Poštovani kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, tražim stanku u ime kluba MOST-a na temu aktualne političke situacije.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Tražim stanku kako bi upozorio na način na koji Hrvatski sabor radi i da zapravo mi o ozbiljnim temama koje se tiče u biti budućnosti Hrvatskog sabora raspravljamo iza ponoći. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bauk.
Gospodine potpredsjedniče, klub SDP-a traži stanku u trajanju pola sata da se malo odmorimo nakon cjelodnevne rasprave u kojoj smo aktivno sudjelovali da izložili svoje stajalište o aktualnoj političkoj situaciji.
Hvala. Jel' imamo još nekoga? Hvala lijepo, određujem stanku do 00,30. Hvala lijepo. STANKA U 00,20 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 00,30 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavljamo sa radom plenarne sjednice. U ime Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista stanku će dati obrazloženje naša kolegica Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. U ove kasne sate mislim da je ipak vrijeme da ponovimo ono što se danas dogodilo sazivajući sazivanjem tematske sjednice o nedostupnosti međunarodne zaštite osobama koje moraju imati mogućnost zatražiti azil u našoj zemlji. Dakle danas smo bili svjedoci tematske sjednice na kojoj je Hrvatska policija iznijela svoje podatke i pokazala zapravo potpunu neosjetljivost prema jednoj temi koja je itekako prisutna posljednjih mjeseci i od kuda dobivamo prave informacije samo od nevladinih udruga i koje su zastrašujuće. Na to je upozorila i pravobraniteljica za ljudska prava i pravobraniteljica za djecu i danas je bio cijeli niz onih koji se skrbe o osobama koje su izbjeglice i koje bi trebale moći zatražiti azil. Informacija o tome da smo čak 3258 osoba otjerali sa hrvatske granice, a da im nismo omogućili ono što je neophodno pravno i humano, a to je da imaju pravo prema međunarodnim zakonima, europskim i hrvatskim zakonima zatražiti azil. Da li će ga nadležni odbiti ili ne, to nije na policajcu pograničnom da odlučuje i da ih samo bez mogućnosti pristupa da zatraže pravo na azil potjera pucajući u zrak, pucajući u noge i onemogući da pristupe. Volonteri civilnih udruga su bili svjedoci poziva usred noći obitelji sa dvoje i troje male djece od par godina koji mole da dođu i budu prisutni u trenutku dok predaju zahtjev za azil koji im je bio onemogućen. Dakle u što smo se mi kao društvo pretvorili? Sigurnost zemlje je apsolutno iznad svega, sigurnost naše zemlje, nacionalni interes apsolutno, ali to ne mora definitivno biti u koliziji sa humanošću. Bili smo izuzetno humani 2015., 2016. to je polako jenjavalo. Što se desilo i tko je donio takve propise koji onemogućavaju odnosno daju pravo da policajci tjeraju ljude s granica da uopće ne mogu zatražiti azil? Mi smo više ljudi otjerali od naših granica nego Mađari i u što smo se pretvorili. Gdje je naša humanost? Ja smatram da je Hrvatska humana zemlja, to smo pokazali mnogo puta. Odjednom dolazimo u situaciju da imamo policajce koji tjeraju i onemogućavaju obitelji s malom djecom djecu bez pratnje odraslih, bez kontrole vraćati i praviti se kao da oni nisu neki koji imaju pravo zatražiti azil. Danas smo bili svjedoci potpune nijemosti onih koji bi trebali provoditi te zakone, praktički prozivajući medije jel da su mediji krivi jer rade problem tamo gdje ne postoji i civilnih udruga, pučke pravobraniteljice koji taksativno pojedinačno navode situacije zbog kojih nas kao zemlju treba biti sram. Dakle mislim da Hrvatska nije izgubila to svoje humano lice, netko je u ovoj zemlji odlučio da ćemo biti ksenofobni, da ćemo se bojati onih kojima bi trebali omogućiti samo toplu prostoriju, topao obrok, sklonište da pristupe da zatraže azil i da onda naši nadležni odluče da li oni mogu dobiti azil ili ne. Mislim da nas to neće previše stajati i mislim da ovakvim ponašanjem ne pokazujem da smo više Europljani nego pokazujemo da samo slušamo one koji su nam naredili da granice moramo zatvoriti. Danas to nije došlo do medija, ali danas je trebalo slušati na koji način Hrvatska policija se brani i proglašava one koji informaciju o tome pokušavaju dati medijima i ukazati na taj veliki humanitarni problem. O djeci bez pratnje, da ne pričam, o tome sam već pričala, o djeci koju zateknemo na području Hrvatske, ne smještamo u posebne centre, ne pružamo im pomoć ne spremamo ih i ne smještamo ih ni u domove za djecu bez roditeljske skrbi, smještamo ih u popravne domove gdje se sekundarno zlostavljaju bez mogućnosti da zatraže na svom jeziku niti psihološku pomoć, niti zdravstvenu zaštitu i ta djeca nam prolaze.
Zahvaljujem.
Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Ines STrenja-Linić. Kolegice Linić najavili ste aktualnu političku situaciju, članak 249. je normirao razloge za neodobravanje stanke, a vi ste u svom obrazloženju stanke govorili o sadržaju rada radnog tijela Sabora. Dakle ja sam vas pustio da cijelo vrijeme govorite, ali molim vas da ubuduće ne govorite o radu radnog tijela Sabora. To vam piše u Poslovniku gospodine Bulj, pa pročitajte još aktualni važeći članak 249. stavak b. pa ćete vidjeti koji su razlozi za neodobravanje stanke. Hvala lijepo. Prelazimo na drugo obrazloženje. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Dame i gospodo, prošlo je pola jedan, a rasprava i dalje traje, čak bi se usudio reći rasprava još nije ni počela, što bi značilo u prijevodu da bi ova rasprava mogla potrajat dugo u noć, tim više što smo mi danas ustrajniji nego ikada da ne odustanemo od borbe. Naoružali smo se slatkišima, voćem i drugim rekvizitima koji su nam potrebni da ostanemo do kraja. Što znači da bi službenici Sabora mogli zaraditi, koji rade, na prekovremenim satima, a da za ovakvim tipom rasprave u ovo doba noći zapravo potrebe nema. Ja stoga predlažem jedno kompromisno rješenje da se ova rasprava, ako ste vi umorno, možda niste, ja ne znam, ako jeste, da se odgodi za recimo, sutra ujutro ili idući tjedan. Međutim, ako ste vi spremni za, ako ste vi čili, kak' se kaže i do 9,30 mi možemo zapravo bez stanke raditi, neprekidno zasjedati kao revolucionarni sudovi u Francuskoj, prema potrebi. Prema potrebi. Eto. Nema giljotiniranja, ali rasprava bez prestanka. I sjećam se kad je jedan čovjek predložio reformu pravosudnog sustava na način... Naime, kako sad sud funkcionira? Recimo, sazove se rasprava, onda se zakaže druga rasprava. A on je predložio zapravo da rasprava traje bez prestanka do pravomoćne presude. I tako i vi možete ovdje sve točke dnevnog reda jednostavno staviti u proceduru i raspravljati bez stanke, rotira se 5 predsjednika, odnosno zamjenika predsjednika Sabora, a možete ih dodati još 5. Jednostavno, dan i noć. Ovo može biti kao jedan big-brother. I pobjeđuje onaj koji ostaje zadnji ili bolje rečeno, samo pitanje naravno tko će ostati na kraju, tko će biti pobjednik, tko će ugasiti svjetlo. Ma ne, svjetlo će biti uvijek upaljeno. Mi ćemo izdržati, ali kako će osoblje Sabor? Ti ljudi sutra moraju biti na radnom mjestu. Zamislite ako rasprava traje do 3 ujutro, on mora biti u 7-8 ovdje. Kako? Tako da kažem, moj prijedlog je socijalno osjetljiv, moj prijedlog ima u obziru.. Baš mi je rekao kolega Bunjac.. On mi je rekao: Ivane, ja sam jutarnji tip, ja se rano budim, moj biološki sat je takav, ja moram spavati. Ja sam rekao: kolega Bunjac, sad ili nikad. Večeras spavanja nema, večeras idemo odraditi do kraja. Ovo je zapravo sukob volje. Tko ima više volje. Jer neki misle da ako rasprava dolazi u sitne sate, da govornici gube vjeru, odnosno ne vjere, nego gube volju za raspravom, ali nas je ovaj tajming jednostavno ojačao i osnažio.
Kolega Pernar, ja bi vas samo malo zamolio [[Upadica Pernar: možete samo vrijeme zaustaviti, oprostite.]] Zamolio bih vas, samo trenutak [[Upadica Pernar: slušam vas sve, recite.]] Gospodine Bulj i ostale kolege, ja vas lijepo molim nemojte ometati kolegu Pernara dok obrazlaže stanku o aktualnoj političkoj situaciji u RH. Izvolite kolega Pernar.
Ja predlažem da način na koji radi Sabor, skoro bez prestanka, da na isti način zasjeda i Vlada dok se ne riješe svi problemi u zemlji. I smatram da bi zapravo radno vrijeme Vlade trebalo produžiti, a Sabora skratiti. Jer u biti, Vlada vodi tu politiku i isto i ona ministarstva koja su nadležna za sektore koji loše možda rade, iste neka produže radno vrijeme dok se problemi ne riješe ili kao što mi kažemo, dok se prijedlog ne raspravi. To je u biti rješenje i kažem, koliko god treba, mi ćemo ovdje ostati. Evo, kolega Maras i Bauk, ja vjerujem da su oni isto spremni za jednu maratonsku sjednicu. Kolegica Mrak-Taritaš i Hrelja, čini mi se, kao da čekaju ko zapete puške da bi sudjelovale u raspravi. Eto, svako dobro. Živjeli.
Zahvaljujem kolegi Pernaru. Ja bi vas, kolegice i kolege zamolio… Kolega Maras, ako vas mogu zamoliti, još imamo prije vas povredu Poslovnika. Zamolio bih vas da zadržimo razinu rasprave koja je primjerena ovom visokom domu i da ne ometamo govornika dok govori. Imamo povredu Poslovnika. Poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Povrijeđen je čl. 238., naime kolega Pernar je vrijeđao neinteligentno upravljanje radom Hrvatskog sabora. Ja isto pozivam da se u suvislo vrijeme raspravlja o ovom temi. Hvala.
Zahvaljujem kolega Sinčiću. Ne smatram da je povrijeđen Poslovnik. U ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege. Ponovo ću ponoviti zahtjev od prije skoro sat vremena. Ovo nema smisla. Ovo je silovanje demokracije, ovo je maltretiranje ne nas ovdje, nego ljudi koji rade u Hrvatskom saboru. Ja ću vas upozoriti potpredsjedniče Sabora i gospodine Bukarica, zamjeniče tajnika Sabora da ljudi, službenici ne smiju raditi u kontinuitetu duže od 16 sati. Kako sam ja neke ljude vidio u 08,00 ujutro ovdje, znači poslije 2 sata ljudi više ne bi smjeli raditi. To je kršenje Zakona o radu i kroz kolektivni ugovor koji imaju službenici. Znači, nemojte zbog ćefa HDZ-a maltretirati ovdje ljude, zaposlenike, službenike samo zato što si je gospodin Reiner i Bačić zamislili da mora to biti danas. Samo zato! Pa nije gospodine Reiner, pa nije ovo vaš.., ovo je Hrvatski Sabor. Ovi ljudi nisu vaši u privatnoj firmi zaposlenici. Imaju svoja temeljna radna prava, ne smiju raditi duže od 16 sati ni u kojoj varijanti. Ne možete sada podređivati vašu želju, vaš prohtjev i zahtjev da se to raspravi sada, ne možete podređivati sve tomu. Ja vas molim nemojte to raditi, nemojte to raditi, bez obzira koliko to zabavno Šukeru koji se tamo smješka. Pa ozbiljno sa ovakvim HDZ-om svako bi imao problema jer ovo nema veze sa zdravom pameti, da mi u pola jedan samo zato što se to tako vama hoće raspravljamo o Poslovniku da bi vi istjerali na način na koji to hoće i da ljudi rade 16 sati u kontinuitetu samo zato što se tako evo dosjetio Bačić i Reiner. Jel to vama normalno? Jel imate vi problema gospodine Šuker? Vi očito nemate problema, ali nisu svi ovdje zbog vas. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa i nastavite šutiti molim vas. Ovdje bi trebali raditi kao kolege, kao klubovi zastupnika, dogovarati se. Ovdje ne bi trebao jedan klub zastupnika raditi što god hoće na uštrb svih ostalih. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Marasu na obrazloženju stanke i drago mi je da ima empatiju prema zaposlenicima Hrvatskog sabora, ali nemojte brinuti kolega sve je u skladu sa Poslovnikom i sa zakonom, a inspekcija rada će odraditi svoj posao ako nešto nije uredu, I nećete vi biti odgovorni nego netko drugi. A tko koga maltretira, to prepustimo hrvatskoj javnosti nek procjeni. Poštovani kolega Pranić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, tražim u ime kluba MOST-a nezavisnih lista stanku i govorit ću o stanju u javnoj upravo u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala lijepo poštovani kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku isto od 10 minuta da govorimo o problemu nedemokratskih standarda u Hrvatskom saboru.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Pernar, izvolite.
Ja bih htio ukazati na to da je zastupnicima nemoguće ispunjavati svoju dužnost ako je radno vrijeme od evo ujutro 9,30 do tko zna koliko ujutro. Jednostavno [[Upadica Brkić: Kolega Pernar!]] e o tom bih htio govorit samo. Stanku, da.
Jeste vi zatražili stanku ili što? [[Upadica Pernar: Jesam, jesam.]] Znači zatražili ste? Hvala lijepo. Još netko? Određujem stanku i nastavljamo sa radom u jedan sat i pedeset minuta. STANKA U 01,35 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 01,50 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, nastaviti ćemo sa stankama. I prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika MOST-a, poštovani zastupnik Pranić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Evo pričati ćemo o stanju o javnoj upravi Hrvatske i malo egzaktnih podataka. Iako za 2017. godinu nemamo cjelovite podatke ali ono što imamo to je do kraja rujna. Imamo 233 tisuće 866 ljudi koji su javni državni službenici i namještenici u javnim i državnim tijelima. Znači 233 tisuće 866 ljudi. Krajem 2015. godine ta brojka iznosila je 230 tisuća 72 a u 2016. 232 tisuće 240. To znači da ako usporedimo rujan 2017. i 2015.-tu godinu imamo porast od 3814 ljudi u javnoj upravi Hrvatske. Znači u 2 godine uhljebljeno je i zaposleno, kako god uzmemo termin 3 tisuće 814 ljudi. S obzirom da država nije povećala granice, s obzirom da nije povećala broj ljudi, dapače, smanjila je broj ljudi, ta pojava je abnormalna osim ako nije rezultat ovih izbora koji su se dogodili u 2015., 2016. i raznih izbornih obećanja oko zapošljavanja u državnim službama. No više od toga poražavajuća je sljedeća činjenica o javnoj upravi gdje imamo prosječnu ocjenu državnih službenika u svim ministarstvima za 2016. iznosila je 4,05 a u svim rukovodećim službenicima iznosila je 4,63. To znači da itekako nam dobro rade ministarstva, itekako nam dobro rade državni službenici. A evo imali smo u ovaj današnji dan raspravu jednu o zakonu gdje nismo mogli utanačiti i analizirati ni 3 700 stanova da definiramo jasno činjenično stanje da bi raspravljali o tom zakonu. 14.12.2016. godine Vlada RH usvojila je akcijski plan provedbe razvoja javne uprave za razdoblje 2017./2020. tada je ministar javne uprave bio gospodin Ivan Kovačić. Isto je to znači akcijski plan apliciran. U veljači 2017. od Europske komisije odobreno nam je 880 milijuna kuna za reformu javne uprave što sada stoji u ladicama trenutnog ministra uprave zato što s osnova analize, odnosno osnovni postulati reforme javne uprave, bila bi digitalizacija, depolitizacija i racionalizacija. No šta zapravo sada imamo stanje u Hrvatskoj? Imamo da HNS-ovac koji je i HDZ kritizira u Dubrovniku bude zaposlen u Hrvatskim vodama. Imamo primjer da bivši župan Splitsko-dalmatinske županije bude nagrađen isto mjestom u Hrvatskim vodama, pa zamjenik bivšeg varaždinskog župana iz HNS-a sada biva zaposlen u državnoj tvrtki za Podzemno skladište plina. Pa bivši HNS-ov direktor Đakovačkog vodovoda bude zaposlen ponovno u Hrvatskoj pošti. Sa srednjom školom se postaje generalni konzuli, bivši gradonačelnik Benkovca i saborski zastupnik HDZ-a postaje zamjenik županijske uprave za cestu. Bivši zastupnik SDSS-a bez natječaja dobiva posao za savjetnika direktora u državnoj tvrtki, isto Podzemno skladište plina. Očito je Podzemno skladište plina i Hrvatske vode glavna meka za uhljebljivanje stranačkog kadra koji nije baš se iskazao na lokalnim izborima. No kakvu sliku šaljemo mladim ljudima? Šaljemo sliku katastrofalnu pa nije ni čudno zašto 150 ljudi dnevno odlazi iz Hrvatske, odlaziti će ih još i više. Zašto se ne provodi digitalizacija? Odnosno ministar Kuščević ne govori o digitalizaciji, o pojedinim segmentima digitalizacije što bi značilo da ne bi trebalo ponovno doći do zapošljavanja no istovremeno dolazi do zapošljavanja. Digitalizacija, taj proces cjelokupne javne uprave bi trebao smanjiti kadar, rasteretiti kadar a vidimo da imamo povećanje od 3 tisuće 814 ljudi. O depolitizaciji sam rekao, o racionalizaciji ne treba ni govoriti. Tajnica, tajnice, razne sistematizacije samo da se zbrine stranački kadar i dok se zbrinjava stranački kadar koji će sigurno odraditi za vrijeme sljedećih izbora osnovni zadatak dovesti sve svoje prijatelje na birališta. Drugi ljudi kojima nisu pružene te okolnosti odnosno te sve moguće beneficije odlaze u Irsku, odlaze u Njemačku. Tako da imamo prve generacije studenta koji po prosjeku su najbolji i oni odlaze, oni koji su najgori i budu zaposleni u državnim firmama i onda se čudimo zašto nam je ovakvo stanje u državi. Hvala.
Hvala. Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa kolegice i minute. 01,56 minuta je ujutro u sabornici nas je redom i brojem sada 6.-tero od zastupnika HDZ-a vidim djelomično Branka Bačića i vas koji vodite sjednicu [[Upadica Reiner: Slabo vidite, slabo vidite.]] I nastavlja se, i Šukera, nastavlja se, nastavlja se nasilje parlamentarne većine. I sada upozoravam još jednom predsjedavajućeg koji bi trebao biti odgovoran za ljude u Hrvatskom saboru kada nema predsjednika sabora, oni rade od 8 ujutro. To je po ovome kako ja mogu izbrojati na brzinu 16 sati neprekidno. Znači ljudi u pravilu, pročitao sam sada kolektivni ugovor službenika od 8 do 12 sati izuzev hitnog prekovremenog rada što bi se moglo protumačiti da je ovo, ali to ne može biti pravilo i ne može biti više od 16 sati. U ovom trenutku ljudi rade 16 sati i vrlo vjerojatno ne bi trebali uopće sutra raditi i nakon što završe posao danas ovdje. Znači vodite računa o zaposlenicima u Hrvatskom saboru kada već ne vodite računa o tome da se ponašate na normalan parlamentaran način. Ne, ne ja ću govoriti koliko mislim da trebam govoriti, a da je normalna situacija mi bi se dogovorili i nastavili raspravu sutra ujutro. Za to ne bi bilo nikakve zapreke niti nema nikakvog racionalnog razloga zbog čega se to tako ne bi napravilo, zbog HDZ-a ljudi u Hrvatskom saboru rade 16 sati neprekidno. Ne govorim o zastupnicima, naš posao je ovdje da budemo ako treba, a bit ćemo i do ujutro, do ako treba rastegnut ćemo raspravu do onog trenutka do kada smo se mogli dogovoriti da se nastavi rasprava. Ali nema problema, ukoliko nema razuma kod HDZ-a da takav dogovor postignemo mi ćemo nastaviti raspravu i vrlo jednostavno izračunati da nakon svake rasprave od nas ovdje petnaestak idu tri stanke, to je da vam kažem otprilike 25 minuta puta 15, to je 7 sati. Nema nikakvog problema do devet, pola deset ujutro ćemo biti ovdje i raspravljat će se opet. I još naravno zabravio sam reć plus 15 minuta stanke, znači otprilike ako takav ritam zauzmemo bit ćemo ovdje sa ovom raspravom do jedanaest, pola dvanaest. Znači ono šta smo vam nudili da se dogovorimo možemo napraviti i na ovaj način, ali vodite računa o ljudima. zbog vašeg neracionalnog i netolerantnog ponašanja ljudi u ovom trenutku rade 16 sati neprekidno i to ne jedan, ne dva nego jedno 20, 30, 40 ljudi u Hrvatskom saboru koji su ovdje zbog toga što HDZ siluje demokraciju i maltretira zaposlene u Hrvatskom saboru sa svojim netolerantnim ponašanjem i ne željom da se dogovorimo i da se nastavi raspravi rasprava u pola deset ujutro, samo i isključivo iz tog razloga jer su se oni dosjetili da to tako mora biti. Nema nijednog drugog racionalnog razloga. Zbog čega sada ne bi prekinuli raspravu i nastavili u pola deset? Evo neka nam neko kaže, zbog čega koji je razlog da se to ne napravi? Šta to HDZ-u toliko znači da se to završi za dva, tri ili pet sati ako se ne može završiti od pola deset do pola dvanaest? Nema nikakvog razloga maltretiraju ljude, maltretiraju javnost i maltretiraju sada opoziciju sa svojim silovanjem demokracije. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći klub je onaj Živog zida u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo. Mogao bih razumjeti da moramo zasjedati u ovo doba da je kojim slučajem pitanje proračuna, da smo kratki s vremenom ili rat, ne daj Bože da su nas napali vanzemaljci i sada šta ćemo moramo zasjedat ili Rusi ili Kinezi itd. Međutim, niko nas ne napada, proračun je davno donesen, nema nikakvih razloga za ovakvu vrstu rasprave. Raspravljat u dva ujutro o izmjenama Poslovnika je po meni apsurdno jer se ne radi o nikakvom zakonu koji je krucijalan za državu. I da ga sutra izglasamo tek za osam dana nakon objave u Narodnim novinama će doć na snagu. Znači stvarno ne vidimo čemu ova žurba, čemu želja da se pošto po to ide na brzinu ide u ovakvu proceduru. Pa eto ja predlažem džentlmensko rješenje socijalno osjetljivo i za zaposlenike i za nas same da jednostavno odemo svi kućama i da jednostavno sutra nastavimo. Jer ako ova rasprava potraje, a postoje indicije da bi mogla potrajat do četiri, pet, šest ujutro, pa ljudi moji tko će sutra doć na glasovanje kako ćete vi izdržati. Jer ja mogu izostaviti glasovanje ja vam ne moram držati kvorum, ali što će biti s vašim ljudima koji vam drže kvorum koji su vam tu vrijedni, doći će kod njih do zamora materijala. Ne daj Bože da neko od njih nastrada, da se razboli. Pa ovo nije normalno da ovako radimo. I rekao je kolega Maras da 16-satno radno vrijeme je vrh, mi ovdje ćemo prijeći 16 sati zbog čega? Koju korist ima Sabor, država, narod, birači, Plenković, HDZ, ne znam nije mi to jasno? I mislim da ako ne prestanemo sa ovom politikom ponoćnih rasprava odnosno iza ponoćnih ljudi će pucat jednostavno, evo ja vidim da su ljudi umorni da ovo ne vodi nikamo ljudi dragi. I ja predlažem još jednom da odgodimo ovu sjednicu i za moje zdravlje i za svih vas koji ste prisutni i ovih šta rade u saborskim službama. Kaže mi čovjek jedan, evo rekao mi je Ivane što ako me žena vara, a ja ne mogu doma. Kažem prijatelju šta je tu je, šta je tu je nemreš ništ, moraš tu biti. I kaže kako ću ja sada, eto. Svi su oni taoci, zapravo svi smo mi ovdje taoci u Saboru koji smo trenutno jednog čovjeka, jednog čovjeka. Kojeg čovjeka? Pa čovjeka koji je predsjedavajući sjednice. On može sad reći cure i dečki hajmo svi. Ne, ali on kaže ostajemo do fajrunta, idemo do kraja i sjećam se kad su govorili iz HDZ-a da ne može stranka bit ta od jednog čovjeka. Pa ne može cijeli Sabor bit taoc toga što bi jedan čovjek htio sad voditi raspravu. I nije mi jasno čemu uopće ova rasprava u ovo vrijeme. Ma nije nikome jasno. Evo pitajte ove ljude. Pitajte gospođu Taritaš evo čemu ovo. Gospodine Hrelja, gospodine Bauk čemu ova rasprava u ovo vrijeme? Nema razloga. E da, dame i gospodo. Gospodine Bačić vi ste ekspert, vi vodite klub, vi možete ovo jedini zaustaviti tu. Ali vidim ja da nema volje, nema političke volje da se ova rasprava zaustavi što znači da se nastavlja. Ako se ne zaustavi nastavlja se. Gospodine Šuker do kada? Do jutra, do jutra.
Hvala lijepa. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući, u ime zastupnika Kluba Mosta nezavisnih lista traže stanku, vezano za temu rasta cijena banana.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče u ime Kluba Glasa i HSU-a tražim stanku da bi mogli progovoriti o problemu otpada u Gradu Zagrebu.
Hvala. Kolega Pernar izvolite. … [[Upadica ne razumije se]] Molim vas ajmo dozvoliti kolegama da kažu. Izvolite.
Ja bih govorio o ovim zimama koje su jake.
O zimama koje su jake? Kolega Maras izvolite.
… [[govornik nije uključen ne čuje se]] tražim stanku da govorimo o nemogućnosti rada u Hrvatskom saboru. Hvala lijepo.
Dobro. Ako mislite da treba stanka onda ćemo napraviti stanku do 3 i 5 minuta. … [[upadica, ne razumije se]] Kolega Bulj, ipak ću ja govoriti, a ne vi, sa ovog mjesta [[upadica, ne razmije se]] STANKA U 2,53 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 3,03 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, stanka je istekla, pa idemo redom. Prvo će u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovani zastupnik Panenić. Izvolite. O bananama.
Hvala lijepo. Cijenjene zastupnice, cijenjeni zastupnici! Vjerojatno svatko od nas u obitelji uživao je upravo u bananama koje smo od malih nogu voljeli, ali idila koju smo uživali do sada prošla je. Ako ste primijetili banane su poskupile. Cijena je porasla za 46% što morate priznati sigurno da je podatak koji ne bi smo željeli niti za jedan artikli pogotovo takav koji često konzumiramo da se dogodi da poskupi za taj iznos, cijene sada se kreću negdje između 12 i 14 kuna po kilogramu. Što su razlozi? Kažu da je razlog politička nestabilnost u Hrvatskoj. Ispričavam se.
E kolegice kolege, evo pogledajte se sad međusobno i nek nas narod gleda.
Evo ako mogu nastavit, ispričavam se. Kažu da je razlog politička nestabilnost u Hrvatskoj koja je uzrokovana smjenom izvanrednog povjerenika u Agrokoru, također jedan od uzroka koji se navodi, da su utjecale vremenske neprilike koje su pogodile područje Dalmacije što je uzrokovalo kašnjenje na terenu i probleme s logistikom u lukama. A zašto je ovo zapravo bitno? Bitno je iz razloga što Hrvatska po pokazateljima u izvozu, izvozi banane u vrijednosti negdje oko 3 i pol milijuna dolara. Znači to je jedna od stavki koja u našem izvozu čini značajnu komponentu i upravo neizvjesnost koju sam naveo oko klimatskih promjena cjenovnog šoka koji nas je prodrmao, zapravo nas tjera da shvaćamo pravu vrijednost banana u našoj „banana republici“. Upravo naziv „banana republiku“ i veže se ne za banane nego za politički nestabilnu državu koju, čiju vlast drži korumpirana skupina gdje vladaju korupcija, kriminal, mafija, nepotizam, obogaćivanje na temelju državnih rashoda, sve ovo standardni opis. Isto tako obilježava nazadnost i nekompetentnost gospodarstva naše zemlje u odnosu na nama susjedne jer stagniramo i zaostajemo, a pokazatelj je i podaci našeg Državnog zavoda za statistiku, svi pokazatelji od proizvodnje, poljoprivredne proizvodnje kao takvi nam padaju. Mnogi vjerojatno povezuju pojam „banana republika“ sa Kostarikom koja je bila pojam ali međutim nije, tamo je po istraživanju koeficijent sreće dvostruko veći nego u našoj Republici. Tako da u biti ova problematika koja se vezala uz rast cijena ona zapravo će obilježiti cijelo naše gospodarstvo i nemojmo da ovo što se dogodilo sa bananama pretvori nas stvarno u „banana republiku“ nego vodimo računa da naše gospodarstvo zaslužuje bolje upravljanje i bolje raspolaganje svim dobrima pa i ovakvim izvoznim, značajno izvoznim artiklom, a isto tako artiklom koji konzumiraju naše obitelji. Hvala lijepo.
Hvala. U ime Kluba zastupnika GLASA i HSU-a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Mi u ovoj sabornici koji sjedimo smo različiti, jednako tako različito koristimo i stanku da progovorimo o određenim temama. Ja sam jedna od onih koja nastoji zaista nezlorabiti ovu govornicu no međutim, postoji tema u Gradu Zagrebu i vrlo rijetko govorim o Gradu Zagrebu jer sam zastupnica u Gradskoj skupštini pa onaj problem koji u Gradu Zagrebu mislim da treba govoriti tamo i govorim tamo. No međutim, kad na nered pokušavate odgovoriti neredom onda je došlo vrijeme da ja s ove govornice progovorim o problemu otpada u Gradu Zagrebu. Problem otpada uopće u Hrvatskoj, Europi i svijetu je problem koji ćemo se baviti sigurno ovo stoljeće i različite države i različiti gradovi to rješavaju na različiti način. Cijela Hrvatska može riješiti na adekvatan način problem otpada u Hrvatskoj, ali ako Grad Zagreb to ne riješi ono što je realno prijeti i Gradu Zagrebu i Republici Hrvatskoj su penali i to više nije nešto što je opasnost nego je to zaista nešto što će biti na žalost u jednom vremenu i realnost. I sad što se dešava? Donešena je Uredba o tome da je potrebno definirati način zbrinjavanja otpada odnosno, primarnu selekciju i selekciju kućanstva, ta Uredba je na snazi. Budući da Grad Zagreb nije na adekvatan način to odradio kad je trebao mi smo na zadnjoj sjednici Gradske skupštine uspjeli da jedna odluka ne bude donešena, ali ne znači da nećemo na sljedećoj. Gradonačelnik grada Zagreba ima dobar običaj, a to je ako ne uspije na jednoj sjednici Skupštini da drugom. A o čemu je riječ? Riječ je o uvođenju kaveza u grad Zagreb. Dakle kavezi inače služe za životinje i u kavezima držite u zoološkim vrtovima lavove, tigrove ili opasne životinje, a u gradu Zagrebu je prijedlog da se u kavezima drže kante za otpad ili spremnici za otpad bez obzira kako ih zovemo. Zašto? Dakle, tamo gdje se može riješiti, gdje je zatvoreno ljudi će imati svoje kante pod ključem iz jednostavnog razloga jer se mora spriječiti da susjed susjedu u njegovu kantu, odnosno u njegov spremnik baca svoju vrećicu sa otpadom. Ali u gradu Zagrebu to nije moguće riješiti u najužem dijelu tamo gdje su, gdje to su stare kuće i stara domaćinstva. I danas kad šećete gradom imate priliku vidjeti u Ilici ili u najužem centru da su kante na pločnicima. E sad, ideja je bila da one više kad su na pločnicima nisu takove nego da imamo kaveze i da su kante za otpad u kavezima, pa ćemo te kaveze otključavati da bi unutra mogli bacati otpad. I ne samo to, nego će biti nekoliko vrsta kaveza kao što imamo nekoliko vrsta stupića pa će ti kavezi biti određeni ljudi koji će moći raditi te kaveze, pa će ti kavezi biti različitih dimenzija, različitog oblika, različite boje. Ali ono što vam je najviše one će stajati na pločnicima što drugim riječima govori sljedeću činjenicu da postoje pločnici po kojem građani više neće moći hodati jer će ih tu sprječavati kavezi, a da ne kažem da je problem kako će doći vatrogasno vozilo, da je problem kako će doći recimo vozilo hitne pomoći, a ne daj Bože i neko pogrebničko vozilo. Ali tu priča ide i dalje. Zamislite Zagreb je zaista postao i u smislu turizma, turistička meka. On je na karti glavnih gradova članica EU vrlo primamljiv. Dolazi što više turista. Ja sam sigurna da oni kavezi koji budu po Gornjem gradu ili kavezi koji budu po Ilici će izazvati poprilično zanimanje turista, pa kao što se evo saborski zastupnici i mi radimo selfie i slikamo tu u dva ujutro, u tri ujutro onda će turisti slikati kaveze i reći bili su u gradu kaveza. Mi smo zahvaljujući vrlo neobičnim odnosima snage u Gradskoj skupštini, na zadnjoj Gradskoj skupštini uspjeli da se to ne izglasa. No međutim, upornost našeg gradonačelnika će ići u tome da ćemo mi to na kraju ipak vjerojatno će on većinu postići, a rezultat će biti da u gradu Zagrebu volimo plaćati sve dva puta. Jedanput plaćamo spremnike, drugi put kaveze, a zamislite da se je odlučilo kao neki drugi gradovi da se plaća samo jedanput pa da postoje spremnici, odnosno kontejneri ili ove kante za otpad, pa da su čipirane. U gradu Zagrebu bi takve kante bile, plaćali bi samo jedanput. Ali budući da je jedan plus jedan dva i dva je više nego jedan naš gradonačelnik se odlučio za kante i za otpad plus kaveze.
Hvala. Sljedeći za stanku se javio klub SDP-a, poštovani zastupnik Gordan Maras. Izvolite. Joj oprostite! Redoslijed, moja greška. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e poštovani zastupnik Ivan Pernar.
Htio bih reći da ove zime tjera doslovce zimu u kosti našim građanima, a da Vlada cijenama energenata zapravo potpiruje strah ljudi od zime i da je šteta što Vlada ne smanji cijene pogotovo struje zato jer imamo jake oborine, ima dovoljno struje u hidrocentralama da se proizvedete. Trebala bi država jednostavno djelovati na cijenu energenata, a ne djeluje. I posljedično mnogi imaju hladne domove, izbjegavaju zimu, odnosno osuđeni su na zimu iako ne bi htjeli zimu. I ovaj problem kako će zima sve više pokazivat svoje zube bit će sve izraženiji. A inače budući da je Hrvatska zemlja izvoznica banana, ova zima će pogubno zapravo djelovati i na proizvodnju banana u Hrvatskoj što bi mogao biti zapravo i jedan od razloga ne samo poskupljenja banana nego i pada BDP-a, odnosno očekivani rast BDP-a je manji nego je bio i to bi se svi morali zapitati zašto i da li ova zima ima išta s tim. Ali mislim da se to pitanje u Saboru ne postavlja, odnosno do večeras se nije postavljalo i bitno je da i ta tema bude ovdje dotaknuta. Tim više što je, kažu da je ono zima najjača pred jutro. Jer tako je uvijek i po ljeti, ak' se sjećate ono cik prije zore je najhladnije, a ono navečer kad zađe sunce još je zapravo vruće i dalje. I ja mislim da je zapravo ovo pravo vrijeme da govorimo o tim jakim zimama. I non stop je to vijest na televiziji. Ne znam jeste li gledali Dnevnike? Ljudi se žale na zimu, na snijeg. Međutim koji je još jedan problem u zimu a to je umor. Ljudi su umorni, žele ići spavati ali dio ljudi smatra da jednostavno treba radit do iznemoglosti ono, do, žele iscrpit ljude kak' se kaže krajnjih granica. I to je ono što ova Vlada radi našim građanima, iscrpljivanje do krajnjih granica, rad do iznemoglosti i zapravo patnja. I čini se da više ni mi u Saboru nismo toga pošteđeni, da je i ovaj Visoki dom osuđen zapravo na danonoćni rad. Ono od nemila do nedraga, od jutra do sutra. I kako bi rekli Crnogorci „sjutra“, „sjutra“ i po zimi i po ledu i po snijegu nema jednostavno toga što nas može iznenadit. Ja mislim da je vani -50 da bi sjednica išla dalje. U čijem je to interesu možemo samo pitat i ja se pitam je li moguće da je ovo toliko važna tema dnevnog reda da mi sad evo u ovo doba o tome raspravljamo? Ja mislim da nije. I mislim da ne bi trebala bit. A zašto je neki nameću kao bitnu temu? Zašto je neki inzistiraju na raspravi po ovoj zimi, po ovoj noći? To ne znam. To je pitanje za sve. I kako će uopće zastupnici sutra po toj zimi ovako izmučeni, izmoreni doći na posao, kako? To nitko ne zna. To nitko ne zna, ne znam ni ja. I da vam pravo kažem i ja sam umoran, ali neću dopustit da me ovaj umor svlada, da ova zima slomi moj duh i da odustanem. Nema odustajanja borimo se do kraja, pobijedit ćemo zimu, umor i sve druge neprilike i prirodne i one ljudske koje su stavljene pred nas. I želim vas pozvat sve da ustrajete do kraja i da ne posustanete u ovoj raspravi jer ovo je bitna tema. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo kolegice i kolege. Prvo ću pozdraviti 237 vjernih gledatelja na Internet YuTube kanalu Hrvatskog sabora koji nas u ovom trenutku gledaju u svojim domovima, ljudi odite spavat. Na žalost to je jedino što vam sada mogu reći s obzirom da HDZ vrši jednu vrstu nasilja, mi moramo pokazati da nećemo odustati ovdje ćemo biti do jutra. To je sada pitanje principijelnosti, pitanje ako hoćete pa časti manje-više, ali to ja pitanje sada da se pokaže da se u Hrvatskoj ne može radit šta se hoće bez obzira da li imao vlast, da li imao većinu, da li imao 78 ili 86, ne možeš radit što hoćeš i što želiš. I meni ova neprospavana noć je simbolika toga da pokažem da ne pristajem na takav način rada i da neću nikada pristati koliko god to možda nekom činilo se čudno. I možda se nekim našim kolegama čini čudno koji sada spavaju doma. Ali meni se ne čini čudno i ne čini mi se uzaludno u koliko ću uspjeti u tome da slijedeći put ne padne na pamet ponovo HDZ-u slične situacije na isti način reagirati. Pa valjda sada vidi i Branko Bačić da je ovo besmisleno. Naravno, bilo bi lijepo kada bi pokazao da ponos i da ego nije tako velik i da kaže – Nema veze pogriješili smo, možemo sutra nastaviti. Ali očito HDZ misli da ne može ni u čemu pogriješiti, da su oni nepogrešivi. Da nisu pogriješili možda ni s Antom Ramljakom. Samo je to tako slučajno otišlo. I dok god u hrvatskoj politici ne bude odgovornosti da čovjek može shvatiti da je pogriješio, a pogreška je raspravljati u 3 ujutro, mi moramo pokazati da će uvijek biti netko tko će reći da to nije dopušteno i da ne pristajemo na to. Koliko god to nekome izgledalo smiješno i možda sutra mediji i javnost će reagirat na način kako nekada to reagira da se desio opet cirkus, eksces u Saboru itd. Nismo mi krivit za to, krivi tu oni koji su odgovorni koji nameću ritam, koji nameću teme, koji predlažu Poslovnik itd. Nećete uspjeti slijedeći put ponovo, koja god bila tema, opet ćemo se ovako postavit i mogu samo obećati da će zastupnika slijedeći put biti i više, jer se ovo po prvi puta dešava u Hrvatskom saboru. Po prvi puta se u Hrvatskom saboru dešava, a ja vam obećajem da će se dešavati i u buduće. HDZ-u sa Poslovnikom novim bez Poslovnika novog dešavat će se to i ubuduće. Ono što mogu reći još jednom je da mi je drago da smo pokazali i da ćemo izdržati ovo nasilje HDZ-a, da ima zastupnika u Hrvatskom saboru koji su sposobni se tome oduprijeti, koji će ovu raspravu odvesti do jutra. Koji u ovom trenutku pošto je 3 i 25 ujutro, ja vam mogu reći da svi koji ste sada u sabornici prisustvujete povijesnom trenutku, ovo je najduža sjednica Hrvatskog sabora od povijesti i prvog konstituiranja Hrvatskog sabora. Znači, nikada Hrvatski sabor nije zasjedao duže od 3 i 25 i vi svi. Čestitam vam gospodine Reiner, i vi ste sudionik povijesne sjednice, prvi puta Hrvatski sabor zasjeda ovako dugo. A naravno najveću čast od svih nas ima predsjedavatelj Brkić koji vodi tu sjednicu i koji će ući u anale kao onaj koji je vodio najdužu sjednicu Hrvatskog sabora. Da smo u Americi kojim slučajem, u ovom trenutku bi već zaradili Wikipedya stranicu.
Zahvaljujem kolega.
I bili bi već popisani svi zastupnici koji su sudjelovali na najdužoj saborskoj sjednici [[Upadica Brkić: Zahvaljujem kolega Maras.]] Tako da čestitam vam svima i idemo nastaviti to dalje.
Hvala lijepo kolegi Marasu na obrazloženju stanke. Kolega Miro Bulj javio se za riječ. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Tražim stanku u ime Kluba Mosta 10 minuta, a tema je odnos vlasti prema Dalmatinskoj Zagori. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Vi želite repliku ili? … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite.
Predsjedavajući tražim stanku od 10 minuta u ime Kluba Živog zida i Snage kako bi govorio o zbrinjavanju otpada.
Zbrinjavanje otpada. Hvala lijepo. Poštovani kolega Bauk izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, tražim stanku u trajanju od pola sata, a nakon nje ćemo govoriti o aktualnoj političkoj situaciji.
Hvala lijepo. Poštovana kolegica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora u ime Kluba GLASA i HSU-a tražim stanku u trajanju od 10 minuta da bih mogla progovoriti o problematici koja će se desiti vezano uz uvoz automobila koji će biti zabranjeni u Njemačkoj, uvozit će se u Hrvatsku i Hrvatska će biti mjesto otpada tih automobila. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Nema više nitko. Određujem stanku. U 4,05 nastavljamo s radom plenarne sjednice. STANKA U 3,53 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 04:05 SATI]] Poštovane dame i gospodo, nastavljamo s radom plenarne sjednice. U ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege. Evo vidimo 4 sata i 6 minuta. Govorit ću o jednoj zaista ozbiljnoj temi. Na žalost volio bih da je rasprava u 9.30 počeli smo malo ovu stanku, jer i ovim izmjenama zakona do ovih izmjena Poslovnika govorio sam često o Dalmatinskoj Zagori, Lici, nerazvijenim krajevima evo oduzet ćete mi to pravo kao zastupniku da o tome govorim u tim vremenskim razdobljima koje smo imali pravo i zaista poražavajući su podaci, pa brojne moje kolege iz mog područja ljudi su govorili da moji prethodnici čak iz Cetinske krajine vrlo malo su govorili o problemima cetinskoga kraja, pa čak i za jednoga saborskog zastupnika iz mog cetinskog kraja su kazali da ima samo jedno javljanje. Rekao je, zamolio je predsjedavajućega da zatvori prozor da ga promaja ne bi ubila da ne bi prehladio se. Smatram da u vremenima gdje od 2011. do 2016. godine u četiri godine po popisu stanovništva iz 2011. i po statističkim pokazateljima u 2016. 26 tisuća 451 čovjek je manje, a to su uglavnom ljudi mladi, mlade obitelji u tom kraju koji je zaboravljen po svim pitanjima, poglavito po pitanjima projekata, a to su uglavnom prometnice. Pa mogu reći evo za vertikale spojeve na autoput od Ravče do Drvenika koji bi spojilo to područje vrgoračkog i hercegovačkog dijela zaleđa imotski kraj je bez te prometnice. Cetinska krajina je bez tog spoja na autoput, zaobiđeni su drniški kraj, kninski kraj. Znači cijelo područje od Krke rijeke do Neretve je zaboravljen a to je prekrasno područje jer imamo tri velike rijeke Krka, Cetina i rekao sam Neretva, a imamo i brojna polja kao što je sinjsko, vrgoračko, imotsko, drniško koja su zapuštena gdje je BDP-e katastrofalan, gdje jednostavno naše političke elite do sada su dolazile jedino u Sinj mogu kazati za Dane alke gdje su bili dobro promovirali se jer to je značajan događaj i lijepo je. Mi smo gostoljubivi kraj, tako je u vrgoračkom kraju za Dane Tina Ujevića i slični događaji ili recimo u Drnišu za Dane drniškoga pršuta i ti se krajevi zaboravljaju. Pa čak Zakon o brdsko-planinskim područjima gdje se odnosi na taj kraj dvije godine se obećava, nikako da se donese. Mi ćemo krenuti osobno u, već smo i pred kraju gdje ćemo predložiti taj zakon jer smatram da ta područja zaslužuju jedan novi zakon gdje ćemo povećati fiskalne kapacitete jer ogromna područja su na tome području su bez vodoopskrbe, bez osnovnih infrastrukturnih, infrastrukture znači ne samo ovih prometnica za koje evo aktualni župan Boban govori da će kampovati zbog ovih prometnica ispred Vlade. Još nisam vidio šator. Sada je vrijeme kada su šatori u određenim trgovačkim lancima na sniženju. Ako bude trebalo ja ću sufinancirati pa da zajedno kampiramo. Ali očito za to nemamo snage. Smatram da izmjenom ovoga Poslovnika nama kojima je narod dao u tim područjima glas nerazvijenim se osporava pravo kao i vama kolege koji govorite i druge teme. Naravno svi imamo pravo govoriti o tim temama. Kao najaktivnijem zastupniku to mi čak zamjeraju ovdje visoko pozicionirani dužnosnici koji su mijenjali do sada brojnim sazivima bili, smatram da je ovo jedna ogromna nepravda. Ali zaustaviti nas govoriti nećete. Prije početka ove rasprave prije ponoći kazao sam da ćemo biti do jutra do novoga radnoga vremena ovdje, a to je 9.30 i tako će biti. I žao mi je što je HDZ-e to nije prihvatio i što je doveo u ovu poziciju parlament jer od njega želi napraviti cirkus. Nećete nam zabraniti govoriti gospodo bez obzira na ovaj komad papira kojega predlažete.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju na obrazloženju stanke. U ime Kluba zastupnika zastupnika Živog zida i Snage poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege, uzeo sam ovu stanku kako bih govorio o zbrinjavanju otpada u Republici Hrvatskoj. Kao što znamo prije 10-tak godina donesen je Plan regionalnih centara gospodarenja otpadom. Stručnjaci kažu da je čak i tada taj plan bio negdje na rubovima modernosti, da ga je već tada pregazilo vrijeme. A danas kada vidimo da svi ti centri uz iznimku Marišćine debelo kasne odnosno upitno je hoće li ikada biti izgrađeni, nalazimo se u situaciji da imamo brdo smeća, da imamo Jakuševce u Zagrebu, da imamo Karepovce u Splitu, da imamo Ilovac, Orlovac u Karlovcu, da imamo Piškornicu dakle kraj Koprivnice poznatu po ovoj zadnjoj aferi i situacije je više-manje slična po cijeloj Republici Hrvatskoj. Posljedica je to lošeg dakle gospodarenja otpadom … [[ne razumije se]] što na lokalnoj, što na državnoj razini. Poznato je da Živi zid je stranka koja se ne bavi mnogo ideologijom, odnosno naša ideologija je prije svega baviti se kako ćemo bolje živjeti, pa tako baveći se i konzultacijama sa strukom i idejama na koji način riješiti ove probleme, došli smo do tužne činjenice da većina tehnologija kojima se svijet danas bavi ili koji tek nastaju na žalost se proizvode vani, da ih radi privatni sektor i da Hrvatska uglavnom tu gubi korak. Imamo međimurski Tehniks, međutim, on se bavi u pravilu samo reciklažom. Međutim, što je sa onim otpadom koji se ne može odlagati, sanirati itd.? Pa tako jedna od rekao bih možda najjačih, najmodernijih tehnologija koja se ovog časa razvija koja je u uzletu i koja će tek pokazati svoju i snagu i potencijal u nadolazećim godinama i Hrvatska se tu mora pozicionirati, pa želim reći par riječ o njoj, ultra visoki temperaturna hidroliza. Dakle, tehnologija je švicarska, do sada su napravljena dva postrojenja jedno je na Ženevskom jezeru u Švicarskoj, drugo je u Münchenu. Tehnologija je zadovoljila najviše njemačke standarde zaštite okoliša. Dakle, radi se o jednom postrojenju, sve se stalo bi i ovako na jedan dio ove dvorane, koja je u stanju ovisno koji kapacitet uzmete, od 5 do 25 tona otpada, smeća prerađivati. Oni su testirali valjda sve moguće vrste otpada, neki 160 vrsta mislim da se radi. Nema nikakvog spaljivanja, nema dimnjaka, dakle, nastaje jedan inertni plin koji se dalje može koristiti u drugim industrijskim procesima i ostaje naravno jedna inertna masa koja se također može koristiti u daljnjim procesima recimo u građevini, izgradnji cesta. Dakle, za svega nekoliko milijuna eura danas se proizvode takve tehnologije, one mogu trajno riješiti ne samo ova nastala brda koja se gomilaju nego mogu riješiti i sav ovaj komunalni otpad koji nastaje iz dana u dan. Plan je tog konzorcija da će se za koju godinu graditi dvjestotinjak takvih postrojenja godišnje. Već u arapskim zemljama je strašan interes u Indiji i na drugim mjestima koja imaju slične probleme sa otpadom kao što imamo mi. Tužan sam eto što Hrvatska zaostaje ne samo u rješavanju problema sa otpadom nego što zaostaje u razvoju takvih tehnologija. To je s jedne strane posljedica i nedostatne infrastrukture. Dakle, s jedne strane da i razvijemo nešto nemamo kome to prodati jer u Hrvatskoj veliki utjecaj ima otpadna mafija kojoj nije u interesu već desetljećima da se ti problemi riješe jer onda bi ona izgubila utjecaj. Vidimo šta se događa po Zagrebu, Podsused, Brezovica to je sve dio jedne iste slične priče. Također, tu je naravno i to što nismo dovoljno atraktivni za znanstvenoistraživačke projekte. Znamo da nam kvalitetni ljudi odlaze, da jako teško možemo nekoga privući. Naravno što nemamo vlastite banke koje bi financirale takve projekte. Kao što je priča u poljoprivredi, poljoprivrednici se žale da je gotovo nemoguće dobiti kredit, ili onaj dio kredita da povuku drugi dio iz Fondova Europskih a kamoli za tek ovako nešto. Prema tome, to je jedan sistematski promašaj u razvoju Hrvatske, oslikava se i na zbrinjavanje otpada, odnosno cijelu ovu problematiku. Evo pozivam sve da prate svjetske trendove i da nađu, ima i boljih rješenja od ovoga Hrvatski sabor mora znati i hrvatski gradovi i općine i za bolja rješenja i idemo više rješavati taj problem. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Ivanu Viliboru Sinčiću. U ime SDP-a stanku je zatražio poštovani kolega Arseb Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče i posebno kolegama iz HDZ-a na nezaboravnom iskustvu rasprave u 4 i 17, a tek smo negdje na pola puta. Kako sad zbog ovih stanki moramo tražiti teme o kojima ćemo govoriti da bi se držali Poslovnika pa se onda zatraži o aktualnoj političkoj situaciji to je idealna prilika da spomenemo neke probleme koje možda ne bi u određenim situacijama spominjali. Pa ću i ja ovom prilikom spomenut jedan problem s kojim me upoznao jedan građanin, a radi se o pravima roditelja djece s posebnim potrebama s poteškoćama u razvoju koji su sukladno zakonima stekli pravo na status njegovatelja na način da im država financira 4 sata dnevno, a druga 4 sata rade imaju posao. Radi se o tome da su ti roditelji u podređenom i nepravednom položaju kada odu u mirovinu zbog toga što im se za taj iznos ta 4 sata koje oni provedu i što im država i plaća kao njegovatelji svoje djece zbog toga što su se posvetili tome imaju manju mirovinu u odnosu na one druge dakle, koji svih 8 sati rade. Ja bih volio da postoji politička volja da se tim roditeljima ta nepravda ukloni i da im se ovaj dio za koji primaju novac od države prizna također kao određeni dodatak na njihovu mirovinu da ne bi bili u podređenom položaju u odnosu na druge. Dakle, za svoju požrtvovnost zbog situacije dakle, koja se dogodila u životu i za brigu o svojoj djeci oni su na neki način, a ne na neki način nego stvarno u podređenom položaju. Nadam se da će parlamentarna većina, a i opozicija imati razumijevanje i da će određenim zakonskim promjenama taj problem tih roditelja riješiti. Drugi dio koji želim iskoristiti u ove preostale dvije minute, tiče se prava jedne druge skupine. djece a radi se o jednoj apsurdnoj situaciji dakle da djeca koja su s prebivalištem na hrvatskim otocima a nisu oslobođeni plaćanja trajektne karte kao štosu npr. učenici, za njih se plaća jednaki iznos koji se plaća i za odrasle. Čak mislim da plaćaju nešto veći iznos. To je također nešto što bi bilo dobro da se ta nelogičnost ispravi u našim propisima i da se i toj djeci omogući da imaju ista prava kao što imaju odrasli a to je da cijenu po kojoj se prevoze da imaju određeni popust kao što ima i popust odraslih. Mnogo je tih primjera nelogičnosti koje imamo u našem pravnom sustavu a koje su posljedica nedovoljno dobro izanaliziranih posljedica zakona koji donosi i ovaj Sabor i nisam siguran da će novi Poslovnik bez naravno većeg razumijevanja parlamentarne većine to popraviti. Kako smo se doveli u situaciju da raspravljamo u 4 sata i evo 21 minutu, vrlo je jednostavno objasniti. Određene popravke Poslovnika koje su opravdane, u njih su se još ubacile i neke stvari koje nisu opravdane a koje se mogu podvesti pod smanjivanje prava zastupnika i onda kad imate tvrdoglavost s jedne strane, dobije se tvrdoglavost s druge strane, tako da u 4 sata i 21 minutu i 58 sekundi govori netko u Saboru a vjerovatno će to biti u 5 sati, u 6 sati i kako su najavili kolege MOST-a a mi ostali u tom sudjelujemo i u 7 sati, pa evo nek' se o tome priča, nastavit ćemo drugi put. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bauku. Stanku je ispred Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-u zatražila poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjene kolege, kolegica sam samo ja, evo u 4 sata i 22 minute pokazujemo što znači slikovito, svi znamo onu scenu brvno i dva ovna, e mi imamo sad tu situaciju jer naravno nakon što smo ukazivali i upozoravali da u Poslovniku ukidanje odnosno ograničenje stanke, da se može između 1 i 2 sata imati, mi sad evo već od ponoći, svaki sat pokazujemo što to znači i koristimo ovu priliku da govorimo o stvarima koje inače ajdemo biti do kraja pošteni, i nisu možda teme za stanku no međutim, mi samo stvar dovodimo do apsurda. Znate, akcija odnosno uvijek izaziva reakciju i to smatrate na taj način. Ja sam sigurna da je rasprava o Poslovniku bila u prijepodnevnim satima da bi rijetko tko odlučio tu raspravu prekidati stankama nego bi raspravljali u ime kluba, rekli što imamo reći tim više što mi znamo kako će cijela priča završiti i znamo tko ima većinu glasova i kako će biti izglasano. Ja sam ovu stanku tražila na jednu temu koja je životna tema. Znate, bez obzira što živimo u jednoj zemlji i nekako se mislimo da se stvari ne dešavaju, stvari se dešavaju u realnom svijetu i mimo naše volje. I govorim o tome da su veliki gradovi odnosno ili neki manji gradovi, u Slavoniji je Ljubljana donijela odluku da auti na fosilna goriva mogu u Ljubljanu do 2020., veliko je medijski imate priliku vidjeti, da već ima niz gradova u Njemačkoj koji su ne samo to donijeli odluku nego i vezanu uz dizelaše i oni neće moći ići u veliki grad, u ovom trenutku je to München, Stuttgart i Hamburg, čak je to tamo bila naravno da je auto industrija u tom smislu i oni imaju svoj problem sa Ustavnim sudom tako da ne mislite da nemaju, Ustavni sud je presudio da su takve odluke ustavne jer su veliki proizvođači utvrdili da je to protuustavno. Tvrdili su da su ustavne i odjedanput će se na tržištu Njemačke pojaviti jedna veća količina automobila na dizel. Ona odluka koja je je da postoji jedna kobna godina a to je 2015., auti koji su rađeni prije 2015. imaju jednu drugu tehnologiju, oni koji su iznad 2015. I sad u pomami da svako od nas voli imati svog limenog ljubimca i taj limeni ljubimac voli se s njim pohvaliti, sigurno će biti i pomama za takvim autima na hrvatskom tržištu, dobro je da se o tome raspravlja, dobro je da o tome govori i jako je dobro da se o tome promisli na način jer naravno da će naši građani probati kupiti te aute, te aute će u jednom trenutku biti jeftiniji jer više se neće moći u pojedinim gradovima voziti, dovozit će ih u Hrvatsku i desit će se što? Desit će se tri stvari. Prva stvar jer da u smislu sigurnosti su ti auti naravno starije auto je u smislu sigurnosti lošiji nego što je novi auto i mi imamo već sad u odnosu između 2016. i 2017. veći broj smrtno stradalih u cestovnom prometu, to je prva tema. Druga tema je u smislu zaštite okoliša što će biti više CO2 u velikim gradovima i treća tema je tema o kojoj smo već ovdje nekoliko puta razgovarali, a to je zbrinjavanje takvih auta u smislu otpada jer stručnjaci koji se bave zaštitom okoliša, tvrde da auti koji su na dizel gorivo i riječ je o ovom autima koji više u određenim gradovima Njemačke se ne moći voziti, kad zbrinjavate da onda trebate imati drugačiji način zbrinjavanja. Što hoću reći? Na kraju će nam se desiti slijedeća situacija. Da ćemo potpomagati njemačku industriju na indirektan način, dakle naši građani će možda i dobiti nešto jeftiniji auto i to je prva startna pozicija. Mi ćemo na ceste dobiti aute koji su nesigurniji, odnosno upitne sigurnosti. Dobit ćemo veću proizvodnju CO2 u gradovima i na kraju kad ti auti u jednom trenutku odu u staro željezo morat ćemo ih zbrinjavati i rješavati na otpadu iz proračuna Republike Hrvatske. Stoga u ove kasne sate, evo već je pola pet ujutro ovo je sigurno tema koja vas neće razbuditi, ovo je tema o kojoj se može i u neko drugo vrijeme raspravljati. Ali uvijek je dobro to reći, ukazati i voditi računa da se određenim mjerama zaista spriječimo da nam takvi auti budu na cestama. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Anki Mrak Taritaš na obrazloženju stanke. Poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Htio bih zatražiti stanku na temu neotplativosti kredita, ono, u monetarnom sustavu našem. Hvala.
Poštovana kolegica Strenja-Linić. Izvolite.
I ja tražim stanku od 10 minuta kako bih ponovno progovorila o situaciji nemogućnosti pregovaranja liječnika u kolektivnom pregovaranju za njihov granski kolektivni ugovor, nego pregovaraju umjesto njih nezdravstveni djelatnici i medicinske sestre.
Zahvaljujem. Samo da vam unaprijed kažem da će stanka biti odobrena nakon izlaganja. Već smo imali jedno izlaganje i stanke, ali recite. Izvolite.
Da se i ja priključim. Ja tražim stanku da se očitujemo o usporavanju rasta BDP-a u RH.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Marasu. Kolegica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Da ne bi ostali uskraćeni za još jednu stanku, u ime Kluba GLAS-a i HUS-a tražim stanku da progovorim o aktualnoj političkoj situaciji, pa ma šta to značilo.
Zahvaljujem. To je sve što se tiče stanki. Dakle, biti će vam odobrene nakon izlaganja. Određujem stanku do 5 sati i 10 minuta. STANKA U 5,00 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 05,10 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, stanka nam je istekla pa krenimo po klubovima. Prvi je klub Živoga zida u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Razlog za uzimanje ove stanke je u tome što se krediti ne mogu vratiti, a ne mogu se vratiti kada to kažemo ne mislimo na svaki pojedinačno nego na ukupnu sumu kredita, znači u ukupnom zbroju. To prevedeno znači da ih država ne može vratiti, da ih gradovi i općine i županije ne mogu vratiti, da ih željeznice ne mogu vratiti, brodogradilište, autoceste, Agrokor, Petrokemija Kutina itd., itd. znači brojni drugi subjekti. Trenutni monetarni sustav baziran je na kreditu, znači bez kredita, bez uzimanja kredita nema novca u opticaju. Da niko nije dizao kredite novca ne bi bilo. Znači uzimanje kredita je isključivi način stvaranja novca, a raspodjela njegova odnosno ajmo reći radom se novac samo raspodjeljuje, znači radom se novac ne stvara. Vi možete u tvornici stvoriti karikiram tisuću stolica, nećete nijednu kunu stvoriti. Vi možete samo kroz raspodjelu novca na neki način doći do novca od tih kredita i na taj način vi imate privid se novac stvorio radom, ne novac se stvorio uzimanjem kredita, a do vas je na neki način došao tom razmjenom dobara. Netko će reći pa dobro zašto je kredit neotplativ, pa to je ona teza koju je uspostavio Larry Hannigan ona je vezana uz to što, pazite misao, uz to što novac za otplatu kamate ne postoji znači on nije stvoren skupa sa glavnicom kredita i samim time recimo ukupna količina novca koja je stvorena je deset, a na to je još jedna jedinica kamata, znači ukupno treba vratiti 11, postoji samo deset to je nemoguće. I onda imamo pojavu tzv. beskonačnog zaduživanja kada države uzimaju beskonačno kredite, kada države dug prebijaju uzimanjem novog duga i taj sustav nije održiv na duge staze. Mi to u Hrvatskoj već sada vidimo, međutim ima poduzetnika poput Todorića koji je vjerovao da je taj sustav održiv, da je moguće dug vratiti uzimanjem novog duga odnosno beskonačnim zaduživanjem. Kamo će beskonačno zaduživanje odvesti našu zemlju, ja mogu samo pretpostavit, ali po procjenama koje gledamo odnosno koje možemo predvidjet vidimo da to vodi nikamo. Rekao je nedavno Marin STrmota kada je ostavku dao da gubimo dnevno ako sam dobro shvatio 150, 200, 300 ljudi što je katastrofa za našu zemlju. I mi gubimo stanovnike svakog dana što zbog negativnog prirasta, što zbog iseljavanja i zapravo nas ovaj model, ovaj sustav, ova politika nas ne vodi nikamo. Nažalost, ta i takva politika ima podršku parlamentarne većine, to znači 76 ili više ruku i zahvaljujući tome mi provodimo tu politiku i propadamo svi skupa. Pitanje je samo tko će propast prvi i cilj ovog sustava, totalitarnog sustava je ušutkati istinu, sakrit istinu i na kraju krajeva rade se razne smicalice na koji način bi se onemogućilo istini da izađe van. To se čini ili kroz kontrolu medija, javne odnosno državne televizije, a na kraju smo evo sad igrom slučaja ovdje i zbog izmjena saborskog poslovnika. Ali to su samo neke od metoda, ima ih više, ima zastrašivanje, prijetnje, ucjene itd., itd. Sve te metode prokušane su na nama, mi smo sve njih prošli i pobijedili smo ih i pobijedit ćemo i ovu posljednju da tako kažem stepenicu ili prepreku bolje rečeno koja je stavljena pred nas. Sretan sam što sam dio Živog zida, sretan sam što imam kolegu Sinčića za predsjednika stranke jer je dobar i pametan čovjek i pošten i nikad me nije prevario. I jako vam je teško naći u životu ljude koji vas neće prevariti iako to mogu, znači to je čisto, znači nije me prevario ne zato jer nije mogao nego zato jer je dobar, eto. A pogledajte u drugim strankama, skidaju glave tamo ljudima čim dođu u priliku. Hvala.
Hvala. Sljedeći u ime Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista govoriti poštovana zastupnica Strenja-Linić. Izvolite.
… [[Govornica nije uključena.]] ovdje ukazala na jednu izuzetnu tešku situaciju što se tiče položaja liječnika u Hrvatskoj koji su ponovno dovedeni u neravnopravan položaj i odrađuju se kolektivni pregovori za granski kolektivni ugovor bez prisustva liječnika. Dakle za opstojnost zdravstvenog sustava u RH nužno je i postojanje liječnika unutar zdravstvenog sustava, oni su nosioci djelatnosti i još jednom ću ponoviti da je do sada 1520 liječnika prikupilo svu potrebnu dokumentaciju za odlazak, a 580 njih je već otišlo. To znači kao da je otišao jedan cijeli KBC Rijeka ili cijeli KBC Osijek. 15% specijalističkog korpusa, a to je 4 tisuće liječnika u sljedećih godina specijalista otići će u mirovinu i pitanje je da li ćemo mi zadržati, pitanje je opstojnosti ovakvog sustava kakvog danas imamo. Kada govorimo o njihovom radu, toliko ih nedostaje, da je prošle godine odrađeno 3,5 miliona prekovremenih sati u bolnicama i čak su neki zbog tog prekovremenog sata na što su bili natjerani, jer nema tko odraditi posao i nadređeni su ih morali staviti da rade, imali prijave od strane inspektora rada i na kraju su i kažnjeni zato što su radili prekovremeno. Jedan totalni, jedan kao zato što oni imaju, znači trebaju obaviti 180 sati prekovremenog, godišnje imaju pravo. Ako rade preko toga, a rade jako puno, situacija postaje katastrofalna jer oni se na kraju, kao što kažem i kažnjavaju zato što rade prekovremeno. Da ne rade, sustav bi pao jer je odrađeno, kao što sam rekla, 3,5 miliona prekovremenih sati prošle godine. O njihovim pravima prije 4 godine pregovarale su medicinske sestre i nezdravstveno osoblje, dakle spremačice, tehničko osoblje. 74 tisuće zaposlenih u hrvatskom zdravstvu. Prema sadašnjem Zakonu o reprezentativnosti koji je donesen prije 3 godine, koji je katastrofalno riješio tu priču što se tiče liječnika jer traži minimum 20% da su pripadnici, da sindikat mora imati minimum 20% od ukupnog broja zaposlenih u zdravstvu. To znači da bi liječnika trebalo biti 15 tisuća. U ovoj situaciji, svih liječnika koji rade je 8000. Znači, nikad nećemo postići 20% i nikad nećemo biti reprezentativni. Znači, nikad liječnici neće moći pregovarati o svojim uvjetima rada. o svojim pravima, o načinu obračuna prekovremenih sati itd. Za primjer trenutno, jedna ogromna tužba, ogroman broj tužbi koji se tek sprema, jedan dio je već stigao, kojima je i ministar Kujundžić pokušao lobirati da se nešto desi i napravio totalni kao uplitanjem, pokušajem uplitanja znači, izvršne vlasti u one koji provode, znači u sudstvo zakone je to što se prekovremeni sati liječnicima plaćaju na način da im se plaća gola plaća. I to znači da liječnik koji je profesor, koji je šef odjela, zavoda ili klinike, odradi svojih 8 sati i prima za svaki sat plaću koja je uvećana za sve te dodatke i 9 sat ako on ostane kao specijalist profesor na toj klinici ili operirati za stolom, taj sat već je plaćen kao običan liječnik, kao da je tek počeo raditi. Nakon što se shvatilo da je to napravljeno potpuno pogrešno, počele su tužbe i prve tužbe su već krenule. Evo, jučer nam je rekao profesor Kopić, zamjenik ravnatelja u Osijeku da su već isplatili 900 tisuća kuna za 19 liječnika. A pitanje je zapravo kad to počnu i oni drugi koji dežuraju. Dakle, netko je pregovarao i tako je ispregovarao. Zakon o reprezentativnosti je to potpuno pogrešno riješio. Ono što liječnici zapravo traže, to je strukovni kolektivni ugovor. 18 zemalja u EU ima riješeno to strukovnim kolektivnim liječničkim ugovorom kojim su definirana sva njihova prava. Slovenija od 1994. ima strukovni kolektivni ugovor i ništa se zapravo nije desilo, nije pao svijet, liječnici su ispregovarali i zna se u kojoj su poziciji. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeći će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, u ovo rano jutro 2. ožujka 2018. godine odlučili smo progovoriti o problemu koji se u RH desio, a to je usporavanje stope rasta BDP-a koja na žalost, po određenim trendovima usporava. Imali smo u zadnjem kvartalu 2017. godine najslabiji rast od 2015. godine i taj trend se pokazuje dosta zabrinjavajući, znači, umjesto da kao ostale zemlje EU imamo stopu rasta koja ubrzava, evo neke zemlje s kojima se ne bi htjeli uspoređivati poput Bugarske i Rumunjske imaju stope rasta 6-7%. Hrvatska je, na žalost, evo usporila i izgleda da će 2017. godina biti na razini stope rasta od 2,8%. Što je tome utjecaj, odnosno u čemu je problem i koji su razlozi tome što rast usporava, naravno da je jedan od glavnih razloga pomanjkanje investicija u RH i sa druge strane, utjecaj krize u Agrokoru i svi oni koji su govorili da se Vlada uspješno nosi sa krizom u Agrokoru uz ove afere koje smo imali, odlazak Ramljaka i sve ovo što se ostalo dešava, vidi se da nas je to dosta pogodilo i da će nažalost, to imati refleksiju i na ukupni rast BDP-a i ne samo u 2017. nego i 2018. godini. Ono što je također problem i što moramo uzeti u obzir je i nažalost, potražnja za kreditima odnosno potrošnja u RH jer s obzirom da je prošlu godinu 2017. Hrvatsku napustilo skoro 100 tisuća naših sugrađana, to se također kao potrošnja reflektira na rast BDP-a i sa te strane, nažalost RH tu će imati negativni utjecaj i u narednim godinama. I sve to skupa pokazuje jednu relativno zabrinjavajuću neuspješnost Vlade HDZ-a, odnosno Vlade Andreja Plenkovića u onome što smo očekivali da će ići upravo suprotno, da će motor gospodarskog rasta narednih godina ubrzavati da će vući Hrvatsku prema naprijed i da ćemo sve one godine koje smo na žalost imali krizu koja je krenula od 2007., odnosno krajem 2008. pa 2009. i na dalje i iz koje smo izašli 2014. godine, da ćemo to uspjeti brzo nadoknaditi. Na žalost pokazuje se da su ta očekivanja bila preoptimistična, odnosno da smo od HDZ-a očekivali na žalost u tom dijelu previše. I sa te strane moram shvatiti da fokus rada hrvatske Vlade ne samo od ovih kriznih trenutaka i oko Agrokora, pa i oko nekih drugih stvari koje nas muče moraju biti na reformama i na većoj konkurentnosti hrvatskog gospodarstva i na većem ja bih rekao investiranju i poticanju gospodarstva koje bi se trebalo raditi narednih godina. Znači mi se na žalost sa jednim dijelom sredstava iz državnog proračuna više bavimo sa određenim skupinama koje aktualna Vlada pokušava sa izdatcima iz proračuna kupiti nego ulaganjem iz državnog proračuna u gospodarstvo, odnosno poticanje gospodarstva. To sve šta prolazi u sjeni Agrokora, IKNA-e i drugih ja bih rekao stvari i afera koje se dešavaju u Hrvatskoj na žalost baca gospodarstvo u drugi plan. I na kraju mandata vidjet ćemo u biti koliko je komparirajući sa drugim zemljama EU Vlada Andreja Plenkovića bila neuspješna, odnosno koliko je propustila napraviti u periodu u kojem je imala šansu napraviti u četiri godine i koju ćemo na žalost propustiti u mnogim stvarima ono što je trebalo napraviti. U isto vrijeme na žalost hrvatski ljudi, hrvatski građani odlaze i to ne [[Upadica Reiner: Hvala.]] usporavajućim tempom nego još dodatno ubrzavajući odlazak iz Republike Hrvatske i [[Upadica Reiner: Hvala lijepo kolega Maras.]] preko sto tisuća građana Republike Hrvatske samo u 2017. godini.
Molim vas premašili ste značajno vrijeme [[Upadica Maras: Aha, pardon. U 2017. je otišlo a na žalost taj trend … Ja vas molim da prestanete govoriti. …]] Upadica Maras: Se nastavlja i u 2018. godini./… Ja vas opominjem kolega Maras [[Upadica Maras: A na žalost će biti i u narednim godinama. Evo hvala lijepa. Ja se ispričavam.]] Sljedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojega će govoriti poštovana zastupnica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Evo rani jutarnji sat je pola šest. Ja sam sigurna da u ovom trenutku naš premijer mirno spava fino pod toplim poplunom ako eventualno djeca nisu nešto budili. Ali pretpostavljam da se o tome vodilo računa što principijelno mi nemamo ništa protiv da premijer provede jednu mirnu noć kad on ne bi spavao i po danu. To onda ne bi bio nikakav problem, ali naš premijer ima jedan običaj da se pokrije poplunom po glavi čvrsto zatvori oči, jer ako dovoljno čvrsto zatvori oči onda se stvari dešavaju mimo njega i neke stvari će se riješiti same po sebi. Pa je tako premijer se tamo probudio na Badnjak 2016. i važno je priopćio naciji da ćemo krenuti rješavati INA-u. Pa je evo prošao i Badnjak i Božić 2017., pa će skoro i Božić 2018. a sa INA-om nije desilo ništa i očito je to vjeruje u onu kako on čvrsto zažmiri oči, da smo zažmirili i mi. Onda se iza toga recimo desila priča koja je bila sa Povjerenstvom za povijesnu istinu, pa je nakon godinu dana jednako tako bijeli dim izašao van i rekao da imamo ustavnu kategoriju, ali možemo i mimo Ustava u nekim slučajevima malo drugačije. Onda kad je vezano uz Istanbulsku konvenciju rekao je do kraja 2017. ona će biti u Parlamentu, no međutim evo već idemo prema Uskrsu. Od Istambulske konvencije u Parlamentu ni „i“. Znate koja je zemlja prva ratificirala? Turska. Pa nije ni čudo jer je Istambulska. Šalu na stranu. Među prvim zemljama su bile izrazito katoličke zemlje kao Poljska. Ostala je recimo Bugarska koja o tome raspravlja, pa sad ako želimo biti poput niz drugih stvari zajedno sa Bugarskom nema tu nikakvog problema. Jednako tako nedavna priča vezano uz Agrokor i gospodina Ramljaka, ode gospodin Ramljak premijeru, kaže malo sam griješio, znaš malo sam se zaigro. Kaže premijer dobro, dobro, dobro hajde ja ću malo razmisliti. Onda on razmišlja, razmišlja, razmišlja onda gospodin Ramljak dođe i kaže hajde sad ti lijepo razmišljaj dalje, a ja se više s tobom neću igrati pa odem. Što kod gospodina Ramljaka koji nije član HDZ-a, možda i nije neki veliki problem, ali je postojao jedan župan kojeg je žena rekla gle imamo malo problema u obitelji. Županu očito poleti ruka kad dođe doma, loše volje je na nekakvom sastanku. Ili kad ga oporba maltretira recimo do ranih jutarnjih sati pa dođe župan doma pa to riješi sa svojom ženom. I onda kaže premijer župane ti moraš dati ostavku na mjesto župana i imaš rok do kad moraš izaći iz HDZ-a. Onda župan kaže neću se ja više s tobom igrati, ja ću i dalje bit župan jer mi se to jako dopada. Žena kaže da se malo predomislila, evo on se sad smirio, a onda on ode iz HDZ-a. Ako ste pod poplunom toplim ovo vrijeme i ako dovoljno jako žmirite onda vam se stvari dešavaju same po sebi. Ali vam se dešava jedna druga stvar, da niste vi ti koji diktira pravila igre, da niste vi ti koji možete ići korak unaprijed nego sanirate štetu. I naš premijer cijelo vrijeme zapravo sanira štetu iz jednostavnog razloga što vrlo teško donosi odluke. I onda kad evo oporba koja govori niz stvarima, kaže i to imamo premijera koji teško donosi odluke, onda on kaže: ja radim u ritmu u kojem sam navikao raditi, što u odnosu na njegovu obitelj, u odnosu na njegov način života ne bi bio problem. Imamo mali problem što nam je on predsjednik Vlade, pa od njegovog ritma ovisi i ritam cijele Vlade. Pa u Vladi imamo tako recimo, ministre koje ja već zovem da su putujući skandal, već imam, dosta sam oprezna kad postoje neki ministri koji negdje odu i nešto moraju reći, iza toga nikad ne znate što će se desiti. I to vam je zemlja u kojoj mi živimo. To vam je zemlja u kojem vladajući kažu: možemo raditi što hoćemo. Pa možemo i raspravljati o Poslovniku kad mi hoćemo. I onda imaju tvrdoglavu oporbu koja kaže: al, mi smo oporba i mi jednako tako možemo biti još tvrdoglaviji od vas i ako ste nas već prisilili da o Poslovniku koji je nama važan za naš rad raspravljamo u kasne večernje sate, e onda ćemo mi raspravljati i jednako tako će tu i netko od vladajućih biti, pa kolege iz HDZ-a koji su malo sklopili oči, morat će doći i biti dalje tu.
Hvala lijepa.
Riječ je zatražio poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, tražim stanku u ime Kluba Mosta o pravima učitelja i profesora.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Ja tražim stanku u ime Kluba SDP-a o junacima parlamentarizma u Hrvatskoj.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Pernar izvolite.
Ja tražim stanku na temu Evanđelja po Mateju poglavlja 4. i na dalje počevši od Isusove kušnje u pustinji. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Ja tražim stanku u trajanju od 10 minuta da progovorim o problemu izgradnje Lng Terminala.
Zahvaljujem. Stanke će biti odobrene nakon izlaganja odnosno imamo još replika. Određujem stanku do 6. Izvolite kolega Bauk.
Obzirom da je kolega Maras tražio stanku prije skoro sat vremena. U međuvremenu se izmijenila situacija, pa ja ne bih pričao o junacima parlamentarizma nego o aktualnoj političkoj situaciji. Molim vas da to uvažite.
Hvala lijepo. Znači, vi u ime Kluba. Hvala lijepo. Određujem stanku do 6 sati i 50 minuta. STANKA U 6,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 6,50 SATI]] Nastavljamo sa radom plenarne sjednice. U ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, stanku je zatražio poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, ja bih govorio o aktualnoj situaciji u školstvu, vezano za jučerašnji prosvjed učitelja i nastavnika, koji su nezadovoljni kolektivnim ugovorom, a nikako ne uspijevaju dočekati sastanak sa ministricom, a kamoli sa Vladom. Znači svjedočili smo jučer činjenici da na ovoj polarnoj, gotovo hladnoći smo imali prosvjed, znači učitelja, imali smo čak i činjenicu da je ministrica izviždana i da sve ove priče o nekakvoj reformi obrazovanja koja se događa da prave reforme obrazovanja nema bez poboljšanja statusa učitelja, nastavnika i profesora, koji su stup bilo koje reforme. Dok god imamo činjenicu da učitelji ne, da samo imaju loše plaće nego imaju i loše materijalne uvjete općenito, ali nemaju niti osnovna sredstva za rad. Vrlo dobro znam, da mnogi moji kolege sami fotokopiraju testove, vježbe za učenike i bez tih osnovnih sredstava za rad, naravno da nema ni nikakve reforme obrazovanja. Sjetimo se znači kako je ne tako davno bilo lagano u ugodnom i toplom kabinetu donijeti odluku o kupovini skupih mobitela i luksuznih automobila i zato postavljam pitanje zašto ni jedna reformu obliku povećanju materijalnih prava učitelja i profesora. Zašto se sve reforme prelamaju preko njihovih leđa, kada su u pitanju demografija i obrazovanje, uvijek se postavlja pitanje gdje je novac i kako namaknuti potrebna sredstva, a novac se troši za stvari koje su apsolutno nepotrebne i curi naravno na sve strane. Učitelji i profesori ne traže samo svoja materijalna prava već i zasluženo mjesto u našem društvu, jer bi trebali biti ne kao što sam rekao samo stupovi obrazovne reforme, nego bi bili trebali biti stupovi našeg društva kao što su nekada bili, a ne vječno izvrgnuti dvostrukim mjerilima i pod povećalom raznih inspekcija i birokrata. Administracija kojom su izloženi učitelji i nastavnici, sve ono što moraju pisati od priprema, razno raznih izvješća, svakim danom sve više i više se povećava njihova materijalna prava i plaće ne raste nego se i smanjuju i mi uopće dok se to ne promjeni ne možemo govoriti o bilo kakvoj obrazovnoj reformi, a o tome gotovo da nitko ne govori, a kamo li da Vlada i ministrica nešto čine po tom pitanju, zato i ne čudi, da je ministrica Divjak bila tako žestoko izviždana. Kao bivši kolega znači, ja i naravno i budući, jer se namjeravam vratiti naravno u školu, izražavam punu podršku učiteljima i profesorima i poručujem im da ne odustaju od svojih zahtjeva jer su pravedni i realni. Neka se ministrica i nadležni u ministarstvu zapitaju, je li 8 minuta dovoljno za pregovore o ovako važnim pitanjima. Ministrica Divjak je, znači to smo svi mogli primijetiti za razliku od ministra Štromara, uvijek bila prisutna kod predstavljanja svojih zakona ovdje u Saboru i to smo znali svi ovdje pohvaliti, ali ovim potezom je pokazala da je do pregovora i nije tako stalo. Znači, poštovana ministrice i svi ministri, vrijeme je da vam ljudi postanu važni i da počnete mariti za njihova prava, u prvom redu, za prava učitelja, nastavnika i profesora. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Nikoli Grmoji na ovom obrazloženju. U ime kolege iz SDP-a stanku je zatražio poštovani kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo, dočekali smo jutro u Hrvatskom saboru, to se čini mi se nije događalo ni u ratno doba, tako da je očito da je Poslovnik, odnosno, da su izmjene Poslovnika za parlamentarnu većinu, važno je barem kao jedna vrsta ratnog plana. Paradoksalno je u osnovi, to što jedan dio tih izmjena poboljšava Poslovnik a ovaj drugi dio izmjena, je nepotreban, jer ni one kao takve ne bi mogle ostvariti intencije, što su predlagatelji željeli napraviti sa tim izmjenama poslovnika. O tome ću nešto više reći kada budem na redu za raspravu u ime kluba zastupnika na koju sam se uredno prijavio i strpljivo čekam da dođem na red. Planirao sam to gledajući jučer raspravu u Zakonu o najmu stanova, negdje oko 10 sati i evo, promašio sam za 2 sata, neće biti u 10 nego u 8, tu negdje. Što se tiče aktualne političke situacije, dakle, mi ćemo se u ovaj raspravi u petominutnoj u ime kluba, osvrnuti na nešto što smo jučer dobili od Vijeća za suočavanje sa posljedicama vladavine nedemokratskih režima zato što je Vlada formirala jednu skupinu ljudi da radi posao koji je već napravila druga skupina ljudi. Ta druga skupina ljudi zove se Ustavni sud Republike Hrvatske i ta skupina ljudi se u više navrata jasno i nedvosmisleno odredila o onome što ova prva skupina ljudi koji se zove Vijeće za suočavanje sa posljedicama nedemokratskih režima pokušalo zaključiti. I onda se dogodilo da skoro trećina članova tog vijeća ima izdvojeno mišljenje u odnosu na to vijeće. S druge strane postoji skupina ljudi koja se zove Vlada Republike Hrvatske koja ima ustavnu zadaću predlagati trećoj skupini ljudi koja se zove Hrvatski sabor zakone koji bi trebali propisivati ono što je neformalna skupina pokušala napraviti. Doista komplicirano. Doduše baš se i čudim kako uspijevam zadržati koncentraciju nakon toliko sati u Hrvatskom saboru, ali nema veze. Dakle, mi u ovome trenutku prisustvujemo jednom potpunom apsurdu, dokumentu koji najosnovnije propisuje kako će najvažnije parlamentarno tijelo raditi, raspravljamo cijelu noć i raspravljat ćemo vjerojatno cijelo jutro i dio sljedećeg poslijepodneva osim ako se ne dogovorimo da to ne napravimo. A s druge strane da posao Ustavnog suda, Vlade i Sabora pokušava napraviti jedna neformalna skupina ljudi koja je formirana da bi se jedan problem odgodio. To samo govori o apsurdnosti političke situacije u Hrvatskoj, gdje oni koji su odgovorni za jedan od najvećih problema koji je trenutno u Hrvatskoj i za njegovo rješavanje upućuju one koji nisu odgovorni da zapale svijeću na obližnjim Kamenitim vratima zato što su odgovorni oni koji su nešto pokvarili, a ne oni koji bi nešto popravili. Eto u tom smislu ovaj teatar apsurda ili kako su neki nazvali cirkus pomalo nezasluženo jer se ova vrsta, ovakva vrsta rasprave događa i u puno razvijenijim parlamentarnim demokracijama. Dakle, nastavit će se još neko vrijeme i vjerojatno ćemo morati objašnjavati šta se ovo desilo, a u stvari je dosta apsurdno. Dakle, nešto što je moglo proći relativno uz čak i konsenzus vladajućih i opozicije pretvorilo se u inačenje parlamentarne većine na način da uskraćuje prava opoziciji koja ova u stvari niti ne koristi pa ćemo o tome nastavit raspravu tijekom jutra o prijedlogu Poslovnika. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Arsenu Bauku na ovom obrazloženju stanke. Stanku je u ime Živog zida i SNAGA-e zatražio poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Tada je duh odveo Isusa u pustinju da ga đavo iskuša i pošto je postio 40 dana i 40 noći, napokon je ogladnio. I kad mu se napasnik približio rekao je ako si sin božji zapovijedi da ovo kamenje postane kruh. A on je odgovorivši rekao zapisano je, ne živi čovjek samo od kruha nego od svake riječi koja izlazi iz božjih usta. Onda ga je đavao odveo u sveti grad i postavio ga na vrh hrama pa mu je rekao ako si sin božji baci se dolje jer je zapisano. Anđelima ću svojim zapovjediti radi tebe i na rukama će te nositi da ne bi možda nogom svojom udario o kamen. Isus mu je rekao još je zapisano ne iskušavaj gospodina Boga svojega. Nadalje, đavao ga je odveo na vrlo visoku goru i pokazao mu sva svjetska kraljevstva i slavu njihovu, te mu je rekao sve ću ti ovo dati ako padneš ničice i iskažeš mi štovanje. Na to mu je Isus rekao odlazi sotono jer je zapisano, gospodina Boga svoga štuj i njemu jedinom služi. Tada ga je đavao napustio. I gle anđeli su došli i posluživali ga. A kad je Isus čuo da je Ivan bačen u tamnicu otišao je u Galileju i kad je napustio Nazaret došao je i nastanio se u Kafarnaumu koji je na morskoj obali, na međama Zebulunovim i Neftalijevim, da se ispuni što je rekao prorok Izaija govoreći zemlja Zebulunova i zemlja Neftalijeva put prema moru s onu stranu Jordana, Galileja poganska. Narod koji sjedio u tami, vidio je svjetlost veliku i onima koji su prebivali u predjelu i sjeni smrtnoj svjetlost je osvanula. Od tada je Isus počeo propovijedati i govoriti pokajte se jer je kraljevstvo nebesko blizu. I prolazeći uz Galilejsko more Isus je ugledao dva brata Šimuna zvanog Petar i Andriju brata njegova gdje je bacio mrežu u more jer su bili ribari i rekao im je. Slijedite me i učinit ću vas ribarima ljudi, a oni su odmah ostavili svoje mreže i počeli ga slijediti i odlazeći odande ugleda druga dva brata Jakova Zebedejeva i njegova brata Ivana jer su sa Zebedejem ocem svojim u lađi krpali svoje mreže i njih je pozvao. A oni su odmah ostavili lađu oca svojega i počeli ga slijediti. I obilazio je Isus cijelu Galileju poučavajući u njihovim sinagogama i propovijedajući evanđelje o kraljevstvu, te je ozdravljivao svaku bolest i svaku nemoć među ljudima. I glas o njemu proširio se po svoj Siriji pa su mu donosili sve bolesnike koji su bili zarobljeni svakojakim bolestima i mukama i opsjednute đavlima i mjesečare i uzete, on ih je ozdravio. I slijedilo ga je silno mnoštvo naroda iz Galileje, iz Dekapola, iz Jeruzalema, iz Judeje, iz područja s onu stranu Jordana. Kad je ugledao mnoštvo popeo se na goru, a kad je sjeo prišli su mu njegovi učenici i on je otvorio svoja usta te ih poučavao govoreći blaženi i siromašni duhom jer njihovo je Kraljevstvo nebesko, blaženi koji tuguju jer će biti utješeni, blaženi krotki jer će baštiniti zemlju, blaženi koji gladuju i žeđaju za pravednošću jer će biti nasićeni, blaženi milosrdni jer će zadobiti milosrđe, blaženi i čisti u srcu jer će Boga gledati, blaženi mirotvorci jer će se zvati djecom Božjom, blaženi oni koji su progonjeni zbog pravednosti jer je njihovo Kraljevstvo nebesko, blaženi ste kad vas budu psovali i progonili i radi mene protiv vas lažno govorili svakojako zlo, radujte se i veselite jer je velika vaša nagrada u nebu, jer su tako progonili proroke koji su bili prije vas, vi ste sol zemlje, ali ako sol izgubi svoj okus, čime će se ona osoliti, onda nije nizašta nego da se baci van i da je ljudi gaze, vi ste svjetlost svijetu, grad koji leži na gori ne može se sakriti niti se upali svijeća da se stavi pod mjericu nego na svijećnjak te svijetli svima u kući, neka vaša svjetlost tako osvijetli pred ljudima da bi vidjeli vaša dobra djela i proslavljali Oca vašeg koji je u nebu, ne mislite da sam došao poništiti zakone ili proroke, nisam ih došao poništiti nego ih ispuniti jer uistinu vam kažem, dok nebo i zemlja ne prođe, nipošto neće nestati nijedna jota ili neka točkica iz zakona dok se sve ne ispuni. Zato svaki koji prekrši jedno od ovih mojih najmanjih zapovijedi i tako pouči ljude, najmanjim će se nazivati u Kraljevstvu nebeskome ali ako svaki ih bude izvršavao i poučavao, taj će se velikim nazvati u Kraljevstvu nebeskom jer vam kažem da ako vaša pravednost ne nadmašuje pravednost pismoznanaca i Farizeja, nipošto nećete ući u Kraljevstvo nebesko. Hvala.
Zahvaljujem kolega Pernar na obrazloženju stanke. U ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Evo ja sam tamo izbrojala, ovo je kad sam ja krenula, meni 4. stanka u ime kluba pa ih mogu izbrojati, ali opet ću imati sigurno problema jednog dana sa replikama, ali što je, tu je, snaći ću se. Povijest je učiteljica života. Pa bi uvijek bilo dobro da iz nekih stvari nešto naučimo pa da recimo nešto naučimo da uvijek kad želite napraviti nekakvu nepriliku, da vam se to uvijek vrati. Jednako tako, ta jedna silna tvrdoglavost vladajućih da oni odluče kad će se raspravljati o Poslovniku im se zapravo obilo o glavu jer evo mi raspravljamo cijelu noć… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
Poštovani gospodine Pernar, ja vas lijepo molim nemojte prekidati kolegicu Mrak-Taritaš u izlaganju [[Upadica Bulj: A zašto nema prijenosa?]]
Sad ja to neću znati zašto nema prijenosa, no međutim meni je lijepo molim, vrijeme, tu mi se jedno barem pola minute ukralo. Ali kad sam govorila o tome da je povijest učiteljica života, onda sam zapravo htjela i govoriti nešto o LNG terminalu. Ajmo se sjetiti o jednom izuzetno važnom projektu a to je Pelješki most. Ja mislim da je barem 3 ili 4 puta bio kamen temeljac polagan za Pelješki most, a od Pelješkog mosta nema ni p. I sad valjda nakon što smo ipak uspjeli osigurati sredstva od EU-a će do Pelješkog mosta biti. Jednako tako, oni koji dugo pamte a ja sam vam u onoj životnoj dobi kad puno više pamtim što je bilo pred 10 ili 15 godina, puno manje što je bilo jučer, danas ili prekjučer se jednako tako sjećam priče koja je bila s LNG terminalom kada je napravljena procjena utjecaja na okoliš, kada je ta procjena utjecaja na okoliš bila od jedne skupine okarakterizirana kao loša, kao loša sa aspekta zaštite Jadranskog mora, kada je iza toga u prostornog planu bilo definirano na kopnu LNG terminal, o LNG terminalu se pričalo, o LNG se ništa nije desilo. I sada je ponovno priča o LNG terminalu ali o nekom drugom. I priča se o tome da će Hrvatska imati poseban zakon o LNG-u, čak i neki govore da odnos premijera Plenkovića i gospođe Dalić će biti dobar sve ok taj zakon, poseban zakon na LNG-u ne prođe saborsku proceduru jer činjenica je da se naš premijer nalazi u jednoj situaciji da ima problema sa gospođom Dalić no međutim ima i problema i bez nje pa je onda tu jedna ona luda situacija, problem je i raditi s njom a problem je raditi i bez nje, ali da se vratimo na temu koja je LNG-a. I sad se priča ponovno o LNG-u koji je zapravo jedan brod i poseban zakon bi, ideja je da taj zakon ukine sve druge zakone i da se on ekskluzivno primjenjuje za to. To mi nismo nikad imali u našem zakonodavstvu, uvijek je svaki zahvat u prostoru imao minimum standarda a to je da bude planiran prostornim planom, da bude provedena procjena utjecaja na okoliš, da budu riješeni imovinsko-pravni odnosi. Dakle, imali smo slučaja posebnih zakona, ali taj posebni zakon je onda govorio u odnosu na neke procedure da budu ubrzane, da budu posebni timovi i sve ostalo. Dakle, ono što s ove govornice i kad je riječ o LNG-u na moru treba reći, moramo znati šta je smisao, šta je svrha. Šta želimo postići s LNG-jem, šta želimo do kad da on bude, da li je taj LNG na moru privremeno rješenje. Znate, ja se dobro sjećam jednog privremenog rješenja koji je bio kad smo se odlučili od Karlovca do Rijeke napraviti ne puni profil autoceste nego polu profil pa je to bila jedna izmišljotina u kojoj smo imali tri trake. I tri trake su uvjetovale slijedećem. Te tri trake vrlo brzo su se pokazale ne u smislu propulzivnosti nego u smislu nesigurnosti velikog broja nesreća da bi onda išli gladiti puni profil i plaćali smo duplo. E sad ja se jako bojim da kad je riječ o LNG terminalu i forsiranje tog jednog broda koji će biti na m oru a ne raditi ako već želimo LNG na kopnu, da ćemo plaćati duplo. Ili će se desiti još jedna stvar koja je neusporedivo gora, da nam to ostane u moru. Riječ je o jednom vrlo osjetljivom projektu. Osjetljivom projektu s aspekta zaštite okoliša, stoga uvijek svaka država treba gledati koji je cilj, koji je smisao i ono što je najvažnije, gledati dugoročno. Dugoročno s aspekta zaštite prostora, s aspekta zaštite okoliša i samo siromašni grade dva puta. Siromašni grade jedanput jednu varijantu, onda se to pokaže da nije dobro, pa onda grade drugu i plaća dva puta. Bogati si to ne dopuštaju. Ja bih voljela da Hrvatska se malo ugleda u bogate, a ne u siromašne. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici. Evo, nadoknadili smo vam pola minute. Imamo povredu Poslovnika. Kolega Ivan Pernar, izvolite.
Ispričavam se, moja je bila pogrešna procjena. Ipak ima na you tube-u prijenos, samo se stalno prekida i ne znam zašto to. I mislim da na HTV-u su davno ukinuli. Hvala.
Zahvaljujem kolega, ali to nema nikakve veze s povredom Poslovnika. Hvala lijepo. Kolega Bulj javio se za riječ, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. U ime kluba MOST-a tražim stanku od 10 minuta. Tema trenutna politička situacija u Republici Hrvatskoj.
Kolega Bulj zahvaljujem. Znate jako dobro da tek nakon izlaganja sljedećeg možete dobiti stanku, tako da kad završi slijedeće izlaganje onda ćemo razgovarati o stankama.
Stanka kolega Bulj. Kolega Pernar isto? Kolegice Mrak-Taritas. Samo tema kolega Pernar… … [[Upadica se ne čuje.]] Pernar, Pernar je prvi. Molim vas da se ustanete.
Na temu kupnje onih aviona F-16 iz Izraela. Hvala.
Može. Kolegice Mrak-Taritaš.
Molim stanku u ime kluba GLAS-a i HSU-a a tema su klimatske promjene. Kolega Maras.
Kolega Maras.
Tražimo stanku od 10 minuta o temi aktualna politička situaciji.
Može. To je to. … [[Upadica se ne čuje.]] u 8,20 nastavljamo. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Ti si prvi bio, je. STANKA U 8,10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 8,20 SATI]] Idemo u nastavak nakon stanke, prvi na redu je Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo i dobro jutro gospodine predsjedniče Jandrokoviću. Evo, nakon 24 sati i 25 minuta, jučer sam došao nešto prije 8 sati ovdje, cijelu noć vodimo znači borbu za slobodu govora koju je htjela nametnuti većina nad manjinom. Jednim nedemokratskim pokušajem i uzurpiranjem demografske procedure, da minutu do ponoći krenu sa raspravom o poslovniku u Hrvatskom saboru. Nije ovo borba za nas, saborske zastupnike, nego za one koji su nas birali da u njihovo ime govorimo. U njihovo ime da govorim i premalo sam govorio, premda sam bio najaktivniji saborski zastupnik, do koliko ste gospodo vi predlagatelji doveli problema ovu državu, inače ja i ne bi bio saborski zastupnik, možda čak ni predsjednik mjesnog odbora, da ste radili svoj posao. Sloboda govora je ono osnovno demokratsko pravo u demokratskoj RH. I ne možete vi unificirano, nama saborskim zastupnicima kazati kako ćemo se ponašati. Ja kada sam bio dio većine osobno, glasao sam, nisam podržao proračun, to je moje demokratsko pravo. I to je pravo i vas koji ste u većini i nas u manjini. I ne možete nam zabraniti stanke u kojima sam se ja obraćao po pitanju radničkih prava, po pitanju moje Dalmatinske zagore, Like, nerazvijenih krajeva i po brojnim drugim pitanjima, kao i moji kolege zastupnici, koji su cijelu noć ovdje iz prkosa i ponosa htjeli sačuvati dostojanstvo slobode govora. Ne samo slobode govora i ovo nije cirkus, jer i novinarima je oduzeta sloboda govora, kao što su Tihomir Dujmović na javnom servisu HRT, Maja Sever, Milorad, gospodin koji je također dobio ovaj otkaz ili pred otkaz, zbog samo toga što je kritizirao čelnika HNS-a Vrdoljaka. A nije mu baš da je volio Most ali mi smo stali iza njega. U pola do 12, sam stavio do pola noći, sam stavio flaster na svoja usta i minutu sam šutao. Šutnja, protivljenja, flaster, poslovniku. Vi nemate pravo od nas napraviti samo glasačku mašineriju, jer ja nemam pravo zbog toga, što sam izabran od birača, što mi se plaćaju putni troškovi, smještaj i plaća. Najbolje bi bilo, ako to želite i to vam je očito želja, jer vam mi dižemo živce sa ovim šta potenciramo priče i teme i to je naša uloga i zadaća da ako želite na ovaj način mijenjati Poslovnik, da mailom šaljemo, mi glasamo, ili da ovdje umetnete 150 lutaka i po želji da vam stiskaju na daljinski crveno, bijelo ili crveno. Ma možete gospodo možete gospodo nama braniti sve. Možete ali nećete. Postoje metode i modeli borbe u ovome društvu. Ali, je sramotno, da većina terorizira manjinu zabranom slobode govora. Ograničavanjem broja replika. Pa dal ću ja iz Sinja dolaziti zbog 3 replika. Hoćete li mi vi gospodine Reiner, kao predlagatelj u ime odbora, propisati koje ću ja replike govoriti i kome ću davati replike. Ja znam kada se je dogodio ovaj slučaj, kada je ovdje bio ispred Europske komisije, poslije gospodin Plenković i kada je rekao da treba mijenjati poslovnik. Ali on je izabran od parlamenta, ovo je parlamentarna demokracija. Ovo je parlamentarna demokracija. Vi je nemate pravo, nitko je nema pravo urušavati i oduzimati pravo slobode govora. Poglavito zastupnicima ni građanima, ni novinarima, ali to radite. I zbog toga, možete vi donijeti ovaj Poslovnik, ali mi ćemo se izboriti daveći potporu za slobodu govora, a poslovnik će vrijediti kao ovaj papir.
Hvala. Idemo dalje. Na redu je poštovani kolega Pernar, Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Vaše ekscelencijo, uvažene dame i gospodo zastupnici. Ovo zasjedanje Sabora, možemo nazvati maratonskim, možemo nazvati iscrpljujućim možemo nazvati ne znam ni sam kako, ali ono što je sigurno jest da određene odluke koje je vlada donijela nisu bile ispravne i mi zbog toga moramo prosvjedovati. Jedna od tih odluka je odluka da se napravi remont migova u Ukrajini, ti migovi su već bili za otpis, radilo se o primjercima, koji bi bili eventualno dobri za tehnički muzej u Savskoj. Međutim, umjesto da završi u tehničkom muzeju, potrošena je ogromna lova na njihov remont i oni su vraćeni u stanju, takvom da nisu, jednostavno neupotrebljivi su i sada zato Hrvatska kupuje nove muzejske primjerke, ovaj put stare samo 30 g. Radi se o rabljenim izraelskim avionima, koji Izraelu više ne trebaju. Sad da su ti avioni dobri dal bi ih oni otpisivali. Ne vjerujem da bi za taj usudio bih se reći iracionalan poduhvat država će izdvojiti 360 milijuna kuna. Da li je taj novac mogao biti pametnije utrošen? Ja mislim da je. I mislim da ima puno više prioriteta gdje se to moglo usmjeriti, a jedan od njih je svakako i rješavanje statusa zaštićenih najmoprimaca, koji ako se prihvate ove izmjene zakona, zapravo postaju obični podstanari i jednom nogom se svi nalaze na ulici. Žao mi je što u ovom Saboru ne postoji svijest i volja, što u ovom Saboru su oči većini zastupnika, nažalost, širom zatvorene, umjesto otvorene. Također, svojom podrškom ovoj politici koja se vodi, parlamentarna većina zapravo eutanazira Hrvatsku, uništava Hrvatsku i postavlja se pitanje tko će zadnji ugasiti svjetlo. I na kraju krajeva, bogatstvo je u različitosti. Pa zar je cilj da samo HDZ-ovci opstanu, a mi svi drugi nestanemo. Zar je cilj da opstane samo jedna klika, a da svi drugi propadnu. Pa kakva je to država, kakva je to politika i na kraju krajeva kakav je to narod koji podržava takvu politiku? Mene raduje što se polako javlja otpor toj politici u Hrvatskom saboru i taj otpor trenutno se pokazuje u vidu građanskog neposluha, odnosno u današnjoj raspravi time da je prvi put povijesti Hrvatskog sabora rasprava trajala doslovce unedogled, odnosno trajala bez prestanka cijelu noć. Ovdje sam na nogama, ovdje sam u sabornici od jučer u otprilike 9,30 do sada kad je 8,00 a ostat ću i dalje iz razloga što smatram da je borba protiv ove vlade i za slobodu govora moja uloga ovdje, odnosno drugim riječima, da ja primam plaću za to da bi sabotirao rad onih koji upropaštavaju Hrvatsku i koji ju žele pretvoriti u zemlju, kako je neki komentator nazvao, siromašnih staraca. To je vizija HDZ-a za Hrvatsku i iz tog razloga je zapravo svjestan toga da HDZ nema nikakvu viziju za demografsku obnovu i svjestan negativnih trendova iz tih razloga je Marin Strmota, državni tajnik dao ostavku. To je suma sumarum cijele priče. I dok i Hrvatska umjesto da se pozabavi tim pitanjem, bavi se svime drugim osim tim. Zašto? Do kada? Sam Bog zna. A ove mjere koje država provodi tobože, kako bi potaknula natalitet, to su folklor, kako je rekao gospodin Strmota, to je ono što smo već imali prilike vidjeti u prošlosti i što nije davalo rezultate tada, pa očito neće ni sada. Žao mi je što to tako malo ljudi vidi i pitam se koliko još dugo ćemo morati svjedočiti o ovoj politici koja je zapravo užasavajuća i koja nas ne vodi nikamo, a pogotovo ne u bolju budućnost. Hvala vam.
Poštovana kolegica Anka-Mrak Taritaš u ime Kluba zastupnika GLAS-a u HSU-a.
Dobro jutro predsjedniče Hrvatskog sabora, dobro jutro i kolegama koji su nam se priključili. Mi smo tu neki već brojimo 24. sat da smo u ovoj sabornici. Stanka u ime Kluba GLAS-a i HSU-a je bila na temu klimatskih promjena. Klimatske promjene su činjenica, ne samo u RH, nego i u Europi i svijetu. Postoji jedan državnik, gospodin Trump, koji dosta često voli reći da zapravo, klimatske promjene da ne postoje, a onda ga, naravno, priroda sama demantira. To vam je odnos tih moćnih i onih manje moćnih. Jednako tako je i saborska većina u ovoj sabornici odlučila da se o izmjenama Poslovnika raspravlja u kasnim satima misleći da će to proći dosta onako, ispod radara, da ćemo svi negdje oko ponoći, 1-2 u noći odustati, ali kao što vidite, nismo odustali, čak još nismo ni dovršili rasprava u ime klubova, tako da ta rasprava zaista može ići čak i u treći dan, ako se baš neko jako zainati, ali vidjet ćemo kako će dalje biti. Ali, da se vratimo na temu klimatskih promjena. Klimatske promjene su činjenica. Ovo stoljeće je gdje će se zemlje EU, gdje će se RH morat suočiti s tri problema. Jedan problem su klimatske promjene, drugi problem je zbrinjavanje otpada i treći problem je rješavanje odvodnje otpadnih voda. Klimatskim promjenama se čovjek relativno brzo prilagodi. Dobro se prilagodi i životinjski i biljni svijet, ali morate i niz drugih stvari prilagoditi tome. Postoji jedna zgodna priča, uvijek ju je dobro ispričati, tamo negdje pred 20-ak godina, ja bih već rekla, taman su se krenule raditi procjene utjecaja na okoliš i radila se procjena utjecaja na okoliš u RH, tada je to bila jedan od najvećih energetskih objekata planiranih Hidroelektrana Novo Virje, koja je bila planirana, išla je procjena utjecaja na okoliš i trebalo se je graditi. Osnovni problem u toj procjeni utjecaja na okoliš je bila šuma Repaš. Šuma Repaš koja je nastala u Slavoniji, nastala je na, dakle, šuma hrasta koji je trebao jako puno vode. No, međutim, kako je došla promjena sa podzemnim vodama, tako je nivo podzemnih voda je godinama padao, hrast koji je rastao se prilagodio klimatskim promjenama, imao je sve dublji i dublji korijen i ideja hidroelektrane Novog Virja je bilo da se ta šuma Repaš zapravo ponovo potopi i da ima veću količinu vode, odnosno onakvu kakvu je imala u startu kad je nastala šuma hrasta Lužnjaka. No, međutim, tad su svi stručnjaci rekli da se priroda prilagodila novim uvjetima i da kad bi se vratili nazad na uvjete na kojima je nastala šuma Repaš da bi ona propala. Što zapravo nam to govori? To nam govori u prilog tome da se moramo suočiti sa promjenama koje jesu, da se trebamo suočiti i na drugačiji način se odnositi prema poljoprivredi ali drugačiji se odnositi i prema drugim vrstama proizvodnje koje su Hrvatskoj iz jednostavnog razloga što će biti drugačije. Vi imate priliku i kao i ja vidjeti da se i u posljednje vrijeme čak i ona 4 karakteristična godišnja doba … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatska bila, da se je to nekako poremetilo i pretvorilo u 2 godišnja doba. Tom se treba prilagoditi, treba se i prilagoditi u odnosu na energente, u odnosu na projektiranje, u odnosu na građenjem u odnosu na upotrebu novih materijala, čak štoviše, promjene koje su nastale govore u prilog tome no međutim Hrvatska je tu kao što kaska u drugim stvarima, kaska i tu. Nekad kad se i gradilo pogotovo u područjima uz more, bile su one kuće koje su se radile od betonskih blokova i bile su betonare. Danas se gradi drugačije, gradi se drugačijim materijalima, i neke druge zemlje su te betonare pretvorile u način gdje se građevinski materijal na tim betonarama zapravo reciklira i koristi kao nova vrijednost i to se korist kao poticaj. Dakle, u smislu promjena koje jesu, u smislu rješavanja otpada, to je jedan projekata o kojem bi se Hrvatska mogla napraviti, to je jedna od subvencija koja bi trebala biti i na taj način bi zapravo odgovorili prirodi ali i pomogli gospodarstvu. Hvala lijepo.
Hvala. Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, kolega Maras, oprostite što to napravili? Snimate sami sebe?
Ne, nego to su društvene mreže i u ovom trenutku i ljudi na društvenim mrežama koji prate moju stranicu mogu vidjeti šta se govori u Hrvatskom saboru, mislim da to nije ništa neuobičajeno nego to je nešto šta ljudi traže s obzirom da HRT ovu sjednicu koja je posebna po mnogočemu a prva je u hrvatskoj povijesti koja traje neprekidno više od skoro i 24 sata, mislim da zaslužuju ljudi vidjeti i da zaslužuju čuti zbog čega smo mi ovdje i zbog čega se ovakva sjednica održala danas a nije se održala u zadnjih 27 godina. Ja sam uz to htio istaknuti i zahvaliti se kolegicama i kolegama u Hrvatskom saboru, zaposlenicima Hrvatskog sabora koji su s nama proveli ovdje cijeli dan i noć. Znači ima ljudi u ovom Hrvatskom saboru, službenika koji su radili od jučer u 8 ujutro, ja sam ih vidio u 6, pola 7 da su još uvijek ovdje, skoro 24 sata su ti ljudi proveli ovdje s nama i ja im se želim zahvaliti a vama gospodine predsjedniče, želim reći da te ljude treba i nagraditi zbog toga šta rade tako naporno i predano. I sa druge strane, postavlja se pitanje zbog čega mi ne vodimo računa o tim ljudima koji ovdje s nama rade i gotovo danonoćno ja bi rekao pomažu da ovaj Hrvatski sabor radi na najkvalitetniji mogući način. Zašto to sada govorim? U ovom trenutku je raspisan natječaj u Hrvatskom saboru za radna mjesta u pomoćnim službama u Hrvatskom saboru i šta mislite koliko je plaća? Za koliku plaću ti ljude rade? 3,500 kuna. I sada vidite da ti ljudi rade od jutra do sutra za 3,500 kuna a u ovom trenutku još uvijek ovi konzultanti u Agrokoru, Texo Management zarađuju 250 000 kuna tjedno. I recite mi da je to pošteno. Noćas dok smo ovdje sjedili, dok smo raspravljali o Poslovniku, razmišljao sam o tome i ne mogu se načuditi da Andrej Plenković još uvijek plaća Texo Management 250 000 kuna tjedno odnosno skoro milijun kuna na mjesečnoj razini kao otprilike 300 kolegica i kolega naših tu službenika, namještenika koji rade u Vladi u Saboru. Jedna tvrtka, 2 zaposlena, Andreju Plenkoviću i HDZ-u vrijedi kao 300 naših suradnika koji su jučer od 8 ujutro zajedno s nama ovdje proveli noć. Ja se ne mogu načuditi gospodine predsjedniče, takvom pristupu, ne mogu se načuditi da ti ljudi ne zaslužuju više, da im se ne da podrška i da ih platimo dostojanstveno i dostojno čovjeka za onaj posao koji rade. Ako ima sa jedne strane toliko novca da se plaća povjerenik u Agrokoru isto 80, 75 000 kuna mjesečno, Texo Management milijun kuna mjesečno, pa zar se ne može naći da ljudi koji rade s nama ovdje od jutra do sutra imaju dostojanstvenu plaću? I to sam danas htio ovdje posebno istaknuti i zahvaliti im se još jednom šta su s nama odradili ovu noć koja nije bila lagana i za njih posebno s obzirom da su ne navikli na takav način rada, da moraju ostajati preko cijele noći i da su zbilja mizerno plaćeni za taj svoj posao. Sa druge strane, gospodo iz HDZ-a, vidite da na silu ne može ići ne može ići ništa. Tražimo od vas da se oporbu ne ušutkava, da prihvatite dva amandmana ključna SDP-a, da se ove stanke ne ukidaju i da se omogući predlaganje dnevnog reda, točaka dnevnog reda, možda ćete reći pa to nikada oporba nije imala, zašto ne bi dizali standarde, pa sutra ćete vi biti oporba, pa ćete predlagati. Sa te strane ajmo napraviti korak naprijed, a gledajte ovu stranu s desno, niti jednog člana ili članice HDZ-ovog kluba nema u sabornici, [[Upadica predsjednik: Hvala.]] nema ni predlagača ponovo [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Ja vas molim reagirajte povredom Poslovnika, nema ni predlagača više ovdje. Hvala vam lijepo.
Hvala vam lijepa.
Sada su tražili riječ gospodin Maras i gospodin Glasnović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Tražim stanku u ime kluba mada mi je žao zbog učenika gore što ćemo sada prekinuti raspravu da malo čuju, ali tražim stanku da se konzultiramo u klubu oko aktualne političke situacije. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospodin Glasnović.
Poštovani kolega, tražim stanku po pitanju akademske lustracije u Hrvatskoj vezano za ovo o čemu sad govorim.
Hvala lijepa. Gospodin Aleksić.
U ime kluba Živog zida i SNAGA-e tražim stanku da bih govorio o nečinjenu vlasti u zaštiti građana u zaštiti njihovih primanja zbog toga jer je ta zaštita ustavna a ne zaštitom tih primanja krši se Ustav i taj Ustav krši vlast.
Ima još zainteresiranih? Nema. Ima, e pa nisam vas vidio, gospodine Grmoja, preblizu ste mi pa vas nisam vidio, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, tražim stanku u ime kluba MOST-a na temu aktualne političke situacije.
Za što, nisam shvatio? [[Upadica Grmoja: Aktualna politička situacija.]] Aha, aktualna. Hvala lijepa. Do 10 sati stanka. STANKA U 9,50 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,00 SATI]] Dobro, 10 sati i 1 minuta gospodin Maras je prvi tražio riječ. Izvolite. Promijenili ste? Dobro, onda gospodin Mirando Mrsić umjesto gospodina Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Tražio sam današnju stanku kako bih upozorio na okolnosti da politička kadroviranja upropaštavaju dobre i profitabilne tvrtke koje su na nesreću u vlasništvu države. U konkretnom slučaju radi se o Narodnim novinama, tvrtka koja je simbol države, tvrtka koja je očito bila tvrtka koju je država uzela sebi, ali očito da ju je vodila na način koji ne bi trebao biti. I dok se sva pažnja javnosti usmjerava prema Agrokoru pred očima radnika, ali ne i javnosti propada zdrava tvrtka u kojoj se donose loše poslovne odluke kako za samu tvrtku tako i za radnike. To je tvrtka koja je bila profitabilna, koja je sada u poslovnim problemima zbog politike i politički odabranih ljudi koji su Narodne novine doveli do tvrtke koja bi uskoro mogla postati problem, slučaj ne tako velik kao Agrokor, ali velik s obzirom na simbol što Narodne novine znače. S vremena na vrijeme procure u javnosti pojedine afere iz Narodnih novina, pa sjetimo se one afere sa dresovima Hrvatskog nogometnog saveza gdje su Narodne novine kupile po jednoj cijeni, a onda prodavale ispod te cijene što je iznad svake zdrave ekonomske logike. A zadnja afera koja će dovesti do toga da se udari zadnji čavao u lijes Narodnih novina je toaletni papir. Nećete vjerovati toaletni papir će vjerojatno doći glave Narodnim novinama i Narodne novine mogu vrlo brzo otići u stečaj. Zašto se to desilo? Desilo se zbog loše poslovne politike gdje je očito da se nije računalo i na ekonomsku isplativost tog projekta. I ono što se sada dešava da se strojevi koji su kupljeni od strane Narodnih novina po jednoj cijeni, daleko ispod te cijene prodaju privatniku. Ali eto vidi vraga, privatnik kaže mi ćemo poslovati profitabilno, naša privatna porodična tvrtka će izvoziti na naše tržište, tržište u okolici Hrvatske ili europsko tržište i mi ćemo uspjeti. Zašto Narodne novine sa time nisu uspjele? Slučaj Narodnih novina pokazuje koliko je političko kadroviranje štetno po javna poduzeća i to nam je Europska komisija i EU skretala pozornost već dugi niz godina jer je važno da u Hrvatskoj efikasnije upravljamo poduzećima u vlasništvu države. Međutim vidimo da po tome nema nikakvih pomaka, ministar Marić nastavlja dobrom starom HDZ-ovom politikom da politički kadrovira pa eto politički je kadrovirao i u Narodnim novinama, da ne govorimo da je politički kadrovirano i u Podravci i u drugim tvrtkama. Pitam ministra Marića, zar se tako vodi briga o javnim poduzećima u državnom vlasništvu? Slučaj Narodnih novina otkriva još neke stvari koje se dešavaju u tim tvrtkama. Politički kadrovirane uprave odlaze i dolaze, donose poslovne odluke koje dovode poduzeća u propast, a da pri tome nitko ne odgovara. Pitam Državno odvjetništvo jeli našlo za shodno da pročešlja postupanje dosadašnjih uprava koje su donosile štetne poslovne odluke i sklapale štetne poslovne ugovore. Ukoliko DORH to još nije učinio pitam DORH zašto to čeka? I ono što je najvažnije, kako to da teret tih loših poslovnih odluka uvijek padne na grbaču radnika, pa tako niti Narodne novine nisu od toga izuzete. Od radnika se prošle godine tražilo da pristanu na smanjenje plaće kako bi se smanjenjem troškova rada nadoknadili gubici koji su prouzročile bivše uprave i tako se njihovi loši poslovni potezi stavili pod tepih. I tako se radnici odriču svojih prava, a politički kadrovirane uprave gomilaju poslovne neuspjehe. Do kada gospodo? Pozivam ministra Marića i DORH da poduzmu konkretne poruke po tom pitanju, ne samo po pitanju Narodnih novina nego po pitanju i drugih tvrtki i da loše poslovanje državnih poduzeća odgovaraju oni koji su odgovorni, a ne radnici. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodin Mrsić. Drugi je gospodin Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege. Evo cijelu noć sjedimo ovdje, da smo toliko potrošili na ključnim problemima, politika je određivanje prioritet, umijeće prioriteta potrošili na remont pravnog sustava, totalni remont da smo potrošili toliko na Zakonu o porijeklu imovine, o akademskoj lustraciji puno bi bolje bilo. Jerbo po pitanju akademske lustracije ove stvari što ću sada govoriti nećete čuti u mainstream medijima to je zašto je važan poslovnik, samo se to ovdje čuje jel novinari su pod teškim, teškim udaru uredničke cenzure, samocenzure, boje se za svoje poslove. E kada diraš nekome u … lovu nekretnine, lopovluk onda ste vi meta, morate šutit. Ali su novinari umreženi sa drugim, imaju svoje sponzore u ovom Saboru i ne govore istinu. Evo primjer, jučer sam govorio da je u Bugarskoj proglašena komunistička partija kao kriminalna zločinačka organizacija. To ću pročitati iz tog teksta iz njihove odluke Bugarskog parlamenta neke točke, a vi samo zamijenite KPH Bugarske za ovo, a ima li paralela, samo slušajte. Evo ovako, Prva točka, ciljano i namjerno uništavanje tradicionalnih europskih i civilizacijskih vrijednosti, naravno kršćanstva, namjerno kršenje temeljnih ljudskih prava i sloboda, masovna ubojstva progon itd. Treće, strogo kažnjavanje bez presuda saborskih zastupnika iz narodnih sudova gdje su rokali ljude samo da im se oduzme imovina, o tome smo jučer razgovarali. To nikog ne zanima. Moralni i ekonomski slom države ključno tu smo danas, moralni i ekonomski slom jer tu sjede nasljednici te partije. Uspostavljen je centraliziran, upravljan je gospodarstvom na temelju direktiva što ga je dovelo do propasti. Kršenje i poništenje tradicionalnih načela prava vlasništva, rušenje moralnih vrijednosti naroda i posezanja za njegovim vjerskim slobodama, provođenje kontinuiranog terora prema onima koji se ne slažu sa sustavnim upravljanjem, prema ciljanim skupinama stanovništva, zlouporaba odgoja, obrazovanja, znanosti, kulture u političke, ideološke svrhe uključuje i motiviranje, opravdanost navedenih radnji, uništavanje prirode bez presedana. Imate uvale od Rijeke dole do Omiša, sive ekonomije itd. Ovako sad što se dogodilo kod nas? Kod ovih redizajniranih komunista preko noći zamijenili su jednu ovu propalu ovu doktrinu za novu rodnu ideologiju, to znači ja bih rekao oni su evoluirali od Marsa do guzice, do stražnjice su došli sada evo i to jesmo gdje jesmo danas, a to su u stvari, ima i onaj, ja bih to zvao Kajfa sindrom. Imate obadvije lijeve, desne strane, Kajfa sindrom. To je onaj svećenik, viši svećenik u Jeruzalemu kad je Krist razapet oni se priklone svakoj vlasti. Imaju tu mogućnost jel' to Maršal ili poglavnik. Dođe netko drugi, tu su oni. Po tome, po pitanju akademske lustracije, ovo što se govori ovde ta istina, bit ćete osuđeni u medijima, mislim medijima. Bit ćete blokirani ili će vas netko predstavit kao klerofašista. Nedavno me jedna novinarka, ne znam kako se je zvala, jel' se zvala Jugoslava ili Spomenka, ja ne znam više. Piše za Večernji list i također ima svoj program tamo gdje pere mozgove sa nebulozama na Mreža tv da sam ja uveo fašizaciju u Hrvatski sabor. Koju vrstu fašizacije? Jel' istina fašizacija? Jel' to fašizacija falangi, jer ja formiram falange u Zagrebu ovdje. Jel' to korporativni fašizam? Po tome ja bih, ovo je, sa ovoga podija ovdje ja bih pozvao hrvatski narod da se izvuče iz te mišje rupe, da tražio istinu. Evo dio te istine ćemo pročitati kako to izgleda u praksi tog sustava. Mojem djedu je oduzeta imovina zbog toga što je bio hrvatski domoljub. Jedne noći došli su u kuću djeda, uhapsili ga, do danas se ne zna di je, u jami negdje. A baka sa djecom protjerana je i pješice došla u Dalmaciju. Ostala je živa samo majka od koje sam ja i to naslijedio. Moja oduzeta imovina koja se nalazi u Zagrebu kroz cijeli postupak od devedesete godine do dan danas meni je sudskim postupkom vraćena, ali su ostali zaštićeni stanari. Najveća tragedija što su ti stanari prebogati, što nedavno nisam ni znao a cijelo vrijeme imaju. Šta imaju? Tri kuće, pet automobila, pašnjake, voćnjake. To je nastavak onog jednopartijskog sustava, sve drugo je samo gluma.
Točni ko' ura, niti jednu sekundu više niste govorili. Zahvaljujem na tom. Gospodin Goran Aleksić, isto apeliram na točnosti. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ono o čemu želim govoriti jest nečinjenje hrvatske vlasti, nečinjenje Vlade RH, nečinjenje Hrvatskog sabora. O čemu se radi? Sjetimo se da je Ustavni sud donio odluku da pravilnik kojim se sprječavala ovrha cijele plaće, cijelih primanja nije ustavan. Sjetimo se da sam ja tada dizao i popriličnu frku oko toga i nakon te frke veliki vjerovnici, velike banke odlučile su prešutno da neće ovršavati cijela primanja i istina je da velike banke ne ovršuju cijela primanja hrvatskim građanima, a mogli bi jer članak 173. stavak 1. Ovršnog zakona nije retroaktivan. Dakle, mogli bi ovršavati cijele plaće, cijela primanja, cijele mirovine. Međutim, veliki vjerovnici to ne rade. Ne rade zbog svog rejtinga, pa je Udruga „Franak“ nedavno pozvala ministra Bošnjakovića da izađe u javnost i da kaže da je dio Ovršnog zakona ipak retroaktivan, a retroaktivan je članak 173. stavak 2. Jer je člankom 21. izmjene Ovršnog zakona riješeno ograničavanje ovrha ispod prosječnih primanja. I to ograničenje jest retroaktivno. Međutim, prosječna i iznad prosječna primanja po Ovršnom zakonu smiju se cijela ovršavati ukoliko je dužnik potpisao do 17. lipnja 2008. izjavu kojom to dopušta vjerovniku. Ponavljam veliki vjerovnici to ipak ne rade nakon frke koju smo dizali. Trenutno je na dnevnom redu, ali nije na raspravi Prijedlog izmjena i dopuna Ovršnog zakona. Predložio ga je SDP i tim prijedlogom ukoliko bi bio prihvaćen ne bi više bilo moguće uopće razmatrati situaciju ovrhe cijelog primanja. Na žalost to još uvijek nije na dnevnom redu. Udruga „Franak“ pozvala je predsjednika Hrvatskog sabora da hitno stavi u proceduru na dnevni red u raspravu taj prijedlog. Međutim, predsjednik Hrvatskog sabora to ne čini. S druge strane ide u hitni postupak izmjena Poslovnika. I što preostaje meni i što preostaje mojim suradnicima nego da obilazimo vjerovnike i da ih molimo da ne rade ono što po zakonu smiju raditi, pa smo tako ja i moji suradnici iz Udruge „Franak“ ne iz stranke, nego baš iz udruge bili jučer u Slatinskoj banci i zamolili smo Slatinsku banku da ne postupa po onome što im Ovršni zakon dopušta, da ne ovršuju cijela primanja ljudima koji su potpisali prije 17. lipnja 2008. godine izjavu da se to smije činiti. Postoji u toj banci jedan određeni broj ljudi koji su potpisali te izjave, to nije veliki broj. Neću reći koliko ih je. Oni su nama rekli koliko ih je, al ja neću reći koliko ih je. Nije veliki broj. I Slatinska banka je nama dala obećanje da oni neće postupati po onome što smiju raditi. Dakle, Slatinska banka kao mali vjerovnik neće ovršavati cijela primanja ljudima koji su potpisali prije 17. lipnja 2008. izjave da se to smije činiti. Pa ja još jednom pozivam s ove sabornice ministra Bošnjakovića da izda priopćenje u kojem će pisati da je potpuno jasno i nedvojbeno iz čl. 173. st. 2 Ovršnog zakona da se ispodprosječna primanja ne smije cijela ovršiti unatoč tome što je potpisana izjava o tome prije 17. lipnja 2008. godine, zbog toga jer je čl. 173. st.2. Ovršnog zakona retroaktivan. Ali sto tako da zamoli, putem tog priopćenja sve druge manje vjerovnike jer veliki vjerovnici, kao što sam rekao, to ne čine, da niti one koji imaju prosječna i iznadprosječna primanja također ne ovršuju u cijelim iznosima ukoliko su potpisali izjavu prije 17. lipnja 2008. godine. Isto tako pozivam sa ovog mjesta predsjednika Hrvatskog sabora da hitno stavi u proceduru na raspravu prijedlog SDP-a da se taj problem stavi konačno ad acta. Ja znam da su u tijeku poslovi oko izrade novog ovršnog zakon, nacrta novog ovršnog zakona, međutim, u međuvremenu treba spriječiti da se ljudima kojih nema puno i upravo zato jer ih nema puno, mora se spriječiti da se ovrše njihova cijela primanja. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Gospodin Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, evo radi javnosti, a radi vas koji niste bili tu noćas, znači što se odigralo. Znači, neki predstavljaju to kao da se dogodio nekakav cirkus ovdje u Saboru, a dogodio se jedan otpor oporbe namjeri vladajućih da u ponoć raspravljamo o izmjenama Poslovnika kojima se uskraćuje i sloboda govora saborskih zastupnika, prebacuje se stanka u jedan termin koji nije toliko u fokusu same javnosti, gdje mi kao saborski zastupnici govorimo o problemima naših građana. Dogodilo se, znači, da su mislili da će većina zastupnika otići iz sabornice i da ta rasprava u kojoj oni stečena prava saborskih zastupnika i ono što je naš zadatak da govorimo o problemima ljudi koji su nas birali, znači, nastojali su da sve to prođe onako ispod radara. Međutim, zahvaljujući 7 zastupnika MOST-a, 2 zastupnika SDP-a, 2 zastupnika Živog zida, zahvaljujući kolegici Mrak-Taritaš iz GLAS-a, mi smo uspjeli znači, omogućiti da svi vi koji niste bili sinoć s nama možete sudjelovati u raspravi o izmjenama Poslovnika. I dogodilo se to da HDZ i njihovi partneri danas neće glasovati o tim izmjenama i javnost će puno više pratiti što se to događa u Hrvatskom saboru, kakve to izmjene predlaže HDZ, HNS i manjinci i što žele s time postići. Neki kažu da smo se bavili sobom. Uopće nismo. U stanka smo govorili o mnogim problemima hrvatskih građana. Ja osobno sam u stanci govorio o problemima učitelja i profesora. Njihovim pravima i o tome kako prave reforme obrazovanja nema bez poboljšanja položaja nastavnika i profesora koji su stup bilo kakve obrazovne reforme. Kolega Ante Pranić je govorio o reformi javne uprave, kolegica Ines Strenja-Linić je govorila o pravima liječnika i zdravstvenog osoblja, kolega Bulj je govorio o zapuštenim krajevima i demografskom slomu. Govorili smo o konkretnim problemima, a sada se nastoji predstaviti to kao da smo mi noćas ovdje ne znam o čemu raspravljali. I raspravljali smo, naravno, o tom nakaradnom Poslovniku koji želi oduzeti pravo saborskih zastupnika da govore o problemima građana. Nismo se borili za sebe. Da smo se borili za sebe, to bi onda trebala biti rasprava o nekakvim našim povlasticama, privilegijama i plaćama. Borili smo se za to da možemo raditi ono što je naš posao jer drugih instrumenata nemamo. Podsjećam vas da bilo koji zakon opozicije i prijedlog ne dolazi na raspravu. Podsjećam vas da kada uputimo interpelaciju da ni ona nikad ne mora doći na raspravu. Jedino što nam preostaje je opoziv. To je jedino što treba doći na raspravu u roku od mjesec dana. I zato koristimo taj instrument. Ne zato što smo rušitelje, nego zato što želimo upozoriti na sve ono loše što se događa u hrvatskom društvu. Uputili smo u prošloj godini samo u prošloj godini 21 zakonsku inicijativu. Sada 8 zakona čeka da ih se stavi na raspravu i glasovanje, a imamo ih još nekoliko u javnoj raspravi. Zakon o izborima gdje predlažemo tri preferencijalna glasa godinu i nešto čeka da ga uopće raspravimo ovdje u ovom visokom domu. I predstavljaju oporbu, predstavljaju MOST kao one koji nisu konstruktivni, a mi nudimo rješenja, ali uopće nemamo priliku o tim rješenjima raspravljati, a kamoli glasovati. I na to smo željeli upozoriti. Zahvaljujem se svim zastupnicima i mislim da se i vi kolege trebate zahvaliti svima onima koji su noćas bili ovdje i borili se, ne za naša prava, nego za prava naših građana da se njihovi problemi čuju ovdje u hrvatskom saboru. Zato smo se ovdje noćas borili. Zato smo se borili, umorni smo, ali ćemo ostati i dalje tu u Hrvatskom saboru, iako sam ja u Hrvatskom saboru, znači, došao sam jučer u 8,15, sad je 10,21. I sudjelovat ćemo u ovoj raspravi kako bismo upozorili koje su namjere vladajućih i kako bismo se i dalje borili za one koji su nas birali. I to je naš zadatak, to je naš posao, a to nam izgleda žele oduzeti. Hvala.
Hvala lijepo. Sada imamo traženje stanke. Idemo po redoslijedu koji sam ja vidio a nisam savršen. Gospodin Panenić je bio prvi.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, u ime zastupnika Kluba MOST-a Nezavisnih lista tražim stanku na temu otegotne gospodarske situacije u Hrvatskoj.
Gospodarske, to je važno, da. Izvolite gospodin Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Klub zastupnika SDP-a moli za stanku u ime kluba u trajanju od 10 minuta kako bi govorio o ekonomskoj situaciji u RH. Hvala vam lijepo.
Isto važno, hvala odobreno. Znači imamo, gospodin Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bih progovorio o stogodišnjici završetka Prvog svjetskog rata.
Lijepo, lijepo da je završio barem taj rat. Izvolite, gospodin Vlaović.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. U ime kluba HSS-a tražim stanku od 10 minuta kako bi progovorio o problemima u poljoprivredi.
Isto važno. 10 minuta, u 11 sati nastavljamo. STANKA U 10,50 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,00 SATI]] Gospodin Panenić ili bilo tko drugi iz MOST-a. Neka netko zove gospodina Panenića. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, ne. Nisam rigidan, ne, ne. Ili netko drugi iz MOST-a. Oprostite ali možete vikat koliko god hoćete, ja ću čekati nekoga iz MOST-a, čekat ću jer sam tolerantan. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Neću zamijenit nego ću čekati nekoga iz MOST-a. Izvolite gospodine Panenić, e vidite tu razinu tolerancije. Izvolite. Tu, tu morate doći.
Ja se zahvaljujem i ispričavam. Trebao sam potpisati neke dokumente. Tema koju sam htio i u ovoj stanci napomenuti još jedanput je zapravo problem koji nastaje sada i koji se javlja u gospodarskim aktivnostima Republike Hrvatske gdje imamo stagnaciju. Možda je noćas moje izlaganje koje je bilo vezano za banane bilo nekome zanimljivo, smiješno. I meni je bilo i tragično je da je bilo smiješno iz razloga što ta ista banana u onome izvozu gdje smo naveli da se hvalimo rastom izvoza čini jednu značajniju komponentu. Znači naša statistika prikazuje tu bananu gdje smo mi samo u prolazu kao nešto što izvozimo. I to stvara ponovno jednu, da kažemo krivu sliku o tome što smo mi u stvarnosti. Da li ćemo mi naš uvoz, izvoz računati preko takvih stavki koje smo zapravo uvoznici iz trećih zemalja pa isporučujemo u neke opet druge zemlje. To je zapravo tragedija i radi toga je upravo i tema bilo o banani da se shvati kako i ono što prikazujemo i to je statistički točno, ali u stvarnosti ne pokazuje gospodarsku sliku Hrvatske. A jedna tema koja me bila zapravo potaknula na ovu stanku odnosila se na Petrokemiju. Tko je pratio Petrokemiju, jedan od značajnih naših subjekata u gospodarstvu, u poljoprivredi iskazala je godišnje financijske rezultate. Novi već nije tako jako novi predsjednik Uprave Petrokemije Đuro Popijač najavio je prije godinu dana da će on sve učiniti da tvrtka stane na čvrste noge. Imamo i rezultat čvrstih nogu. U 2017. iskazan je gubitak od 146 milijuna kuna što je gotovo 60 milijuna kuna više nego što je bilo 2016. 2016. bio sam i ministar i uz silne probleme uz pokušaj da stabiliziramo cijelu tvrtku uspjeli smo ostvariti puno bolji rezultat nego ovaj koji je iskazan sada na 60 milijuna kuna je povećan gubitak na godišnjoj razini. I hajmo vidjeti razloge. Pozivaju se na povećanje cijena plina, povećavaju se na ekstremno visoke troškove transporta plina. I što se tiče cijene plina složio bih se došlo je do porasta. Desetak posto je porasla cijena plina, ali nije porasla samo u Hrvatskoj, porasla je u Europi tvrtka kao Petrokemija. Ona nabavlja na slobodnom tržištu plin, gdje i svi njeni konkurenti. Prema tome, to nije za međusobnu usporedbu unutar industrije. Sva industrija imala je povećanje cijene plina. Prema tome, to ne može biti ključni pokazatelj gubitka, jer ako svima raste cijena plina onda se po tome formiraju i cijene gnojiva jer su vezane direktno za cijenu plina. Hajmo sada o ekstremno visokim troškovima transporta plina. Kod nas u Hrvatskoj plin transportira tvrtka PLINACRO, državna tvrtka koja ima cijene više nego u okruženju i moramo to reći. Znači naše cijene su za transport značajno više nego što su u okruženju. Ali gledajući financijski rezultat, uspoređujemo rezultat tvrtke Petrokemije za 2017. sa 2016. Zašto upozoravam na ovaj momenat? Upozoravam zašto što je 20. travnja 2017. godine HERA odobrila smanjenje troškova transporta plina za 20%. Znači u financijskom rezultatu se iskazalo u 2017. da su troškovi transporta plina bili manji nego što je planirano. Konkretno bili su, u stvari ostvarena je ušteda od 13, nešto malo preko 13 milijuna kuna u odnosu na plan. I unatoč tome još uvijek se postigao izrazito visok gubitak, a ovdje je nastala dodatna ušteda. To bi se kumulativno onda popelo na preko 70 milijuna kuna. Ovo je pokazatelj, zapravo pokazatelj je rada uprave Petrokemije i želje da Petrokemija koja je tvrtka od sigurno najvećega značaja ne samo za gnojivo koje isporučuje, nego isto tako za sigurnost plinskog sustava. Jer ukoliko bi izostala potrošnja plina od Petrokemije mi bi imali kolaps. Cijene bi značajno narasle. Troškovi transporta bi značajno narasli na 25% otprilike plina potroši se u Petrokemiji. I uz sve ovo skupa zastala je sama [[Upadica Radin: Hvala lijepa gospodine Panenić.]] Evo samo još [[Upadica Radin: Dok plin još ne poskupi.]] Privatizacija je zastala i treba to rješavati. Hvala lijepa.
Hvala. Hvala vam. I sada je gospodin Peđa Grbin u ime, ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Zahvaljujem vam poštovani gospodine potpredsjedniče. 8. studenoga 2017. godine ministar financija u Vladi Republike Hrvatske gospodin Zdravko Marić na savjetovanju ekonomista u Opatiji govorio je o određenim bitnim makroekonomskim pokazateljima u Republici Hrvatskoj. Govorio je o bitnim kretanjima u hrvatskoj ekonomiji i najavio je dvije stvari koje su posebno bitne i koje su pokazat će se bile potpuno pogrešne. Ministar financija najavio je da će u 2017. hrvatski BDP rasti po stopi od 3,2% i najavio je smanjenje javnog duga. Međutim, što se u stvarnosti dogodilo? Kao što smo vidjeli prije nekoliko dana, rast BDP-a u RH u 2017. godini nije bio 3,2%, dapače. On je bio puno niži – 2,8%. Ali nije problem samo u toj razlici od 0,4% koja ovako izrečena ne znači ništa, a u stvarnosti se radi o iznosima od stotina milijuna kuna, već se radi o tome da je rast hrvatskog BDP-a, a time i hrvatska ekonomija i time hrvatska proizvodnja u 4. kvartalu 2017. bio među najgorima, ako ne i najgori u Europi. Samo ilustracije radi, hrvatska ekonoma je u 4. kvartalu 2017. godine rasla po stopi od 2%. Već u nama susjednoj Sloveniji rast je bio 6%. Tri puta veći nego u RH. Koja je bila reakcija i koji je bio odgovor vladajućih na ovo? Ništa. Naprosto nisu smatrali potrebnim komentirati činjenicu da RH koja se sada nalazi otprilike u rangu po ekonomiji po BDP-u po glavi stanovnika i po ostalim ekonomskim pokazateljima u rangu Rumunjske, tone na začelje Europe. Ja time nemam namjeru govoriti negativno o Rumunjima. Oni su radišan narod, bore se sa problemima koji su daleko veći nego što su u RH, bore se sa ogromnom korupcijom, bore se sa nasljeđem iz onih godina od 1945-1990. koji su bili neusporedivo teži nego što je to bilo u RH, ali svejedno uspijevaju i ne samo da su nas sustigli, nego su nas i prestigli. I da, Rumunji nemaju turizam na razini na kojoj ga ima Hrvatska i njegove pozitivne učinke na domaću ekonomiju. Dakle, za razliku od prognoza koje je gospodin Marić izrekao u studenom 2017. godine, hrvatsko gospodarstvo stagnira, usporava. A podsjetit ću vas, gospodin Marić je već tada najavio da u 2018. i 2019. možemo očekivati još manji rast BDP-a. Toliko o ambicioznoj Vladi. Međutim, to nije sve. Spomenuo sam na početku da je gospodin Marić najavio i smanjenje javnog duga. Sjetite se tamo na kraju 3. tromjesečja kako smo se svi hvalili da nam je javni dug pao na cca 81% udjela u BDP-u države, da smo imali jedno od većih smanjenja javnog duga itd. Koja je stvarnost? Upravo u studenom, u mjesecu kada je gospodin Marić najavljivao smanjenje javnog duga, javni dug RH na godišnjoj razini porastao je za 10,5 milijardi kuna. I dostigao je svoj povijesni maksimum od 300 milijardi i 200 milijuna kuna. Porastao je za 3,7% u odnosu na 2016. godinu, odnosno na studeni 2016. godine. Dakle, ministar Marić je najavio smanjenje javnog duga, a javni dugo je porastao za 10 milijardi i 500 milijuna kuna. Da li itko može taj novac uopće i zamisliti? Toliko o prognozama gospodina Marića i toliko i tome koliko on prati ono čime bi se stvarno trebao baviti, a to su financije i to je održivost ekonomskog sustava RH. A da znate koliko je ovaj porast opasan i koliko je on unatoč prognozama iz HGK, a znamo tko joj je na čelu, u stvari opasan za RH, je vidljivo iz činjenice da se radi o povećanju od 3,7% u trenutku kad nam je rast BDP-a spao na samo 2,8%. Dakle, naš javni dug ponovno raste brže od BDP-a. Hvala.
Hvala lijepa gospodine Grbin. Gospodin Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege, ove godine navršava se 100-ta obljetnica završetka I svjetskog rata, rata koji je barem načelno završio jer koliko vidimo o njemu nema potrebe osnivati vijeća za prošlost, ali rata koji je itekako bitan za Hrvatsku jer je nakon njega Hrvatska istupila iz Austro-ugarske i ušla u jednu novu državu. Upravo 1918. godine, u listopadu ovdje ispred Hrvatskog sabora skupili su se hrvatski građani i pozdravili odluku Sabora o razdruživanju sa državom u kojoj smo bili gotovo 4 stoljeća. Ono što međutim, nije dobro u vezi sa ovom 100-godišnjicom je to da javnost o tome ne zna gotovo ništa, a ponajmanje zna o broju žrtava koje je hrvatski narod podnio tijekom toga rata. Naime, hrvatski vojnici bili su mobilizirani u Austro-ugarsku vojsku i borili su se duže od 4 godine na mnogim bojištima po cijelom svijetu, pa tako recimo, u Rusiji, Ukrajini, Poljskoj, Češkoj, Slovačkoj, Rumunjskoj, Albaniji, Grčkoj, Makedoniji, Srbiji, Crnoj Gori, Sloveniji, pa čak i u Belgiji i u Palestini. U tim bitkama izginule su desetine tisuća hrvatskih građana i o njima su napisane mnoge zanimljive knjige, a između kojih se ističu one književnika Miroslava Krleže. Zanimljivo, do dana današnjeg mi nismo uspjeli saznati koji je konačni broj žrtava, pa je trebalo pristupiti znanstvenom istraživanju koje bi konačno javnosti reklo o kojem se broju radi. Problem se nalazi u tome što nije bilo lako odrediti teritorij Hrvatske na kojem treba obrađivati broj žrtava, niti je metodološki bilo lako, dakle, utvrditi na koji način treba te žrtve zbrajati, s obzirom na to da je više stotina tisuća Hrvata tijekom I svjetskog rata završilo u zarobljeništvu. Npr. u Rusiji, u Sibiru i neki od njih su vraćali kući tek nakon 10, 20 ili 30 godina, pa se postavljalo pitanje da li oni koji su umrli u zarobljeništvu su isto tako ratne žrtve kao oni koji su umrli tijekom ratnih djelovanja. Pokazalo se da je metodološki ispravno zbrajati ljude koji su umrli u zarobljeništvu bez obzira na to što se to dogodilo nakon samoga rata. U konačnici utvrđeno je da je broj Hrvata poginulih u Prvom svjetskom ratu negdje između 80 i 85000 ljudi. Taj broj treba promatrati u svjetlu činjenice da u vrijeme prije jednoga stoljeća Hrvatska nije imala 4 milijuna stanovnika kao danas nego ih je imala znatno manje. O tim ljudima hrvatska histeriografija nije rekla dovoljno, a najmanje se pobrinula za to da tim ljudima da dostojno spomen obilježje. Ja bih htio reći da mnogi hrvatski grobovi danas postoje širom svijeta, ali o njima ne brinu hrvatske vlasti nego brinu ukrajinske vlasti, brinu talijanske vlasti, slovenske itd. koje dakle čuvaju grobove naših djedova i pradjedova. Ja vjerujem da i u ovom Saboru sjede mnogi ljudi čiji su pradjedovi poginuli u Prvom svjetskom ratu i voljeli bi znati gdje se nalazi njihov grob. Evo poginuo je i moj pradjed Petar 1915. godine u srpnju ratujući protiv ruske vojske. Prema tome, pozivam Hrvatski sabor i sve institucije koje su za to nadležne, Hrvatsku akademiju znanosti i umjetnosti, Hrvatski povijesni muzej, Hrvatski državni arhiv da ovoj stotoj obljetnici posvete dužnu pažnju i da naprave jednu centralnu komemoraciju sa podizanjem dostojnoga spomen obilježja svim Hrvatima stradalim u Prvom svjetskom ratu. Ponavljam još jednom, radi se o broju od više od 80000 ljudi koji su stradali direktno u vojnim postrojbama, a još nekoliko desetina tisuća ljudi stradalo je od posljedica rata prije svega od velikih epidemija kao što su bile epidemije tifusa od kojih je u Istočnoj Europi umrlo oko 3 i pol milijuna ljudi kao što je bila epidemija španjolske gripe od koje je u svijetu umrlo oko 20 milijuna ljudi, pa tako i na području Hrvatske gdje je dnevno umiralo više stotina ljudi. Prema tome, nemojmo dopustiti da ovi događaji ostanu nezapamćeni, da ovi događaji, ove žrtve budu uzaludne nego im evo upravo sada u prigodi sto godišnjice obilježenja Prvog svjetskog rata iskažimo dostojno poštovanje jer na taj način se svrstavamo u red onih država s kojima se volimo rado uspoređivati. Hvala lijepa.
Hvala. Svim građanima Hrvatske ste mislili reći, gospodin Bunjac. Svim građanima Hrvatske, ne svim Hrvatima bilo je i Srba, Talijana, bilo je svakakvih. Dobro, hvala. Gospodin Vlaović, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Tražio sam stanku u ime kluba Hrvatske seljačke stranke kako bih progovorio o problemima u hrvatskoj poljoprivredi. Naime, svima nam je stalo do hrvatske poljoprivrede i poljoprivredu smo svrstali u stratešku granu hrvatskog gospodarstva, a da li je u stvarnosti tako i da li stvarno činimo sve da to tako bude najbolje govore podaci o kojima je malo prije govorio i gospodin Grbin i Panenić, da zbog našeg spore reakcije ili nečinjenja hrvatska poljoprivreda i dalje bilježi gubitke u proizvodnji, da raste uvoz i da broj obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava je i dalje trend u padu. Naime, trenutno u Hrvatskoj imamo 164458 poljoprivrednih gospodarstava. Od toga je 2554 trgovačka društva, 2174 obrta, 347 zadruga, 192 ostala oblika i 159191 obiteljsko gospodarstvo. Podsjećam da je negdje oko 190 000 obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava bilo upisano u upisnik, a evo prema sadašnjim podacima to je 159 000. Hoćemo li zaustaviti taj trend pada broja obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava? Bila su velika očekivanja od ove Vlade, od ministra Tolušića jer je na sva zvona najavljivao jedan zaokret u pristupu poljoprivredi, poljoprivrednoj proizvodnji pa smo imali velika očekivanja i od Zakona o nepoštenoj trgovačkoj praksi. Donešen je i HSS ga je podržao i treba taj zakon, međutim i dalje naša obiteljska poljoprivredna gospodarstva imaju probleme u plasmanu svojih poljoprivrednih proizvoda zbog ovog enormnog uvoza. Imali su velika očekivanja o donošenju novog Zakona o poljoprivrednom zemljištu i on je donesen. Međutim kasni se sa primjenom jer si je ministar dao rok od 180 dana da donese 18 pravilnika, a istovremeno je zadužio jedinice lokalne i regionalne samouprave da u roku od 90 dana donesu nove programe raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem. A da bi mogli donijeti, prvo ministar mora donijeti pravilnik što u tom programu raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem na području jedinice lokalne samouprave mora bit sadržano, na koji način će se on izraditi i tek onda nakon toga se može ići i u raspisivanje natječaja za zakup i koncesiju i prodaju državnog poljoprivrednog zemljišta. Podsjećam vas da smo već u ožujku, da do 30. svibnja obiteljska poljoprivredna gospodarstva moraju prijaviti što će to proizvoditi i podnijeti zahtjev za isplatu poticaja, a još uvijek nisu sigurni da li će one čestice za koje im je istekao ugovor moći prijaviti u svoje zahtjeve. Pod hitno se mora donijeti neko prijelazno rješenje da ona obiteljska poljoprivredna gospodarstva kojima su istekli ugovori mogu te iste čestice unijeti u svoje zahtjeve, inače ne vidim načina kako će ostvariti pravo na isplatu potpora. I ono što je posebno nama bitno danas reći ovdje, da mi ovdje na silu imamo uguranu hitnu proceduru o izmjeni Poslovnika o radu Hrvatskog sabora, a Zakon o obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima od kojega puno očekujemo i mi i naša obiteljska poljoprivredna gospodarstva još uvijek nije došao u drugo čitanje pa je moje pitanje zašto je tomu tako? Kakav je to odnos prema našim OPG-ma govori da vam je važniji poslovnik i da ušutkate opoziciju, iako česmo mi kroz svoje i rasprave i replike nastojimo biti konstruktivni, bar mi iz HSS-a? kome smeta 12400 replika, a ne smeta vas što je 159000 OPG-a i što je to 20000 manje nego što ih je bilo i što vjerojatno prijeti opasnost da taj broj bude i manji jer ukoliko se ugasi Petrokemija u Kutini nećemo imati domaću proizvodnju umjetnih gnojiva, uvoznici će imati monopol, rast će cijene repromaterijala i opet ćemo dovesti u financijske probleme još veće naša OPG-e. Protestiramo što taj zakon nije došao ovdje u proceduru i što se i dalje kroz prijedlog zakona koji je bio u prvom čitanju nastoji OPG-e svrstati u kategoriju obrta, … a vidim oda je broj obrta u Hrvatskoj u padu. I moramo zakonski okvir stvoriti takav da se OPG mogu razvijati jer bez toga nema razvoja poljoprivrede. Hvala.
hvala. Gospodin, kao prvo, gospodin Jovanović i tko još traži? Sladoljev, zapišite, Sladoljev … [[Upadica se ne čuje.]] poslije ćemo, ne traži riječ, Sladoljev, Pusić … [[Upadica se ne čuje.]] čekajte da vidimo, najprije gospodin Jovanović.
Hvala gospodine predsjedniče, predsjedavajući, tražim stanku u ime Kluba SDP-a da bih dokazao na problem koji se zbog ignoriranja stava lokalne zajednice odluka skupština Primorsko goranske i općinskog vijeća Omišalj, ignoriranje Ustava i svih pozitivnog propisa, guranjem plutajućeg terminala na štetu svega onog što su izrekli građani Omišlja i Primorsko goranske županije.
Hvala lijepo. Sladoljev, gospodin Sladoljev.
Hvala gospodine potpredsjedniče. U ime Mosta nezavisnih lista tražim stanku u vezi situaciji u Hrvatskom šahovskom savezu.
Gospođa Pusić.
Gospodine potpredsjedniče, tražim stanku u ime Kluba GLAS-a i HSU-a da upozorimo na opasnost da se krši demokratska procedura u glasovanju koje je predviđeno za danas, za razliku od glasanja o Poslovniku, danas je predviđeno glasovanje o predsjednici Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa, sa samo jednom kandidatkinjom i o tome želimo nešto reći.
Dobro. Gospodin Lenrat, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, tražim stanku u trajanju od 10 minuta, u ime Kluba HSS-a na temu gospodarska politička situacija u RH.
Gospodin Aleksić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. U ime Kluba Živog zida i SNAGA-e želim govoriti o 3 ustavne tužbe koja se trenutno razmatra na Ustavnom sudu zbog skandaloznih presuda visoko prekršajnog suda.
Dobro i to bi bilo sve. Znači biti će stanka, govoriti će zastupnici koji su tražili stanku i onda će biti glasovanja. Hvala. Nastavak je u 12,20 sati.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,15 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, prije nego što krenemo sa raspravama nakon stanke pozdravio bih učenike ekonomsko-birotehničke škole iz Splita i njihove profesore. Pozdrav! [[Pljesak.]] A sada idemo na raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Jovanović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Želim još jednom ukazati na nedopustivo ozakonjenje kršenja Ustava, odluka općine Omišalj, Primorsko-goranske županije Europske povelje o lokalnoj samoupravi. Dakle, lex LNG koji se najavljulje po svemu predstavlja nedopustivo ozakonjenje kršenja zakona, Ustava, Europske povelje o lokalnoj samoupravi u Republici Hrvatskoj. Mi zastupnici se moramo voditi sa dva osnovna putokaza u našem radu. Prvo je da moramo zastupati interese svojih građana iz jedinica iz kojih dolazimo. I drugo za to smo se i prisegnuli poštivati Ustav i zakone. Po svemu što možemo čuti najavljeni lex LNG za plutajući terminal nije u interesu građana Omišlja, Krka i Primorsko-goranske županije kao što nije ni u skladu sa Ustavom, postojećim zakonima i aktima općine Omišalj, Skupštine Primorsko-goranske županije, a ni Europskom poveljom o lokalnoj samoupravi. Očito je stoga da je u interesu samo određenim interesnim skupinama. I jasno je da plutajući terminal nije neutralan za ljude i okoliš, ne donosi koristi lokalnoj zajednici i zato ga je nemoguće podržati. Ponavljam da i najava ovog zakona predstavlja grubo kršenje demokratske procedure, a plutajući LNG ne zadovoljava četiri osnovna uvjeta koji su postavljeni, tzv. četiri E - ekološki, energetski, ekonomski i estetski kriterij. Nemoguće je ne izraziti nezadovoljstvo što se pokušava prenamijeniti ideja o kopnenom u plutajući terminal. Samo izračuni gradnje kopnenog terminala govore da bi projekt koji je vrijedan 500 milijuna eura od čega 200 milijuna eura bi bila angažirana domaća operativa imao bi brojne multiplikativne efekte i korist za lokalnu zajednicu, GDP bi porastao 0,5% a ovako nam se gura plutajući LNG terminal za koji svi pokazatelji koje imamo i studija utjecaja na okoliš pokazuje da ugrožava i okoliš i buduće ekonomske projekte od kojih stanovništvo Primorsko-goranske županije i Krka očekuje poboljšanje kvalitete života. Stoga moram i danas naglasiti da je Općinsko vijeće općine Omišalj donijelo zaključke u kojima jasno kaže da se ne slaže sa izgradnjom predloženog plutajućeg LNG terminala jer ovakav kakav se nudi za općinu je gospodarski štetan i ekonomski rizičan. Općinsko vijeće donijelo je još jedan zaključak koji kazuje da Studija utjecaja na okoliš izrađena površno, da nije cjelovita, da nije stručno utemeljena upravo sa aspekta gospodarskih učinaka, očuvanja okoliša budući da taj projekt ozbiljno ugrožava temeljnu gospodarsku djelatnost, a to je turizam. Jednako tako jednoglasno je donesena i odluka Skupštine Primorsko-goranske županije koja kaže da podržava sve strateške projekte Republike Hrvatske koji nemaju negativan utjecaj na okoliš i postojeće gospodarske aktivnosti prije svega na turizam, te one koji trajno donose ekonomsku dobit lokalnoj i regionalnoj zajednici. Utvrđuje se da zahod plutajućeg LNG terminala kako je prikazan u Studiji utjecaja na okoliš i izmjene zahvata prihvatnog terminala za ukapljeni plin na otoku Krku uvođenjem vaze plutajućeg terminala za prihvat, skladište i uplinjavanje nije prihvatljiv za Primorsko-goransku županiju jer ima negativne utjecaje na krajobraz, more i korištenje prostora, te ne donosi korist za lokalnu i regionalnu zajednicu Primorsko-goranske županije, te se stoga podržava nastavak realizacije projekta kopnenog LNG terminala. Ono što je bitno naglasiti da na ovim zaključcima inzistiraju u svojevrsnom nadstranačkom konsenzusu svi zastupnici iz Primorsko-goranske županije koji su nedavno održali i sastanak sa županom Primorsko-goranske županije osim onih koji nisu nazočili tom sastanku, a dolaze iz redova HDZ-a, dakle gospodin Klarić, Borić i Kirin. Međutim, jučer je održan također zajednički sastanak načelnika Krka nadstranački gdje su i načelnici iz redova SDP-a, PGS-a, HDZ-a jasno rekli da su protiv plutajućeg terminala. Stoga kolegice i kolege koristim ovu priliku da sve građane Primorsko-goranske županije i šire pozovem da nam se sutra pridruže na Korzu u 12 sati i da kažemo ne ovom opasnom planu, plutajućoj potencijalnoj katastrofi koja će uništiti Omišalj, Krk i Primorsko-goransku županiju.
A sad Gari Kasparov.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo vidim da je ova stanka izazvala podsmjeh kod pojedinih kolega, međutim za neupućene informacija da je hrvatski šah, dakle da je u hrvatskom šahu trenutno preko 3000 registriranih šahista, a da se tim sportom bavi jako, jako puno ljudi pogotovo djece i da je negdje u nekim zemljama šah izborni predmet u osnovnim školama, pa bih želio upozoriti na činjenicu i naglasiti da se mutni odnosi u sportu ne dotiču samo tzv. velikih sportova kao što je nogomet, sportova u kojima se vrti golemi novac već da je ta mutna voda preplavila i takozvane male sportove u kojima su iznosi novaca koji se vrte gotovo beznačajni, a radi se o šahu u Hrvatskoj. Dakle, djelovanjem protu statuta oštećena su djeca. To je prva činjenica. Hrvatski šahovski savez odbija registrirati kadetski klub Brestje protivno Statutu. Radi se po mojem mišljenju osobnoj osveti protiv predsjednika šahovskog kluba Brestje koji je bio v.d. tajnika Hrvatskog šahovskog saveza godinu dana od strane vladajućeg Izvršnog odbora. Nadalje, protiv statuta su izbačena i tri čovjeka iz Hrvatskog šahovskog saveza. Odluku je donijela Stegovna komisija bez potvrde skupštine, a ljudima nije omogućeno pravo žalbe. Zanemarene su primjedbe i očitovanja njihovih odvjetnika. Prekršena su njihova ljudska prava i to sve zato jer su dvije godine ukazivali na nepravilnosti u Hrvatskom šahovskom savezu koji treba neovisno istražiti. Smisao cjelokupnog postupanja trenutno aktualnog Izvršenog odbora Hrvatskog šahovskog saveza je zataškavanje svih aktivnosti iz prošlog mandata od 2012. do 2016. i zataškavanje mogućeg nestanka novaca od Europskog prvenstva u Poreču iz rujna 2015. godine koja je smjenom u vrhu Hrvatskog šahovskog saveza prijetilo biti otkriveno. Međunarodna organizacija FID-a je zbog sličnih malverzacija već kaznila suspenzijom od 3 godine i 6 mjeseci djelovanje u šahu dvije osobe koji su bili uključeni u organizaciju tog prvenstva u Poreču, a koji su angažirani od Izvršnog odbora Hrvatskog šahovskog saveza 2015. godine, nakon što je Europska šahovska unija već pokrenula međunarodne istrage protiv njih. Zbog mogućnosti da se transparentnim radom otkriju moguće financijske nepravilnosti iz 2015. novoizabranom predsjedniku iz lipnja 2016. odvjetničkim je spinovima predsjednik Zagrebačkog šahovskog saveza neosnovano srušio izbornu skupštinu, osporen je mandat predsjednika te izvrgnut progonu. Tajnik Hrvatskog šahovskog saveza nije prijavio izbornu skupštinu Uredu za javnu upravu, a na osnovu toga Zagrebački šahovski savez ruši izbornu skupštinu i žali se na izbor predsjednika. Tu su krenule pravne mogućnosti za progon, a institucije na žalost nisu reagirale. Sve je prijavljeno DORH-u, ali evo još čekamo reakciju. Tek je porezna inspekcija ustanovila nepravilnosti i kršenje ljudskih prava, ali tu zapravo ne ulaze, dakle ustanovila je nepravilnosti i moguće kriminalne aktivnosti. Oni se toga ne dotiču. Zbog ovakvog terora u Hrvatskom šahovskom savezu trpi preko 3 tisuće registriranih šahista Hrvatske. To je naša tužna stvarnost i tražimo da Vladin Ured za sport odmah poduzme mjere i spriječi ovakvo fangrantno kršenje ljudskih prava i zaštiti dignitet sportskih djelatnika, a napose djece. Hvala.
Idemo na iduću raspravu. Poštovana kolegica Vesna Pusić u ime Kluba zastupnika Glasa i HSU-a. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. U ime Kluba Glasa i HSU-a htjela bih upozoriti i iskoristiti ovu recimo zadnju šansu u tom pogledu da pokušamo to ispraviti na jednu činjenicu koju je zasjenila ova rasprava o Poslovniku, koja je po našem mišljenju također vrlo opravdana obzirom da se radi o temeljnim pravilima parlamentarne procedure. Međutim, ovdje se radi o zakonu. Danas se neće glasati o Poslovniku, ali se hoće glasati na inzistiranje vladajuće većine o predsjednici Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa. To glasanje bez obzira na mišljenje saborskih odbora koji su ovdje funkcionirati i u tom pogledu ima prostora da se taj dio procedure razmotri, dakle ovdje funkcioniraju po principu tko je jači taj kvači, drugim riječima tko ima većinu izglasat će odbor da ima i pravo i da je u skladu sa Ustavom ii zakonom iako se bjelodano vidi da to nije. Dakle, po zakonu mi bi trebali imati barem dva kandidata za predsjednika, predsjednicu Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa. Mi u ovom času to nemamo. Imamo mogućnost izabrati, glasati za jednu osobu ili ne. U tom kontekstu to je ne samo nasilje nad procedurom, nego čini se i nasilje nad zakonom. Ja vas molim da o tome razmislite i promijenite svoj stav i inzistiranje na ovoj vrsti kršenja zakona. A ukoliko do toga ne dođe, Klub Glasa i HSU-a će u znak protesta protiv te vrste nasilja nad procedurom i zakonom odustati od sudjelovanja, dakle neće sudjelovati u tom glasanju i neće se izjašnjavati o protuzakonitom jednom kandidatu koji se ovdje predlaže. Hvala vam lijepo.
Idemo na repliku broj 4. … [[ne razumije se]] je na raspravu broj 4 poštovani kolega Željko Lenart u ime Kluba zastupnika HSS-a. Izvolite. jandroko
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane kolege saborski zastupnici vi koji zastupate Hrvatski sabor, poštovani kolege narodni zastupnici vi koji zastupate hrvatski narod i poštovani kolege zastupnici koji zastupate samo svoje interese. Opet bilježimo pad industrijske proizvodnje u Republici Hrvatskoj. Sjetimo se u ovih 25 godina od kojih je HDZ-e 20 godina na vlasti nekih industrijskih pogona koji su nestali. Evo među zadnjima Đuro Đaković, Željezara Sisak, Prvomajska, Gredelj, Toz, Dioki, a sada se to smiješi i Petrokemiji, Agrokoru i mogao bi jako dugo, dugo ovdje nabrajati i tome. S obzirom da sam ja Kutinčan i vrlo mi je bitno što će biti sa Petrokemijom, evo ima još bivših Kutinčana koji su se odselili, ali Kutina im je uvijek u srcu. Već sam dva puta govorio o Petrokemiji i samo onaj mali napor koji treba napraviti Vlada Republike Hrvatske a da da garanciju Petrokemiji da može kupovati plin na slobodnom tržištu, Petrokemija bi stala na svoje noge. No, to se ne može napraviti. Taj nesretni plin tražio sam nedavno kroz zastupničko pitanje da vidim što stoji u tom ugovoru, kolika je cijena plina i pod kojih uvjetima Petrokemija nabavlja plin. Znate što su mi odgovorile institucije tj. ministarstva i Vlada Republike Hrvatske? Da je to tajna i da ja kao zastupnik u Saboru Republike Hrvatske ne mogu vidjeti što se i na koji način nabavlja u tvrtki koja je od presudne važnosti za Republiku Hrvatsku ali isto tako je Hrvatska tu i većinski vlasnik. Ovršni zakon, pa ja bih volio da su vladajući toliko truda dali kao oko ovog nesretnog Poslovnika da naprave taj Ovršni zakon. Svako jutro možemo na Hrvatskoj televiziji gledati javljanja tih nesretnih ljudi koji su ovršeni, kojima se tužbama oduzima imovina koji za male iznose plaćaju ogromne i nedostižne iznose. Ja apeliram na vas gospodo o tome razmišljajte, nemojte se toliko truditi oko Poslovnika. Odlazak mladih iz Hrvatske. Pa što su ovi mladi koji su bili na galeriji mogli zaključiti iz svega ovoga? Da bi bilo najbolje da im Republika Hrvatska da subvenciju da idu u Njemačku, a očito to nekima isto tako i paše. Zastupnici u Hrvatskom saboru, umanjivanje prava, slobode govora, pa već sada su zastupnici polako na neki način zaustavljeni da govore. Svi mi imamo ovdje imunitet za ono što izrečemo dok smo u Hrvatskom saboru. A privatne tužbe za koje nam se ne skida trenutno imunitet čekaju nas kada taj imunitet nećemo imati. Mnogi zastupnici paze što govore da ne bi tisuće i tisuće kuna morali plaćati nakon onog vremena kada više ne budu zastupnici. Žalosno je da mi važne zakone, nije to samo ovaj Poslovnik, donosimo u gluho doba noći. Mnogo je tu zakona bilo koji se provuku u gluho doba noći. To je model koji se nekada radio na radničkim savjetima u socijalizmu. Nakon radnog vremena radnički savjet i zadnja točka je proširenje tvornice ili direktor kupuje novi auto i svi da idu prije kući dignu ruku samo da se riješi problem. Isto tako se donose zakoni u Republici Hrvatskoj. Mi moramo reći da mi kao zastupnici u Hrvatskom saboru ne odlučujemo o ničemu. Sve što dolazi na ove klupe već je netko negdje odlučio. Taj koji je odlučio ima većinu u Hrvatskom saboru i on u petak donese što je naumio, bez obzira koliko je to dobro ili loše za Republici Hrvatsku i za narod u Republici Hrvatskoj. Zato i jesmo danas u ovakvoj situaciji da nam mladi odoše iz Hrvatske. Pitam vas, tko će raditi ovdje? Tko će živjeti u Republici? Zar vi mislite da će svi biti članovi HDZ-a? Pa neće ljudi moji. Pa bilo je i većih totalitarnih režima, sjetite se Rumunjske i Ceausescu, pa su pali. Nema od sile i zabrane govora i slobode govora nema od toga ništa. To je jedan kratak rok. Postoje ovdje i doktori nauka, i profesori i mnogi školovani i obrazovani ljudi, pa ja apeliram na njihovu savjest. Zar vi mislite da trebate šutjeti i dalje? Ljudi, pa imate i vi djecu. Imat ćete unuke. Pa oni će jednom upasti u nevolje koje ste im vi danas skuhali. Hvala vam lijepo.
Idemo na zadnju raspravu. U ime Kluba zastupnika Živog zida i Snage poštovani kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Lenart nakon Kutinčana, drugi Kutinčanin. Ja sam također iz Kutine, ali trenutačno Zaprešičan, a vjerojatno jako dugo. No, nije to tema mog izlaganja. Tema mog izlaganja su ustavne tužbe. U ovome trenutku na Ustavnom sudu vode se tri ustavna postupka povodom tri ustavne tužbe protiv skandaloznih presuda Visokog prekršajnog suda. Visoki prekršajni sud skandalozno je utvrdio da banke koje nikada nisu ugovorile sa svojim dužnicima parametre za promjenu kamatne stope nisu krive po zakonu kojim je utvrđeno prekršajnim odredbama da će banke biti kažnjene upravo zbog toga što nisu ugovorile parametre za promjenu kamatne stope. Dakle, Visoki prekršajni sud utvrdio je da banke koje su slale dužnicima obavijesti dakle najobičnije obavijesti i to čak ne preporučeno, nego običnom poštom i u tim obavijestima su napisale da se kamatne stope mijenjaju na temelju nekih parametara koje su banke samovoljno, jednostrano i van ugovorno definirale da to nije kažnjivo po zakonu, a u zakonu piše u Zakonu o potrošačkom kreditiranju da će banke biti kažnjene upravo ako ne ugovore sa dužnicima parametre za promjenu kamatne stope. I zbog toga što je Visoki prekršajni sud tako skandalozno oslobodio banke pokrenuli smo, bolje rečeno Udruga Franak je pokrenula, ja osim što sam predsjednik Glavnog odbora Stranke Snaga ja sam i volonter u Udruzi Franak i dalje, ja volontiram. Dakle ja ne radim samo ovaj posao u Saboru, ja i volontiram izvan radnog vremena. Dakle, Udruga Franak kao netko tko štiti pravo potrošača za razliku od vlasti koja to ne čini, napisala je ustavne tužbe pojedincima, dužnicima, tužiteljima protiv banaka i te ustavne tužbe predane su na Ustavni sud. Budući da je Udruga Franak itekako zainteresirana da se ti postupci završe u korist Republike Hrvatske, dakle te tužbe koje su bile na prekršajnim sudovima i na temelju kojih presuda su dostavljene ustavne tužbe na Ustavni sud ne idu u korist dužnika, nego idu u korist države. Dakle, budući da je Udruga Franak zainteresirana da ti postupci završe u korist Republike Hrvatske, a ne u korist nepoštenih banaka udruga „Franak“ je kao amicus curie, dakle kao prijatelj suda uputila podnesak Ustavnome sudu u kojem dodatno objašnjava o čemu se radi. Ja se nadam i vjerujem da će Ustavni sud vrlo brzo donijeti svoju odluku o tim trima ustavnim tužbama i da ćemo ako ništa drugo barem dobiti moralnu satisfakciju da banke krše zakon. Na žalost Državno odvjetništvo Republike Hrvatske na temelju prekršajne prijave Udruge „Franak“ protiv svih tih banaka koje su kršile i krše i dan danas zakon nije poduzeo ništa. Dakle, Državno odvjetništvo Republike Hrvatske nema vremena baviti se predmetima koji nose Republici Hrvatskoj potencijalnih nekoliko milijardi kuna zbog kršenja zakona, pa smo zbog toga prisiljeni mi štititi vladavinu prava umjesto onih koji su za to plaćeni. Dakle, Državno odvjetništvo Republike Hrvatske, Visoki prekršajni sud ne štite vladavinu prava. Oni štite pravo banaka, pravo banaka koje im je dala Hrvatska narodna banka ali i vlast Republike Hrvatske, pravo koje nije zapisano u zakonu. Dakle, pravo da samovoljno, jednostrano, van ugovorno definiraju kamatne stope i na taj način u stvari pljačkaju hrvatske građane. Banke su kroz povećanja kamatnih stopa otele hrvatskim građanima oko 5 do 10 milijardi kuna, ne mogu točno znati koliko, ali to su ti iznosi otprilike. I ja vam kažem da će kad-tad svi ti iznosi biti vraćeni hrvatskim građanima, ali ne zahvaljujući vlasti koja ne čini, koja ne radi svoj posao nego zahvaljujući građanima Republike Hrvatske koji se bore za svoja prava. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Pardon kolega Bunjac se javlja nešto.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Sabora u ime Kluba Živog zida i SNAGE tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi progovorio o problemima građana na Hvaru.
Građana?
Na Hvaru.
Dobro. U 15 i 15 nastavljamo. Stanka u 15,02 sati. Nastavak nakon stanke u 15,15 sati. Kolega Bunjac, izvolite u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGE. Pred nikad brojnijim auditorijem
Hvala lijepa, predsjedniče Sabora ujedno i jedini zastupniče koji me slušate. Evo postigli smo vjerujem rekord u povijesti Sabora u zadnjih 28 godina, možda i od samoga osnutka. Naime, zastupnik govori sam sebi. Htio bih međutim, reći da je to logična posljedica onoga što vladajuća većina cijelo vrijeme radi, a naime radi na tome da suzbija sve one vrijednosti koje su u Hrvatskoj zagarantirane Ustavom i svim predizbornim programima gdje je obećano sve i svašta, a vidimo da se u biti radi na tome da u konačnici stvorimo državu bez Hrvata. Zato je logično da se oporba buni na ovakav način da obstruira sjednicu, koliko vidim već jedan dan i pol, a ja bih vas samo htio podsjetiti da prema dnevnom redu još nakon ove točke ima još jedna točka, naime, zakon o drugom mirovinskom stupu, o doplatku na mirovine, a pozivam sve zastupnike oporbe da se prijave i na tu točku.
Nećemo to raditi kolega Bunjac, završit ćemo danas Poslovnikom, ovo ćemo prebaciti na idući tjedan.
A hvala vam, evo dobili smo informaciju. Znači javio sam se zbog toga da bih rekao kako žive stanovnici otoka Hrvata koji su ajdemo reći u položaju da barem nešto mogu zaraditi u ovoj državi vlastitom inicijativom. Evo što mi piše gospodin koji se zove Miroslav Mirković. Najdraži moj zastupniče u Hrvatskom saboru, vama se obraćam jer nemam kome drugom se obratiti u Republici Hrvatskoj. Slušam izjavu naše predsjednice da je tragično da u 21. stoljeću jedna obitelj nema električne energije u kući. Ja vas obavještavam da na otoku Hvaru u uvalama sela Gdinj, Općina Jelsa oko 150 domaćinstava koji iznajmljuju i više od toga broja apartmana i plaćaju sve dažbine državi nemaju električnu energiju nego se snalaze preko solarnih panela za rasvjetu kao i plinskim hladnjacima, a također nemaju ni javni vodovod, kanalizaciju niti asfaltiranu lokalnu cestu. Također su ta kućanstva platila visoku cijenu legalizacije svojih objekata, a za uzvrat nisu dobile ništa. Dragi moj zastupniče i moj jedini kandidatu, nadam se da će javnost jedino od vas saznati ovu tužnu i žalosnu istinu pa da onda vidimo kakvu će reakciju dati naši vlastodršci. Evo poštovani Miroslave, kao što vidite reakciju će dati ovakvu. Vaše brige na otoku Hvaru i Općini Jelsi ih zanimaju ko lanjski snijeg. Znači njima je bitno jedino da vi platite sve moguće poreze, da platite sve moguće dažbine, da platite sve moguće legalizacije kao što ste već platili, da napunite proračun, da date ovim ljudima tu plaću koji vas ne žele ni slušati. A to što vi u prvoj četvrtini 21. stoljeća nemate ni struju, ni vodu, ni kanalizaciju, ni lokalnu cestu to ih je baš briga. Eto tako da sad ste upravo saznali kakva je reakcija, takva će vam biti reakcija tako dugo dok ova Vlada HDZ-a bude na vlasti, to je ustvari jedna politika kontinuiteta oni se jednostavno za građane ne brinu. Oni se jedino brinu da njima bude dobro, da plaće dođu na vrijeme, da mogu nekakvu modu tjerati u Saboru, da si mogu kupit skupe aute, da mogu imati s vozačima te aute, da mogu izigravati nekakve veličine pred kamerama. A to što vi nemate struju u selu Gdinj Općina Jelsa, pa šta ih to briga, pa to ih zanima isto ko i recimo rezervat ptica u Južnoj Africi. Ne zanima ih to. Oni su sami sebi svrha, sami sebi su bitni. Ali evo meni je drago ipak da ovdje ima nekoliko zastupnika koji su saslušali ovu priču, pa se iskreno nadam i učinit ću sve što mogu da se vaš problem što je moguće prije riješi. I budite sigurni ako mi budemo u mogućnosti odlučivati o vašoj sudbini da će se i riješiti. Hvala.
Prvi je u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e poštovani kolega Goran Aleksić, ali prije toga kolega Bunjac ima nešto važno za reći.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. U ime Kluba zastupnika živog zida i SNAGA-e tražim stanku u trajanju od 10 minuta, kako bih progovorio o problemima hrvatske brodogradnje.
Možemo odmah ili? … [[Upadica se ne čuje]] Može dobro. Onda 10, [[Upadica Bunjac: Hvala lijepa]] Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, nije moj, moj vam ne smeta kolega Bunjac.
Evo također tražim stanku pošto je kolega Bunjac dovoljno odmoran, nije bio tijekom noći, a ja sam bio i tijekom noći, pa i ja tražim stanku, ali po pitanju Brodosplita.
Dobro, može. 15,55. STANKA U 15,45 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,55 SATI]] Kolega Bunjac, evo nismo sami. Sa nama je i Ivan Bukarica, ekselencija. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Znači htio bih govoriti o stanju u brodogradilištu, jer mi svakoga trenutka dolaze alarmantne poruke. Evo jedna mi je došla u 3 sata i 23 minuta. Piše mi jedan gospodin. „Poštovanje gospodine Bunjac. Radnik sam brodogradilišta u Trogiru. Situacija kod nas je alarmantna. Smanjene su nam plaće. Nisu nam isplaćeni ni regresi, ni božićnica, ni jubilarne nagrade. Nas je kupio Danko Končar i vrlo nam se loše piše. Ne znamo kome da se obratimo. Ni sindikat, ni nadležne službe ništa ne rade u korist radnika. Ja osobno sam htio da mi se isplati otpremnina, međutim poslodavac nam ne želi dati novac. Želi da sami odemo bez i jedne kune otpremnine. Dosta radnika je psihički izmaltretirano i ne znamo što da radimo. Volili bi bar neki savjet od vas. Unaprijed hvala!“ Ovdje se dakle radi o brodogradilištu u Trogiru koje je privatizirano, navodno uspješno, a vidimo da nije. A ovdje imam izvještaj o stanju u brodogradilištu Uljanik i Trećem maju koja navodno još kao imaju neku perspektivu, ali pogledajmo točno što je na stvari. Znači gubitak za 2017. godinu Uljanika i Trećem maja iznosi oko 680 milijuna kuna ili u prosjeku 2 milijuna kuna dnevno. Ako se pogleda sumarno u posljednjih 5 godina pod postojećom upravom prosječni dnevni gubitci su iznosili oko milijun kuna. Samo ako izdvojimo subvencije za Treći maj onda možemo tvrditi da su dnevni gubitci bili i znatno veći. Za poslovni sustav Trećega maja može se tvrditi da je u raspadu. Planira se integracija Uljanika i Trećeg maja u jednu tvrtku kako se ne bi morale vratiti pozajmice u visini 450 milijuna kuna od subvencija. Radi ilustracije poslušajte kakvo je stanje u novogradnjama dva brodogradilišta. Novogradnja 513 isporučena je sa penalima, novogradnja 500 ima gubitak 15 milijuna eura. Novogradnja 520 mora platiti ne samo penale nego i penale na penale. Novogradnja 530 ima minimalni gubitak 20 milijuna eura, a što je najgore od svega naručen je sličan brod po istoj cijeni. Znači brodovi i ovi koji se rade ne rade se u rokovima, ne rade se zato što više nema stručnih radnika dovoljno i na njih se plaćaju penali. Dakle, u biti rade se samo dodatni gubitci na već postojeće gubitke. Iz svega navedenog je jasno da je stanje alarmantno i da traži hitnu intervenciju. Država je izložena sa 700 milijuna eura jamstava, a postoji značajna opasnost od stečaja do početka kolovoza ove godine budući se ne mogu vraćati krediti uključujući i pozajmice s jamstvom Vlade RH. Nadam se da ste svi čuli. Stečaj brodogradnje početkom kolovoza 2018. godine. I u Uljanik grupi kao i u Brodosplitu postoje ogromni dugovi prema dobavljačima i kooperantima pa se slično kao i u slučaju Agrokor mogu očekivati lančani slučajevi stečajeva. Još uvijek nema ozbiljnih strateških partnera. Situaciju u Uljaniku karakterizira generalno velika nedisciplina i nerad, pa očekivanja nikako ne mogu biti dobra. Najgore je u tome što je uprava dezorijentirana, pa u stvari ne zna što u postojećoj situaciji treba napraviti. Za priznati je da nije realno očekivati da uprava koja je dovela Uljanik u ovakvu poslovnu situaciju pronađe izlaz iz iste. Uljanik i Treći maj nalaze se u izuzetno teškoj poslovnoj situaciji usprkos zaposlenosti kapaciteta. Brodosplit kao najveće hrvatskog brodogradilište je u izuzetno teškoj poslovnoj poziciji jer ne radi gotovo ništa. Hrvatska brodogradnja traži hitnu integraciju, sanaciju i dobar plan restrukturiranja. U protivnom već ova godina može rezultirati likvidacijom hrvatske brodogradnje sa svim posljedicama koje takav rasplet događaja nosi sa sobom. Iz toga razloga kao što vidimo četiri ključna hrvatska brodogradilišta od kojih neke imaju i stoljetnu tradiciju nalaze se pred gašenjem, a radnici će izići na ulicu. Dugove će kao što vidimo dijelom morati platiti i Hrvatska država. Iz toga razloga ja šaljem javnosti apel, a posebno vladajućoj većini, Vladi i samom predsjedniku Vlade da li vam je potrebna hrvatska brodogradnja i ako vam je potrebna na koji način mislite riješiti njezine probleme? Ovo je vrlo ozbiljan apel, radi se još samo nekoliko mjeseci koliko brodogradnja može opstati u ovim uvjetima u kojima je sad. Nadam se da će neko rješenje biti pronađeno, a ne da opet imamo situaciju kao sa lex Agrokorom da se u zadnji trenutak netko hvata za glavu i shvati da je tvrtka otišla u propast, u ovom slučaju cijela brodogradnja. Hvala lijepo.
Drugi klub zastupnika to je MOST nezavisnih lista poštovani Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege na zadnjoj plenarnoj, na zastupničkim pitanjima na plenarnoj sjednici, tj. upit je moj bio premijeru Plenkoviću šta je Vlada poduzela po pitanju Brodosplita temeljem izvješća koje mi svake godine imamo i ovdje raspravljamo temeljem izvješća Državne revizije koja je jasno kazala da su subvencionirana sredstva u visini od milijardu i pol kuna ne koriste namjenski. Dobio sam odgovor od premijera tada da je Brodosplit u problemima. Temeljem toga zbog značaja Brodosplita i za demografsku sliku i svjestan da vlasnik ima obavezu restrukturirati i konsolidirati tu tvrtku i da su rokovi protekli, svjestan da ugovorene obaveze po pitanju gradnje brodova nisu ispunjene. Jedino što su najstručniji kadrovi od varioca do projektanata, inženjera otišli u druga brodogradilišta od Koreje, Južne Afrike diljem cijelog svijeta. I naravno čekao sam taj odgovor i dobio sam ga prije nekoliko dana. Jučer sam ga uputio javnosti. Na ni jedno od mojih pitanja nije odgovoreno osim što je premijer odgovorio da je Brodosplitu isplaćene sve obaveze koje je imala država i subvencije, čak i tako ne navodi jel neće da kaže za subvencije, bez obzira šta znamo mi saborski zastupnici i šta je nalaz Državne revizije nalaže Ministarstvu gospodarstva da poduzme već četiri godine, da poduzme sve korake u spašavanje brodogradnje u RH. Jer ako je dobiven novac za brodogradnju, ako je ovo razvojna grana i ako je ovo nešto najbitnije na području Splitsko-dalmatinske županije i Dalmacije jel nekada je 60 autobusa iz Dalmatinske zagore radnika jutro odlazilo u Brodosplit, sada idu dva kombija, a milijardu i pol kuna uloženo. Niti govori koliko je privatnih … tj. sada vlasnik koliko je on uložio sredstava ni da li je ispunio obaveze iz ugovora o gradnji 14 brodova, nije. Znači sredstva nisu uložena u brodogradnju, to potvrđuje izvješće, međutim premijer Plenković ne odgovara na pitanje koje mu se postavlja nego se pravda i pere ruke pilatovski jer jednostavno odgovor mu je poznat da se ta sredstva nisu uložila u izgradnju brodova, a s tim da je Škver jedan od najnagrađivanijih svjetskih brodogradilišta za najbolje izgrađene brodove i putničke i tankere. I u ovome trenutku čeka Europsku komisiju i naravno Europska komisija šta reći. Ovdje meni je osobno interes da se razvija brodogradnja kao industrijska grana, a ne da se novac koji se daje za brodogradnju tko zna na koje tvrtke odlazi i gdje odlazi. Premijeru Plenkoviću ne perite pilatovske ruke, odgovorite na ovo pitanje, pitanje radnika i njihovih radnih mjesta je pitanje opstanka u Dalmaciji. To je ključni resurs razvojni i gospodarski to je splitski Škver koji je vezivao i kooperante i sve što je išlo u uslužne djelatnosti. Međutim, trenutno tu granu s kojom se nekad hvalili u svijetu sada je na dnu dna i radnici strepe. Ako trebamo poticati još milijardu i pol kuna, ali da se grade brodovi i da razvijamo brodogradnju. Jer čemu onda studenti studiraju u Splitu brodogradnju, strojarstvo, za šta ih spremamo ako nemamo brodogradnju u Splitu? Školujemo ih da odlaze u strana brodogradilišta. Plenković i dalje pere pilatovski ruke, Martina Dalić šuti vjerojatno je to ona i pisala, priznala je da je ona pisala i lex Agrokor, prema tome očekuju radnici Brodosplita odgovor jer se boje za svoju budućnost.
Mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika Hrvatskog sabora kojeg je podnio zastupnik Peđa Grbin. Naglašavam da temeljem članka 236. Poslovnika o mišljenju Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Sabor odlučuje bez rasprave. Dajem na glasovanje mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika Hrvatskog sabora kojeg je podnio zastupnik Peđa Grbin. Molim glasujmo. Utvrđujem da je as 116 glasova za, 3 suzdržana, dakle većinom glasova prihvaćeno mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika Hrvatskog sabora kojeg je podnio zastupnik Peđa Grbin.