporavka i otpornosti. Treća o čemu se isto više, nekolicina kolega više govorila je vezano za zdravstvo. Ja bih se ovdje jer o zdravstvu će mnogo više govoriti u svojoj raspravi kolegica Kekin, ja bi se ovdje zadržao samo na trenutak, samo na jednoj stavci, a to je ono što se u, na prihodnoj strani proračuna pojavljuje na kontu 6.7.3. pod naslovom Prihod od HZZO-a, dakle od Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje na temelju ugovornih obveza, to je standardna proračunska stavka. Dakle, da ne bude zabune ovdje se radi o prihodu državnog proračuna od HZZO-a. Taj je planiran na razini 8,4 milijarde. Međutim, o rebalansu ovogodišnjeg proračuna kojeg smo donijeli u lipnju, na toj poziciji smo imali 9,2 milijarde, a o rebalansu iz studenog kojeg smo donijeli prije nekoliko tjedana čak 10,3 milijarde, dakle 9,2, pa 10,3, pa sad 8,4 i zaista teško je razumjeti ovoliko kolebanje u samo 5 mjeseci. U stvari kolebanje nečega što bi trebalo bit kristalno jasno ja mislim vrlo predvidivo proračunski transfer HZZO-a prema centralnom proračunu, dakle vrlo predvidivo ako hoćemo uopće samo početi razgovarati o reformi zdravstva. A za sad nekoliko konkretnih zapažanja. Prvo nereciklirani plastični otpad. To je porez ili ljepše rečeno sudjelovanje RH u financiraju proračuna EU. Nereciklirani plastični otpad platit ćemo u idućoj godini gotovo 139 milijuna kuna, a u ovoj godini ta stavka je iznosila 122 milijuna kuna jer plaća se počevši od ove godine dakle od 2021., plaća se u skladu s odlukom Vijeća Europe 0,80 eura po svakom kilogramu nerecikliranog plastičnog otpada. Pri tom RH tu ima popust, oprašta nam se zbog nerazvijenosti jer je naš BDP po stanovniku manji od europskog prosjeka, pa nam se oprašta 13 milijuna eura ili 16 milijuna i 250 kg nerecikliranog plastičnog otpada. I sad i uz taj popust naš doprinos ili kazna za nerecikliranje ako tako hoćete gledati, dakle naš doprinos narastao je sa 122 na 139 milijuna jer svatko od nas, a to se vidi u … [[Govornik se ne razumije]] računom, svatko od nas građana RH svakoga dana u prosjeku će odbaciti 28 grama plastičnog otpada koji se neće reciklirati, pa je dakle pitanje, a ne samo za Ministarstvo financija, možemo li bolje? U stvari pitanje koje nije retoričko je što se učinilo, što se može učiniti ili što se kani učiniti u idućoj godini da u onom nekom idućem proračunu ova stavka bude niža? Administrativna potpora Sveučilištu obrane i sigurnosti. U razdjelu Ministarstva obrane na ovoj poziciji piše 24 milijuna 38 tisuća i 272 kune. Projekcija za 2023. iznosi 74 milijuna i 354 tisuće, isto toliko za 2024.. Ponavljam, 24 milijuna za 2022., 74 milijuna 2023. i 2024. Zakon o osnivanju Sveučilišta obrane i sigurnosti donijeli smo u ožujku ove godine. U obrazloženju tog zakona kojeg je pisala vlada na str. 17 piše, za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u Držanom proračunu RH, ponavljam nije potrebno osigurati. Baš šteta što ovdje nije ministar Banožić koji je u saboru predstavljao taj zakon i koji je na ta pitanja upravo na tu opasku o troškovima koje će iziskivati osnivanje ovog sveučilišta branio poziciju vlade rekavši da, da osnivanje tog sveučilišta zaista neće iziskivati nikakve nove troškove za proračun RH. I možda bi nam kolegice i kolege trebalo biti ovo pouka i za ubuduće kad, kad iz vlade dođe prijedlog nekog novog zakona, pa kad se u obrazloženju kaže da za donošenje odnosno provedbu tog zakona neće biti potrebno osigurati. Već je više vas spomenulo, pa i ja ću da se u razdjelu Ministarstva financija pod naslovom Poticaji za dobrovoljno funkcionalno ili stvarno spajanje JLS sa iznosom od 100 milijuna kuna pojavljuje dakle ta nova stavka i dakle očito bez mnogo buke, potiho zapravo kreće toliko zazivana reforma lokalne samouprave, voljeli bismo znati više i o koracima koji se kane učiniti, modalitetima i o tome kako se tih 100 milijuna kuna kani utrošiti. Investicijski fond tri mora, evo nas opet kod njega, zar je to baš potrebno? Podsjetit ću da smo u planu za 2021. predvidjeli najprije 15 milijuna kuna, a onda smo to u rebalansu u lipnju digli na čak 96 milijuna, evo sad opet predviđamo 52,5 milijuna. Jednokratna prava branitelja iz Domovinskog rata svakako ne najveća i ne najvažnija stavka, ali sasvim nejasno evo zašto. U izvršenju 2020. imali smo 39 milijuna kuna onda smo za 2021. planirali više nego dvostruko više 80 milijuna i 767 tisuća, u rebalansu još povećali na 83,5 milijuna, sad pak za 2022. predviđamo opet upola manje. Dakle potpuno je nejasno što se dogodilo u ove 2021. i bilo bi potrebno objašnjenje. I na kraju o nečemu čega u ovom proračunu nema. Donijeli smo NPOO, proklamirali ciljeve i postavili indikatore. U proračunu za iduću godinu aktivirali smo gotovo pet milijardi kuna iz mehanizma oporavka i otpornosti, pokrenuli mnoge vrijedne programe ili projekte, međutim ništa, baš ništa nijedan korak nismo učinili, niti jednu kunu izdvojili za ono što je po mom uvjerenju jedan od najvažnijih ciljeva NPOO-a, a to je podizanje opće matematičke i prirodoslovne pismenosti naših učenika. Doslovce ništa nismo učinili u ključnom elementu ostvarenja tog cilja, što je reafirmacija učiteljske profesije i podupiranje obrazovanja nove generacije nastavnika matematike i prirodoslovlja. Govorilo se o tome i na tematskoj sjednici saborskog Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu, govorilo se pri donošenju Strategije razvoja RH do 2030. i govori se i u samoj strategiji, govorilo se i pri donošenju NPOO-a, govori se i u samom nacionalnom planu štoviše to je jedno od proklamiranih ciljeva NPOO-a i duboko je razočaravajuće da ni djelić od svega toga ovaj prijedlog proračuna nije prepoznao. Zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina podijeljeno, poštovani zastupnik Bilek i potpredsjednik Radin.
Hvala. Cijenjeni potpredsjedniče, štovani državni tajniče i glavni rizničar koji su sad prisutni. Kao što nam je poručio ministar financija učinak ili bolje rečeno šteta učinjena od pandemije gotovo već 40 milijardi kuna, znači skoro četvrtina našega proračuna, onda se nalazimo pred doista kompleksnom situacijom. Sve to uvjetno ublažava očekivani rast BDP-a za '22.g. za ovu godinu, pardon ovu godinu od 9%, a za iduću godinu 4,4, pa 3,7 i za 2024. 3,1%. Ja nisam ekspert za financije, ali se ponešto razumijem u psihologiju i shvaćam da je sasvim opravdano predviđeni rast BDP-a motivirajući, poželjni i da je to temeljni pokazatelj koji proizlazi iz želje i iz predviđanja da sve to bude i dalje redovito, linearno bez nepredvidljivih i izvanrednih situacija. Uvjeren sam da je moguće, međutim više sa stručne strane nego za cjelokupnu javnost napraviti i proračun u čijem algoritmu će biti i prikazane i nepredvidljive situacije. Što ako virus mutira tako da impakt na gospodarstvo bude isti kao ove i prošle godine? Što ako će 10, 20% biti veći nego što je bilo ove ili prošle godine? Što ako elementarne nepogode su takve da uspore razvoj zemlje? Upozoravam, to predlažem stručnjacima da rade takvu simulaciju jer narod mora živjeti ako je moguće na što dostojanstveniji način, ljudi moraju živjeti kao ljudi. I da tako bude i tako ne postaje moguće moraju se pronaći i rješenja za izvanredne situacije. Sada kad sam to rekao i kad sam rekao ono što mi stoji na srcu kao mislim opravdani strah i što imate više godina više očekujete nevolja, htio bih pohvaliti ono što je napravljeno i ja bi ga nazvao umjereno socijalno osjetljiv proračun, dovoljno umjeren socijalno osjetljiv proračun za situaciju pred kojoj se nalazimo. Sa stanovišta ljudskih prava koja nama iz nacionalnih manjina su posebno važna, uglavnom nema recesije, pravobraniteljstva ostaju više-manje na istoj razini, nešto se manje smanjuje pravobraniteljstvo za ravnopravnost spolova, al želim vjerovat da se tu radi o nekakvim o nekim projektima europskim koji su završili jer inače to se mora popraviti jer drugih razloga ne bi trebalo bit, uredi ostaje na više-manje istoj razini ured za, Ured za udruge, Ured za ravnopravnost spolova, ali o tome da li pravobraniteljice odnosno uredi su adekvatno financirani to je već druga, drugi par rukava o kojem sada nemamo vremena razgovarati, ali ćemo imati vremena ubuduće. To isto vrijedi i za Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina koji u postotku znatno se povećava ali sredstva i dalje ostaju po našoj prosudbi, po prosudbi našeg kluba nedostatna za ostvarivanje operativnih planova kojih je vlada donijela. Mi smo štedljivi i znamo raspolagati s novcem, tako da će npr. moja nacionalna manjina, moja nacionalna zajednica s tim novcem izgraditi do pristojne razine jednu školu onu u Novigradu i ako će biti gotova dokumentacija jedan dječji vrtić u Rijeci. Također osposobit će se zgrada koja će postati i to do kraja ja se nadam, koja će postati dom istrovenetskog narječaja, to je prvi naš jezik, naše materinji dijalekt narječje za naš jezik jel da, istrovenetski. I također naše lokalne zajednice moći će platiti ostatak troškova i raditi i dovršiti ono što je, ono što je započelo. Također i naše zajednice će moći crpiti od ovih sredstava, barem u određenoj mjeri, a drugo ostavljamo Istarskoj županiji, Talijanskoj državi kao uvijek i donekle nešto malo slovenskoj, Slovenskoj državi. I na kraju želim samo jednu stvar spomenuti imamo jednu školu u toku izgradnje, škola Leonardo da Vinci u Bujama. Za tu školu je predviđeno manje sredstava ove godine nego prošle godine, ali budući da ove godine ona mora biti završena jer nema drugih, iduće godine nema predviđenih sredstava, znači zaključak je da mora biti završena, vjerujem da je to dostatno i da ćemo imati prilike i to, i to ovaj i taj projekt ostvariti. O ostalim stvarima i o ocijeni našega kluba i o tome kako ćemo glasat će vam reći moj kolega Vladimir Bilek.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani rizničaru, drage kolegice i poštovane kolege zastupnici, pandemija, potres, poremećaj svjetskih gospodarskih tokova i sve ono s čime smo ušli u ovu godinu utjecali su i na našu svakodnevicu. Kako na funkcioniranje države tako i na privatan život svakog našeg sugrađanina. Sve to uzeto je u obzir za vrijeme kreiranja proračuna za ovu godinu koji smo kroz 2 rebalansa prilagođavali aktualnom stanju na koje se u najvećoj mjeri objektivno nije moglo previše utjecati. Prilagođavajući zakonodavstvo kako bi obnova od potresa što prije dobila potrebni zamah, prilagođavajući epidemiološke mjere prisutnosti virusa, podupirući gospodarske grane koje su bile u najtežoj situaciji a s posebnim naglaskom na izvoz i turizam došli smo do situacije da ovaj prijedlog proračuna u biti postavimo na dobre temelje. Politika poticaja gospodarstvu, dobre pripreme i dobro odrađena turistička sezona u dosta pokazatelja primakli su nas 2019. godini koja je bila predpandemijska godina i pričamo da je bila dobra godina jer smo imali i stvarno dobar gospodarski rast. Pad bruto društvenog proizvoda od 8,1% u 2020. godini je za nama, a rast od 15 zarez posto u trećem kvartalu ove godine realna je pretpostavka da se u 2022. godini ostvari onaj planirani rast od 9% koji nije temeljen samo na turizmu i osobnoj potrošnji nego u sebi ima i investicije, ali i izvoz. Oporavak nakon takvog pada govori o oporavku našeg gospodarstva te prijedlogu proračuna za narednu godinu koji je pred nama daje onu potrebnu realističnu notu. Međutim, ipak ne treba zaboraviti i dalje prisutne izvanredne okolnosti, a prije svega epidemiju korona virusa koja traje i dalje i prilično je nejasno kad bi mogla završiti. Ta činjenica zahtjeva predviđanje i dalje pojačanog financiranja zdravstvene zaštite kao i podrške ugroženim građanima i poduzećima. Stoga je očekivano da se na rashodovnoj strani proračuna koja je za iduću godinu teška 173,8 milijardi kuna posebno vodilo računa o stavkama koje se odnose na oporavak, jačanje konkurentnosti i otpornosti gospodarstva te socijalnu zaštitu svih slojeva društva. Prijedlog proračuna predviđa i reformu i investicije u nove tehnologije povezane sa digitalnom i zelenom tranzicijom što bi se trebalo odraziti i konkretnim pokazateljima na prihodovnoj strani proračuna. Ona je predviđena u iznosu od 164,5 milijardi kuna što znači da uz dosljedno provođenje proračuna i politike vlade uvjerenja smo da proračunski manjak od 9,3 milijarde kuna ili 2,1% bruto društvenog proizvoda neće biti prepreka našem daljnjem napretku. Značajna sredstva predviđena su za sanaciju šteta od potresa, povećanje od 1,08 milijardi kuna kako iz nacionalnih sredstava tako i iz sredstava i fondova EU. Naravno svi bismo mi htjeli da obnova ide i brže, no treba spomenuti evo podaci koji su znači od sinoć, da je obnovljeno 879 objekata i da je 679 objekata u tijeku direktne obnove. Naravno treba učiniti i dodatne napore kako bi se u potpunosti iskoristila sredstva i fondova solidarnosti EU na obnovi i izgradnji javne infrastrukture, obrazovnih, zdravstvenih i kulturnih objekata, gradnji brzih cesta kao što je ona Zagreb-Bjelovar-Virovitica ili obnove državnih cesta npr. one DC-5 od Grubišnog Polja preko Končanice do Daruvara, izgradnje novih vrtića, škola i učeničkih domova. Drago mi je što je na protekloj sjednici projekta Slavonija, Baranja i Srijem najavljen skori dovršetak i potpisivanje razvojnog sporazuma Sjever putem kojeg će se među ostalim opremiti i nova bjelovarska bolnica, dograditi i modernizirati specijalna bolnica Daruvarske Toplice, ali i mnogi drugi projekti koji će poboljšati kvalitetu života naših građana. Ne smijem dakako zaboraviti ni sredstva programa za financiranje projekta lokalne infrastrukture i ruralnog razvoja na područjima naseljenim pripadnicima nacionalnih manjima putem Ministarstva regionalnog razvoja, Ministarstva poljoprivrede i Ministarstva gospodarstva, kao i ostala sredstva za provedbu operativnih programa gdje evo nažalost svi smo svjedoci i povećanju cijena prije svega kod izgradnje infrastrukture i svega ostalog gdje uz određeno povećanje na neki način kupovna moć je i ono što se može ostvariti je ostalo isto kao što je bilo uz i ovaj proračun. Za istaknuti je i povećanje socijalnih naknada zbog primjene novog Zakona o socijalnog skrbi, te izmjena i dopuna Zakona o udomiteljstvu. Za sustav socijalne skrbi po svim osnovama predviđeno je povećanje od 836 milijuna kuna, porast rashoda za mirovine u iznosu od 744 milijuna kuna, što jamči naime i brigu za umirovljenike. Prijedlog proračuna prepoznaje i demografske probleme sa kojim se Hrvatska susreće, te su izdvojena i dodatna sredstva za primjenu i izmjena Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama. Naravno kroz ovo kratko vrijeme nije moguće osvrnuti se na baš sve stavke prijedloga proračuna, te sam u ovom kratkom osvrtu htio izdvojiti nekoliko najživotnijih. Nastojao sam i prije ove rasprave na plenarnoj sjednici steći ukupan dojam svih kolega o prijedlogu proračuna prateći rasprave na nadležnim radnim tijelima. Na osnovu do sada vođenih rasprava na 13 saborskih odbora za ovaj prijedlog ukupno je glasalo 84 članova odbora, 15 je bilo protiv, a 10 suzdržanih. I ove brojke govore kako je vlada na dobrom putu da se prevladaju sve teškoće proistekle iz prije svega otežanog poslovanja zbog pandemije koje je pak olakšala i održala stabilnom gospodarsku i financijsku situaciju koja nas je neplanski i naš državni proračun i građane RH koštala više od 40 milijardi kuna. Treba reći da se i ovakvim pristupom smanjio trošak kamata koji je 2015.g. iznosio 12 milijardi kuna, a 2020. 7,5 milijardi kuna, što je značajna ušteda. Prijedlog proračuna podržalo je i Povjerenstvo za fiskalnu politiku, a u prilog dobrom smjeru govori i kreditni rejting koji će sigurno u narednoj godini privući nove investitore i nove investicije u hrvatsko gospodarstvo i u sve ono što pokreće i podiže RH. Zato evo i Klub zastupnika nacionalnih manjina podržat će ovaj prijedlog proračuna. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HSS-a i RF-a, a govorit će poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Dobar dan svima. Evo sad imamo malo više vremena od jedne minute za debunkiranje mitova premijera, ali onda nema premijera, a nema ni ministra Marića, tako vam je to. No dobro. Znači statistika zvuči super kroz ružičaste naočale, temelj HDZ-ovog uspjeh jest fabriciranje statistike. Ustanovili smo da imaju šalabahter, ali taj šalabahter je pomalo nepotpun, pa ću ovdje probat objasnit ono što sam u jednoj minuti na brzinu htjela sve sročiti znači odjednom. Znači premijer je rekao više puta danas da imamo veliki rast BDP-a i da je taj rast jedan od najvećih u Europi i kad sam mu odgovorila da mi imamo u 2020.g. jako nizak rast BDP-a da su od nas niži BDP imali, rast BDP-a imali samo Bugarska i Grčka i da zaostajemo upravo po BDP-u po glavi stanovniku, on mi je odgovorio ako se sjećate, citiram, Europska komisija prognozira da će RH imati treći najveći rast od svih članica u 2021.g., znači rekao je nije to istina, komparativno znači ako si usporedimo Europska komisija nam je prognozirala da ćemo imati jedan od najvećih rasta u 2021.g., znači tu opet treba se mislim obratiti pažnju na manipulaciju koja se ovdje stalno ponavlja, ali to su kažem šalabahteri, to smo čuli i od raznih drugih HDZ-ovaca, tako da oni stalno ponavljaju da mi imamo užasno dobar rast BDP-a, znači tu treba doslovno mislim banalizirati stvari i reć i Kongo je imao veliki rast, znači i Kongo ima vjerojatno veliki rast ove godine, Kongo nije baš bogata država, to valja svi znamo. Znači o čemu se radi? Hrvatski BDP je per kapita zadnjih 9.g. rastao najsporije od svih susjednih zemalja, znači sve susjedne zemlje kad usporedimo i Hrvatsku naš BDP po glavi stanovnika zadnjih 9.g. najsporije raste, a onda je 2020.g. se desio taj rapidni rast od 8,4% i sad znači iz te ono depresije u koju smo pali naravno da imamo jedan od najvećih rasta BDP-a u Europi, nismo sigurno se usporedili s Finskom ili Švedskom. Slovenski BDP je za vrijeme te korona godine pao tek 4,2%, mađarski 5%, čaški 5,8%, dakle imali smo najveći pad BDP-a od svih usporednih zemalja prošle godine a prije toga najsporiji rast BDP-a i sad iz tog ponora predviđa se da ćemo najbrže rasti. O čemu mi pričamo? Plenković kaže isto tako da smo mi u fazi hvatanja koraka catching up policy, on voli ove engleske izraze i spomenu je PHARE program znači da Hrvatska nije bila u PHARE programu niti tom kontekstu do iza 2000. Znači mi smo u fazi hvatanja koraka na taj način da susjedne i usporedne EU zemlje hodaju kud i kamo bržim koracima od nas zadnjih 9 godina. To je znači hvatanje koraka, da zapravo relativno zaostajemo za drugima. Druga stvar, premijer se znači hvali i vrlo često jel izvozom. Znači porast izvoza kod nas je, to su i drugi napomenuli se dominantno odnosi na turizam. Turizam ima sve veći udio u BDP-u čime se zapravo svodimo na monokulturu. Niti jedna razvijena zemlja u Europi nema više od 5% udjela turizma u BDP-u, znači mi imamo 20%. Potrebno je znači gledati i vanjskotrgovinsku i platnu bilancu, a tu smo većinu vremena u deficitu. Znači treba gledati i tu strukturu izvoza, ne samo da se mi oslanjamo samo na turizam nego mi gasimo industrije odnosno proizvodnju koja je sofisticiranija i uništavamo svaku mogućnost znači tog napretka temeljenog na visokosofisticiranim proizvodima koji imaju mogućnost proizvesti visoku dodanu vrijednost. Znači sad upravo se u proračunu ne može naći ako pretražite Brodarski institut, Brodarskog instituta nema, to je najveći laboratorij trenutno u Hrvatskoj i znanstveni institut koji je imao mogućnosti znači upravo to proizvesti visokosofisticirane znanstvene kadrove, a onda povezane s tom industrijom, brodograđevnom industrijom koja proizvodi veliki znači visokosofisticirani proizvod koji ima te multiplicirajuće učinke na ekonomiju, znači povezuje razne dijelove industrije. Zašto turizam mislim nije naravno turizam loš, ali turizam nema te mogućnosti jel tih multiplicirajućih učinaka. E sad naši ljudi često misle da smo eto ajde baš u toj boljoj poziciji jer kad kažete nema radnih mjesta, nema nikakvih dobrih prilika kod nas da tako kažemo možeš se svest na malog ili srednjeg poduzetnika koji hvata ono korak svaki mjesec. Uvijek se znači naši ljudi oslanjaju na to da će im djeca moći ići vani, jel da će moći ići u inozemstvo jel puno ljudi je otišlo vani, ali ni toga više neće biti jer naši ljudi zaboravljaju da neće više biti toliko visoko obrazovanih kadrova, da je to stvar zapravo prošlosti. To je rezultat te HDZ-ove utrke prema dnu gdje se i kvote na fakultetima zatvaraju, to se lijepo zove jel sinhroniziranje tržišta rada i visoko obrazovnih institucija gdje nema potrebe više za visokoobrazovanim kadrom tako da ćemo mi i tu opciju izgubiti. Premijer se hvali investicijama i hvali se povećanjem investicija, no znači tu isto treba reći udio investicija, razina investicija, njihov udio u BDP-u još danas znači 2021. godine nije dosegao razinu iz 2008. godine. Znači ukupne javne i privatne investicije u 2008. godini su bile veće od svega što nazivamo investicijom danas uključujući te EU fondove. Znači uključujući iznos koji je recimo Hrvatska povukla iz fondova u razdoblju prethodnom znači razdoblju od 2014. i '20. godine. Mislim kad govorimo o investicijama onda stvarno ne govorimo o nekom velikom rastu i napretku. Onda rejting znači ovdje se stalno, mislim neki iz opozicije su zapravo govorili da treba samo gledati rejting jel to je glavna ekonomska informacija koja nam treba biti najvažnija. Do dobro Fitch nam je, je malo podigao rejting ali opet treba reći i zašto. Zato što očekuju da 2023. uđemo u eurozonu i tada će država stvarno izgubiti i formalno znači sve poluge za autonomnu, monetarnu i tečajnu politiku iako ih ni sada nismo imali, ali tada gubimo svu mogućnost te autonomne, monetarne i tečajne politike kojom bi mi mogli potaknuti naš izvoz. Znači Slovenija je to radila prije ulaska u eurozonu kad su je zvali tranzicijskim tigrom. Znači ciljanom devalvacijom svoje valute je podsticala taj izvoz to ćemo mi izgubiti, a daleko da smo i sad to koristili jer je kuna visoko eurozirana. Plaće, znači to sam više puta govorila, znači to je stvarno skaredno i tu bi opozicija trebala doslovno se dizat na noge kad premijer spominje povišenje plaća. Znači naša prosječna plaća je u rangu minimalne plaće u Sloveniji. To je valjda podatak koji je dovoljan, ali treba stalno napomenuti, napominjati da Hrvatska ima neke od najnižih plaća u EU i da su naše plaće rasle neznatno u odnosu na EU. Skaredno je stvarno da se HDZ uopće usuđuje koristiti statistički podatak koji često koristi, pa i ovdje neke kolegice i kolege da je udio naše minimalne plaće u prosječnoj plaći 60%. To je udio ničega u ničem. Znači mi imamo jednu od najnižih prosječnih plaća u Europi. I onda kad imate veliki udio, znači i povećanje veliki udio, povećanje minimalne plaće u prosječnoj to je zapravo smiješno. Hrvatska je u skupini zemalja s najnižom minimalnom plaćom, a ta je plaća najmanje rasla, skoro najmanje rasla između 2011. do 2021. godine u odnosu na sve zemlje EU. Zaposlenost još gora statistička manipulacija, to već svi znaju i drago mi je da opozicija isto tako, mnogi o tome govore. Znači kad iseliš preko 300.000 ljudi naravno da imaš odličnu zaposlenost, ali nije samo to znači HDZ manipulira zaposlenošću i tako da ne spominje stopu zaposlenosti. Znači mi imamo jednu od najnižih stopa zaposlenosti u Europi i ne spominje jaz između radno aktivnih i zaposlenih. Znači mi imamo skoro milijun ljudi koji su radno sposobno koji bi mogli raditi, koji nisu zaposleni i koji zapravo predstavljaju ogromnu i ekonomsku mogućnost odnosno bogatstvo kad imate skoro milijun ljudi koji su neispunjeni, koji nisu zapravo dobili pravo na rad jel rad je, pravo na rad je stvarno ljudsko pravo onda ne možete govorit ni o kakvom razvoju. Nadalje, moram reći da se sigurno ne bih složila niti sa dijelom neke argumentacije iz opozicije kada se recimo sve svodi na rejting ili kada se sve svodi na nekakvu, stvaranje neke dobre poduzetničke klime, tu isto treba biti ipak malo skeptičan, znači mi imamo što se tiče naše poduzetničke klime uglavnom se temelji na malim i srednjim poduzetnicima koji nemaju mogućnost zamaha znači pokretanja velikih infrastrukturnih projekata, tu mogućnost ima država, ali država nažalost se odriče svih poluga, znači pa i onih vlasništva u nekim firmama. Doslovno je ministar Marić danas rekao, koristio je izraz čišćenja, dakle doslovno je koristio izraz čišćenja kad ga je netko pitao za dionice u nekim firmama, znači vlasništvo države u nekim firmama, rekao je da je kao mjera adekvatnog upravljanja državnom imovinom u NPOO se država odlučila na kako je on rekao čišćenje jel prodaju dionica države i to u onim firmama gdje nema većinski udio. Također mislim da treba reći da je, da nisu realne niti ove opozicijske često kuknjave o udjelu države odnosno javne potrošnje u BDP-u. Po pojedinim nacionalnim ekonomijama Hrvatska se nalazi negdje na sredini ljestvice. Udio zaposlenih u javnom sektoru u odnosu na ukupan broj zaposlenih u Hrvatskoj je ispod europskog prosjeka, zemlje koje imaju još veći dio, udio potrošnje, javne potrošnje u BDP-u su najbogatije zemlje. Mislim, to ne znači da mi ne trebamo provesti neke racionalizacije koje negdje postoje, ali sama, sam taj podatak nije, nije ključan i samo mijenjanje tog udjela neće bit ključan za ekonomski rast, znači nije stvar u narasloj državi kako se to jel voli reći nego je stvarno stvar u toj utrci prema dnu. Utrka prema dnu znači da mi sad svoju konkurentnost isključivo temeljimo na jeftinoj i što jeftinijoj radnoj snazi, a ne na tehnološkom razvoju i istraživanju. Što se tiče proračuna on reflektira tu utrku prema dnu, znači nema znanstvenog razvoja, ugasit će se brodogradnja, gasi se brodarski institut, Ministarstvo zdravstva pada znači sa planiranih 20 milijuna na 16, sa 20 milijardi na 16 milijardi, uz to je potpuno nejasno kako se uz to smanjenje misli održati znači zdravstvo jer izdvaja se za, predviđa se smanjenje čak i izdvajanje za zdravstvene ustanove u vlasništvu države sa planiranih 11 milijardi u 2021. na 10 milijardi u 2022., znači Beroš najavljuje zdravstvenu reformu kojom će se centralizirati zdravstvo i država će preuzeti kontrolu nad mnogim zdravstvenim ustanovama i institucijama koje su bile pod kontrolom županija, znači trebalo bi više novaca u proračunu ić za te institucije. Nadalje, Ministarstvo obrane već su mnogi spomenuli, proračun je narastao za 2 milijarde kuna, svake godine ćemo izdvajati preko 2 milijarde kuna za te avione, ali treba isto tako reći zašto smo mi kupili te avione, treba bit sasvim jasno da ti nama avioni ne trebaju za obranu već kupujemo od Francuske zeleno svjetlo za ulazak u šengen, a i to nije izvjesno da ćemo to zeleno svjetlo dobiti. Znači Hrvatska je bila opomenuta da izdvaja jako malo za opremu, postojao je taj NATO plan da se do 2%, da se oko 2% BDP-a izdvaja za obranu do 2024. sve, sve zemlje u EU, ali to je bila, to je bila preporuka, nije se toga trebalo držati, pogotovo ne u ovoj koronskoj godini. Nadalje, tu su razne druge, razna druga smanjenja i povećanja koja su potpuno, koja su potpuno neracionalna. Između ostalog ako se želi riješiti taj problem sa zdravstvom trebalo bi puno više ulagati u Imunološki zavod, Imunološki zavod dobivao je nekakva konvencionalna sredstva svake godine, ali neće se desit ono što je najavljeno, a to je izgradnja imunološkog i pokretanje proizvodnje. Državni zavod za statistiku planira se smanjenja, a bez statistike zapravo ne možemo niti planirati razvoj. Niz je tih neracionalnih stavki u samom proračuna koje idu na taj povijesni revizionizam, koje su potpuno nepotrebne. Evo Austrija će zabraniti blajburšku komemoraciju, ali mi i svake godine planiramo znači ista sredstva za to. Onda opet obilježavanja sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima koji služe za povijesnu reviziju. Onda povećaju se sredstva za crkvu iako oko jedan milijardu kuna odlazi crkvi itd., itd [[Upadica: Hvala]] amandmanima ćemo to pokušati regulirati.
Sada će u ime Kluba zastupnika IDS-a govoriti poštovani zastupnici Emil Daus i zastupnik Lerotić čini mi se jel, najprije poštovani zastupnik Daus, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, uvaženi predstavniče ministarstva, kolegice i kolege. Državni proračun nije samo financijski dokument u kojemu se po stavkama raspoređuju sredstva kojima raspolaže država nego je proračun i politički dokument iz kojeg je vidljiva vladina politika za godinu, ali i godine koje su pred nama. Nažalost predstavljeni državni proračun za 2022. predstavlja samo kontinuitet izostanka pravih reformskih poteza. Čitajući ovaj prijedlog proračuna očekivali smo ovaj put da će biti ipak nešto bolje, nešto drugačije zapravo, dakle bilo što što bi ukazivalo na jednu promjenu smjera. No ovaj proračun je gotovo identičan lanjskom, naravno možemo pričati o nekim milijardama koje su se pojavile u rashodu naravno, ali načelno je to isto. Trebalo bi navodno donijeti neke velike promjene, al od tih promjena nažalost suštinski neće biti ništa jer činjenica je da građani žive lošije, raste inflacija cijena proizvoda što izravno smanjuje njihovu kupovnu moć i životni standard i na to u ovom proračunu nema pravog odgovora. Jedan od razloga tome je to što se i vladina proračunska filozofija svodi na rezanje ili povećanje pojedinih stavki za nekoliko postotaka umjesto da drastično smanjimo poreznu presiju i olakšamo investiranje i otvaranje novih radnih mjesta. Drugi razlog je što nikako da se stavi u funkciju zapuštene i napuštene državne nekretnine, da se otvorimo novim zelenim, modernim industrijama puno progresivnije nego što se to čini i da zadržimo mladu pamet koja nam odlazi iz zemlje brzinom svjetlosti. Ali za to trebaju suštinske, a ne PR reforme. One reforme koje stvaraju moderno društvo s konkurentnim gospodarstvom, društvo koje se sustavno odgaja, educira i usmjerava već od najranije dobi pa kroz cjeloživotno obrazovanje do mirne i sretne starosti koje poput sjevernih razvijenih zemalja već u nižim razredima osnovne škole uči djecu ekologiji, održivom razvoju, osobnim financijama, koje uči da se prave vrijednosti stječu radom, a ne krađom, da je uspjeh mog susjeda, kolega, poznanika i moj uspjeh. Društvo koje iz svojih redova stvara jake individue koje će kroz neko vrijeme postati lideri u raznim sferama tog istog društva i voditi ga među najbolje, ukratko društvo koje promišlja o 2041. a ne o 1941. Kolegice i kolege, razlika između državnih proračuna koje ova vlada predstavlja zadnjih godina je samo u tome što se jedne godine proračunske rupe krpaju dodatnim zaduživanjim, druge godine se još dodatno pokušavaju zakrpat i sredstvima iz eu fondova, no nijedno ni drugo nije rezultat strateškog, dugoročnog promišljanja već kratkoročnog političkog preživljavanja vladajućih do nekih sljedećih izbora. A strateško promišljanje mora biti dulje od jednog ili dva mandata, ona mora biti smjer ove zemlje sljedećih desetljeća bez obzira koja vlada upravlja državom. Tek kad dođemo na taj nivo promišljanja, ali i djelovanja, moći ćemo reći da smo uspjeli svi zajedno, a sad smo još miljama daleko od toga. Nama je svake godine državni proračun u minusu odnosno planirani manjak prihoda u odnosu na rashode. Svake se godine ili gotovo svake ova država nanovo zadužuje, pogledajte kako su završile tvrtke koje se s novim zaduženjima vraćali stara zaduženja, kako su završile privatne osobe, obitelji koje su pretjerale sa zaduživanjem. Onaj tko nekome posuđuje novac taj svoj dug uvijek naplati, da nije tako ne bi posuđivao, ne bi imao interes. I što će se našoj zemlji dogoditi jednog dana kad se više ne bude moglo vraćati dugove ako tako nastavimo? Da li će se za dug dati još ovo malo prirodnih bogatstava što nam je ostalo u RH? Klub zastupnika IDS podnijet će 57 amandmana na državni proračun za 2022. koji su usmjereni na jačanje obrazovanja, zdravstva, socijalne skrbi, turizma, prometne infrastrukture. Projekti koje ćemo predložiti nisu tu da bi se ostvarili interesi neke političke stranke nego da bi se povećala kvaliteta života naših građana. Nadam se, možda malo i naivno, možda, sigurno naivno, da će vladajući ove godine imati više razumijevanja pri odlučivanju o našim amandmanima nego prethodnih godina kada su ti amandmani redom odbijeni u principu bez ikakvog kvalitetnog obrazloženja. I za sam kraj, iskreno očekivali smo više, ne više nemoguće jer smo uvijek bili realni i podržali sve što je bilo u interesu građana RH to ćemo bez brige činiti i dalje, ali očekivali smo više odvažnosti, više vizije, više nade za godine koje su pred nama, godine koje će s jedne strane biti izazovne to je sigurno, ali godine koje će s druge strane biti prilika, prilika za biti u društvu najboljih, iako izgleda malo apstraktno, ali može se. A ja vjerujem da može ova zemlja i ovo društvo, ali ako promijeni 180 zaokret. Treba malo više hrabrosti za učiniti taj korak, onaj tko ga bude spreman učinit vjerujem da će dobit širu podršku jer ćemo morati svi zajedno biti na tom putu. I ovo nije patetika, ovo ozbiljno mislim. Našu podršku će sigurno dobit, ali ne danas, ne danas jer ovaj proračun još uvijek nije korak naprijed. Hvala lijepa.
Hvala. Nastavit će poštovani zastupnik Lerotić.
Poštovane kolegice i kolege. Pa danas smo više puta gotovo u svakom uvodu u ime klubova na temu rasprave oko državnog proračuna čuli da ovaj danas planiramo i raspravljamo o novom proračunu za 2022.g. koji nam pokazuje već danas planirani deficit od preko 9 milijardi kuna. 9 milijardi kuna koje ćemo naravno platiti novim zaduživanjem. I to je strašno, to je loše, a još strašnije i još lošije što pa gotovo sa sigurnošću možemo reći a to nas i povijest uči kada smo na prvom sljedećem rebalansu govorili i raspravljali i komentirali ga taj deficit se često povećavao, gotovo uvijek. A ono s čime se vladajući vole pohvaliti je to da smo eto tri godine imali suficita, samo tri godine, a i u te tri godine suficita kojeg smo imali u državnom proračunu nismo imali dovoljno hrabrosti, dovoljno energije, dovoljno vizije kako bismo sproveli neke ozbiljne i kvalitetne reforme i upravo zbog tog nečinjenja koje je gore da neke pute i nešto pokušam po i pogriješimo, ali upravo zbog tog nečinjenja hrvatski BDP je u drugom kvartalu 2020.g. pao za preko 15% bio je treći najveći pad u EU, upravo zbog takvog pada i tako loše situacije u hrvatskom gospodarstvu hrvatske ekonomije dobili smo sve te silne milijarde eura na raspolaganje. I uvijek i često slušamo od vladajućih kako smo dobili sredstva da pokrenemo ozbiljne strukturne reforme kako bi očvrsnuli hrvatsko gospodarstvo, kako bi u nekim budućim krizama koje će zasigurno doći i to je neminovno, za koje možda nećemo ni mi biti odgovorni da provedemo strukturne reforme kako bi ojačali hrvatsko gospodarstvo. Strukturnih ozbiljnih, kvalitetnih reformi nema na vidiku. Mi planiramo ovaj proračun gdje ćemo izdvojiti za zdravstvo preko 16 milijardi kuna, što bi čak bilo i ok kad ne bi znali da smo samo preko nekoliko tjedana, mjeseci raspravljali o rebalansu proračuna jer smo potrošili za ovu godinu planirana sredstva 38 milijardi kuna u zdravstvo, nismo proveli nikakvu reformu, svaki mjesec nam dug prema veledrogerijama raste za 280 milijuna kuna. Ministar Beroš najavljuje novu reformu centralizacije sustava, a isto tako igrom slučaja je zaboravio spomenuti da upravo bolnice koje su pod državom generiraju najveći dio duga u hrvatskom zdravstvu. A onda kad se mi zalažemo da istarskim građanima koji zbog, koji žive uz granicu, da im se riješi problem sufinanciranja liječenja u Izoli, e za to nema novaca. Al za krpanje dugova, za nerješavanje problema, za to nažalost uvijek ima. I kao što je kolega Daus rekao mi ćemo danas podnijeti 57 amandmana, vrijednih 1,5 milijardi kuna. Najviše se odnosi naravno na Istarsku županiju. Sa nekim projektima smo zadovoljni, a sad ću to i naglasiti, recimo kada govorimo o Općoj bolnici Pula, evo upravo danas smo komentirali, Opća bolnica u Puli je dobila uporabnu dozvolu i od vladajućih često čujemo, eto mi smo uložili u Opću bolnicu Pula. Jeste, 2021. godina na isteku, najrazvijenija županija u Hrvatskoj je dobila Opću bolnicu. Mi smo zadovoljni, dobit ćemo Istarski ipsilon, dobit, to je netko platio. To su platiti građani Istre. I solidarni smo jer svake godine preko milijardu kuna više uplatimo nego što se u Istru vrati. I nemamo problem s time, ali isto tako želimo i ukazujemo i ukazivati ćemo da smo bitni i da Istra isto tako sastavni dio ove zemlje, i nadamo se i bit ćemo konstruktivni, to je i premijer na kraju krajeva rekao, kad je ovdje postao pred godinu i 4 mjeseca, kad je dobio svoj drugi mandat, da budemo konstruktivni i da će se onda uvažavati. Bili smo često puta konstruktivni, ne samo mi iz Kluba IDS-a, nego i druge zastupnice i zastupnici iz oporbe, rijetko kad su naši amandmani za bilo šta bili prihvaćeni. Vidjet ćemo hoće li biti sada, čisto sumnjamo, ali nadamo se da ćemo krenuti u jednom ispravnom putu. Kažem, situacija nije dobra, u ovom Proračunu također ne vidimo da ćemo u nekom budućem periodu, odnosno u 2022. godini krenuti ka nekim ozbiljnijim reformama, imamo i najavu reforme lokalne i regionalne samouprave koja je, ne znam, da li uopće trošiti riječi, i kao što je i kolegica malo prije mene spomenula, baš me zanima koliko će se to općina spojiti iz, eto zato jer oni to žele i to sam već nekoliko puta istaknuo, jer bogata općina ako se spoji sa siromašnom, ta siromašna neće postati bogata, a dvije bogate općine zasigurno se spajati neće. Na temelju čega, točno. Tako da evo, mi ćemo biti konstruktivni i dalje, ukazivat ćemo na sve one probleme koji nas muče, koji nas tište, uložili smo amandmane. Prošle godine nam je jedan amandman prihvaćen, a to je da se obnovi Policijska postaja u Poreču, samo da naglasim da ni to nije izvršeno. Vidjeli smo da je u Proračunu i za sljedeću godinu, vidjet ćemo hoće li se ostvariti. Toliko o odnosu ove države prema Istri.
Sada će u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista govoriti poštovani zastupnici Hrebak i Klasić, najprije, samo poštovani zastupnik Hrebak. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolegice i kolege zastupnici. Nalazimo se pred još jednom najvažnijom odlukom u jednoj financijskoj godini, dakle to je donošenje Proračuna Republike Hrvatske za 2022. godinu. Svi znamo da ove zadnje dvije godine za Republiku Hrvatsku su bile izuzetno zahtjevne, zbog svega onoga što se događalo po pitanju pandemija koronavirusa i svega onoga što nam je ipak nanijelo jedan određeni i problem u smislu našeg gospodarstva, ali isto tako ono što je još bitnije, vezano uz cjelokupnu pitanje po pitanju sigurnosti zdravlja i svega onoga što svjedočimo ove zadnje dvije godine. Zadnja ovako velika kriza dogodila se u Hrvatskoj prije nekih 10 godina, a nas liberale tad je najviše brinulo to što je to bilo upravo razdoblje velikog dizanja poreza, sjetimo se samo kriznog poreza, harača, ili primjerice dizanja PDV-a na 25%, što je u ovom trenutku druga najviša stopa u Europskoj uniji. Velika je stvar po našem mišljenju, što smo ovog puta ipak malo pametnije pristupili cjelokupnom problemu i krizu nismo gledali na način da počnemo ponovno haračit, da počnemo ponovno uvodit neke određene poreze i na taj način otežati još dodatno gospodarstvo koje je i onako bilo dovoljno uzdrmano i mislim da je upravo dobro što smo usprkos pandemiji, umjesto dizanja nameta odlučili se za cikluse određenih poreznih reformi, koje je ministar Marić po našem mišljenju uspješno proveo. Dobra je stvar da su se reprogramirali krediti po povoljnijim uvjetima, uravnotežio deficit i da smo si upravo u očima svjetskih financijskih kuća poboljšali kreditni rejting na način da smo dobili po … [[govorni se ne razumije]] BBB uz pozitivne daljnje izglede u godinama koje dolaze. S obzirom na ono što smo vidjeli, čitajući materijale, vezano za Proračun, obzirom na sve okolnosti koje su nas snašle, i obzirom na sve ovo što se događa po pitanju pandemije, mislim da je Proračun za 2022. godinu poprilično realan. Naravno svi bismo mi htjeli da nam bude puno bolji, da nam bude puno optimističniji, ali u ovom trenutku on je doista realan s obzirom na sve što je našu zemlju i ostatak Europe, pa i svijeta zateklo po pitanju pandemije. Prihodi će koliko vidimo po najavama, rasti, možemo biti sigurno dosta tog rasta zahvaliti turističkoj sezoni, ali s druge strane veselimo se i sljedećoj turističkoj sezoni, imamo nekakvo iskustvo i mislim da ćemo ipak sada imati puno veće šanse da ponovimo ovakvu turističku sezonu, ako ne i poboljšamo ju. Treba biti optimistični po pitanju rasta izvoza i potrošnje, što će sigurno potaknuti realni rast BDP-a, vidjeli smo da je on više od 9%, čime ćemo se vratiti na razinu jedne od najboljih godine u povijesti naše zemlje, a to je pretkrizna 2019. godina, a s obzirom da je rast BDP-a u trećem kvartalu 15,8% mislim da ipak stvarno možemo biti umjereno optimistični, gledajući na ovogodišnji proračun i sve ono što očekujemo u sljedećoj godini. Dogodi li nam se, kao što sam rekao, ponovno jedna dobra turistička sezona, jednaka ili bolja od ovogodišnje, mi stvarno mislim da možemo biti realni po pitanju prihoda koji su planirani za ovu godinu i da jednostavno s obzirom da ponovno možemo očekivati iste okolnosti, ovakvu jednu turističku sezonu, povećanju potrošnje, ali ovo što je još najbitnije, povećanju izvoza, jer čim izvoz raste, malo i uvoz raste, ali s druge strane ipak izvoz, uvoz, potrošnja ipak su znak da se određena proizvodnja održava, da se određena u gospodarskom toku financije vrte, i mislim da to može biti jedna dobra stvar i dobra optimistična najava za sljedeću godinu. Mi kao liberali, naravno da svesrdno podržavamo i ulazak u euro zonu. Iznimno je bitno da se držimo kriterija i deficita od 3% i nadam se da ćemo upravo u ovoj sljedećoj godini koja dolazi, koja nam je jako bitna, koja je nekakav kriterij za ulazak, da ćemo tu razinu deficita održati, kako doista ništa ne bi ugrozilo ulazak u euro zonu. Pozdravljamo i najavu da ćemo javni dug usmjeriti prema silaznoj putanji, to je danas ministar Marić javno naglasio, to je ono što je smisao gospodarske politike, da se uravnoteže financije, da se pokuša smanjiti javni dug, ali isto tako da u narednim godinama pokušamo ići i krenuti prema suficitu kao kojeg smo imali 2019. godine. Puno dobrih stvari i naravno očekujemo od Nacionalnog plana oporavka i otpornosti, od tih silnih milijardi koje će nam biti na raspolaganju, naravno, pod uvjetom ako ćemo biti dovoljno sposobni da tu priliku iskoristimo. Naravno, svi znamo da osim tih milijardi koje svjetlucaju, da nas čeka i ovdje u ovom visokom Domu jako težak posao, da ćemo morati ispuniti određene kriterije. Morat ćemo provesti nekih 70-tak reformi, promjena, izmjena zakona kojima ćemo našu zemlju sigurno promijeniti po direktivi iz Europe, ako želimo ovaj novac, morat ćemo to isto tako i dobro, dobro opravdati. Dakle, nema više opravdanja, novac iz MPO-a je upravo ovdje, mi moramo provesti reforme, Europa nam je poslala upravo taj okvir za reforme, i to će se morati napraviti ukoliko ćemo htjeti, ne samo pričati o europskom novcu i silnim milijardama, nego ukoliko ćemo ih htjeti i doista i realizirati u Hrvatskoj. HSLS će podržati ovaj Proračun, ali i želimo upozoriti na još dvije stvari. Naime, već nekoliko godina za redom upravo tom velikom deficitu doprinose i ogromni dugovi u zdravstvu, o kojem smo već i pričali, o kojem je i sam ministar rekao da je više neodrživ i da se to tako više ne može tolerirati i jednostavno morat ćemo taj neobuzdani rast u pravo u zdravstvu sanirati, morati ćemo ga staviti pod kontrolu i nadam se da će i to biti jedna od reformi koja će konačno zdravstvo staviti u kontekst koji svi očekujemo, a to je jedna, rekao bih, kontrolirani izdaci, da ne mora sve pokrivati direktno iz izvornih prihoda našeg proračuna. Svi ovi problemi i neprovođenje strukturnih reformi poništavaju neke druge dobre poteze, upravo ministarstva i bojim se da nam upravo ta nemogućnost kontroliranja svih rashoda neće pružiti mogućnost da prilikom sljedećeg proračuna snažnije otvorimo prostor za jači ciklus poreznih reformi, kojima bismo rasteretili gospodarstvo, čime bi se ono dodatno aktiviralo i potaknulo da više u stvari zapošljava. Ono što me veseli u cijeloj toj priči, da postoje neke najave vezane i za Nacionalni plan oporavka i otpornosti, da će i Ministarstvo financija morati prionuti u dodatno, daljnje rasterećenje poduzetništva, jer i to će biti jedan od kriterija da bismo dobili sredstva, dakle, morat ćemo još određen dio uložiti u rasterećenje hrvatskih poduzetnika, kako bismo mogli dobiti sredstva za daljnje unapređenje gospodarstva, javnog servisa i sve ono što MPO i predviđa. Polako izlazimo iz krize, financije se stabiliziraju i upravo sad je vrijeme da se sa tim reformama rashodi stave pod kontrolu, da se provedu i sve one druge reforme koje nam je MPO isto tako stavio kao prioritet, dakle i reforma zdravstva i sve druge reforme o kojima stalno govorimo, kako bismo doista stalno, ponovno mogli ostvariti pretpostavke rasta gospodarska kakav smo imali prije pandemije, možda čak još i jačeg, a evo, nadam se da ćemo upravo sa tim rasterećenjem gospodarstva krenuti u idućim, idućih godinu dana, jer mislim da bez tog gospodarskog rasterećenja nećemo imati snažniji gospodarski rast. Jedino rasterećenjem poduzetništva, njegovim jačanjem, deregulacijom, rekao bih kontroliranjem, na neki način pretromog sustava i birokratskog aparata za koji znamo da postoji, i za kojeg se nadam da ćemo ga doslovce ubiti digitalizacijom za koju su nam osigurana sredstva iz MPO-a i da ćemo upravo na taj način još snažnijom, jačom digitalizacijom cijelog javnog servisa staviti razbujalu birokraciju pod kontrolu, da ćemo upravo time moći dati gospodarstvu da diše, da povećava plaće i da potiče daljnja zapošljavanja. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Prije nego što nastavimo, napravit ćemo jednu stanku od 10-tak minuta, jer me informatičari su zamolili s obzirom na neke probleme koje trebaju riješiti, da im treba malo vremena, pa ćemo nastaviti, evo za 10 minuta, dakle u 15,55. STANKA U 15,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,54 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, izgleda da su informatičari sve uštimali, pa možemo nastaviti. Idemo kao što je po rasporedu na pojedinačnu raspravu, pa će prva govoriti poštovana zastupnicu Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Ja bih iskreno voljela da mogu dijeliti optimizam i vaš ministre i članova s ove strane sabornice, međutim nažalost ne mogu, skeptična sam zbog toga što je ovaj prijedlog proračuna zapravo na poprilično klimavim odnosno staklenim nogama. Ako izuzmemo ovo predviđeno, predviđeni porast poreza od 5,7 milijardi kuna na prihodovnoj strani onda vidimo da se cijele ove optimističke prognoze zapravo baziraju na snažnijem povlačenju europskih fondova gdje je na prihodovnoj strani planirano čak 8,3 milijardi kuna više. Međutim mi znamo da smo prije nepunih mjesec dana u ovom HS usvojili rebalans proračun gdje je jedna od bitnijih korekcija bila upravo po ovoj stavci koja je pokazala našu neefikasnost u povlačenju sredstava fondova. Znači svaki plan koji smo si zadali, a kojim smo se vodili, ne mi opozicija nego ste si vi zadali, nismo ga uspjeli ispuniti. Tako da ne mogu biti optimistična kada vidim da se zapravo ovaj proračun, da je jedna od osnovica, glavnih stupova na kojima počiva je taj rast u povlačenju fondova bez obzira radilo se o ovim fondovima o perspektive do, ovoj 7-godišnjoj novoj perspektivi ili je to, ili su to ovaj vezano uz NPOO mislim da nažalost nećemo uspjeti postići zacrtano. I jednako tako smatram da nije u redu prikazivati, dolazit pred saborske zastupnike sa informacijama koje su neistinite. Znači neistinita je činjenica da ćete uspjeti u slijedećoj godini ostvariti uštede u zdravstvenom sustavu i to kako je planirano 9 milijardi čini mi se kuna, tako je, na stavci Ministarstva zdravstva 6,5 milijardi kuna i još dodatnih 2,5 milijardi kuna na HZZO. To je naprosto nešto što je nerealno za očekivati pogotovo zbog toga i između ostalog zbog toga što se cijeli ovaj proračun zasniva na pretpostavci da je covid kriza gotova, da je u 2022.g. biti neće i da zapravo rashodi koji će proizaći iz te covid krize ne samo u zdravstvenom sustavu nego i u drugim sustavima u našem društvu neće, da tih rashod neće biti, što je teško za očekivati i teško za vjerovati. I treći razlog zašto ne gajim vaš optimizam je taj što zapravo ne postoji jedan sustav strukturnih, strukturnih reformi koji smo u najmanju ruku očekivali ako ni zbog čega drugog, a onda zbog ovih planiranih ušteda u zdravstvu jer vidimo da se i tzv. zdravstvena reforma planira tek ne znam u slijedećoj godini vjerojatno na kraju jer se s njom očito očito nije niti, niti krenulo. Znači jasno je svima da su uštede i vraćanje rashoda HZZO-u i Ministarstvu zdravlja na predkriznu razinu iz 2020.g. jednostavno nemoguće i neistinite, ali se pod plaštom navedenih ušteda progurava porast proračunskih rashoda na čitavom nizu drugih stavki dok će se očigledno kao i do sada problemi u zdravstvenom sustavu rješavati na ad hoc način mimo nekakvog saborskog, saborskog nadzora i to nikako nije ono što je dobro. Kao što sam već rekla znači taj dio ušteda koji se planirati ostvariti u zdravstvenom sustavu se reflektira na povećanjima rashodima na gotovo svakom ministarstvu osim iznimno MUP, međutim kada se pogleda imalo rashodovna strana onda zapravo se moramo pitati gdje je u tom vašem proračunu nestao čovjek. Hvalimo se većim naknadama, većim pomoćima na osnovu reforme socijalnog sustava, a s druge strane nitko ne spominje da su smanjene upravo one naknade za jednokratne pomoći u kućanstvima za troškove života, a 2020.g. bit će iznimno teška, inflacija dolazi, dolaze povećani troškovi života, posebno hrane i energenata i ne znam koliko je to bilo pametno projicirati na takav način. Naši građani koji su oštećeni od potresa isto tako 2.g. nisu od obnove dočekali niti O, sad se najavljuje O. Nepostojanje bilo kakve strategije za borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti, jednako tako izostanak bilo kakvog plana za borbu sa nadolazećom inflacijom, naprosto ovaj proračun meni ne izgleda ni realno, ne izgleda mi ni istinito [[Upadica: Hvala]] i to je ono što me najviše zapravo muči u cijeloj ovoj priči.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolegice Glasovac, dakle mi imamo pred sobom dokument koji je u smislu brojaka i računovodstva točan i ja bih rekla i korektan. No, mi imamo proračun za 2022., iz tog proračuna bi se trebalo vidjeti kakvu mi to Hrvatsku zamišljamo da ona bude 2050., ali ako nam je to jako daleko da barem vidimo kakva je to zemlja 2030. jer ako želimo konstantno biti na dnu na svim ljestvicama zajedno u društvu sa Rumunjskom i Bugarskom koje mi jesmo onda je to baš ovakav proračun, svud pomalo, nikom se baš previše ne zamjeriti, ali ja uvijek pitam sebe, to je politički dokument, što je, kakva je Hrvatska 2030., na čemu mi baziramo svoj razvoj, što mi hoćemo napraviti, gdje je taj iskorak vezano uz gospodarstvo, uz bolji život naših sugrađana ja to u ovom proračunu ne vidim. Malo tu, malo tamo, iz šupljeg u prazno bi se moglo nazvati. Hvala.
Poštovana zastupnice Glasovac.
Ono što se vidi da jedan od naših prioriteta to je sigurnosna zaštita i obrana Hrvatske, jer tu su značajna sredstva za nabavu višenamjenskih obrambenih aviona. Kada govorimo o strateškim dokumentima i onome što mi želimo od Hrvatske i kakvu Hrvatsku želimo 2020. - 2030. imamo Nacionalni program, nacionalnu razvojnu strategiju. Međutim, ja sam nekako dojma i kada gledam sada posljednju nazovi reformu socijalne skrbi pa imate sa strane paralelno znači sa 7 zakona koji se mijenjaju imate i tri ključna nacionalna plana a to su: Plan za borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti, za osnaživanje osoba s invaliditetom i 3. za mrežu socijalnih usluga. Moj je dojam da se ti planovi ne rade zato što mi smo sebi postavili neke ciljeve pa ćemo fondove prilagoditi sebi, nego smo zapravo u cajtnotu gdje nas čekaju neke puste milijarde i na brzinu donosimo planove da bi mogli povući bilo što i to će biti upravo to.
Hvala. Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
Hvala. Kolegice dobro ste dvije stvari uočili. Ja bih htio da malo detaljnije prokomentirati da zapravo ovaj proračun ovisi o dvije stavke: jedne prihodovne, jedne rashodovne. Prihodovna stavka je nazovimo to tako ufanje u 32 milijarde kuna potencijalnih prihoda od strane različitih EU komponenti, a rashodovna strana je ušteda od 6 i pol milijardi kuna u sektoru zdravstva. Mene sada zanima da prokomentirate kako vi vidite to, a zapravo uopće nije najavljena reforma, nije iskomunicirana a vi sada očekujete uštedu od 6 i pol milijardi kuna u zdravstvu. Hvala.
Poštovana zastupnica Glasovac.
Pa jedan zapravo naš kolega vaše struke, ali osoba s kojom dosta komuniciramo po ovim pitanjima je rekao da je ovo tipičan primjer ovaj proračun kreativnog računovodstva. On je ispravan onako u stavkama, sve to funkcionira. Međutim upravo ove nazovi uštede u zdravstvu bez postojanja stvarne zdravstvene reforme su zapravo jedan signal da je ovo obmanjivanje Hrvatskoga sabora, da su ta sredstva od tih 6,5 recimo milijardi kuna iako je zapravo i malo više su razbacana po ostalim stavkama u proračunu i time su napuhivane zapravo rashodovne strane gotovo svih ministarstava gdje će se u jednom trenutku kada vidimo zapravo da to neće ići onako kako smo mi to zamislili vjerojatno tim nekakvim at hock rješenjima i preraspodjelama vratiti „voda na mlin“ i ovdje ćemo vjerojatno doživjeti od ovog proračuna još dva rebalansa. Ali tu bitnih i jasnih slika u kom pravcu mi idemo nema, osim da jao si ga meni zdravstvenom sustavu.
Zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice dobro ste rekli, ovaj proračun nije niti istinit, niti realan i najgore od svega je to što ministar Marić apsolutno to zna, ali on dobije određene gabarite moraš smanjiti manjak proračuna za 10 milijardi, moraš držati deficit proračuna na toj razini, moraš naći novac za kupnju borbenih aviona za koju je, ne trebamo kupovati oružje dakle da ih držimo valjda parkirane itd., ali moraš prikazati da će se eto dobiti odnosno kako ćeš to napraviti prikazat ćeš da će se dobiti ogromne pomoći iz Europske unije koje si netom prije smanjivao jer znaš da smo nesposobni povući te pomoći. Kako vi opravdavate činjenicu da su u ovom proračunu planirane pomoći iz EU fondova za 8 milijardi veće, a istovremeno vlastita komponenta sufinanciranja EU projekata je gotovo na istoj razini kao i ove godine gdje smo za 8 milijardi manje prihoda od EU pomoći imali?
Poštovana zastupnica Glasovac.
Pa svaki ministar se suočava ministar financija u svakoj Vladi se suočava sa istim zahtjevima, drži pod kontrolom. Nije ni nama bilo puno jednostavnije kada smo ušli u Europsku uniju, u proceduru prekomjernog deficita i nije to bilo jednostavno ali je bilo iskreno. Mi smo prikazivali stanje onakvim kakvim jest i to nije bilo popularno, zbog toga se i gube izbori ali si iskren, ne prodaješ nešto što nemaš. Ovaj pristup znači i vodi do toga da nas premijer cijelo jutro uvjerava kako je sve prekrasno, gospodarski rast, super smo na ljestvicama konkurentnosti, sve je fenomenalno. Međutim, po posljednjem istraživanju 75% građana smatra da država ne ide u dobrom smjeru. I sada od sve te ljepote i tih pustih milijardi jesu li veće plaće? Nisu. Jesu li veće, da li za siromašne i socijalno ugrožene građane ovdje ima nade u ovom proračunu? Nema. Jedino gdje se u tim stavkama plaća povećava iznosi su vam naknade za prekovremene i nešto u sustavu obrazovanja i znanosti što su neke izborene na prosvjedima nekakva stečena prava, ne dobra volja.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice rekli ste zanimljivu rečenicu gdje je nestao čovjek. Dakle, u ovom smislu čovjek nije samo naš pacijent, nego je i zaposlenik u zdravstvenom. I onda kada gledate proračunska sredstva za recimo HZZO onda možete vidjeti da su znatno smanjena sredstva i za pripravnike u zdravstvu i za specijalizacije. I onda j a pitam fino na Odboru ravnatelja HZZO-a gospodina Vukelića da mi objasni zašto su ta sredstva smanjena, pa onda je bio odgovor eto mi rješavamo onoliko koliko je u našoj ingerenciji. Podsjećam da su specijalizacije i pripravnici u zdravstvu zapravo cijelo vrijeme u ingerenciji. Dakle, očito niti administracija nema pojma što je njihova ingerencija, a kamoli da odgovori valjano na pitanje zašto su smanjili ta sredstva, a znamo da je i problem pripravništva u zdravstvu i fale nam specijalisti pogotovo na razini primarne zdravstvene zaštite. Dakle, očito tu netko nema pojma. Hvala.
Poštovana zastupnica Glasovac.
Ne samo da je čovjek nestao u sustavu zdravstva iz vida ovog proračuna. Nestao je on recimo i u onome na što se kune vladajuća koalicija, a to su pronatalitetne i demografske politike. Kada pogledate malo stavke hoćete ureda, Vladinog ureda ili samog Ministarstva onda ćete vidjeti da se drastično smanjuju sredstva i mjere namijenjene upravo u tom dijelu. Nema ispunjavanja obećanja iako nam bolje ide da će se delimitirati roditeljske naknade. Nema ni ispunjavanja obećanja predizbornog da će se u cijeloj Hrvatskoj uvesti mjera roditelj odgajatelj. Nema tu sreće ni za naše umirovljenike, zapravo i to je problem što kada državi ide bolje. Građani su spremni stegnuti remen kada nam ne ide dobro, ali kada državi ide bolje a očito nam ide jer smo puni sebe kada slušamo cijelo jutro premijera o predstavci Proračuna, onda onaj minimum što bi svaki građanin trebao osjetiti je da ide bolje i njemu, a to kroz ovaj Proračun i 2022. godine, ne da neće osjetiti, nego će mu biti još i gore, jer inflacija dolazi i bit će jako teško.
Hvala. Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Siniša Hajdaš Dončić.
Hvala vam potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Sveta stvar pogleda i pristupa, da se nalazimo u nekoj drugoj državi, da držimo neku radionicu ili neko predavanje i da vidimo makroekonomske pokazatelje, znači čisto tablicu za sljedeću godinu, ono na prvu ne bi imali nikakvu primjedbu, prihodi će biti 164 milijarde kuna, rashodi 178, dakle, to je 2,1% udjel u BDP-u, dakle u minusu, znači omjer javnog duga i ukupnog bruto društvenog proizvoda, dakle nominalnog u tekućim cijenama bio bi oko 80% i mi bi rekli, gledajte, ova država, ova zemlja ispunjava sve uvjete za, primjerice za uvođenje eura. Što je točno. I tako će biti. I to opet nije loše, ali kažem samo na prvu. Onda kad gledate malo na drugu, treću, četvrtu ili petu razinu onda možete vidjeti razno različite stvari koje vas mogu zabrinuti, a mi ćemo ovdje pričati o stvarima koje vas mogu zapravo zabrinuti. Dakle, ponovit ću još jednom. Proračun koji je baziran na porastu komponentu EU od 8,3 milijarde kuna, sa prihodovne strane i sa rashodovne koji je baziran na uštedama u zdravstvenom sustavu, od preko 6 milijardi kuna. Dakle, to su jedini, dvije da tako kažemo, glavna indikatora ovog Proračuna. Da li će Hrvatska, na koju čak ni ne mislim Vladu, dakle ovdje mislim na jedinice lokalne uprave i samouprave, različite stake holdere, dionike društva, biti uspješniji nego svih ovih 6, 7, 8 godina, i uspjeti, dakle, ne ugovoriti nego realizirati. To će ostati da vidimo. A isto tako, u ovim svim Nacionalnim planovima oporavka, višegodišnjih financijskih okvira, postavlja se pitanje koji su to projekti, dakle, koji će biti realizirani, da li postoji za svaki projekt, prije svega građevinska dozvola, koliko čujem, primjerice na terenu da baš i ne postoje, nego će se opet stavljati sve i svašta, ali ono nulto što bi trebalo biti, da li su napravljeni neki, zapravo neke analitičke podloge koje će reći, ok, ajmo sad, ajmo se baviti školstvom. Da li ćemo raditi jedno smjensku nastavu u cijeloj Hrvatskoj ili ćemo vidjeti gdje za to nema potrebe, pa nećemo raditi. Dakle, taj dokument nisam vidio. Isto tako u zdravstvenom sustavu. Da li je netko govorio o racionalizaciji sustava, funkcionalnom spajanju bolnica, ja mislim da u zadnjih 2, 3 godine nije govorio nitko. I šta se onda može dogoditi? Da ćete vi imati veliki broj potencijalnih investicija, koje će se financirati iz nekih od, da tako kažemo, da li je to, nekih od omotnica, a koja možda za 2, 3, 4 godine uopće neće biti potrebni. E tome se šta govori, da ne postoji jedna suvisla nacionalna strategija razvoja. Sad kad se mi opet skoncentriramo isključivo na ovaj proračun, kao jedan politički dokument, dakle ono paušalno bi netko mogao zaključiti da će zapravo ovaj Proračun opet omogućiti da onaj povlašteni dio društva, a to je obilježje nažalost hrvatskog sustava, netko ga naziva i onom engleskom inačicom kronikapitalizma, dakle, da će opet taj povlašteni dio društva imati veće koristi nego drugi i da će se dogoditi još veće raslojavanje hrvatskog društva. Evo to vam ja vidim u ovom Proračunu, jer ovdje nema ni jedne suštinske, da tako kažemo, najavljene reforme. Ja ovdje ne govorim o reformi poreznog sustava, boli me đon za reformu poreznog sustava, ja dakle ovdje govorim o makroekonomskim reformama. Dakle, o reformi društva kao cjeline. Hvala.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Vidović-Krišto.
Kolega Hajdaš Dončić, Danko Končar, čovjek kojega možemo vidjeti kako pjeva partizanske pjesme s odvjetnikom svih UDBA-ša ovoga svijeta, Antom Nobilom, dobio je od vaše Vlade za jednu kunu Brodogradilište Trogir, te subvenciju za tu transakciju od 380 milijuna kuna poreznih sredstava hrvatskih građana. Gospodin Končan nije imao nikakove reference u brodogradnji, znači, ova je odluka protivna načelu dobrog gospodara. Rezultat je, da je naravno, Brodotrogir u potpunom rasulu. Pulski Uljanik je hrvatsku državu koštao 6 milijardi kuna, a za 700 milijuna je izravno odgovoran vaš stranački šef, Peđa Grbin, jer je javno i tajno tražio da Vlada osigura državno jamstvo kada je bilo jasno da je cijeli sustav Uljanika propao. U oba slučaja u pitanju pogodovanja osobama s komunističkim pedigreom, na štetu hrvatskih poreznih obveznika. S obzirom na navedene iznose, korupcija HDZ-ovke Gabrijele Žalac, čini se zaista smiješnom. Ima li vaša partija pravo govoriti o korupciji.
Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
Moj odgovor je, naravno, da.
Poštovani zastupnik Grčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolega Hajdaš. Ima jedan citat iz jednog filma koji kaže ovako, u ovoj zemlji svaka stvar može propasti, osim reforme. Jer reforma ne može propasti, reformi nema, pa ne mogu ni propast. Dakle, vi ste skroz u pravu kad ste ovo spomenuli maloprije, međutim ja bi se ipak fokusirao na zdravstvo. Znači, kompletna struktura ovog Proračuna ide u smjeru da tih 8 milijardi ušteda, koje treba napraviti na rashodnoj strani, dakle negdje oko 6,5 milijardi se odnosi na zdravstveni sektor. 6,5 milijardi u zdravstvenom sektoru znači da će taj sektor kleknuti pred teretom koji nas čeka u idućoj godini. Covid neće stati, problemi sa lijekovima neće biti uklonjeni, problemi sa bolnicama i minusima neće nestati i to je to.
Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
Po ovim zadnjim dostupnim informacijama, dakle generira preko 220 milijuna kuna mjesečnog duga, dakle zdravstveni sustav u Republici Hrvatskoj. Kako vam rade bolnice, osobito opće i županijske bolnice, tako da vam je između 90 i 95% njihovog limita vam zapravo troše na plaće, što znači da dobavljači, od lijekova, specijalnih lijekova i zapravo svi dobavljači, ajd da skratim priču, zapravo čekaju, i onda se događa ona od takozvanih 28 reformi, koje postoje u hrvatskom sustavu zdravstva, događa vam se to da zapravo nije reforma nego sanacija. Dakle, svaki ministar financija, nit ga napadam, nit ga ne aboliram, gospodina Marića, zapravo napravi ono što je bilo moguće, a to je da upumpa dvije, tri milijarde kuna i da riješi tekuća dugovanja zdravstvenog sektora prema dobavljačima. To nisu reforme, to je ništa. Hvala.
Poštovana zastupnica Glasovac.
Kolega Hajdaš Dončić, potpuno ste u pravu kad kažete da smo mi poprilično nepripremljeni za povlačenje europskih fondova, jer zapravo nemamo cilj i nemamo plan što sa svakim tim eurom, na koji način ga oploditi i doprinijeti društvenom, gospodarskom i svakom drugom razvoju. Spomenuli ste dobro sustav obrazovanja. Mi smo već imali takve infrastrukturne bumove u Hrvatskoj, gdje smo sumanuto gradili škole u Dalmatinskoj zagori, koje danas zjape prazne. Nije problem da se u Hrvatskoj uspostavi standard da svaka škola može provoditi cjelodnevnu nastavu, ali paralelno s tim mi moramo znati kako povući i sredstva za to da te škole ne budu prazne, s druge strane, da nam ima tko raditi u tim školama, da djeca u tim školama imaju obroke i da osiguramo kvalitetu obrazovanja. Međutim u ovom Proračunu, mi imamo napucane europske fondove za infrastrukturne fondove, a s druge strane smanjujemo standard studenata, smanjujemo sredstva za provedbu kurikularne reforme, za edukaciju učitelja i nastavnika, za sufinanciranje kamata na stambene kredite za učitelje i nastavnike, tako da tu je ta jedna nelogičnost i tu ste potpuno u pravu.
Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
Pa jedno od suštinskih, dakle, problema Hrvatske, vam je zapravo problem planiranja. I sad kad ste se baš dotakli, recimo školstva, imali smo mi i ove takozvane dvorane za rukometna prvenstva, znate kako se to završilo, ali gledajte, imamo jedan fenomen, ne znam da li netko o tome razmišlja. Ajmo, recimo dječji vrtići, što je ok, ali što mi radimo? U istom trenutku raspisujemo natječaj za valjda 150 dječjih vrtića u Hrvatskoj, a vi nemate ni građevinskog sektora koji vam to može odraditi, vi nemate ni drugih kapaciteta koji to mogu odraditi. Ovi naši susjedi Slovenci su to radili puno pametnije. Oni su recimo čak, ajd nije baš paralela, ali je paralela, čak i autoceste kad su gradili, nisu gradili sve na ho-ruk, nego su pustili malo duži rok tako da su spasili građevinsku industriju, a osobno, dakle uvijek vam je bolje ono softverska rješenja imati, uvijek je bolje imati i bolje stipendije i bolje, da tako kažem, određene primitke za građane, nego isključivo sagraditi infrastrukturu. Jer multiplikator u infrastrukturi, u građevinarstvu, u cestogradnji vam je vrlo nizak. To je ono što se množi, pa vidite koliko je ukupan efekat. Hvala vam.
I poštovana zastupnica Ahmetović.
Poštovani kolega. Kao bivši ministar u Vladi, dajte mi pojasnite nešto. Mi imamo ovdje dvostruki problem. Prvi problem je taj gdje smo isfingirali smanjenje rashoda u zdravstvu, znači, fali nam 6,4 milijardi. Drugi problem je što smo isfingirali i povećanje prihoda od EU fondova, dakle, čak i da smanjimo te prihode od EU fondova na neku realnu razinu, a pitanje je kolika je realna razina, vjerojatno 8 milijardi manje nego što je prikazano, i dalje imamo problem što nemamo dovoljno evidentiranih rashoda u zdravstvu. Koja je vaša procjena, za koliko će se promijeniti proračun u idućem rebalansu, kojeg ćemo vrlo brzo doživjeti?
Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
Ključni problem ove države je da vam premijer kaže danas da su dva strateška cilj Hrvatske uvođenje eura i ulazak u Schengen. To nisu strateški ciljevi Hrvatske, to je onak, to nam treba biti usput. I zato je takav Proračun. On će zadovoljiti sve parametre što sam na početku rekao, da mi možemo uvesti euro, ali neće omogućiti bolji život građana Republike Hrvatske. To vam je cijeli Proračun, znači fućkam se ja na onog koji kaže da je temeljni cilj Hrvatske ulazak u Europsku uniju ili uvođenje eura. Kakav je to cilj? To je nešto što nama treba pomoći da postanemo bolje društvo, evo to vam je moj odgovor. Hvala.
Sada će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. Ovo je sedmi proračun, koji je predlagalo, odnosno predlaže Vlada gospodina Plenkovića i kad malo pogledate unazad, postoji nešto što bi moglo biti zajednički nazivnik svih tih proračuna, a što bi slikovito bilo, drž vodu dok majstori ne odu. To znači, rješavamo trenutačnu situaciju, jer nemamo nekakav ozbiljni iskorak i nemamo nekakvu ozbiljnu priču kakvu to zemlju želimo, ne tamo 2050. jer to nam je jako daleko, nego 2030., ali što smo, tu smo i to sam kad sam govorila u ime Kluba govorila. Sad ću malo govoriti o dva izazova, to se tako fino, pristojno kaže. Jedan izazov koji je pred ovom Vladom je obnova od potresa, a drugi izazov je Nacionalni program otpornosti i oporavka i kako iskoristiti te novce. Pa, ako nam je pokazatelj ovaj prvi izazov, ne piše nam se dobro. Dakle, pred godinu dana, ili pred 12 mjeseci, u Proračun Republike Hrvatske smo iz Fonda solidarnosti, je uplaćeno 5,1 milijarda kuna, sa bazičnom namjerom, odnosno idejom da se to potroši za obnovu od potresa oštećenih javnih zgrada. Prema podacima koje imamo, do sad je potrošeno 43,7 milijuna kuna ili manje od 1%. Ako ćemo po tom modelu, a ostalo nam je još 6 mjeseci. Za 6 mjeseci će netko pitati Hrvatsku, što niste potrošili novce, što niste ugovorili, što ste napravili i bit će zanimljivo vidjeti koji će odgovor biti i kako ćemo se tad sramotiti. Ako po tom modelu ćemo povlačiti sredstva vezana uz NPO, loše nam se piše. Ne piše nam se dobro. Ovo je jedna od zadnjih prilika da se ulovi onaj vlak i da se uhvatite za zadnji vagon za jednu normalnu, pristojnu, uljuđenu zemlju samo moramo znati kakva to zemlja želimo biti, da li se cijelo vrijeme želimo tamo biti na dnu svih ljestvica zajedno sa Bugarskom i Rumunjskom ili želimo napraviti nekakav iskorak. Mi iskorak ovdje ne vidimo. Pritom kada uđete u neke stavke koje jesu dakle ja sam očekivala da možda ona stavka koja je vezana uz razvoj infrastrukture bude nekakav pokretač, nekakav pokretač razvoja pa malo pogledate željeznice, pa malo pogledate što se tu događa jer ulaganje u željeznice je jedno ozbiljno ulaganje na razini Europske unije pa na žalost ne vidimo da se tu nešto događa. Ali meni je primjer uvijek, znate uvijek u proračunu gledam i neke stvari koje su se tu raspravljale i događale u Saboru. Prošli tjedan smo između ostalog raspravljali o pojedinim zakonima i spomenuli kanal Dunav – Sava. Kanal Dunav – Sava je između ostalog ne samo plovni kanal, nego ako hoćete obnovu i odnosno oporavak Slavonije onda je on kanal koji bi mogli dobiti i navodnjavanje i neke druge stvari, zelene politike sve odlično. Uđete u proračun, ući ćete u stavke ministarstva koji je nadležan za to onda vidite da je za ovu godinu to ministarstvo za kanal Dunav – Sava koji sam prvi put susrela u literaturi da se spominje 1893. godine kada j e bila želja isto tako sa tim kanalom tada je netko bio pametniji pa je znao što i onda je stavka ove godine 4 milijuna kuna za taj kanal. S tih 4 milijuna kuna ne znate što ćete započeti. A za iduću godinu je planirano 100 tisuća kuna. Dakle, samo da bi stavka ostala na životu. Ako stvarno imamo ideju ulaganja u neku infrastrukturu, ako stvarno imamo ideju nekakvog iskoraka onda bi se to recimo moglo vidjeti na takvoj jednoj pojedinačnoj stavci ali na žalost tu ideju nemamo. I evo za kraj, jedan amandman koji ću sa specijalnim guštom predložiti, a znam da će biti odbijen, a onda ću to što ćete odbiti meni amandman neću se ja uzbuđivati ali ne znam kako ćete to objasniti našem premijeru. Naš premijer kada je nedavno bio u Glasgowu onda je obećao da će u sljedećih 9 godina zasaditi ni više, ni manje nego milijun stabala. To vam znači godišnje 111 tisuća 111 stabala. I sada idem ja u proračun malo vidjeti da li je to u Ministarstvu održivog razvoja, da li je to u Ministarstvu poljoprivrede. Na žalost toga nema. Pa ću ja predložiti uz niz amandmana koje ćemo mi kao Klub zastupnica Centra i Glasa predložiti, predložiti taj amandman da se stavka vezana uz sadnju drveća da se omogući 111 tisuća 111 stabala da se zasadi u sljedećoj godini, pa kada odbijete morat ćete obrazložiti premijeru Plenkoviću zašto.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovane zastupnice Orešković.
Hvala. Kolegice Mrak Taritaš vrlo ste na jedan duhovit i inteligentan način kroz ovu priču o sadnji stabala pokazali jednu bitnu odliku HDZ-ove vlasti, a to je da s jedne strane odbija glatko oporbene amandmane. Međutim, kada dođe u priliku da to predstavlja kao vlastitu političku inicijativu onda istu onu stvar koju su oporbeni zastupnici predlagali sada oni predlažu i usvajaju kao nešto svoje. Kako to komentirate? Smatrate li da je to zapravo jedan teški kompleks manje vrijednosti i pokazatelj da HDZ-e uvijek sebe stavlja na prvo mjesto prije interesa države, prije interesa vlastitih građana, pa čak i prije interesa vlastite politike koju nekad ovako pompozno reklamira?
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Običaj našeg premijera je da zaista kada ode iz Hrvatske van i kada negdje ima priliku govoriti na svom odličnom engleskom što je činjenica da je stvarno odličan engleski, barata odličnim engleskim, lako obećaje, daje sliku neke druge zemlje i jednako tako je vrlo lako baš tih milijun stabala obećao. Bilo bi puno bolje da nismo sjekli do sada stabala, pa bi mogao obećati malo manje jer smo do sada dosta šuma posjekli i sada znate da bi vi to do 2030. zasadili milijun stabala nekako mi se čini da to bi trebalo podijeliti po godinama. Ali to vam je zapravo ta jedna slika, jedna slika je vani, druga slika je tu. Ali bilo bi nam značajno lakše kada ne bi visoki dužnosnici HDZ-a prvo mislili na sebi, pa onda na stranku, a onda za građane Hrvatske ili Hrvatsku što ostane a nekako smo se naučili da ostaje jako malo.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice danas smo u početnom izlaganju premijera čuli da je ovo razumni proračun, da će omogućiti veću konkurentnost našeg gospodarstva, da će omogućiti bolji rad naših gospodarstvenika. Pa mi smo imali prije neki dan raspravu i na Odboru i ovdje u sabornici o našim gospodarskim zonama, pričali smo o tome, skrenuli smo pozornost koji su problemi. Čak što više i predstavnik iz većine iz HDZ-a je skrenuo pozornost koji su problemi u gospodarskoj zoni i što bi se trebalo napraviti. Jeste li vi uspjeli u ovom proračunu naći stavke koje bi to sve skupa omogućile i koje bi zapravo bile te koje će nam reći da ono što smo bili planirali što smo skrenuli pozornost da ne valja da ćemo to moći ispraviti?
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle ja sam od onih koji čitaju i stvarno sam štreber u životu i nastojim pročitati, a i očito sam još bez obzira na sve zajedno i naivna i onda nekako hajde idem vidjeti, išla sam malo gledati vezano stavke vezano uz razvoj demografije, jer mi možemo svašta govoriti. Ali bez ljudi koji će raditi mi na žalost ćemo biti jedna stara država, možda tako se trebamo i postaviti pa umjesto turizma graditi uz obalu staračke domove, ali to je jedna druga priča. Pa sam onda išla malo vidjeti je li na stavci Ministarstva gospodarstva i na nekim drugim da li zaista postajemo zemlja koja može biti prihvatljiva za neku stranu radnu snagu pa da tu vidimo. Na stavkama Ministarstva gospodarstva sam probala iznaći neke stavke koje omogućuju razvoj poduzetništva, pa hajmo vidjeti ako nije poduzetništvo, razvoj nekakve infrastrukture. Nije slučajno da sam za primjer baš dala taj nesretni kanal Dunav – Sava. Na žalost bez obzira koliko sam tražila ono što te me vi pitali nisam uspjela naći.
Sada će govoriti poštovani zastupnik Mišel Jakšić. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici Ministarstva financija, kolegice i kolege zastupnici. Dobar dan, lijep pozdrav svima. Danas smo opet imali prilike čuti iz usta predsjednika Vlade RH Andreja Plenkovića da je pred nama jedan proračun koji pokazuje i našu financijsku stabilnost i našu proaktivnost i otvara nam ogroman prostor za rast i nove iskorake u životu naše države. Jedino na što nije odgovorio s obzirom da je to sad već pričao xy-ti puta zašto uporno u svim ispitivanjima i kretanja gospodarstva i svega onog ostaloga što čini kvalitetu i strukturu jednog gospodarskog sustava smo uporno u rangu Rumunjske i Bugarske i nikako da konačno barem malo ulovimo korak recimo sa Slovenijom. Odgovor bi vjerojatno bio prošli smo koronu, prošli smo potres ali koliko imamo prilike popraviti i u nacionalnim, ali i u svjetskim medijima navodno da je cijeli svijet prošao koronu. Sam ovaj proračun je kao i uvijek do sada kad ga radi ministar Zdravko Marić računovodstveno napravljen apsolutno korektno. Teško je u samim brojkama naći sad nešto i reći, da to je napravljeno apsolutno krivo. No ono što je problem da on vjerojatno nije napravljen po onim željama koje ima svaki ministar financija a imali smo ih uz Zdravka Marića još ponešto kvalitetnih, nego napravljen očito po nečijem političkom diktatu, diktatu koji u ovom proračunu je bilo bitno da zadovolji ulazak u eurozonu, da se nađu sredstva za avione koji su nam jako važni, da se nađu sredstva da se namire još neke stvari oko Schengena i da možemo reći da je Hrvatska eto stabilno i čvrsto ide naprijed. No, ono što je problem u ovome proračunu što osim ispunjavanja tih nečijih političkih ciljeva koje Zdravko Marić očito zna ispuniti jer smo bili blizu ulaska u eurozonu, jer smo podigli kreditni rejting, jer smo blizu Schengena, jer će se za avione naći lova. Osim toga i osim eventualne pripreme za namirenje nečije europske karijere mi u ovom proračunu teško možemo naći koja je to strategija i koja je vizija RH za naredni period u životu naše zemlje. Jer jednostavno nije vidljivo koje to reforme, a sakrivaju se u ovim brojkama neke reforme ćemo raditi. S jedne strane sami sebi se kunemo da nam rashodi neće rasti, a ni jedna hrvatska Vlada do sada to baš nije uspjela ostvariti. S druge strane kunemo se sebi da ćemo smanjiti rashode u zdravstvu i režemo na zdravstvu jer pod a) vjerojatno mislimo da je covid pandemija završila, s druge strane Stožer priča nešto drugo. Pod b) zaboravili smo kakve dugove i probleme imamo u hrvatskom zdravstvenom sustavu. A onaj optimizam baziramo najvećim dijelom na EU fondovima gdje smo danas uspjeli dobiti podatke da čak ni za potres nismo povukli više od nekoliko promila onoga što nam je EU odobrila. I ako već pričamo o europskim sredstvima i ono što se povlačilo na kraju se s time bavi OLAF i Europski ured javnog tužitelja, dakle na tome što se sada događa mi baziramo taj prihodovni optimizam. I stoga bismo više voljeli da smo danas čuli sve ono što je ministar Marić rekao na onoj zatvorenoj sjednici odbora što će se to mijenjati u hrvatskom zdravstvu. Više bismo voljeli da smo čuli da li konačno ćemo imati hrabrosti mijenjati porezne politike u smjeru da neće ići samo na ruku bogatima, nego da će ići na ruku radnih ljudi i onima kojima je to potrebito jer Hrvatska iz nekog razloga bježi od oporezivanja bogatih. A i volio bih kao gradonačelnik vidjeti kako to mislimo funkcionalno spajati jedinice lokalne i regionalne samouprave i tko će se to zbog sto milijuna kuna neke sramežljive nagrade spajati bez jasne politike, bez jasnih odrednica, pa i bez nekih jasnih postupaka nacionalne politike prema jedinicama lokalne ili regionalne samouprave. Jer tako dugo kad imamo Fond fiskalnog izravnanja od 2 milijarde kuna teško je očekivati da će dolaziti do vlastitim željama funkcionalnih spajanja. Kao gradonačelnik Koprivnice koja je u kategoriji najrazvijenijih gradova u RH mogu reći da ni taj fon fiskalnog izravnanja nije Fond izravnanja nego je na kraju dana jedino i isključivo fond nepravde koji se pretvorio u namirenje i umjetno održavanje pojedinih općina, gradova i županija na životu ili umjetno fingiranje da ne probijaju onih 20% plaća za birokraciju iz svojih redovitih izvornih prihoda. I na kraju kao saborski zastupnik druge izborne jedinice ću još samo dodati da se toplo nadam da će u ovom proračunu biti mjesta i za brzu cestu do Koprivnice i za brzu cestu do Bjelovara, jer kraj koji toliko stvara kao cijeli sjever, koji toliko donosi u državni proračun je to nešto zaslužio jako, jako odavno. Hvala vam lijepa.
Imate jednu repliku poštovanog zastupnika Grmoje.
Kolega Jakšiću, dakle sasvim je jasno da mi imamo kroz cijelo ovo jutro, a i već nekoliko dana hvaljenje sa brojkama, rastom BDP-a u odnosu na prošlu godinu, a znamo kakva je bila ekonomska situacija prošle godine. Ali ono što je zanimljivo ne govori se o tome što smo izgubili, što smo izgubili kada gledamo o ljudima koji su otišli iz Hrvatske, kako će to utjecati na naš razvoj, na naše buduće proračune, na naš mirovinski sustav i koliko zapravo mi zbog ove korupcije koja se ne događa samo ako gledamo naš državni proračun, naše lokalne proračune nego se sada događa i sa sredstvima koja dobivamo iz EU. Dakle, mi imamo trenutno aferu zbog sredstava, odnosno muljanja sa sredstvima iz EU fondova i to istražuje Ured europskog javnog tužitelja. Pitanje što će biti sad s glavnom državnom odvjetnicom. Koliko ta korupcija utječe i na ovaj proračun, a i na se naše buduće proračune.
Poštovani zastupnik Jakšić.
Dakle, ono što su pokazale neke neovisne analize da nama od tih velikih investicija 10% obično ispari kroz korupciju, tako da danas je spomenuto 25 milijardi i 42 milijarde kuna, pa ako je 10% točna brojka onda možemo samo zamišljati koliko je to novaca i koliko će to realno negdje faliti, jer 2 i pol milijarde kuna su nešto gdje vi napravite brzu cestu i do Koprivnice, i do Bjelovara i do Virovitice i tu nemaju mislim građani onu jasnu sliku. A što se tiče samog proračuna i vođenja proračunu moramo si priznati da osim onoga što smo trebali napraviti da bismo ušli u Europsku uniju nismo nikada imali dovoljno hrabrosti, dovoljno snage da pokrenemo strukturne reforme, da smanjimo birokraciju koju imamo u ovoj državi, da vodimo konzistentniju politiku, da kroz to vraćamo vjeru u hrvatske institucije i tada ne bismo imali ovu raspravu zašto nam mladi ljudi odlaze. Mi ni korona krizu nismo iskoristili da napravimo značajnije promjene i u svojim industrijskim, poljoprivrednim i onim inim politikama koje su nužne za jedan gospodarski sustav. Hvala vam lijepo.
Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče ne znam kako početi ovu raspravu o državnom proračunu za 2022., 2023. jer ovo crnilo koje slušamo od jutros od 9 i 30 jednostavno stane nekakav normativ i teško je nakon takvih podataka koji su ovdje iznijeti od strane naših kolega iz oporbe utvrditi da mi živimo uopće u istoj državi. Jednostavno ne možeš. Stalno te tjera. Čak je bilo i prijedloga država u kojima bi mi trebali kao biti, čuli smo da imamo veliki raspon od Konga pa skroz do Švicarske. Svaki je poželio tu državu od njih više nego u ovoj u kojoj živi. Pa ne znam što čine u ovoj državi, koga oni to predstavljaju ovdje? Da ni jedan nije uspio naći ni jedan pozitivan moment da kaže evo ja mislim da je ovo dobro, pa barem tu jednu stavku reći evo ok slažem se s time, pa ću reći 100 negativnih ostalih. Niti jedna. Pa onda gledaš brojke i redom su više-manje sve pozitivne. Hoćeš makroekonomske, hoćeš sve što imamo u tom istom proračunu i sada zamišljaš što bi bilo da nema takvih brojke, da budu brojke koje smo imali od 2011. do 2015. kada su ti isti vodili brigu o ovoj državi. Oni su nas tada uvjeravali da je to super. Jedan naš kolega nam je govorio da je pad odlična stvar i da on može biti rast i uvjeravao nas je u to i mi smo u to morali vjerovati. Kada su plaće padale, kada je kolegica Glasovac onako potezom pera skidala učiteljima i profesorima te njihove plaće i prava, materijalna prava to je bilo super. Slušamo da u njihovom vremenu kada je njihova prosječna plaća 4 godine porasla za 159 kuna da je to bila puno bolja razina Švicarske u odnosu na ovih tisuću 590 kuna u ovih nekoliko godina i mi se s time moramo nositi i to je ono što oni nude. Oni nude ovom narodu crnilo, pesimizam i sebe na izbor da im to provedu. Mi cijelo vrijeme govorimo da to nije dobro, da su već na nekoliko izbornih ciklusa obrali bostan i da opet idu u istom smjeru, da ništa oni ne mogu vidjeti dobro u ovom proračunu. Savršenstvo, mi nikada nismo rekli da je on savršen, niti živimo u takvim vremenima. Pokazuje iskustvo ove dvije godine ali i onog vremena ranije da ova Vlada ipak zna gdje ide, da postavljene ciljeve pokušavamo ostvariti u maksimumu. I oni znaju da na toj politici ne mogu ništa, da ne mogu ponuditi nešto drugo osim crnila i svih zamotati u to i reći evo mi smo to svjetlo na kraju tunela ovakvi. I ja zaista gledam što smo to krivo napravili da ako je BDP-e rastao toliko koliko govorimo, oni kažu to je bezveze, pa to bi svatko. U godinu dana nadoknadiš ono što si izgubio, oni kažu bolje je kada to napravimo u 4 godine kada su oni bili onda je to super ostvarenje i vas treba smijeniti jer ste nesposobni. Pokušavaš sugerirati da što radimo da to ima nekakav smisao i da pokušavamo održati i standard građana, i povećati plaće, i indeksirati mirovine, i povećati socijalna prava sve unutar određenih aktivnosti i mogućnosti proračuna, oni kažu pa od toga nema ništa. Jeste li čuli onu jednu riječ koja se provlači cijelo jutro ovdje da je proračun neistinit. Zamislite načelnicu jedne općine ili načelnika, gradonačelnika nekog grada koji da vijećnicima svoj proračun i kaže da je to neistina. Ono što smo primijetili napredak u odnosu na rasprave od svih dosadašnjih da su se izgubile tri riječi socijalan, razvojan i transparentan to danas nemamo. Slušao sam ja pažljivo 9 sati i kada to sada stavimo u ovu našu raspravu koju građani gledaju zaista se pitamo ako smo ostvarili sve dosadašnje brojke i sve ciljeve prema kojima idemo a rekli smo što nam je važno moramo se boriti ovdje sa ovim neistinama ili pričom. Zamislite ovu konstrukciju današnju iz statističkog ureda Mosta da nema korupcije imali bi toliku flotu rafala da bi mogli možda nekoga i napasti. Zamislite tu nekakvu konstrukciju gdje to može navesti? Samo u tom uredu Mosta ne koji ničim to ne može potkrijepiti osim svojim fikcijama i željom da sruši ovu Vladu koja svakodnevno pokazuje da može ostvariti svaki postavljeni cilj i tu je razlika između nas i njih. Tolika razina neodgovornosti da sve može biti crno, crnije da ne može biti gore.
Hvala lijepo. Imamo više replika. Prva je poštovane zastupnice Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Borić dugo ste u politici i u ovom Saboru pa sigurno znate koliko je bilo ministara zastupnika iz 2. izborne jedinice u prethodnom mandatu i što su napravili za svoje krajeve. Ništa. I sada se događa da zastupnici ovog Sabora u ovom mandatu očekuju s pravom ali da će biti napravljeno itekako puno i u tu 2. izbornu, i 3., i u Istru ne znam koja je izborna jedinica pa onda idemo pogledati koje rezultate ima ova Vlada.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala vam kolegice Perić. Ja razumijem potrebu da se svatko od nas bori za svoju izbornu jedinicu, za svoje mjesto iz kojeg dolazi i to će oporba rješavati kroz amandmane naravno. Mi pokušavamo rješavati kroz proračun kojeg ćemo mi izglasati. Oni će biti protiv tog proračuna jer on njih već u startu ne interesira, a amandman je priča da dobije razlog zašto ne bi trebalo biti za to. I mi to razumijemo. Koliko je to uvjerljivo to su građani rekli u petom mjesecu ove godine na lokalnim izborima i jasno poručili da razumiju one koji se znaju brinuti o svojoj lokalnoj samoupravi. I ono što mi kažemo, brinemo i o ovim lokalnim samoupravama. Imamo ovaj Fond izravnanja i nikome nismo dali manje nego što imaju, a mnogi imaju puno više nego što su ikad imali. I imaju temelj i mogućnost da se razvijaju u skladu sa svojim promišljanjima i naravno programima koji će i sutra imati podršku pogotovo u sredstvima koja će doći iz EU fondova.
Poštovani zastupnik Brumnić.
Kolega Borić, dugo ste u politici i vjerojatno jako dobro znate čitati iz proračuna što netko želi poručiti. Pa kada smanjite stavku zdravstva za 30% onda šaljete de facto jasnu poruku. Ili će više od 50% ljudi manje trebati zdravstvenu uslugu što je teško očekivati ili tražite smjenu ministra koji neće moći ispuniti zadane ciljeve ili ćete dio zdravstvenog sustava privatizirati. Ja četvrto rješenje ne vidim, pa vas pitam koja od ova tri rješenja ste vi iščitali iz proračuna sa smanjenjem zdravstva za 30%?
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa kolega. Vi ste izgleda iz Zagreba? Nadam se da jeste. Jeste? Evo volio bih čuti takve rasprave i na proračunu grada Zagreba. Ako imate nekog svog predstavnika, ne znam [[Upadica: Nemam.]] Nemate vi. Možda ste imali, pa sad nemate. U redu. Znači kad oni ukinu mjeru roditelj odgojitelj, kažu evo pojavit će se sigurno neki amandman pa će reći neka to napravi država ili neka napravi netko drugi. I tu ćemo opravdavati vlastite sposobnosti jel' tako? Ja tvrdim da mi moramo ili već smo davno rekli da moramo ući u reformu zdravstva i da je to nešto s čime ćemo se baviti u sljedećoj godini, sigurno. Koliko će to biti? Koliko će nas još dodatno ova pandemija dovesti u situacije da moramo više ili manje iz proračuna rješavati određene ne znam. Trenutačno ne znam. I svaki je proračun određena vizija 2022. godine sada kao što su bile i vizije do sada. I kad smo vidjeli da nešto ne ide popravljalo se. Ja neću reći da će ovo završiti, ali postoje pretpostavke da može. I ono što je meni važno, ono što napišemo da ostvarimo i to će pokazati i ovogodišnji za 2021. Godinu, vidjet ćete.
Hvala. Poštovani zastupnik Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić stalno čujemo o porukama koje se šalju. Ja mislim da ovaj prijedlog proračuna šalje jasne političke poruke. Držati rashode pod kontrolom, smanjiti deficit državnog proračuna, smanjiti udio vanjskoga duga u postotku BDP-a. Zašto je to? Naravno i Hrvatska država i Europa ovu situaciju pandemije u onom ekonomskom smislu je suočila se s tim tako što je imala jednu ekspanzivnu monetarnu politiku. To možete određeno vrijeme, inače možete generirati inflaciju. Ona se u jednom već, u jednoj manifestaciji pokazuje. I koji je odgovor na to? Imati jednu odgovornu fiskalnu politiku. Upravo sa ovim porukama koji ovaj prijedlog proračuna i šalje. I zato mislim da u tom pogledu bi trebali raspravu više fokusirati upravo na te poruke koji se šalju ovim prijedlogom proračuna.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Stier, pa zato sam i možda raspravljao na način, nisam htio možda na ovaj način ali jednostavno kad slušate sve ovo od jutra povuče vas malo, činjenice da nam strani ljudi, stranci koji nas ocjenjuju više vjeruju nego mi sami sebi između nas ovdje. Pa sjetimo se nekih vremena kada je kreditni rejting u smeću bio odlična stvar, kada je jedan ministar financija govorio da je svaka kamata dobra i da ćemo je platiti. Slušao sam to ovdje. Kada se borite za manju kamatu i ljudi vam vjeruju, oni kažu to je loše. Mi smo to crnilo koje će i takvima sugerirati da ne treba vjerovati iako ostvarujete svoje brojke koje stavite. Ostvarujete svoje ciljeve, projekte, programe i idemo dalje. Ali ne, uvijek loše, crno, ništa. To je razlika. Mi smo ti koji nosimo odgovornost i na nama je da pokažemo da ćemo i ovaj proračun ostvariti ovako kako smo zacrtali i napisali.
Hvala. Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Boriću, fiskalna politika ove Vlade je unazad nekoliko godina više nego dobra unatoč covid krizi, dva snažna potresa. Za ulazak u euro zonu gleda se više godina unazad kakvi smo po deficitu, javnom dugu i drugi niz parametara. A prije nekoliko dana smo mogli svjedočiti Izvješću Agencije Fitch o najboljem kreditnom rejtingu do sada. Koliko će nam taj dobar kreditni rejting pomoći u pripravama za članstvo u euro zoni i koliko će uvođenje eura pridonijeti otpornosti hrvatskoga gospodarstva.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala vam lijepa kolegice. Koliko će nam pomoći? Onoliko koliko sami sebi budemo znali pomoći i ostvariti ono što mi kao odgovorni ljudi na vlasti znamo i možemo učiniti. Sjećam se vremena nakon izbora kada je jedan oporbeni kolega rekao kad vidim što je iza ove Vlade dva potresa, pandemija u toku najbolje je staviti prstu u uho, sjest pod stablo i promatrati Andreja Plenkovića. Ne bih mu bio u koži! Danas nam ti i takvi drže lekciju što smo sve trebali učiniti kao generali poslije bitke, svaki put. I na taj način mi vodimo bitke ovdje da pokušamo ostvariti sve Vladine mjere i odluke koje nam predlaže da nemamo problema i prepreka da sami to kočimo i to građani vjerojatno vide. Nekome je to možda dobro, nekome nije. Ali sigurno se razlikujemo u odgovornosti i razmišljanju o tome što naša država danas jest i koliko taj kreditni rejting doprinosi javnim financijama naše države. Njima je to bezveze.
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Borić kao što ste rekli danas čitavo vrijeme slušamo oporbe kako je ovaj proračun neistinit, kako nije za očekivati da ćemo uspjeti realizirati ovakve prihode. Posebno se to odnosi na povećanje stavke poreza na dodanu vrijednost kojim se planira veći prihodi na izvoz usluga. Odnosi se na turizam, na investicije, na povećanje osobne potrošnje. Kao što su rekli da smo planirali kao da će nestati korone. Čini mi se da se zaboravilo da smo koronu imali i imamo i u ovoj 2021. godini i nedavnim rebalansom proračuna upravo smo tu stavku zahvaljujući stanju u turizmu osobnoj potrošnji, investicijama povećali za preko dvije i pol milijarde kuna.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala vam lijepa kolegice. Pa evo moja rasprava je išla u smjeru da pokušamo ući sa raspravom u nekakav normalan način rasprava, jer ovo crnilo koje slušamo tokom cijelog jutra nema ništa u ovim brojkama koje ovdje pišu. I to su nekakve proizvoljne želje da bude tako možda. Oni znaju da su ovoj Vladi postavili velike ciljeve kao oporba i da ova Vlada ciljeve ostvaruje jer ih je ona sama sebi postavila i prije njih. Što im smeta? Smeta ovaj ministar. Htjeli su ga smijeniti već prije nekoliko dana, jer znaju da zna i može i ako nekoga moram slušati ja kao građanin i političar o tome što zna i može kroz državni proračun ili kroz javne financije onda ću rađe slušati Zdravka Marića nego Nikolu Grmoju uvijek. Tu spora nema, a vjerujem da će to i mnogi građani. I te njihove osobne nekakve situacije gdje pokušavaju biti negativni prema svemu možemo razumjeti. Frustracija oporbi je dugoročna.
Hvala. Poštovani zastupnik Grmoja.
Poštovani kolega Boriću, vi se najprije trebate dogovoriti sam sa sobom. Čast pričate o frustracijama u oporbi, čas pričate o tome kako neki imaju prst u uhu i uživaju što su u oporbi, isto mislite na nas zastupnike MOST-a jer ja vas čitam ne trebam ni poslušati što govorite. A kada kažete da vam nije drago baš slušati mene, da vam je draže slušati Marića ja znam da istinu nije ugodno slušati. Ni potpredsjednik Reiner je nije mogao jučer slušati kad sam govorio tu s govornice, pa mi je oduzeo riječ. Dakle, vama nikako istinu nije ugodno slušati, ali ja ću je govoriti. I kada je kolega Troskot govorio o avionima mnogi su nesretni jer je Hrvatska kupila avione. Ja nisam. Ali da nije bilo te vaše korupcije mogli smo imati i avione i zdravstvo i obnovu na Banovini, mogli smo imati puno toga. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo kolega Grmoja. Ja vas i gledam i slušam i to što vi radite to je vaš posao kako će to netko vidjeti, nek' gleda na svoj način. Ali znam da ste bili dio vlasti, znam kako ste funkcionirali, znam da iza vas ima svega lošega samo to nećete reći naravno. I kao lokalnih čelnika i vaših korupcijskih afera gdje ste imali tarife kod svojih ministara i pravosuđa i svega ostaloga koje su vas obilježile, za koje ste vi sami rekli da ćete ih istražiti. Valjda ste istražili i rekli da nije ništa itd. To mi sebi nismo dozvolili. Ali ovo da vi stalno govorite o tome da imate neki svoj statistički ured koji lažno izgovara određene brojke koje nemaju veze s ničim jednostavno građani će ocijeniti za tri godine. Do tad ćete se truditi, ali ovaj smjer kojim ste krenuli posebno sa ovim novim potezima sigurno će vas obilježiti u tom vremenu i ne znam da li će to završiti baš kako vi očekujete.
Hvala. Kolega Grmoja digli ste povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Koliko imam povreda?
Nije važno koliko ih imate. Vi ako mislite da je povrijeđen Poslovnik ćete reći.
Ne, onda ću reći.
Znači povlačite povredu Poslovnika? Dobro. Hvala. Sad će govoriti poštovana zastupnica Mirela Ahmetović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici. Tu smo puno rekli o istinitosti, odnosno neistinitosti proračuna. Mislim da je ministar Marić jedina osoba koja će se složiti s tim, neće to reći na glas, ali će se složiti s tim da proračun nije niti realan, niti istinit a evo i brojki. Jer od gospodina Borića nismo čuli niti jednu jedinu brojku. Ja čak sumnjam da on uopće zna koliki je proračun Republike Hrvatske za 2022. godinu planiran ali to nije važno. Dakle, prvi proračun za 2021. godinu kad smo ga donosili u 12 mjesecu u prihodima je bio za 6 milijardi manji nego što je posljednji rebalans. Dakle, ovaj kojeg sad imamo u 11 mjesecu. Rashodi su bili za 16 milijardi manji nego u posljednjem rebalansu. A manjak proračuna je bio 9 milijardi manji nego u posljednjem rebalansu. Eto kako se rade državni proračuni u Ministarstvu financija pod vodstvom ministra Marića i u Vladi RH Andreja Plenkovića. Dakle, proračun za 2022. godinu nije realan, međutim na to smo navikli. Dakle, brojke prikazane u proračunu za 2021. Nemaju veze sa brojkama prikazanima u ovom posljednjem rebalansu i to ne možemo očekivati zapravo da će se promijeniti niti u ovom proračunu za 2022. godinu, tako da ne znam čemu se čudimo čitavo vrijeme oko nerealnosti proračuna. Prihodi dakle 164 i pol milijarde kuna, odnosno rast prihoda proračuna od 10,8 milijardi kuna u odnosu na posljednji rebalans koji je nekako najbliži hajmo reći realnoj procjeni jer tu je valjda ministar Marić uštimavao kako je išla realna potrošnja i koliko mu još treba da izdrži. S druge strane Vlada za iduću godinu predviđa rashode na razini gotovo jednakoj kao i 2021. godine, odnosno samo za pola milijarde kuna veće rashode i to bi u teoriji značilo da će se u godinu dana provesti spektakularne reforme poglavito reforme u zdravstvu, spektakl. Ono što meni nije jasno je da se predviđa u brojkama proračunskim kao da covida nema, kao da ga nema uopće jer smanjujemo proračun za zdravstvo za 6,4 milijarde kuna a u obrazloženju pišete u onom pisanom obrazloženju na nekoliko stranica da je najveći rizik u projekcijama proračuna upravo to što se ne zna što će se dešavati sa Covid-om. Pa kako je rekao tu netko od kolega kolegi Boriću, mislim da je Grmoja dajte se dogovoriti jedni s drugima. Pa ne možete u jednom dijelu proračuna pisati jedno da postoji najveći rizik od procjene koliki ćemo proračun imati zbog Covid-a nismo sigurni, a pak u brojkama mi smo 100% sigurni Covid-a nema i ne samo to, nego će se izvršiti spektakl u Ministarstvu zdravstva od ministra koji je još prije godinu dana govorio da reforma stoji na stolu Andreja Plenkovića ali se eto nije smjela izvaditi prije nego što se završe lokalni izbori. Hajmo se dogovoriti. U svakom slučaju s obzirom na ovu razinu optimizma u planiranju proračuna Vlada pretpostavlja definitivno da Covid-a biti neće. Dakle, nema neizvjesnosti, sve će biti odlično. Sredstva iz Europske unije povući ćemo u iznosu 8 milijardi većem nego što smo u ovoj godini što znači da bismo u skladu s tim trebali i na rashodovnoj strani planirati ta sredstva jer ćemo njima valjda ostvariti neke projekte. A kako ćemo tih 8 milijardi na rashodovnoj strani uopće osigurati, pa hajmo napisati na zdravstvo. Pa što će čovjek učiniti? Što da ministar Marić učini? Gdje može napisati? Može jedino na zdravstvu i on pobriše lijepo zdravstvo bez reforme, bez otplate dugova veledrogerijama i ljekarnama, bez smanjenja liste čekanja, bez revizije, terapija odnosno evaluacije terapija, bez ičega samo tako uštedjet će 6,4 milijarde kuna na zdravstvu. Ili ipak nećete, a morali ste negdje pobrisati. Pa nije vam lak posao ministre zato ja vas cijenim jer vi izdržavate, vi potpisujete ono što vam ta ekipa kaže kao da vjerujete u to, a znamo i vi, i ja, svi ovdje prisutni i javnost da ovaj ministar sam ne vjeruje u ono što je potpisao. U svakom slučaju uvijek se po pitanju zdravstva može pokriti koronom, jer korone će biti i to svi mi ovdje znamo. Ministar Marić će se kao naljutiti na Beroša i eto malo će podignuti proračun za zdravstvo, podignut će još rashode i „pojeo vuk magare“, narod će zaboraviti i platit naravno, platiti nerad ministra Beroša, platiti ovu obmanu na žalost i ministra Marića. Hvala lijepa.
Sljedeća će govoriti poštovana zastupnica Andreja Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Premijer Plenković mi je danas u odgovoru na repliku rekao citiram: „Kada je riječ o reformi zdravstvenog sustava ministar Beroš ima zadatak osigurati samodostatnost javnozdravstvenog proračuna, raspoloživim sredstvima pokrivati troškove za učinkovitu brigu o zdravlju građana a to podrazumijeva dostupnost, i kvalitetu, i optimalnu primjenu ograničenih resursa, i transparentnost u trošenju sredstava i ujednačenost standarda zdravstvene zaštite.“ Što to znači za sve nas? Pokrit ćemo se koliko je poplun dug. Što to znači za naše građane i zdravstveni sustav sudeći prema stavkama u proračunu? I kada Vlada namjerava reći našim građanima i zaposlenicima u zdravstvu što nas zapravo sve čeka? Ministar Marić kaže evo vidjela sam u medijima ključ uspjeha i održivosti je u rashodovnoj strani. I kakvi su nam ukupni prihodi i rashodi financirani iz svih izvora financiranja za Ministarstvo zdravstva? Stari plan za 2021. godinu je bio 20,1 milijarde kuna. U rebalansu nedavno 22,4 milijarde kuna. Međutim, plan za 2022. godinu svega 16 milijardi kuna. Dakle, razlika je 6,38 milijardi kuna. Projekcije za 2023. i 2024. još manja 13,93 odnosno 92 milijarde kuna. Nedavnim rebalansom proračuna HZZO-a za 2021. godinu ukupni su prihodi povećani s 31,1 milijarde kuna na 32,2 milijarde kuna, a rashodi sa 30,9 milijardi kuna na 32,18 milijarde kuna. Međutim za 2022. godinu prihodi su smanjeni na 30,1 milijarde kuna, a rashodi na 29,75 milijardi kuna, znači još manje nego je bilo prije rebalansa za 2021. I onda sada imamo smanjenje transfera iz Ministarstva HZZO-u u iznosu 2,99 milijardi kuna, pa onda imamo smanjenje sredstava za primarnu zdravstvenu zaštitu sa 4,28 milijarde kuna na 4,15, pa smanjenje za bolničku zdravstvenu zaštitu sa 11,8 na 10,3 milijarde kuna. Limiti su i dalje nerealni i nedovoljni, pa se smanjuju lijekovi na recept, pa se smanjuju ortopedski uređaji i pomagala itd. Rastu sredstva za specijalističko-konzilijarnu zaštitu, za izvanbolničke ordinacije, poliklinike i domove zdravlja, u objašnjenju kažu zbog pandemije Covid-a 19 i za stavku ostala zdravstvena zaštita zbog nabave cjepiva za naredne 3 godine, ali je to obzirom na dosadašnje troškove nedovoljno. Za kritiku je i smanjenje planiranih sredstava za financiranje pripravničkog staža zdravstvenih djelatnika predviđeno je 3,2 milijuna kuna, a izvršenje za 2020. godinu je bilo 6,4 milijuna kuna, a 2021. 3 i pol milijuna kuna. Podsjećam da problem pripravništva još nije riješen i na tome ćemo itekako ustrajati i za to i za još nekoliko stavki vezano za Covid za provođenje cijepljenja, psihološku potporu djelatnicima u zdravstvu podnijela sam osobno i u ime kluba nekoliko amandmana. Nije mi na Odboru odgovoreno ni zašto su znatno smanjena sredstva za specijalizacije sa 2 i pol milijuna kuna na svega 276 tisuća kuna. Nedostaje nam primarnih pedijatara 50-tak timova, obiteljskih liječnika. Podsjećam da su kolege izrazito administrativno opterećeni, nedostaje ih 750. Doktora obiteljske medicine je stariji od 60 godina, 170 je starije od 65 godina. Kada će mladi kolege završiti specijalizacije i da li se mi oslanjamo samo na MPO što se tiče sredstava? Iz potprojekta EU za Ministarstvo zdravstva planirano je za 2022. godinu 1,41 milijarde kuna. Od toga za specijalističko usavršavanje doktora medicine svega 25,6 milijuna kuna. Za poboljšanje pristupa primarnoj zdravstvenoj zaštiti svega dva milijuna kuna. Smanjuju se sredstva na poziciji 3605 sigurnost građana i prava na zdravstvene usluge, smanjuju se sredstva za preventivne programe, provedaba projekta „Živjeti zdravo“ sa 12,9 milijuna kuna na svega 4,1 milijuna kuna. Imunološki zavod smanjenje sa 65,2 milijuna na 21, za 21 milijun kuna, znači na 44 milijuna kuna. Je li to revitalizacija Imunološkog zavoda? Pa Hrvatski zavod za transfuzijsku medicinu smanjuje se sa 209,4 milijuna kuna na 192,4 milijuna kuna. Dakle, ovaj proračun za zdravstvo je bojimo se ne samo nerealan već je nazadan i neodrživ. Potrebe zdravstvenog sustava u narednom razdoblju bit će još veće a ne manje. Niti je započeta ikakva reforma zdravstvenog sustava, niti je izvjesno da bolnice u 2022. neće stvarati nove dugove. Tu je i problem pandemije covida-19 što dodatno povećava troškove zdravstvenog sustava.
Hvala. Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice evo samo da podsjetim sve ovdje prisutne. Vi ste zapravo liječnica koja je još uvijek zaposlena u bolnici u Čakovcu i znate kakva je situacija u bolnici. A referirajući se na izlaganje premijera koji je danas rekao da će u zdravstvu svi troškovi biti pokriveni i da će bolnica moći normalno funkcionirati ja bih vas molio informaciju s obzirom na to da sa ja problematizirao rad specijalne bolnice i financiranja specijalne bolnice kakav je situacija kod vas u vašoj bolnici gledajući na temeljne limite. Ukoliko uzmemo samo temeljne limite da li vaša bolnica može funkcionirati, a li može platiti sve dugove ili imam manjak, odnosno nedostaje novaca. Hvala.
Poštovana zastupnica
kao i većina bolnica u našem javnom zdravstvu i naša bolnica gomila iznose. Znači mi smo sad tek negdje pred nekoliko mjeseci nam je nešto malo povećani elit. Sad je nekih 13 i pol milijuna kuna za normalno poslovanje bi nam nekih tri ili tri i pol milijuna kuna i to kad nema nikakve sanacije, odnosno obzirom sad na covid. Međutim, problem je to smo jako puno puta govorili, više puta smo to, ja sam osobno isticala problem je što su nedovoljne cijene usluga, znači rad zdravstvenih djelatnika je podcijenjen. Treba povećati cijene DTP postupaka, DTS skupina. Cijene materijala i lijekova su porasle, a zapravo ono što mi imamo na raspolaganju je ostalo isto, tako da obzirom na ovu stavku smanjenja financijskih sredstava za bolnički sustav ja se iskreno bojim kako ćemo mi svi skupa uopće preživjeti jer većina bolnica zapravo troši svoja sredstva za plaće, a za ovo ostalo je nedovoljno.
Hvala. Poštovani zastupnik Grčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Marić u pravu ste kad kažete da je problem u rashodima. I ministar Marić odobrava takvu tezu jer mu je jasno da u zadnje dvije godine prihodi su porasli samo 12 milijardi kuna, a rashodi negdje oko 33 milijarde kuna. To je rezultiralo kumulativnim deficitom u 2 godine više od 50 milijardi kuna. Prema tome, naravno 58 milijardi je narastao javni dug u ove dvije godine. Prema tome, ketch je na rashodnoj strani proračuna. Međutim gdje je problem? Problem je što kolega, odnosno ministar Marić nije imao dovoljno snage da uvjeri svoje kolege ministre da svatko od njih mora naći negdje malo mjesta za uštede, a ne udariti samo po zdravstvenom sektoru. Jer je sigurno da ovakav pristup će rezultirati vrlo skorim rebalansom.
Poštovana zastupnica Marić.
Da, potpuno se slažem sa ovim što kažete. Svjedočit ćemo mi rebalansu kako kažete vrlo brzo i ne samo jednome. U pravu ste što se tiče ovoga da bi trebalo malo uzeti, zapravo u svakom ministarstvu. Jer zdravstveni sustav mora pružiti svoju uslugu. Dakle, mi u bolnicama želimo liječiti naše pacijente i nitko od nas liječnika u datom trenutku ne razmišlja e sad ja imam toliko i toliko, ono dvije trećine mjeseca ćemo imati isfinancirano, poslije nas baš briga. Dakle, o tome mora voditi računa odgovorni premijer ako je odgovoran, odnosno cijela Vlada i ministarstvo. I zato sam namjerno citirala ovo što je premijer govorio. Sve je on lijepo istaknuo dostupnost, kvaliteta zdravstvene zaštite, standardi zdravstvene zaštite. Ali pokriti se koliko imamo, pa onda dajte recite svima nama i našim građanima kako vi mislite njima pružiti kvalitetnu zdravstvenu zaštitu bez valjanih reformi. Hvala.
Sada će govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala. Kolegice i kolege, dakle govorio je kolega Borić o nekakvom statističkom uredu MOST-a iako se radi o istraživanju Europskog parlamenta iz 2016. koliki su troškovi korupcije u Hrvatskoj, dakle i prema tom istraživanju troškovi korupcije su 60 milijardi kuna godišnje. Ali to je, tako je, tako je. Istraživanje Europskog parlamenta to je 15 Peljeških mostova godišnje i to je bilo prije nego što je Andrej Plenković okupirao sve institucije prije nego što je razmontirao dakle u potpunosti DORH i šalju mi ljudi, kaže znate koja je nova zakletva HDZ-ovaca? Tako mi DORH pomogao! Dakle tako je. To je nova zakletva i sad ste vi u jednoj velikoj dvojbi uoči ovog glasovanja u petak. Hoćete li budući da je cjelokupna javnost vidjela da je glavna državna odvjetnica muljala tu u Saboru na moja pitanja hoće li je Plenković smijeniti i onda priznati da je oporba bila u pravu. Ja sam prije 20 dana otvorenim pismom zatražio smjenu glavne državne odvjetnice ili ćete dakle sada ipak istrpiti sve ove kritike, dakle i oporbe i javnosti, podnijeti nekakvu političku štetu i onda za neka dva mjeseca smijeniti glavnu državnu odvjetnicu. Jer je sasvim jasno. Dakle, dolaze mi kolege HDZ-ovci nakon pitanja koje sam postavio. Kaže ovo se više ne može trpjeti. Ovo se više ne može braniti. Dakle i vi ste svjesni da vaša zaštitnica vaše korupcije koju ste postavili da štiti vaše članove predsjedništva stranke da jednostavno je sad javnost vidjela o čemu se tu radi i da to više, da ta igra ne prolazi. I kolega Borić ovo su konzervativne procjene. Ja sam uvjeren da je taj trošak korupcije u Hrvatskoj puno veći i da smo s tim novcem mogli napraviti puno toga. Ali ono što je sada opasnije ja ne znam bi li bio sretan što imamo taj Ured europskog javnog tužitelja ili kao netko tko stvarno voli Hrvatsku. Vi kažete da u Hrvatskoj, da oporba zapravo nema pronaći što pozitivno. Ja u Hrvatskoj vidim puno toga pozitivnog. I u našem narodu i u našim potencijalima. Dakle, u tome da je hrvatska sigurna zemlja bez obzira na ove nekakve incidente koji su bili proteklih dana Hrvatska je jako sigurna zemlja. To je naša velika prednost. Ali puno toga ne radite na pravi način i sve ovo na što mi upozoravamo, ne upozoravamo zato što nam nije stalo do Hrvatske nego upravo suprotno. Jer smo uvjereni da se može puno bolje, da se može bez korupcije, da nam se n e može događati da nam ovoliko ljudi odlazi iz ovako prekrasne zemlje prepune potencijala i to je nešto što ćemo mijenjati. To je nešto što ćemo mijenjati. To vrijeme dolazi. Znači vrijeme razotkrivanja istine i vrijem pobjede nad korupcijom u Hrvatskoj je jako, jako blizu. To se vidi po nervoznim reakcijama premijera. Vidjelo se kako sam ja iznio ono što sam iznio, na koji način je on reagirao i kako iznosim ovo što sada govorim. A ja znam da vas MOST žulja i ima vas zašto žuljati i nitko mi nije rekao ništa ljepše od premijera danas koji je rekao da smo bili nelojalni. Mi smo nelojalni onima koji su korumpirani, mi smo nelojalni onima koji rade protiv hrvatskih nacionalnih interesa ali smo lojalni, odani i vjerni hrvatskom narodu i Domovini. To ćemo uvijek biti i to je ono što vas boli. I svjesni ste toga da sve više hrvatskih građana to prepoznaje i da smo zapravo jedina prava brana ovoj vašoj korupciji, ali i ovom ludilu kojeg ste proizveli sa ovim vašim Stožerom prema kojem, dakle kada vi to želite onda virusa nema. Kada vi to želite onda su dopuštene i vaše fešte i slavlja i onaj na Pelješkom mostu, ali i u proslavi vaše izborne pobjede. A kada treba terorizirati građane onda je opći strah od onoga što nas čeka.
Hvala. Imamo repliku poštovanog zastupnika Kujundžića.
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolega Grmoja, dakle Hrvatska već godinama vapi za jednim oblikom porezne reforme. Neću ni napominjati razno razne oblike i gušenje građana svim fiskalnim i parafiskalnim nametima kao takvima. Iz ovog proračuna je jasno vidljivo jedna stvar, pa me zanima vaš komentar. Naime, predviđa se da bi se od poreza trebalo uprihoditi nešto više od 87 milijardi kuna u sami državni proračun što je 7% više nego ove godine. Zapravo drugim riječima ispada da je najveći prihodovni dio proračuna na kojem se na koncu konca on i bilda jest porez kao takav. Kako komentirate tu činjenicu?
Poštovani zastupnik Grmoja.
Pa to je sasvim jasno, dakle da oni svoju ruku i kroz ove legalne načine putem poreza i prireza ne vade iz džepova hrvatskih građana, a onda i nelegalnom korupcijom isto tako. Dakle i ono za što se mi zalažemo je porezno rasterećenje, odgovornija znači štedljivija država, manji državni aparat i što manje dakle što oni manje upravljaju manje je korupcije. Dakle, gdje oni svoje prste imaju tu su problemi i korupcija. To je vidljivo, evo. Znači nisu, znači znali smo svi da su najveće kontrole oko europskih fondova, a oni se ni tu nisu mogli suzdržati. I sad ih goni Ured europskog javnog tužitelja. Znači gdje su najveće kontrole. Vidite li vi kolika je to, to je nevjerojatna glad i potreba za mažnjavanjem.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa. Kolega Grmoja ja ne znam, vi valjda nemate sreće u razmišljanju. Jer ovo je rasprava o proračunu. Ja nisam čuo ni jednu riječ da ste vi [[Upadica Grmoja: Ovo je sve o proračunu.]] [[Upadica Reiner: Kolega Grmoja molim vas! Nije to razgovor između vas dvojice.]] Stvarno sam pomislio da nemate sreće u razmišljanju, ali očito da vas je uhvatio nekakav buljizam, te nekakve gluposti koje ovdje sipate. Da vi jednostavno ni sami ne možete odoliti. Pa vi građanima prodajete od prvog dana vlastitog postojanja nekakvu maglu. Sjetite se one potvrde kod javnog bilježnika, ona je osnova te magle, ne, a onda imamo činjenicu da jedan vaš kolega ovdje da prisegu kao saborski zastupnik, da će poštivati zakone ove države i Ustav i sve zakona. I onda kaže ja neću poštivati taj zakon. Što vrijedi uopće vaša riječ? Da li vi razmišljate o tome s obzirom da obnašate neke dužnosti? Je li to ono samo izgovorio sam samo da izgovorim ili je to nešto što te drži? Jer ako ćeš kao zastupnik posegnuti i reći ja poštujem sve zakone i Ustav i onda odjedanput kažeš ja više neću jer mi je to u interesu da neću. To je vaša potjera koju nudite evo godiunama.
Dakle što se tiče javnog bilježnika to je tako otrcano i ja sam ponosan na to da ne samo vi, nego cjelokupna javnost nam nema što predbaciti osim toga da smo rekli da nećemo ići znači sa HDZ-om i SDP-om formirati vlasti, da smo zapravo doveli do toga da na čelo Hrvatske dođe nestranački premijer. Ja vas podsjećam da premijer tada nije postao ni Karamarko, ni Milanović koji su tada figurirali kao kandidati. To je bio plod te naše, te, ne … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] vi ste srušili Tihomira Oreškovića jednog od boljih ljudi na poziciji premijera. Vi ste glasali protiv njega, a ne mi i naši ministri su tu sjedili ovaj sjedili uz njega kad ste vi glasali da, da mu se izglasa nepovjerenje. A što se tiče Mire Bulja, dakle kada prvo izglasate ovaj zakon da mu možete, da ga možete kazniti, da mu možete staviti soli na rep onda ćemo pričati. Gdje vam je taj zakon? [[Upadica: Hvala vam lijepo]] Gdje vam je zakon? [[Upadica: Hvala vam lijepo]] Slažem se s Mirom Buljem uvijek… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] nekad se posvađamo, ali oko ovih sitnih stvari.
Slijedeći će govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić, izvolite. Recite u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala predsjedavajući. Povrijeđen je čl. 238., niste pravedni. Kolega Borić iz klupe dobacuje Nikoli Grmoji iako nema pravo.
Ja sam, ja sam, ja sam njenu jednom i drugome rekao.
Niste ga upozorili. Niste mu dali opomenu. Niste napravili ništa.
Nisam ni kolegi Grmoji dao opomenu, a nećete vi mene učit kako ću ja voditi sjednicu nego ću vam ja dati sad opomenu.
Ne učim vas ja jer ako bih učio onda ne bih ništa naučio obzirom da ga niste upozorili.
Odlično.
Nije to u skladu s vama. Vi ste čestit, slobodan i hrabar čovjek uvijek bili, čak bih se usudio reći i meni idol u nekim vremenima.
Premašili ste vrijeme.
Upozorite g. Borića.
Premašili ste vrijeme.
Hvala vam.
Ja sam njega upozorio, upozorio sam i kolegu Grmoju, nijednom ni drugom nisam dao opomenu. Ajde se malo svi smirite, smirimo strasti, 5 i 20 je, još ima puno diskusija do kasnih sati, ne trebamo se uzbuđivati jel. Nisam dao ni jednom ni drugom opomenu iako je i kolega Grmoja dobacivao njemu, vodili su razgovore, što nije primjereno, al ajmo se držati Poslovnika i teme. Sad će govorit poštovani zastupnik Željko Pavić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo tu sam čuo u raspravama prije mene da naše kolege interesira kako će Hrvatska izgledati 2050.g.. Ja bi bio super zadovoljan kad bih točno znao koliko će se i gdje će se investirati u slijedećoj godini jer to iz ovog proračuna nažalost ne mogu čitati. To vam je jasno. Gledali smo, gledali smo projekte, gledali smo potprojekte koje smo htjeli komentirati, međutim tih podataka nema, znači … [[Govornik se ne razumije]] projekata, potprojekata nema unutra i ne možemo komentirati jer ne znamo koliko će se uložiti na kojem potprojektu, primjerice ako uzmemo cestogradnju, a to ću malo kasnije objasniti gdje je problem. Tu je netko pitao gdje je nestao čovjek. Evo pa reći ću vam ljudi će zapravo ići u ministarstva ako ste primijetili plaće u javnoj upravi rastu, ukupna svota novaca koja će biti izdvojena za plaće raste, prema tome otprilike nekih 4% ako se ne varam, znači da se očekuje i novo zapošljavanje u javnoj upravi. Nadalje, stvarno bi bio jako, jako zadovoljan, volio bi da imam tako ružičaste naočale kao što je imao kolega koji je maloprije govorio ovdje i naočale koje nose članovi vladajuće većine kad čitaju dokumente vezano za proračun za 2021.g.. Ne znam odakle toliki optimizam, moram priznati da se g. Marić, naš ministar stvarno potrudio oko proračuna da je rast i troškova i prihoda zapravo u skladu sa onim povlačenjem novaca odnosno sa rastom ili padom povlačenja novaca iz europskih fondova i tu nema nekakvih velikih iznenađenja. Što se tiče knjigovodstva sve je 100% istinito i sve je točno. Međutim, ono što se danas govorilo u početnim izlaganjima g. premijera, rast BDP-a u postocima na nivou Europe jedan od viših. Ajmo pogledati koliki je taj rast po glavi stanovnika u nominalnom iznosu, pa da vidimo gdje smo onda, pa da vidimo onda koliko nam je rast. Znate ono kad kupite odjeću i piše da se u pranju skuplja 2%, ako je ta odjeća dugačka jedan metar skupit će se 2 cm, ali ako je dugačka 2 metra skupit će se 4 cm. Prema tome nije isto, nije isto koji su apsolutni iznosi u pitanju. U vezi korupcije koja je bila spomenuta prije i da li smo mogli imati više aviona da nema korupcije. Ne znam da li ste danas vidjeli natpis na portalima. U prošloj godini je u DORH-u odbačeno 1160 prijava za korupciju, 1160, što je ukupno 21,33% od svih prijava koje su došle za korupciju i nek je svaka prijava vrijedna odnosno iznosi negdje otprilike 10 milijuna kuna, to vam je onih famoznih 11 milijardi koje nas mori i za koje smo mogli kupiti možda još jednu flotu Rafala. I sada se malo osvrnim na konkretne stvari koje me malo ovoga zbunjuju i koje nisam mogao pronaći u dokumentaciji. Ne znam dal ste primijetili, ali obrazovanje kao pojam se pojavljuje u dokumentu otprilike 2000 puta, znači fokusirali smo se na taj problem, pišemo puno o tome i nadam se da ćemo i stvarno riješiti s obzirom da su izdvajanja za Ministarstvo obrazovanja veća, što pozdravljamo. Zdravstvo je slijedeći pojam koji se najčešće spominje. Ja sam već postavio i pitanje ministru što će biti sa bolnicama koje su u velikom minusu, nadam se da ćemo taj odgovor dobiti. Imamo tu problem i sa Hitnom helikopterskom medicinskom službom koje u proračunu nema, a natječaj je prema obećanju ministra trebao biti raspisan u proljeće ove godine. Prema tome, tu je problem. I ono što bih još molio ako nije problem da nam se kaže što je sadržano zapravo u onom projektu državne ceste Zabok – Krapina, da li je tu i čvor Krapina koji inače iznosi otprilike nekih 35 milijuna kuna i što je sa državnom cestom 307 Mokrice – Donja Stubica s obzirom da znamo da je raspisan natječaj samo za 1 km ceste, a ima ukupno 12 km.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva će zastupnik Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Pavić govorite o transparentnosti proračuna. Međutim, ako govorimo o transparentnosti proračuna, govorimo o otvorenim javnim financijama onda bi možda Vlada Republike Hrvatske mogla slijediti primjer mnogih jedinica lokalne samouprave koje su svoj proračun zaista otvorile u smislu da točno znate u koji projekt je utrošena koja kuna, a ne da imamo razdjel proračuna na ovoj razini. A razdjel je na razini ostali nespomenuti troškovi. Što to znači? Razdjel je nabavka informatičke opreme. Što to znači? Ili informatizacija. Doduše možda iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti, nebitno, ali mi, ne samo mi kao zastupnici nego i hrvatska javnost ne zna na što se to točno troši njihov novac. Vidite li u tome prepreku otvorenom javnom proračunu i većem povjerenju ne samo u Vladu, nego i u Hrvatski sabor?
Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala vam na tom pitanju i hvala vam na tome što ste mi dali zapravo priliku da to još malo više obrazložim. Naime, svakome od nas koji smo ovdje u ovoj sabornici između ostaloga su jako važni lokalni projekti, znači projekti koji se financiraju iz proračuna, koji se financiraju iz fondova i htjeli bismo znati koliko će novaca biti uloženo u te projekte. Kada gledate ovaj proračun na ovom nivou to ne možete doznati. Recimo ja sam prošle godine otprilike u ovo isto vrijeme kada smo govorili o proračunu problematizirao financiranje jednog veleučilišta, koje je i dan danas u minusu. U proračunu ga ne mogu uopće pronaći, a profesori sa veleučilišta odlaze i stvaraju veliki problem organizaciji rada na tome veleučilištu. Htjeli bismo znati što se dešava sa svim korisnicima proračuna.
Poštovani zastupnik Rajko Ostojić.
Hvala lijepo. Kolega Pavić dakle očito postoji … nepoznanica, jel' koliko … jedinica lokalne samouprave, veleučilišta kojeg ste spomenuli gdje i koliko investirati, prodaje dionica, udjela 500 milijuna kuna. Vi ste bili u FINA-i pa vam je puno to familijarnije nego nama liječnicima i nekim drugim. Moje pitanje, što vi mislite o prodaji, bilo je nekih ideja o prodaji Autocesta, čini mi se da je ministar Dončić jako želio prodati autoputove pa na taj način podizati naš prihod? To je broj jedan. I broj dva, nema ministra Marića to je pitanje … [[ne razumije se]] za vas i državne njegove tajnike kada će biti prvi rebalans … [[ne razumije se]] hoće li to biti ožujak, travanj, najdalje svibanj što vi mislite? Hvala.
Poštovani zastupnik Pavić.
Krenut ću, evo krenut ću od drugog pitanja. Kada smo imali prošle godine raspravu o proračunu ovdje sam upozoravao da neke naše bolnice neće moći funkcionirati za par mjeseci i neka veleučilišta. Desilo se da nisu mogli funkcionirati već u 1. mjesecu. Činjenica je, moramo biti pošteni i fer da je tome jedan od uzroka bila i Covid kriza i da se taj zapravo problem multiplicirao. Međutim, da se drugačije postavio proračun problem bi bio daleko manji. Što se tiče prodaja bilo kojih nekretnina u vrijednosti u vlasništvu Republike Hrvatske ja osobno sam protiv toga. Tu smo čuli između ostaloga tezu samo da vam pojasnim čuli smo jednu tezu da ukoliko prodamo zemljište ipak to zemljište ostaje u Hrvatskoj. Ostaje, ali vlasnik tog zemljišta je stranac. Na tom zemljištu sije što hoće, sadi što hoće i prodaje kome hoće.
Hvala [[Upadica Pavić: Tako isto i sa autocestama.]] Sljedeća replika je poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega spominjali ste zdravstvo i informatizaciju, pa imam pitanje za vas s obzirom da ste ipak IT stručnjak. Kada pogledate malo ove stavke onda vidite da je za zdravstvo za informatizaciju predviđen porast sredstava sa 44,8 milijuna kuna na 54,3 milijuna kuna. Super. Međutim, polugodišnje izvršenje prije sada nedavnog rebalansa je bilo svega 28,24% i onda kada gledate za cijeli proračun 84 stavke imate informatizacije i sada su za neka ministarstva povećana sredstva, za neka su smanjena. Mi naravno težimo informatizaciji. Recimo u zdravstvu još sve zdravstvene ustanove nemaju bolnički informacijski sustav, nisu znači povezane. Pitanje upravljanja listama čekanja, povezivanje nalaza pacijenata. I da li sada s obzirom na porast sredstava u zdravstvu nas zapravo čeka renesansa informatizacije ili je opet riječ o nadobudnom povećanju sredstava koja se onda opet neće … [[ne razumije se]] Hvala.
Poštovani zastupnik Pavić.
Evo ja sam danas sa ministrom razgovarao. Nema ministra, razgovarao sam danas s njim na hodniku da mu pojasnim ono svoje pitanje. Zapravo pokušao sam to već u jednoj svojoj raspravi i ranije spomenuti i objasniti da imamo Nacionalno vijeće državno za informatizaciju, za informatičku infrastrukturu. Na čelu tog Vijeća je premijer i ne može se desiti s obzirom na zadatke toga Vijeća da premijer i to Vijeće ne zna što će se i kako će se investirati u bilo kojoj javnoj instituciji. To je zadatak tog Vijeća. E sada, da li će ova informatizacija biti investicija za dijagnostičke aparate ili će biti stvarno samo za informatizaciju poslovnih procesa vezano za upis bolesnika, pacijenata i svega ostaloga to ne znam, ali ukoliko se radi o ovom drugom onda predlažem i sugeriram da to ide zapravo u centar … [[ne razumije se]] usluga koji za to i postoji i na koji je potrošeno otprilike 400 do 500 milijuna kuna.
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega ako onako hoću biti politički ispravna, onda bih rekla jedna da je od najvećih izazova ovog proračuna su sredstva koja su vezana uz Nacionalni plan otpornosti i oporavka, dakle tzv. NPOO. I sad kad malo mi uđemo i vidimo proračun onda vidite da ima niz, dakle u ministarstvima imaju uvijek stavka sredstva vezana uz NPOO i to će bit najveći izazov, vi čak u godinu dana ili već kad će bit prvi rebalans ćemo vidjeti koliku imamo spremnost povući ta sredstva, koliko smo spremni na to sve zajedno. Ako pogledamo opciju Fonda solidarnosti, ono što je vezano uz potres onda moram priznati da me nekako hvata mala snaga, do sad smo u 12 mjeseci povukli manje od 1% sredstava. Dakle, to je jedan od najvećih izazova, ali kad bi, kad ulazite u proračun i to smo vi i ja razgovarali, mi vidimo stavku NPOO i priči je kraj i vidimo silne milijune i ne vidimo iza toga više ništa. Pitanje je kako uopće na prvom rebalansu ili slijedećem proračunu ćemo vidjet šta se tu dogodilo.
Poštovani zastupnik Pavić.
Da, to je još jedan problem. Naime, NPOO je za nas barem koji smo bili ovdje u saboru bio jedan od dokumenata o kojem smo bili puno pričali i smatramo da je to jedan od bitnijih dokumenata koje trebamo slijediti i koje trebamo pratiti. Da li se stvarno u ovom proračunu prati ono što je napisano u tom dokumentu ili se ne prati to nam je jako teško prepoznati s obzirom da smo ostali na onom, na onom nivou koji imamo i u proračunu. I ako to pokušamo na neki način razraditi ja ne znam koji to mađioničar može napraviti ukoliko nema informacije od ministara za pojedini resor, bez toga to jednostavno ne ide. I bit će stvarno interesantno vidjeti koja će se sredstva povući, u kojem resoru najviše i kako će se ta sredstva utrošiti ukoliko će se utrošiti.
Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Branke Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege. Pa evo čitav dan pričamo o proračunu za 2022.g. zajedno sa projekcijama za narednu i još dvije godine, gotovo da nema stavke proračuna na ovih gotovo 1000 stranica o kojoj se ne može 5 minuta pričati što je to i koliko je izdvojeno u 2020. i '21., što je od toga realizirano, što se predviđa sa proračunom za narednu ili naredne još dvije godine. Razmišljala sam malo o čemu pričati, što bi to voljeli čuti posebno građani u mom kraju, da li se bazirati na projekte iz Šibensko-kninske županije ili nešto malo šire govoriti o demografiji, zdravstvu, socijalnoj skrbi i slično. Međutim, kako gotovo nema stanovnika moje županije i mog kraja koji ne živi od turizma i za turizam kako jako rado kažem ja bi prije svega govorila i obratila sam brojke što se i koliko izdvaja i dobija od turizma. Naime, udio turizma sa povezanim djelatnostima znamo da je to trgovina, promet, poljoprivreda, prehrambena industrija, građevinarstvo, doseže i 24% BDP-a. Turizam čini veliku promidžbu hrvatskih proizvoda, pametnim ulaganjem u turizam ulažemo u cijelo gospodarstvo i omogućujemo hrvatskim građanima kvalitetniji život. Dobri rezultati turističke sezone povećavaju i kupovnu moć naših građana i potiču potrošnju. Gledajući makro ekonomski okvir vidimo da državni proračun i projekcije kao što sam rekla i za '23. i '24. smatraju da će doći do realnog rasta BDP-a i upravo najveći doprinos tom rastu će biti zahvaljujući izvozu roba i usluga, a kad govorimo o izvozu usluga prvenstveno govorimo o turizmu, naravno uz rast investicija i osobnu potrošnju. Samo na povećanje poreza na dodanu vrijednost planira se, planira se povećanje od preko 8%, međutim odma bi istakla kao što sam rekla i u replici, vidjeli smo da smo i rebalansom proračuna povećali tu stavku upravo zahvaljujući turizmu, osobnoj potrošnji i investicijama. Stoga moram reći da kad sam obratila pažnju na stavku Ministarstva turizma i športa, pa kad sam vidila da se tamo predviđa nešto manji iznos nego u ovoj godini to me žalostilo. Onda sam išla u malo detaljniju analizu, pa onda evo mogu i svima onima koji su zainteresirani za turizam reći da je u 2022.g. predviđa se izdvojiti Ministarstvu turizma i športa preko 634 milijuna kuna, što je 90% više nego u 2020.g., u '21. imali smo neke specijalne, ja bi rekla i prihode i rashode, prvenstveno odnosi se na Europski socijalni fond, tako da svi oni koji su vezani za turizam i ugostiteljstvo mogu biti zadovoljni jer evo samo Mehanizam za oporavak i otpornost u ovoj godini predviđa rashode preko 27 milijuna, a u narednim godinama 344, pa onda čak u projekciji za '24. 827 milijuna. Za jačanje turističkog tržišta ljudskih potencijala u turizmu preko 110% više nego u ovoj godini, preko 13 milijuna. Znamo jako dobro da je čovjek ključ uspjeha u turizmu i stoga posebne pohvale upravo ovoj stavci. Također program subvencioniranja kreditnih programa u turizmu je rezervirao 7 milijuna kuna, za konkurentnost turističkog gospodarstva preko 400% više nego u ovoj godini 25 milijuna, samo za kapitalne pomoći 23 milijuna što je isto nekih 700% više nego u ovoj godini, za razvoj održivog inovativnog i otpornog turizma 27 milijuna, za razliku preko 27 milijuna i 700 za razliku od ove godine gdje smo imali svega 550 tisuća. Podrška razvoju turističkih proizvoda posebnih oblika turizma 5,5 milijuna kuna za razliku od ove godine kad smo imali svega 400 tisuća. Pandemija je pokazala ranjivost turističkog sektora i potrebu jačanja njegove otpornosti i razvijanja održivih oblika, međutim ova vlada je pokazala da zna pogoditi sa balansiranim mjerama i osigurati turistički sezonu čiji je uspjeh bio iznad očekivanja. Između ostalog, rekla bi posebne pohvale mjerama za očuvanje radnih mjesta gdje je očuvano 700 tisuća radnih mjesta i stabilizirano poslovanje preko 120 tisuća poslodavaca.
Imamo i na vaše izlaganje više replika. Prva je poštovana zastupnica Grba Bujević.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice. Kad ste već o turizmu govorili ne mogu ne primijetiti da u Državnom proračunu na stavci Ministarstva zdravstva postoji uspostava organiziranog pružanja zdravstvenih usluga u turizmu sa cifrom od 5 miliona i šesto, pet miliona sedamsto kuna, a navedena sredstva odnose se na planiranje sredstava za razvoj projektne dokumentacije za 10 ustanova, zdravstvenih ustanova sukladno objavljenom javnom pozivu. Ja mislim da je to dobro ulaganje u zdravstveni turizam, zdravstveni turizam je ekonomska grana naše zemlje i sigurno zdravstveni turizam u zdravstvenom sustavu će znatno unaprijediti i sredstva koja bolnice mogu koristiti, a i ova projektna dokumentacija financirana od strane Ministarstva zdravstva bit će itekako veliki doprinos tom razvoju.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolegice Grba Bujević hvala na ovoj replici. Evo i to je pokazatelj da ne mora samo biti na stavci Ministarstva turizma nešto što je biti ulaganje u turizam. I kao što sam i rekla, turizam je jedna specifična grana koja je upravo u ovoj pandemiji pokazala koliko je osjetljiva i zato nam je neophodno razvijati selektivne oblike turizma i stoga zdravstveni turizam ja vjerujem da je budućnost, budućnost nam je u zdravstvenom turizmu posebno što se on može razvijati i u ostalim mjesecima ne samo u ljetnim kada možemo ponuditi samo sunce i more.
Poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice. Naveli ste da je turizam zasigurno jedan od bitnih elemenata koji pune naš Državni proračun i mi smo toga svjesni i sigurno da je i Vlada svjesna te činjenice stvorila uvjete da i u ovim uvjetima pandemije osiguramo dobru sezonu. Ono što je sigurno značajno da Vlada, a što je vidljivo iz ovog Proračuna u kontinuitetu ima iste ciljeve, a to je i osigurati što bolji položaj za najugroženije skupine u društvu što se isto tako vidi kroz ovaj Proračun, ali isto tako da nije samo dio proračuna koji je važan zdravstvo. Mi imamo brojne elemente u proračunu koji su važni od socijale, od školstva, od gospodarstva, od brojnih projekata koje smo i u MPO-u planirali, a moramo u ovom periodu sigurno osigurat uvjete za ostvarenje tih projekata i zasigurno je situacija s koronom takva da ne možemo točno predvidjeti sve ono što nas u zdravstvu očekuje, [[Upadica: Hvala.]] a sigurno da je reforma mora proć.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo kolegice Jelkovac. Istina je najveća i najznačajnija povećanja rashoda upravo imamo na tim stavkama o kojim ste vi govorili, pa tako npr. sustav socijalne skrbi dobiva 836 miliona više. Uvećane plaće za prekovremeni rad u zdravstvu 245 miliona više, mirovine i mirovinski sustav 744 miliona i tako redom. Ovaj Proračun odnosno Vlada i resorni ministri vodili su računa o svim kategorijama naših građana u okviru mogućeg.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Kolegice govorili ste o sektoru turizma za koji se vidjelo i kroz pandemiju da u ustvari jest vrlo osjetljiv i da je zahtjevan. Pokazao je određenu otpornost, no isto tako zaključili smo da ne treba sve karte stavljati na turizam i da se moramo okrenuti i nekim drugim gospodarskim granama. Imala sam prilike vidjeti tijekom posjeta vašoj županiji odlične primjere dobre prakse gdje su se razvila turistička seoska gospodarstva koja nude isključivo lokalnu hranu domaćih proizvođača. Mislim da je to dobar put jer je takav način i ekološki održiv, ostavlja manji ugljični otisak a pomaže se ustvari povezivanju te zelene i plave njive kako to volimo reći. Mislite li da bi bilo dobro promišljati o tome da se upravo takve ugostitelje i hotelijere možda nagradi i dodatno, obzirom da nude isključivo lokalnu hranu u svojim objektima?
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo kolegice Petir. Kao što sam rekla na turizam se naslanjaju brojne grane pa tako i poljoprivreda i prehrambena industrija. Bilo bi neophodno što prije ne samo poticati, nego kao što ste rekli na neki način ili subvencionirati ili na bilo koji način nagraditi. Da li su to nekakve zvjezdice, da li su to nekakvi natpisi na samom ulazu u objekt. Iako se mora priznati da sve više možemo naći naše proizvode na našem stolu. Naime i sami gosti to znaju i žele nagraditi i naravno da su i takve cijene mogu biti i nešto jače pa time i zarada nešto viša, jer zaista kad dođeš u neku zemlju ne samo da je dobro probati nekakav specijalitet toga kraja nego da to isto tako bude napravljeno od proizvoda tog kraja.
Poštovana zastupnica Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice zastupnice. Naravno posvetili ste ovu svoju pojedinačnu raspravu turizmu, dolazite s tog područja, znate koliko je važno ne samo za naše turistička mjesta nego i općenito za proračun cijele Hrvatske i cijelo gospodarstvo. 2018. i 2019. -ta je pokazala jedan značajan zamah turizma, odlične su bile turističke sezone. Dolaskom pandemije postaje strah, opravdani strah da će doći do velikog podbačaja i da će sezona 2020. biti gotovo ništatna. Međutim, dogodilo se upravo suprotno, već 2021. dakle to je ova godina, turistička sezona bila je odlična i priliv sredstava u Državni proračun bio je dobar. Da li je to zato sasvim slučajno se dogodilo ili je to bilo zbog toga što su dobro izbalansirane mjere Vlade koju se donosile radi sačuvanja gospodarstva, a onda svakako i turizma, … [[ne razumije se]]
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo kolegice Murganić. Pa mislim da su izuzetno dobro izbalansirane mjere i to ne samo one koje se odnose na zaštitu zdravlja naših građana pa time i gostiju, nego i one mjere koje su bile vezano za zaštitu radnih mjesta koje su bile potpora i poslodavcima, a i zaposlenicima. Jer da smo izgubili kvalitetnu radnu snagu kao što smo imali u početku jedan ja bih rekla čak val odlazaka upravo kvalitetne radne snage, imali bi daleko veći problem kako i odraditi tu sezonu unatoč tome što je veliki broj i dolazaka i gostiju u našu zemlju.
Poštovani zastupnik Rajko Ostojić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice vi ste malo kontradiktorni dakle u vašem cijelome hvaljenju turizma. Istina je svaka peta kuna ide iz turizma ali kada gledate cijeli proračun 700 milijuna kuna za turizam je jako, jako malo to morate jasno reći. Malo, nedovoljno. Četiri su značajke turizma 21. stoljeća. Mora biti inovativan, održiv, zelen i pametan. Ja ću se držati samo na inovativnom. Dakle, to je zdravstveni turizam. Gospođa Grba Bujević kaže 5 milijuna kuna. Ništa za inovativni turizam, ništa. Jel' pametan, govorila je kolegica Marić. Ništa za ICT ili kolega ispred nje. A što se tiče pretjeranog hvaljenja turizma spomenite … [[ne razumije se]] ja ću. Nemojmo ga hvaliti. Razvijamo sluganski mentalitet Hrvata, nemojmo ga previše hvaliti. Hvalimo inovacije, hvalimo zeleno, hvalimo održivo. A kolegice Murganić ljudi su došli zbog Račana jer je napravio autoput. Sjeli su u svoj auto u Munchenu, vozili se do Šibenika inače od toga ne bi bilo ništa.
Hvala. Hvala [[Upadica Ostojić: To vam je ključ svega.]] Hvala lijepa, [[Upadica Ostojić: Autoput.]] Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Kolega Ostojić niste me dobro slušali. Rekla sam da mi je žao s obzirom koliko turizam daje da sam vidjela da je tu čak nešto manje nego u ovoj godini to sam rekla. Međutim, kada sam išla u analizu onda sam vidjela mehanizam za oporavak i otpornost imamo 27 milijuna u 23. 344, pa onda 827, pa konkurentnost turističkog gospodarstva 400 i nešto posto više, program subvencioniranja kreditnih programa 7 milijuna kuna, kapitalne pomoći 23, jačanje turističkog tržišta, ljudskih potencijala 110% više i tako redom. Znači one bitne stavke koje se odnose na razvoj i ljudskih potencijala, pomoć gospodarstvu, razvoj održivog inovativnog i otpornog turizma MPO kao i podrška razvoju turističkih proizvoda posebnih oblika turizma to su sve stavke koje su ili se prvi put pojavljuju ili u 700, 800 pa čak i 1000% više nego u ovoj godini.
Poštovani zastupnik Brumnić.
Poštovana kolegice, dolazite iz dijela Hrvatske gdje je turizam još bitniji nego u ostatku Hrvatske koji praktički živi od turizma i ono što je vrlo jednostavno saznati od bilo koga od njih koji se bavi turizmom da su dvije stvari koje ga čine konkurentnim i kvalitetnim. E sada trebate si postaviti pitanje što je ova Vlada koja je uzela barem 1/5 svih novaca iz turizma napravila za taj turizam. Ja ću vam reći de facto ništa. Ošišala je jednu ovcu sa 25% PDV-a jer mi imamo najveći PDV-e na turizam da bismo bili konkurentni prema drugima. Govorite, ljudi su bitni. Vrlo teško ćete isplatiti plaću ako vam PDV-e uzme novce. Razmislite o tome da li bi bilo dobro da hrvatska Vlada smanji PDV-e … [[ne razumije se]]
Hvala. Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Kolega Brumnić teško se ne doći iz kraja gdje je turizam osnovna djelatnost pa se ne složiti da bi bilo dobro da je taj PDV-e niži. Međutim, moramo biti svjesni situacije i vremena u kojem živimo. Ova Vlada je odnosno prethodna Vlada isto našeg premijera Andreja Plenkovića smanjila je PDV-e na smještaj. … [[Upadica se ne razumije.]]
Molim vas, nemojmo iz klupe. Polako.
Kad je došlo vrijeme onda se radilo i napravilo se znači došlo je u prošlom mandatu Andreja Plenkovića do smanjenja PDV-a na smještaj. Bilo bi dobro da se smanji i na ostalo, ali moramo biti svjesni tko plaća PDV-e. Gost plaća PDV-e. Prema tome, onaj gost koji dođe i plati smještaj on sigurno mora koristiti nekakvu uslugu u kafiću i ostalo. Kada smo govorili, tada je bila rasprava o ugostiteljskim uslugama, koristimo i mi ugostiteljske usluge. To je na neki način možemo reći i luksuz.
Hvala. Sada će govoriti zastupnik Hajduković. Izvolite.
Hvala. Kolegice i kolege evo cijeli dan raspravljamo o proračunu. Ovo je već ne znam koji proračun koji predlaže Andrej Plenković to je i sam rekao u uvodnom izlaganju. No, ono što bih volio je vidjeti neki napredak kolegice i kolege, volio bih vidjeti napredak u razdjelu u kojem čitamo proračun. Volio bih vidjeti više transparentnosti, volio bih vidjeti više mudrosti u planiranju proračuna, ali od toga ništa nisam vidio. Pa tako mi kolegice i kolege a mnogi od vas, zapravo svi od nas dolaze iz nekih lokalnih sredina, svi smo mi manje-više lokalni političari ujedno kao što smo i nacionalni, dolazimo iz sredina u kojima su proračunu puno transparentiji od nacionalnog a trebalo bi biti barem obrnuto ako mene pitate. Nacionalni proračun je taj koji bi trebao postavljati standarde, a mi imamo obrnutu situaciju. Pa tako kolegice i kolege raspravljamo o ostalim i nespomenutim troškovima recimo u različitim razdjelima u različitim ministarstvima. Evo do nedavno sa desne strane sabornice bili su sve kolegice, evo sada im se pridružio kolega Ivanović … kojeg ja inače jako cijenim i poštujem. Ali gdje su kolege? Jel' možda oni planiraju kako uzeti to iz nespomenutih i ostalih troškova kao što smo vidjeli u aferama DORH-a, softvera, ovoga onoga, kako se novac muze? Iz hrvatskog proračuna, pa vrlo, vrlo, vrlo vjerojatno kolegice i kolege. Evo biti ću zločast pa ću to reći, inače nisam zločast, inače sam vrlo dobronamjeran, ali ovo ću rado reći, a kolegica Murgnić se može smijati, ali činjenica ostaje da je njezina stranka osuđena za korupciju, nijedna ovdje sa ove strane ni sa ove strane nije, dakle kolegice svaka vam čast. S druge strane kada govorimo o proračunu koji potiče razvoj, koji ima neku viziju, koji želi doprinjeti nečemu čemu svi težimo u Hrvatskoj tada ja ne mogu ne govoriti o nekim stvarima. Ne mogu govoriti recimo o HNK u Pečuhu. Ako financiramo HNK u Mostaru, sad ne baš simboličnim iznosom i u državi u kojoj je hrvatski narod jedan od konstitutivnih naroda znači dobiva neke financije i od svoje države onda kako možemo zaboraviti Pečuh i jedino HNK izvan hrvatskog govornog područja, pa makar i sa 1000 kuna kolegice i kolege, al to bi bilo barem, barem pristojno, da ne kažem nešto drugo. Ako govorimo o Hrvatskoj kao zemlji znanja onda ne mogu vjerovati da darovite učenike također odnosno rad sa darovitim učenicima potičemo sa simboličkim iznosima ili recimo hrvatski kvalifikacijski okvir čija je implementacija izuzetno bitna i gdje još uvijek kasnimo ili recimo Hrvatsku zajednicu tehničke kulture ako inzistiramo na stem području ili izvan nastavne aktivnosti u osnovnoj školi i srednjim školama, gdje smo tu zakazali? Ako govorimo o nasilju i prevenciji istog kako onda možemo jedva simbolička sredstva izdvajati za jako dobre projekte, recimo „Sportom protiv nasilja“, „Prevencija nasilja u osnovnoj školi“, o „Osvještavanju nasilja među vršnjacima u školskom sustavu“, dakle to su sve projekti u koje mi kolegice i kolege ukapamo, ukapamo možda milijun kuna godišnje i onda se osjećamo jako dobro jel znate mi radimo na prevenciji. Ne radimo na prevenciji, ne radimo na ničemu. To su jedva simbolički iznosi. Ako govorimo također o stem području, a gdje nam je onda tehnička kultura, poticanje tehničke kulture u osnovno i srednje školstvu? Nema je, pogotovo u osnovno školstvu gdje je to jako bitno. Tehnička kultura u osnovnom školstvu ima jedan sat tjedno. To je kolegice i kolege ne simbolički nego manje od toga, dakle vrlo, vrlo mršavo i vrlo nisko. I onda na kraju kada govorimo o zaštiti pučanstva od i zaraznih bolesti i od različitih pošasti, komarci u Slavoniji su pošast, za njih ne odvajamo ništa i dalje je to prepušteno JLS odnosno općinama koje mogu napraviti malo ili ništa. Nismo to digli na županije i nismo dali neka značajnija sredstva. I na kraju još želio bih završiti sa jednom mišlju. Ministar je rekao da pola, otprilike pola milijuna ćemo uložiti [[Upadica: Hvala]] u čišćenje bilance odnosno [[Upadica: Hvala]] u raspadaju, mene zanima u kojih, koje su to [[Upadica: Hvala kolega Hajduković, premašili ste vrijeme dosta, evo]] Okej, hvala vam.
Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Hajdukoviću, dosta ste toga nabrojali sa čim niste zadovoljni, ja sam nekako očekivala od vas s obzirom da smo i u više rasprava zajedno sudjelovali, a vezano uz očuvanje proizvodnje šećera u RH da ćete primijetiti u proračunu da je planiran program potpore proizvođačima šećera kako bi pomogli i održali tu proizvodnju i kako bi u stvari spasili proizvodnju šećera u RH, moram reći da nažalost Europska komisija nije baš bila široke ruke, nije odobrila našu notifikaciju tako da ćemo ta sredstva u stvari morati uzeti iz proizvodno vezanih plaćanja, ali evo nadam se da ste zadovoljni s tom mjerom jer je ona značajna i za vašu Osječko-baranjsku, ali i za Virovitičko-podravsku županiju.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepa. Čujete i od predsjednika koji je vrlo arbitraran u izricanju mjera nekima ni opomena, nekima odmah oduzima riječ. Dosta je, hvala vam potpredsjedniče, vrlo ste objektivni i to jako cijenim. Što se tiče Osječko-baranjske županije ja bih volio da je to tako. No za Osječko-baranjsku županiju je već kasno, naša šećerana se ugasila, naša šećerana je postala skladište, jako puno ljudi je tu dobilo otkaz. Prema tome, za Osječko-baranjsku županiju je ta priča završena, nažalost. Postoje mogućnosti za druge županije, postoji za, za župansku šećeranu. Međutim, ono o čemu su i govorili proizvođači šećera to je, to su emisijske kvote, to je nešto drugo odnosno prilagodbe njihovom, njihovoj proizvodnji kako bi se prilagodili standardima koje EU od njih očekuje. Ovo na kraju dana ne mogu ocijenit kao nešto pozitivno, bih ocijenio da je država spašavala recimo osječku šećeranu.
Poštovana zastupnica Grozdana Perić će sad govoriti.
… [[Govornik naknadno uključen]] poštovane kolegice i kolege. Evo ja ću u pojedinačnoj raspravi kao što bi rekao kolega Borić, pitam se u kojim to paralelnim svjetovima živimo, pa bi samo napomenula jedno. Kolegica je prije spominjala turizam i zaboravila je jedan detalj, a to je da je recimo u turizmu itekako se vodilo računa o smanjenju PDV-a na posluživanje hrane i pića, hrane, pića nije i smještaj, dakle on je spušten na 13%. Isto tako ono što je važno reći da je u turizmu dozvoljena i ona mogućnost da je da je u porezno priznat trošak poduzetnicima smještaj zaposlenika i prehrana zaposlenika, što je velika stavka, tako da su mnogi poduzetnici hotelijeri gradili smještaj za svoje zaposlenike, a isto tako imaju mogućnost očuvanja sezonskih radnika na način da ih mogu plaćati cijelu godinu. Prema tome itekako se u tom segmentu vodilo računa. Ono što bi htjela napomenuti da mnogi u Hrvatskoj gradovi nisu spavali od 2016. na ovamo pa je onda i Vlada raspisala svojevremeno u 2016. jedan natječaj, a to je tzv. integrirani teritorijalno ulaganje ili ITU mehanizam, koji je važeći od 2014. do 2020. i u tom mehanizmu je bilo omogućeno da se prijave gradovi koji imaju više od 50 000 stanovnika i to su gradovi Zagreb, Split, Rijeka, Osijek, Slavonski Brod sada i Pula. I evo i mi smo kao grad tada iskoristili tu šansu i prijavili se i u listopadu 2016. zapravo postigli da iz tog ITU mehanizma ta agromeracija koja je na taj način postignuta, gdje su grad Zadar i Nin i 13 općina, Bibinje, Galovac, Kali, Kukljica, Novigrad, Poličnik, Posedarje, Preko, Ražanac, Sukošan, Škabrnja, Vrsi, Zemunik donji zapravo na taj način povukli preko 300 milijuna eura, 303,4 milijuna eura. Dakle to je ona velika mogućnost kojom se omogućava da i stanovnicima a i turistima koji dolaze na naše područje imaju riješenu i odvodnju i vodoopskrbu. U okviru tog mehanizma je i grad Nin zajedno sa Vrsi i Privlakom isto tako napravio kanalizaciju, odnosno gradi kroz agromerizaciju 102km kanalizacijske mreže, 34 crpne stanice, 32km vodovodne mreže i to košta nekih 405 milijuna kuna. Dakle i tu je vidljivo da ti i takvi gradovi i općine kada dobro promišljaju svoju budućnost onda razmišljaju i o svojim stanovnicima ali isto tako i mogućnosti razvoja. I sve to će se reflektirati i u izvršenju 2021. proračuna ove godine, ali isto tako sa novim projektima će biti državni proračun isto tako u 2022. Dakle, to je nešto što traje, što ne nastaje najedanput, nego traje i to je i ovo što će se događati u Nacionalnom programu otpornosti i oporavka dakle neki ne spavaju nego rade.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovana zastupnica Vidović Krišto. Izvolite.
Kolegice Perić, kako tumačite činjenicu da HŽ infrastruktura koristi milijarde subvencija od poreznih obveznika a istovremeno sponzorira medije. Prema pravilima EU za državne potpore to je naime zabranjeno. Međutim kontrola medija je vašoj Vladi preduvjet opstanka. Jer zamislite da mediji rade na temelju profesionalnih kriterija. Kako bi javnost prihvatila da je sin Božidara Kalmete predsjednik Nadzornog odbora gradskog prijevoznika Liburnija. A sin splitskog župana voditelj službe u županijskim ljekarnama. Istovremeno uhićujete međimurskog župana jer je nekoga zaposlio u županiji s kim nije u nikakvoj obiteljskoj vezi. To uhićenje inače uzrokovalo je nove izbore koji su koštali milijune proračunskih novaca, a stariji župan je reizabran. Jeste li vi u HDZ-u svjesni da ovim nasiljem nad zdravim razumom razarate hrvatsko društvo i jeste li svjesni koliko štete činite hrvatskom narodu i koja je vaša odgovornost za to.
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Svaka, svaki izvanproračunski korisnik ima svoje Nadzorne odbore ili Upravna vijeća i oni su ti koji mogu dati odgovor na to na što su trošili ja to ne znam. A kada govorite o tome i na ovaj način prozivate pojedine osobe i djecu pojedinih osoba onda je to isto tako neprimjereno od vas jer ta djeca imaju svoje obrazovanje, imaju svoj integritet, imaju pravo tražiti mjesto u društvu, imaju se pravo natjecati i biti imenovana kao i svako drugo dijete.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče, kolegice Perić govorili ste o projektima koji su realizirani u vašem gradu i županiji zahvaljujući sredstvima državnog proračuna europskih fondova, i u stvari bi ovdje htjela otvoriti temu koliko je bitno pitati stanovnike općina, gradova, stanovnike sela što im doista treba i na taj način planirati projekte koji će se realizirati jer vidimo da novaca ima dovoljno i voljela bi da se doista taj novac oplemeni i na pametan način iskoristi, da da dodanu vrijednost stanovnicima koji, koje želimo zadržati na kraju krajeva u Hrvatskoj. Bilo je u prijašnjim raspravama spomenuto da se ne vide projekti iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti u ovom proračunu. Ja sam detaljno isčitala proračun za poljoprivredu, pretpostavljam da ste vi detaljno čitali i druge segmente. Ja sam našla projekte koji se odnose na Nacionalni plan oporavka i otpornosti u ovom proračunu. Oni su planirani, vjerujem da će ih slijediti i reforme koje su preduvjet da u stvari i povučemo sva sredstva.
Hvala, poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepa na pitanju, da bilo bi jako neozbiljno od Vlade ili od nas ovdje da branimo nešto što nije integrirano u sam proračun. Dakle, upravo ovi ovdje ljudi su radili na Nacionalnom planu otpornosti i oporavka i ti ljudi isto tako odgovaraju osobno za ono što će se događati. Dakle, morali su itekako jako dobro promišljati i koordinirati upravo sve te programe i projekte kroz pojedine stavke koje se ne mogu vidjeti, znate oni odmah iskoče iz proračuna, nego su niz dokumenata koji su morali pročešljati i unutra ugraditi da bi oni mogli činiti sastavni dio upravo toga da sutra se mogu povući ta sredstva. Prema tome, oni najbolje znaju koji je to bio mukotrpan posao.
Poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice, sigurno je da je ovaj proračun što se tiče prihodovne i rashodovne strane realan, da je dobro planiran i postavljen. Ono što ste govorili vezano za projekt ITU mehanizma koji je u vašoj Županiji zaživio, on je zaživio i u drugim županijama, tako i u Karlovačkoj županiji i sigurno je Ada treba isto tako istaknut da brojni projekti kao što je taj ili izgradnja nasipa za obranu od poplave ili što nas očekuje a to je obnova od potresa, nisu projekti koji će biti ispraćeni početak i završetak jednim proračunom. Brojni, zbog toga su ustvari proračuni uvjetovani brojnim projektima koji traju nekoliko godina. Ono što je zasigurno važno za istaknuti da u ovom proračunu osim projekata vođenja računa o lokalnoj samoupravi i na način da su osigurana sredstva za slabije razvijene, ali isto tako i za one jedinice koje se žele funkcionalno spajat. Hvala.
Poštovana zastupnica Perić.
Da to je ono što sam ja u početku rekla. Dakle ovaj proces iz prethodnog razdoblja od 2014. do 2020. je bio zapravo jedna mogućnost pripreme koji su evo neki uspjeli iskoristiti i 2016. odmah kad je objavljen natječaj, ali to ne znači da mogućnosti nema i za druge, ali upravo to je bitno da oni koji upravljaju određenim područjem Gradom, Općinom ili Županijom, promišljaju što zapravo toj Županiji, Gradu ili Općini treba, što su prioriteti i onda se fokusirati upravo na ono bitno, stvarati preduvjete, stvarati dokumentaciju, građevinski dozvole i sve ostalo da bi onda mogli aplicirati i na taj način sebi omogućiti razvoj. Dakle, i ovdje je sada mogućnost ovih 100 miliona kuna gdje se omogućava integracija u tom smislu [[Upadica: Hvala.]] pojedinih…
Sada će govoriti poštovani zastupnik Zvane Brumnić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora vrlo rado bi rekao poštovani ministre, ali ministra nema, poštovane kolegice i kolege. Za početak žao mi je što nema ministra jer u stvari mi sa ove govornice pokušavamo njemu odnosno Hrvatskoj Vladi uputiti zamjerke na ono što je predstavio u proračunu i iskreno ću reć možda pokušat pomoć da sagleda stvari iz nekog drugog kuta i da vidi što može popraviti. Kolegici Perić se nisam uspio javit na repliku, a onda ću sada iskoristiti evo za 15-tak sekundi u kakvom zemlji živimo. Živimo u zemlji u kojoj stranka koja je na vlasti osuđena za korupciju, gdje je PDV na turizam najveći u okruženju i time pomažete tom istom turizmu da postane konkurentan. A sada malo o tome što je Vlada napravila sedmim praktički neću reći identičnim proračunom, jer će me onda netko uzet za riječ da nisu prepisani brojevi, ali proračunom koji ide u istom smjeru. Doprinijela je tome da je Hrvatska jedan od najvećih izvoznika u Europi ljudskog potencijala. Da je u proteklih 7 godina izvezla 70 milijardi eura ljudskog potencijala. Do toga ste doveli ovakvim proračunima. A što bi trebao biti proračun? Proračun bi trebao biti dokument koji čini život građana u ovoj zemlji boljim i to na koji način. Tako da jača konkurentnost Hrvatskog gospodarstva Hrvatske industrije, da osigura veće plaće, bolje školstvo, bolje zdravstvo itd. sve ono što se tiče Hrvatskih građana. Ima li toga u proračunu za 2022.- nema. Jedna japanska poslovica ali nema ministra, kaže da uspjeh preko noći dolazi nakon 20 godina mukotrpnog rada. Znači da bi za 20 godina uspjeli mi bi danas trebali krenut u nekom smjeru i znati koji je to smjer. Trebala bi nam, netko je rekao strateška vizija. Svi govore o cjelovitim reformama, cjelovitim reformama praktički cijelog društva, o nekakvoj novoj društvenoj paradigmi gdje bismo naše ljude naučili, poučili, odnosno objasnili im da je uspjeh dobar, ali uspjeh zasnovan na znanju, radu i zalaganju. A sada malo da li je ovaj proračun takav da to pokazuje. Rekao sam u svojoj replici kolegi Boriću praktički 30% smanjenje na zdravstvu. Pozivam ministra na ostavku. Ja teško mogu vjerovati da jedan ministar može za 30% skresati troškove osim ukoliko ti troškovi nisu bili nekakav mambo jumbo, pa su novci nestajali. Ako ne, onda ministar mora podnijeti ostavku jer se ne može uklopiti u program Vlade. A šta drugo pokazuje ovaj proračun? Da ova Vlada ustvari traži šišanje ovaca, a gdje nalazi te ovce pa nalazi ih u hrvatskim građanima i nalazi ih u hrvatskom gospodarstvu. E sad kako? Pa onda krenete unatrag gledati stvari u proračunu i shvatite da porez na dobit u godini koja bi trebala biti bolja će ostat isti, ali pogledajte tko ostvaruje najveću porez na dobit? Najveću porez na dobit ostvaruje HEP i sa HEP-om povezana poduzeća. Kad bi to bilo nešto drugo zvali bismo to parafiskalnim nametima, al to je de facto šišanje hrvatskih građana. Kako potičemo hrvatske proizvođače? Hrvatske proizvođače u stvari potičemo tako da izlazimo u susret košto je netko rekao na odboru nalazimo se u kapitalističkom sustavu, trgovcima. Tako da ti trgovci bez ikakvog prava uzimaju ono što hrvatski proizvođači proizvedu i ne priznajući praktički inflaciju i sve ostale karakteristike koje se događaju. Evo nisam stigao dalje.
Poštovani zastupnik Rajko Ostojić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Brumnić, u pravu ste, dakle ključ je ljudski kapital. To je ključ svih ekonomija, zato su se i radile naravno vizije, strategije, a danas imamo, a to smo vidjeli i iz izlaganja kolegice Perić samo taktiku, ne strategiju. Pazite, kolegica Perić je vrlo točno i egzaktno rekla da je aglomeracija u Zadru ogromna, milijunski projekt 567 milijuna kuna, al je zaboravila ili ne zna da je to 12 ugovora, 11 je potpisano, 12. još nije. Ako se 12. potpiše onda će se to premašiti za 140 milijuna kuna i to je činjenica kolegice Peri, to vam je činjenica. Znači ili ne znate, zaguglajte… [[Upadica iz klupe se ne razumije]]
Molim vas, molim vas, nemojte, nemojte, nemojmo sa mjesta. Kolegice Perić molim ne sa mjesta.
Ne, vi vrtite glavom. Ja, ja, ja na vaš, ja na vaš … [[Govornik se ne razumije]] reagiram. Ha kolega Brumnić, šta mislite o takvome kad netko premaši to za 30% je li to vizionar ili… [[Govornik se ne razumije]]
Kolegice Perić dobijate opomenu, ne možete sa mjesta govoriti. Izvolite poštovani zastupniče Brumnić.
Ja ću krenuti ovako, … [[Govornik se ne razumije]] ulaganje je nešto što je praktički Europa nama dala jer je shvatila da nismo u stanju se ukalupiti u ništa konstruktivnije. Kroz te, kroz te novce smo mi trebali podići kvalitetu našeg života, a poznavajući ovu vladu vidimo da nije iskoristila u cijelosti ono što je mogla. Ja ne govorim o jednoj županiji, govorim o cijeloj RH. I to je razlog zašto građani odlaze iz RH. U proteklih godina 70 milijardi eura ljudskog potencijala je RH izvezla u Europu. To je ono nad čime se trebate iskreno zamislit. Evo, hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Marijana Petir će slijedeća govoriti.
Hvala vam g. potpredsjedniče HS, g. ministre, državni tajniče, zastupnice i zastupnici. Prijedlog proračuna temelji se na pozitivnim trendovima oporavka hrvatskog gospodarstva, najavi gospodarskog rasta i rasta BDP-a od najmanje 9% u 2921.g., u uspješnoj turističkoj sezoni i rastu izvoza. Imajući u vidu pandemiju koja je još uvijek na snazi i ne nadzire joj se kraj kroz proračun su s jedne strane osigurani svi potrebni elementi kako gospodarstvo i radna mjesta ne bi bila ugrožena, a s druge strane kako bi svima kojima je potrebna zdravstvena skrb i socijalna zaštita doista ona i bila pružena. Ne smije se zaboraviti da je Hrvatska se suočila sa više razornih potresa koji su mnoge obitelji ostavili bez doma, stoga sanacija šteta od potresa i obnove jest prioritet u ovom proračunu, te se nadam da su i otklonjene sve administrativne prepreke koje su se do sada pojavljivale i koje su tu obnovu usporavale. Vjerujem da su svi svjesni da je pitanje brze obnove pitanje ostanka stanovnika u ruralnim područjima Sisačko-moslavačke županije. U ovom proračunu predviđena su i financijska sredstva za slabije razvijena područja u RH, naglasak je stavljen na ravnomjeran razvoj svih naših krajeva. Ja bih samo podsjetila da je važno u planiranju projekata stanovnike ruralnih sredina pitati što im treba kako bi ih zadržali na selu i kako bi oni i dalje ostali čuvati hrvatski ruralni prostor. Pandemija je otvorila oči i svima onima koji poljoprivredu i prehrambenu sigurnost nisu smatrali bitnom temom. Vidjeli smo da je zatvaranjem granica naglo porastao naš lokal patriotizam, pa se odjednom počelo kupovat proizvode lokalnih proizvođača, preko noći su se otvarale virtualne tržnice i uspostavljali brzinom munje kratki lanci opskrbe hranom. No ponovnim otvaranjem granica sve se to preokrenulo, vratili smo se starim navikama i komociji zaboravivši da o tome hoćemo li imati dovoljno hrane ovisi suverenitet naše države. Država jest pomagala gospodarstvenicima u očuvanju njihovih radnih mjesta, pomagala je i poljoprivrednicima čija je proizvodnja stradala tijekom pandemije. Neki sektori poput stočarstva unatoč uloženim i planiranim sredstvima i dalje su u izuzetno teškoj situaciji. Možemo reći da Ministarstvo poljoprivrede jest dobitnik ovog proračuna, no mislim da je važno istaknuti da sva ulaganja trebaju u stvari biti praćena promišljanjem i djelovanjem koje će biti podržavajuće za poljoprivrednike. Imali smo unatoč pandemiji sjajnu turističku sezonu, ali ja bih još jednom ponovila da ne smijemo sve karte stavljati na turizam, posebno ne ako u tom turizmu nismo u dovoljnoj mjeri zastupili hrvatski poljoprivredni proizvod. Stoga još jednom želim podcrtati a da je važno proizvesti dovoljno domaće hrane za naše građane ali i za turističku ponudu. A da bi to bilo moguće potrebne su nam dostatne količine hrane za što je važno potaknuti udruživanje proizvođača. U proračunu jest osiguran novac za tu namjenu, no vidimo u provedbi da još uvijek postoje prepreke za osnivanje proizvođačkih organizacija. Kada planiramo infrastrukturne objekte distributivne centre onda mislim da je jako važno da ih planiramo jer sredstva su osigurana u proračunu tamo gdje imamo i proizvodnju voća i povrća. Kada planiramo navodnjavanje za što jesu sredstva osigurana u proračunu onda je važno da imamo korisnike koji će se prikopčati na taj sustav navodnjavanja kako bi novac koji ulažemo iz proračuna, iz europskih fondova, iz nacionalnog programa za otpornost i oporavak doista utrošili na pametan način i ustvari dali dodanu vrijednost svim tim projektima. Zbog negativnog utjecaja klimatskih promjena kojima svjedočimo znamo da su klimatsko-okolišne ambicije izuzetno visoke. Da bi na njih mogli odgovoriti na pravi način treba nam zaokret u ponašanju, treba nam zaokret u korištenju sredstava, u raspodjeli potpora, u proizvodnji, u preradi, dakle u većem korištenju obnovljivih izvora energije. U tom smislu trebamo otklanjati i administrativne prepreke koje su prisutne. Na kraju bih se željela osvrnuti na to da unatoč mnogobrojnim potrebama koje sami imamo nismo zaboravili niti one koje su na marginama društva u trećim zemljama izloženi raznim vrstama diskriminacije i dobro je da je u ovom proračunu za njih osigurana pomoć i da smo time pokazali solidarnost. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika. Poštovani zastupnik Ivanović prvi.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre, uvažena kolegice. Danas smo puno slušali raznoraznih brojki i jedna od kojih su se rijetki dotakli a vezano je za proračun za 2022. godinu je poljoprivreda. Poljoprivreda je jedan od segmenata hrvatskog gospodarstva u koji moramo permanentno ulagati. Poljoprivreda je nešto bez čega jedna ozbiljna ekonomska ne može opstati. To smo vidjeli sada u vremenu korona krize. Ja bih rekao da evo nisam dugo u Saboru, ovo je drugi proračun koji se usvaja od kako sam ovdje ali mogu pohvaliti i Ministarstvo financija, naravno i Ministarstvo poljoprivrede u tom smislu da se vide pomaci. Evo vide se pomaci i ovo što ste spomenuli regionalni, distributivni centri kao nešto što će nam trebati, Ergela Lipik, poticanje udruživanja sve je to ono o čemu puno pričamo, a još uvijek se ne događa u prostoru i siguran sam da ovim proračunom pa i nekim drugima ćemo doći do tog cilja.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepa kolega Ivanoviću. Da, pomaci se vide. Proračun za poljoprivredu veći je nego što je bio do sada. On je planiran za 8,65 milijardi kuna za sljedeću godinu. U njemu su vidljivi i oni projekti koji su nam važni a koje smo planirali u Nacionalnom programu oporavka i otpornosti koje se odnose na preduvjete za provedbu komasacije što znači da uskoro očekujemo i Zakon o komasaciji u Hrvatskom saboru. Tu je predviđeno i 80 milijuna kuna za mreže logističke infrastrukture za jačanje proizvodno-tržišnog lanca u sektoru voća i povrća. I mislim da je važno da upravo detektiramo ona područja gdje tu proizvodnju imamo kako ne bi gradili mrtvi kapital ili nekome spomenik, nego da stvarno onim proizvođačima kojima je to potrebno osiguramo infrastrukturu da bi mogli poslovati.
Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovana kolegice govorili ste o poljoprivredi u vremenu epidemije. Ja nekako gledajući ovaj proračun ja gledam kulturu naravno prvenstveno. Stječe se dojam da je ta epidemija prošla, pa željela bih vas pitati sve ovo što ste govorili o važnosti poljoprivrede naročito u takvim situacijama ugroze nije li nam to bila dovoljna lekcija da se prema poljoprivredi počnemo drugačije ponašati? A ono koliko sam ja gledala ne vidim da smo u tome napravili velike pomake čak i u odnosu na epidemiju koju moram reći ja se nadam da se svi slažemo da je na žalost još uvijek ovdje. Zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo kolegice na ovoj primjedbi. Pandemija jest otvorila oči, ali kako smo mi svi kratkog pamćenja onda bih rekla prije svega nama kao potrošačima da bi se trebali više okrenuti domaćim lokalnim proizvodima. Proračun prati potrebe sektora poljoprivrede iako se bojim da se stočarstvo i toliki silni milijuni neće biti dovoljni bez obzira na pomoć Europske unije i onom što je osigurano u proračunu zbog toga što je stočarski sektor doista pod velikim pritiskom. Oni nisu dizali cijene niti mlijeka, niti mesa. U međuvremenu im je poskupjela stočna hrana za 30%. Izloženi su nelojalnoj konkurenciji. I kada govorim da nije dovoljan samo novac jer novca ustvari ima, potrebne su nam i neke mjere kako bi se bolje repozicionirali na tržištu, kako bi malo strože možda kontrolirali ono što nam stiže iz uvoza kako bi otklonili administrativne prepreke da kratki lanci opskrbe hranom brže zažive. Ali isto tako mislim da je jako važno da i sami se okrenemo lokalnim proizvođačima kao što smo to činili u pandemiji.
Hvala. Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice da u pravu ste kada govorite da upravo je potrebno mijenjati strukturu našeg gospodarstva i to je ono što sam ja i u replici ministru govorila. Zapravo struktura našeg gospodarstva mora biti puno drugačija, ne toliko ovisna o jednoj grani kao što je to sada i sigurno da tu poljoprivreda a i druge djelatnosti imaju značajnu ulogu, jer time smo zapravo jači kod bilo kojih ugroza, bilo kojih situacija u kojima ćemo neminovno dolaziti kao država i u budućnosti. I zaista je jako važno da se oslonimo zapravo na vlastitu proizvodnju kako u poljoprivredi, tako industriji i bilo kojoj drugoj grani.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala lijepo. Hvala vam kolegice Perić. Slažem se s vama. Mislim da trebamo prepoznati naše resurse i onda ih na pametan način koristiti. Sigurno da je turizam važan, sa 18% doprinosi BDP-u, ali isto tako s druge strane to je sklizak teren i vidjeli smo da, da nam se to može obiti o glavu kad se dogode neka globalna kretanja na koja mi doista nemamo utjecaj. Zato je važno onu priču povezivanja zelene i plave njive pretvoriti u stvarnost. Ne može to raditi sam ministar financija, i mislim da je jako važno da ta međuresorna suradnja i dijalog, nekako snažnije zaživi, da nestane se sa projektom zato što, to se odnosi na moj resor, nego da se gleda malo šira slika i tu bih spomenula i pitanje obnovljivih izvora energije. Mi smo dosta oko tog raspravljali jer bi voljeli da oni budu dostupniji za korištenje poljoprivrednicima što znači da kroz neke natječaje koji slijede treba otklanjati te prepreke kako bi poljoprivrednici mogli koristiti resurse i zatvoriti cijeli ciklus proizvodnje i još proizvest energiju i koristit je na svom imanju.
Hvala, sad će govoriti poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Ovogodišnji proračun za kulturu ima dobre vijesti za mnoge sektore. Za programe muzejske djelatnosti povećanje otprilike 10%, za audio vizualne programe povećanje od 5,5%, programi kazališne i glazbeno scenske djelatnosti ostali su nažalost na istom, nema povećanja ali nema ni smanjenja što jest ipak nešto. Književno izdavaštvo je smanjeno za 3% u odnosu na rebalans u studenom, ne znamo zašto je do toga došlo, do tog smanjenja naročito s obzirom na činjenicu da je 2021. proglašena godinom čitanja i bilo je za očekivat povećanje financiranja književnog izdavaštva. Šteta nije. Nadalje, udruge u kulturi imaju povećanje od gotovo 8%, inovativne umjetničke prakse uvećanje od gotovo 10%. Ogromna stavka je u programima za poboljšanje dostupnosti kulture osobama s invaliditetom u iznosu od 146 milijuna. To su naravno sredstva iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti, no nažalost nigdje nije konkretno naznačeno u što konkretno će se uložiti taj novac, u koje programe mislim. Svakako pozdravljamo povećanja za programe vezane uz osobe s invaliditetom koji su do sada u proračunima za kulturu bili zastupljeni s manje od 2 milijuna. No ipak voljeli bismo znati na točno koje stavke će se taj ogroman novac, će biti uložen. Generalno, dakle pozdravljamo sva povećanja u kulturi, no sa žaljenjem konstatiram da još uvijek nismo dosegli nivo financiranja koji bi kulturu stavili u temelje ovoga društva. Društvo koje nema obrazovanje, znanost i kulturu u svojim temeljima, nije društvo prosperiteta nego je to društvo preživljavanja. To je društvo koje je ipak osuđeno na jedno lagano odumiranje bez takvih temelja. No nadajmo se da će i te promjene doći. Međunarodna kulturna suradnja uvećana je za velikih 30%, pohvalno apsolutno ali tu opet dolazimo do velikog upitnika. Naime, pretpostavka je da se za međunarodnu suradnju značajno povećavaju sredstva, računajući na zaustavljanje epidemije. Evidentno je to i iz činjenice da je za mjere potpora kulturnom sektoru uslijed epidemije korona virusom predviđeno 0kn, kao i za potpore samostalnim umjetnicima, kao i za pomoć industriji kulturnih i umjetničkih događanja uslijed aktualne pandemije Covid 19, 0kn. To je optimistično, no bojimo se na slabim realnim osnovama. Epidemija nažalost kao što vidimo nije završila. Ovih dana svjedočimo pojavi novog soja za koji još ne znamo kakve će posljedice imati i bez toga kulturni sektor djeluje s restrikcijama epidemioloških mjera i time je daleko od svojih punih kapaciteta. I do sada je upravo kulturni sektor bio jedan od najpogođenijih epidemijom korona virusa. Samostalne umjetnike i kulturne radnike s nezavisne scene zaobišle su potpore koje je Vlada osiguravala gospodarskim subjektima. U 20 mjesece od početka epidemije dobili su samo 4 mjesečne potpore. Zahvaljujem. Čime su evidentno diskriminirani, voljela bi da to čujete, u odnosu na sve druge radnike u gospodarstvu. I zato smatramo neophodnim osigurati bar osnovna sredstva za pomoć samostalnim umjetnicima i kulturnim radnicima na nezavisnoj sceni koji su do sada već dovedeni na sam rub a i preko ruba siromaštva i gole egzistencije. Mi ćemo svakako dati amandman na tu stavku i nadamo se da će biti usvojen. Jer umjetnici i kulturni radnici u Hrvatskoj su konačno zaslužili da budu bar izjednačeni sa radnicima u gospodarstvu. U proračunu za kulturu nije vidljivo da su predviđena sredstva za restauraciju Hrvatskog klasičnog filma na celiluidnoj traci. O toj temi sam već dva puta govorila u slobodnim govorima. Naime, ukoliko se hitno ne restaurira 200-tinjak hrvatskih klasičnih dugometražnih filmova koji su snimljeni do 2000. oni će zauvijek nestati. Zauvijek nestati nepovratno i nepopravljivo. I zato trebamo hitno reagirati i osigurati sredstva za njihovu hitnu restauraciju. Restauraciju pa onda digitalizaciju i na ovo ćemo uputiti amandman ali smatram da bi jedna Vlada trebala zaista brinuti o svojoj kulturnoj baštini kao što je hrvatska filmska baština.
Hvala, nemate replika. Gospođa Ivana Kekin je sada na redu. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, poštovani zastupnice i zastupnici. Dakle mislim da kad god pričamo o proračunu bilo o rebalansu ili kad se donosi novi, uvijek ostane neodgovoreno jedno pitanje, to je pitanje koje je i sam inače vječno smireni ministar Marić u svojoj jedinoj iznerviranoj epizodi a za koji je doduše mislio da se ne snima postavio, a to je pitanje koliko u Hrvatskoj košta zdravstvo na koncu, koliko košta zdravstvo. Ja sam se sa ono što sam najbolje znala i mogla zadubila u razdjel zdravstva da to pokušam otkriti, ali izišla sam sa više pitanja nego što sam ušla. Jedna stvar koju ću pohvaliti je da je u idućem razdoblju predviđeno da se još više sredstava nego prošle godine iskoristi iz Fonda solidarnosti za obnovu bolnica, više od 700 miliona, to svakako pozdravljamo, naravno uz skepsu obzirom da se prošlogodišnjih predviđenih 450 miliona uopće nije iskoristilo, ali eto, tu naše pohvale staju. Ima niz nejasnoća, toliko je nejasno da bi se čak usudila pomisliti da to možda nije slučajno. Recimo potpuno je nejasno 50 miliona kuna koji su na poziciji da se izvlače iz mehanizma za oporavak i otpornost. Kažu namijenjeno kapitalnom projektu unapređenje kvalitete i dostupnosti zdravstvene zaštite. To je tako suludo generički, išla sam pogledati obrazloženje, obrazloženje je još generičkije, ništa nije jasno na šta se to odnosi, na prevenciju, na terapije, na dijagnostiku, gdje, kome, ne znamo. Vidimo da se smanjuje iznos za gorsku službu spašavanja, zašto, kako će se to kompenzirati. Gorska služba spašavanja je stvarno nevjerojatno važna, slušamo o tome. Vidimo da se smanjuje i iznos i za suradnju sa Udrugama građana. Isto nije jasno tko će to nadoknaditi. Te Udruge vrlo često zapravo pune one neke rupe koje zdravstveni sustav ne uspijeva odraditi. Vidimo da se radikalno, na svega 15% od ovogodišnjih sredstava smanjuje potpora u pružanju zdravstvene skrbi tražiteljima međunarodne zaštite, to je jedino što mi je palo na pamet i da je dogovoreno sa ministrom Božinovićem da će se još bolje push bekat migranti pa nam ti novci više neće trebat da ih liječimo. Također, nema ni spomena hitne helikopterske medicinske službe koja se već pretvara u micko obećanje ministra Beroša, a ima i nekakvih većih nejasnoća. Evo recimo u obrazloženju proračuna na stranici 14 pod stavkom prihodi iz nadležnog proračuna i od HZZO-a temeljem ugovorenih obaveza-to je valjda ono što se isplaćuje bolnicama, pretpostavljam. Imamo iznos od 8,4 milijarde kuna. On je u lipnju iznosio 9,2 milijarde kune, a prije svega tri tjedna kad smo pričali o Rebalansu smo ga digli na 10,3 milijarde kuna. Potpuno je nejasno kako su moguće takve oscilacije i na temelju čega računamo da će nam iduće godine trebati 2 milijarde kuna manje za bolnice za koje znamo da su u užasnim dugovima i da ti dugovi stalno rastu. Također onda vidimo kasnije da će, dakle ovo bi HZZO trebao dati, a onda vidimo da će se HZZO-u dati manje 3,1 milijarde. Dakle općenito u tom cijelom razdjelu ima jako puno tih transakcija između HZZO-a, proračuna, ministarstva, potpuno je nejasno zašto se to ne može nekim jednostavnim matematičkim radnjama učiniti čitljivijim. I na koncu naravno ono što su i drugi primijetili, kad smo kod oscilacija ključni dio je da je budžet Ministarstva zdravstva predviđen za 16,1 milijardu kuna, da je on u lipnju iznosio 20,2 milijarde kuna, a da je u studenom dignut na 22,5 milijarde. Dakle mi računamo da će nam u 2022. trebati 6,4 milijarde kuna manje u godini u kojoj će neminovno i dalje harati pandemija, nismo došli valjda još ni do pola grčke abecede, u godini u kojoj će nam doći na naplatu sve ono što u zadnje dvije pandemijske nismo odradili, svi oni preventivni pregledi koji su preskočeni, sva ona dijagnostika koja je preskočena, sve one kronične bolesti koje su zapuštene po našim bolnicama, svo ono mentalno zdravlje o kojem nitko ne brine, sve to dolazi na naplatu, a mi smo predvidjeli 6,4 milijarde kuna manje. Mene stvarno zanima na čemu se temelji taj potpuno razulareni neumjereni optimizam i još više me zanima čijem će se on zdravljem platiti. Hvala.
I vama. Gospodin Damir Bakić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege, dobro veče. Evo sad nakon svega što je rečeno što su kazale kolegice i što je rečeno u ime Kluba, ja ću još na koncu reći nešto o, ponovno obrazovnim temama. Za Nacionalno vijeće za odgoj i obrazovanje planirano je u idućoj godini 400 tisuća kuna naspram 150 koliko je bilo ove godine, i originalno i u Rebalansu. Od tih 400 tisuća, 350 tisuća treba za nespomenute rashode poslovanja, ne vidi se što je to. Nažalost toga nema niti u obrazloženju. Dokumentu koji obrazlaže, koji obrazlaže posebni dio proračuna koji je 2000 stranica dug, ovo je nekako izostalo, ovoga nema. Obrazovanje osoba bez Hrvatskog državljanstva poput izdvajanja za liječenje, o čemu je govorila maločas kolegica Kekin i ovo je smanjeno sa 835 tisuća doduše ne tako radikalno nego na 532,5, opet bez obrazloženja, nije jasno zašto. Pomoćnici u nastavi. Imali smo 20 milijuna i 737 tisuća tako piše, tako piše u Rebalansu iz lipnja. Sad to dižemo na 26 milijuna, na oko dižemo za 25%, ali samo naoko jer u nedavno izglasanom rebalansu u studenom imali smo ne 20 nego 27 miliona i 737 tisuća, zapravo se sad radi o smanjenju izdvajanja za pomoćnike u nastavi, ne o povećanju. Kad smo već kod toga u opisu programa pod naslovom „Učinkoviti ljudski potencijali od 2014.do 2020. prioritet 3 i 4 spominje se dodjela bespovratnih sredstava za osiguranje pomoćnika u nastavi, za učenike srednjih i osnovnih škola, s teškoćama u razvoju. Faza 4 – koliko mi je poznato to se zapravo odnosi na tekuću školsku godinu. Zanima me je li igdje u proračunu, jesu li igdje u proračunu osigurana sredstva za financiranje pomoćnika u nastavi za iduću školsku godinu, preciznije dakle za razdoblje rujan/prosinac 2022. S druge strane pozdravljamo značajno osnaženje projekta „Hrvatska ususret održivom, pravednom i učinkovitom obrazovanju“, što je sada dignuto na 16 milijuna kuna od kojih više od 13 se odnosi na partnerstvo odnosno kredit svjetske banke, a radi se o pilot projektu kojim bi se infrastrukturnim intervencijama omogućila jedno smjenska nastava u 50 škola i ne samo jedno smjenska nastava nego naravno time i dulji i sadržajniji boravak učenika u školi. Ovo je vrijedan projekt, svakako ga treba podržati, voljeli bismo znati više, više detalja o njemu. Međutim, završit ću ponovno ukazujući na ovo. U NPOO-u u komponenti 3 obrazovanje, znanost i istraživanje u glavnim izazovima piše: Udio 15-godišnjaka s nedovoljnim vještinama u čitanju je 21,6%, u prirodoslovlju 25,4%, u matematici 31,2%. Ovo nedovoljne vještine je na odgovarajućoj skali, na odgovarajućoj skali zapravo razina 2 i niže, a to opisno znači da je taj udio naših učenika nedovoljno osposobljen za sudjelovanje u normalnim društvenim tokovima. NPOO kao cilj postavlja ove postotke dovesti ispod 15%. Kako to postići? Kako je to prepoznao ovaj proračun? Naravno, izgradnja i opremanje škola nesumnjivo su potrebni i jedno smjenska nastava i produljeni boravak učenika u školi. Goleme novce kanimo u to uložiti, a naravno da treba i vremena i za projektiranje i za provedbu javnih natječaja i za izgradnju. Međutim, vjerujte još više novca i vremena trebamo i trebat ćemo za obrazovati novu generaciju učitelja jer deficit kvalificiranih nastavnika je već sada dramatičan. Nažalost u ovom proračunu ne vidi se da baš išta poduzimamo da se s tim uhvatimo u koštac. To je duboko razočaravajuće. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. … [[Govornik se ne razumije]] g. Damir Bajs je sad na redu, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, štovani ministre, kolegice i kolege. EU je pred kratko vrijeme donijela proračun za 2022.g., oni su imali jasne naznake što žele. To su zdravlje, mladi i klimatska politika. Kada govorimo o gospodarskom oporavku to je zapravo jedino što veže njihov proračun sa našim. U obrazloženju je bilo navedeno kad govorimo o proračunu RH za 2022.g. da je to zapravo proračun koji će bit reformski proračun. U Hrvatskoj može biti na dva načina, u prihodovnom dijelu i u rashodovnom dijelu. Kad govorimo o prihodovnom dijelu ja bi rekao da su šanse propuštene. Naime, porezi očito neće biti smanjeni u 2022.g., to neće osjetiti niti gospodarstvo, niti građani, a porez na dobitak će ostati isti. To znači da ukupnost onoga što se radi neće biti bitno različita. A u rashodnom dijelu naravno to je možda i najvažnije trebamo se držati onog dijela koji se tiče reforme. Reforma lokalne samouprave, reforma socijalnog sistema se ne vide nigdje u rebalansu, u proračunu i vjerojatno u rebalansu proračunu, vidi se samo zdravstvo, zdravstvo koje je zapravo u ovom proračunu najveći gubitnik i sad vratimo se na europsku politiku, Europski parlament koji govori o tome da je zdravlje prioritet, ne i u Hrvatskoj. 6 ili 4 milijarde manje za zdravstvo u 2022. pokazuje nešto, a to je da mi očekujemo neke promjene bilo dakle u pandemiji korone koja nas je zadesila, bilo u dakle kvaliteti liječenja. Međutim, naravno svima je jasno da je to nemoguće. Ministri moraju uravnotežiti proračun, smanjuje dakle onaj dio koji se tiče zdravstva, to je možda bilo najjednostavnije i kroz rebalans proračuna koji ćemo najvjerojatnije uskoro imati, ne bih rekao da ćemo to bitno povisiti. Na koji način i to je jasno, ministar je u jednom razgovoru koji je imao, izreku je dao pred odborom, označio da novci će se naći u zaduženju u ovom slučaju dakle RH. Reforma koja se zaziva nije još niti predstavljena, ne znamo da li će biti zdravstvo centralizirano, da li će država biti vlasnik sveg svog zdravstva u RH ili nešto drugo. Međutim, kad o tome govorim odmah ću reći da naravno ovog trenutka proračun će dati odgovor kroz neko vrijeme. Ali da budemo malo i lokalni, mi smo dakle saborski zastupnici izbornih jedinica i to je nekoliko puta ovdje naznačeno, pa sam i ja saborski zastupnik 2. izborne jedinice. Ono što bih pohvalio da se barem u opisnom dijelu nalazi nekoliko prometnica. Naime, prometnica koja veže u ovom slučaju dakle Zagreb sa Koprivnicom i naravno Zagreb-Virovitica. Ono što nedostaje su oni novčani iznosi, kada će to započeti, koliko će se graditi, ali budimo u dobroj vjeri da će se to i desiti. Također kad govorimo zapravo o zdravstvu ja bi rekao da investicije u zdravstvu moraju biti i na regionalnom i na lokalnom i na državnom nivou. Ovog trenutka imamo dakle situaciju da je naša nova zgrada Opće bolnice u Bjelovaru gotova, dobila je uporabnu dozvolu, dakle županija je platila 60 i nešto milijuna kuna PDV-a i mislim da bi bilo u redu da država kao i u Istri, kao i u Sisku, kao i u mnogim drugim bolnicama, kao što je recimo Mostar pomogne i Općoj bolnici u Bjelovaru. To se ne vidi u proračunu kao niti jedan drugi projekt vezan uz Bjelovarsko-bilogorsku županiju ili II. izbornu jedinicu. Evo toliko.
Hvala lijepa. Gospodin Totgergeli je tražio repliku.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani potpredsjedniče Vlade, poštovani kolega zastupniče Bajs. Imam ustvari pitanje. Čitam u medijima da se gradi privatna bolnica veća od mnogih općih bolnica u Republici Hrvatskoj za 160 milijuna kuna, pa me zanima zašto ste vi ugovorili gradnju bjelovarske bolnice za 282 milijuna? I poslije rasprave o rebalansu proračuna mediji su pisali da ste podnijeli amandman koji nije bio u skladu sa zakonom. Danas, ja sam pomislio da je to stvarno tako, danas kada gledam taj amandman i ovaj koji ste podnijeli na proračun za 2022. onda ustvari vidim da je netko falsificirao vaš potpis kod amandmana za rebalans pa sam imao potrebe vam se ispričati što sam pomislio da ste to vi podnijeli amandman koji nije bio u skladu sa zakonom. Hvala.
Hvala. Odgovor izvolite.
Kada govorimo zapravo o gradnji tek treće bolnice nove u Hrvatskoj kada govorimo o lokalnim bolnicama što ja smatram da je plus, a HDZ-e u mojoj županiji mislim da je to minus ja bih rekao da nije bilo izlicitirano 282 milijuna kuna, nego 272 milijuna kuna. Kada govorimo o tome kako je izlicitirano na međunarodnom natječaju koji je trajao preko godinu dana tako da, a privatna bolnica o kojoj govorite je upola manja od Opće bolnice Bjelovar iznosi su dakle što se toga tiče potpuno isti, a međunarodnim natječajem je dobila firma evo iz naše Republike Hrvatske iz susjedstva, ali se javila i firma iz Kine. Dakle, prva pojava kineske firme na tako velikom natječaju. Što se tiče amandmana ja ću se samo prisjetiti da ste vi obećali da ćete riješiti pitanje opremanja bolnice sredstvima državnog proračuna, a u državnom proračunu ga nema. Stoga ovaj amandman ostaje, pa da vidimo dal' će se desiti obećanje koje ste dali vi u kampanji ali naravno i premijer.
Hvala. Sada je na redu, nemate više replika, sada je na redu gospođa Grba Bujević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Potpredsjedniče Vlade, ministre financija, drage kolegice i kolege. Ja ću naravno o proračunu za zdravstvo. Kada se pogleda taj proračun za zdravstvo samo ću nabrojati neke stvari koje zaista smatram da su jako važne. Recimo 508 milijuna kuna isplata za prekovremeni rad zdravstvenih radnika to pozdravljamo nadam se svi, to treba učiniti i završiti odnosno približiti se kraju te priče. Iz mehanizma oporavka i otpornosti osigurano je 219 milijuna kuna na poziciji Ministarstva zdravstva, a ostali milijuni su na pozicijama bolnica. Fond solidarnosti tzv. potres 728 milijuna kuna koje uključuje obnovu zdravstvene infrastrukture oštećene u prostoru u potresu za Grad Zagreb, a zdravstvene ustanove na području Sisačko-moslavačke su sredstva koja su na poziciji te bolnice u državnom proračunu. Od značajnih investicija moramo se podsjetiti da država osigurava za Klinički bolnički centar Rijeka 124 milijuna kuna, za završetak nove bolnice na Sušaku što je također za pozdraviti. Opća bolnica Pula iz državnog proračuna dobije 44 milijuna kuna naših sredstava. Stavka hitnih intervencija je 43 milijuna kuna. To je strašno važno za zdravstveni sustav jer su to sredstva iz kojih se nabavlja ono što ne može se predvidjeti da bi moglo se pokvariti tijekom godine unaprijed. Želim istaknuti i decentralizirana sredstva. Od 350 milijuna kuna to su ona sredstva koja država daje županiji da ona rasporedi svojim zdravstvenim ustanovama čiji je vlasnik. Valja istaknuti da su se povećala sredstva za liječenje po posebnim propisima. Naime, to su sredstva koja podižu kvalitetu zbrinjavanja recimo ovaj puta neubrojivih osoba liječenih u 4 bolničke ustanove Vrapče, Popovača, Ugljan i Rab. Također stavka prevencije za ovisnike u visini od 20 milijuna kuna. Važan je operativni programa učinkoviti ljudski potencijali sa 70 milijuna kuna jer nam zapravo nama u zdravstvu omogućava specijalističko usavršavanje, promociju zdravlja i prevenciju bolesti, izradu kliničkih smjernica i provedba akreditacija bolnica to je strašno važno za zdravstveni sustav. Ono što me još više veseli da se ta stavka povećala za 5 milijuna kuna. Time ćemo znatno unaprijediti ljudske potencijale u zdravstvu. Važno je spomenuti jednu lokaciju koja se zove zdravstvena logistika za incidentna i krizna stanja u visini od 2 i pol milijuna kuna. Kako znamo da nam se često događaju takve incidentne situacije počevši od potresa, poplave, svega onoga što smo imali to je stavka koja nam omogućava da promptno sa nje reagiramo. Nadalje operativni program konkurentnosti i kohezije osigurano je 287 milijuna za nastavak izgradnje dnevnih bolnica, uspostavu hitne pomorske medicinske službe te za dječju bolnicu u Blatu. Kada recimo, što me posebno još veseli? Kada usporedimo ulaganje u preventivne programe u zdravstvu ovaj proračun je veći za 4,4 milijuna kuna u odnosu na prošlu godinu i sada iznosi 17 i pol milijuna kuna za nama jako važne preventivne programe. Ne nama u zdravstvu, nego svim ljudima koji žive u našoj zemlji. Ima toga još jako puno. Ja moram priznati da naravno da bi kao i svi ostali voljela da su ta sredstva puno veća, ali ćete se složiti da u ovakvo doba pandemije da jedan na respiratoru košta puno novaca, da jedan ležanja u bolnice zbog Covida košta isto tako puno novaca gdje su nabavljeni respiratori. I sve ono što je trebalo za normalno funkcioniranje zdravstvenog sustava u ovako otežanim uvjetima dobro je i ovako kako je, a naravno na nama u zdravstvu je da pripremimo kvalitetne programe i učestvujemo i u oporavku i, i u drugim projektima koji su namijenjeni za zdravstveni sustav. Evo hvala lijepo.
Hvala. Prva replika g. Sačić.
Poštovana kolegice, slušajući vas vi ste izvukli ono što smatrate da je pozitivno i dobro, da ide u korist našeg hrvatskog zdravstva. Svi mi koji smo korisnici usluga hrvatskog zdravstva posljednjih godinu dana možemo samo, samo sa velikim, sa velikom zahvalnošću govoriti o tome kako ti liječnici, doktori, sestre, sve osoblje, kuhari, brinu o tim našim bolesnicima i o nama samima, ali ovo što vi danas niste rekli u toj korona krizi kako tim ljudima povećat plaću, kako nekako nagradit te ljude. To je prvo. Drugo, večeras imate „Otvoreno“ koje govori da je 4 milijarde kuna praktično oteto od Ministarstva zdravstva. Treće, govorimo o korona krizi, a istodobno smanjujemo i rješavanje korone, istodobno smanjujemo i sredstva, pa daj malo o tome.
Odgovor izvolite.
Hvala. Slažem se s vama, zdravstveni radnici su stup obrane od covida, zdravstveni radnici su ona naj, najsvjetlija točka koju imamo i zdravstveni i ne zdravstveni, oprostite da ne bi bila nepoštena, dakle u zdravstvenom sustavu rade i nezdravstveni radnici bez kojih mi u zdravstvu ne bi mogli uopće raditi. Dakle, to je naša prva linija obrane od covida. U tome smo se složili, covid dodatak je utvrđen, covid dodatak je postojeći, naravno da bi svi volili da je on veći, al sukladno mogućnostima ja sam sigurna da je država dala onolko kolko najviše se u tom času moglo. Treba tome težiti i treba vidjeti kako se može još naći načina da se nagradi zdravstvene radnike, nije uvijek sve u novcu, zdravstveni radnici vole i neke druge stvari, a tipa edukacija i takvih nekakvih iskoraka koje bi se sigurno mogle ovaj ostvariti uz malo truda i volje.
Gđa. Murganić. Gđa. Murganić [[Upadica iz klupe: A nije Ljubica?]] A imate vi pravo, gđa. Maksimčuk, izvolite.
Hvala lijepa.
Ispričavam se.
Uvažena kolegice, možemo vidjeti da se i dalje nastavilo s odgovornim upravljanjem financija unatoč ovim zahtjevnim vremenima, pa vidimo povećanje u razdjelu Ministarstva rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike od 160 milijuna kuna, Središnjem državnom uredu za demografiju od 150 milijuna kuna, povećanje vidimo i na poziciji Ministarstva obrazovanja od 11,5%, Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture od 7,5%, gotovo u svim kategorijama u granicama mogućeg, ali vi ste u vašoj raspravi se osvrnuli na preventivne programe, a mene veseli kada je u pitanju unaprjeđenje kvalitete zdravstvene zaštite da je se i dalje nastavilo znači u 2022.g. sa aktivnostima koji se odnose na istraživanje okolišnih čimbenika, a provodi iz Zavod za javno zdravstvo Brodsko-posavske županije, a znamo kada je kvaliteta zraka u pitanju u gradu Slavonskom Brodu koliko je to bitno.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala. Kolegice, to je stvarno iz vašeg područja iz vaše županije pitanje koja je nas isto tako u zdravstvu mi ga smatramo jako važnim. A za to je osigurano 411 milijuna kuna za taj projekt o kojem ste vi sad govorili. On se provodio 2016.g., a u toku tog provođenja projekta se iskazalo odnosno pokazalo se da bi zapravo trebalo taj projekt unaprijediti. Za to su osigurana ta sredstva, a to znači da će se izraditi konačna procjena utjecaja zagađenja na zdravlje Brođana i mislim da je to svakako ono što će uključivati laboratorijske pretrage, medicinske preglede vaših sugrađana, te statističku obradu podatka i edukaciju svih dionika kako bi se stvarno sagledalo stanje i utjecaj na zdravlje vaših sugrađana.
Sada stvarno gđa. Murganić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, naravno da smo mi svi ponosni na naše zdravstvene djelatnike, posebno svakako na liječnike i vrlo često, pogotovo u ovoj korona krizi smo im javno i davali podršku. Vi ste bili i organizator i nositelj ovako jedne jako dobre i pohvalne aktivnosti “pljesak za zdravlje“ gdje su žurne službe bolnicama odnosno pred bolnicama liječnicima i medicinskom osoblju, a samim time i bolesnicima dali potporu i želju za brzim ozdravljenjem. Kada govorimo o posebnom brendu Hrvatske u zdravstvu na što smo posebno ponosni, to su transplantacije. Tu imamo odličnih rezultata bez obzira na sve probleme u opremi i o čemu često govorimo, svjetski poznate su i uspješne naše transplantacijske operacije. Da li ima prostora i predviđenih sredstava u proračunu da se [[Upadica: Vrijeme]] unaprjeđuje ta djelatnost?
Izvolite odgovor.
Hvala vam kolegice Murganić. Da, to je bila jedan pljesak za zdravlje za bolesnike i za to, to je bio jedan stvarno dobar projekt. On će se nastaviti i slijedeću nedjelju i slijedeću nedjelju i sve ove nedjelje adventa. A što se tiče transplantacija to je uistinu brend hrvatske države, do njega se drži i u projekciji Ministarstva zdravstva proračuna su zapravo dvije pozicije. Jedna je Nacionalni transplantacijski program sa 500 tisuća kuna i druga pozicija je suradnja sa Eurotransplantom 4,5 milijuna kuna, čime se osigurava dostupnost našim sugrađanima liste Eurotransplanta i time se povećava zapravo mogućnost da naši sugrađani budu visokopozicionirani na listi do primatelja organa ili dakle onoga što im treba da sad ne idem u neke detalje. Hvala vam na tom pitanju, to je jako važno.
Hvala. Gospodin Ivanović.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Danas je puno toga izgovoreno ovdje u hrvatskoj sabornici, možda što i nema ni veze ni sa proračunom ni sa stvarima o kojima raspravljamo. No ovo je hrvatski parlament i imaju svi zastupnici pravo govoriti na način na koji misle i tako ću i ja iskoristiti ovu svoju repliku ne osvrćući se direktno na proračun, ali jednostavno danas je taj dan, pa mislim da je dobro da se naglasi, danas je Svjetski dan borbe protiv AIDS-a, mislim da je nešto o čemu također treba progovoriti i Ministarstvo zdravstva također kroz svoje programe brine upravo o tim pacijentima, pa evo vas kao zdravstvenu djelatnicu želim pitati i da u par rečenica se osvrnete na ovaj dan i na ono što činimo kao Ministarstvo zdravstva.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala. Kolegica Dreven je danas govorila u pojedinačnim govorima, u slobodnom govoru je govorila upravo o tom danu Nacionalnog programa i Danu borbe protiv HIV-a. Kad se pogleda proračun Ministarstva zdravstva, dakle postoji osnovni dio proračuna za namjenu prevencije HIV-a, ali postoji i iskorak koji je otprilike pola milijuna kuna, a odnosi se na, i takav će biti još 3.g. unaprijed, a odnosi se na uspostavu 3 nova centra za testiranje kroz testiranje bolesnika od HIV-a, kroz savjetovalište, edukaciju i na taj način će se znatno podići dostupnost jer su 3 nova centra, 3 više u odnosu na ona koja imamo sada. To je super.
Gđa. Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolegice Grba Bujević, vi ste govorili o zdravstvu. Ja bi rekla da je ovih godina to sektor svih sektora i najbitniji i najznačajniji jer zaista svatko treba dobiti potrebnu zdravstvenu skrb, treba nastaviti jačati zdravstveni sustav, osigurati dostupnost i djelotvornost zdravstvene zaštite svim našim građanima. I stoga je dobro da smo imali odakle potrošiti preko 20% proračuna upravo za zdravstvo. Naime, prepoznata je značaj i požrtvovnost liječnika i medicinskih sestara i svih, svog osoblja, tako i u proteklih 5.g. je povećana plaća za oko 24%, osiguran je covid dodatak za 10%, osigurana su sredstva za prekovremene sate, podmireni su dugovi veledrogerijama i time spašeno funkcioniranje i nesmetan rad 165 zdravstvenih ustanova.
Izvolite odgovor.
Hvala vam kolegice. Vi ste zapravo sve rekli šta bi kao iskusan ekonomista vi ste to puno ljepše rekli nego što bi ja to rekla kao doktor, ali vam hvala na svemu tome što ste pobrojali. Zdravstveni radnici vrijedno rade svoj posao. Svi oni koji rade u zdravstvu, ne samo u bolnicama i u izvan bolničkim i liječnici obiteljske medicine i hitne medicine i javnog zdravstva svi su uključeni u ovaj odgovor i zapravo puno ljudi pozdravljaju mjere koje su do sada već provedene od strane vlade, ove vlade Andreja Plenkovića.
Gospodin Kujundžić. Ugasite molim vas, hvala.
Ej Branka, Branka. Hvala predsjedavajući. Poštovana kolegice Grba Bujević, svi mi u kućnom budžetu kad nešto nemamo trebamo priznat sami sebi da smo kukavi i da nemamo i jedino tako možemo izić na bolje. U vašem izlaganju i svemu onome što ste vi tu rekli ne znam da li baš to i mislite. Neću biti zločast, međutim postavit ću pitanje, a ne znam što će misliti svi oni koji rade u zdravstvenom sustavu kad čuju vas i vaše referiranje na ovaj proračun, zapravo što će misliti o svemu tome. S druge strane medicinska sestra koja radi u jedinici intenzivnog liječenja sada u covidu znate li koliko je povećanje dobila za 3 mjeseca? 200 kuna, 70 kuna mjesečno, neću ni spominjati potrošačku košaricu, samo ću vas pitati slijedeće. Mislite li da u ovom proračunu zdravstvo je prioritet i da li bi ono trebalo biti? Hvala.
Izvolite odgovor.
Iz proračuna se jasno vidi kolka su sredstva, iz prijedloga proračuna se jasno vidi kolika su sredstva namijenjena za zdravstvo. Da je mirna situacija, da nema covida sigurno bi to bilo relevantnije za komunikaciju i relevantnije za vidjeti što se zapravo radi. Ali moramo biti svjesni da veliki dio sredstava odlazi na liječenje covid pacijenata. To je sada tako, tako je i u cijelom svijetu. Dan na respiratoru košta puno, dan u jedinici intenzivnog liječenja košta puno, dan na odjelu košta puno i da da su zakinuti zdravstveni radnici da im treba sve skupa na ikakav način koji je moguće povećati njihov barem osjećaj da su nagrađeni za to što rade jel rade izrazito težak posao pri tom ne mislim da su to samo bolnički doktori i bolničke sestre. Moramo se složiti da i drugi učesnici zdravstvenog sustava itekako podnose teret ove krize.
Hvala, iscrpili smo replike, hvala lijepa. I sada je na redu g. Željko Sačić, izvolite.
Dobra veče.
Dobra veče, izvolite.
Samo g. Pupovac fali jel, to je. Sve vas lijepo pozdravljam, poštovanog potpredsjednika vlade, ministra Marića, vidim već ste debelo u crvenom, već ste na rezervi, ali to je za vas očekivano i imate vi snage. Dakle u ime Kluba Hrvatskih suverenista mogu samo iznijeti, a i u svojoj pojedinačnoj svakako da smo, pretežito sam se koncentrirao na proračunske stavke u vezi Ministarstva pravosuđa i uprave, posebno na državno odvjetništvo, o tome sam već danas i govorio i tu smo uočili nekoliko neshvatljivih neusklađenosti sa javnim politikama Vlade RH i financijskim potporama, sredstvima koji se osiguravaju i to nas je možemo reći malo uznemirilo odnosno očekujemo i određena obrazloženja jel primjerice DORH i glavnu državnu odvjetnicu smo imali prilike slušat neki dan ovdje, njene vapaje, njene apele da joj se omogući rad, osiguraju sredstva materijalno tehnička informacijska, službena vozila, oprema, informatičari, financijeri sa posebnim znanjima za financijske istrage ovaj, a sada vidimo da taj apel ne samo da nije uslišan nego naprosto nevjerojatno je da smo sa stavke Državnog odvjetništva čak uočili smanjenje sa 68 i nešto milijuna kuna u 2021. došli smo u Planu 2022. na 50 milijuna i nešto. To je za nas jedan veliki upitnik, ne znamo što se zbiva, a znademo da se poslovi povećavaju ovim zadaća i tako dalje, naravno Državno odvjetništvo je stup ovog društva i on zapravo brine o ključnim stanjima sigurnosti, stabilnosti. Također gledajući dalje one stavke, vidjeli smo da se i za Županijska državna odvjetništva nedovoljno u odnosu, imamo određena povećanja, ali u odnosu na potrebe i u odnosu na te zahtjeve kojima trebaju udovoljavati u skladu sa Ustavom i zakonima Županijska državna odvjetništva, njih čak 15, koliko ih je ustanovljeno u Hrvatskoj ne može sa tim skromnim sredstvima osigurati sve, i onda dolazimo opet u priliku da slušamo kuknjavu sljedećeg, glavne državne odvjetnice, glavnog državnog odvjetnika kako naprosto nema sredstava da obavlja sve zadaće pravodobno i ili da iskorištava entuzijazam i strahovito velike napore zaposlenika koji to obavljaju unatoč tim silnim poteškoćama. Također u toj stavci gotovo isti argumenti, ali još više, još pojačani odnosi se na razdjel USKOK-a, kojemu smo, gdje smo uočili da ste im sa 28, sa 29 milijuna kuna pojačali u ovoj 2020. financijska sredstva, jedan njihov proračun interni na 30 milijuna i nešto, što je sve skupa nedostatno ako gledamo da jedan cijeli odjel tih njihovih ljudi zaduženih za ta financijska, ispričavam se, istraživanja nije popunjen. Ministar im ne omogućava zapošljavanja, odnosno koeficijenti i plaće su daleko ispod prosjeka koje oni u svojoj branši dobivaju u Republici Hrvatskoj ili izvan Republike, znači tu treba uložiti dodatni trud, dodatnu energiju, dodatni senzibilitet, da nađemo te ljude, pa i da ih sa dodatnim benefitima i ovaj, potporama, animiramo da obavljaju taj posao, inače nam cijeli konstrukt borbe protiv kriminala, najsloženijih oblika neće biti učinkovit. Sve ostalo samo mogu reći još, iz osobnog iskustva, a i vama gospodine potpredsjedniče Vlade i svima, dajte molim vas u Remetincu, već to dvije godine govorim, dajte stavite neke kontejnere, to je možda red veličine 56, 60 tisuća kuna, da ti ljudi koji, obitelji, djeca, dođu, ni krivi ni dužni, nevini po Ustavu i zakonu, u posjetu recimo gospođi Gabrijeli Žalac ili bilo kojem ministru, državnom tajniku, bilo kojem čovjeku u Republici Hrvatskoj, da ne bude on zapravo kažnjen, mora 4, 5 sati čekati [[Upadica Furio Radin: Vrijeme, vrijeme gospodin Sačić.]] pa dajte, to nije veliko ulaganje. Učinite to.
Gospodin Sačić, ostalo ćemo kada će doć, može, može hvala lijepa. Gospodin Jure Brkan. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Evo čitav dan, a ušli smo i u veče, raspravljamo o Prijedlogu proračuna za 2022. i projekcije 2023. i 2024. godine. Kao što smo i u uvodnom izlaganju čuli, ovo je u biti sedmi proračun kojega predlaže Vlada pod HDZ-a pod vodstvom Andreja Plenkovića i ovaj je Proračun kao i ostalih 6 do sada oporba je, bome okarakterizirala kao napuhanim, nerealnim, nedovoljnim, nevaljalim, a malo prije smo čuli i razulareni, neumjereno optimistični. Našli ste stotinu zamjerki, rijetko, ja mislim nitko nije dao prolaznu ocjenu od oporbe za ovaj Proračun, a isto kao da ste zaboravili kako je prošlo proteklih 6 proračuna. Proteklih 6 proračuna koje je ova Vlada predložila i Sabor usvojio na svojim plećima je podnio i krize poput Agrokora, Petrokemije, Brodogradilišta, poplava, potresa, svjetske krize uzrokovane pandemijom Korona virusa. I rezultati svih tih 6 državnih Proračuna je taj da su ipak kreditne agencije podigle kreditni rejting sa oznake smeće, na investicijski rejting sa pozitivnim izgledima za rast. Rezultat također, proteklih 6 državnih Proračuna, koliko god se činile male, ali one su zabilježene, i povećanje mirovina, povećanje prosječnih plaća, povećanja davanja za socijalnu skrb, kulturu, znanost, poljoprivredu, branitelje, policiju, u ostalom završene su pripreme za ulazak u Schengen. Protekli proračuni su se također borili sa velikim i nezabilježenim do sada posljedicama pandemija Korona virusa, tako da se osiguralo više od 40 milijardi kuna za rješavanje tih šteta. Protekli proračuni su omogućili da se konačno donese i odluka o nabavci novih, višenamjenskih borbenih zrakoplova, do sada to nije nitko imao hrabrosti ni mogućnosti napraviti. Uz sve to navedeno što su protekli proračuni izdržali, moramo i napomenuti da je kod prihodovne strane Proračuna su određene već 4 kruga poreznih reformi. Iskustvo koje znači ova Vlada ima iz proteklih 6 godina, u prevladavanju kriza, ja mislim da joj daje za pravo kad kaže da je predloženi državni Proračun zahtjeva, al realan, i usprkos zahtjevnim financijskim okolnostima u nadolazećem razdoblju, nastavit će sa odgovornim upravljanjem javnim financijama radi smanjenja makroekonomskih neravnoteža, što je preduvjet za zdraviji i održivi gospodarski oporavak i rast Hrvatske kao i za uvođenje eura koji će također pridonijeti otpornosti hrvatskog gospodarstva. Na tom će putu NPOO osigurati nove razvojne iskorake, pomoći će oporavku od zdravstvenih, društvenih i ekonomskih posljedica pandemije, a pridonijet će i obnovi Zagreba i okolice, te Banovine. Znači rast BDP-a, oporavak gospodarstva od pandemije uz povlačenje sredstava iz EU osigurat će stabilnost prihoda dok će rashodi ostati planirani i pod kontrolom. To je po meni kako god da gledam jedan dobar državni proračun. Možda taj proračun u biti neće zadovoljiti pojedinačne želje svakoga od nas, ali će zadovoljiti potrebe većine. A što proračun predviđa ostvariti u narednoj godini je priznat ćete i više i kvalitetnije od onoga što su dosadašnji proračuni predviđali. Sve ove kritike koje dolaze od kolega iz oporbe su meni jasne i to je njihovo pravo da kritiziraju, ali oni koji su bili u prilici iz oporbe da predlažu nekad svoje proračune i da upravljaju zemljom, pa nisu se baš iskazali niti proslavili. Ja se npr. ne mogu sjetit da je oporba iznašla sredstva i sagradila Pelješki most, a vlada HDZ-a je. I isto tako ja vjerujem da će i ovaj proračun ono što je predvidio i ostvariti i isto ja vjerujem da će i nakon ove godine i u proračun za 2023. proračun biti i veći i jači, oporba će vikati na njega, a on će se realizirati. Evo toliko.
Gospodin Totgergeli prva replika.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, spominjali ste kreditni rejting koji je Hrvatskoj iz smeća otišao u investicijski BBB po Fitchu. Spominjali ste i kupnju aviona. Zanima me u stvari vaše mišljenje. Ja nekako imam osjećaj, a to je i premijer spominjao u raspravi da u stvari je najvažnija za kreditni rejting da nam je u stvari najvažnija stabilnost. Upravo ova vlada kroz proračun i odnos prema fiskalnoj politici pokazuje jednu odgovornost i pokazuje stabilnost i pokazuje stalne trendove. Međutim, zanima koliko i nabava aviona utječe na to da nam se ubuduće kreditni rejting još više poveća?
Odgovor.
Zahvaljujem se na pitanju. Sama nabava višenamjenskih borbenih zrakoplova kao što znate je i naša obaveza prema članstvu u NATO-u da ispunjavamo 2% BDP-a ulaganjem u obranu. Ono što nama donosi više od samoga toga donosi ja mislim cjelokupnom građanstvu jedan osjećaj sigurnosti i s obzirom da mi ipak nismo Švicarska koja nije rata upamtila zadnjih 500.g., mi smo zemlja koja je dobro upamtila zadnji krvavi Domovinski rat kad smo bili izloženi brutalnoj agresiji od strane susjedne Srbije i zbog toga ja mislim da svima nama ovdje dobro znači, dobro dođe i svima osigurava nas to što ćemo dobiti novu eskadrilu višenamjenskih borbenih zrakoplova. Međutim, također to znači jednu sigurniju klimu i ulaganja investitora i cjelokupnoga sistema.
Gđa. Sanja Radolović.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Drago mi je da ste spomenuli Pelješki most budući da i sami znate da je veći dio Pelješkog mosta upravo sagrađen novcima iz EU fondova, a SDP-ova vlada je bila ta koja je taj projekt stavila i u same operativne programe i drago mi je što ste pohvalili SDP-ovu vladu. Drugo, kažete da oporba neprestano danas kritizira proračun da nije dobar, da nije razvojan, da je nerealan. A ja vas pitam, da li vi smatrate, samo ću navesti jednu stavku paralelno povezanu s drugom, da li vi smatrate, dal bite ocijenili da je dobar proračun taj u kojem imate stavku primjerice informatizaciju porezne uprave vrijednosti 185 milijuna kuna, ako gledamo prethodne godine ona je iznosila 20 milijuna kuna, a istovremeno imate stavku od 3,5 milijuna kuna na strani Fonda za sufinanciranje lijekova koje nažalost danas koriste u većoj mjeri djeca kojima je potrebno nekakvo eksperimentalno liječenje, da li vi takav proračun ocjenjujete da je dobar proračun?
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem se na postavljenom pitanju. Nemojte spominjati SDP i ulaganja i povlačenje iz europskih fondova. To je čak i vaš bivši premijer Milanović priznao da je u tome zakazao. SDP ima veze sa Pelješkim mostom isto ko i ja ne znam ni ja sa nekom ulicom u Puli, nikakve. Da je mogao zaustavit zaustavio bi. Što se tiče proračuna ja i dalje tvrdim da je ovo dobar i uravnotežen proračun. Prihodi se baziraju na realnim makro ekonomskim pokazateljima, 6.g. iskustva ove vlade i vođenja Ministarstva financija je pokazao da svi rashodi ostaju u granicama planiranih, čak i usprkos izazovima velikim kao što su svjetska pandemija korona virusa, potresima i svim ostalima. Ako je porezna uprava, u specifične detalje napamet ne mogu sada odgovarat koliko je imala ove godine, koliko će imat iduće godine za digitalizaciju. Zdravstvo je naše izdržalo pandemiju korona virusa i ja vjerujem da će i u 2022. nastaviti uspješno se borit sa njom.
Hvala, nemate više replika. Sada je na redu gđa. Nada Murganić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Slušali smo danas puno rasprava i pohvala i kritika vezano za ovaj naš proračun za slijedeću godinu sa projekcijama za slijedeće dvije godine i naravno govorilo se o tome da je socijalan razvoj uravnotežen, pravedan, a isto tako govorilo se da to sve skupa i nije. Naravno svatko od nas je u pojedinačnoj raspravi izabrao neku tematiku koju želi posebno obraditi odnosno skrenuti na nju pažnju, pa bi ja nešto govorila i o socijalnoj skrbi, naime o naknadama koje su prikazane financijskim iznosima u našem proračunu. Pred nekoliko dana imali smo u raspravi Zakon o socijalnoj skrbi u kojem se je navelo da će sam zakon kako se u žargonu kaže težiti milijardu i još nešto milijuna kuna i ona će biti prvenstveno u prvoj slijedećoj godini u iznosu od 806 milijuna kuna i najveći dio 479 milijuna odnosit će se na socijalne naknade. Dio socijalnih naknada se povećava i to su zajamčene minimalne naknade, iznos 216 milijuna kuna sa sadašnjih 800 milijuna, 800 kuna, osnovica će biti 1 000 kuna, s time da će kumulativno za veći broj korisnika u obitelji povećano sa 100 na 150% bruto minimalne plaće. Zajamčena minimalna naknada zaista nije povećavana od 2013. godine i ona je sada predviđena u ovom Zakonu. Naknade koje su usmjerene prema zaštiti osoba sa invaliditetom su povećavanje 2018. godine, međutim njihov iznos u godišnjem Proračunu neprestano raste, kao i doplaci za tuđu njegu i pomoć i povećanje je od 151 milijun, odnosno 137 milijuna i to iz razloga što je lakša i veća dostupnost tih naknada, s jedne strane, s druge strane moramo iskreno priznati da imamo sve stariju populaciju i sve više kroničara, kronično bolesnih osoba i svakako im ove potpore trebaju. Povećava se status roditelja i njegovatelja kao i naknade za udomitelje i za opskrbnine za osobe koje su smještene u udomiteljstvu. Ono što ja volim posebno istaći to su neke naknade koje mi govorimo da imaju demografski predznak, to su rodiljne i roditeljske naknade, koje su u mandatu prošle Vlade, odnosno ove Vlade povećavane 2 puta, odnosno sada od 1. kolovoza, izmjenom Zakona biti će povećane i treći puta. Roditeljska naknada je obećana da će ići prema delimitiranju, naravno da je iznos koji je zatekao se 2017. a nije 9 godina povećavan, od 2 600 kuna povećan na 3 999 kuna, pa onda na 5 652 kune i u 22. godini planira se 7 500 kuna i to je gotovo više od prosječne plaće i mislim da će biti veliki dio naših roditelja obuhvaćen u punom iznosu svoje plaće i na neki način će to biti i delimitiranje. Predviđen je i očinski dopust od 10 dana u potpunom financiranju pune plaće, i mislim da je sa ovim politikama Republika Hrvatska pokazala svoju politiku, usklađenosti obiteljskog i poslovnog života, ravnopravno roditeljstvo i prisutnost, pogotovo žene, na tržištu rada. I za kraj možda iz tih mjera meni posebno draga, to je mjera koja prati, koja je namijenjena u onim općinama i jedinicama lokalne samouprave, potpomognutog područja, 1. i 2. skupine indeksa razvijenosti, kao program podrške općinama za održavanje i organiziranje predškolskog odgoja sa 500 kuna pomoći za smještaj u vrtićima po djetetu i ona će iznositi 26 milijuna, u planu je 60 programa.
Hvala. Gospodin Pavić, prva replika.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Murganić, poštovani potpredsjedniče Vlade, poštovani potpredsjedniče Sabora. Pa evo, bili ste ministrica socijale, znate koliko je teško bilo namaknuti ekstra novce, sada ste i sami rekli 800 milijuna kuna ekstra u sljedećoj godini i to ne uključujući europske fondove i različite vidove socijalne uključenosti. Pored njih idu europski fondovi, neki od njih su i vrtići za skladni život koji ste program i vi pokrenuli. Isto tako mnoga sredstva koja će biti raspoloživa iz europskog stupa socijalnih prava, putem europskog Socijalnog fonda. Prema tome, kritike da ovaj proračun nije socijalan, da smo potrošili na avione, a nismo dali za najugroženije, apsolutno ne stoji i ako možete dati jedan osvrt kao, evo bivša ministrica još jedanput na koji način je socijalan zastupljena u proračunu sljedeće godine.
Odgovor.
Socijala je zaista kompleksna djelatnost. Postoje brojni korisnici, građani naši koji ovise naravno o skrbi i pomoći države i za njih treba uvijek biti sredstva i ona je vidljiva kroz ove brojne i različite socijalne naknade. Naravno, tu su još i značajna, brojne usluge, smještaja i smještajni kapaciteti s jedne strane, a s druge strane ulaganje i u kadrove i u opremu, i općenito ustanove, institucije koje su sve proračunski korisnici. Kada govorimo o socijalnoj skrbi pojedinih naših građana, treba svakako i voditi računa i na taj način stimulirati, ali i pohvaliti jedinice lokalne, područne samouprave koje imaju u svojim brojnim socijalnim programima također predviđene potpore našim građanima, a to je sve uvezano preko aplikacije socijalne skrbi i mislim da je mala vjerojatnost zloupotrebe ovih naknada iako u javnosti to često se spominje.
Hvala lijepa. Gospođa Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice Murganić. Govorili ste o socijali, o socijalnoj sigurnosti i to je zaista važan aspekt, s obzirom da znamo da je stopa rizika od siromaštva u Hrvatskoj iznosi oko 18,4%. U sustavu socijalne skrbi postoji oko 600 tisuća korisnika. Kad govorimo o starijoj populaciji, o umirovljenicima, treba podsjetiti da je omogućena isplata Covid dodatka za korisnike mirovina kojima su mirovinska primanja niža od 4 tisuća. Tako je dobilo 710 tisuća umirovljenika, za njih je izdvojeno oko 460 milijuna kuna. Pored toga da bi se omogućio prihod starijim osobama koji nisu mogle osigurati na drugi način, uvela se i takozvana nacionalna naknada za starije osobe u visini od 800 kuna. U pet godina, prosječna mirovina je narasla za 432 kune, te je u kolovozu iznosila 2 806 kuna. Povećanje od 5% su imali u 4 godini, a unatoč okolnostima ukupno je povećanje bilježeno od 18%.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Kada govorimo o starijim osobama, pogotovo korisnicima bilo kojeg oblika mirovina, ne trebamo ih gledati u kontekstu socijalne skrbi, jer oni su zahvaljujući svom minulom radu i ostvarili pravo na mirovinu. Naravno da cijelo vrijeme ističemo, i to je činjenica, da te mirovine u velikoj većini su relativno niske i prosječna mirovina vrlo često ne može nikako zadovoljiti osnovne potrebe umirovljenika. I zbog toga se kroz zakonske propise i kroz različite mogućnosti moguće ostvariti neka prava i iz sustava socijalne skrbi. Posebno ističem mogućnost, a često baš zbog dobi, zbog kroničnih oboljenja, zbog smanjene pokretljivosti umirovljenici koriste i osobnu invalidninu i doplatak za tuđu njegu i pomoć. To su financija sredstva koja im svakako omogućavaju lakše organiziranje njihovih svakodnevnih životnih potreba.
Hvala. Gospodin Kujundžić.
Hvala predsjedavajući, poštovana kolegice Murganić. Ovaj trend podizanja davanja budi nadu, međutim nije zasigurno nešto čime bismo se mi ovdje trebali hvaliti. Kao osoba koja je posvojila troje djece, ovaj sustav je sramotan, i to vi znate, jednako kao i ja. Ako pričamo o udomljavanju, pa zar nije sramotno da udomiteljska naknada je 800 kuna bila za troje djece 2 400 kuna. Sad se podiže na 4 000 kuna. Je li vi smatrate da je to uistinu nešto s čime bi se netko trebao hvaliti? Ok, pozdravimo stvari koje se mijenjaju nabolje, međutim daleko je to od bilo kakvog oblika hvaljenja. Je li vama normalno da u državi u kojem na posvojenih troje djece koji su administrativno novi ljudi ne postoji mogućnost isplate dječje naknade ukoliko su je biološki roditelji iskoristili? Je li vama uistinu nešto s čime se mi ovdje trebamo hvaliti da je prosječna mirovina 2 806 kuna, a osrednja potrošačka košarica košta više od 6 500 kuna? [[Upadica: Furio Radin: Hvala. Gospodin Kujundžić, ne ulazim u predmet, ali vrijeme.]] Ispričavam se. Drago mi je da ste u tim godinama još uvijek precizni i vidite.
Nije precizno, mislim jedno 15 sekundi ste bili, bio sam jako malo precizan. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega. Ne znam da li ste uopće mogli iz mog izlaganja osjetiti bilo kakav tračak nekakvog ushićenja ili hvaljenja ili posebnog zadovoljstva. Ja volim istaći i to mi je posebno drago i s time se ponosim, 38 godina sam bila aktivno u sustavu socijalne skrbi, isto tako volim reći da je puno tuge, žalosti, jada bilo pred mojim očima i još uvijek volim istaći da imam, nisam otupila i imam tu dozu suosjećanja i sve ovo što ste vi rekli, to su činjenice, a isto tako su činjenice što sam i ja govorila. Da, mi imamo široki set i usluga, imamo široki set naknada, i naši građani to koriste. Da li je to dovoljno, nije. Ali ovo pokazuje da idemo u trendu porasta.
Hvala. Gospođa Radolović.
Zahvaljujem. Evo pa drago mi je da govorite o trendu porasta. Možemo vidjeti da u Proračunu je i naredne godine i u sljedećim projekcijama osigurano 40 milijuna kuna za bolnicu u Mostaru, 40 milijuna kuna za Sveučilište u Mostaru, dok naša sveučilišta i bolnice krpaju kraj s krajem. A istovremeno osobna invalidnina i dalje iznosi mizernih 1 500 kuna. Ja vas pitam i kao bivšu ministricu i kao osobu koja, sad ste rekli, 38 godina ste radili u socijali, da li vas je sram zbog iznosa osobne invalidnine, koji je opet u Proračunu predložila vaša Vlada?
Izvolite odgovor.
Poštovana kolegice. Nemam se za što sramiti, za bilo što, što je u Proračunu predložila ova Vlada. Isto tako, mogu vam odgovoriti da i ove naknade bi bile puno veće da su prethodne vlade ostavile puno veće iznose, odnosno veće osnovice. Osobna invalidnina se nije mijenjala zajedno sa doplatkom za njegu i pomoć godinama prije toga, neke se nisu mijenjale i 9 godina, mislim konkretno na roditeljsku naknadu, prije nego smo mi preuzeli socijalnu skrb, odnosno ova Vlada. Što se tiče bolnica koje ste napomenuli, mislim da je jasno da imamo na neki način ustavnu obavezu pomagati sve usluge i institucije koje koriste Hrvati u susjednom nam državi i mislim da i to isto tako nam je na ponos, a ne na sramotu.
Hvala. Nemate više replika. Hvala gospođo Murganić. I sada je na redu gospođa Karolina Vidović-Krišto. Izvolite.
Dame i gospodo. Ovaj prijedlog proračuna, bez ikakve dvojbe možemo nazvati proračunom za rastakanje hrvatske države i raseljavanje hrvatskih građana. Jer kad u državi koja je od svih međunarodnih relevantnih institucija okarakterizirana da je korupcija guši, stavite za Nacionalni program borbe protiv korupcije 16 tisuća kuna, a za tijelo koje se zove Povjerenstvo za fiskalnu politiku milijun i 600 tisuća kuna, onda je jasno da se Hrvatskom upravlja na bezuman i razarački način. Jer čemu služi i komu služi to Povjerenstvo? Pretpostavljam da služi kako bi netko dobivao visoku plaću, ali hrvatski građani i hrvatska država nikakve koristi nemaju od tog tijela. Istodobno, Vlada iznosom od 16 tisuća kuna za borbu protiv korupcije jasno poručuje da se panično boji transparentnosti. Imamo činjenicu da su nam i izrazito niske plaće u sustavu zdravstva, u policiji, u Poreznoj upravi, znanosti i to ovaj proračun u potpunosti ignorira. Novce hrvatskih građana dajete u velikom stilu različitim udrugama. Vidimo na primjer i bujanje proračuna u Ministarstvu kulture koje je glavna platforma za korumpiranje medija. Ovime Plenkovićeva Vlada jasno poručuje da slijepo nastavlja politiku sustavne korupcije, te zaštite iste. Jer kada bismo u Hrvatskoj imali slobodne medije ove Vlade i ključnih moćnika ne bi bilo. Kad bi mediji radili u interesu istine i javnosti onda bismo imali austrijski scenarij i pad Vlade. Razinu korupcije u Hrvatskoj ne bi podnio ni Katar, ni Saudijska Arabija kojima novac izbija iz zemlje. Države kao Hrvatska pak u međunarodnoj konkurenciji mogu se nametnuti kroz ciljano poticanje onih društvenih grana koje mogu biti međunarodno konkurentne, a to je nedvojbeno znanost. Jer u znanosti dolazi do izražaja osobna sposobnost i nebitno je zovete li se Hans, John ili Franjo. A koliko je ovoj Vladi stalo do znanosti vidimo na plaćama u Institutu Ruđer Bošković i općenito u obrazovanju i znanosti. One su besramno niske i potiču raseljavanje. Upoznata sam sa slučajem jednog hrvatskog građanina koji je apsolvirao američki Harvard ali u Hrvatskoj mjesecima nije mogao dobiti posao. Jedan mail mu je pak bio dovoljan da dobije posao u Švicarskoj. Na žalost u Hrvatskoj vrijedi pravilo važno je koga znaš, a ne koliko znaš. A to je otrov za budućnost i za razvoj jednog društva. Mi isto tako trebamo poticati svoje nacionalne posebnosti. Imamo situaciju da je u njemačkoj čuvenoj robnoj kući KDV na policama kulen na kojima piše product of Slovenia, a u proračun, u našem sadašnjem proračunu Vlada predviđa stavku o potpori poljoprivrednim klasterima u visini sramotnih i smiješnih milijun kuna. A upravo proizvode kao što su kulen, dalmatinska vina Plavac ili istarska Malvazija, drniški Pršut ili istarski tartufi, maslinovo ulje itd. država treba putem klastera osposobiti za nastup na svjetskim tržištima. Ali ova Vlada, ona Hrvatsku ne osjeća. Njoj patnje, težnje i čežnje hrvatskog naroda ništa ne znače. Jer da joj nešto znače onda bi već davno ukinula financijsku potporu skandaloznom pamflet listu naziva „Novosti“ koji slavi genocid u Srebrenici, plaće za srpskom krajinom i sustavno vrijeđa žrtve Domovinskog rata. Nema države u svijetu koja financira vlastito vrijeđanje i ponižavanje. Ali zato ova Vlada nije propustila smanjiti iznos dječjoj klinici u Zagrebu kao ni sredstva za provedbu mjera obiteljske politike koje je spustila sa 8 na 5 milijuna kuna. Hrvatske obitelji i djeca ovoj Vladi nisu prioritet. Što hrvatska Vlada i moćnici poručuju ovim proračunom. Oni poručuju da ćemo imati jedan od najviših PDV-a u Europi naravno za običan svijet, jer moćnici se vozaju na jahtama sa ministrima a kako i koliko oni plaćaju poreze to nitko živ ne zna. Sam čin da Hrvatska ne naplaćuje gotovo ništa u kontekstu kaznenih poreza dokaz je da u Hrvatskoj utaja poreza ima zaštitu u vladajućoj politici. No hrvatska Vlado pali ste na ispitu povijesti, jer nikada ni jedna nepravda nije vječno trajala. U Hrvatskoj ćemo osigurati vladavinu prava, jednakost pred zakonom i mi Hrvati više nećemo biti drugorazredna nacija u Europi. Tada će porezi biti niži, plaće enormno više, a vas, vas hrvatska policija više neće voziti već će vas odvoziti.
Hvala lijepa. Sada je gospodin Marko Pavić na redu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Vlade, poštovani potpredsjedniče Sabora. Evo cijeli dan raspravljamo i slušamo o proračunu za sljedeću godinu. Isto tako raspravljamo i o ekonomskoj situaciji, krizi koja nas je pogodila i sa covidom i sa potresom. No ono što ohrabruje upravo ovaj rast BDP-a od minimalno 9% ove godine. Kada gledamo drugi kvartal 16,5%, treći kvartal 15,8%. Ukupno do sada 10,7% i imamo najveći rast BDP-a u EU. Kada usporedimo s krizom koja je … [[Govornik se ne razumije.]] 2008. kad smo se oporavljali do 2016. ovdje smo se oporavili u manje od dvije godine. Druga iza nas je Francuska sa 8,1% i to nije slučajno. Znam da oporba voli govoriti da sve dobre stvari su se desile po inerciji, a da smo mi na vlasti sve loše stvari odgovorni. Ali ovakav rezultat nije slučajan. I kada se uspoređujemo sa ostatkom zemalja vidimo da imamo među najboljim pokazateljima. A zašto je to tako? Pa prva stvar je da smo snažno stali iza hrvatskih građana, poduzetnika u zaštiti radnih mjesta. 12 i pol milijardi kuna, 700 000 radnih mjesta zaštićeno. Na taj način smo osigurali da možemo provesti rekordnu turističku sezonu. Druga stvar je da smo dobro planirali mjere, da smo se mogli otvoriti za turističku sezonu. Isto pokušava sad recimo i Austrija koja prije skijaške sezone uvodi apsolutni lockdown, no na žalost virus se lakše širi zimi kad je hladnije vrijeme i pitanje je da li će u tome uspjeti, a Hrvatska je u tome uspjela. Sezona koju smo imali je 80% razine 2019. Treća stvar je značajno ubrzanje korištenja europskih sredstava. 2017. Kada smo i tu govorim prema isplaćenosti iz proračuna. 2017. Kada smo došli na vlast 7 milijardi kuna je bilo u proračunu za europske projekte, 2020. 17 milijardi. Ove godine nakon rebalansa je raslo za skoro 7 milijardi na 23,6 a sljedeće godine u 2022. raste za 8 i pol milijardi na 32 milijarde kuna. Prema tome, potpore koje smo dali građanima kvalitetna priprema mjera covid i otvaranje uspješna sezona, te europski fondovi koji su uzeli zamah ključne su komponente razvoja i da smo mogli ovako dobre rezultate pretočiti u Proračun za iduću godinu. 164,5 milijardi kuna prihoda, 173,8 milijardi rashoda, što je gotovo 500 milijuna kuna više nego Rebalans kada smo, projekcije rebalansa kada smo to raspravljali. U to još treba pribrojiti isto tako i jedan dio EU fondova koji se još nije mogao planirati, a kroz godinu će se uključiti, kada se usvoji Operativni programi. Hrvatska u sljedećih 10 godina ima 25 milijardi eura na raspolaganju, i opet to nije neka slučajnost, to nije sljedovanje, osobno sam sudjelovao u pregovorima, trebali smo dobiti 2 milijarde manje nego što smo imali do sada, a dobili smo ukupno 2 i po puta više. U proračun će se sigurno trebali pribrojiti, kad se usvoje Operativni programi i projekti koji će krenuti krajem godine, ali ono što je ukupno je 25 milijardi eura. Kada govorimo o avionima, odnosno Rafalima koje smo potpisali i platili ove godine 2,2 milijarde kuna, čuli smo dosta kritike od oporbe koliko se moglo izgraditi bolnica, škola, vrtića, umjesto toga. A odgovor je ništa. A zašto ništa? Zato što nam je obveza NATO-a da 2% BDP-a ulažemo u sigurnost. Da nismo avione, morali bi u nešto drugo. Tako da oni koji govore da smo mogli na nešto drugo, u biti treba javnosti reći da su oni protiv NATO-a i da oni hoće da Hrvatska izađe iz NATO-a, a ovi avioni i odvračajuča njihova snaga jasna je poruka investitorima za sljedećih 30 godina da je ovo sigurna zemlja, integrirana i da mogu ovdje ulagat. Hvala lijepa.
Prva replika, gospođa Radovolović.
Hala poštovani potpredsjedniče, evo meni je drago da ste spomenuli te silne milijarde iz EU fondova. Primjećujem da ovisno kako koji predstavnik vladajućih govori, te milijarde samo rastu. Prvo su bile 22, sad su već 25, vjerujem da kao bivši ministar EU fondova dobro znate da nisu to sva bespovratna sredstva. Nama je na raspolaganju 12,7 milijardi bespovratnih, ovo drugo su sredstva iz NPOO-a i nešto zajmova, tako da to nisu sredstva koja će netko letit nad Hrvatskom avionom i samo nam ih bacat. Ali meni je drago da se hvalite, pa bi vas ja pitala. Ako već ćemo dobit sve te silne milijarde, sad ste dakle rekli 25 milijardi eura će Hrvatska dobiti, pa zbog čega onda u Proračunu nema novaca za nekakve, rekla bih možda, potrebnije stvari koje se traži. Primjerice asistenti u školama plaćeni su 2 i po tisuće kuna mjesečno i prekida im se staž u ljeti. Reklo se kad smo podnosili amandmane, nema novaca. Ne želite smanjiti porez zbog menstrualnog siromaštva u Hrvatskoj na higijenske potrepštine, rekli ste nema novaca. Sad kažete da ćemo dobiti [[Upadica Furio Radin: Gospođo Radolović, vrijeme.]] 25 milijardi eura, pa svi naši problemi su riješeni.
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala lijepa kolegice Radolović. Pa mene čudi vaše nepoznavanje prvo znanje europski fondova. Velika većina tog sredstava je bespovratnih. Je, dakle dopustite da razložim. Nije to tako ne, 25 milijardi eura razlažu se na 14,7 milijardi višegodišnjeg financijskog okvira, 85% bespovratno. Nakon toga imamo 10 milijardi eura Nacionalnog programa oporavka i otpornosti 6,3 milijarde bespovratno i onda imamo Fond solidarnosti 800 milijuna eura, 100% bespovratno. Dakle, to je prva stvar. A koliko ste vi bili socijaldemokrati, koliko se vi pozive na socijalu, ja mislim evo vaša vlada, evo gospodin Bauk će sada dati repliku je digla minimalnu plaću za 11 kuna. I vi se onda pozivate na neku socijalu, socijaldemokraciju, socijalna pitanja, a mi evo ministrica bivša Murganić je rekla, sljedeće godine 800 milijuna kuna samo iz Državnog proračuna bez EU projekata u socijalu ulaže.
Vrijeme. Gospodin Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Paviću, ovo je meni već negdje 12 proračun, 13 u Saboru. 4 su bila iz pozicije Vlade, a ovih 7, 8 iz pozicije opozicije. I nikad mi ni jedan amandman nije prošao. Međutim, [[Upadica Marko Pavić: Mislio sam da imate bračke veze.]] apsolutno, evo jedan brački. Dakle, iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, financira se vatrogasni dom, sa 20,5 milijuna kuna od čega će Europska unija dati 14,5 a ovo iz domaćih sredstava je negdje 6. I gradit će se dom, a nema pristupne ceste do Doma. I sada pogledajte, kad se usvoji amandman Kluba HDZ-a da se vozila mogu besplatno, vatrogasna, vozit trajektom, oni kad dođu na Brač, neće moći otić u Vatrogasni dom, neće nam pomoći ni leteća sredstva. Ja sam podnio amandman da Uredu predsjednika Republike skine 2 milijuna kuna i da se za cestu za Vatrogasni dom, pa evo nad se u svjetlu onoga kako me predsjednik Vlade na aktualnom prijepodnevu pozvao da otvorim oči, ja sam ga poslušao i nadam se da ćete se založiti da se prihvati. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Bauk, evo ja, vam dajem potporu u tom smjeru. Drago mi je da SDP tako gleda prema predsjedniku Milanoviću i smatra da je previše njemu i da bi vi dali za Brač, tako da ja vjerujem da će ministar Marić razmotriti taj amandman, ja ne mogu konkretno reći, ali meni je drago da ste vi progledali. Evo, hvala vam.
Gospođa Murganić.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega, nisam razumjela jel to s pozicije predsjednika Vlade i predsjednika države se skida. Ali moja replika ide u drugom pravcu, naime vi dobro baratate, fizičar ste, matematičar sa brojkama, pa možda da ovdje samo kratko i jasno kažete, koliko je ugovoreno sredstava iz Europskih fondova do našeg dolaska, dakle do dolaska Vlade Andreja Plenkovića 2016. godine.
Izvolite odgovor.
Evo hvala vam lijepa. Dakle, podaci su sljedeći. Do, dakle, dolaska Vlade gospodina Oreškovića bilo je ugovoreno 6%, a isplaćeno nula. S našim dolaskom na vlast ugovorenost je bila 9%, isplaćenost 1%, a sada je ugovoreno 123%, isplaćeno 63%, a ovjereno, dakle provjereno od Brisela 50%. Dakle, pola sredstava nam je Brisel provjerio, odobrio i time smo u zadnjih 6 mjeseci pretekli 6 država i sad smo na otprilike polovice liste EU država po iskorištenosti, a još jedanput napominjem da je nama ovo prva omotnica, druge države poput Danske, poput Belgije koje su sada iza nas po iskorištenosti su itekako dugogodišnji korisnici EU fondova. Hvala.
Gđa. Sanja Radolović ima potrebu dat povredu Poslovnika, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, zastupnik je povrijedio čl. 238. Obmanjuje i hrvatsku javnost i nas sve ovdje u sabornici, kao uključujući vas, dobro zna da nije ugovoreno, a niti isplaćeno 0% sredstava, ali zaboravlja spomenuti da na pragu ulaska u 2022. ova Vlada je zapravo isplatila svega 50% sredstava iz EU fondova, iako je operativno razdoblje trebalo bit već gotovo.
Hvala lijepa. Da ne duljimo opomena jer je bila replika i sada g. Totgergeli. Izvolite. Ne, pardon, pardon, pardon. Povreda Poslovnika, g. Bauk.
Šteta je g. potpredsjedniče, ne iskoristiti dobru priliku za opomenu. Čl. 238, kolega Paviću, ajmo ovako gledati. U naša vlada 0 dana pritvora, a vaša dana barem 20 dana pritvora za ministra za EU fondove. Hvala.
Kolega Bauk [[Pljesak.]] a idemo ovako gledati, imate opomenu. G. Totgergeli, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a, poštovani potpredsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Danas već dugo raspravljamo o Proračunu za 2022. g. i projekcijama za 2023. i 2024. g. i mislim da nekako sukus cijele te rasprave po meni bi trebao biti da ustvari je najvažnija stabilnost i odgovorno ponašanje prema državnim financijama, što iz podataka koje imamo i kojima smo danas ovdje govorili, možemo suvislo i argumentirano potvrditi, a to je da kontinuitet koji je Vlada, bivša HDZ-ova Vlada imala od 2016. do 2019. je omogućio ustvari dobru reakciju prilikom Covid krize, a onda i reakcije koje su nastale nakon 2020., gdje je sad u 2021. imamo i rast BDP-a i pad javnog duga i ukupnu stabilnost koju na neki način potvrđuju i građani svaki put kad ih se anketira i daju podršku upravo HDZ-u i HDZ-ovoj Vladi. Danas od oporbe uglavnom slušamo sve suprotno i trude se prikazati da to nije tako, međutim, očigledno kod građana to ne prolazi. Ja dolazim iz Bjelovarsko-bilogorske županije i moram priznati da imam iskustvo i sa onim kako se odnosilo prema županijskom proračunu i baš zbog toga što je u proteklom vremenu bivši župan, a današnji naš kolega saborski zastupnik donosio odluke zbog kojih sad imamo situaciju da imamo 199 milijuna kuna kredita, a nemamo osigurana sredstva za vraćanje tog kredita, između ostalog, kad smo kroz repliku govorili o izgradnji bjelovarske bolnice, točno je da je 282 milijuna kuna ugovoreno za gradnju ove, ovakve zgrade bez, dijela bez skoro sve opreme jer sama gradnja je 172 milijuna, al onda imate dodano projektiranje da bi se to moglo izvesti, pa imate nadzor, pa ovo, pa ono i na kraju to još dođe ugovorenih 10 milijuna kuna za kojih ni kroz kredite nisu osigurana sredstva za plaćanje toga i kako bi uopće mogao zdravstveni sustav Bjelovarsko-bilogorske županije koliko toliko normalno funkcionirati u narednom vremenu, podnio sam amandman vezano uz bjelovarsku bolnicu u ukupnom iznosu od 51,5 milijuna kuna kroz naredne 3 godine, a ta sredstva prije svega, trebaju služiti da se može vraćati kredit koji je podignut za gradnju bolnice. Evo, hvala.
Hvala. Ostanite, g. Bajs će replicirati.
Kad govorimo o zdravstvu, ja se nadam da se slažemo, iako ne svi, HDZ Bjelovarsko-bilogorske županije sigurno ne, no zdravstvu trebaju moderni objekti. Naime u prostorima iz nekakvog 19. ili 18. stoljeća teško je raditi operacije, ja bih rekao da je to više za muzeje nego za zdravstvo. Da, mi smo krenuli u to, ne da smo napravili u ovom slučaju samo opću bolnicu, mi smo napravili dakle projekte vezane uz glazbenu školu, centar kompetencija i mnogo toga drugoga. A 55 škola koje smo obnovili i ... [[Govornik se ne razumije.]] govore same za sebe. Što se tiče vraćanja kredita, naravno da je to ugovore i da to piše na stranicama županije i vi to dobro znate. Ali bitnije je vama, dakle meni je drago da ste podnijeli amandman jer u ovom proračunu koji ima preko 2 000 stranica i teži 184 milijarde kuna, zapravo Bjelovarko-bilogorska županija nije spomenuta niti jedanput.
Hvala. Odgovor.
Dakle sad ste sami sebe demantirali jer ste i vi već rekli da je spomenuta brza cesta, ali ajmo se vratiti na ovo o čemu smo replicirali jedan drugome. Dakle, glazbenu školu gradi, gradili ste, ali niste uopće osigurali sredstva za plaćanje tog ugovora kojeg ste ugovorili, to je nekih 30-ak milijuna kuna. Onda kad ste spomenuli škole, dopustili ste kroz cash pulling još 30-ak milijuna kuna dodatnog zaduženja, da bi se uopće te škole mogle raditi, koji isto nje osigurano od kud će se vratiti. I onda dolazimo na kraju na bolnicu, gdje je HDZ Bjelovarsko-bilogorske županije, kao i HDZ cijele Hrvatske, pa i naš premijer, nikad nije bio protiv gradnje bolnice i to je vaš spin koji cijelo vrijeme govorite, nego baš suprotno, ali u normalnim i racionalnim granicama, onako kako to upravo Bjelovarsko-bilogorska županiji treba. Sad imamo situaciju koju imamo i opet, tko će izvući krizu? Opet HDZ, zato imamo ovaj amandman i imamo predsjednika Plenkovića koji je obećao da će nam pomoći oko vraćanja tog kredita, a naravno onda kasnije i da to stavimo u funkciju.
Hvala. Nemate replika. G. Ivanović je na redu.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi ministre, kolegice i kolege. Evo ovo svoje izlaganje ću početi sa čestitkama. Otišao je gospodin Kujundžić, žao mi je. Čovjek je posvojio troje djece. Krasno. Vidio sam ih, žive u istoj zgradi tu gdje ja živim i stvarno nešto lijepo za vidjeti jednu takvu obitelj na jedan sasvim drugačiji način i evo želim mu čestitati i naravno poželjeti puno zdravlja i sreće i njemu i njegovoj dječici. Druga čestitka ide ministru financija. Možemo mi ovdje govoriti od jutra do mraka. Bio sam, pratio sam raspravu od jutros od pola deset pa evo sve do sada i mislim da gospodin Marić bez obzira na sve što tko mislio o njemu, ovih 7 godina u kontinuitetu stvara tu jednu bolju Hrvatsku naravno sa predsjednikom Vlade na čelu Andrejom Plenkovićem i tu ja nemam nikakve niti osobne, niti dvosobne koristi od toga. To kažem kao čovjek koji svaki tjedan putuje iz svojih Vladimirevaca u Zagreb i gleda kako se pojedini krajevi razvijaju u zadnjih 4 ili 5 godina, a do tada smo negdje tavorili na mjestu. Da li je dovoljno, da li je puno, da li bi moglo bolje zasigurno da. Ali mislim da imamo uvjete i preduvjete za tu bolju Hrvatsku, pogotovo za onaj dio istočne Hrvatske iz kojeg dolazim i sam, za našu Slavoniju, Baranju i Srijem koji sigurno zaslužuju da budu kraj koji može pokrenuti Hrvatsku. Govorit ću malo par stvari koje mislim da su bitne. To je poljoprivreda kao pokretač gospodarstva pogotovo u našem dijelu lijepe naše domovine i reći da evo i Ministarstvo poljoprivrede i kroz svoj ruralni dio i kroz ovaj osnovni dio proračun poljoprivrede je negdje oko 8,6 milijardi kuna. Nismo ukinuli niti jednu mjeru, niti jednu potporu koja ide u korist naših seljaka koji časno i pošteno žele živjeti od svog rada. Bilo je ovdje svakakvih priča koje su i točne i netočne. Mjera 741 zasigurno je jedna od boljih mjera koja se dogodila u protekle 3 godine. Izgrađeno je preko 230 dječjih vrtića, izgrađeno je na stotine društvenih domova, vatrogasnih spremišta. To je život na selu. Što drugo na selu može biti ako nema dobrovoljnog vatrogasnog društva, ako nema društvenog doma i ako nema vrtića? Nećemo pokrenuti demografsku obnovu Hrvatske bez izgradnje dječjih vrtića u svakom selu. Bio sam prije 3 dana na otvorenju dječjeg vrtića u Viljevu. Viljevo je jedno malo mjesto na prostoru Osječko-baranjske županije. Otvorili su dječji vrtić. Četrdeset i dvoje djece iz Viljeva će ići u taj dječji vrtić. To su mjere koje nam trebaju. To je sve netko provukao kroz proračun. To je sve netko isplanirao u proračunima ne samo za ovu 2022., nego i 21., 19., 18. i mislim da je to i više nego dobro. Nacionalni plan oporavka i otpornosti također ide u prilog kraju iz kojeg i sam dolazim ne samo kroz Savjet za Slavoniju i Baranju i Srijem, nego i kroz dio turizma pogotovo kontinentalnog turizma. To je nešto što je sigurno u Slavoniji, Baranji i Srijemu potencijal koji još dovoljno nije iskorišten i koji bi se mogao iskoristiti. Na kraju krajeva i mora se iskoristiti jer mislim da tu leži onaj dio priče koji želimo pričati, a to je da zdrava hrana koju proizvedu naši proizvođači završi upravo na stolovima koje će konzumirati turisti koji dođu ne samo kod nas u Slavoniju, nego koji dođu i na Jadran. Stoga na kraju svega ovoga da ne govorim puno o brojkama, nije mi to bila ni namjera, no poručiti možda svima onima koji ne znaju dovoljno. Da bi imali priliku sastaviti proračun, morate pobijediti na izborima. Nema sastavljena proračuna ako niste pobijedili i na taj način dobili priliku da pokažete što znate i način na koji ćete to ostvariti. Hrvatska demokratska zajednica je dobila povjerenje hrvatskih birača. Radi proračun onako kako misli da je najbolje za građane Republike Hrvatske, stoga vama ministre, premijeru, svim ljudima u ministarstvima koji skrbe o tome da imamo bolju Hrvatsku želim reći jedno veliko hvala za ono što čine, a sve drugo je samo drugo. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ostanite. Gospođa Zmajić prva replika.
Zahvaljujem. Kolega Ivanović danas u raspravama smo se puno naslušali kritika vezano za Prijedlog proračuna za 2022. godinu od strane oporbe da je nerealan, da je kozmetički, da je loš, da nije razvojan, a iz vašeg izlaganja smo čuli puno toga pozitivnoga i za ono što smo utvrdili kao činjenice i realno. Pa evo i ja i vi smo iz Slavonije i znamo koliko nam je projekt Slavonije, Baranje i Srijema pomogao što se tiče ulaganja na našem području i time smo ispravili i nekakvu nepravdu prema našim građanima sa našeg područja. Evo i ovom proračunu za 2022., a isto tako i u projekcijama za 2023. i 24. je planiran novi program, nova aktivnost Program Slavonije, Baranja i Srijem u iznosu od 50 milijuna kuna za svaku godinu, pa molim vaš komentar. Hvala.
Hvala. Izvolite komentar.
Hvala. Možda je isto lijepo za čuti za građane Lipika ovih 50 milijuna kuna upravo na ovoj poziciji bit će za obnovu Ergele u Lipiku. Ergela u Lipiku uz onu u Đakovu to je jedna javna ustanova zasigurno nešto što će doprinijeti razvoju Lipika kao kraja koji je stradao u Domovinskom ratu i sigurno im može dati priliku da barem malo napreduju i u tom turističkom smislu to pokazuje ergela u Đakovu koja je obnovljena, izgrađena zatvorena jahaona i Đakovo ne izgleda više jednako sa ergelom prije i sa ergelom koju ima sada. Stoga i savjet za Slavoniju, Baranju i Srijem a i ovi projekti rade u prilog upravo ovome o čemu ste vi i govorili.
Gospodin Pavić.
Hvala lijepa. Pa evo upravo ste poštovani kolega krenuli govoriti i o važnosti života u Slavoniji i DVD domova i razvoju radnih mjesta, pa ja bih vas samo malo podsjetio na sve projekte koje smo pokrenuli od programa „Zaželi“ dvije milijarde kuna, preko 15000 zaposlenih žena. Od programa za revitalizaciju javnih prostora upravo da se takvi DVD domovi napune programima, prostori sudjelovanja. Od toga da tamo stariji naši sugrađani mogu dobiti aktivno starenje, odnosno različite programe za vježbanje ili bilo koje načine njihove integracije. Mnoge socijalne programe koji se provode za socijalno uključivanje. Dakle, sve je to isto reflektirano u proračunu, ali ono kad vas vide, grube brojke to se ne vidi a upravo ovim što ste rekli da DVD, nema života bez DVD-a me je podsjetilo na to. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Stariji ljudi, a budimo iskreni Hrvatska svakim danom ima sve više starijih osoba. Program „Zaželi“ je jedan od boljih projekata koji se dogodio na prostoru RH. Ako razgovarate malo sa tim ljudima koji koriste usluge ljudi koji im dolaze u kuće vidjet ćete da je to nešto s čim se jednostavno ne smije prestati i to je evo moja sugestija i ministru financija i predsjedniku Vlade. Ne prekidajmo taj program jer je izvanredan, dobar je, dvostruku korist imamo od njega. Stare i nemoćne koje nitko ne obilazi obiđe netko, a s druge strane sve osobe koje imaju preko 50 i više godina dobivaju priliku da odrade još nešto staža i na taj način steknu zasluženu mirovinu. Hvala.
Hvala. Hajduković.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Ivanović ne znam jel' mi dolazimo iz iste Slavonije? Kažete što može biti ako ne društvenog doma. Pa evo reći ću vam ja može bit posla, može bit zemlje, može bit budućnosti. Ili recimo fontane u Našicama na novom trgu koja je otvorena početkom godine, a već sad ne radi. Evo to je recimo budućnost Slavonije i Baranje. Kažete kontinentalni turizam. Pa koliko je bilo turista u Ladimirevcima? Koliko je bilo u Žalčinu? Koliko je bilo u Harkanovcima? Koliko je bilo u sikstinskoj kapeli Slavonije koju smo eto zaboravili. Kažete HDZ je pobijedio u Slavoniji. Pa je kolega da. A koji su rezultati toga? Jesu rezultati toga što je hrpa ljudi otišla. Jesu rezultati toga novi popis pa ćemo vidjeti koliko je, bez koliko je ljudi Osječko-baranjska županija ostala. Da, to su rezultati. To se slažem. I to je vezano recimo za ovaj proračun.
Odgovor. Izvolite.
Pa evo odgovorit ću vrlo rado. Domagoj Hajduković evo čovjek koji dolazi iz istog područja i to je ono što mene na određeni način čini tužnim čovjekom što dolazimo iz istog kraja, a gledamo kroz sasvim dijametralne fokuse Domagoj i ja. Zna on dobro da se i na području Osječko-baranjske županije, Vukovarsko-srijemske i Brodsko-posavske i Požeško-slavonske dogodili mnogi projekti i tu uopće nema spora. To je dokazivo. Pogledajmo jednu Pleternicu, pogledajmo na kraju krajeva bilo koji mali grad na prostoru Slavonije, Baranje i Srijema i vidjet će se to o čemu vi govorite. Vi ne volite HDZ to je vaše pravo, vi se borite protiv HDZ-a i ja tu nemam ništa protiv. Ali da kažete da se ništa nije dogodilo, da smo do 2014. godine imali skoro 30% nezaposlenih na prostoru Osječko-baranjske županije sad je to svedeno na 12%. I vi kažete da vi tu ne vidite ništa. Ja vidim pomake, ja obilazim teren, možete nas vidjeti svagdje i govorim im u prvom licu.
Gospodin Hajduković je tražio povredu Poslovnika. Ne znam da li mu dam opomenu prije ili poslije? Može poslije. Izvolite.
Potpredsjedniče ja ne mogu jednostavno prihvatiti kvalifikaciju kolege Ivanovića. Povrijeđen je članak 238. On kaže da ja ne volim HDZ. Ne, ne, ne. Ja ne volim korupciju kolega, a iz Pleternice smo krenuli projekt Slavonija, hoteli na Jadranu itd. Dakle, molim vas nemojte, nemamo ispravak netočnog navoda. Ja nemam ništa protiv HDZ-a, ja imam protiv korupcije, a sad vi zaključite ostalo.
Hoću. Čekajte, ne možete vi odgovoriti na to. Oprostite. Nego ja moram dati opomenu jer je to bila replika. I stvarno replika gospodin Mandarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolega Ivanoviću evo opet na svu sreću dolazimo iz istog kraja, nekako smo se mi Slavonci uhvatili replika vama. Pa ne mognem se nadovezat na prethodne vam replike, pa isto možda podsjetit vas na silna ulaganja u poduzetničke zone, poduzetničke inkubatore, u turističku infrastrukturu. Vjerojatno ćete se složiti sa mnom gospodine Ivanoviću da su turistički brojevi, odnosno turističkih dolazaka kako u Osijek tako i u Baranju, u Đakovo, u Podunavlje za razliku od ne znam unazad možda desetak godina značajno povećali i ima i vide se razlike. Ja ih vidim, a čini mi se da ih vidite. Zapravo svatko tko hoće pogledati isto da ih vidi u gradu Đakovu zadnjih pet godina 1100 novih radnih mjesta otvoreno. Konkretan, egzaktan broj. Da to može, treba možda bolje naravno uvijek treba bolje, ali pomaci se vide. Onaj tko želi, taj ih vidi. Pa evo da li vi vidite ih gospodine Ivanoviću?
Hvala. Izvolite odgovor.
Pa ja samo ne da ih vidim, ja svjedočim tim stvarima i ne govorim to da bih nekome dizao perje, nego govorim to iz vlastitog iskustva, iz života. Što se tiče voljenja ili nevoljenja ja tu nemam nikakvih problema. Za mene će pošteni ljudi bit pošteni ljudi, pokaži ruke. Ako su čiste nemaš nikakvih problema što se tiče toga nisam nikada dijelio ljude na ove ili one, no budimo iskreni, i za kraj ću evo, to apostrofirati, svatko tko hoće biti iole realan, koji iole provede dio svog vremena na terenu, primijetit će i zapazit će ogromne i velike razlike, da može više, može jače, može bolje zasigurno i da hoće, ministre, ja se nadam da hoće. Hvala lijepo.
Hvala. Nemate više replika i sada je na redu g. Ivan Penava. Izvolite. Penava ili Penava? Penava. G. Penava, Izvolite. G. Penava, Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a i predsjedavajući, poštovani ministre, potpredsjedniče Vlade. Prvo moram pohvaliti, ministre, evo što je i u ove sate s nama cijeli dan i kreniti i otvoriti svoje izlaganje na temu slično kako sam danas i predsjedniku Vlade postavio pitanje, odnosno replicirao na izlaganje. Dakle kako bi skratili ove rasprave koje imamo i koje slušamo i od strane kolega iz HDZ-a i s druge strane od kolega iz SDP-a, mislim da bespredmetno je tu pričati, stvar je kuta gledanja i netko je zadovoljan, a netko nije i svi imaju pravo na to i na svoj stav i na promišljanje u smjeru kako promišljaju. Međutim, ja sam u samom uvodu rekao i slično sam rekao i po pitanju izlaganja Izvješća glavne državne odvjetnice, uopće u sam meritum stvari, u tehnikalije neću ulaziti, uopće ne sporim i ne dvojim da je tu i ministarstvo na čelu s ministrom i njegovim ljudima, da su odradili korektan posao i da tu s aspekta struke sve funkcionira. Međutim, ono što dovodim u pitanje i što mislim da treba dovesti u pitanje jeste jesmo li mi zadovoljni sa smjerom kuda Hrvatska ide ili nismo. I tu odgovaramo na puno ovih izazova na koje smo se sad uplitali. Po meni ovaj Proračun predstavlja jednu politiku kontinuiteta. Kontinuiteta ne samo ove Vlade Andreja Plenkovića niti one prošle nego vlada svih od Domovinskog rata naovamo, pa čak i nekih godina i desetljeća od ranije. Politiku kontinuiteta koja garantira raseljavanje i zatvaranje proizvodnih pogona u RH. Je li to sve crno? Naravno da nije, naravno da su tu EU fondovi, naravno kako ste govorili da je velik broj projekata otvoren, što preko Europskog socijalnog fonda, što kroz koheziju, ravnomjeran razvoj, program EU, prekogranične suradnje i sad redom da ih ne nabrajam, naravno da su na mjesta i hvala dragom Bogu, puna, i trebaju biti još više puna i DVD-a i vatrogasnih domova i aglomeracija i cesta i škola i vrtića, što se sada najavljuje, međutim, pitanje koje se postavlja i koje ostaje iza svega, kome i čemu to služi? Poglavito, doista se dovodim u pitanje i ja ima li uopće smisla iznositi krute brojke, hladne brojke, brojke koje su neumoljive kad svjedočimo stavovima nekih kolega i osluškujući vas, rekao bih da u Slavoniji sve cvijeta, da je u Slavoniji fenomenalno. Popis koji je pred nama već je dijelovi, popis stanovništva, dijelovi tog popisa su izašli u, doduše u neslužbenoj verziji u medijima, potvrđuju upravo Osječko-baranjsku županiju kao županiju sa najvećim gubitkom i odljevom stanovništva u posljednjih 10 godina u brojci 35 521 stanovnik. Nije bolja ništa ni Vukovarsko-srijemska, nažalost, mi smo prvi po postotku, 17% gubitka stanovništva. Nastaviti dalje pa doći do Požeške koja se svela na 66 tisuća ili Virovitičke sa 73 tisuće, ne zna čovjek je li bi sjeo i plakao ili što bi radio. Naravno, treba promišljati, kako sam rekao, to je kontinuitet jednih politika, ali ne treba ni zatajiti ni zanijekati da je tu i aktualna Vlada već kroz drugu vladu sada, 5 godina u mandatu i dakako da ima svoj udio odgovornosti u tome. Međutim, ovo ne govorim zbog odgovornosti. Ovo govorim kako bih ukazao na jednu činjenicu, a to je da se sad nalazimo prvi put u prvoj godini nakon popisa koji je upravo proveden u '21. dakle pričamo o proračunu za narednu godinu. Mislim da smo morali to iskoristiti hrabrije, za napraviti jedan zaokret, ne dvojim ni da vi volite Slavoniju ni da kolega Hajduković voli Slavoniju ni da svi mi volimo i Slavoniju i Liku i sve naše krajeve, ali pričati o tome ne viditi ovu opasnost je naprosto suludo. Ne viditi opasnost koja se krije iza imena, a vi ćete pretpostaviti o čemu pričam, Orljava, Viro, Boxmark Leather, Đuro Đaković Industrijska rješenja, [[Upadica: Hvala. Vrijeme.]] osječka šećerana, to nisu vaše perspektive [[Upadica: Vrijeme g. Penava.]] jer ako jesu, nestat ćemo.
Hvala lijepa. Ostanite, g. Ivanović, replika.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Evo, uvaženi kolega Penava. Spadam u kategoriju onih ljudi koji pogotovo ovdje u hrvatskom parlamentu želi govoriti ne na osnovu nekakvog dojma nego na osnovu činjenica i onoga što sam kroz svoje djelovanje uopće i vidio i dotaknuo se. Ajmo biti iskreni, evo, vi ste čelnik jedne jedinice lokalne samouprave, bili Slavonija imala još veći odljev stanovnika, iako je ovaj velik, da nismo uspjeli izgraditi barem dio one infrastrukture koja barem kakva takva garancija da ćemo zadržati i dio investitora, ali i dio ljudi koji moraju i koji žele živjeti u Slavoniji, Baranji i Srijemu? Ja mislim da su pomaci vidljivi. Rekao sam, da li je dovoljno, da li bi moglo više, zasigurno da, ali sam siguran da smo prve korake učinili, no naravno, na tome ne treba i ne smije se stati.
Hvala lijepa. Odgovor.
Ma naravno, gledajte na tragu i vašeg pitanja, ja sam i danas se obratio ili obrecnio, ako hoćete tu i na komentar i kolegice Bedeković. Ona je spomenula i pohvalila obilaznicu oko Virovitice. Pa naravno tko je lud reći da to ne treba. Pa naravno da treba, naravno hvala svakom tko je doprinio u tom smislu. Međutim, ono o čemu vam ja govorim da ona je to pohvalila i neka je i svi mi trebamo pohvaliti. Međutim, ona ni jednom riječju nije spomenula tvornicu Šećera iz Virovitice koje više nema. Ona nije spomenula brojku stanovnika koja se nadvija kao mač nad glavom svih nas, ali i njene županije. Ono što bih ja, ali siguran sam da to ministar zna i na čemu bi se jako zabrinuo jeste kamo idemo sa ovakvim opterećenjem. Neki dan sam pričao o cijeni goriva, pa baš na one sve trošarine poštovani ministre da još idemo sa PDV-om na trošarinu je meni van, van, ja to ne mogu shvatiti a poglavito u kontekstu još podizanja energenti idu gore, digli smo minimalne plaće kakve će to reperkusije imati na prerađivačku industriju. Ja mislim da su osuđeni na BiH i regiju gdje su puno konkretniji uvjeti.
Vrijeme. Hvala. Sada je na redu gospođa Dalija Orešković. Izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Kolegice zastupnice i zastupnici. Pokušala sam si danas odgovoriti na jedno retoričko pitanje je li Andrej Plenković uvjerljiviji kada govori o nultoj stopi toleranciji na korupciju ili je uvjerljiviji kada govori da mu je stalo do borbe protiv klimatskih promjena, do održivog rasta i budućnosti. Ministar financija vrlo samouvjereno tvrdi da će u iduće dvije godine glavni pokretač rasta biti investicije i izvoz roba i usluga. Andrej Plenković u Glasgowu poručuje da će do 2030. godine posaditi milijun stabala kako bi time kompenzirao utjecaj turizma na emisije plinova. Ako pogledamo na koji način stavke iz proračuna ocrtavaju ove najave ne vidimo ništa. Na isti način na koji su za vrijeme Summita o klimatskim promjenama prizori uništene, potpuno nestale Arizone zgrozili svijet i time potaknuli vodeće svjetske političare da makar deklaratorno najave promjene politika u pravcu veće zaštite prirodnog bogatstva ovom prilikom pozivam sve hrvatske građane da si predoče u vlastitim mislima sliku Hrvatske koja je baš kao i bivše šume Arizone nakon 30 godina vladavine HDZ-a jedna potpuno opustošena zemlja. Državu čine prostor, institucije i ljudi. Prostor smo devastirali. Institucije su nam u šaci koruptivne vlasti, a ljude smo otjerali korupcijom. Njima se ovaj proračun niti Nacionalni plan oporavka i otpornosti ni na koji način ne obraćaju. Pravosuđe, javna uprava, zdravstvo, obrazovanje, socijalna sigurnost svi ti sustavi koji su trebali biti temelj i jamstvo našeg prosperiteta već tri desetljeća služe parazitiranju HDZ-a na vlasti. Proračun kaže malo ovdje, malo ondje, manje-više sve po starom, samo sve je skuplje nego prethodnih godina. Ali ništa značajno u samom sustavu se ne mijenja. Sustav ostaje isti i taj sustav je samo plijen vlasti koja nije sposobna dobro upravljati, ali je unatoč tome puna samohvale, silna, umišljena a bezidejna. Andrej Plenković ne zna upravljati jer u suštini ni ne zna o čemu govori. Naime, nije problem Hrvatske to što nema dovoljno šuma. Problem Hrvatske je to što je puna paradoksa. Naime 48% kopnene površine Republike Hrvatske prekriveno je šumama. Imamo Gorski Kotar kao jedno od najšumovitijih područja unutar cijele Europske unije, a paradoks je to što Gorski Kotar kao šumom bogat kraj nema srednju šumarsku školu unatoč tome što za takvo nešto ima itekako puno interesa među potencijalnim polaznicima. I ne bi niti znali za to da nije bilo baš ove izjave premijera iz Glasgowa. Naime, Srednja šumarska škola u Gorskom Kotaru postojala je do 90-tih, onda je zatvorena i više nikada nije ponovno otvorena, a paradoks je i to što je resorno ministarstvo na poziv i prijedlog lokalne vlasti da se takva škola izgradi i otvori reklo da za takvu investiciju naprosto nema dovoljno financijskih sredstava. To naprosto nije istina. Nije istina da nema financijskih sredstava, nego je istina to da za tako nešto HDZ-e nema nikakvog interesa. Naime, Andreju Plenkoviću, njegovom ministru financija, HDZ-u koji ovdje čuva parlamentarnu većinu nije stalo do očuvanja našeg prirodnog bogatstva. Nije im stalo niti do ljudi koji bi sa dobro usmjerenim obrazovanjem mogli ostati u kraju kojeg vole i mogli bi u njemu inovacijama otvarati i stvarati nova radna mjesta i sebi prosperitet, a time i prosperitet kraja. Nije im stalo niti do institucija koje bi im uspostavile dobro organizirani sustav koji je okrenut potrebama i interesima svakog građanina, svakog pojedinog kraja. Nema reformi kojima se sustav na bilo koji način mijenja. Dakle uvaženi ministre financija Mariću neće investicije uspjeti generirati rast zato što je sustav korumpiran od vrha do dna. A što se tiče sadnje stabala niti ova spektakularna najava Andreja Plenkovića od milijun stabala u sljedećih milijun godina neće značajnije promijeniti strukturu našeg šumskog fonda. Tako naime kažu stručnjaci ono malo njih što ih Hrvatska još uvijek nije izgubila. Zato vas pozivam prepravite stavke tog vašeg neambicioznog proračuna pa usmjerite više i to značajno više u obrazovanje, u znanost, u inovacije, u kulturu, u sport. Ulažite u stabla znanja jer samo tako možete osigurati rast i razvoj i budućnost jedne nacije. Naime, upravo tako su koncipirani amandmani Stranke Centar i Stranke Glas. Hvala.
I vama. Imate dvije replike. Gospodin Bajs prva replika.
Gospođo Orešković vi ste rekli da mi imamo dovoljno šuma 46%. Koliko je zapravo točan podatak? Ja ću vam reći da postoji ozbiljna sumnja da postoji prekomjerna sjeća šuma. Kada govorimo o tome onda ću naglasiti i da UN-ova agencija je rekla da imamo za 1/4 manje posađenih šuma u zadnjih 10 godina što će reći siječemo, prodajemo, ali u isto vrijeme ne sadimo. Ako je to UN-ova analiza na temelju naših podataka to znači da mi ne poštujemo niti vlastita prirodna bogatstva, a niti poštujemo vlastite zakona, jer kada govorimo o Hrvatskim šumama koje čine gotovo 75% ukupnih šuma na području Republike Hrvatske, a koje je vlasnik zapravo RH i predstavnik Vlada. To je jedan ozbiljan problem. Tako da se ne bih složio sa vama, imamo dovoljno šuma, jer podaci govore upravo obratno da mi siječemo sve više, a sadimo sve manje.
Hvala. Odgovor.
Da, ovo sam izjavila na temelju službenih očitovanja šumarskih udruga koje su reagirale upravo na izjavu ministra, bože predsjednika Vlade iz Glasgowa. Ali ja se zapravo u suštini slažem sa vama da unatoč službenim podacima, golim okom je vidljivo što se događa na obroncima Medvednice. Vidi se golim okom što se događa sa šumama Marijana. Dobro je poznato i to da u ustanovama koje su se trebale baviti brigom o zdravlju šuma nije bilo stručno osposobljenih šumara. Sve to skupa govori upravo o tome da mi nemamo kvalitetne institucije, da nemamo dobro obučene ljude, jer naprosto to nije bilo u sferi interesa ove vlasti. Možda ove probleme nitko nije niti prinio pozornosti našeg premijera, ali zato sam i rekla naši amandmani idu upravo ka tome da se našim resursima, a to su prije svega ljudi, prirodno bogatstvo i institucije koje su jamstvo prosperiteta posveti veća pažnja.
Hvala lijepa. Gospodin Bauk.
Kolegice Orešković u prvom dijelu vašeg izlaganja spomenuli ste korupciju. Ja mislim da ovom proračunu doista fali jedna stavka kojim bi se dodatno istančali radari našeg premijera koji se tako hvalio, dakle da ima istančane radare za ove stvari i da onda prepozna tko mu od suradnika uđe u crveno i uđe u njegov videokrug. Naime, prije je bilo lakše. Prije su imali Fimi- mediu i znalo se tko može krasti. I onda su imali kontrolu i to je bila kontrolirana šteta, a i bilo je lakše državi vratiti ove novce jer je sve išlo sa jedne strane, a sad nam se čini da je ta krađa decentralizirana i da u stvari imamo problem decentralizacije jer više to premijer ne može pratiti. Svako malo iznenađeni, svako malo mu neki suradnik završi negdje. Dakle, opet je HDZ ponovio mandat, opet ima 66 zastupnika i u odnosu na 2009. sve je isto samo njega nema.
Izvolite odgovor.
Hvala. Uvaženi kolega Bauče, zna se tko može krasti i zna se tko krade. Ali dobro ste primijetili da nešto i po ovom pitanju treba učiniti. Naime, s obzirom da sada imamo antikorupcijska tijela koja više nisu u mogućnosti obavljati svoj posao na način da korupciju detektiraju i da je procesuiraju na vrijeme i kako treba. Možda bismo mogli smanjiti stavke proračuna sa Državnog odvjetništva, sa USKOK-a pa i sa Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Ne znamo, u moje vrijeme je proračun povjerenstva iznosio negdje oko 6 milijuna kuna na godišnjoj razini, pa hajmo to preusmjeriti sve skupa na samu Vladu i na ured ili kabinet premijera, pa ćemo tamo ojačati one njegove čuvene receptore za detekciju korupcije, jer ne treba nam ničiji sud osim njega samog.
Nemate više replike. Hvala. I sada je na redu gospođa Sanja Radolović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče zahvaljujem, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Da, cijeli dan danas raspravljamo. Drago mi je što je ministar financija i dalje sa nama tako da može iz prve ruke čuti što nas zapravo muči u ovom po nama nerazvojnom proračunu. Moram prvo reći da nije pošteno to što mi kad podnosimo amandmane moramo za svaku našu ponajmanju stavku obrazlagati zašto mislimo da je amandman potrebno usvojiti, dok za proračun čiji se posebni dio proteže na 878 stranica i tisuće i tisuće stavaka ne znamo zašto su uopće završila u samom proračunu. Ja ću tako evo primjerice navesti samo neke iznose zbog svekolike hrvatske javnosti, pa primjerice unutar stavke Vlade RH odjednom je administracija i upravne same usluge odnosno rashodi za usluge su porasle na 20 milijuna kuna. To je ne malih 10 milijuna kuna više nego prethodne godine, a za čak 17 milijuna kuna više negoli 2018. Godine. Zatim Direkcija za korištenje službenih zrakoplova 15 milijuna kuna. Unutar te direkcije nalazi se stavka same administracije 7 milijuna kuna također dvostruko više nego prethodnih godina. Kako? Zašto? Obrazloženja nema. Moram reći kao osobi koja je nova u Saboru da sam mislila da će mi biti poprilično teško nalaziti stavke s kojima ćemo pod navodnicima skidati kada smo pisali naše amandmane, ali moram reći da je to bilo jako lagano, puno lakše nego što nam je to na gradskim i županijskim proračunskim razinama. Primjerice tako imate stavku u državnom proračunu Ured komisije za odnose sa vjerskim zajednicama 24 milijuna kuna. Ne govorim o onim međunarodnim sporazumima, Vatikanskim ugovorima koji iznose preko 350 milijuna kuna, nego nekakav ured komisije koji iznosi 24 milijuna kuna. Također obrazloženja čemu služi taj ured nema. Najfascinantnije stavke u proračunu za 2022. godinu sa projekcijama su svakako informatizacijski sustavi. Bit će valjda da se, da očito ova Vlada želi aferu softver da se protegne na sva ministarstva, na sva državna tijela, pa tako imamo stavku održavanje informacijskog sustava Carinske uprave 127 milijuna kuna. Također višestruki iznos u odnosu na sve prethodne godine. Zatim imamo stavku informatizaciju Porezne uprave 185 milijuna kuna. Prethodnih godina ta stavka iznosila je 20 milijuna kuna. Ne moram niti govoriti da je obnova voznog parka u nekim ministarstvima zaista uzela maha. Radi se o iznosu primjerice u jednom ministarstvu 8 milijuna kuna. Već sam u replikama govorila nemam ništa protiv da se pomaže Hrvatima izvan Lijepe naše, ali mislim da nije normalno da 40 milijuna kuna dajemo bolnici u Mostaru, dok naše bolnice rade u nehumanim uvjetima. Također, kao osoba koja radi na jednom sveučilištu, pulskom sveučilištu, znam koliko nam je teško skrpati kraj s krajem, znam koliko nas svakodnevno resorno ministarstvo odbija za sufinanciranje, primjerice, EU projekata gdje vrijedno povlačimo preko stotine milijuna kuna, onda kada pitamo za 5, 10% sufinanciranja, odgovor stiže vrlo brzo, u roku 24 sata-nema se novaca. Ali ima se novaca za sveučilište u Mostaru i za 40 milijuna kuna. Paralelno moram reći stavka koja me najviše zasmetala u cijelom proračunu na 878 stranica je Fond za lijekove koji se ne nalazi na listi HZZO koji iznosi 3,6 milijuna kuna. Upravo je u našoj Lijepoj našoj nekoliko humanitarnih akcija, posebice za djecu onkološke bolesnike koji će morati odlaziti na eksperimentalno liječenje u inozemstvo, dakle svega 3,6 milijuna kuna. A moram isto tako reći nešto i o zdravstvu. Hvalimo se kako provodimo, ova Vlada se hvali kako se provodi zdravstvena reforma, kako nikad zdravstvo bolje ne stoji, ali moramo svjedočiti tome da zdravstvo je jednostavno u milijunskim gubitcima i moram reći budući da je i sam ministar financija želi provesti reformu zdravstva, ali ne zna di mu curi, da si malo pogleda 2014. g. 2014. g. bila je pilot projekt SDP-ove Vlade, to je bila jedina godina od kad je osamostaljenja hrvatske države kada su sve bolnice, uključujući i onih 21 nedržavne, poslovale s plusom ili sa neznatnim gubitkom. Što se promijenilo? HZZO je morao bolnicama i svim ustanovama u zdravstvu plaćati po izvršenju, [[Upadica: Hvala.]] a ne po limitu i da tako mogu slobodno reći [[Upadica: Vrijeme.]] krasti našim bolnicama novce.
Hvala. Ali imate replike, prva replika gđa. Orešković.
Hvala. Cijenjena kolegice, nekoliko tema iz vašeg izlaganja podudara se s onim što ja zagovaram u političkom prostoru. Prije svega, dotaknuli ste se racionalnosti i opravdanosti utroška pojedinih sredstava, evo, ovih 24 milijuna kuna za Ured komisije za odnose s vjerskim zajednicama, doista nitko ne može utvrditi čemu služi. Problem Hrvatske je u tome što do sada niti jedna jedina vlast nikada nije odgovarala za besmislene i nepotrebne projekte i megalomanske milijunske cifre za koje se ne zna čemu služe. Drugi problem je postojanje čitavog niza institucija koje bi mogle biti pripojene unutar nekog ministarstva, evo, nakon vas će govoriti gđa. Zdravka Bušić pa ću ja reći da i Ured za Hrvate izvan domovine ima zaposlenih 55 djelatnika, svi bi oni mogli raditi unutar jednog ministarstva. To ću komparirati sa podatkom od svega 33 pravosudna djelatnika koja rade unutar USKOK-a. To pokazuje što su prioriteti ove države i koliko su oni nakaradni i kvarni. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Da, kolegice Orešković, uistinu je teško snaći se u šumi svih tih institucija, državnih tijela koja je sad, možemo vidjeti u proračunu, a da ne govorim o onom izdvojenom dijelu proračuna gdje imamo financijske planove ostalih institucija. Međutim, ono što je zapravo jako, mogla bih reći tragikomično, ako pogledate ustroj svih ministarstva i njihovih troškova, zapravo je Ministarstvo financija to koje ima najmanje stavke i koje evidentno da se trudi štediti, a sva ostala ministarstva si uzimaju maha i nažalost, moram reći, iako ministar financija očito želi provesti tu reformu i cijelog proračunskog sustava, ne ide mu, naprosto, curi na sve strane po razno raznim tijelima, udrugama i institucijama u sustavu državnog proračuna.
Hvala. Gđa. Glasovac.
Kolegice Radolović, u pravu ste kad kažete da je ovaj Proračun pun misterioznih stavki i misterioznih institucija, kako god hoćemo. Tako recimo u, samo u sustavu obrazovanja imamo planirane sredstva, već godinama se to provlači, i Nacionalno vijeće za odgoj i obrazovanje i Odbora za etiku i znanost u visokom obrazovanju koji su naprosto ubijeni. Ovaj Odbor za etiku i znanost u visokom obrazovanju je ubijen onog trenutka kad je procijenio da je bivši ministar znanosti i obrazovanja g. Barišić planirao, plagirao jedan dio svog znanstvenog rada. Drugo, u pravu ste i ovo što ste zamijetili da se sad očito, kad su prošli izbori, kad je 3 godine mira, napadno počinju nabavljati i obnavljati vozni parkovi, gotovo za sva ministarstva, bez iznimke i treće, vrlo zanimljivo, ova treća opaska da postoji jedna, jedan određeni fetiš na informatizaciju ne samo ministarstava nego i ustanova. Smatrate li da je to slučajno ili je to nekakav organizirani plan kad govorimo o toj informatizaciji?
Hvala. Odgovor.
Evo, krenut ću od ovog posljednjeg. Ono što ja mislim ovoga, da se oni tu dobrim dijelom žele osloniti na tzv. EU fondove i sve te puste i silne milijarde eura koji se nadaju dobiti iz EU fondova. Međutim, smatram da informatizacija cijelog sustava, da li pričali o poreznoj upravi, da li pričali o carini, nije prioritet. Posebice se pokazalo da nije prioritet s ovom posljednjom aferom Softver na način na koja se ona radi. Imamo mi trenutačno u našoj državi od školstva, od obrazovanja, riješiti prioritetnijih stvari nego informatizirati sustav jer smo pokazali da nam to ne ide, a ničemu niti služi. Što se tiče ovih svih tijela koje ste naveli u sustavu odgoja i obrazovanja, nisu ona jedina, imamo cijeli niz tih udruga, institucija koje zapravo ne rade svoj posao kako bi trebalo. Jedno od njih je recimo i Nacionalno vijeće za znanost i visoko obrazovanje koje se sastaje samo da se sastaje, ne želi odobravati dopusnice studijima, a rade protuzakonski koji su ispunili uvjete, ali o tome mislim da će neka viša tijela [[Upadica: Vrijeme. Vrijeme.]] morati donijeti odluku.
Ovo zadnje je bilo interesantno, ali nažalost vrijeme. Izvolite. Gđa. Zdravka Bušić je sad na redu.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Sabora, g. ministre. Kolegice i kolege. Dopustite mi uz ovaj Prijedlog Proračuna naglasiti određene stavke koje su bitne za Odbor za Hrvate izvan RH. Željela bih ukazati da značajnu poziciju na državnu, unutar državnog proračuna predstavljaju i sredstva planirana i namijenjena za očuvanje identiteta Hrvata koji žive izvan RH. Naime, iz Prijedloga proračuna za 22. i projekcije za 23. i 24. godinu evidentno je da je tema odnosa Republike Hrvatske s Hrvatima izvan Hrvatske prepoznata kao jedna od ključnih i prioritetnih za Vladu Republike Hrvatske koja je odlučna sustavnom i značajnom financijskom potporom skrbiti o čuvanju i jačanju identiteta Hrvata izvan Hrvatske tj. hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini, hrvatske nacionalne manjine u europskim državama i cjelokupnog hrvatskog iseljeništva. Međutim naglasila bih da je Vlada Republike Hrvatske u isto vrijeme usmjerena stvaranju svekolikih preduvjeta za povratak iseljenih Hrvata u domovinu. Ovdje želim posebno naglasiti značajnu ulogu Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan Republike Hrvatske kao središnjeg tijela državne uprave nadležnog za područja odnosa između Republike Hrvatske i Hrvata izvan domovine koji kroz cijeli niz svojih aktivnosti već od 2012. godine sustavno skrbi i surađuje s pripadnicima hrvatskog naroda koji žive izvan granica Hrvatske, a koji je također bio obvezan podnijeti Prijedlog proračuna za ovo predmetno razdoblje. Svjesni potreba i značaja, ali i dokazane koristi i aktivnosti koje se provode Prijedlog proračuna za 2022. godinu ovog središnjeg državnog tijela veći je za od prilike 68 milijuna kuna. Ovo povećanje osigurano je unatoč otežavajućim okolnostima koje su nas zadesile od pandemije do potresa, jer Vlada je svjesna važnosti i potrebe očuvanja hrvatskog identiteta izvan naših granica. Ovdje ću navesti samo neke stavke proračuna koje su značajno povećane upravo zato jer su od iznimnog značaja za pripadnike hrvatskog naroda izvan RH. Navest ću samo neke one bitne. Financiranje kulturnih, obrazovnih, znanstvenih, zdravstvenih i ostalih programa i projekata od interesa za hrvatski narod u Bosni i Hercegovini za 22. godinu predviđeno je povećanje od 24 milijuna kuna. Za programe i projekte organizacija i udruga hrvatskog iseljeništva u prekomorskim i europskim državama za financijske potpore za 22. godinu planirano je povećanje od 3 i pol milijuna kuna. Za programe i projekte organizacije i udruge hrvatske nacionalne manjine financijske potpore za ovaj proračun predviđeno je povećanje od 5 milijuna kuna. Za stipendije studentima pripadnicima hrvatskog naroda izvan Hrvatske za akademsku 21.-22. godinu povećano je 9 milijuna 36, 9,36 milijuna. A po prvi put unutar proračuna predviđena su i sredstva za programe poticanja povratka i integracija hrvatskih iseljenika te privlačenja mladih naraštaja tj. integracijskih projekata. Za programe potpore strateškim projektima hrvatske nacionalne manjine u Srbiji i u Crnoj Gori predviđeno je povećanje od otprilike 2 i pol milijuna kuna. Također za razvoj i uspostavu digitalne aplikacije za učenje hrvatskog jezika Središnji državni ured izradit će se nova suvremena aplikacija za internetsko učenje hrvatskog jezika predviđeno je također povećanje od 2 i pol milijuna kuna itd., itd. Ovom prilikom želim također istaknuti da su članovi Odbora imali pohvale za napor i nastojanje Vlade Republike Hrvatske ali i Središnjeg državnog ureda, Savjeta Vlade i svih ostalih institucija čija je misija i cilj potpora i jačanje položaja Hrvata izvan Republike Hrvatske te jačanja povezanosti i zajedništva domovinske iseljene Hrvatske uz trajnu misiju očuvanja hrvatskog identiteta, razvoja i napretka Hrvatske ali uz ustrajno poticanje povratka naših iseljenika i integracija u hrvatsko društvo. Kao povratnica u domovinu iz osobnog iskustva mogu reći koliko svaka veza s domovinom znači za Hrvata u iseljeništvu.
Gospođo Bušić, vrijeme.
Naši sunarodnjaci u iseljeništvu to prepoznaju i cijene trud i brigu domovine.
Hvala. Na žalost hvala. Ali međutim imate replike pa ćete se moći nadovezati. Gospođa Grba Bujević.
Poštovana kolegice dugo ste živjeli u Americi i sigurno vam je poznat rad helikopterske hitne medicinske službe i njihova uloga u zbrinjavanju hitnih pacijenata. Vlada Republike Hrvatske je u svom programu četverogodišnjem donijela odluku da se uspostavi helikopterska hitna medicinska služba. Također moram vas podsjetiti, vi to znate, ali da svi onda znaju da su u tijeku pregovori sa Europskom komisijom o financiranju helikopterske hitne medicinske službe iz europskih sredstava. Da li smatrate da će biti problem recimo u rebalansu ako nam taj pregovor završi do tada pozitivno da se u rebalansu osiguraju sredstva za provedbu domaće komponente? Nama to treba hitnoj medicinskoj službi treba, a treba i građanima Republike Hrvatske.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo poštovana kolegice da ste adresirali ovo pitanje. Naravno svi smo mi svjesni koliko potrebna je helikopterska usluga i koliko je zapravo potrebna u tim hitnim medicinskim slučajevima, u slučaju hitne pomoći koliko je ta bitna svi govorimo i svi znamo, svi smo upoznati u tim tzv. zlatnom satu koliko je to bitno. To je zapravo zlata vrijedno za život koju vi spašavate, zato hvala vam da ste ovu repliku replicirali, makar to nije dio ovog područja na koje sam ja adresirala. Ali doista ja se nadam da sve ovo što ste vi izrekli da će se moći ostvariti i da će u rebalansu to se i dogoditi. Hvala.
Gospođa Orešković.
Hvala. Meni se čini da HDZ-e jako zloupotrebljava ustavnu obavezu brige i skrbi Republike Hrvatske o Hrvatima koji žive izvan domovine, a pogotovo se to vidi kroz rad ovog samostalnog ureda. Ukoliko vlast želi dobro svim hrvatskim građanima bilo bi najpametnije da se taj ured pripoji nekom od ministarstava. Vi ste kolegice spomenuli u svom izlaganju da se ove godine izdvaja 24 milijuna više za Hrvate u BiH, a reći ću da smo na jednoj od sjednica Odbora čuli podatak da je u promatranom razdoblju unatrag možda par godina 50 tisuća Hrvati u BiH manje. Otjeralo ih je isto ono što ih tjera iz RH, a to je korupcija. Ovaj Ured ne bavi se sa onim iseljenicima koji su otišli unatrag nekoliko godina, njih nekoliko stotina tisuća, ne znam može li se njihov odlazak staviti u ravnotežu [[Upadica: Hvala.]] s vašim povratkom u domovinu. Hvala.
Izvolite odgovor.
Pa ja, ja sam, meni je jako drago, ja sam ponosna da mi pomažemo, a osim toga, trebamo uvijek govoriti, stvarno moram, moram nekako istaknuti da sam žalosna što sam čula večeras neke primjedbe za pomoć Sveučilištu u Mostaru, za pomoć bolnici u Mostaru, vi ste, vi trebate, kolegice, ja se nadam da znate da se tu liječe i Hrvati, da tu na mostarskom sveučilištu koliko tisuća studenata iz Hrvatske studiraju. Tako da stvarno, ja, drugi put, potrudit ću se stvarno zbog ovog svega što sam danas čula i večeras, što se proračuna tiče, točno ću vam navesti koliko Hrvata studiraju iz Hrvatske, iz Splita, Dubrovnika, Metkovića i ostalih krajeva Hrvatske studiraju u Mostaru i na isti način kao i Hrvati iz BiH, a koliko se koliko Hrvata liječi u [[Upadica: Hvala.]] bolnici mostarskoj i to je sveučilišna bolnica [[Upadica: Hvala lijepo gđo.]] ja se nadam da vi koji cijenite [[Upadica: Gđo. Bušić, hvala.]] i sveučilište [[Upadica: Vrijeme.]] Oprostite, oprostite.
Gđa. Opačak Bilić.
... [[Govornik se ne čuje.]] kolegice, evo dotakli ste se ovog povećanja sredstava državnom, Središnjem državnom uredu za Hrvate izvan RH u iznosu od gotovo 60 milijuna. Jučer smo na Odboru kojim vi predsjedate raspravljali upravo o tome i ostala mi je jedna rečenica koju ste i vi i još jedan govornik rekli, ma nisu uvijek važni samo novci, važan je osjećaj tim ljudima da Hrvatska skrbi o njima. I evo, kad, ponovila bih zapravo te vaše riječi i mislim da bi se to trebalo pokazati primjerom jer ja sam već više puta i na Odboru ovaj, stalno ponavljam kao papiga i apeliram da se ljudima povratnici u Bosansku Posavinu omogući normalan prelazak granice, pogotovo u ovo doba korone, s obzirom da velik dio njihovih obitelji živi s ove strane i onemogućen im je pristup, a vjerujte mi da je njima to puno važnije nego bilo kakav novac, da im može obitelj doći, da ih može obići i sve ostalo, pa evo. Samo toliko od mene.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa. Ja mislim, kolegice hvala na primjedbi, a ja bih cijenila kad biste vi u Odboru točno precizirali vaše pitanje. Ja sam doista jako puno se trudila što se tiče samih prelazaka granice, kako i na koji način osigurati doista da lakše se prelazi granica, mi to, mi smo jako dobro upoznati sa svim tim i ja bi, bilo bi mi doista drago kad bismo, evo, što god, koje god pitanje imate, ali specifično pitanje, ne onako ... [[Govornik se ne razumije.]] pa reći to je ovako ili onako. Naravno, ne može se sve, prolazak granice imate svugdje probleme, ali stvarno smo učinili sve i vjerujte mi, evo, ako, kad god želite, slobodno dođite do mene, ja ću vam objasniti sve na koje načine smo pomogli i pomažemo i činimo sve da olakšamo ljudima prelazak jer smo svjesni ovoga što ste vi spomenuli.
I na kraju g. Marin Lerotić.
Poštovana kolegice. Slažem se s vama kada kažete da je jedan od ključnih i prioritetnih poteza i želja ove Vlade da se očuva identitet Hrvata koji žive izvan Hrvatske i siguran sam da će sljedećih godina sve veći iznos biti u toj stavci zato što nam zbog politika kakvih imamo, sve više ljudi iseljava. I to, na to sam se mislio osvrnuti, ali ste me malo, spomenuli, gledajte, nitko nema problem što se uložilo u izgradnju bolnice u Mostaru, nitko nema problem. Ali, mi recimo u Puli za to vrijeme nismo imali bolnicu. I imali smo bolnicu na više lokacija. Da li se netko pita kako je tim ljudima, tko su to, Švicarci, Nijemci, Austrijanci? Pa to su isto Hrvati. Ste bili u Rijeci? Kako izgleda bolnica u Rijeci? Pa to je tema. A vi nama govorite da mi imamo protiv toga. Nemamo, ali dajte prvo riješite probleme kući pa onda gledajmo negdje vani.
Izvolite odgovor.
Meni je žao da vi na taj način, evo, meni je neugodno da, nemojte se ljutiti na mene, ja mislim da se to sve raspoređuje nekako onako kako to treba raspoređivati, a naravno da svakome, naravno da bi bilo bolje da se modernije bolnice rade na sve strane, ali ovo je zapravo uvijek da uopće ti ljudi opstanu, evo, govori, kolegice je spomenula koliko ljudi odlaze. A gdje bi se oni liječili? A na koji način bi se liječili? Zato mislim da, da ne bismo, da bismo trebali malo biti širokogrudniji, ako mogu tako reći pa nekako biti obzirni prema drugima koji imaju daleko manje, vjerujte, nego li vi imate u Puli ili u, recimo u Rijeci. Evo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Nemate više replika. Samo, dozvolite mi da zlouporabim svoj položaj, imali smo bolnicu na dvije lokacije. Dvije loše bolnice na dvije lokacije smo imali, a ne dvije bolnice na dvije lokacije. Tako, iskoristio sam svoj položaj. A sad imamo bolnicu. Izvolite, g. Damir Bajs i s time započnemo završne riječi i to ispred zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] evo, malo se ispraznila ova sala, nema više ni predstavnika ministarstva, ali svejedno možemo i trebamo napraviti, zaključiti ovu raspravu koja zapravo i nije bila predugačka. Naime, govorim o Proračunu RH u trenutku pandemije korone, u trenutku otklanjanja posljedica 2 razorna potresa, mislim da je ključno da smo bili, ja bih rekao, jasni u tome, što smatramo da je eventualno dobro u Proračunu, to je naravno, vladajuća opcija istaknula, no ono što nije dobro što mi mislimo da treba drugačije. Kao prvo, često se priča o tome da li je proračun realan. Ono što bih istakao da on ne može biti realan to znamo mi, to zna i Vlada, to zna i vladajuća većina u ovom Saboru. Zašto ne može biti realan? Stoga što je nemoguće da u okviru pandemije koja vlada situacija u zdravstvu koja grca u problemima da će 13 milijardi kuna biti dovoljno. Dakle, mi sredstva koja smo ukinuli u ovom dijelu sasvim sigurno ćemo vratiti u prvom rebalansu. Zbog čega je ovo učinjeno? Ja ne znam. Da li je pitanje proračunski deficit ili nešto drugo to zna ministar financija. Ali ono što znamo da nikakva reforma zdravstva neće napraviti to da u idućoj godini za 1/3 ili ¼ bude manji zapravo rashod zdravstva u Hrvatskoj. Dapače. Ja bih rekao obratno. Bit će još i vjerojatno veći. A kada govorimo o tome zdravstvu i toj pandemiji pa upravo Europska unija i Parlament Europske unije stavljaju zdravstvo kao prvi prioritet proračuna Europske unije, a mi smo ga stavili upravo obratno na zadnje mjesto. Mislim da to nije, dakle da to ne možemo opstati i stoga proračun neće biti realan i očekujemo uskoro rebalans čim bude potrošena ova sredstva koja jesu u proračunu. Također kada govorimo o tome kakav je proračun. On je samo financijski gledano sličan prošlogodišnjem. Dakle, on je iznosom gotovo identičan, ali izvori prihoda su drugačiji. Bitno je povećan onaj dio koji se tiče europskih sredstava. Međutim zašto? Stoga što sredstva koja su nam osigurana a vezana uz potrese koji su nas zadesili moraju se potrošiti u 2022. godini. Mi znamo koliko smo do sada potrošili. 1%. Međutim, sredstva moraju biti kako bi tražili produženje. Međutim, ta sredstva neće biti potrošena i sigurno neće biti riješeno u pitanju ukupnosti konsolidacije ovog proračuna za 2022. godinu. Također bitno je povećanje za sredstva porezna. Ja bih rekao da je to povećanje vrlo ambiciozno i da to povećanje zapravo zasniva na turizmu. Turizam je sada sigurno bitna djelatnost gospodarstva i kao bivši ministar turizma moram reći da ne možemo ni na koji način optuživati turizam da je on i za što kriv. On je samo pomogao Hrvatskoj. To što naša druga gospodarstva nisu dovoljno jaka, dakle drugi dijelovi gospodarstva to je druga stvar. Međutim, propuštena je šansa, propuštena je šansa koja se tiče ovog trenutka stvari kao što je recimo smanjenje poreza, porezna reforma, oslobođenje dakle i potpora gospodarstvu i našim djelatnicima. A kada govorimo dakle o nekim stvarima koje su lokalne meni je drago da sam vidio ne u onom dijelu koji se tiče dakle stavki, nego u opisnom dijelu barem ono što se tiče onog dijela Hrvatske iz kojeg ja dolazim a to je brza cesta Zagreb – Bjelovar – Virovitica i Zagreb – Koprivnica. Nadam se da će se to uskoro nadam se vidjeti u nečem drugome u gradovima koji će biti provedeni. Iako puno puta je bila u opisnom dijelu, ali ovaj puta ne. I da, drago mi je da su moji amandmani kao zastupnika u Hrvatskom saboru izazvali reakciju tako da je evo jedan HDZ-ov zastupnik rekao da je … [[ne razumije se]] amandman koji će pomoći Općoj bolnici Bjelovar i to je nešto. To znači da možemo i na taj način raditi i provocirati vladajuću većinu da ako ne stavi proračun barem ovako zbog naravno lokalne politike napravi taj iskorak i pomogne tamo gdje je potrebno, a to je ne samo bolnica u Mostaru, nego i Općoj bolnici u Bjelovaru. Evo toliko. Hvala.
Hvala. Sada je na redu gospodin Marin Lerotić koji će završno govoriti u ime Kluba IDS-a, zastupnika Kluba IDS-a. Izvoli.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče prije svega zaista evo želim iskoristiti priliku i zahvalit se ministru Mariću koji zaista svaki put kada smo ovdje u ovim dugim raspravama je ovdje prisutan. Ali možda bi bilo bolje da su kada govorimo o državnom proračunu ili rebalansu da su ovdje prisutni i drugi ministri da čuju ono što imamo za reći mi iz oporbe, ali i vi iz vladajućih jer najčešće se sve bazira na nekim drugim ministarstvima a najmanje na Ministarstvu financija. Puno je toga danas rečeno. Htio bih ponoviti da mi je žao što opet imamo proračun koji već u startu planira deficit od 9 milijardi kuna i ono što sam rekao u prvoj raspravi da sam siguran da ćemo u rebalansu koji ćemo imati sigurno u nekom periodu sljedeće godine imati povećanje tog deficita, povećanje javnog duga u BDP-u, a sve to platit ćemo novim zaduživanjem. Sve to na žalost događa se zato jer u suštini nemamo one ozbiljne i prave reforme koje bi potakle gospodarstvo, koje bi potakle investicije, koje bi potakle nova zapošljavanja poput onih u pravosuđu, zdravstvu, lokalnoj i regionalnoj samoupravi i obrazovanju. I recimo meni je drago kada čujem npr. kolegu Ivanovića koji mi je onako da budem iskren i osobno pomalo simpatičan kada kaže da se u njegovom kraju grade vrtići. Meni je to drago čuti ili u nekim drugim krajevima Hrvatske kada se grade škole. Ali bih više volio čuti da pričamo da se izgradila neka tvornica. Evo često možda spominjemo samo Istru, ali reći ću Slavoniju koja je nekada bila jedna od najbogatijih regija u bivšoj zemlji gdje su sve te tvornice? Zašto nismo sav taj novac uložili u nova radna mjesta, u nove investicije? Tada nam ljudi ne bi iseljavali. Imali bi radnike. Ti radnici bi punili lokalne i regionalne proračune. Onda ne bi država morala graditi vrtiće i škole, radile bi ih lokalne i regionalne samouprave. Mislim da bi to trebao biti smjer u kojem ćemo ići, mislim da je to jedini smjer koji je održiv. I kada sam se malo prije u replici osvrnuo na bolnicu, da pa nema nitko problem da se pomogne bolnica u Mostaru ili bilo gdje u inozemstvu. Ali što mislite kako je recimo građanima Istre koji rade, koji su marljivi koji često rade i dva ili tri posla. Koliko ljudi znam koji rade noćnu od 9 do 5 i onda u 7 ide u vinograd da bi imao vino, da bi imao vrhunsko maslinovo ulje. I onda doma nema adekvatnu zdravstvenu skrb [[Upadica Radin: I onda turisti još.]] I nema adekvatnu zdravstvenu skrb, a s druge strane gleda šta se događa drugdje, da li je to pravedno? Da li smo mi zbog toga manje solidarni ili ne znam manje Hrvati? Ja smatram da nismo. Mislim da smo itekako solidarni. Ministar financija čak vjerojatno i bolje od mene zna koliko Istra uplati u proračun više nego što se recimo vrati. To je isto tema. Mi smo svojedobno napravili istraživanje. Bilo je riječi o preko milijardu kuna. Danas je to možda i više, možda i nešto manje. Ali tu smo. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] O.k. Ali isto i to je tema. Hajmo uzeti Uljanik. Koliko je bio udio vlasništva države u Uljaniku? 25%. Malo manje. Koliko je u Podravci? Isto. Gdje se izabrala nova uprava Podravke? [[Upadica Radin: Samo bez dijaloga molim vas.]] Tu preko. Šta je sa Uljanikom? Svi znamo.
Hvala lijepo gospodin Lerotić. I sada je na redu gospodin Marin Mandarić koji će govoriti u ime kluba HDZ-a također završno. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice saborske zastupnice, kolege saborski zastupnici, poštovani ministre, državni tajniče i ostali koji još prate ovu dugu raspravu. Već je prošao i 21 sat, polako će doći, 12 sati se raspravlja o proračunu RH za 2022. godinu. Naravno proračun, najvažniji politički dokument to je sasvim jasno. S obzirom da je i politički dokument on i ocrtava nekakvu politiku. Ja bih rekao da je već peti proračun možemo reći ove Vlade. Jasno se ocrtava politika kontinuiteta razvoja, kontinuiteta rasta bruto društvenog proizvoda, kontinuiteta rasta zaposlenosti, kontinuiteta smanjenja nezaposlenosti, povećanje dohotka, povećanja plaća, smanjenja javnog duga, odnosno udjela javnog duga u BDP-u, kontinuiteta poboljšanja kreditnog rejtinga, približavanja euru, OECD-u, Schengenu, povećanja sigurnosti. A možemo možda to sve svesti pod jedan nazivnik politika napretka, politika napretka opet pod vodstvom Vlade HDZ-a. I naravno mnogi će reći i očekivan proračun. Gledajući iskustva zadnjih 5, 6 proračuna koje je predlagala Vlada u kojem je na čelu Ministarstva bio gospodin Marić možemo iz iskustva tih proračuna zapravo danas sa sigurnošću stati iza toga kad kažemo da je proračun realno i konzervativno planiran. I prethodnih onih godina, one tri godine kad je planiran proračunski deficit pa se dogodio suficit. Ministar Marić je pokazao da zna ostati na zemlji, da neće poletiti preambiciozno sa prevelikim namjerama, pa da mora ovdje dolaziti u ovaj visoki Dom na rebalanse i objašnjavati zašto se nešto nije ispunilo u skladu sa očekivanjima. Opet kažem odmjeren i realan prije će onako malo konzervativnije nešto procijeniti, pa onda daj Bože da se dogodi bolje. Nadamo se da će tako biti i u 2022. Naravno da je bilo zahtjevno, izazovno planirati i ovaj proračun, jer su nestabilne okolnosti, nestabilna su vremena. Planiraju se opet prihodi slični oni glavni prihodi države slični ako ne i veći od one još predkrizne 2019. godine. Ali naravno da je upitno kakva će 2022. biti, kako će se razvijati situacija sa pandemijom korona virusa, hoće li neke druge nestabilnosti doći. Naravno to su sve neki upitnici koji su pred nama, ali vjerujem da Vlada predvođena Andrejom Plenkovićem, Ministarstvo financija kojem je na čelu gospodin Marić znat će odgovoriti na sve te izazove. Nekoliko bih samo crtica iz proračuna. Vidimo da se predviđa značajniji rast prihoda sa osnove poreza na dodanu vrijednost. Naravno pod utjecajem povećanja što osobne potrošnje, što utjecaja dobrih očekivanja od turističke sezone, ali jednako tako i od javnih državnih investicija. Značajniji rast prihoda sa osnove povlačenja sredstava europskih fondova. Otvara nam se mogućnost financiranja naših projekata iz MPO-a. Velika su očekivanja od toga. Znam da cijela država čeka kao zapeta puška. Svi smo pripremili hrpu projekata u fazi spremnosti za financiranje. Svi smo napunili ladice i ormare sa građevinskim dozvolama. Jedva čekamo da se počnu raspisivati prvi javni pozivi. Naravno to je preduvjet kako bi se taj planirani proračunski prihod i ostvario. Bilo je dosta ovdje danas riječi o nerealno malim predviđenim izdacima za financiranje zdravstvenog sustava, manjim nego ove godine koja je zapravo bila, koja će biti rekordna. Opet plan je projekcija nekakve politike. Naravno da je politika intencija da se u zdravstvenom sustavu uvede reda koliko toliko je moguće. Najavljuje se i reforma zdravstvenog sustava. Nadam se da ćemo biti u tome uspješni i da će se pokazati ispravno to što danas se planiraju manji rashodi za potrebe financiranja zdravstvenog sustava. Klub HDZ-a naravno sa zadovoljstvom će poduprijeti predloženi proračun za 2022. godinu. 144 i pol milijarde kuna realno i konzervativno planiranih proračunskih prihoda. 173,8 milijardi kuna razvojnih proračunskih rashoda. Hvala.
I vama. Sada je na redu gospodin Domagoj Hajduković ispred Kluba zastupnika Socijaldemokrata također završno. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa klub Socijaldemokrata ne može dijeliti entuzijazam Kluba zastupnika HDZ-a jer drugog od vladajućih nema. Oni su izgubili interes. Valjda su svoje laude premijeru Plenkoviću i ministru Mariću dali u jutro, a oni to moraju činiti navečer. Ali reći ću vam zašto? Dakle, to su egzaktni podaci, to su egzaktne projekcije, a to je imamo niz varijabli u sljedećoj godini koje možemo predvidjeti. Znači varijacije u cijeni energenata, a to su krize u logističkim lancima opskrbe, a to su možda nastavak pandemije i tko zna što. Možda neki novi soj, nova pandemija ili što god. Mi u proračunu jednostavno ne vidimo kako država misli odgovoriti i intervenirati i apsorbirati ako ćete reći amortizirati ove izazove. Jednostavno toga nema. Mi planiramo kao da sljedeće ljeto je valjda sto dana sunca i nema nikakvih izazova, nikakvih a ima ih i možemo ih predvidjeti. I ne bih rekao potres ili nešto slično predvidjeti ne možemo ali ovo možemo. Jednostavno mi je surealno slušati od određenih kolegica i kolega kako je u Slavoniji krasno, divno, kako valjda bez društvenih domova ne bi bilo budućnosti. A ja vas pitam kakve mi budućnosti u Slavoniji imamo bez ili sa ako hoćete Osječkom šećeranom, Đurom Đakovićem, Orljavom, Borovom. Da li trebam nabrajati dalje? Ja ne vidim gdje država misli pomoći onima koji još n isu propali, a znamo kako je pomogla onima koji jesu. Nema ih. Pa ja očekujem da u godini dana možda više neće biti ni pola ovih koje sam nabrojao a koji se još drže valjda zubima za vjetar. Također bilo je tu dosta govora i o pomoći u inozemstvu i da se mi razumijemo kolegice i kolege mi svoje ljude u inozemstvu premalo cijenimo. Ja nemam ništa protiv naših sunarodnjaka u Bosni i Hercegovini, dapače. To su naši sunarodnjaci kojih smo se ako ne moralno a onda pravno obvezali isto štititi i pomagati. Ali kolegice i kolege ne mogu jednostavno, ne mogu prihvatiti činjenicu da ulažemo puste milijune recimo u bolnicu u Mostaru, a u Osječkoj bolnici vam doslovno strop pada na glavu. I Slavonci su također vrijedni ljudi koji na žalost nemaju gdje raditi, čija je zemlja na žalost prodana Rusima, ne znam kome i koji nemaju ni osnovnu zdravstvenu zaštitu koju bi trebali imati mislim da im bar kad su u bolnici ne padne cigla na glavu. A kolegice i kolege, ne karikiram kad vam kažem da je to tako. Pozivam vas dođite u KBC Osijek, dođite recimo na internu gdje su ambulante da vidite šta je ubožnica iz 19 stoljeća, da vidite šta su stolice koje se raspadaju, da vidite što je žbuka koja pada sa zidova, da vidite što je strop koji propada. E pa dok je takva situacija kod nas kako mi možemo pomagati drugima uz svo dužno poštovanje i svu ljubav koju osjećamo i obavezu. Nekima nismo u stanju pomoći niti simbolički, a neke pomažemo preko mogućnosti. I zato vam kažem ovaj proračun jednostavno nije realan. Ovaj proračun jednostavno ne trasira ono što bi trebao trasirati. Ovaj proračun je kao osobna iskaznica jedne vladajuće većine meni govori sve što trebam znati, a to je da ova većina ne valja, da HDZ-ova Vlada ne valja, da predsjednik i premijer Plenković ne valja. Hajmo si to reći. Jer na kraju dana ako ja lažem, ako koza laže, ne laže rog, ne lažu brojevi, ne lažu te excel tablice uz sve napore HDZ-ovih kolegica i kolega da ih friziraju, da ih napumpaju, da ih učine boljim. Ali kolegice i kolege, ako je rog polomljen ništa ga ne može kamuflirati pa tako i ovaj proračun. I zbog toga kolegice i kolege klub Socijaldemokrata je nakon ove rasprave, svih argumenata i neargumenata koje smo čuli još uvjereniji u stavu da ovaj proračun podržati nećemo.
Hvala. I sada je na redu gospođa Dalija Orešković koja će govoriti završno u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Kolegice zastupnice i zastupnici, prije nego što počnem sa samom raspravom osvrnut ću se na jednu meni simpatičnu situaciju koja trenutno vlada u sabornici, a to je nešto što se rijetko viđa. Ovog trena imamo više oporbenih saborskih zastupnika nego iz redova vladajućih HDZ-a. To samo pokazuje da trebamo biti dovoljno uporni, pa će ovo postati redovno stanje, a ne iznimka. A onda ću se kratko referirati i na ovaj zadnji dio izlaganja zastupnika. Osvrnuli smo se na povećanje troškova za Hrvate u inozemstvu pogotovo za Hrvate u Bosni i Hercegovini pa tako i za bolnicu u Mostaru. Kolega Hajduković, jedno je ispunjavati našu ustavnu obavezu, a nešto je sasvim drugo zloupotrebljavati taj mehanizam za kupovinu vlastitih glasova. To je upravo ono što radi HDZ. Bili smo prozvani da nismo suosjećajni time što kritiziramo ovih 40-tak milijuna kuna ili koliko se već čitav niz godina izdvaja za ovu svrhu. Kada smo ukazivali na to kakvo je stanje u drugim hrvatskim bolnicama od Pule, od Osijeka. Ja ću spomenuti Slavonski Brod. Naime i ove godine provodi se jedna humanitarna akcija ovog puta za opću bolnicu odsjek za neonatologiju gdje se traži nabavka dva nova inkubatora. I tu humanitarnu akciju provodi jedna nacionalna tv kuća. Naravno da podržavam sve humanitarne akcije pa tako i ovu. Ali s obzirom da akcija ima naziv „Budi mi prijatelj“ trebam li ja postaviti pitanje nije li vlast kojoj je problem izdvojiti financijska sredstva za dva inkubatora neprijatelj vlastitog naroda ili su mu pojedini građani, a pogotovo bebe u najranjivijim fazama svog života najmanje bitni? A još je možda tragičnije kada se uzme u obzir zašto se uopće nabavljaju ta dva nova inkubatora. Pa zato što su postojeća četiri zastarjela po svom modelu, vijeku proizvodnje. Naime, za njih se više ne proizvode rezervni dijelovi. Nije samo to razlog zašto klub Centra i GLAS-a ne može podržati ovaj proračun i ne samo da ne dijelimo optimizam koji se danas čuo iz redova HDZ-a, nego izražavam duboku skepsu da će sve ono o čemu su govorili zastupnici iz Kluba HDZ-a doista biti i ostvareno. Naime, nije sporno da u ovom trenu postoji čitav niz već pripremljenih projekata, nije sporno da se čekaju javni pozivi, javni natječaji za povlačenje sredstava iz EU fondova. Međutim, sporno je to što će vrlo vjerojatno većina tih povučenih sredstava biti još jedna tragična priča i sistem propuštenih prilika, propuštenih šansi. Povučenih sredstava imali smo i do sada. Izgradili smo infrastrukturu, međutim postavlja se pitanje gdje su ljudi. Te ljude je otjeralo nešto drugo. Otjerao ih je sustav koji ne vodi brigu o njihovim potrebama, sustav korupcije, klijentelizma i nepotizma. No osim tog ključnog problema kojeg se očito nećemo otarasiti dok se ne otarasimo HDZ-a postoji nešto što se zove problem planiranja. Naime, sve ove velike projekte, sve ono o čemu se u ciframa govori u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti trebalo je prije osmisliti u našim nacionalnim idejama, u vizijama, u ciljevima, u planovima za svaki pojedini prostor i trajno takvih planova, takvih vizija i takvih ciljeva naprosto nema. Ono što se predvidjelo kao sustav prihoda i rashoda reakcija je na trenutni događaj na nekakvo ad hoc stanje, ali nema apsolutno nikakvog sustavnog planiranja. A kad u takvom neuređenom i neplaniranom sistemu idete povlačiti ogromna financijska sredstva velika je vjerojatnost da njihova svrha naprosto neće biti ostvarena. Hvala.
Hvala i vama. Zaključili smo raspravu o Prijedlogu državnog proračuna za 2022. i projekcijama i o Konačnom prijedlogu zakona o izvršavanju državnog proračuna. Znači zaključili smo raspravu o ovim zakonima i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. A sutra se nađemo u 9,30. Hoćete i vi doći isto? Dobro. U 9,30 kada će biti Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture. To je zakon broj 177. Hvala gospodine ministre i laku noć svima! SJEDNICA PREKINUTA U 21,20 SATI