Prelazimo na prijavu na, zapravo na iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika, prvi ispred Domovinskog pokreta je gospodin Stipo Mlinarić. Izvolite.
Poštovani podpredsjedniče, kolegice i kolege. Ispred Domovinskog pokreta progovorit ću o jednoj najugroženijoj manjini u Republici Hrvatskoj, kojoj i sam pripadam, a to su hrvatski branitelji. U Domovinskom pokretu mi ih ne stavljamo pod jedan nazivnik da su to samo branitelji, oni, među njima ima nestalih, među njima ima invalida, među njima ima logoraša, među njima ima ljudi koji su počinili suicid. Danas ću progovoriti baš o tome zastrašujućem podatku, o suicidu hrvatskih branitelja. Među svim temama kojima će se ovaj saziv Sabora baviti za svog mandata, želim istaknuti jednu koju smatram jako važnom i jako bitnom, riječ je o 3100 branitelja koji su sebi oduzeli život radi politika kakve se već desetljećima ovdje ozakonjuju, a kroje se u Banskim dvorima. Dakle, nije se ubilo njih deset, nije ih se ubilo pedeset, nije ih se ubilo sto, ubilo se njih tri tisuće i sto, kojima je bila do te mjere nepodnošljiva politika hrvatskih vlasti da su digli ruku na sebe. Tih tri tisuće i sto branitelja preživjelo je granate, bombe, metke, logore, velikosrpsku agresiju i rat, ali nisu mogli preživjeti ovakav mir. Bili su jači od strahota rata, ali nisu mogli se nositi sa strahotama mira, sa pljačkom, sa korupcijom i sa otimačinom. Siguran sam da svatko od nas branitelja poznaje barem jednog svog suborca koji je sebi oduzeo život i svjesni smo da je to učinio isključivo radi politike koju su doživljavali izdajničkom i antihrvatskoj. To znači da 400000 njihovih suboraca jednako tako nisu zadovoljni ni s ovim mirom kakvog sada krojite. Koliko je političara i naših tajkuna kao i kvazi menadžera koji su od '90-tih u pretvorbi i privatizaciji ... [[Govornik se ne razumije.]] kupili jeftino tvornice, izvršilo suicida? Ja ću vam reći, niti jedan nije izvršio suicid. Dvostruko je veći broj branitelja koji su sebi oduzeli život nego što je političara koji su prošli kroz ovaj Sabor od samostalne Hrvatske, a znamo svi da je ovo danas deseti saziv Sabora. Ubila nam se jedna cijela brigada elitnih vojnika, pitam vas zašto?, je li se ikad ovaj visoki dom sastao i raspravljao o tome?, je li pokušao donijeti temeljite mjere kako bi se spriječio zastrašujući broj suicida u populaciji koja je najzaslužnija za državu Hrvatsku? Na ovom mjestu donešeno je više Zakona koje javnost percepira kao privilegiranje braniteljske populacije, a istovremeno u raspravama i brojnim aktima omaložavamo im što je najsvetije, a to je domovina. Braniteljska čast i ponos se ne može kupiti beneficijama i novcem. Oni traže poštenu nacionalnu politiku sa čvrstim temeljima domoljublja. Upravo to poručuje njih tri tisuće i sto svojim činom. Bojim se da će vladajuća koalicija HDZ-a i SDSS-a pod krinkom pomirbe donijeti nove štetne zakone koje će branitelji protumačiti kao izdaju nacionalnih interesa i uzrokovati nova nepremostiva razočarenja branitelja kojima je Hrvatska sve. Stoga u njihovo ime apeliram i molim, gospodo iz HDZ-a, ne donosite i ne pripremajte zakone koji idu protiv osjećaja branitelja, najprije ih usuglasite s onima koji su bili spremni umrijeti za ovu domovinu, pa tek onda sa svojim koalicijskim partnerima. Budete li činili protivno tome, vi ćete biti ti čiji će prst biti na okidaču oružja usmjerenog na branitelje. Ja ću sad spomenuti jednog momka, svog prijatelja koji je ratovao na Trpinjskoj cesti, Marinko Antunović, Bosanac iz sela Ljubače pored Tuzle, dragovoljno je došao u Vukovar, prošao je pakao Vukovara, prošao je Bljesak, prošao je Oluju, prošao je BiH, 2001. je pucao sebi u glavu. Nažalost takvih svaki dan imamo. Hvala lijepo.
Sada je na redu gospodin Željko Sačić koji će iznosit stajalište Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista.
Poštovani predsjedavajući, poštovane dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Ja danas neću o četnicima, o partizanima, ja ću danas govoriti o aktualnoj temi koja pogađa iznimno mnogo hrvatske ljude, obične ljude, dapače mislim da se ta tema itekako može nadovezat na mog poštovanog prethodnika ratnog heroja Mlinarića. Govorit ću vam o tragediji i drami nezaposlenih pred otpustom otpuštenih radnika Rafinerije Sisak s kojima sam imao priliku nekoliko dana razgovarati nedavno. Upoznat sam sa njihovim problemima u velikoj mjeri, sa dramom sa kojom se suočavaju, životnom dramom, a dovedeni su u tu dramu ne svojom krivnjom zapravo jednim kriminalom, mega kriminalom, korupcijom, nebrigom i nezaštitom hrvatskih nacionalnih interesa. Kronologija kriminalne prodaje INA-e znadete, o tome nemamo što dodat, osim podsjetiti se tugom i sa očajom da smo najveći dio tih dionica, presudnih upravo prodali mi hrvatski branitelji iz Fonda hrvatskih branitelja 2008. g. na kriminalni poticaj bivšeg, isto tako kriminalnog premijera Sanadera uz potporu njegovih, njegove tadašnje ministrice Jadranke Kosor, koji su digli ruku, sramotno digli ruku, da li su bili izmanipulirani, da li nisu, da li je netko dobio korist od toga i kakvu korist, to možemo samo nagađati jer institucije naše države to još nisu u cijelosti istražile i prodale su presudnih 7% dionica, što je dovelo strateškog partnera, tadašnje hrvatske države, INA-i, Mađare, MOL-a u posjed 49 i nešto posto, a već tad su praktično imali upravljanje nad INA-om i od tog doba praktično postaje, od 2009., epilog imamo pravni osudu Sanadera, Hernadi znamo di je, šta je, ali faktično, do tog doba 800, 900, 900 ljudi je u Rafineriji Sisak mirno radilo, zarađivalo za kruh sebi i svojoj obitelji. Od tog, prerađivali su oko 5 tona, 5 milijuna tona nafte, što domaće, slatke, što teške iz Bijelih noći koju je također, na kriminalni način prodano tko zna za kolike novce, ništa od toga ne znamo danas mi Hrvati, pod kojim uvjetima je praktično nemjerljivo bogatstvo iz Bijelih noći nalazište nafte koje smo mi imali u svojem potpunom vlasništvu, prodano, dano nazad u Rusiji, i kad smo prestali prerađivati, zapravo tu naftu kombiniranu, 1.9.2019. g. stvari su počele intenzivno, intenzivno propadati, a tome je još pridonijeli nekoliko objektivnih okolnosti, naime, malo se znade da je INA pretrpjela napad, cyber napad, a još više, korona kriza je učinila sve i 297 radnika je praktično dovedeno u priliku da ostane bez egzistencije. I sada mi znademo ovaj kratak opis, o tome bi se moglo puno, puno dulje, sada imamo pred sobom, 47 ljudi je kako tako interno zbrinuto, imamo pred sobom jedan problem, 187 ljudi za koje ti praktično predstavnici govore i oni sami da bi najbolje bilo, i to mi s govornice Hrvatskoga sabora sada predlažemo, da se mladi ljudi, koji imaju iskustva ostave na radnom mjestu, da se zaštite, pošto poto jer dolazi bioenergija, dolazi industrijski centar će se raditi na tom mjestu, zatim da se stariji zbrinu, kako može kroz otpremnine, itd. Također, da se potiče Ministarstvo poljoprivrede da potakne certifikate za sadnju i sjetvu i berbe tog ... [[Govornik se ne razumije.]] koji će biti ovdje u budućnosti predviđen za proizvodnju etanola, a najvažnije zapravo zbunjuje da ministar Ćorić jučer, prekjučer kaže ovdje da oni ne mogu ništa utjecati, da nemaju nikakav utjecaj, a zamislite, imaju 3 člana uprave i imaju 44% hrvatska Vlada u udjelu vlasništva [[Upadica: Vrijeme nažalost.]] pa ministre Ćoriću, molimo vas, dajte otkaz prvo članovima uprave, [[Upadica: Hvala.]] hrvatske, predstavnika u upravi MOL-a [[Upadica: G. Sačić.]] a taj novac onda dademo našim radnicima da ih brinemo kako treba [[Upadica: G. Sačić, hvala lijepa.]] koliko toliko. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Gđa. Katarina Nemet će govoriti, odnosno će iznositi stajalište Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Jučer su gradonačelnici svih 10 istarskih gradova uz župana Istarske županije uputili još jedan pisani apel na adrese Vlada Republike Austrije i Republike Slovenije, kojim traže da se obzirom na kontinuirano dobru i stabilnu epidemiološku sliku u Istarskoj županiji razmotri mogućnost da se aktualni vrlo restriktivni epidemiološki režim prema Hrvatskoj revidira na način da se mjere provede selektivno, na razini regija, odnosno županija, a ne zemlje u cjelini. Pozivam stoga i ovim putem Vladu RH da iskoristi sve raspoložive diplomatske kanale kojima će pomoći ovoj inicijativi. Pred nama je, naime, još uvijek vrijeme kada se u nekim normalnijim okolnostima prije epidemije Covida-19 odvijala vrlo uspješna turistička sezona. Pokazatelji govore kako interes za turističkim dolascima iz spomenutih, ali i drugih zemalja postoji i dalje. Taj eventualni turistički promet u postsezoni značio bi, naravno, dodatne prihode. Kad govorimo o turizmu, prilika je ovo da se kratko osvrnem i na turističku sezonu koja je sada već za nama. Unatoč mnogih otegotnim okolnostima uzrokovanim pandemijom koronavirusa i prvotnim vrlo pesimističkim prognozama, ipak smo svjedočili relativno dobroj i uspješnoj turističkoj sezoni. Posebice se to odnosi na srpanj i prvu polovicu kolovoza nakon čega su uslijedile restriktivne mjere prema Hrvatskoj od strane nama turistički važnih zemalja. Razlozi tome su više-manje poznati i u njih neću ovdje previše ulaziti. Želim samo naglasiti da na pogoršanje epidemiološke slike u Hrvatskoj tijekom ljeta nije utjecao turizam, nisu nam turisti donijeli virus već je na to utjecalo neodgovorno ponašanje pojedinaca, a onda i nedonošenje nekih odluka i mjera koje su trebale biti poduzete. Nadam se samo da će nam to svima biti dobra škola za idući put, zlu ne trebalo. U kontekstu osvrta na turističku sezonu, svakako treba uputiti veliku zahvalu i čestitke svim turističkim djelatnicima koji su na svojim leđima iznijeli ovu tešku i zahtjevnu sezonu. Zato po meni i nije smio doći u pitanje ni nastavak mjera za oporavak gospodarstva, u ovom slučaju i u turističkom sektoru kojeg je Vlada nedavno najavila. Riječ je o vrlo važnoj kariki zadržavanja radnih mjesta i opstojnosti poduzeća a iskreno se nadam da je najava produžetka trajanja mjera do kraja godine, samo tehničko pitanje te da će se mjere produžiti i do početka sezone iduće godine. No, turistički sektor čiji prihodi podsjećam, čine iznimno važnih 20-ak posto hrvatskog BDP-a a koji je i najbolji izvozni kanal nacionalnog gospodarstva, treba i dodatnu podršku države želimo li naravno da hrvatski turizam i u narednoj sezoni, u narednim godinama bude uspješan i konkurentan te na taj način doprinosi značajnim prihodima u realnom sektoru i javnim proračunima na svim razinama. Prije svega, istaknut ću problem velikog fiskalnog i parafiskalnog opterećenja koji hrvatsku turističku branšu već godinama stavlja u nepovoljan položaj u odnosu n konkurenciju iz drugih turističkih zemalja. Apeliram stoga na hrvatsku Vladu da pokaže dobru volju i razumijevanje te da poduzme konkretne korake u pravcu fiskalnog i parafiskalnog rasterećenja. I na kraju, ono što hrvatski turizam svakako treba je i nova Strategija razvoja turizma. Ona jest u izradi i sada je prigoda da se definiraju neki novi pravci i okviri razvoja turizma te da se riješe neka ključna pitanja. U sklopu strategije svakako će se trebati fokusirati na održivi turizam i redefiniranje ukupne turističke ponude uz suglasnost svih ključnih dionika. No ono što je po meni najvažnije, da na koncu ne dobijemo samo dokument u kojem će puno toga lijepo i zvučno biti napisano već da to bude realna i pravedna strateška platforma. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu gđa. Natalija Martinčević koja će iznositi stajalište Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Danas bi željela upozoriti na važnost realizacije jednog velikog i strateški važnog projekta za Varaždinsku, Međimursku i Krapinsko-zagorsku županiju ali i projekta od velike važnosti za cijelu državu a to je izgradnja brze pruge Čakovec-Varaždin-Lepoglava-Zabok-Zagreb. Mislim da će vas sve zanimati jedan podatak a to je da se danas autocestom od Varaždina do Zagreba možete dovesti za 50 minuta, a željeznicom od tog istog Varaždina do Zagreba vozit ćete se 2,5 sata. U svijetu danas je željeznica najbolje prijevozno sredstvo, najjednostavnije, najjeftinije, ekološki daleko najprihvatljivije. Brojne su države a posebno države EU-a to davno prepoznale i investirale upravo u željezničku infrastrukturu. Hrvatska nažalost to još uvijek nije prepoznala i mi smo i mi smo u komparaciji sa državama EU-a ali nažalost i u komparacijama sa državama u regiji na dnu po svim statistikama kako od putničkog tako i u teretnom željezničkom prometu. Ovdje je iznimno važno da su i država i resorno ministarstvo, a na zahtjev i inicijativu Narodne stranke – Reformisti prepoznali ovaj pravac i stavili ga u strategiju, nažalost on je u prošlom mandatu bio u velikoj mjeri usporavan međutim sada je zaista došao trenutak da se on realizira. Projektom brze pruge, to brzo naravno shvatite uvjetno jer danas vlak u Europi vozi do 320 km/h, ovo bi bila dakle brzina od 160 km/h ali u hrvatskim uvjetima to je super brza željeznica. Dakle projekt brze pruge koji se zove Lepoglavska spojnica a govorimo zapravo o gradnji i modernizaciji željezničke pruge od Čakovca i Varaždina do Zagreba čime bismo Varaždin doveli na 40 min do Zagreba a Čakovec na 50 min do Zagreba. Što osim ove vremenske razlike to znači za sjevernu regiju a posebno za Varaždinsku, Međimursku i Krapinsko-zagorsku županiju? Trenutno 4000 ljudi iz Varaždinske i Međimurske županije dnevno migrira u Zagreb. Tu su radnici, tu su studenti, dakle ta pruga je za mobilnost svog našeg stanovništva iznimno važna. Kada govorimo o gospodarstvu, tada govorimo o pojeftinjenju troškova transporta radne snage kao i o velikom potencijalu otvaranja novih radnih mjesta. Tome u prilog najbolje govori činjenica da su danas Varaždinska i Međimurska županija predvodnice u izvozu RH, evo malo brojki, dakle danas ove dvije županije zajedno imaju 6,8% udjela u stanovništvu RH, dok istovremeno imaju duplo odnosno 11,6% udjela u izvozu RH. Dodatni razlozi za realizaciju ovog projekta su svakako činjenica da ekonomski pokazatelji jasno govore da svaka uložena kuna u funkcioniranje željezničkog prometa donosi 4 kune u ekonomiju kroz izravne i neizravne efekte. Osim svega navedenog, ova pruga je i nacionalni interes jer bi ovaj pravac povezao srednju Europu odnosno Beč, Prag, Budimpeštu sa RH, tako bismo primjerice ovom prugom doveli Zagreb do Beča dakle nekakvih 3 sata i 20 minuta. Ali ključno je a bismo mi povezali i srednju Europu sa našom najvećom i najvažnijom lukom a to je luka Rijeka. E sad ovdje dolazimo do jednog ozbiljnog problema a to je činjenica da Slovenija već godinama usporava ovaj projekt, opstruira na sve moguće načine jer je naravno njima interes da štite svoju luku Kopar, zbog toga bi realizacija ovog projekta bila iznimno važna za Hrvatsku, za luku Rijeka, za povezivanje, strateški važan iskorak i važan iskorak za naše gospodarstvo. I ključno, EU itekako ulaže dakle u jeftina, učinkovita i ekološki prihvatljiva rješenja i zbog toga se ovaj projekt može financirati i sa 85% europskog novca. Zaključno, ovaj projekt imat će snažan utjecaj na gospodarstvo, turizam ali i na naš ključni problem, to je problem demografije. Ljudi naime ostaju u državama i županijama u kojima je kvaliteta života veža. Kvaliteta života prije svega podrazumijeva dostupnost radnih mjesta i naravno primjerenu plaću, ali i dostupnost i uređenost škola, vrtića, sveučilišta, jednosmjensku nastavu, besplatan prijevoz učenika i cijeli niz drugih sadržaja koje smo primjerice u Varaždinskoj županiji osigurali i zbog toga bez obzira na činjenicu što smo mi vrlo blizu Sloveniji i Austriji mi imamo jednu od najmanjih stopa iseljavanja u Hrvatskoj. Uz sve navedeno iznimno je važno i prometna povezanost i zbog toga od ove Vlade očekujem da uloži sve napore i angažira sve resurse da ovaj projekt pripremimo prije početka nove omotnice 2021.-2027. kako bi on krenuo u realizaciju, a što je bio jedan od ključnih uvjeta za podršku Reformista ovoj Vladi. Hvala vam.
Hvala i vama. Gospođa Anka Mrak Taritaš iznosit će stajalište Kluba zastupnika IP-a, Pametnoga i GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Mislimo da je danas baš jedan zgodan dan da malo progovorimo o stanju u pravosuđu u RH. Hrvatska, a to nije niti novost niti tajna ima ozbiljan problem s pravosuđem, kako s njegovim funkcioniranjem tako i s dojmom koji građani o njemu imaju. A iz tog dojma proizlazi i povjerenje odnosno nepovjerenje u pravosuđe vlastite države, a to povjerenje kod nas je katastrofalno. Prema redovitom godišnjem istraživanju Europske komisije o stanju pravosuđa zemalja članica, mi smo i ove godine najgori kada je u pitanju dojam koji građani imaju o nezavisnosti pravosuđa. Nismo ni među lošima, nismo ni među najgorima, mi smo baš najgori, zadnji u EU. Naši građani ne vjeruju svom pravosuđu i to je naprosto jednostavno tako. Istovremeno drugi smo po redu u Uniji, odmah iza naših susjeda Slovenaca po broju sudaca na 100.000 stanovnika, po trošku pravosuđa u dijelu BDP-a smo treći u Europi. Dakle imamo najviše sudaca, trošimo najviše, a povjerenje nam je na samom dnu. Iz godine u godinu situacija je ista, a u takvim situacijama znamo da i kada stojimo na mjestu mi zapravo nazadujemo jer svi oko nas idu naprijed. I onda naš Vrhovni sud, jučer smo imali prilike to vidjeti, opet donese jednu od odluka zbog čega se svi zajedno pitamo kud ide sav taj novac i što rade svi ti suci? Odluka Vrhovnog suda kojim je smanjio zatvorsku kaznu zlostavljaču djeteta osuđenom za 11 kaznenih djela, zato što je izrazio žaljenje je još jedna korak dublje u kaljužu u koju se zakopava hrvatsko pravosuđe. Posebno je skandalozno obrazloženje odluke u kojoj među ostalim piše da se kazna smanjuje zato što je pretežito riječ o kaznenim djelima kojima se izravno ne napada spolni integritet djece. Neću pročitati ono što je pisalo u zagradi, svega toga, to imate priliku sami pročitati. Treća grana vlasti u Hrvatskoj postavlja se iznad građana kojima bi trebala služiti i pravda se u Hrvatskoj ne dijeli čak ni onim najranjivijima djeci. Najviše zabrinjava što je ovo odluka Vrhovnog suda, najviše sudbene instance u Hrvatskoj. Taj sud bi trebao biti utočište za sve kojima su prava povrijeđena u sudskim postupcima na nižim sudovima. Ovaj slučaj kao i mnogi drugi prije njega pokazuje da Hrvatskoj hitno treba reforma pravosuđa i to ne neka općenita koja služi samo kao isprazna fraza nego neodgodiva, temeljita i učinkovita kadrovska reforma. Nažalost, jasno je od kuda dolazi to nepovjerenje naših građana u pravosuđe. Oni nije u stanju zaštiti ni one najranjivije nad kojima su počinjena najteža kaznena djela. Stoga se svi zajedno trebamo pitati, kako će se nositi sa spisom u predmetu Agrokor koji ima više od 80.000 stranica i nikom to nije jasno. Danas imamo prilike i vidjeti i rasprava koja je bila kakva će to sudnica biti, dal će to biti u dvorani, kako će se to sve zajedno saslušavati, koliko će to godina trajati, dali će to biti 10,15, 20 godina. Nakon što procesi dugo traju, nakon 15 ili 20 godina više nitko neće znati zašto je bilo i zašto se je pokrenulo i zašto to traje. I stoga ne čudi percepcija svih naših sugrađana kad je u pitanju pravosuđe, kada je percepcija njih da nam je pravosuđe zaista na najnižim mogućim razinama. Stoga ovo je jedan od trenutaka kada se trebamo probuditi i nešto napraviti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je gospodin Silvano Hrelja koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Cijenjene kolegice i kolege. Svaki mjesec guverner HNB, premijer, Miljka Didulica i ja plaćamo isti iznos mjesečne pristojbe za HRT 80 kuna. Moja kao i vaša plaća je dobra, premijerova još bolja, guvernerova najbolja, a gđa. Miljka prima mirovinu od 723,98 kuna, zar ovo nije apsurdno, plaća se isto jer smo svi, imamo znak jednakosti da smo svi vlasnici RTV prijamnika, jel apsurdno, slažete se? Je. Slučaj Miljke Didulice o kojem čitam ovih dana potvrđuje da birokrati često moraju staviti srce u ladicu da bi mogli obavljati svoj posao. Udovica iz Sunje ima 91.g. i 723,98 kuna mirovine. HRT gđi. Miljki ne želi odobriti smanjenu pretplatu jer je ona nova pretplatnica. Po njihovim propisima da je došla u listopadu 2015. s manje od 1.500 kuna mirovine dali bi joj povlasticu odnosno 50% smanjenu RTV pristojbu, al nije mogla jer je tada pretplatnik bio njezin pokojni muž koji je nedavno, nedavno umro. U 2020.g. sa 730 i, 723,98 kuna mirovine ona mora davati puni iznos što u njenom slučaju znači 11% mirovine. Objašnjenje HRT-a je da nije zadovoljila formalno pravne uvjete, te da su propisi važni kako se ne bi zloupotrebljavalo pravo na način da kućanstvo kao vlasnika prijamnika prijavi svoje umirovljenike s bijednim mirovinama. Iz perspektive djelatnika HRT-a osoba s malom mirovinom je potencijalna prijetnja njihovoj prihodovnoj strani, možete to zamislit? A to javni servisi brane životom često ne uzimajući u obzir kako taj život žive oni koji ih plaćaju. Udovica, udovica Miljka s mirovinom od 723,98 kuna je primjer o kojem se mora razmišljati kada se donose ovako socijalno osjetljive odluke. Ako je odluka takva da umirovljenica s 723,98 kuna ne može dobiti pravo na smanjeni namet, ta odluka nije ni osjetljiva, ni socijalna. Iz perspektive HRT-a umirovljenik s mirovinom debelo ispod granice siromaštva nije osoba kojoj treba odobriti smanjenu pretplatu nego zlatna koka kućanstva kojem može uštedjeti 40 kuna mjesečno. Takav ciničan pogled na ljude zanemaruje i činjenicu da je najviša, najvišu stopu rizika od siromaštva imaju upravo starija samačka kućanstva 48,1% i empatiju koju je teško ne osjetiti kad čitate o Miljki. Socijalno osjetljive mjere trebali bi biti kombinacija tih dvaju čimbenika, činjenica i empatije. Ako Miljka nije u mjeri, mjera nije dobra. Dakle, što gospodo mijenjajte, mijenjajte mjeru. I zato sam ja danas pokrenuo inicijativu za promjenu ove neživotne odluke nadzornog odbora HRT-a koju je dosad podržalo 46 zastupnika i hvala im na tome. A vi u nadzornom odboru ozbiljno razmotrite ovu inicijativu jer HS vas imenuje, razrješava, raspravlja vam o vašim izvješćima i mijenja vaše zakone. Prema tome, učinite korak koji se od vas očekuje. Zašto polažemo pravo na ovakvu inicijativu? Godine 2015. na inicijativu HSU-a doneseno je upravo ova odluka s kojom umirovljenici s mjesečnim prihodom manjim od 1.500 kuna plaćaju 50%, posto pristojbe. Nadalje, u veljači 2020. koja se od tada nije mijenjala. U veljači 2020.g. HSU u proceduru šalje prijedlog zakona o dopuni Zakona o HRT-u u kojem se traži da svi pretplatnici s mjesečnim prihodima manjima od 1.500 kuna uopće ne plaćaju RTV pristojbu, a 50% plaćaju oni koji imaju između 1.500 i 2.340 kuna prihoda. U prijedlogu također ističemo, u ovom našem današnjem prijedlogu ističemo da spomenuta odluka nadzornog odbora diskriminira sve umirovljenike koji su otišli u mirovinu nakon 12. listopada 2015.g., odluka diskriminira i na temelju [[Upadica: Vrijeme gospodine]] dobi između umirovljenika s niskim primanjima i ostalih građana sa istim i nižim primanjima. Hvala vam lijepa, oprostite.
I žao, ne meni je žao što sam vas morao prekinuti. g. Miro Bulj će sada iznosit stajalište Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala lijepo. Evo vrijeme stanke, moram kazati i još jednom poslati poruku građanima, poglavito 2/3 Hrvatske koje su prazne, da, a i nama ovdje da je fokus posljednjih mjeseci tj. poslije izbora i prije izbora bio uglavnom na Zagrebu zbog nemilog događaja koji je bio, znači prirodna katastrofa, to je bio potres i najviše se govorilo o Zagrebu. Međutim, štete koje imaju područja koja se ne spominju jel nisu u centru Hrvatske, to su područja odakle dolazimo mi saborski zastupnici iz ruralnih tzv. područja, pa bi ja ovdje samo osvrnuo na slučajni neki, prije neki dan posjet premijera Plenkovića koji je došao još jednom govoriti o projektima koje svake 4.g. spominje na području Dalmatinske zagore tj. Splitsko-dalmatinske županije, pa bi ovdje javno poslao poruku premda ne znam sluša li netko od njih ovo, vidimo kad, da nam je stanke stavilo točno u vrijeme kada apsolutno ne pokaziva se interes da se to čuje, međutim nadam se da će doprijeti ovaj glas mene kao saborskog zastupnika koji predstavlja ljude s područja Dalmatinske zagore, a malo nas je ovdje iz toga područja koje je ogromno područje, koji je veliki potencijal. Prije 2.g., 2,5.g. u Splitu je bila sjednica Vlade, obećano je 2 milijarde kuna projekata, do sada je izvršeno 0 kuna, a prije neki dan premijer obećaje u Splitu sa Blaženkom Bobanom koji apsolutno ništa nije napravio za Splitsko-dalmatinsku županiju osim što je još više ljudi otišlo iz Splitsko-dalmatinske županije i gradonačelnikom Oparom opet obećaje iste projekte, ali 11 puta je veći broj obećanja tj. broj u novcu, 22 milijarde nečega. Klepaju braća milijarde, dok oni to govore u Dalmatinskoj zagori od Krke do Neretve samo od kad su županije osnovane je 100.000 ljudi manje, u Cetinskoj krajini ove godine imamo 2 razreda manje učenika prvašića. Ja bi postavio ovdje pitanje, ključni projekti, dao sam u prošlom mandatu, u mandatu ovde i amandmane, upozoravao na probleme, pa nekoliko projekta da se ispuni, pa čak je ovdje bivši ministar Bošnjaković koji je jedini sud, Općinski sud u Sinju i Dalmatinskoj zagori ugasio, ugasio ga i to bez trunke savjesti, brige za tim područjem. Napravili ste spaljenu zemlju, vi i vaš premijer na tom području i svi župani, totalnu spaljenu zemlju. I nemojte obećavati lažni projekti. Kad su vam davani amandmani ovdje za povezivanje Cetinskog kraja sa brzom cestom Kukuzovac – Križice, odbijali ste vi, vaša Vlada, zašto to, ako je pokrenuto 2016. dokumentacija zbog čega? Jedino što je napravio ministar ugroze okoliša i tada, ugroze okoliša ne očuvanja okoliša je smeće doterao uz rijeku Cetinu da bi se poslije rugao, evo danas raspravljamo, da bi se rugao s nama, a danas raspravljamo o Parku prirode Dinare. Ma nemojte se rugati više s nama. Što je sa projektima koje ste obećali na sjednici na kojoj ste vi bili ministre Bošnjaković jer vi ste jedini ovdje sada iz toga vremena, što je sa projektima? Ništa, nula, nije to smiješno, to je vapaj toga naroda, ja se koliko držite do toga naroda nemate uopće zastupnika iz tih područja, da iz Cetinske krajine nije nula, jedini sam ostao, nije vas briga. Služe vam, taj narod samo kao glasačko tijelo gdje metite ruku na srce i pozivate se na domoljublje. Veće štete ste napravili, veće nego svi okupatori od Turaka, svi koji su prošli doli, fašista, komunista, nacista, svih Srba, ovih, oni, sve koje vi nabrajate, veće ste štetočine, niti jedan projekat, nula kuna ulažete na to područje. Gori ste od jedne elementarne nepogode.
I na kraju ispred Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka iznosit će stajalište gospodin Tomislav Tomašević. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja mislim da je danas baš jedan dobar dan da pričamo malo o javnim poduzećima i o tome kako se upravlja javnim poduzećima u Hrvatskoj. Oni koji su jučer bili ovdje u sabornici na raspravi o Zakonu o šumama sjetit će se da sam govorio upravo o tome kako se upravlja javnim poduzećima na državnoj razini, al isto tako i na lokalnoj razini. Uzeo sam primjer Hrvatskih šuma, podsjetio da je tada i predsjednik Uprave Hrvatskih šuma prije samo nekoliko mjeseci uhićen radi istrage koja se veže uz Josipu Rimac, vidjet ćemo kako će ta istraga ići dalje. Međutim, ono što mislim da je opće mjesto ne znam da li uopće tu možemo raspravljati o tome vijest da se javnim poduzećima u Hrvatskoj upravlja kao više-manje stranačkim bankomatima i to je više pravilo nego iznimka. Način kako se kadroviraju direktori javnih poduzeća jest da su to uglavnom stranački ljudi, stranački kadrovi, vidimo i danas jedan predsjednik uprave JANAF-a koji je uhićen, stavlja mu se na teret trgovanje utjecajem i isto ćemo vidjeti kako će ta istraga ići dalje. Međutim, on je jedan kako bi rekao vječni skoro kadar za direktora javnih poduzeća. Uglavnom ih se postavlja stranački, znači kad gledamo formalno prema zakonu kako to ide u skupštini javnih poduzeća pa možemo govoriti o JANAF-u kao državnoj tvrtki, a isto tako i o Vodoopskrbi u Velikoj Gorici koja se isto spominje u ovoj aferi danas kao lokalnom javnom poduzeću. Uglavnom znači ili u tim javnim poduzećima u skupštini je ili resorni ministar član skupštine ako se radi o državnim poduzećima, a ako se radi o lokalnim javnim poduzećima onda je to gradonačelnik. I onda imamo upravu koja se bira kako se bira, kažem stranački se kadrovira, ako postoje javni natječaji oni su unaprijed dogovoreni pa se čak i rijetko kada i javlja konkurencija na te javne natječaje, uglavnom imamo jednog kandidata. Ali ono što je još bitnije jest da nadzorni odbor koji bi trebao nadzirati rad javnih poduzeća, to bi mu bila svrha u svakom poduzeću je isto tako postavljen od strane vlasti i to na način da su članovi tog nadzornog odbora gotovo isključivo stranački poslušnici, tako da imamo stranačku zapravo kontrolu nad javim poduzećima i od strane skupštine i od strane uprave, a onda i ono što je najgore od strane nadzornog odbora. Tako da se onda uglavnom i dalje unutar tih javnih poduzeća kadrovira stranački, tako da se ta javna poduzeća kad raspisuju različite javne nabave često onda odu pobijede opet različita privatna opet privatna poduzeća koja opet često nećete vjerovati doniraju strankama upravo koje su na vlasti u tim gradovima ili na državnoj razini i tako sve ide fino u krug, stvara se tzv. kružna ekonomija možemo to tako nazvati. Rješenje, očito se radi o sustavnom problemu, evo danas se spominju, vidjet ćemo u pet sati Mandatno-imunitetno povjerenstvo će imati sjednicu gdje će odlučivati da li će skinuti imunitet kolegama našim saborskim zastupnicima u ovoj konkretnoj aferi današnjoj se spominju i HDZ-ovi kadrovi i SDP-ovi i HNS-ovi. Ja smatram da se radi o strukturnom problemu, o načinu kako se uopće upravlja javnim poduzećima o zakonskom okviru i o praksi. Rješenje za to jest promijeniti način kako se biraju nadzorni odbori javnih poduzeća, promijeniti sastav nadzornih odbora javnih poduzeća, tzv. demokratizacija javnih poduzeća. Javna poduzeća su javna zato da bi ostvarivala javni interes i javnost bi trebala biti ta koja nadzire kako se upravlja javnim poduzećima i da li se doista njima upravlja u javnom interesu. Zato postoje brojni primjeri širom Europe i na lokalnoj razini i na državnoj razini na način da se u nadzorne odbore osim predstavnika vlasti, što je naravno normalno, stavljaju i predstavnici radnika što po Zakonu o trgovačkim društvima jedan bi trebao biti, ali mi smatramo da bi trebalo biti više jer taj jedan nije dovoljan i uvijek se na njega radi pritisak unutar javnog poduzeća. Međutim, ono što je najbitnije da su u nadzornim odborima javnih poduzeća prisutni korisnici. Korisnici, ako se radi o komunalnim uslugama tih komunalnih usluga, ako se radi o komunalnim poduzećima, znači fizički korisnici, tvrtke, predstavnici udruženja poduzeća koji su korisnici tih javnih poduzeća, neovisni stručnjaci tako da se raširi taj društveni nadzor nad javnim poduzećima jer jedino je to strukturni granat da će se javnim poduzećima upravljati u javnom interesu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Shodno našem dogovoru imamo sada pauzu do 15:00 sati. Hvala lijepa. STANKA 13:43 SATI
Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici dobro jutro. Nastavljamo s radom, točkom, kolega Bulj izvolite.
Ništa završite, stanku sam mislio tražiti na ovu točku pa kad …
Pa dajete, ajde da se držimo reda.
Sorry, sorry, ok.
Kolegice Benčić, izvolite. Pa dajte barem da najavim točku, ajde. - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 16 Predlagatelj je Vlada na temelju Članka 85. Ustava i Članak 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno Članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu i Odbor za financije i državni proračun, pa prije nego što dam riječ predlagatelju kolega Bulj i kolegica Benčić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Tražim stanku u ime Kluba MOST-a 10 minuta, ovim prijedlogom o koncesiji se razvlašćuje Hrvatski sabor pod krinkom da se zahtjev interesa RH ne utvrđuje, nacionalni interes RH, u Hrvatskome saboru. Najbolje bi bilo da ste donijeli zakon ovdje nama prijedlog da razvlastite sabor skroz jer inače ste dali cijelu RH u koncesiju i vlasništvo tko zna čijih interesa osim interesa hrvatskoga naroda. Da ne nabrajamo sve koncesije koje ste dali protiv interesa naroda od izvora pitkih voda npr. izvor Cetine na sjednici Vlade Zorana Milanovića 2015., 37 sekundi je se raspravljalo, 37 sekundi o dodjeli koncesiji za izvor Cetine stranim investitorima. 5.000 kuna mjesečno. I tako sve izvore. Daje još poljoprivredno zemljište, dajte naše energetske resurse koje ste dali također u koncesiju protiv interesa hrvatskog naroda, interes strani koji čupa samo novac iz džepova hrvatskih građana kroz Zakon o obnovljivim izborima energije koji je donio vam koalicijski partner Ivan Vrdoljak vaš iz HDZ-a. Tako da su ove štete koje ćete napraviti ovdje, ako je želite hitno poturiti ovdje u proceduru. Zbog toga kolegice i kolege, zbog toga što nas Vlada razvlašćuje tražim od nas saborskih zastupnika da se ovaj zakon povuče iz procedure i da se da normalno u minimalno 2 čitanja i da se javnost o ovome više informira. Dosta prodaje interesa RH i nacionalnih resursa. Hvala lijepo.
Hvala vam. Stanka će biti odobrena. Izvolite kolegice Benčić.
Zahvaljujem. Također tražimo stanku u trajanju od 10 minuta kako bi se mogli konzultirati među drugim oporbenim zastupnicima i zastupnicama oko situacije da je ovaj zakon stavljen u hitnu proceduru međutim sa obrazloženjem da se radi o usuglašavanju sa pravom EU. U samom obrazloženju zakona stoji da se zapravo zakon mijenja iz razloga što je Hrvatska dobila, dakle odluku Europske komisije o povredi prava, međutim ne prilaže se sadržaj te odluke. Nama se čini da obrazloženje nije pokrilo čitav tekst te odluke, a da se u samom prijedlogu zakona mijenjaju i određeni članci koji nisu bili obuhvaćeni tom odlukom. Mi bi zaista tražili da se odluka priloži tekstu obrazloženja, čitava, prevedena kako bi svi zastupnici mogli, kako bi svi zastupnici mogli pročitati i razumjeti jer samo na taj način zapravo možemo ocijeniti da li je sve ono što sada ulazi u izmjene zakona o koncesijama zaista traženo od Europske komisije ili je to samo povod da se zapravo liberalizira sustav koncesija posebno u dijelu podugovaranja i posebno u dijelu gdje se zapravo RH reže mogućnosti raskidanja ugovora kada se radi o povredama javnog interesa RH. Dakle, smatramo da je ovo izuzeto važna tema, da ionako imamo problema sa načinom na koji se daju koncesije, sa transparentnošću čitavog procesa, sa načinom objavljivanja odluka i procedura i mislim da nije dobro da jačamo još više nepovjerenje i dajemo argumente za nepovjerenje prema proceduri. Hvala.
Stanka će i vama biti isto tako odobrena. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a također tražim stanku od 10 minuta kako bi prije svega hrvatskoj javnosti iznio točan stav i točne okolnosti zbog kojih se ovaj zakon donosi. I gospođi Benčić i gospodinu Bulju bi poručio da bolje pročitaju zakon, da utvrde sami koliko su promašili u ovim svojim traženjima stanke. Naime, ovim zakonom se Hrvatski sabor ne razvlašćuje. Kad je u pitanju mogućnost ukidanja ugovora, kada Hrvatski sabor utvrdi da se radi o javnom interesu. Ovdje se govori kako nije moguće mijenjati ugovor o koncesiji temeljem javnog interesa … utvrdi Hs jer se te pretpostavke moraju definirati i utvrditi prije samog postupka sklapanja ugovora o koncesiji. Međutim, ukoliko to traži javni interes RH, HS temeljem čl. 72. gospodine Bulj pročitajte, temeljem čl. 72. ovog zakona može zatražiti poništenje odnosno ukidanje ugovora o koncesiji. Prema tome, zakon i HS ovim izmjenama zakona ne razvlašćuje HS kada je u pitanju interes RH. A gospođi Benčić bi također rekao da je HS svojim Poslovnikom utvrdio da se po hitnom postupku donose izmjene zakona kada se to radi zbog usklađivanja sa europskim direktivama. Gospođi Benčić bi poručio da može pronaći gdje god želi, samo se treba malo potruditi, a zbog toga i postoje klubovi u HS-u, pročitati direktivu iz koje i zbog koje se ovaj zakon usklađuje pa bi vidjela da se upravo ova izmjena u skladu s tom direktivom.
Hvala vam lijepa. Kolega Bulj povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolega Bačić je povrijedio čl. 238. Poslovnika je rekao da ja pročitam ovaj prijedlog … /Govornici govore u isto vrijeme./ … pročitajte čl. 62. točka 2. da se briše HS … /Govornik isključen./ …
Kolega Bulj isključio sam vas zato što ovo nije povreda Poslovnika, to jako dobro znadete i molim vas da, iskusni ste dugo ste već u Saboru, nemojte to činiti. Dobivate opomenu. Kolegice Benčić hvala lijepa. Dobro, idemo dalje. Bit će odobrena stanka. Kolega Dretar, izvolite.
Hvala najljepša gospodine predsjedavajući Hvala što ste mi dali riječ i mi ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta tražimo stanku jer ovdje se potpuno jasno i prezentno igramo sa teritorijem RH kao jednim od sastavnih dijelova onoga što možemo zvati nacija i nacionalni ponos. Poštovanom kolegi Bačiću koji nam evo poručuje da malo čitamo bi poručio da mi već godinama čitamo svakojake vragolije članova vaše strane vezano upravo uz dodjele koncesija, pa lijepo vas molim i vi pročitajte direktivu, vjerujem da ste imali vremena to učiniti. Naime i toj direktivi precizno se piše da se treba konzultirati odnosno koristiti i članke Zakona o javnoj nabavi, da ne govorimo Zakon o koncesijama i ovdje pred nama je prijedlog promjena i izmjena Zakona o koncesiji u kojem je to sve vrlo nejasno i maglovito, a znamo da je igranje u magli nešto što je jako, jako, jako popularno kod vas i vaših prijatelja. Evo upravo smo dobili informaciju da je policija uhitila gospodina gradonačelnika Velike Gorice, nešto je to povezano sa JANAF-om pa vjerujem da će to biti jako, jako zanimljivo pratiti u sljedećim danima. Razlog zbog kojeg tražimo stanku je naravno čl. 206. Poslovnika HS-a koji govori o usvajanju hitne procedure, ne samo da tražimo stanku nego i povlačenje iz saborske procedure jer usklađivanjem sa direktivom EU i Vijećem Europe nije jasno posebno u stavcima gdje se govori o sukobu interesa, u procesu dodjele koncesija, a naravno i već spomenutog nejasnog povezivanja sa određenim člancima Zakona o koncesijama i Zakona o javnoj nabavi. Hvala lijepa.
Stanka će biti i vama odobrena. Javlja li se još netko? Ako ne, nastavit ćemo u 9:55. STANKA U 9:43 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,57 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavit ćemo s radom. Kao što sam i najavio, sada će nam predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama, pa molim poštovanog Zdravka Zrinušića, državnog tajnika u Ministarstvu financija da uzme riječ. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici. Što se tiče Zakona o koncesijama, htio bih samo podsjetiti da je on donijet na sjednici HS-a 30. lipnja 2017. g. i objavljen u Narodnim novinama 69. godine, a donesen je u cilju usklađenja sa Direktivom 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovora o koncesiji. EU komisija provela je evaluaciju prenošenja direktive u nacionalno zakonodavstvom, dakle u taj zakon te je putem službene opomene, odnosno Potvrde broj 2018/2269 obavijestila RH o rezultatima evaluacije i izrazila svoje nedoumice i pitanja koja su se nametnula prilikom provjere same usklađenosti. RH poslala je odgovor, potom je s predstavnicima EU održala 2 sastanka u srpnju i rujnu 2019. te su raspravljene spomenute odredbe. Budući da se u pojedinim segmentima utvrdilo neodgovarajuće odnosno nepotpuno prenošenje odredbe Direktive, pristupilo joj se izmjeni Zakona o koncesijama koji se predlaže ovom prigodom i koji je pred vama kao zastupnicima u HS-u. Te norme su sadržane u svega 17-tak članaka, norme, a u osnovi odnosi se na sljedeće. Izmjena definicije gospodarskog subjekta. Naime, definicija gospodarskog subjekta bila je jedna od primjedbi EU komisije na prenošenje same direktive, odnosno .../nerazumljivo/... prema toj službenoj opomeni navodi se da pojam gospodarskog subjekta mora biti interpretiran široko jer ovakva ograničenja, odnosno ograničavajuća interpretacija koncepta gospodarskog subjekta ograničava opseg primjene Direktive te Komisija smatra da navedeno predstavlja povredu odredbi Direktive. EK smatra da bi se gospodarski subjekti trebali tumačiti, dakle u tom širom smislu bez obzira na pravni oblik u kojem su izabrali pojedinačno djelovati. Dakle, do sada, naša norma je bila u kontekstu odredbi ZTD-a, oni su to zahtijevali u šire i u tom smislu u čl. 5 postojeća definicija koja je govorila da je gospodarski subjekt fizička ili pravna osoba ili zajednica tih osoba koja na tržištu nudi izvođenje radova ili posla, isporuku robe ili pružanja usluga, sada je promijenjena na način da je interpretacija-gospodarski subjekt je fizička ili pravna osoba, uključujući podružnicu ili javno tijelo ili zajednica tih osoba ili tijelo, uključujući svako njihovo privremeno udruženje koja na tržištu nudi izvođenje radova ili poslova, isporuku roba ili pružanje usluga. Dakle, u suštini, dodane su riječi „uključujući podružnicu ili javno tijelo ili tijelo uključujući svako njihovo privremeno udruženje“. Nadalje, precizirane su odredbe u sukobu interesa, na način da smo ove norme povezali sa normom iz Zakona o javnoj nabavi, pa je u čl. 7. dodan riječi „u skladu s posebnim propisima kojima se uređuje javna nabava, a koji se odnose na sukob interesa“. Direktiva predviđa također, davanje koncesije između javnih subjekata kao i u području obrane i sigurnosti, a ako nacionalno zakonodavstvo takve stvari ne želi davati u potkoncesije, kao što je se to odlučila RH, dakle, da davatelji koncesije ne daju koncesije međusobno i da nema koncesije u području obrane i sigurnosti, nužno je bilo tu normu prenijeti u nacionalno zakonodavstvo pa u tom smislu dopunjene su odredbe čl. 7. i čl. 8. sa tim odredbama. Nadalje, dodani su i ostali razlozi isključenje gospodarskog subjekta u smislu mogućnosti dobivanja koncesije pa je tako u čl. 25. propisane su ostali razlozi, pa bih samo kratko pobrojao. U osnovi se odnose na nepoštivanje odredbi iz kolektivnih ugovora, osobito isplata obveze ugovorene plaće, potom u slučaju otvaranja stečaja, ako je gospodarski subjekt pravomoćno osuđen za kazneno djelo ili prekršaj u vezi sa obavljanjem profesionalne djelatnosti, potom ako se može dokazati odgovarajućim sredstvima da je gospodarski subjekt učinio težak profesionalni propust, ako se može na odgovarajući način dokazati da je gospodarski subjekt sklopio sporazum s drugim gospodarskim subjektom koji ima za cilj narušavanje tržišnog natjecanja, potom ako je gospodarskom subjektu zbog značajnih ili postojećih nedostataka tijekom provedbe bitnih zahtjeva iz prethodnog ugovora o koncesiji ili ugovor o javnoj nabavi raskinut prethodno sklopljeni ugovor o koncesiji ili određena obveza naknada štete ili slične sankcije; potom u kontekstu i prethodne rasprave u HS-u vezano za odredbe iz čl. 62., EU komisija smatra da je Hrvatska prekršila čl. 43. Direktive, a to je dakle, citirao bih postojeću normu iz čl. 62. gdje govori da ugovor o koncesiji može se izmijeniti bez pokretanja novog postupka davanja koncesija u slučajevima, pa pod 1. kada HS utvrdi da je ugrožena nacionalna sigurnost i obrana države, okoliš ili ljudsko zdravlje, potom, pod 2. ako to zahtjeva interes RH utvrđen u HS-u i pod 3. u drugim slučajevima određenima posebnim zakonom. Dakle, primjedba EU komisije se odnosila na ovu točku 2. gdje je interpretacija, ako to zahtijeva interes RH utvrđen u HS-u s njihovog stajališta ocijenjen arbitrarno odnosno da se može u toku postupaka bilo kojega arbitrarno utjecati i da postojeće točke prva i treća dovoljno osiguravaju pravnu zaštitu RH, a ponovit ću, prva točka kaže kada HS utvrdi da je ugrožena nacionalna sigurnost i obrana države, okoliš ili ljudsko zdravlje ili, točka tri u drugim slučajevima određenima posebnim zakonom, pa Europska komisija smatra da ako će bit takvih stvari da je nužno donijeti i posebni zakon kojim se to određuje ili isključuje u, u smislu prestanka ugovora ili izmjena Ugovora o koncesiji. Potom, detaljnije se propisuje način izračuna nove procijene vrijednosti koncesije, do sada to nije bilo, pa se u tom istom čl. 62. u st. 7. dodaje odredba da se valorizira odnosno revalorizira vrijednost, koncesijska vrijednost putem indeksacija. Ako Ugovor o koncesiji ne sadrži odredbe o indeksaciji onda se uzima i u obzir prosječna inflacija. Uz ostalo tu su još i odredbe koje su promijenjene nevezano za Europsku komisiju u kontekstu iznijetih sugestija i primjedbi kako unutar državnih tijela, tako i u raspravi koja je bila na 16. sjednici HS kada je u prvom čitanju 7. travnja 2020. ovaj visoki dom ovaj zakon i prihvatio u prvom čitanju gdje nije bilo sadržanih primjedbi i prijedloga osim ovih koji sam, koje ću sada spomenuti, pa se u tom smislu išlo u ovome postupku kao hitni postupak iako je dakle proceduralno, znači bez obzira što je bilo prvo čitanje u međuvremenu bilo ponovno konstituiranje HS, pa je bilo nužno ponoviti postupak. Dakle, ovdje se sada dorada čl. 69. na način da se dopunjene odredbe o zakonu u vezi pitanja potkoncesija na način da se obuhvat osnovice za obračun naknade za koncesiju uključuje prihod potkoncesionara odnosno potugovaratelja. Navedenom odredbom se onemogućava izbjegavanje plaćanja stvarnih koristi koje se ostvaruju na koncesioniranom području kada koncesionar odobrava potkoncesiju. Naime, dakle sadašnja osnovica za obračun koncesije čini isključivo prihod koncesionara i u kojem se pribraja potkoncesijska naknada. Novom odredbom u ovu novu osnovicu ulazit će i prihodi potkoncesionara. Što to životno znači? Npr. ako je netko dobio koncesiju, a onda dalje daje u potkoncesiju i njegov prihod je bio 100, a taj potkoncesionar sada ostvaruje prihod 50. Po novome će biti svih 150 uzeto kao osnovica za izračun, tako da bi se ovakvo normativno rješenje željelo na ispravan način vrednovati koristi koje se stječu na koncesionarskom području i da se osigurava ispravno vrednovanje koncesijske naknade i onemogućava na kraju krajeva izigravanje osnovnih načela i obveza Ugovora o koncesiji. Dodatno još bi na kraju naglasio, tijekom sjednica Odbora za zakonodavstvo, a u međuvremenu smo i dobili, obaviješteni smo da će i biti amandman na čl. 11., 12. i 13. koji su normativne prirode, pa u tom smislu kao predlagatelj zakona ovim putem bi te, taj amandman i prihvatili. Evo, hvala lijepo svima na pozornosti.
Hvala vam lijepa. Idemo sada sa replikama. Prvi je na redu poštovani kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče, predloženim čl. 9. briše čl. postojećeg zakona 62. st. 2. koji je, razvlašćuje HS, ali je obrazloženje smiješno da nisu određeni strateški tj. nacionalni interesi. Koji su to nacionalni interesi? Pa zašto ovo brisat? To vam je isto da HS izbriše kako se proglašava ratno stanje jel ko zna oće biti rata naravno. Pa zbog čega razvlašćujete HS? Po direktivi EU, pa nije to sveto pismo, nije to zapovid. Mi smo oni koji su odgovorni narodu, mi smo oni koji donosimo odluke što se tiče strateških interesa, zaštite naših nacionalnih resursa, nikakva direktiva jel direktiva nije zapovid, jel mi nismo potlačeni narod ili ova [[Upadica: Hvala vam]] vlada smatra da jesmo. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženom zastupniku na upitu. U biti suština primjedbi Europske komisije nije da se razvlasti HS nego je njihova primjedba bila da je ova norma u točki 2 preopćenita i da može biti arbitrarna u tijeku bilo kojih postupaka koji su se već dovršili ili su u tijeku u smislu već potpisanih ugovora i konzumiranih Ugovora o koncesiji. Smisao je dakle bio da HS kao što to navodi u točki 1, naravno ako je u pitanju nacionalna sigurnost i obrana države, okoliš ili ljudsko zdravlje. A isto tako tu ostaje točka 3 u kojoj je rečeno da i u drugim slučajevima određenima posebnim zakonom što tehnički znači da HS uvijek može donijeti posebni zakon kojim će lege artis i jasno i decidirano biti propisano postupanje u svakom pojedinom slučaju. Hvala lijepa.
Drugi je na redu kolega Zekanović, nema ga, pa gubi pravo na repliku. Treći je kolega Lalovac, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Pa možda samo informaciju kako sada stoje u proračunu prihodi od koncesije, a možda nekakvi preliminarni podaci ako imate. I znam da smo već bili govorili negdje u travnju da će se vlada dat i nekakve moratorije odnosno reprograme na te Ugovore o koncesijama jel je tad bilo pogođeno, pa možda ako imate nekakav zadnji podatak o tome? Hvala lijepo.
Evo, hvala lijepo na postavljenom upitu. Dakle, što se tiče prihoda sumarno gledajući unazad 3.g. i uključujući ovih prvih 8 mjeseci 2020.g. ukupno su iznosili milijardu 437 milijuna kuna 2017., 2018. milijardu 321 milijun kuna, 2019. milijardu 68 milijuna kuna i za prvih 8 mjeseci ove godine 573 milijuna kuna. Naglasio bi da ovih 8 mjeseci je naravno obuhvaćeno ovim periodom od kovida gdje je značajan dio tih obveza i odgađan. Podsjetio bih da Porezna uprava u dijelu svoje nadležnosti i Carinska uprava u dijelu svoje nadležnosti kao jedinice lokalne i područne samouprave u dijelu svoje nadležnosti, svaka je u svom dijelu išla izlaziti u susret u smislu gospodarskih subjekata da prežive ovo razdoblje. Možda ako dopuštate naglasiti da u kontekstu i nadzora Carinska uprava je provela [[Upadica: Vrijeme, hvala vam lijepa.]] 470 i 7 nadzora.
Hvala vam lijepo. Kolega Zekanović tražili ste stanku. Kolega Zekanović ja vas molim gubite pravo na stanku [[Upadica: Zašto predsjedniče?]] zato što sam vas prozvao, a vi tamo razgovarate, gubite pravo na stanku, žao mi je ovako se ponašati nećete [[Upadica: Predsjedniče sabora ispričavam se, ja sam bio malo…]] izvolite sjesti, gubite pravo na stanku. Ovako se ponašati … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Izvolite sjesti [[Upadica: Dakle …]] dobivate drugu opomenu [[Upadica: Hrvatska javnost mora znati, a vi spriječite kako god znate i umijete tu vijest.]]
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče, htio sam još jednom kroz ovu repliku pojasniti kako ovim zakonom se ne razvlašćuje Hrvatski sabor niti u jednom dijelu odlučivanja. Ovim je izmjenama zakona pojašnjeno da su …/nerazumljivo/… ne može se odnosno mora se dodatno obrazložiti koji je to javni interes da se može ući u izmjenu ugovora. Međutim, u Članku 72. postojećeg zakona to molim zastupnike koji krivo tumače jasno se utvrđuje kada i na koji način se može raskinuti ugovor kada to traži Hrvatski sabor zbog općeg interesa, a u Zakonu o koncesijama je jasno definirano koji su to strateški interesi RH i koja se to, na koje se koncesije odnosi taj strateški interes, a još pored toga može se posebnim zakonima definirati izmjena ugovora. Prema tome, to sam htio naglasiti, ja molim da vi još dodatno obrazložite kada i na koji način se može mijenjati ugovor. Hvala.
Evo, hvala lijepo uvaženi zastupniče i hvala vam na pomoći u kontekstu obrazloženja ove norme i intencije samog zakona. Dodatno bih još podsjetio da sam Zakon o koncesijama ujedno je krovni zakon što se tiče samih koncesija, a inače dodjeljivanje i postupak oko dodjeljivanja koncesija se provodi po pojedinačnim područjima u smislu voda, u smislu poljoprivrede, u smislu drugih ovaj djelatnosti tako da ovaj samo krovni zakon, zato i ova točka 3. kaže u drugim slučajevima određenim posebnim zakonom, znači nije ovo sveto pismo u Članka 62. da je to zabetonirano u smislu postupanja Hrvatskoga sabora. Hrvatski sabor jasno kao najveće tijelo može donijeti drugi zakon koji će jasno odrediti koji su to interesi i u kojim slučajevima mogu se nepostojeći ugovori i raskinuti.
Kolegice Benčić, izvolite.
Prvo bih vas molila da nam odgovorite zašto u obrazloženju prijedloga zakona nije dodan i cijeli tekst odluke Europske komisije o povredi, kako bi mi kao zastupnici mogli utvrditi da li je ono sve što se predlaže zaista u skladu da onima što piše u samoj odluci i da li se zaista time zadovoljavaju uvjeti usklađivanja sa europskim pravom. Drugo pitanje, što se tiče raskida ugovora kada nije u interesu RH, doista dakle ti interesi jesu, tj. interes kao takav je bio arbitrarno napisan nisu bili definirani, međutim mi imamo samo 3 interesa u stavku 1. i treba dodati gospodarske interese RH. Gospodarski interes je također legitimna osnova u europskom pravu dakle i u odlukama, brojnim odlukama Europske komisije kao i jedan legitimni interes koji se štiti, tako da smatram pored okoliša, nacionalne obrane i sigurnosti te zdravlja je apsolutno potrebno dodati [[Upadica: Hvala vam.]] gospodarski interes.
Izvolite odgovor.
Vezano za ovo prvo pitanje spomenuo bi da to nije odluka nego službena opomena odnosno potvrda Europske komisije to je uobičajena komunikacija između Europske komisije i država članica u kontekstu bilo kojeg postupanja ili ne usklađenja pravne stečevine i norme pojedine države. U ovom slučaju kada smo prenosili samo direktivu Europska komisija je uočila određene ovaj nedostatke zakona i putem te službene opomene koje je klasična komunikacija između Europske komisije ponavljam i državnih tijela, dakle nije uobičajeno naravno to se može dati, ali ni uobičajeno da se ta komunikacija u smislu opomene stavlja kao prilog pojedinih zakona. To ne znači da neće, da će nakon ovoga usvajanja ili izmjene ovih propisa Europska komisija ponovo neće razmatrati ovaj zakon kao i bilo koji drugi zakon. Što se tiče ove norme Članka 62. jasno je da mora gospodarski biti interes [[Upadica: Hvala vam.]] RH i slažem se.
Hvala vam lijepa. Kolegice Petir, izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Ja bih se željela referirati na potkoncesije, naime znamo da su vode, šume, poljoprivredno zemljište javno dobro, od interesa za RH, da moramo sa marom dobrog gospodara ustvari upravljati sa tim dobrima i ovdje je bilo u početku nekih dvojbi i rasprave, a i javnost sa pažnjom uvijek prati što se događa sa našim vodama, šumama i poljoprivrednim zemljištem pa bi htjela čuti jedan jasan i jednoznačan odgovor od vas kad je riječ o potkoncesijama. Jesu li moguće potkoncesije za vode, šume i poljoprivredno zemljište ili nisu?
Da, hvala lijepa. Što se tiče vašega pitanja samo bi ponovio, dakle ovo je krovni zakon koji određuje način dodjeljivanja ovaj koncesija, a što se tiče poljoprivrede poseban Zakon o koncesijama u poljoprivredi dalje razrađuje to područje. S obzirom da je zakon i dopušta to je tržišno na kraju krajeva natjecanje, davanje i u koncesiju bilo kojeg koncesijskog dobra. Zato je u ovom slučaju u čl. 69. išao se dodatno mijenjati, čak smo dio norme usklađivali sa Državnim odvjetništvom da ne bi bilo izigravanja postojećih normi zakona u smislu gospodarskog interesa, kao što je maloprije kolegica navela, pa da dobije neko koncesiju na 100, a ovaj daje u potkoncesiju koja nije bila do sada osnovica za izračun koncesijske naknade prema RH. Nadamo se da će sada i uvjereni smo u biti, da se sada ovakva norma potpuno eliminirati takve dosadašnje slučajeve, a ukoliko ih je uopće bilo u smislu nastojanja da se izbjegnu plaćanja koncesijskih naknada.
Kolega Škoro, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče. Nije mi jasno zbog čega ovaj zakon ide u hitnu proceduru. S druge strane iako sam protiv stereotipa jasno mi je da postoje stereotipi, jasno mi je da u EU postoje zemlje koje su specijalizirane za proizvodnju vina, neke proizvode maslinovo ulje, neke proizvode avione, neke proizvode automobile, mi smo jedna lijepa zemlja koja je vjerojatno predviđena za odmor, lijepa, bogata zemlja i puno je onih koji imaju aspiracije na ono što mi imamo, što se zove prirodno bogatstvo. Suverenitet jedne zemlje definitivno je teritorij, je narod i svakako je vlast. Ono što mene zanima i niste odgovorili gospođi Petir kada su u pitanju potkoncesije. Pretpostavljamo li mi ovim da EU ustvari traži jednostavni način kako da dođe do bogatstava Hrvatske jel je do sada bila suočena sa puno manipulativnih radnji kada je to u pitanju, dakle da se pojednostavni cijeli proces.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Mislim da je bilo ugodno dosta diskutirano u smislu zašto je zakon u hitnome postupku. Ja bih samo ponovio da je naša intencija bila, naravno odluku donosi o tome HS, naša intencija je bila u tom smislu da je već 7. travnja HS bio usvojio ovaj zakon u prvom čitanju. U međuvremenu su bili izbori i konstituiranje ponovno HS-a i kako nije na tim sjednicama bilo sadržajnih primjedbi ili prijedloga ocijenili smo da s obzirom na mogućnost koju pruža Poslovnik HS-a da se ide u hitni postupak. Što se tiče drugoga, europska direktiva odnosi se na sve države članice kako na RH tako i na bilo koju drugu i u tom smislu cijela direktiva prenašana je u ovaj zakon, ne samo ovom sada izmjenom kada se želi da se u potpunosti uskladimo. Same intencije direktive ja ne bih špekulirao, ali u svakom slučaju želja je bila da se uvede na cijelom području RH.
Hvala vam državni tajniče. Sada je na redu kolega Brumnić. Izvolite.
Štovani predlagatelju. Kolegica Benčić vas je upozorila da niste saborskim zastupnicima dostavili sve elemente na temelju kojih bi mogli donijeti kvalitetnu odluku. Vi ste na to odgovorili da je takva praksa. Ja mislim da je takva praksa loša i bi ju trebalo ubuduće mijenjat. Ali moje pitanje je išlo vezano za nešto drugo. Ovim zakonom nigdje nije propisano u kojem roku se trebaju postojeće koncesije uskladiti sa ovim zakonom, a omogućeno je davanje u potkoncesiju odnosno stavljanje hipoteke na postojeće koncesije. Pa vas pitam pošto postoje koncesije koje su vrlo skupe za građane ove zemlje, da li mislite i na koji način mislite riješiti problem da se prvo netko mora uskladiti sa ovim zakonom koji ima dobre elemente, a tek onda da može raditi druge pravne radnje u odnosu na ekonomsku isplativost njemu te koncesije? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Ovo prvo nisam rekao da nije uobičajeno u smislu službenih dokumenata, ali ovo je komunikacija između državnih tijela i Europske komisije, pa u tom smislu nije uobičajeno da se dostavljaju komunikacije između Ministarstva financija i Europske komisije ili Ministarstva poljoprivrede u tom smislu sam samo rekao. Jasno, ukoliko bilo što treba pojasniti ili dopuniti, mi smo potpuno tu na raspolaganju i ukoliko se želi ocjenjivati da li smo mi prenijeli sve službene opomene ona sama po sebi nije akt u kojem je rečeno kao što je direktiva mora tako i tako nego opomenu u kontekstu neusklađenosti, dakle procesni dokument. Što se tiče ovoga drugoga, jasno je da je zakon već od 2017. donijet i u tom procesu zadnje tri godine su se trebali usklađivati svi ugovori, a oni koji su bili na snazi očito do isteka samih ugovora osim ukoliko sam zakon nije zahtijevao drugačije.
Došli smo do kraja s replikama. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne onda ćemo krenuti sada sa raspravom. Prvi je na radu Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista i poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani građani, poštovane kolegice i kolege, državni tajniče. Volio bih da je ministar oko ovako bitnih zakona. Kada govorimo o koncesijama, koncesije su izvor korupcije, nepotizma, pljačke dobra hrvatskoga naroda. Možemo se vratiti, citirat ću i ovome zakonu šta je sporno, smatram da bi ovaj zakon trebalo povući, klub Mosta, da bi trebalo ne pozivat se na direktivu EU. Hrvatska je inače prenormirana država što se tiče zakona, tako da u toj šumi zakona isključivo može se dogoditi, evo kolega Bačić je maloprije spominjao da ja govorim neistinu, može se dogoditi Zlatni rat. Znat što je bilo na Zlatnom ratu? Znači može se dogoditi da se pomorsko dobro, podmorje i sve ostalo što imamo u RH može se manipulirati jer je prenormirano. A mi kao poslušno sad odjednom imamo direktivu EU da razvlastimo HS jel HS ne zna što je strateški nacionalni interes. E al zato zna doli u mojoj županiji, župani su znali da je strateški nacionalni interes Zlatni rat na Braču, to su lipo dali koncesiju, bez ikakvih problema, to lipo podilite i koliko je ovo sve skupa smiješno, evo, iza ćemo imati proglašenja parka Dinara, prirodnog parka prirodnog Dinara u isto vrijeme kad su dali koncesije, ... [[Govornik se ne razumije.]] koncesije za bušenje Dinare, istraživanje Dinare i brojne druge stvari kad su davali koncesiju u isto vrijeme da to ode sa strane, ministar isti, Ćorić, zato ja govorim da je Ministarstvo gospodarstva i okoliša vatra i voda, da je to greška što je se spojilo, u isto vrijeme kad je raspisao koncesiju da se buši Dinara, da se istražuju ugljikovodiki vjerojatno INA MOL, Mađari koji će bušiti, valjda u interesu hrvatskog naroda će oni to istraživati, kao što su radili na Jadranu pa su rezultate dobili strani ovaj strane kompanije koje su bušile, Hrvatska i nema te rezultate. U isto vrijeme se proglašaje park kao pokrenuta procedura za proglašenje parka prirode Dinara. Zašto? Zato što je u nas sve manipulacija, prenormiranost. I odakle pravo, državni tajniče, bez ikakve dokumentacije, obrazloženja, argumentacije, kazati, direktiva EU kaže vama, gospodo koje je narod birao, vi ste nitko i ništa. Pa raspustimo Sabor. Prepišite te direktive, more neki čovjek koji danas imamo u sustav, na računalu isprinta, prepiše te direktive, Andrej Plenković, premijer se i inače poziva da je on ugledni, tj. utjecajan unutar EU, prepišite to i ne triba Hrvatski sabor. Razvlastite nas, napravite diktaturu kao za vrijeme kraja Aleksandra što je bilo. Napravite diktaturu i to je to, zašto bi mi, kolegice i kolege ako nas je narod birao i da nam mandat, sebe razvlastili da mi ne znamo što je strateški nacionalni interes. U obrazloženju, nikada to Sabor nije koristio. Znači sad bi tribali pristati da ne znam, brisati i ratno stanje da nema uopće kako se proglašava ratno stanje jer, šta bi to uopće netko proglašavao ili će to ikada biti. Zato ne smijemo dozvoliti da ovaj zakon prođe. Pozivati se na .../nerazumljivo/... prošli mandat u prvome čitanju je smiješno jer u prvom čitanju se ne mogu davati amandmani, a prijedlog je, što ste govorili vi, ćete to bacili pod tapet, tako da je ovo sve se gura, ovo je sve ispod žita, toliko sumnjivo, da nas razvlaste, HS, a vi niste sposobni kao hrvatska Vlada podijeliti 400 tisuća hektara poljoprivrednoga zemljišta u koncesiju hrvatskom seljaku. Da uzore tu zemlju, da budemo samodostatni i sad odjednom direktiva EU, vidite vi hrvatski saborski zastupnici, vi šta vas je narod birao, lipo taj čl. 62. st. 2 bivšeg zakona, tj. važećeg zakona, ovim prijedlogom ćemo mi to izbrisati jer vi o tome nemate pravo odlučivati. To što vas je narod birao, koga je to briga. Dajete cijelu lipo Hrvatsku u koncesiju europskim birokratima i neka oni lipo propisivaju što je za koncesiju, kako ćemo dati naše izvore vode kao što smo zvali, dali, ja sam i rekao, kako smo, evo, izvor Cetine 2015. raspravljali se 37 sekundi davali stranom investitoru, da crpi vodu, prodaje vodu na, nije kriv taj investitor, on je iskoristio tu mogućnost, vjerojatno je dobro potkožio te koji su odlučivali, 37 sekundi je se na Vladi raspravljalo. 37 sekundi. Na 30 godina, 5 tisuća kuna godišnje, izvor Cetine, čista bistra voda. I sad se ta voda naravno, izvozi, ljudi imaju ogroman profit, a ljudi okolo nemaju ni za struju platiti, gdje žive, prazno područje, ... [[Govornik se ne razumije.]] na cesti, prekrasno područje za život hrvatskog čovjeka koji je mogao eksploatirati to, naša pamet, naši ljudi, međutim, to je u 37 sekundi, 5 tisuća kuna mjesečno, pa to 3 krave koje ima popiju 5 tisuća kuna vode. To je istina. I sad odjednom treba razvlastiti Sabor. Državni tajniče, razvlastite nas da to skinemo taj članak i vi to nama donili da mi to napravimo, najbolje bi bilo, kolega Bačiću, vi kao najveća stranka vladajuća, da donesete ove lipo jedan zaključak i rečete, razvlastit ćemo Sabor od svega, uvodimo diktaturu, možete što god glasati, što god reći, ionako premijer kad dođe ovde bahato odgovara saborskim zastupnicima, ne bi reč da nas je on imenovao, da je on, da smo mi, kao što ste vi, čedo njegovo, ne, mi smo saborski zastupnici i zato predsjednik Sabora i predsjedavajući uvijek mora, bilo tko predsjeda, mora biti u zaštiti saborskih zastupnika jer to je mandat koji nam je dao narod. Kakav, kakvu ćemo ocjenu dobiti, to ćemo vidjeti. Ja smatram, još jednom u ime Kluba Mosta da povučete, tražim od vas, zahtijevam od vas, zahtijevam od vas, kolegice i kolege, da budemo jednoglasni, da uputimo zaključak prema predsjedniku HS-a da se ova točka dnevnog reda povuče dok se ne da cijela dokumentacija. Ovo je zadnje čitanje. U biti, ovaj zakon ste donijeli nama kao kukavičje jaje da mi sami sebe razvlašćujemo. Što će se događati sa hrvatskim strateškim resursima? Što će se događati, podmorjem, nemamo snage proglasiti IGP da bi zaštitili taj dio, dva puta je se u prošlom sazivu, Klub Mosta je predlagao proglašenje IGP-a, punu primjernu, ne ZERP nego puna primjena IGP-a sa svim .../nerazumljivo/... ovaj sastavnicama. Niste željeli, niste imali hrabrosti zbog neke direktive, napisa neko u Bruxellesu direktivu, to u ono vrijeme kad je Carle Del Ponte, dođe Carla Del Ponte u Zagreb i onda svi ti domoljubi nazdravljaju Sanader, Kolinda, ... [[Govornik se ne razumije.]] kolega Bačić koji su bili, Mesić, svi nazdravljaju Kolindi, ovaj, Carli Del Ponte uhićenje naših generala. Znači naša vlast slavila uhićenje, a kako će se onda odnositi prema nacionalnim resursima? Zato vam ja predlažem da bi vi kolege iz vladajući, vi u ime vlade da pošaljete zaključak da razvlastite HS, bilo bi korektnije, bar bi znalo o čemu se radi, ne bi nas triba narod plaćat, ne bi tribali dolazit ovdje bez veze, a ne stvarate manipulacije i pogodno tlo. Pa vidimo šta se događa s JANAF-om, čudno, pa šta je čudno to s JANAF-om? Šta je bilo s INA-om? Šta je sa vjetroparkovima? Šta je sa svim resursima strateškim koje imamo na području RH? Sa sunčevom energijom šta je? 0,3% sunčeve energije je u Hrvatskoj od ukupne energije koju proizvodimo, EU 5%, Finska više od Hrvatske, a mi bogati, Bogom nam dato da imamo puno sunčanih dana. Sve će biti, ako ovo prođe kolegice i kolege razvlašćujemo sami sebe ovim čl. 62. kojega se briše st. 2., dobro ga pročitajte. Nikakva direktiva ove EU nas ne smi pokolebat. Sve su nam uzeli, ako i ovo damo i prepustimo da odlučuje vlada onda nas triba raspustit, ne triba sabor. Zašto nas narod plaća? Zašto sam doša iz Sinja da primam plaću ovdje? Zašto? Raspuštimo HS bolje, da to još jednom ponavljam, povucite ovo, a vas kolege zastupnike i zastupnice pozivam da ovo ne podržimo. Hvala lijepo.
Kolega Bačić povreda Poslovnika, izvolite.
… [[Govornik nije uključen]] predsjedniče. Kolega povrijeđen je čl. 238. jer se gospodin i kolega Bulj u nekoliko navrata direktno meni obraća i pokušava mene i saborske zastupnike i hrvatsku javnost uvjeriti kako su njegove zablude u ovom zakonu normativno uređenje ovog zakona. Kolega Bulj, niste u pravu. Ovim se zakonom HS ne razvlašćuje, to je jasno upisano u nekoliko odredaba postojećega zakona [[Upadica: Hvala kolega Bačić]] [[Govornik se ne razumije]]
Kolega Bačić, ovo nije bila povreda Poslovnika, ovo je bila replika i dajem vam opomenu. Kolega Bulj izvolite, što vi trebate?
Kolega Bačić je rekao sve u krivu, podržajem vas i povlačim ovaj povredu Poslovnika.
Dobro, hvala lijepa. Kolega Pavliček vi ste se javili, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, tražimo stanku u ime Hrvatskih suverenista od 10 minuta s obzirom da nam istu niste dali prije izlaganja kolege Bulja, kako bi se dodatno konzultirali o ovom zakonu i to čl. 62., ali kako bi se svi konzultirali o tome ima li vladajuća većina više većinu u HS s obzirom da je stigao zakon … [[Govornik se ne razumije]] zastupnika, od toga jedan pripadnik vladajuće većine. Osim toga, predsjedniče sabora i vi ste prekršili Poslovnik jer ste kolegu Zekanovića udaljili isto i odmah, a niste mu prije toga dali dvije opomene, to je čl. 237.
Kolega Pavliček, ovako ja ću vas sad zaustaviti, dakle sada vi, ovako samo malo, kršite Poslovnik, dakle stanka se može tražiti zbog točke dnevnog reda, to je prva stvar. Druga stvar, vidim da je kolega Zekanović dao izjavu medijima u kojem na neistinit način prikazuje ono što se ovdje dogodilo. On prvo nije bio nazočan kada je bila u pitanju njegova replika, pa nije dobio riječ. Nakon toga je ušao, uletio je u sabornicu, utrčao i tražio je stanku i ja sam mu stanku odobrio. Međutim, u vrijeme dok sam mu odobravao stanku on je hodao i otišao na drugu stranu, razgovarao s vama, ja sam ga dva ili tri puta pozvao da se vrati, on me je potpuno ignorirao i nakon toga sam mu oduzeo mogućnost da traži i obrazloži stanku. Ja nisam imao uopće pojma o čemu on želi govoriti, a on sad javno govori medijima da sam ja njemu spriječio da govori o ovom skidanju imuniteta za dvojicu zastupnika. Dakle, na vrlo jedan ružan i neistinit način prikazuje ono što se dogodilo u sabornici. Ja sam dužan sada reagirati i objasniti o točno o čemu se je radilo. Dakle, ja vam ne mogu po ovoj osnovi dati stanku, ali ne ništa ne skrivam, slobodno govorite, odite ispred sabornice i govorite što god želite, ali ovdje postoji red, procedura i Poslovnik i njega se moramo držati.
Slažem se s vama da svi se trebamo držati toga.
E, oke. Idemo ovaj dalje, sada je na redu Klub zastupnika HSLS-a i Reformista i poštovani kolega Darko Klasić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče sabora, poštovane i uvažene kolegice i kolege, poštovani tajniče, državni tajniče. U Hrvatskoj pitanje koncesije uređuje Zakon o koncesijama i Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama pri čemu se prvi smatra općim, a drugi posebnim zakonom, a koji nisu međusobno usklađeni i koji se primjenjuju na temelju dva različita pravna načela i što je zapravo u ovom zakonu i problem. Pravni se okvir dodatno usložnjava zbog činjenice da je od 2014.g. na snazi i direktiva Europskog parlamenta i Vijeća o dodijeli Ugovora o koncesiji usvojena u cilju zaštite tržišnog natjecanja u kojoj se dugotrajnim koncesijama smatraju sve koncesije dulje od 5.g. jer se smatra da se dugotrajne koncesije negativno utječu na tržišno natjecanje, to je stav EU. Oni ne potiču duže koncesije. S druge strane, u hrvatskom je pravnom sustavu moguće izdati koncesije na razdoblje od 5 do 99.g., što je samo po sebi sporno. Evo kad gledate to je 4 investicijska ciklusa ili dva životna vijeka, koncesija bilo kakva duža od 20.g. je zapravo upitna, za 100.g. pitanje je jel ćemo imati zapravo uopće državu u ovome obliku. U uvjetima neusklađenosti dva zakona, Zakon o koncesijama i Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama, te u uvjetima mogućnosti primjene dva pravna načela mi u HSLS-u smatramo nužnim predložiti 5 amandmana kako bi se odgovarajuće zaštitio javni interes RH. Prvi amandman koji ćemo podnijeti odnosi se na čl. 3. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesiji i onemogućava izdavanje koncesije na pomorsko dobro za potrebe turizma na razdoblje od 99.g. Ovaj amandman HSLS ulaže imajući u vidu činjenicu da je u prošlom sazivu raspravljana o mogućnosti sklapanja sporazuma koji bi se na lokaciji Muzil u Puli izdala koncesija na 99.g. uključivo i na pomorsko dobro. Pomorsko dobro je opće dobro od interesa za RH. Koncesija od 99.g. na pomorsko dobro ugrožava tržišno natjecanje i sukladno je direktivi Europskog parlamenta br. 23. iz 2014.g., sekcije 3, čl. 18. st. 2. i pravni poredak RH, pogotovo unutar EU koja dugotrajnu koncesiju smatra zaprekom tržišnom natjecanju. U čl. 4. i 5. ovog predloženog dopune zakona predlaže se koncesije moraju se uskladiti sa gospodarskim razvojnim planovima i prostornim planovima. Smatram da je tu nužno se usuglasiti sa generalnim urbanističkim planovima i detaljnim urbanističkim planovima jer se koncesije mogu izdati u gradovima i drugim gusto naseljenim područjima te se prilikom izdavanja moraju uzimati u obzir i određene planove nižeg reda gradova ili općina jer je moguće da gospodarskim razvojnim planovima koji ne vode računa o generalnom urbanističkom planu ili o detaljnom urbanističkom planu, mogu se ozbiljno narušiti javni interes. U čl. 9. zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama, predloženo je brisanje čl. 62. što smo danas čuli već nekoliko puta i koji je zapravo najsporniji iz stavka 1. i točka 2. čemu se HSLS oštro protivi jer brisanje ovog članka onemogućava se Hrvatskom saboru da prekine dugotrajnu koncesiju ukoliko ocijeni da se koncesijom narušava javni interes. ... [[Govornik se ne razumije.]] postojanje neusklađenosti Zakon o koncesijama i Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama, prijedlog o ukidanju mogućnosti da Hrvatski sabor donese stav o prekidu neuspješnih dugotrajnih koncesija u skladu sa javnim interesom je neprihvatljiv. Zbog toga je brisanje ovog članka neopravdano a objašnjenje koje stoji uz prijedlog brisanja je neosnovano i nedovoljno. Također smatramo da izdavatelj koncesije tj. tijelo javne uprave mogu biti javne općine i gradova, mora evaluirati podkoncesije svakih 4 g. jer ćemo se u suprotnom u tom smislu, može se dogoditi da budući koncesionari ne ispune uvjete izdavanja koncesije te preusmjere svoje aktivnosti u smjeru izdavanja podkoncesije drugim subjektima. Zato je nužno da tijela javne uprave koje su isto po zakonu u cijelosti nadležna za zakonitu primjenu koncesije, imaju mogućnost vrednovanja podkoncesije koje su također u nadležnosti koncendenta te mora biti propisana u kraćem vremenskom rokovima usklađenim sa direktivama Europske komisije od 2014. kako bi se i zaštitilo tržišno natjecanje i javni interes. HSLS smatra da Hrvatski sabor u naporu da harmonizira nacionalni pravni sustav sa direktivama EU-a ne treba podržati elemente kolonijalnog pravnog sustava u izmjenama i dopuna Zakona o koncesiji. Hvala lijepo.
Idemo sada dalje, sada je na redu poštovana kolegica Marijana Puljak u ime Klub zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Drage kolegice i kolege, pred nama je dakle prijedlog izmjena Zakona o koncesijama koje su nastale nakon službene opomene koju nam je uputila Europska komisija, nismo bili dakle sasvim usklađeni sa direktivom i evo slažem se sa kolegicom, da bi valjalo svakako vidjeti taj original dokument iako smo čuli da je to uvriježena praksa ali evo, možemo i tu praksu i promijeniti i bilo bi dobro da smo vidjeli sadržaj i original dokument ... [[Govornik se ne razumije.]] kako bi uklonili sve sumnje da zapravo ove izmjene i nisu možda sasvim u skladu sa tom opomenom i nisu adekvatno prenesene. U ovim izmjenama dakle slažemo se nekim ovdje izmjenama, definicijom gospodarskog subjekta preciznije se definiraju dakle odredbe o sukobu interesa, liberalizira se mogućnost podugovaranja, sklapanje ugovora podkoncesije definira se u okviru dokumentacije za nadmetanje tako da je budući koncesionar unaprijed upoznat sa svim detaljima, studija opravdanosti mora uključivati usklađivanje i sa prostornim planovima, dakle iako kažem sa nekim stvarima se slažemo, ovo je okvirni dakle Zakon o koncesijama koliko god on dobar bio na kraju se u primjeni tog zakona isto kao i kod drugih zakona dogodi da u njegovoj implementaciji, njegovoj primjeni dolazi do problema. Ovo je krovni zakon koji se dakle određuje postupak davanja koncesija u raznim područjima a onda u tim područjima se, u tim djelatnostima idemo na sektorske zakone koji onda definiraju detalje. Zašto su koncesije zanimljive, zašto izazivaju butu u javnosti, zato što se najčešće povezuju sa raznim aferama korupcijskim, sa klijentelizmom, mogu evo govoriti i iz svoje županije, Splitsko-dalmatinske županije, dakle česte afere su povezane posebno sa koncesijama na pomorskom dobru, sjetimo se evo nekadašnjeg i župana splitsko-dalmatinskog koji je izbačen iz utrke za novi mandat radi afere na Zlatnom ratu, sjetimo se nekadašnjeg gradonačelnika Splita koji trenutno podržava vlast u županiji a to podržavanja zapravo održava koncesije, njegova koncesija na marijansku plažu Bene, koncesija koja mu je višekratno produžavana iako ima enormne koncesijske dugove i činjenica da ima nalog za rušenje bespravne dogradnje restorana, tamo imate čak i prijatelja Predsjednika Milanovića koji je izgubio i koncesiju tamo na Vruji, bez obzira na to nastavlja bez ikakvih problema gradnju tamo. Dakle koncesije je jednostavno da najblaže kažem, nemaju dobru percepciju u javnosti radi brojnih afera, dakle izazivaju asocijaciju na korupciju i klijentelizam. Posebno evo ovdje već sam spomenula, pomorsko dobro, problem koji postoji godinama u Hrvatskoj, to je sukob između ovog Zakona o koncesijama kao detaljnog krovnog propisa i Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama i Uredbe o postupku davanja koncesije na pomorskom dobru. Upravo zbog ovih nesuglasja, u praksi se događa da se u primjeni tih zakonskih propisa pretvara se u improvizaciju slučaj do slučaj, evo i kao što sam rekla, i brojne afere i to se nesuglasje onda iskoristi u tome da javni interes se zapravo podredi parcijalnim i nekim dnevno političkim interesima. Zbog toga su i kriterij i odabir najpovoljnije ponude na pomorskom dobru jako važni, oni jesu precizno definirani u ovom zakonu, pitanje dakle je li onda primjena uredbe kada se radi o kriterijima za odabir najpovoljnije ponude, jel bi se trebalo onda staviti van snage, dakle nesuglasje ovih zakona, ovog krovnog i kasnije sektorskih zakona, dovodi do kaos ja bi rekla u implementaciji. Javni interes mora predstavljati dominantni kriterij kod odabira najpovoljnije ponude u postupku davanja koncesije pogotovo evo na pomorskom dobru, dakle treba uspostaviti ravnotežu i između javnog interesa i privatnog sektora i rješavanje mnogobrojnih ovih konfliktnih situacija. Dakle prvi korak je zasigurno usklađivanje ovog krovnog zakona sa direktivom, kažem, bilo bi dobro vidjeti taj original, tu opomenu koja nam je stigla a kasnije i sa svim ostalim sektorskim zakonima. Hvala.
Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i poštovana kolegica Sandra Benčić.
Zahvaljujem vam. Dakle navela sam već da smatram da je jedan od osnovnih problema uopće da bi mogli procijeniti kvalitetu ovih izmjena, činjenica da nismo dobili osnovni dokument zbog kojeg se ulazi uopće u izmjene Zakona o koncesijama a to je službena opomena ili ... [[Govornik se ne razumije.]] decision koji nismo imali prilike vidjeti. G. Bačić je meni u raspravi danas napomenuo da smo se mogli potrudit doć do tog dokumenta pa je spomenuo tekst direktive. Tekst direktive je dostupan, ne mijenja se zbog direktive nego zbog načina što nismo bili te što smo dobili u odluci specifikaciju u kojem djelu se trebamo još dodatno uskladiti sa direktivom jer želim vidjeti taj tekst jer smatram da ovdje postoje prijedlozi određenih izmjena koji nisu na taj način vjerojatno bili specificirani u odluci jer jako dobro znam koliko u detalje kada Europska komisija nešto propisuje ili kada govorim o tumačenju direktiva, ide ili ne ide, dakle jer kad se o direktivama, direktive obvezuju po cilju a ne po sadržaju odnosno po riječi samog teksta, dakle mi se moramo uskladiti sa ciljevima direktive a način na koji ćemo to napraviti naravno ovisi o nama odnosno o ovom tu parlamentu. Zašto ste vi izabrali način koji u potpunosti dakle sada omogućava bez ograničenja sklapanje založnog prava od stranih financijskih, stavljanje založnog prava od strane financijskih institucija na sve vrste dobara pa evo, tu ima puno zastupnika iz Slavonije, mislim da je važno da se zapitamo ako financijske institucije mogu stavljati založno pravo na primjerice poljoprivredno zemljište ili primjerice pomorsko dobro, u čijim rukama će biti naše luke, u čijim rukama će bit na kraju naše poljoprivredno zemljište. Kad kažemo založno pravo, govori se o založnom pravu na pravo, ne na, ja to jako dobro znam, ali ako je to pravo dato na 99 g., čije je to? Čije je to? Ili ako je dato na 30 godina. 30 g. mi ne možemo koristiti određeni dio nekog dobra, poljoprivrednog zemljišta, luke itd. Ja znam da se radi o koncesiji na pravo a ne na samu stvar, predmet ili samo dobro. Međutim kada je ono dugotrajno a to ste vi omogućili onim zadnjim izmjenama Zakona o koncesiji, dugotrajne koncesije, gdje sada nam se još reže i mogućnost da te dugotrajne koncesije iz određenih razloga javnog interesa ovaj Sabor može raskinut, jel', te koncesijske ugovore, dobivamo zapravo to da ćemo moći davati javna dobra u koncesiju na izuzetno dugo vrijeme bez mogućnosti da na to reagiramo i da kada procijenimo da je kontra javnog interesa RH, da to ukinemo. Zašto? Zato što ste krivo se išli usklađivati jer ste izbrisali mogućnost da Hrvatski sabor, dakle ukine ugovor o koncesiji u trenutku kada smatra da je kontra javnog interesa, tako je ostali su interesi u stavku 1. Niste dodali gospodarski interes, zašto pobogu, kraj okoliša, zdravlja ljudi i obrane i sigurnosti niste dodali gospodarski interes koji je legitiman cilj po europskom pravu, dakle tu vam Europska komisija za to ne može reći ništa. Dakle niste dodali gospodarski interes i niste dodali da u postojanju tog interesa odlučuje Hrvatski sabor. Dakle nije dovoljno da ostane stavak 1., treba ostati stavak 2. ali se mora referirati na interese iz stavka 1. jer je, istina je, ne možemo samo napisati interes, moramo ga definirat, tu je komisija u pravu, ne može bit bilokoji interes, jel'. Ok, dalje. Podugovaranje, podugovaranje smo problematizirali još kad sam bila članica civilnog društva da dakle kada se radi o podugovaranju na nečemu što je dano u koncesiju, posebice primjerice kada se radi o poljoprivrednom dobru ili kada se radi o pomorskom dobru, da ono mora biti ograničeno u djelatnosti, da djelatnost mora biti spojiva i da ona mora biti vezana. Ona sada to nije više. Dakle ovim izmjenama još se dodatno liberalizira čitav sustav podugovaranja gdje se zapravo ne mora propisati odnosno ne ograničava se način koje to vrste aktivnosti mogu biti. Kaj bumo, na plažama imali ne znam, koncesije koje veze nemaju sa ničim? Dakle, pa mora biti na neki način ograničena jer i u prethodnom dakle zakonu, u zakonu iz 2017., dakle u originalu, ona je bila ograničena na način da se radi o nekim sporednim djelatnostima na tome. zašto to nije sad ostavljeno u ovim izmjenama, ne znam. Dakle, napomenula bi da ono što je još važno, da ste stavili, nisam napisala toćan broj članka ali se mijenja dakle način na koji se određuje moment od kada pravna osoba dakle koncesionar je isključena i ne može više obavljati djelatnost na rok od 3 godine. E sada, to je prije bilo od pravomoćnosti presude, sada je od određenog događa, od trenutka određenog događaja. To bi zapravo bilo dobro. Kada to ne bi bilo problematično u odnosu na članak gdje se kaže da je jedan od razloga isključenja pravomoćna presuda, je li? E sad, ako mi čekamo pravomoćnu presudu, a on je isključen od trenutka događaja, dok ta pravomoćna presuda dođe kroz 3 godine, vi mu to više nećete moći odrediti, razumijete? Okej, ali morate to specificirati, samo kažem, dajte onda specificirajte, da u slučaju kad se radi o sudskom postupku, da se onda ne računa od trenutka događaja jer ni ja ne znam ni za jedan postupak u ovakvim slučajevima koji traje manje od 3 godine, je li? Eto, toliko, tu bih stala. Napomenula bih, još jednom da je zaista problematično ići u ovakve točkaste izmjene, da je problematično što nismo iskoristili sad ovaj moment da zapravo zaštitimo više javna dobra. Problematično je, da niste sad iskoristili, mi ćemo to staviti u amandman, da tamo gdje se ... [[Govornik se ne razumije.]] strateški interesi RH, pa su to primjerice, naftovodi, plinovodi i strateška infrastruktura za to, što niste naveli i stratešku infrastrukturu za obnovljive izvore energije. Jedne od ključnih koncesija koje se daju u bescjenje u Hrvatskoj su upravo koncesije za obnovljive izvore energije, evo, tamo za germotermalne izvore, frajer lupa na poticajima 100 milijuna godišnje, RH od toga dobiva ono apsolutno siću, dakle, dobio je koncesiju i još dobije poticaje i sav njegov prihod je od tih poticaja za obnovljive izvore energije, a mi od toga uzimamo ono doslovno sitniš. Dakle, pa moramo naravno, staviti da je pod strateške interese, kada nabrajamo energetske izvore, su valjda to i obnovljivi izvori energije, ne moramo to valjda ponavljati koliko je to važno ovdje nakon što smo pričali danima o aferi Krš Pađene. Hvala vam.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Državni tajniče sa suradnikom. Kolegice i kolege. Pred nama se danas nalazi Prijedlog o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama sa konačnim prijedlogom zakona, kao što se uvodno ovdje već bilo rečeno, ovo je zakon koji je već donesen 2017. g., onda ide primjedba EU komisije i onda ovaj isti zakon je zapravo već bio u Saboru, odnosno u onoj tamo zgradi, INA-inoj zgradi, čini mi se da smo tamo raspravljali u 4. mj. zapravo 2020. g. i onda nismo imali vremena, bilo je prvo čitanje i nismo imali vremena u drugo čitanje i sada iz toga razloga, razumijem, zato se ide sad u žurnu proceduru, odnosno da ide prvo i drugo čitanje objedinjeno, više zbog tih tehničkih razloga što nismo imali tada mogućnost zbog raspisivanja izbora. Zakon o koncesijama je, dosta je ovdje govoreno danas o pojedinačnim koncesijama, malo se ovdje osvrnuo da je ovo krovni zakon. Ovo nije zakon koji određuje bilo koje područje, davanje koncesije ili za telekomunikacije ili za naftu ili za pomorsko dobro ili za bilo što drugo. Ovo je jedan krovni općeniti zakon kojim se uređuju opća pravila, opća pravila znači. I onda pod tim općim pravilima sva ministarstva, odnosno, uglavnom su to 3 ministarstva koja raspisuju i daju koncesije na javnim dobrom. To vam je uglavnom Ministarstvo pomorstva, Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo poljoprivrede. Znači to su ministri, odnosno koji svojim zakonskim aktima i podzakonskim aktima reguliraju pojedino područje koncesije. Međutim, nisu samo oni, znači ima ih ukupno oko negdje 23 područja koja se posebno određuju u tim sektorskim zakonima. Znači ovo je jedan krovni zakon koji kažu kakva bi trebala biti pravila igre za sve, bez obzira da li se radilo o pomorstvu, da li se radilo o nekakvom drugom, o nekakvom drugom zakonu. Znači bez obzira da li se radi o eksploataciji mineralnih sirovina, preko korištenja voda, komunalnih djelatnosti, koncesija na pomorskom dobru, turizmu, zdravstvu, itd. Ono što je zapravo, ja bih svoju raspravu u tom smjeru pokušao fokusirati je zapravo koliko mi uopće dobivamo novaca od tih koncesija, evo, danas tu sve govorimo kako su to naša blaga, kako tu jako puno Hrvatska bi trebala zarađivati od javnog dobra, davanja koncesija, itd., pa da pokažemo kao društvo, kao zemlja, kao nacija koliko smo u tome uopće uspješni. I to zapravo, je išlo zapravo i moje pitanje državnom tajniku koji je danas rekao taj podatak da je to u 2018. g. milijardu i 300 milijuna kuna. Znači milijardu i 300 milijuna kuna ukupno ... [[Govornik se ne razumije.]] od svih ovih koncesija koje su u korištenju tog javnog dobra. U Registru koncesija je negdje oko 9 tisuća ugovora. Kako je ... [[Govornik se ne razumije.]] 9 tisuća ugovora o koncesijama je trenutno u registru koji su objedinjeni, koji zapravo kontrolira na jednom mjestu Ministarstvo financija. Od tih 9 tisuća koncesija, 4293 ugovora ili 43% svih koncesija u Hrvatskoj su odnosi na zdravstvenu djelatnost. Znači na zdravstvenu djelatnost 43% koncesija. Poslije toga, za područje rudarstva, znači eksploataciju mineralnih sirovina oko 1348 ugovora ili negdje oko 15%. Znači drugi po su eksploatacije. 1000 koncesija je na pomorskom dobru, znači oko 11% svih koncesija u Hrvatskoj. 932 koncesije su lučke uprave, koncesije za komunalne djelatnosti oko 500 ugovora i koncesije za korištenje vode 440 ugovora. Znači od ovih 9 tisuća ugovora, to vam je zapravo sve ovo što mi danas pričamo je 9 tisuća kako je raspoređeno. Međutim, ono što ubiremo, koliko novca ubiremo jer taj novac od koncesija se dijeli na državni proračun, jedan dio i drugi dio ide jedinicama lokalne i regionalne samouprave odnosno općinama, gradovima i županijama, je li? I tu je onaj dio sad, da vidimo kako smo koncentrirani od ovog cjelokupnog iznosa od 9 tisuća ugovora o koncesijama od milijardu i 400 milijuna kuna ili 300 milijuna kuna, najveći dio prihoda su koncesije za eksploataciju nafte i plina i to uglavnom uplaćuje samo jedna kompanija i to je INA. Ja ne znam, ako vi znate neke druge još kompanije koje koriste te koncesije, pa mi recite, ali evo, to mislim da je glavni, glavnina je, dolazi od INE, znači od milijardu i 300 skoro pola milijarde dolazi od INE. Kako je dalje raspoređeno? Od tih milijardu i 400, znači 500 dolazi od INE, 440 dolazi od Telekoma, znači od 3 Telekoma, znači HT, A1 i TELE2 oni uplate 440 miliona i to vam je zapravo već blizu milijarde kuna 4 kompanija, od milijardu i 300, 4 kompanije vam uplate u Hrvatskoj blizu milijardu kuna. Znači kako su segmentirane zapravo cjelokupno ova naša priča zapravo o koncesijama dok su koncesije na pomorskom dobru iznose samo 120 miliona kuna. To je možda po meni malo problematično s obzirom da imamo 1.000 koncesija, dobivamo 120 miliona, 118 miliona kuna na pomorskom dobru, to vam je negdje 100.000 kuna po koncesiji, znači 8.500 kuna mjesečno, 100.000 kuna godišnje po koncesiji. Mislim da je to područja kada gledamo pomorsko dobro i koje je uređeno posebnim svojim jednim zakonima trebamo se zapitati da li je to od tog pomorskog dobra stvarno dobijamo 100 miliona kuna. 100 miliona kuna zapravo je ništa kad u cjelokupnoj ovoj priči. I kada razbijete cjelokupni ovaj sustav koncesija koji ovdje govorimo da su to nekakve silne milijarde itd., vidimo da samo 4 kompanije uplaćuju zapravo 90% se odnosi na cjelokupni taj program, cjelokupni program koncesija. Također, najveći dio tih koncesija ono što je mene sad ovdje zabrinjavalo je da taj trend pada prihoda koncesija je nastavljen. Ja govorim zadnje podatke koje mogu dobiti na internetu znači Ministarstva financija koje je izvijestilo Vladu to je bila 2018. godina, milijardu i 300 miliona. Ovdje je državni tajnik jutros rekao da je pala taj dio prihoda je pao na milijardu je pao 2019. godine kada smo imali najveći gospodarski rast, znači još nije bilo Covida, znači pali smo, a sad smo pali na 570 miliona kuna u 8 mjeseci, ok možda tu ima nekakvih reprograma međutim to je vidjet ćemo kako će završiti 2020. i ako završi na 100 miliona EUR-a koncesija mislim da, da će biti šokantan podatak ako znamo da smo 2008. imali, da smo 2008. imali milijardu i 300. Da bi vam pokazali koliko je tih milijardu i 300 to vam je 0,8% prihoda od državnog proračuna. 0,8% prihoda od državnog proračuna vam je svi prihodi kad samo najbolje, kad nam je najbolje išlo znači 2018. godine odnosno u BDP-u je to 0,3%. Znači da se mi ovdje sad …/nerazumljivo/… o nekakvim brojkama zapravo to je 0,3% BDP-a. I to je ono fokus u kojem mi trebamo imati zapravo kakva korist u konačnici ima javna zajednica, društvo, svi mi od tih koncesija. To je zapravo pitanje. Kako mi kao društvo ono što dajemo kao javno dobro ne ništa, za 0,3% BDP-a, statistička greška, nažalost to je ta, to je suštinsko pitanje. Da li su te koncesije za razvoj lokalnih zajednica, koliko pridonose razvoju lokalnih zajednica, koliko pridonose zapošljavanju, koliko pridonose gospodarskom razvoju Hrvatske? 0,3% su u prihodima, u proračunu su također 0,8% i ako su ovi prihodi pokažu za 2020. godinu doći ćemo do zastrašujućeg podatka zapravo da su kao prihodi i na razini centralnog proračuna nebitni pogotovo ako govorimo o ovim brojevima da su oni na lokalnoj razini to su zapravo zadnji nekakvi bili podaci za 2018. godinu, da su oni bili izravni prihodi il jedinica lokalne uprave samo 100 miliona kuna 111 miliona kuna. Znači razvoj javnih dobara bi zapravo trebao biti zajedno sa razvojem lokalne zajednice. Oni uplaćuju u lokalne proračune 100 miliona kuna. E sad vidite da samo Grad Zagreb ima proračun 7 milijardi kuna itd., koliko drugi cjelokupne, koliko su prihodi lokalnih zajednica od 14, 15 milijardi kuna i sad vidite da su oni uprihodili 100 miliona kuna zapravo se pokaže da jednostavno kao javnim dobrom u RH ne upravljamo, govorim globalno, nisam sad ušao nikoga kritizirati u pojedinačnim, pojedinačnim nekakvim slučajevima nego govorimo globalno da vrlo mali daju prinos i društvu i zajednici i cjelokupnom zapravo razvoju, razvoju tih područja jer ako se da ta neka koncesija na javno dobro onda bi trebala ne samo služiti za neku eksploataciju nego bi treba služiti za razvoj te zajednice. Nije samo profit ključan u tom, u kontekstu nekom …/nerazumljivo/… razvoju zato što jedan dio korištenja tog javnog dobra i šteti okolišu kada govorimo o nekom …/nerazumljivo/… Postavlja se pitanje ukoliko bi ga stavili u odnosu na štetu okoliša da li bi bili u nekakvom, da li bi bili u pozitivnim brojevima. Evo, tako, toliko sam htio dati zapravo jedan cjelokupni pregled na, na zapravo i prihodovnu stranu ovog Zakona o koncesijama. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Sada je na redu gospodin Davor Dretar, ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine dopredsjedniče. Poštovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege, iako nas nazivaju euroskepticima ovdje to nije slučaj je ova Direktiva broj 23 u stvari je dobronamjerna prema nama jer dozvolite samo da citiram nekoliko redaka. „Nepostojanje jasnih pravila na razini unije koja bi uređivala dodjelu ugovora o koncesiji dovodi do pravne nesigurnosti i do prepreka slobodnoj nabavi usluga te uzrokuje narušavanje funkcioniranja unutarnjeg tržišta. Rezultat toga je da su gospodarski subjekti, a posebice mala i srednja poduzeća lišeni svojih prava unutar unutarnjeg tržišta i propuštaju važne poslovne prilike, a javne vlasti ne iskorištavaju na najbolji način javne financije kako bi građani unije imali koristi od kvalitetnih usluga po najboljim cijenama.“ Piše tu još svašta, a naravno običnom čovjeku dosta teško prohodnim birokratskim jezikom, ali i direktiva je potpuno jasna. Postupak dodjele koncesije treba biti brz, pravičan i prilagodljiv kako bi svi podnositelji zahtjeva imali jednaku šansu i kako bi ista tržišna pravila vrijedila za sve. Oko toga sasvim sam siguran nema nikakvoga spora. Ali ono što želimo osporiti kao prvo je donošenje ovog zakona po hitnoj proceduri uz obrazloženje da je isti prošao proceduru u prvome čitanju odnosno u prošlome sazivu sabora, a niti samom predlagatelju zakona u potpunosti nije jasno koje bi se to odredbe Zakona o javnoj nabavi trebale primjenjivati. Domovinski pokret ne može i ne želi preuzeti odgovornost za nečije odluke posebno kada se radi o ovako važnom skupu zakona koji već godinama služi kao izvanredna laboratorijska podloga za uzgoj smrtonosnog virusa korupcije. Do sada smo eto bili svjedoci ružnog i koruptivnog izvrgavanja ruglu postojeće definicije gospodarskog subjekta, ona se sada proširuje što je objasnio i poštovani gospodin državni tajnik Zrinušić, ali znamo i sami do sada su lokalni moćnici i pomoću svoje voljene stranke ili pak mimo njenoga znanja osnivali fantomske tvrtke samo nekoliko sati prije koncesijskih natječaja i naravno na njima pobjeđivali. A sada sa ovom proširenom definicijom ovo bojim se neće raskopati nitko. Evo imamo jedan svježi primjer bivšeg HDZ-ovog ministra koji nije ulovljen s prstima u pekmezu nego je do struka u pekmezu. Davao je netočne podatke o kvadraturi kuće koje mu je gle čuda izgradila tvrtka kojoj se sa pozicije župana davao unosne poslove. Sada se eto okrenuo poljoprivredi, u svibnju je osnovao tvrtku i odmah je dio 2,5 milijuna kuna tešku vinsku omotnicu po pravilu kojeg je on osobno dobio u vrijeme svojeg ministarskog mandata, a za sve nas ostale vjerujem da isto slijedi jedna omotnica, a u njoj je uputnica za psihijatriju ako mislimo da je ovo normalno i pravično. U čl. 7. st. 6. nalaže se da sve fizičke osobe uključene u postupak davanja koncesije ili osobe koje mogu utjecati na ishod postupka davanja iste, ne smiju imati izravnih ili neizravnih osobnih interesa itd., itd. Javna nabava kao jedan od najvećih generatora korupcije i to od najmanje općine pa sve do vrha svih dosadašnjih vlada nešto je u što ćemo mi iz Domovinskog pokreta oštro zariti zube i smatramo da treba sve procese u kojima se raspolaže novcem poreznih obveznika i naravno hrvatskim tlom, zemljom, zrakom i šumama ostaviti i učiniti potpuno otvorenima za javnost. Domovinski pokret naravno podržava sve izmjene i dopune zakonskih akata RH ukoliko imaju povoljan utjecaj na kvalitetu života, zakonsku jednakost svih i gospodarski razvoj. Dozvolite sada da vam samo ispričam nekoliko situacija u kojima se jasno vidi da je postupak dodjele koncesija čisti politički marifetluk. Eto već sam 20-ak godina u medijima i znam jednu priču iz Slavonije i Baranje gdje je raspisan natječaj za lokalnu televizijsku koncesiju koju je jedna tvrtka dobila, ali nećete vjerovati čim se promijenila vlast i u gradu je zavladao gospodin Vrkić, istoga trenutaka jedan od prvih akta je bilo ukidanje te koncesije koja još nije bila niti realizirana. Dakle, potpuno je jasno što se dogodilo. Evo vam jedan primjer kako se dobivaju koncesije za medijsko djelovanje na području radija. 20 sam godina proveo na tom poslu i ovdje kod nas koncesija za medijske usluge na području radija dobiva se isključivo uz političku potporu i podršku. Recimo u Italiji dođete u ured, kažete ja bih želio koncesiju da imam radio stanicu, oni kaže dobro hoćete gradsku, hoćete županijsku ili hoćete državu, onda oni se odluče evo dajte nam gradsku, čovjek kaže godišnji zakup frekvencije vam je toliko i toliko i može ih biti 15.000 u recimo jednom Milanu, a tržište će na kraju odlučiti koja će od tih radiostanica preživjeti, a ne naravno da vladajuća stranka odnosno njihovi moćnici daju koncesiju za medijsko djelovanje isključivo onima koji će ju naravno koristiti da ih miluju niz dlaku. Domovinski pokret je svjestan da ponekada kao država nemamo niti financijske, a niti ljudske potencijale da provedemo određeni projekt. Mi nemamo ljude, nemamo znanje, nemamo tehniku da sagradimo zračnu luku. U redu, dali smo to u koncesiju, ali se zalažemo za potpunu transparentnost i stalni kontakt sa javnošću i sa zainteresiranim građanima na koje bi koncesijske djelatnosti mogle imati izravni učinak. Jednako tako Domovinski pokret zalaže se za izuzimanje hrvatskih šuma, voda i zemlje izdavanje u koncesiju stranim gospodarskim subjektima. Jasno nam je da te prirodne resurse moramo koristiti sami u maniri dobroga gospodara. Korona kriza pokazala je koliko je važno biti u stanju sam proizvesti dovoljne količine hrane, a mi to nismo. Hrvatsku plodnu zemlju dali smo ili prodali strancima, energetski sektor polagano gubimo, izvore pitke vode po broju koji smo među vodećima u Europi prodat ćemo za sitniš, a kada smo to dame i gospodo zaboravili na proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Skoknut ću i do izmjena članaka 66. i 67. koji reguliraju prijenos ugovora o koncesiji i založno pravo. Kaže se po novome prijenos ugovora o koncesiji može ići i u slučajevima koji su povezani sa stjecanjem vlasništva nad koncesionarom. Tu se spominje i restrukturiranje, postupci spajanja postojećeg koncesionara sa budućim itd., itd. Opet se eto otvaraju vrata malverzacijama jer ako je neko dobio koncesiju može je bez problema prenijeti na neku treću pravnu ili fizičku osobu, a onda u igri skrivača koja je jako, jako dobro poznata nema šanse da tako lagano pronađete prave vlasnike. A tek založno pravo, stvar je ovdje vrlo jednostavna, imate li nekog prijatelja blizu političkog oltara dobit ćete koncesiju na neku plažu, zatim u banci dignuti kredit pa na toj plaži urediti i staviti kafiće, nekoliko noćnih barova, vodeni park, stotine suncobrana, ležaljki i svega što tamo već ide. Garancija na tom kreditu bit će vam isti taj ugovor o koncesiji odnosno prirodno dobro. Ok. Možemo sad tu tražiti pravne formulacije, ali načelno to je tako. To nas lijepo podsjeća na one čudne i divne privatizacijske trenutke početka devedesetih kada su tajkuni kupovali tvornice, uzimali kredite da ih kupe i onda jamčili istom tom tvornicom. Eto ovdje smo otprilike u činjenici da gradske, županijske ili državne blagajne ostaju bez stotina milijuna kuna godišnje na ime koncesijskih naknada, a nositelji koncesija izdašnim donacijama obilno podmazuju stranačke derneke ili naravno privatne račune u nekim čudnim bankama na nekim čudnim i udaljenim morima. Zaključno, Domovinski pokret neće podržati ove izmjene i dopune Zakona o koncesijama jer ne donose ništa novo i ne predstavljaju nikakav značajan pomak prema transparentnosti dodjela koncesija, već samo znači nastavak uhodanog i lukrativnog iskorištavanja prirodnih resursa Hrvatske. I dalje će sve ostati po starom, svojom tanušnom ali ipak dovoljnom većinom vladajuća će koalicija progurati i ovaj prijedlog zakona, jednostavno gomilu članaka i stavaka o kojima mi ovdje možemo raspravljati danima i satima, a ustvari se ništa promijeniti neće. Zato Domovinski pokret traži povratak ovog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama u redovitu saborsku proceduru od prvog čitanja nadalje ili u svakome slučaju ukidanje hitne procedure ako ne i ukidanje prijedloga zakona samoga. Zahtijevamo i hitne izmjene Zakona o koncesijama i Zakona o javnoj nabavi kako bismo konačno pred sobom imali jasan i nedvosmislen zakonski okvir koji će podjednako zadovoljiti i potrebe za odgovornim i adekvatnim korištenjem hrvatskih prirodnih resursa i naravno onemogućiti bezobrazno bogaćenje pojedinaca i stranke na vlasti na račun svih građana Hrvatske. Eto, toliko od nas, hvala vam lijepa.
Hvala. Sada je na redu g. Branko Bačić koji će govoriti ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika HDZ-a podržati će izmjene i dopune a Zakona o koncesijama. Kao što je uvodno i rekao u ime vlade gospodin državni tajnik, radi se o krovnom zakonu koji definira postupanje sa postupkom dodjele koncesija u Hrvatskoj i samim zakonom je propisano 23 sektorske djelatnosti, područja na koje se ovaj zakon odnosi, a svaka od tih sektorskih područja definira se posebnim zakonom, zakonom lex specialis. Tako da je ovo jedan zakon koji načelno definira postupanja u postupku koncesioniranja javnog dobra u RH, ali s druge strane jasno upućuje da ti sektorski zakoni lex specialis i ne mogu biti u suprotnosti sa ovim Zakonom o koncesijama i u tom smislu je potrebno gospodine državni tajniče čim prije, a to smo već puno puta rekli, preć izmjene Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama jer mislim da je tamo potrebno navesti još nekoliko odredaba, vjerojatno novim zakonom koji će bit u potpunosti usuglašen sa Zakonom o koncesijama. Ono što je dobro bilo i što smo u puno puta, čak sam o tome govorio u ime kluba i prije 4.g. kada je osnovni zakon donesen i kada smo govorili u INA-i, prije par mjeseci, nužno je bilo da Zakon o koncesijama podrazumijeva da se koncesija može zvati isključivo u skladu sa prostornim planom, jedinice lokalne odnosno područne samouprave i to je načelo koje mora postojati jer se niti jedna, a koncesija jest gospodarska djelatnost, niti jedna se djelatnost ne može odvijati na području za koje zahtjeva određenu površinu mimo ili protivnom prostornom planu. Prema tome to je, kao što je studija gospodarske opravdanosti, kao što je dokumentacija za koncesioniranje važna ne manje, ako još, dakle ne još važnije usklađenost postupka davanja koncesije sa prostornim planovima i prije svega jedinica lokalne odnosno područne samouprave. Ono što bih pohvalio to je izlaganje kolege Lalovca koji je govorio o ovom zakonu i kao financijer naveo je vrlo razložno, ali argumentirano da je u Hrvatskoj negdje oko milijardu i 300 milijuna kuna na razini svih proračuna jedinica lokalne i područne samouprave i državnog proračuna uprihođeno oko milijun i 300, milijardu i 300 milijuna kuna i to je točno i to je oko 0,8% BDP-a, to je oko 0,3% našega državnog proračuna. To su podaci za 2018., vidjet ćemo kakva će biti 2019. Točno je da se smanjuju prihodi, za to je već dato obrazloženje. Ali ono s čime se ne bi složio s kolegom Lalovcem, dakle nije, on to gleda vrlo pragmatično s aspekta financijera bivšeg ministra financija, ja to tako ne gledam i mislim da je čak RH, pa i JLS-u, pa i jedinici područne samouprave, manje važno da li je i koliki je iznos sredstava uprihođen plaćanjem koncesijske naknade za ugovornu koncesiju, važnije je da li taj prihod ostvaruje temeljnu zadaću, a to je pokretanje gospodarske djelatnosti u sektoru u području djelatnosti za koju je ta koncesija data. Primjerice, točno je da u RH od koncesioniranja pomorskog dobra je svega oko 118 milijuna kuna bilo 2018.g., to je točno i to je podatak bez greške. Ali samo jedan dolar kojega ostvaruje koncesionar, za to je rađena velika studija kad je, kad se, kad se radi o koncesioniranju pomorskog dobra, jedan dolar kojega ostvaruje koncesionar Stivador, tvrtka koja obavlja temeljne djelatnosti u lučkom sektoru, sve druge djelatnosti koje se vezuje, koje su povezane sa tim koncesionarom ostvaruju 20 dolara u tom istom, na tom istom poslu za koji ja kažem temeljni koncesionar koji plaća koncesiju ostvaruje samo jedan dolar. Dakle, ta multiplikativnost koju ostvaruje djelatnost za koju je izdata koncesija je temeljni interes RH. Kada bismo mi ocjenjivali isplativost Hrvatskih cesta na temelju ubrane cestarine, mi bismo te ceste, autoceste isti čas zatvorili, cijeli, koliki je ukupni prihod u Hrvatskoj za cestarinu za sve ceste koje se, koje su koncesionirane, koje su u Hrvatskoj koncesionirane ili ne koncesionirane. Ali kad govorimo o naplaćenoj cestarini oko 3 milijarde kuna ne bi se tako brzo taj proces izgradnje svih autocesta u Hrvatskoj mogao isplatiti. No međutim, činjenica da Hrvatske autoceste odnosno autoceste u Hrvatskoj omogućavaju prije svega sjajne turističke sezone, rekordne turističke sezone, onda jest drugi pogled na, na, na tu osnovni prihod tvrtki koje upravljaju sa pojedinim, sa pojedinim autocestama. Dakle, ne možemo, to sam htio reći, ne možemo samo gledati vrijednost, značaj koncesije u gospodarskom životu Hrvatske kroz naplaćenu koncesijsku naknadu već moramo promatrati i u kontekstu koliko i na koji način ta koncesija ostvaruje djelatnost koja onda omogućava zapošljavanje, omogućava druge djelatnosti koje se vezuje na samu i, samu osnovnu, osnovnu djelatnost. Ovdje je bilo riječi o rokovima za koji se koncesija daje. Dakle, ovim zakonom nije propisan rok, to treba odmah jasno reć, nego se rok na koji se može dati koncesija propisuje sa zakonom lex specialis, sa posebnim zakonom. Pa je primjerice ako govorimo o pomorskom dobru to je rok od 99.g., ali ne znači da će koncesionar dobiti neku koncesiju na pomorskom dobru na 99.g. nego je to definirano prije svega visinom ulaganja, gospodarskom opravdanošću i mogućnošću amortizacije uloženih sredstava koje pojedini koncesionar ostavlja u prilikom gradnje infrastrukture ili drugih objekata koji su mu nužni da bi mogao ostvariti svoju koncesijsku naknadu. Već sam jutros nekoliko puta rekao, netočno je, neću reći zlonamjerno tumačenje zakona prema kojemu ovim zakonom odnosno ovim izmjenama i dopunama razvlašćujemo Hrvatski sabor. To nije točno. Naime, čak da smo cijeli Članak 62. izbrisali, čak da je on u potpunosti izbrisan, Članak 72. ovoga zakona koji se ne dodiruje, koji se ne mijenja, koji se ne dopunjuje, u potpunosti, u potpunosti konzumira prava RH i Hrvatskog sabora kada je u pitanju Članak 62. Naime, stavkom 1. Člankom 72. ovoga zakona je rečeno da ugovor o koncesiji mora sadržavati odredbe o pravu davatelja koncesije da odlukom raskine ugovor o koncesiji u cijelosti, ali i djelomično, ali i djelomično što znači da ga može mijenjati, dakle i djelomično ako Hrvatski sabor odlukom odredi da to zahtijeva i javni interes. Prema tome, vrlo je važno da se, da je Zakonom o koncesijama kao krovnim zakonom ostavljena mogućnost Hrvatskom saboru da može kada ocijeni da je tom koncesijom, njenim obavljanjem javnim, ugrožen javni interes RH to se može promijeniti, a posebno da ne govorim da u Članku 62. ostaje mogućnost da se posebnim zakonom, dakle Zakonom o pomorskom dobru i morskim lukama ako govorimo o koncesioniranju pomorskog dobra može propisati da Hrvatski sabor može u određenim trenucima intervenirati kada se ocijeni da je ugrožen javni interes RH. Prema tome, ništa što se tiče nadležnosti Hrvatskog sabora i mogućnošću da on intervenira kada ocijeni da je ugrožen javni interes nije ovim zakonom smanjeno, a da ne govorim da i dalje ostaju odredbe da se obavezno zakon može odnosno ugovor o koncesiji može promijeniti, izmijeniti kada je ugrožena nacionalna sigurnost, obrana države ili ono što je vrlo bitno, a to je okoliš i ljudsko zdravlje. Prema tome, Hrvatski sabor može, može to također, to također definirati. Što se tiče potkoncesije da ovim zakonom interveniramo u odredbe samog zakona koji govori o potkoncesiji, ali potkoncesija nije nešto što odudara od osnovnog ugovora i dokumentacije koja je propisana u samom procesu koncesioniranja pojedinog sektora i pojedinog područja. To nije točno, dakle, koncesija se daje za sporedne djelatnosti, ne može se koncesija dati za osnovnu djelatnost. A druga stvar koja je najvažnija ne može se potkoncesija dati bez suglasnosti davatelja koncesije. Prema tome, ne može se koncesionar tijekom bavljenja koncesije sjetiti da bi sad trebao nešto obavljati e pa će on sam tu koncesiju dati. To je zabluda, to je krivo tumačeno, to je već ovdje rečeno, to treba odmah raščistiti. Dakle, potkoncesije su dobro došle pogotovo u pomorskom, prilikom koncesioniranja pomorskom dobra, one su dobro došle, one samo mogu upotpuniti obavljanje pojedine gospodarske djelatnosti koja je izvorno definirana Zakonom o koncesijama ili Zakonom o pomorskom dobru ako govorimo o pomorskom dobru, ali ne može biti izvan odredaba, izvan odluke kojom se pristupa koncesioniranju pomorskog dobra, ne može biti ovim zakonom izvan onoga što je prostornim planom definirano. Ne može neka potkoncesija biti u suprotnosti sa prostornim planom kad osnovna koncesija ne smije biti u suprotnosti sa prostornim planom. Prema tome, ovim zakonom je jako dobro to definirano i utvrđeno na koji način se može [[Upadica: Hvala.]] na koji način se može davati potkoncesija, ali još nešto ću dalje kasnije kad bude pojedinačna rasprava. Hvala.
Hvala i vama. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Prvi je gospodin Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Vidljivo je iz ove rasprave, da ko da truba svira na pogrebu, da svaki zakon koji dolazi u biti dolazi u sabor razvlašćuje Hrvatski sabor pod krinkom europskih direktiva. Pa ja mislim da kad pričamo o koncesijama i značaju koncesija i koliko bi hrvatski građani tribali imati od koncesija, prirodnih dobara, resursa da bi tribali biti puno bolji životi na lokalnim samoupravama da se ne bi događalo da imamo 0,3% od koncesija koliko imamo bogatstva i koliko dajemo da se koristi, ne bi bilo 6% BDP-a od naših iseljenih mladih ljudi, 20 milijardi, a 0,3 il 0,5% ove godine će biti od koncesija. Pa koncesije služe i sada bez ovoga šta nam predlažete da nas razvlaste, da nas razvlastite, ali Vlada me ne čudi, čude me saborski zastupnici koji pristaju na to da se sabor, Hrvatski sabor koje narod bira i nas zastupnike da se razvlasti. Evo kad govorimo o koncesijama pa pomorsko dobro, evo u Splitsko-dalmatinskoj županiji se u biti koalicija ja je zovem „bene“ koalicijski partner HDZ-a i stranka Kerumova su potpisali sporazum zbog te koncesije, dijele koncesije ko da je njiovo, a nećemo spominjat Zlatni rat, Brač itd. Što se tiče prometne infrastrukture, što se tiče telekomunikacija to je priča za se. Teleoperateri krše sve zakone u RH i imaju najveću dobit u RH, 42%, a u EU 20% i znamo da je to monopolizirano i znamo kako to funkcionira. Znači u Hrvatskoj duplo više ima dobit, marže teleoperateri, a bazne stanice primjer postavljaju gdje god žele gdje im padne napamet, pa npr. u mom Sinju na pekaru na dimnjak koji apsolutno nema veze sa bilo kakvim, nit je antenski stup, nit je krovište, nit je, postavio je baznu stanicu bez ikakvih problema ispod otvorio ovaj kockarnicu, Ministarstvo financija mu je dalo odluku bez problema naravno jer je on vaš sponzor i u Sinju stoji bazna stanica, da vidite kolika je. I tako u Zagrebu, tako, svaku noć niču bazne stanice di im padne napamet, ali to tako ne može u EU, to tako ne može, šta to ne prepišemo. Samo u RH ne triba građevinska dozvola za postavljanje antenskih stupova za bazne stanice, e tu se niste sitili kad sam ja predlagao zakon i sad sam ga dao u tu proceduru, da se teleoperateri ponašaju u RH kao u zemljama odakle dolaze. E onda kažete vi zaustavljate razvoj, ne zaustavljam, samo tražim da se teleoperateri ponašaju u našoj državi, RH, da to naš Sabor izglasa. Ne, Sabor je to ukinuo, ne znam točno kad koje godine ali ja sam u proteklom mandatu u više navrata tražio da teleoperateri moraju imati bazne, da bazne postaje, baznih stanica građevinsku dozvolu, zato imaju najveću dobit. Najprije smo im dali, naši pljačkaši kroz politiku su im omogućili da preuzmu teleoperateri našu infrastrukturu, to je njihov interes da bi se zadovoljili, ne znam, Mudrinić, njih par koji su bili, preko naše zemlje, ili državne ili privatne, sad je vlasništvo njihova infrastruktura Hrvatske i ne plaćaju pravo služnosti. I to sam dao u zakon. U Sloveniji plaćaju dobro pravo služnosti pa lokalne samouprave imaju dobar prihod s te strane. Ali u nas, ja sam dao prijedlog zakona, u nas se to ne želi. Ne želi nego daj teleoperaterima da rade što god žele, naravno ove koncesije, pogledajte Bruxelles malo kod postavljanja baznih stanica, pogledajte malo te na šta se mi pozivamo, pogledajte. Nitko nije protiv razvoja, ja nisam protiv razvoja ali uvijek će mi biti prioritet zdravstveni učinci. Kako je moguće da u mome gradu, ovdje po Zagrebu postavljaju bazne stanice djeci kroz prozore a nisu dokazani zdravstveni učinci na ljude? Pa eto, iz tog aspekta rade što god žele. Uništavaju nam zdravlje i beru novac iz naših džepova a imamo najgori Internet u EU, samo u ovome djelu govorim, o čemu govorim i naravno, ovo je priprema za ono što se u drugom svijetu rješava na drugi način, i za koncesiju, za 5G itd., itd. Hvala lijepo.
Replika, gđa. Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj, danas po stoti put iznosite netočne činjenice, da svi mi koji smo za ove izmjene i dopune zakona, da u biti se zalažemo da se Hrvatski sabor razvlasti. Točnost a i u ovim izmjenama i dopunama briše se odredba koja kaže da će se mijenjati ugovor ako to zahtijeva interes RH utvrđen u Hrvatskom saboru međutim nigdje ne stoji koji je to interes RH a ostaje odredba da će ugovor o koncesiji će se izmijeniti kada Hrvatski sabor utvrdi da je ugrožena nacionalna sigurnost i obrana države, okoliš ili ljudsko zdravlje. Znači i dalje Hrvatski sabor može mijenjati ugovor ako su u pitanju točno navedeni interesi RH odnosno naši građani.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice, čl. 62. stavak 2. briše se ako je zahtjev interes republike utvrđen u Hrvatskom saboru, znači taj dio se briše, znači da je nas ovim zakonom razvlašćuju, ne samo što su nam zabranili da možemo govoriti, to je manje bitno, svi saborski zastupnici a imali smo tu mogućnosti, to svi znamo, nego sad nas razvlašćuju. Pa šta nas građani plaćaju? Neka uvedu diktaturu kao što je za vrijeme kralja Aleksandra bilo i nek oni donose odluku, zbog čega nas građani plaćaju i to je činjenica a vi znate kolike su koncesije bitne, vi znate koliki su profiti na koncesijama, vi znate koliko javnom dobru i lokalnoj samoupravi nanosi se šteta zbog pomorskoga dobra, iz toga djela dolazite i tako možemo o svakom dobru u RH. Ja na ovo ne bi nikada pristao, nije me narod izabrao da razvlašćujem najveći dom u RH, Hrvatski sabor, ako vi to pristanete, onda vi ubijate demokraciju u RH. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Nema više replika. G. Darko Klarić je sada na redu. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Klasić, pardon, ispričavam se. Nema ga, gubi pravo i sada je na redu Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnikom. Pred nama je evo izmjene i dopuna Zakona o koncesijama, moram pri tom reći da smo u prošlom sazivu Sabora je ovaj zakon već bio u prvom čitanju tako da se o njemu već raspravljalo bez nekih velikih promjena, čak mislim da se ništa nije mijenjalo nego je isti taj zakon došao i sad u raspravu. Ne čudi što koncesije uvijek izazivaju određenu raspravu i što mi te koncesije o kojima je riječ, uvijek prepoznajemo uz neke osjetljive situacije a tu smo posebno osjetljivi o pomorskom dobru. Ali ovaj krovni Zakon o koncesijama koji se onda primjenjuje i naravno u nekim drugim zakonima koji se to definiraju detaljnije u odnosu na problematiku koju se briše. Razlog zašto je uopće izmjena i dopuna Zakona o koncesijama je službena opomena koju je Hrvatska dobila iz razloga što u svoje zakonodavstvo nije određene direktive EU-a prema mišljenju, preuzela na odgovarajući način ali kad raspravljamo o koncesijama onda moramo raspravljati i na slijedeći način. One koncesije koje su posebno važne su vam koncesije koje su vezane uz eksploataciju rudnog dobra, rudnog blaga. One se naravno u posebnom zakonu još detaljnije definiraju i ovdje daju određeni okviri i određeni način. Kad je riječ o pomorskom dobru, pomorsko dobro izaziva posebnu pažnju iz jednostavnog razloga što smo mi izuzetno osjetljivi na pomorsko dobro, izuzetno osjetljivi na način na koji se oni koristi, izuzetno osjetljivi način na koji mi imamo i štete na pomorskom dobru koje su trajne, imamo trajne devastacije i onda zapravo mi samo radimo saniranje šteta. Ne moram vas podsjetiti na niz nasipavanja mora koja su bila, niz nasipavanja mora koja imamo i sad. Niz lukobrana koji su bili napravljeni gdje se nije moglo čak ni utvrditi koja inspekcija mora po tome postupati i mora po tome dalje raditi. Jednako tako, tu je i tema da, moramo se u jednom času odlučiti što zapravo hoćete. S jedne strane, zaista, postoje neke vrijednosti koje morate štititi jer, jedanput kad tu vrijednost devastirate, te vrijednosti više nema. Ali, jednako tako moramo razmisliti i o tome, uvjetima pod kojima će netko ulagati. Kad netko odluči ulagati, on mora imati određeni scenarij i mora znati sva pravila igre. Najgore kad mu ta pravila igre po putu mijenjate. Mi smo vrlo skloni mijenjati naše zakonodavstvo tako da netko kad je ušao u nekakav projekt ili nekakvu investiciju, ušao je po određenim zakonima, a onda mu zakone promijenimo i onda on to završava po nekim drugim zakonima. Kad je riječ o pomorskom dobru, tu ja pamtim zadnjih 12-tak godina, pokušalo se je sa zakonom. Zakoni su čak išli i u prvo čitanje, čak su i išli i, neki su došli i do drugog čitanja, ali nikad nisu došli do ovog Sabora. Nama je velika površina pod pomorskim dobrom apsolutno nelegalno u korištenju. Niz luka, niz lučica, niz lukobrana, niz, u krajnjoj liniji onih najjednostavnijih stvari, to ove godine nije bila slika jer jednostavno smo imali nešto značajno manje turista nego inače, ali mogu vas podsjetiti na ono kad je netko, izbetonirao dio mola, pa su tad, je stavio tad njegovi turisti koji su u njegovoj kući su stavili ručnike, pa je onda netko došao i te ručnike bacao, to su bile slike koje smo imali prilike vidjeti. Niti je taj izbetonirani mol imao odobrenje niti je taj, za taj mol koji je izbetonirao, imao koncesiju. Dakle, to vam ima velikih problema i naravno, i to se uvijek čita na pomorskom dobru i to bivši ili sadašnji načelnici i gradonačelnici koji su sa, iz ovih jadranskih županija dobro znaju koji to problem je i taj problem nije od jučer. Naravno, kad je ovaj zakon da mi onda i raspravljamo o tome jer je to nešto što nas tišti. U ovom zakonu, između ostalog se briše jedna odredba, a to je da republika, odnosno Sabor RH kad je interes RH može odlučivati o koncesiji. Ja sam na odboru pitala da li je ta odredba za koju ja znam da je u zakonu od 2012., da li je bila prije, to nisam sigurna. Ali, od 2012. znam sigurno da je i onda sam pitala predlagača da li je ikad konzumirana. Nije nikad konzumirana [[Upadica: Hvala.]] E pa kad nije nikad konzumirana, došlo je vrijeme da ju izbrišemo. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada je na redu g. Arsesn Bauk koji je tražio da govori s maskom s mjesta. Ne ulazeći u razloge, mi mu to dozvoljavamo. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kada govorimo o koncesijama, onaj koji ima koncesiju na klimatizaciju HS će jako izgubiti jer je toliko već energije utrošio da se mi tu smrzavamo. Dakle, to za uvod. Što se tiče ovoga zakona, podsjetimo se na definiciju koncesije. Koncesija je pravo na korištenje nacionalnog dobra za obavljanje gospodarske djelatnosti i koncesija je pravo koje se prodaje. Dakle, prva definicija nacionalno dobro je jasno da se radi o dosta poznatim osjetljivim, zanimljivim resursima koji su državni. I na kojima netko, najčešće, dakle ili državna tvrtka ili privatna tvrtka ugovorom kupi pravo da na tom nacionalnom dobru ostvaruje gospodarsku djelatnost. Dakle, u osnovi, kada pričamo o ovome pričamo o najvrjednijem bogatstvu RH i zato je uvijek ovaj zakon u žiži javnosti. U južnom dijelu Hrvatske, to je prvenstveno obala, odnosno pomorsko dobro i neki postupci koji su bili vođeni, a najpoznatiji je primjer plaža Zlatni rat koja je koštala funkcije jednog bivšeg HDZ-ovog župana, gdje ga je de facto stranka, neću reći smijenila, nego ga nije kandidirala zbog nečega što se dogodilo mjesec ili dva prije lokalnih izbora, pokazuje da je interes javnosti za ovo područje opravdan, velik. I da je dobro da postoji određena skepsa i određen oprez prilikom donošenja ovakvih zakona. Ono što nije dobro, dakle što mislim da je bio problem u tom slučaju, jeste da nešto što je u biti upravo poslovna odluka, a to je tko će dobit koncesiju, donosi parlament, odnosno predstavničko tijelo, a predstavničko tijelo glasa za ili protiv nečega, ne temeljem parafa paragrafa ugovora nego temeljem političke odluke, tako glasaju parlamenti. I onda se može dogoditi da svojom slobodnom voljom vijećnici ne potvrde nešto što bi u normalnom upravno pravnom postupku ili poslovnom odnosu, trebalo potvrditi jer to ide samo po, nekako po automatizmu, dakle po sili zakona. To, ja mislim, nije dobro. Dakle s jedne strane je dobro da predstavnici naroda imaju utjecaj na donošenje nekakvih odluka koje se tiču raspolaganja najbogatijim resursima, ali ne kao upravnu odluku. Ne na kraju. Nego u samoj činjenici, dakle, mi želimo to dati, to nacionalno dobro želimo dati na korištenje za obavljanje gospodarske djelatnosti i uvjeti su ti, ti, ti i ti, a poslije upravno tijelo treba o tome odlučivati, ne parlament. U Zakonu o lokalnoj samoupravi piše da vijećnik ne može biti pozvan na odgovornost zbog glasanja izraženog, sve ono što .../nerazumljivo/... izraženog mišljenja ili stava u predstavničkom tijelu, a s druge strane, ako je neki postupak doveden do kraja i temeljen na zakonu, onda bi trebalo to završiti ne političkom odlukom nego upravnim aktom i nakon toga onaj koji nije zadovoljan ide na upravni sud. A kako se može ić na upravni sud protiv odluke demokratske predstavničkog tijela odnosno parlamenta? To je, to je nelogično, dakle to je nespojivo. Ne može se sudski osporavati politička odluka, može na ustavnom sudu, al ne na upravnom sudu. Dakle, odluka o davanju u koncesiju koje donosi predstavničko tijelo je politička odluka i sve odluke koje donose predstavnička tijela su političke odluke. To su izabrane parlamenti u kojima sjede predsjednici stranaka. I zato je ovaj zakon sa aspekta barem pomorskog dobra čak i problematičan jer previše ovisi o političkoj volji kao što je to bilo, dakle u ovome slučaju koji sam spomenuo na početak, na početku. Još gore, dakle može se dogodit da neki od članova predstavničkog tijela koji, kojega je izabrao narod bude u sukobu interesa iako po Zakonu o sprječavanju sukoba interesa oni nisu dužnosnici i može se dogodit da baš taj glas bude presudan jer su većina u predstavničkim tijelima na jedan, a ovaj se ne može izuzet jer ga nema tko zamijenit, izvršnu vlast ima tko zamijenit, a vijećnika ne može. Zbog toga ja mislim da bi bilo dobro za onaj dio gdje donose predstavnička tijela to propisati posebnim zakonom [[Upadica: Fala lijepa, vrijeme]] i dati ovlast upravnim tijelima [[Upadica: Fala]] na kraju, a predstavničkim na početku. Zahvaljujem.
Fala. g. Borić je tražio repliku.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Bauk sa vašom raspravom se mogu složiti u dijelu gdje ste tumačili ovlasti predstavničkog tijela, ali ćemo na primjeru pokazat da to može biti i krivo. Zašto? Evo jedan primjer, Crikvenica koncesioniranje plaže. Odluka županijske skupštine, evo kolega Fabijanić je tu predsjednik skupštine, znači sve je provedeno po zakonu, povjerenstvo koje je imenovala ili župan ili tijelo županije, zaprimilo je ponude, ponude su obrađene, došlo je na skupštinu, skupština je donijela odluku, koncesioniranje je dala jednoj privatnoj firmi, tada to više nije bila ona koja je bila prije toga u koncesiji te plaže i padne na drugom stupnju, recimo u ministarstvu jer su bile greške u samom procesu koncesioniranja tj. rada povjerenstva koje nema veze sa predstavničkim, ajmo reći tijela. Znači može se desiti jer to nije lagani postupak kako se to čini baš i baš sve te odredbe zakona, a posebno Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama ipak imaju neke drugačije odrednice nego što to daje ovaj krovni zakon kao okvir i zbog toga dolazi do problema u koncesioniranju plaža ili bilo kojih drugih dijelova pomorskog dobra.
Vrijeme, izvolite odgovor g. Bauk.
Zahvaljujem. Po mom shvaćanju predstavničko tijelo je moglo glasati za ili protiv, ali ono nije moglo sudjelovati u postupku prije, dakle u svim administrativnim koracima. Pa to je upravo ovo što sam ja govorio, dakle to je klasičan upravni postupak u kojem nema prostora za predstavničko tijelo, za političko tijelo. Političko tijelo treba na početku reć mi ćemo to nacionalno dobro dat u koncesiju pod tim i tim uvjetima i ostalo radi upravno tijelo i to bi bilo normalno. Nekad bi to moglo radit poglavarstvo koje je ipak izvrsno tijelo, dakle ono ima ovaj dio. Međutim kako nema poglavarstva onda je problem u tome da to radi samo jedan čovjek, dakle izvršna vlast, gradonačelnik ili župan sam temeljem odluke povjerenstva npr. Međutim, ovo što ste vi rekli upravo potvrđuje moju tezu da tu nema potrebe ni prostora za politička tijela jer to najčešće bude oko najvrjednijeg dobra političko prepucavanje oko, u zadnjem koraku, a trebalo bi biti u prvom koraku [[Upadica: Fala, vrijeme]] Hvala.
Gđa. Jelkovac.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani kolega Bauk, problematizirali ste odlučivanje o koncesijama od strane predstavničkog tijela i smatrate da bi to trebalo završit upravnim postupkom. Ne slažem se s vama jer način kako vi to obrazlažete mogli bismo dovesti u pitanje odlučivanje predstavničkog tijela i o svim odlukama o javnoj nabavi iznad određene vrijednosti koja je propisana Zakonom o lokalnoj i područnoj samoupravi, a i brojne druge odluke koje ne može donijeti izvršna vlast upravo zato što je određen taj financijski minimum iznad koga, vrijednosti posla o kojeg se odlučuje iznad koga mora odlučivati predstavničko tijelo. Mislim da bi na taj način onda morali sagledavati sveukupno nadležnosti predstavničkog tijela i izvršne vlasti u odlučivanju, a ne samo o odlučivanju u koncesijama. Hvala.
Odgovor g. Bauk.
Ovo je predstavničko tijelo. Kad smo mi zadnji put odlučivali o nekoj nabavi? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Predstavničko tijelo je i ovo i ono. Dakle, o avionima od nekoliko milijardi nečega će odlučivat vlada, odbor će dat nekakvo mišljenje i odlučivat će vlada, vlada ima povjerenje sabora, da nema povjerenje sabora ne bi bila vlada, a u lokalnoj samoupravi nema povjerenja izvršnoj vlasti jer se bira neposredno. Ja naime nemam problema s odlučivanjem predstavničkog tijela da se nešto da u koncesiju, al to je na početku, to je politička odluka, mi ćemo dat u koncesiju to i to pod tim i tim uvjetima i zadužuje se upravno tijelo da provede postupak i o tome može izvijestit predstavničko tijelo zbog transparentnosti. Ali odluka koja je sudski oboriva ne može bit politička odluka izabranih vijećnika, stranačkih vodstava itd., zato služi izvršna vlast, to je definicija, dakle to je izvršni posao izvršna vlast. A, a dobra stvar je samo u ovom dijelu transparentnosti jer ipak onda svi su upoznati [[Upadica: Fala, vrijeme]] vlada, opozicija, pa se onda može raspravljati.
Sada je na redu gđa. Branka Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Pa ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o, o koncesijama, pardon, nije prvi put u ovoj sabornici upravo u ovakvom obliku, već je prošao prvo čitanje, ali u prethodnom sazivu HS. Ne iznenađuje me kad kritički o tome pričaju kolegice i kolege koji su prvi put u ovoj sabornici odnosno nisu bile, bili u prethodnom sazivu. Međutim, kad to čine kolege koji su već o ovom zakonu raspravljali onda je to malo neobično, posebno ako pogledamo da je za ovakve izmjene i dopune Zakona o koncesijama glasalo 114 zastupnika, svega je 10 kolega bilo tada protiv. Ovim zakonom kao što smo čuli se usklađuje postojeći zakon sa direktivama Europskog parlamenta i vijeća i detaljnije se precizira od definicije do odredaba koje se odnose na sukob interesa osoba uključenih u postupak davanja koncesija te svih koji mogu utjecati na tijek postupka, nadalje zabranjuje se i davanje koncesije u području obrane i sigurnosti i još kojekakvih drugih, možda ću reći manje zanimljivi uvjeti. Ovo je krovni zakon i njime se uređuju ništa manje nego 23 različita područja, od eksploatacije mineralnih sirovina preko korištenja voda, komunalnih djelatnosti, pomorskog dobra, turizma, zdravstva i radi se o izuzetno vrijedim resursima RH koji su detaljno definirani drugim sektorskim zakonima. Kolega Borić i kolega Bauk govorili su o Zakonu o pomorskom dobru i morskim lukama pa bi ja tu na samom početku molila i apelirala na Ministarstvo financija da da određene upute i preporuke svim davateljima koncesije da onim koncesionarima koji zbog panedmije COVID-19 nisu mogli raditi ili su radili u smanjenom obimu da otpišu ili dio ili oproste sav iznos koncesijske naknade jer još najmanje se govori o tim iznosima koji koliko treba platiti, ali znamo da turistička sezona nije bila onakva kakva je bila ranijih godina, pa sam mišljenja da i oni koji su poslovali na području pomorskog dobra ne mogu platiti onaj iznos koji su ranije plaćali i za koju su zaduživani. Još jedanput bih napomenula jer dosta kolega manipulira, s tim da HS time gubi svoju snagu, ugovor o koncesiji moći će se izmijeniti kada HS utvrdi da je ugrožena nacionalna sigurnost i obrana države, okoliš ili ljudsko zdravlje. Mislim da ne treba govoriti o još nekakvim interesima ili općenito napisati interesi RH, a onda ne znati se ili se licitirati što je to interes veći ili manji. Jasnije se tu određuje i postojanje mogućnosti pod ugovaranja koje je propisano liberalnije prepušteno je tržišnim uvjetima, a ne kao sada zakonski propisanim uvjetima. Jednako tako mogućnost sklapanja podugovora i ugovora o potkoncesiji davatelj koncesije predviđa već u studiji opravdanosti davanja koncesije dokumentaciji za nadmetanje i ostaloj dokumentaciji koja prethodi davanju koncesije, što mislim da je iznimno bitno posebno kada se radi o koncesiji na pomorskom dobru. Jer evo npr. kada je u pitanju davanje koncesije za marinu onda imamo morski i kopneni dio i na kopnenom dijelu u sastavu marine imamo i različite servisne službe, zatim trgovačke objekte, ugostiteljske objekte i sigurno da onaj koji želi raditi i pružati usluge privezivanja i zbrinjavanja brodova da ne mora pružati i ove ostale usluge, ali je to dobro da odmah bude u ugovoru odnosno mogućnost tog sklapanja podugovora. Nadalje, propisana je mogućnost prijenosa ugovora o koncesiji na treću osobu, opet uz pisanu suglasnost davanja koncesije što je već Zakon o pomorskom dobru definirao , znači već i do sada nije bilo moguće dati u potkoncesiju koncesiju za koji davatelj koncesije nije dao prethodnu suglasnost. Tražbina financijskih institucija može se odnositi isključivo na financijski instrumente pribavljanja u svrhu provedbe ugovora o koncesiji, a ne po bilo kojoj drugoj osnovi što znači da ne možete dobiti kredit za ulaganje u neki poslovni prostor koji nije na pomorskom dobru ili ne znam za nabavu dozvolu ako želite staviti založno pravo na pomorsko dobro. Ovo je transparentniji zakon i mislim da ga treba podržati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ostanite ovdje gospodin Borić je tražio repliku.
Hvala lijepa. Kolegice Juričev, opet ću se vratiti na ovu priču koju je pokrenuo kolega Bauk i zaista tu ima nelogičnosti jer pokazuju praksa i primjeri znači do onog trenutka kada regionalni … recimo županijska skupština podigne ruku za to da je ta koncesija bila u redu, a padne na drugom stupnju u ministarstvu, postavlja se pitanje snage donošenja takve jedne odluke. Mislimo da je u redu ovo što je on rekao, znači da onog trenutka kada županijska skupština, kada govorimo o pomorskom dobru, donese plan davanja koncesija na pomorskom dobru za 2021. godinu recimo, da tu treba završiti, ajmo reći uloga tog parlamenta, sve ostalo je onda upravni postupak u kojem bi onda povjerenstvo itd. donosilo odluku. Međutim, dolazimo do sukoba i onoga što je kolega Bulj na kraju i na početku stalno inzistirao da se mi kao razvlašćujemo recimo HS po pitanju ovog okvirnog zakona, a u biti nije tako i ne možemo baš točno odrediti ulogu svakog u tom procesu koncesioniranja.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Borić slažem se s vama i sa kolegom Baukom po pitanju koncesioniranja pomorskog dobra, ali kako ste spomenuli planove, a moje vrijeme je isteklo ja bih isto tako tu dala naglasak jer upravo ove izmjene i dopune kažu kako poseban akcent treba staviti na prostorne planove odnosno na planove nižeg reda, znači prije donošenja studije opravdanosti davanja koncesije treba vidjeti da li je to već uvršteno u prostorni urbanistički odnosno plan nižeg reda te općine ili grada na području kojeg će biti koncesioniran određeni postupak bilo pomorsko dobro ili nešto drugo.
Hvala. Gospođa Peović ima sljedeću repliku.
Ovako moje pitanje u vašoj raspravi rekli ste da pod ovakvim zakonom ostaje mogućnost i to svaka mogućnost da Hrvatska zaštiti svoj interes i naveli ste to je ekološki interes, interes nacionalne sigurnosti itd. Sasvim je jasno da se ovakvim preinakama zakona ne može zaštiti privredni interes RH, da se to može sad samo ograničiti na ekološke uzroke, iako zakonodavac nije koristio ovu opciju u dosadašnjoj verziji zakona svejedno dobivamo opomenu koju nismo vidjeli pa samo o njoj možemo kalkulirati da je Sabor u ovoj poziciji da vrši arbitrarno odluke. Znači mi u ovom slučaju nemamo mogućnost reagirati na privredne nepovoljne uvjete i utjecaje i da Sabor na to reagira.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo kolegice Peović. Znači Hrvatski sabor, kada vidi da je ugrožena nacionalna sigurnost, obrana države, okoliš ili ljudsko zdravlje, može izmijeniti ugovor. Međutim, u ostalim slučajevima sigurno će to napraviti koncesionar, davatelj koncesije. Kada se radi o takvim koncesijama, to u svakom slučaju će, zasigurno napraviti Vlada RH.
I na kraju g. Šimičević.
Poštovana zastupnice, evo, ja bih htio samo problematizirati jer iz oporbe se pojavljuje da Sabor nema ingerencije, da ne može utjecati, a vi ste u svom nastupu govorili o tome da Sabor ima ulogu i da će on izmijeniti zakon u slučaju nacionalne ugroze odnosno sigurnosti. Pa dajte nam ponovite još jedanput ono što se tiče Sabora, dakle, da mi znamo da je Sabor tijelo koje će donositi odluke koje su jako važne za koncesioniranje. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo kolega Šimičević što mi dajete priliku po tko zna koji put ponoviti, a dobro je da se ponovi, s obzirom koliko puta je izgovorena, ja bih rekla, neistina, do sada je brisan članak, odnosno stavak u koji kaže da će se ugovor izmijeniti ako to zahtjeva interes RH utvrđen u HS-u, a nigdje nije definiran interes. Sada imamo točnu definiciju kad to HS radi, to je znači kad je ugrožena nacionalna sigurnost, obrana države, okoliš ili ljudsko zdravlje, u svim ostalim slučajevima, sigurna sam da će to raditi Vlada RH.
Hvala lijepa. Nema više replika. Sada je na redu g. Fabijanić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi Dome, u odnosu na sam Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama nema ozbiljnih primjedbi budući da se njegovim donošenjem poboljšava onaj legislatura koja je uređena općim propisom koncesija. Međutim, ovaj prijedlog zakona otvara pitanja da li je cilj donošenja novog općeg zakonodavnog okvira koncesija koja je, koji je uspostavljen još 2009. g. zaista ispunio svoju svrhu do današnjeg dana u svim područjima na koje se odnosi. Prvenstveno je to se postavlja pitanje u odnosu na pomorsko dobro i morske luke, o čemu je dosta naš, nas kolega već pričalo. Dakle, još je 2008. g. kada je Vlada RH upućujući prijedlog Zakona o koncesijama u obrazloženju prijedloga zakona navela sljedeće. Posebni sektorski zakoni i podzakonski akti uskladit će se s novim Zakonom o koncesijama i pravnom stečevinom EU. Posebnim zakonima lex specialis bit će moguće sukladno ovom zakonu urediti sva pitanja u ovlasti primjene tog zakona. Pitanje sadržaja koncesije, tj. pitanje što se može dati u koncesiju, koji javni radovi i javne usluge mogu ići u koncesiju i drugo pitanje, tko odlučuje da se uopće dodjeljuje koncesija i tko je dodjeljuje? Odgovornost za politiku koncesije u području primjene tog posebnog zakona, kad se ocijeni da je u tom prijedlogu potrebna posebna regulativa u odnosu na Zakon o koncesijama. Pravna zaštita je određena putem Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave, za sve vrste koncesija. Ovako određenim oblikom pravne zaštite, ostvaruju se puna funkcionalnost i obuhvat transparentnog i efikasnog sustava dodijele koncesija u RH. Definirana pravna zaštita i ovog zakona primjenjivat će se na posebne zakone i podzakonske propise, čime se u potpunosti postižu ciljevi koji će unaprijediti sustav koncesija u RH. Dakle, to se pisalo, to se glasalo, o tome se govorilo 2008., 2009. Danas je 2020. g., dakle, smisao krovnog zakona je taj da se objedini postupak davanja koncesija i da se osigura jedinstvena pravna zaštita putem neovisnog tijela vezano za postupke nabave. U području pomorskog dobra i morskih luka, do dakle, od 2008. odnosno 2009. nije nikada učinjeno. U međuvremenu su donesena još 2 Zakona o koncesijama i 2012. i 2017. g. Još je 2013. g. Vlada RH na 79. sjednici donijela zaključak da se ... [[Govornik se ne razumije.]] središnja tijela državne uprave, među kojima je i Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture, da pristupe izradi zakona izmjena i dopuna zakona kojim se uređuju koncesije kao lex specialis, kao što je predviđeno prethodnim zakonom, radi njihove usklađenosti sa Zakonom o koncesijama, Narodne novine br. 143/12 te da ih upute Vlade RH radi usvajanja do kraja 3. tromjesečja 2013. g. Nije se nikada dogodilo. Na području pomorskog dobra i morskih luka koje je pitanje od vitalne važnosti za gospodarski razvoj RH te jedno od najvažnijih gospodarskih grana, turizam, još uvijek vlada posvemašnji kaos i u primjeni koncesija jer se one dodjeljuju i provode još po Zakonu o pomorskom dobru i morskim lukama iz 2004. g. koji je bitno različit od novog okvira koncesija koji je uspostavljen Zakonom o koncesijama. Nešto o tome su govorili moji prethodnici, neovisno o strani sabornice. Pravni nered koji je uzrokovan neusklađenosti zakonima, stvara poteškoće kod davatelja koncesije, a kod gospodarskih subjekata koji traže koncesiju, posvemašnju pravnu nesigurnost koja je nažalost često uzrok izostanka razvojnih investicija. Isto tako, izostanak jasnih pravila kod dodjele koncesija omogućava izrazitu arbitrarnost kod resornog ministarstva ovdje konkretno Ministarstva mora, prilikom rješavanja o zahtjevima koncesija, pa nisu rijetki slučajevi da u istoj činjeničnoj i pravnoj osnovi, ministarstvo mora prihvatiti zahtjeve koncesionara pozivajući se na Zakon o pomorskom dobru a druge odbije pozivom Zakonom na koncesijama pa tako i gradska plaža u Crikvenici [[Upadica Radin: Vrijeme, g. Fabijanić.]] čija je žalba, gle čuda riješena u roku u Ministarstvu mora, u roku od 3 dana a druga u istom ministarstvu leži po godinu i pol. Hvala.
Hvala i vama. Ostanite, ostanite ovdje. G. Borić je tražio repliku.
Hvala lijepa. Kolega Fabijanić, ja se ne bio složio da vlada nered i kaos ali vlada nedorečenost i onda nam se događa to što se dogodilo i kod tog slučaja, znači da ono o čemu danas pričamo da parlament tj. skupština u vašem slučaju, jednostavno nema snagu koju daje recimo ovaj zakon a kad se dogodi proces ili događaj, on jednostavno je neizbježan i tu dolazimo do toga da je recimo dižući ruke u vašem parlamentu, koncesija odobrena ali je pala na procesnom djelu u smislu da ona je tijelo ispred vas nije poštovalo određene odredbe samog javnog natječaja koje je raspisalo i provelo postupak. i tu ministarstvu ne možete onda reći ništa bez obzira na rokove kada se donose odluke ali da se recimo na jedan loš način pristupilo odnosu koji je do tada imao koncesionar i da su došli neki drugi parametri koje je uvažila skupština recimo i donosila odluke i povjerenstvo a da se nije uvažio interes lokalne zajednice i to je pitanje [[Upadica Radin: Vrijeme, g. Borić.]] što napraviti u takvoj situaciji.
Vrijeme, vrijeme [[Upadica Borić: Znači, ovako, dobro, u redu, hvala.]] [[Upadica Fabijanić: Bez daljnjega, naime…]] G. Fabijanić, imate pravo odgovoriti, izvolite [[Upadica Fabijanić: Hvala.]] Molim.
Naime, mislim da rasprava vezano za ovo je vrlo kvalitetna. Naime, županijska skupština ili gradsko vijeće kada raspisuje dakle politička je odluka davanje odluke o namjerni davanja koncesije, to je politička odluka koja utvrđuje da li će neka plaža bit otvorena, zatvorena itd. U onoj drugoj fazi kad je dodjela koncesije, to je ono što je rekao i kolega Bauk, to je upravni postupak. Prema tome, onog trenutka kad županijska skupština ima prijedlog najpovoljnijeg ponuditelja po ocjeni određenog radnog tijela, ona de facto mora prihvatiti to, u protivnom krši propise RH. I to je tome činjenica. A sada, u obrazloženju koje je vezano za poništenje koncesije konkretno u Crikvenici, evo na kraju krajeva, to obrazloženje je javno pa svi mogu vidjeti koliko im je šuplje. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu potpredsjednik Sabora, g. Miroslav Škoro, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Mi smo zakonodavno tijelo i predviđeno je da vjerojatno studiozno u suradnji sa stručnjacima promišljamo i donosimo zakone u interesu ove naše lijepe domovine i našega naroda i svih stanovnika. Nevjerojatno je kako smo od samog početka krenuli iz niskog starta u sprint i žurimo se i pokušavamo ovdje vrlo površno razgovarati o određenim stvarima koje su krucijalne, koje su strateške. Mi smo već imali za ovom saborskom govornicom i u ovoj sabornici raspravu o Zakonu o strancima. Jedan od ključnih zakona koji u demografskom smislu određuje i trasira budućnost naše zemlje. Mi živimo u vrijeme korona krize COVID-a 19, mi smo zemlja koja je izložena migrantskim pritiscima i možemo vrlo lako, vrlo brzo postati hot spot kako se to veli, mi smo zemlja koja nije proglasila svoj gospodarski pojas, nemamo za to snage ili političke volje i evo, već nas sada vladajući pokušavaju uvjeriti da je jako važno da po hitnom postupku donesemo i Zakon o koncesijama. Mi već imamo javnost radi, zakon koji regulira dodjeljivanje koncesija. Ali idemo u izmjene i dopune, idemo ga promijeniti, zašto, zbog toga što tako traži od nas Europska komisija. Znači li to da postojeći zakon ne valja? Ako ne valja, onda ga mi možemo promijeniti sami. Ali ako valja, zašto bi ga mijenjali? S druge pak strane, svjedoci smo činjenice da potom zakonu postojećem recimo, mi trenutno ne znamo tko je vlasnik na desetke tisuća hektara plodne zemlje jer je u aferi Agrokor jedan fond došao u posjed dionica Agrokora i sada raspolaže tom zemljom. I mi sada idemo po naputku Europske komisije usvojiti izmjene i dopune zakona po kojima ćemo mi kao Sabor izgubiti jedan dio suvereniteta i ne možete mi reći da nećemo, radi se o onom djelu u kojemu Hrvatski sabor može reagirati kada je u pitanu povreda gospodarskog interesa RH. Ne samo dakle da je važno da možemo štititi svoje zemlje, svoje vode, svoje šume kad je u pitanju nacionalni, ugroza nacionalnog suvereniteta, kad je u pitanju zdravlje ljudi, kad je u pitanju ekologija. Gospodarstvo je ono što je temelj cijele priče kod nas. Dakle, kome mi idemo pogodovati kad je u pitanju ovog hitno donošenje izmjena i dopuna zakona u jednom čitanju? Kome mi pogodujemo i zbog čega dopuštamo da će po novim izmjenama privremena udruženja, podružnice moći raspolagati našom zemljom? Moći će raspolagati koncesijama i moći će prenositi to na treće. Moći će prenositi na treće i to da nije važno imali taj treći nekakve vezane djelatnosti uz ono čije je koncesionar obvezao sebe kad je uzimao tu koncesiju. Dakle, plus to, na to sve skupa govorimo i o nekakvoj mogućnosti da založno pravo na toj koncesiji bude upotrijebljeno i to založno pravo na pravo, slažem se s tim. Međutim, opet nas uvodi u jednu pravnu nesigurnost i ne znamo, recimo, kada bi se sada dogodila situacija, da se ne složimo s nečim, kada je u pitanju koncesija nad onim što ima trenutni vlasnik Agrokora, da u nekom pravnom sporu nećemo doći u situaciju da dugo vremena raspolažemo s onim što je ustvari krucijalna vrijednost hrvatske države. Pa eto, želim samo na kraju reći da bi volio ipak znati zašto EU komisija traži od nas da po hitnom postupku donesemo te izmjene i dopune i da se pri tome odreknemo dijela suvereniteta. Korupcija je sigurno jedan od bitnih razloga, Hrvatska je u top 5 među korumpiranih zemljama u Europi, ali definitivno, čini mi se da iza toga stoji želja da građani EU mogu jednostavnije, njihovi gospodarski subjekti dolaziti u posjed vrijednih šuma, voda i zemalja u ovoj našoj hrvatskoj državi. Hvala vam. Imamo repliku, je l' da?
... [[Govornik naknadno uključen.]] ovdje. Prvi, prva replika ima g. Šarić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Škoro. Samo jedna, jedno pojašnjenje vezano za pitanje koncesije odnosno vlasništva… Čujemo se dobro? Čujemo. Vlasništva zemljišta kojim danas upravlja tvrtka Forte Nova, a do prije nje tvrtka Agrokor. Dakle zemljište je u vlasništvu RH, nije kroz onaj poseban zakon, koji je, kojim je preuzeta imovina Agrokora, danas Forte Nove, nije dirano zemljište. Dakle zemljište ostaje u vlasništvu RH i danas je, samo su ti ugovori koji su ranije potpisani sa Agrokorom preuzeti i dalje upravljaju Forte Nova tim zemljištem, dakle nije uzeto zemljište, vlasništvo je i dalje RH.
Hvala lijepa. I sada je gospodin, o pardon, ispričavam se, g. Škoro, odgovor.
Hvala vam lijepo. U jednom sam se trenutku htio mašiti one [[Upadica: Molim?]] pločice da je povreda Poslovnika, ali hvala vam, dali ste mi odgovor, hvala. Što se tiče ovoga, poštovani g. Šariću, dakle, vi i ja govorimo isto. Ja nisam ni u jednom trenutku niti pomislio niti mislim niti toliko baš ne poznajem pravo da mi gubimo vlasništvo nad tom zemljom. Jedno je vlasništvo, ali drugo je upravljanje. Dakle, ono čega se ja bojim nije da ćemo mi izgubiti vlasništvo nad onim što je nekada dobila koncesijom korporacija Agrokor, a sada ima ta Forta Nova, nego se bojim činjenica da se u pravnim zavrzlamama, a to se može dogoditi, jednostavno pogubimo i da ne budemo nikada, usuđujem se reći, ponovo u mogućnosti kvalitetno upravljati sa tom imovinom koju sada koristi ta Forta Nova. To je moj strah. Hvala vam.
I g. Željko Pavić.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Sabora, poštovani zastupniče. Samo bih htio napomenuti da prilikom davanja pojedinih naših prirodnih bogatstava u koncesiju, treba voditi računa da nakon toga ta bogatstva ostanu stvarno u upotrebi. Naime, maloprije ste spomenuli poljoprivredno zemljište, nemojmo zaboraviti da se kod nas, nakon što se dobije koncesija, dobiva i potpora za to isto zemljište. Međutim, potpora nije vezana za rezultate koji se postignu na tom zemljištu, znači nema tu po toni pšenice potpora ili po nekom drugom proizvodu, nego se radi o tome da se dobiva potpora po hektaru koji je iznajmljen. Znači moram voditi računa o tome da zakon to regulira zajedno sa podzakonskim aktima i aktima koji su vezani za pojedinu koncesiju, da bi vam kasnije stvarno to bogatstvo, naše, prirodno bogatstvo koje smo dali u koncesiju stvarno ostalo u upotrebi.
Hvala lijepo, g. Škoro, izvolite.
Hvala vam lijepa. Hvala vam na ovoj replici upravo zbog toga što sam pokušao ukazati na činjenicu na koju su već neke kolege ukazale da je i gospodarsko poslovanje i gospodarenje, kako se to u svakom, pa čak i banalnom ugovoru piše, poslovanje pažnjom dobrog gospodara, krucijalno i važno i da moramo ostaviti HS-u mogućnost da i to bude razlog da u datom trenutku može biti predmet rasprave u ovom Saboru i da može biti temelj da se nekome ukine pravo na koncesiju. Jer upravo ovo što govorite, može se dogoditi da netko uzme nešto u koncesiju, samo zbog toga da bi dobio poticaje, a da onda nakon toga ne čini dovoljno da bi to iskorištavao onako kako to se iskorištavati može i to nam ne bi bilo prvi puta, i sam sam bio svjedok nekih situacija čitajući u medijima kako su ljudi uzimali velike komade zemlje, recimo u Lici i onda bi nabavili sadnice šljiva, nakon toga uzimali poticaje, a nisu ništa napravili za taj kraj. Hvala vam.
Vrijeme. Hvala i vama. Nemate više replika. Sada je na redu g. Anamarija Blažević, izvolite. Nema je, gubi… tu je, a, evo je, dobro, dobro, izvolite. Nismo vas vidjeli tamo otraga.
Evo, poštovani potpredsjedniče, predstavnici ministarstva, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama s konačnim prijedlogom zakona, a temeljen je na europskoj direktivi, odnosno usklađen je s direktivom EU parlamenta i vijeća. Ja neću zalaziti u posebne zakone koje određuju koncesije, nego ću dati svoj kratki osvrt na ovo predloženo. Iz predloženog možemo utvrditi kako ovim usklađivanjem dolazimo do poboljšanog zakona koji je sačuvao sustav koncesioniranja u RH, a ovdje prvenstveno mislim na davanje koncesije u području obrane. Kao lex generalis dobro regulira koncesije i nadam se da će ga i ostale zakoni iz te domene pratiti. Sustav koncesije treba biti učinkovit, stabilan, jasan, ali i transparentan što ovaj zakon mislim da i omogućuje. Koncesija je u stvari, reći ću to, na neki način povlastica za korištenje našeg nacionalnog dobra, za obavljanje gospodarske djelatnosti i ona mora unaprjeđivati javni interes. Zbog toga mislim da je iznimno važan nadzor urednosti provedbe Ugovora o koncesijama kako bi se osiguralo najučinkovitije korištenje javnih sredstava. Nadzor je potrebno vršiti ne samo nad izvršenjem obveza iz ugovora nego još je i važnije u onom dijelu obavljanja djelatnosti bez koncesije, a kako bi spriječili pojavu sive ekonomije, a iz svih rasprava vidimo da svi to želimo u stvari i spriječiti. Postupak koji je određen prije samog ugovora zahtjeva analize, studije opravdanosti i davanja koncesija, a to omogućava uravnotežen sustav između naknade za koncesije i vrijednosti predmeta koncesije. Dodatnim definiranjem što je prihod koncesionara odnosno ostvareni prihod potkoncesionara se pribraja prihodu koncesionara i to čini obračun za naknadu za koncesiju, a krajnji rezultat je povećanje prihoda državnog proračuna, ali i važan prihod jedinica lokalnih i regionalnih samouprava pošto se prihodi od koncesija, kako smo i čuli, dijele između tih proračuna, a sukladno određenim omjerima i pojedinim vrstama koncesija. Bez obzira mislili mi malo ili previše možda u ponekim slučajevima smatram da svako povećanje prihoda državnog, ali i lokalnih uprava i samouprava zasigurno zaslužuje pažnju. Mislim da ćemo se i u budućnosti sretati s novim modelima koncesija, a kako bi kroz njih povećali gospodarske aktivnosti o kojima je danas možda bilo i premalo govora. Za kraj ja još jednom želim naglasiti kako će predložene izmjene i dopune zasigurno unaprijediti naš pravni okvir koncesioniranja i mislim da ovaj zakon kao takav treba iz tog razloga i poduprijeti.
Fala. Replika? Nema replika. g. Davor Dretar govorit će završno ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani g. potpredsjedniče sabora. Moram odmah u startu reći da sam oduševljen vašom maskom, moram vas pohvaliti jer istu takvu masku imaju i osnovnoškolci u Krapinsko-zagorskoj županiji, jednake veličine, dakle svima je jasno da se tamo dogodilo nešto poprilično zabavno, ali nadamo se da će to gospodin župan ako je li neće imati previše posla na izborima unutar svoje stranke, vrlo brzo riješiti. Kad već spominjem moje Zagorje i ono je bogato i geotermalnim izvorima, bogato je toplicama, izvorima pitke vode, bogato je šumama. Varaždinski i Međimurski kraj, govorim o svojoj izbornoj jedinici bogati su šljunkom, dakle podložni su za, jako su pogodni za davanje raznih koncesija za te iskope i tako, ali i tamo naravno ne vlada baš najbolja situacija. U startu želim reći Domovinski pokret jest suglasan sa činjenicom da trebamo imati dobar i kvalitetan zakonski okvir, ali na njega ćemo konstantno imati primjedbe jer je to žene i muži HS i naš posao i naša obaveza. Razumijemo neke stvari koje se vama možda čine smiješnima, znamo mi kada govorimo o rokovima dodjele koncesija da podnositelji zahtjeva duge rokove trajanja imaju u svojim poslovnim planovima. Naravno kad neko sagradi hotel na pomorskom dobru da u hotelijerstvu jest izuzetno dug povrat uloženih sredstava, potpuno su nam jasne koncesije na trajanje od 10 ili 20.g. jel je to jasno nužnost u toj gospodarskoj grani, ali rokovi od 99.g. stvarno su iznimno predugi i predstavljaju stvarno ograničavanje suvereniteta naše domovine. Evo ga, imamo još jedan predmet, a to je jedna gomiletina smeća na ulazu u Varaždin i isto tako radilo se o dodijeli koncesije za gospodarenje otpadom koja, znamo i sami kako je završila odnosno nije još završila i ta ogromna hrpetina smeća iz koje već raste, pa mogu vam slobodno reći i 2-3 metra visoko drveće, još uvijek od tamo ne smije pomaknuti i pitanje je kada će se. Spomenuli smo ovdje i teleoperatere i njihove iznimno visoke profitne stope u Hrvatskoj. Pa eto možda se možemo zapitati tko je izračunao koncesijsku naknadu za telekomunikacijsku djelatnost, pa možda eto neka ta osoba dođe ovdje u HS i objasni nam tu računicu pomoću koje teleoperateri ostvaruju najviše profitne stope od svih zemalja EU na kojima posluju. Još jedna jako bitna stvar drage moje dame i gospodo, a to je sloboda medija. Mediji mogu jako, jako utjecati na kontrolu odnosno nadzor provođenja dodjela koncesijskih ugovora, ali samo u jednom slučaju, kada postoje i kada postaju kao slobodni mediji. Kontrola medijskog tržišta odnosno dodjela koncesija za medijsko djelovanje još je jedan izuzetno jaki način političkog pritiska na slobodu medija. Svima je jasno da ju mogu dobiti isključivo dobri dečki, dobre cure, koji slušaju i koji ne mute vodu. Evo ako oslobodite ili znatno liberalizirate proces dodjele koncesija za medijske usluge prepustit ćete tržišnoj konkurenciji da odluči tko će preživjeti jer naravno tržište će reći tko radi kvalitetno i nastavit će živjeti. Dozvolite da ovdje iznesem i primjer svih programskih stanica Hrvatskoga radija koje sve zajedno imaju gotovo zanemariv postotak slušanosti na teritoriju RH, a eto preživljavaju i isključivo naravno zahvaljujući pretplati koja je još jedan od načina pritiska. Evo ovdje smo danas i potpisali jednu peticiju za jednu baku koja ima iznimno nisku mirovinu, a pretplata joj oduzima 10-tak% te sirotinjske mirovine. Uglavnom i završno, Domovinski pokret neće podržati ove izmjene zakona, ne zato što smo mi, kako bi se to ono po domaći reklo, stalno nešto antiprotivni. Nismo mi antiprotivni. Mi želimo da još jednom pogledamo sebi u oči i svi oni koji rade na dodjelama koncesija i naravno tu nešto mute i tu nešto muljaju. Molimo vas da kroz HS i naše zakone pravične i iskrene zakone i mi djelujemo prema ljudima koji dodjeljuju koncesije jer znamo da se mulja, znamo da nije ispravno najčešće. Ne kažem da je u svakom raspisivanju namjere za dodjelu koncesije zločinačka organizacija i da je sve loše, ima tu i sjajnih stvari i naravno, takvi zakoni moraju postojati i moraju biti jer oni su osnova i za našu bolju budućnost i bolju budućnost naše djece i onih kojima ćemo ostaviti ovu nadam se sasvim lijepo i pošteno uređenu republiku, hvala vam najljepša.
Također završno u ime Mosta nezavisnih lista, g. Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Evo očekivao sam da će na kraju ili prije kraja, a očekujem, evo vidimo da će biti na kraju u ime predlagatelja, državni tajnik, povući ovaj prijedlog jer ovaj prijedlog je besmislen, kolegice i kolege, ne smijemo i nemamo pravo i nemamo mandat da razvlastimo ovaj Sabor i zbog budućih, mi smo ovdje privremeno, mi smo ovdje mandatno, u ovome mandatu, dokle će trajati, ne znam ima li još uvijek većina ili je dio u zatvoru ali znam da nemamo pravo razvlastiti Sabor. To nemamo pravo. Mi nemamo pravo kod važni pitanja razvlastiti sami sebe. Čl. 62. točka 2. se briše gdje Hrvatski sabor razvlašćuje sam sebe. To mi nemamo pravo. Možemo to napraviti ali onda nema smisla da smo mi više ovdje. O koncesijama kad govorimo, spominjani su teleoperateri, rekao sam u telekomunikacijama, teleoperateri imaju najveću dobit u Europi, ne samo u EU, u RH, najveću maržu, 42% a u EU je prosjek 20%, to sve na štetu lokalnih zajednica i naših građana. Od koncesija ćemo imati oko 0,5% ove godine umjesto da imamo 30% BDP-a, mi imamo 0,5%. zato imamo 6% BDP-a od naših iseljenih Hrvata. Zato šta naše prirodne resurse ne koristimo kako trebamo i ne daju se koncesije na način kako bi se trebale davat. U mojoj županiji su koalicije, koalicije na vlasti Ž. Keruma, HGS i HDZ su zbog Bena, njihova koalicija je Bene, to je plaža u Splitu, to svak zna. Pa zna se zbog čega je Ževrnja otišao, pa to se sve zna ali koliko toga ima, 0,3% ove godine, 4 će biti od koncesija, pomorskoga dobra, od telekomunikacija, najprije su nam opljačkali telekomunikacije pa je Mudrinić postao gazda, boss. Pa to su naši ljudi plaćali, vi stariji, moj ćaća, platio da ide preko njegove njive kabel i sad su vlasnici strani teleoperateri toga, infrastrukture. Ma vidite, molim vas. I sad nekakva direktiva EU-a, nekog činovnika mora nas natjerati da mi sebe razvlastimo. Pa čemu Sabor? Čemu izbori? I vi to kolege iz većine opravdavate. Pa kako vi možete doć pred birače? Pa pogledajte šta vam rade teleoperateri u vašim gradovima, evo vidim gradonačelnik Varaždina, vidim tu, pa ja sam dao zakon, evo i sad su u proceduri, da teleoperateri se ponašaju u Hrvatskoj kao u svojim državama odakle dolaze, da moraju imat građevinsku dozvolu za postavljanje baznih stanica. Ali ovo je priprema. Ovaj je zakon priprema. Nije ovo protiv tehnologije nit sam ja zatucan šta je prethodnik rekao, dapače, svi imamo mobitele ali ovo je priprema, ova koncesija nije samo što se tiče voda, svih tih naših resursa koje imamo, pomorskoga dobra, ovo je priprema jer trebat će puno više baznih stanica i za postavljanje 5G mreže, to trebamo otvoreno reći, ja ću to sad na kraju reći a vi to dobro znate, koncesija za 5G mrežu dok zdravstveni učinci još nisu poznati. Pa ja postavljam pitanje, ja sam za razvojnu tehnologiju. Zašto u Bruxellesu je moratorij na postavljanje 5G mreže? U Ženevi? U drugim brojnim gradovima, Bavarska. Zašto? Zato šta se naravno najbitnije izrađuju zdravstveni učinci. Nama je stavilo brnjice, maske, zbog čega? Zbog zdravlja a kod teleoperatera i njihovih baznih, elektromagnetskog zračenja, nisu bitni zdravstveni učinci. Zašto tu nisu bitni zdravstveni učinci? Zašto mi kao Hrvatski sabor ne bi vidjeli učinke elektromagnetskog zračenja na zdravlje naših ljudi a ne postavljaju na dječje vrtiće, u središta gradova, na bolnice, di im god padne bazne stanice ali ne mogu u državama odakle dolaze to napravit. Zato je u Hrvatskoj T-COM, Deutsche Telekom zarađuje 42% marže a u Europi gdje posluju 20%, muzu novac iz džepova naših građana, preko naše infrastrukture i zato imamo 6% BDP-a jer smo tako potjerali naše mlade vanka, 20 milijardi kuna. Zbog toga nemojmo dozvoliti da nas se razvlasti. Hvala lijepo.
Ispred Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka najprije će govoriti gđa. Benčić pa onda gđa. Peović. Bilo bi bolje da se približite gđo. Peović jer malo vremena ima.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Dakle, iskoristi ću ovaj dio završne riječi da predstavim konkretne amandmane na ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona o koncesijama. Napominjem još jednom da zaista smatramo da se zakon mogao odnosno prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona uputiti u redovnu proceduru iz razloga što smo mogli iskoristiti ovaj moment da ukupno poboljšamo Zakon o koncesijama, da zaštitimo javna dobra ali isto tako da osiguramo da lokalne zajednice koje daju svoje resurse koncesionarima, daju to onda i samo onda ako zaista imaju i društvenu i ekonomsku korist od toga. Isto tako saziv sabora koji je donosio Zakon o koncesiji prije nekoliko godina propustio je da definira mogućnost davanja prioritetnim, prioritetnih koncesija onim društvenim skupinama koje su nam osobito važne. Ja sam tada kao aktivistkinja, aktivistica predlagala da se kao za prioritetne koncesije definiraju i one koncesije koje se daju društvenim poduzećima. Na taj način mogli smo favorizirati društveno poduzeće znači ono koje imaju koje daju osobitu društvenu korist, dakle oni koji se bave društvenim poduzetništvom gdje smo mogli to tako prioritetne koncesije davat primjerice zadrugama, pa bi recimo naši mladi ribari koji imaju zadrugu na otocima mogli dobiti prioritetno, a isto tako tražili smo to za druge vrste društvenih poduzeća, nažalost to se nije prepoznalo i zapravo je cijeli Zakon o koncesijama bio napravljen na kraju tako da pogoduje interesima krupnog, krupnog kapitala i to je slučaj i sa ovim izmjenama i dopunama. Međutim, ono što dajemo kao amandmane je kao prvo tražimo da se u Članku 8., dakle iza riječi „izgradnje upravljanja transportnim sustavom plina“ dakle tamo gdje se nabrajaju osnovna strateška infrastruktura doda i uz infrastrukturu za proizvodnju električne energije iz fosilnih goriva i izgradnja i upravljanje postrojenjima za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora. Jasno je zašto je to bitno već sam objašnjavala prethodno. Naime, to je i sukladno Europskom zelenom planu i planu Vlade RH za povećanje udjela obnovljivih izvora energije u cilju ostvarenja veće energetske neovisnosti RH, ali i smanjenja negativnih utjecaja fosilnih goriva na klimatske promjene. Nadalje, dakle tražimo da se u razlozima za izmjenu ugovora o koncesiji doda i razlog ako nisu ispunjeni uvjeti iz Članka 66. stavka 2. Naime, tražimo da u Članku 66. stavku 2. se predlaže da prijenos ugovora o koncesiji ne smije umanjiti kvalitetu i narušiti kontinuitet provedbe ugovora o koncesiji, to stoji, ali šta se događa s time ako se taj uvjet ne ispuni, mačku o rep. Dakle, mi tražimo da se taj uvjet, neispunjenje tog uvjeta prepozna kao razlog za izmjenu, opa, ajme, za izmjenu, za izmjenu ugovora o koncesiji. Isto tako tražimo naravno da se u Članku 62. stavak, stavku 1. doda gospodarski interes RH kao legitimni cilj zbog kojeg se može izmijeniti ugovor o koncesiji te isto tako tražimo da se založno pravo od strane financijskih institucija ne može zasnovati na dobrima definiranima Člankom 52. stavkom 1. Ustava RH. Naime, založno pravo na pravo na koncesiju od strane financijskih institucija znamo da može imati štetne posljedice za interese zaštite javnih dobara Hrvatske poput pomorskih dobra, poljoprivrednog zemljišta, ključne infrastrukture. Stavkom 52. definirana su javna dobra koja su pod osobitom zaštitom RH i smatramo da ovaj zakon treba onemogućiti stavljanje založnog prava od strane financijskih institucija na mogućnost i od 30 godina i dulje, dakle na nešto što smatramo javnim dobrima od osobite zaštite za RH tako i osobitog interesa za RH. Eto toliko, hvala vam.
Peović ako uspijete, ako uspijete doći do govornice možete i reći nešto. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] bez retorike, samo ću naglasiti ovaj dio koji smo ovdje vidjeli kao važan amandman zašto ćemo inzistirati znači da se ubaci gospodarska djelatnost odnosno privredna djelatnost jer ne smatramo da je istinito ono što su rekli iz HDZ-a da je opravdano da se tako nešto izbaci jer mi gubimo ovdje pravo da se sabor na neki način odredi prema nepovoljnim gospodarskim [[Upadica: Hvala.]] potezima.
Moram vas prekinuti, hvala, hvala lijepo. Ovdje je maska nečija. I na kraju završnu riječ u ime predlagatelja ima državni tajnik gospodin Zdravko Zrinušić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući Hrvatskoga sabora. Završno bi htio se kratko samo se osvrnuti na raspravu koja je provedena u svezi ovog prijedloga izmjene zakona i zahvaliti na uistinu po meni vrlo konstruktivnoj, kvalitetnoj pa u jednom dijelu i kritičnoj raspravi što se naravno i očekuje u svakom ovaj prijedlogu zakona koji se stavlja pred ovaj visoki dom. Ono što smo već dobili kroz amandmane itd. sigurno ćemo pozorno razmotriti, u tom smislu bi ponovio ono što smo i rekli tijekom ovaj izlaganja odnosno rasprave vezano i za amandman u smislu gospodarskog interesa kad uvažena zastupnica Benčić to prezentirala i sada na kraju kroz podnijeti amandman, želio bi samo skrenuti pozornost da vezano za ugovore u smislu izmjena tih ugovora ova norma iz Članka 62. se odnosi, a u pogledu prestanka koncesije ili raskida ugovora koncesije i zbog javnog interesa izričito izrijekom pa u tom smislu i za uvaženog zastupnika Bulja samo ovaj kratko bi želio reći da Hrvatski sabor ima apsolutnu polugu u tome dijelu u smislu da koncesija prestaje izričito u Članku 70. se navodi raskidom ugovora o koncesiji zbog javnog interesa, a u Članku 72. ako Hrvatski sabor odlukom odredi da to zahtjeva javni interes. Tako da smo mišljenja da ova norma u potpunosti pokriva ovaj dio djelovanja Hrvatskoga sabora u smislu donošenja odgovarajućih odluka. Na kraju krajeva i u Članku 62. ostala je ona treća točka da može i u drugim slučajevima koji se određuju posebnim zakonima. Evo, u tom smislu hvala još jedanput na vašem, vašoj raspravi, amandmane ćemo naravno razmotriti kada dođe vrijeme za glasovanje i isto prezentirati.
Hvala lijepa. Ostanite ovdje imate tri replike. Prvu repliku ima gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Državni tajniče, ne možete uvjeriti javnost, a poglavito nas saborske zastupnike da ne skidate prava tj. ukidate pravo, smanjujete mogućnost da HS da utječe na koncesije, mi to nemamo pravo. 62. članak, st. 2. se briše u vašem prijedlogu, mi smo dali taj amandman. Dao sam taj amandman i očekujem da ćete ga vi uvažiti. Ali ako ga vi ne uvažite jel vi očito ne smite zbog toga što ste poslani od Vlade koja sluša činovnike iz Bruxellesa i poštiva te direktive koje nam čak niste ni dostavili u materijalu, a pozivate se na nju. Ja pozivam saborske zastupnike, ima li netko pravo da nam ukida naša prava? Ako sami sebi ukidamo prava onda smo ovaj Sabor doslovno nema više nikakvog smisla. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Ja ću samo ponoviti jer pretpostavljam da ćemo kroz ponavljanje i doći do suštine u smislu norme. Podsjećam, Europska komisija je izričito napisala da je ovakva općenita definicija o točki 2. kršenje čl. 42. direktive u kontekstu izmjena koncesijskog ugovora. A da u poglavlju odnosno u glavi 6 Prestanak koncesije, izričito se navodi kada koncesija prestaje pa uz ostalo kada je to javni interes koji odradi HS svojom odlukom. Hvala lijepo.
Gospođa Peović.
Dobro. Hvala na odgovoru. Voljeli bismo da taj papir s kojeg čitate možda dobijemo ako imate još šire odgovor EU odnosno tu notu EU koju smo mi tražili da dobijemo ako možda imate među tim papirima, proslijedite nam molim vas. A ovo što ste odgovorili znači ta gospodarska djelatnost je na neki način osigurana jel privredna djelatnost je osigurana nekim drugim mehanizmima u tom zakonu, zašto onda izrijekom ne bismo naveli pored ekoloških i nacionalne sigurnosti i drugih eksplicitno navedenih momenata u kojem Sabor može reagirati, zašto ne bismo naveli i da je moguće reagirati u slučaju povrijeđenog interesa privredne djelatnosti?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Nemam ovdje to od Europske komisije, samo moji šalabahteri koje sam sebi skicirao u kontekstu rasprave. Dakle, gospodarski interes stvar je definicije određivanja što je gospodarski interes. Ok, gospodarski interes, ali što? Zato mi se čini prikladno opet komentirati u kontekstu ovih normi koje se odnose na prestanak koncesije u smislu javnog interesa koji obuhvaća na kraju krajeva i gospodarski interes. Slažem se s vama ako je potrebno treba razmisliti i o kvaliteti same norme, ali ako kažemo samo gospodarski interes, sve je gospodarski interes, može biti i financijski, a može i nešto drugo, može biti strateški, može biti dakle u kontekstu izmjena ugovora o koncesiji ova norma koja je, ali u kontekstu prestanka, ako HS svojom odlukom kaže da to nije javni interes ta koncesija prestaje.
I na kraju gospodin Željko Pavić.
Poštovani tajniče. Ja bih još jedanput apelirao da se malo razmisli o čl. 11. prijedloga zakona, a odnosi se na čl. 6. Zakona o koncesijama u kojem se govori o prijenosu prava na treću osobu. Naime, cilj je da se državnom imovinom upravlja transparentno, pravedno i da to bude u interesu RH. Ukoliko je koncesionar izgubio pravo na koncesiju, smatram da treba da se ponovo raspiše novi natječaj za koncesiju. Na taj način ukoliko se prenosi koncesija na treću osobu, otvara se prostor da ona osoba pravna osoba i fizička osoba koja prije koncesiju nije mogla dobiti da je zapravo dobije na … način zapravo nepravedno što nije dobro za našu državu.
Odgovor, gospodine državni tajniče.
Hvala lijepo. Nemam tu normu kod sebe, ali čini mi se da ste kroz amandmane taj dio iznijeli pa ćemo to svakako to sagledati. I jasno je i razumljivo da treba biti nacionalni interes odnosno interes RH, a transparentno je samo po sebi je nečem čemu se treba težiti, pa tako i transparentnost same norme u pojedinim propisima koje ne bi trebale dozvoljavati odnosno trebale bi onemogućavati bilo kakve malverzacije.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sada prelazimo i to zapravo do 13,00 sati na: - Prijedlog zakona o proglašavanju Parka prirode „Dinara“, prvo čitanje, P.Z. br. 6 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Želi li državni tajnik gospodin Marko Šiljeg govoriti u ime predlagatelja? Da. Izvolite. Samo trenutak da kaže u jedan sat ćemo imati onda iznošenje stajališta, a onda kada će biti gotov i taj dio imat ćemo pauzu do tri. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi saborski zastupnice i zastupnici. Proglašenjem Parka prirode „Dinara“ osigurati će se očuvanje izvornih prirodnih vrijednosti ovog područja, bogata georaznolikost divljih vrsta flore i faune, endema te cjelokupna raznolikost prirodnih staništa na tom području. Parkom prirode predlaže se proglasiti masiv Dinare. Dinara i to hrvatski dio Troglava i Kamešnice, izvorišni dio i gornji rijeke Cetine te krška polja hrvatačko, paško i vručko uz Cetinu, a tim režimom zaštite sačuvat će se iznimne i višestruke prirodne vrijednosti s vrijednim ekološkim obilježjima naglašenim krajobraznim i kulturno povijesnim vrijednostima uz dopuštanje obavljanja određenih djelatnosti i radnji u mjeri u kojoj se neće ugroziti bitna obilježja i uloga ovog prostora. Donošenjem prostornog plana područja posebnih obilježja i plana upravljanja Parkom prirode Dinara u budućnosti će se pobliže urediti zaštita, unaprjeđenje i korištenje, te način upravljanja tim zaštićenim područjima. Također predviđeno je i osnivanje javne ustanove za upravljanje Parkom prirode Dinara u roku od 1.g. Time će se osigurati adekvatno upravljanje u svrhu zaštite i očuvanja prirodnih i drugih vrijednosti, provođenje Zakona o zaštiti prirode, te osigurati neposredni nadzor parka prirode. Predloženi Park prirode Dinara prostirao bi se na području Šibensko-kninske i Splitsko-dalmatinske županije čime bi to bilo drugo po površini najveće zaštićeno područje nakon proglašenja Parka prirode Velebit. Park prirode prostire se na slijedećim JLS-ovima, grad Knin, grad Sinj, grad Trilj, grad Vrlika, općina Biskupija, općina Kijeva, općina Civljane, općina Hrvace, općina Otok. Svi gradovi i općine sudjelovali su u procesu pripreme, a proveden je i javni uvid od 8. svibnja do 6. lipnja 2020.g., te je održano i javno izlaganje 22. svibnja 2020.g. u Kninu. Bioraznolikost i usluge koje nam zdravi eko sustavi pružaju neophodni za bolju kvalitetu života ima izravan utjecaj na zdravlje ljudi dok istovremeno pružaju i priliku za održivim ekonomskim razvojem. Situacija u kojoj se sada nalazimo najbolji je pokazatelj o važnosti očuvanja naših prirodnih resursa. Želimo istaknuti da EU bira zeleni oporavak od covid-19 krize poštujući sve odredbe Europskog zelenog plana kojim očuvanje biološke raznolikosti čini jedan od ključnih stupova. Dodatno, pokazatelj važnosti ove teme i prijedloga za donošenje zakona jeste i to da se u nadolazećoj godini usvajaju novi ambiciozni globalni ciljevi očuvanja biološke raznolikosti gdje znanstvena zajednica ukazuje da jedini dugoročni opstanak društva iziskuje transformacijsku promjenu u odnosu na očuvanje i korištenje prirode. Stoga je naša obaveza stvoriti sve preduvjete da održimo povezanost s prirodom i negativni utjecaj čovjeka svedemo na najmanju moguću mjeru. Jedan od načina je upravo uspostava velikih zaštićenih područja što osigurava stabilnost eko sustava i stabilnost klime. Također osnivanjem javne ustanove za upravljanje Parkom prirode Dinara osigurati će se i neposredni nadzor na terenu uspostavom službe nadzora čime bi se podigla razina sigurnosti dinarskog masiva, tu prije svega mislimo na povećane opasnosti od požara i drugih elementarnih nepogoda. Hvala vam lijepo.
Prvu repliku ima g. Bulj.
Hvala lijepo. Kao zastupnik koji je rođen i živi u Cetinskom kraju moram kazati da mi je nejasno kako je ministar ugroze okoliša i gospodarstva išao prevariti sve ljude. Veselimo se i veselili smo se kad smo čuli da će se proglasiti Park prirode Dinara. Međutim, u isto vrijeme raspisana koncesija za istraživanje ugljikovodika tj. bušenje Dinare koje će vršiti naravno strani investitori na ovome području. Pitam vas uvaženi tajniče, dal je to smisao Parka prirode Dinara il je ovo bilo također kukavičje jaje da se zaštite projekti jel nije ucrtana hidro ova Peruča, da se i dalje imate u namjeru veliki projekat bivše ministrice Burić termoelektranu Peruču gdje plinovod još uvijek vodi od Koprivna do Peruče, pa možete li mi odgovorit zbog čega ste izbjegli [[Upadica: Vrijeme]] ucrtati [[Upadica: Fala]] jezero Peruča u, u park prirode? Hvala lijepo.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Bulj, prije svega meni je drago čuti da u svom uvodnom izlaganju ste pozdravili osnivanje odnosno uspostavu Parka prirode Dinara. Što se tiče istraživanja i eksploatacije ugljikovodika tu ovaj ni vi ni cjelokupna hrvatska javnost ne mora biti zabrinuta. Naime, šta slijedi proglašenju parka? Slijede izrada prostornih planova posebnih obilježja, znači gdje će se jasno utvrditi i područja u kojima se gospodarske aktivnosti mogu provoditi. Od ugljikovodika ne treba strahovati jer niti jedno od zacrtanih predloženih eksploatacijskih polja i za istraživanja, a posebno ne za eksploataciju ugljikovodika ne nalazi se na teritoriju budućeg Parka prirode Dinara. Tako da tu nema, tako da tu nema bojazni. Što se tiče granica Parka prirode Dinara ona, one proizlaze iz stručne podloge koju je izradio Zavod za zaštitu okoliša i prirode kao što je procedura i za sve ostala zaštićena područja u Hrvatskoj. Hvala.
g. Stričak replika.
Hvala potpredsjedniče HS, kolegice i kolege, državni tajniče. Naravno da podržavam svaku zaštitu prirode i okoliša, tako i donošenje ovog zakona. Međutim, unazad nekoliko godina postoji jedna slična inicijativa za proglašenje ili zaštitu Regionalnog parka Hrvatskog zagorja, mislim da ste s njom upoznati. Naime, od kojih 5000 biljnih vrsta koje rastu u Hrvatskoj, na tom području ih je 1200. Također tu postoji geološka značajka Gaveznice, jedini sačuvani fosilni vulkan u RH. Potom u Radoboju postoji najveće svjetsko nalazište fosila Flore i Fauna odnosno smatram da je također i ovaj dio na sjeveru zaista zanimljiv i da bi bilo možda dobro da se nakon ovoga ministarstvo malo više pozabavi sa ovim područjem. Hvala lijepo.
Fala i vama. Gospođa, odgovor oprostite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Stričak, zahvaljujem na vašoj intervenciji. Kao što sam rekao i u prethodnom odgovoru, sva zaštićena područja u RH proizlaze iz stručne podloge koji radi Hrvatski zavod za zaštitu okoliša i prirode, tako da ovaj mi smo svjesni naravno i bogatstava, prirodnih bogatstava koje karakteriziraju sjeverni i sjeverozapadni dio naše domovine, tome u prilog govori i činjenica da smo nedavno imali proglašenje Regionalnog parka Mura – Drava ovaj zbog opravdanih bogatstava odnosno dovoljnih argumenata, tako da i ova situacija o kojoj vi govorite o novom zaštićenom području svakako da naš zavod kao i u ovim slučajevima će naravno i na inicijativu vas kao saborskog zastupnika i lokalne i regionalne samouprave razmotriti ovaj prijedlog i ukoliko oni elementi koji su nužni za proglašenje budu zadovoljeni nemamo ništa protiv da uđemo i u tu proceduru.
Gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, mi uopće ne dvojimo o tome da je potrebno definirati i imati još jedan novi park prirode iz jednostavnog razloga što mislimo da je to iskorak i da je to dobro, da sve ono kad je bilo, kad su naši sugrađani koji se nalaze na području parka prirode govorili o tome da su u rezervatima da se pokazalo da biti u parku prirode ima svoje prednosti i za naše sugrađane i za sve ostalo, ali ono što bi bilo dobro i vi ste u uvodnom izlaganju naveli koje su to jedinice lokalne samouprave govorile o granicama. Ja ću to i u ime kluba naglasiti, ali još jedanput naglašavam, do drugo čitanje dajte malo obrazloženje i cijeli prijedlog podkrijepite stvarno da znamo koje su to jedinice lokalne samouprave pogotovo će osjetljivo će biti tamo gdje će ići granica pa će biti građevinsko područje djelomično u parku prirode, a djelomično na području jedinica lokalne samouprave. Vodite o tome računa da nam se ne pokradu greške iz nekih drugih granica nekih drugih [[Upadica: Prošli ste vrijeme, vrijeme.]] parkova prirode.
Vrijeme. Gospodine državni tajniče, izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice svakako pozdravljam i vaš prijedlog kažem u svom uvodnom izlaganju rekao sam koje su jedinice lokalne samouprave obuhvaćene, one su poznate. Što se tiče preciznih granica kojima će biti određen Park prirode Dinare svakako da će one biti i precizno i utvrđene kroz prostorni plan područja posebnih obilježja, ali ne vidim nikakav razlog da već i u fazi iskomuniciramo možda intenzivnije i u preciznijoj mjeri informacije koje su predmet vašeg interesa. Hvala am lijepo.
Hvala i vama, nemate više replika. Žele li izvjestitelji odbora uzeti, nemate više replika izvolite, nemate više replika. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, i sad, a da, izvolite gospodine Benčić ispred Odbora za zaštitu okoliša i prirode ne? Da.
Hvala vam na riječi. Neću čitati vam čitavo izvješće, ono je dostupno naravno na stranicama odbora, ali ću naglasiti nekoliko stvari koje su se istaknule u raspravi i od značaja su možda za našu raspravu danas popodne ovo prijedloga zakona. Znači odbor je o ovom prijedlogu zakona raspravio na 1. sjednici i isto tako je naravno raspravio u, kao matično, matično radno tijelo. Dakle, u raspravi smo problematizirali pitanje sjedišta javne ustanove za upravljanje Parkom prirode Dinara budući da se to zaštićeno područje prostire na području dvije županije Šibensko-kninske i Splitsko-dalmatinske te je izraženo mišljenje kako bi pri izboru sjedišta javne ustanove trebalo uzeti u obzir da ona može biti značajan čimbenik poticanja razvoja manjih mjesta poput Kijeva ili Vrlike. Ocijenjeno je znači na kraju kako bi se pri donošenju odluke o izboru trebalo voditi kriterijima doprinosu razvoja tog područja, zapošljavanju i ostanku stanovništva na području parka prirode. Isto tako postavljeno je pitanje da li je dozvoljena gospodarska djelatnost na ovom području bila ključna da se predloži zaštita ovog područja u kategoriji parka prirode, a ne u kategoriji nacionalnog parka. Isto tako je istaknuto tokom rasprave da su u ožujku dodijeljene koncesije za istraživanje ugljikovodika na području Dinare čime ostaje dvojba čemu ta istraživanja i davanje koncesija, a prije proglašenja zaštićenog područja. Predstavnik predlagatelja obrazložio je da su svi veći zahvati u prostoru definirani prostorno-planskom dokumentacijom ta da u navedenoj na županijskoj razini za ovo područje ne postoje ni bušotine nafte ili plina, nisu predviđene. Međutim, napomenuo je da je ministarstvo dozvolilo provođenje istraživanje ugljikovodika na Dinaridima te da se ono obavlja zračim putem 3D metodom. Riječ je o istraživanjima koja se provode na području cijelog dinarskog krša dok je preduvjet eksploatacije uključivanje eksploatacijskih polja u prostori plan. Za sada koliko smo razumjeli predlagatelja dakle to nije uključeno u prostorne planove u smislu eksploatacije, jel tako, to smo vas dobro razumjeli, a, niti istraživanja ok, dobro, hvala, to nam je bitna, bitna informacija. Isto tako, dakle jedna od stvari koja je također naglašena je da je bitno da kada se proglašava park prirode, kada se dakle to planira na županijskoj i nacionalnoj razini da je izuzetno važno prije toga poduzeti korake u smislu planiranja razvoja i prebacivanja sa postojećih gospodarskih djelatnosti eventualno na nove gospodarske djelatnosti koje su u skladu zapravo sa ciljevima zaštite parka prirode. Također, u raspravi je izraženo nezadovoljstvo pred uloženim granicama posebno u pogledu neuključivanje vojnog poligona u granice parka prirode. Iskazana je zabrinutost radi nedovoljne brige o zaštiti Dinare te je postavljeno pitanje realizacije štetnog projekta Reverzibilne hidroelektrane Vrdovo za Peruću i Cetinu te realizacije Centra za gospodarenje otpadom Lećevica i moguće ugroze izvora pitke vode. Sukladno dijelu provedene rasprave predsjednica odbora predložila je da odbor donese zaključak kojim bi odbor od Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja zatražio informacije o danim koncesijama za eksploataciju na području Parka prirode Dinara kao i onima koje su zatražene i u postupku su, te o koncesijama koje se tiču druge energetske proizvodnje poput hidroelektrana, solarnih elektrana i slično. O predloženom Zaključku provedeno je glasanje te isti nije prihvaćen budući da je ZA glasalo 5, a PROTIV 6 članova Odbora. Nakon provedene rasprave Odbor je većinom glasova, 7 glasova ZA i 5 glasova SUZDRŽAN odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje sljedećeg Zaključka, a to je da se prihvaća Prijedlog zakona o proglašenju Parka prirode Dinara, a da se sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja upućuju predlagatelju radi pripreme Konačnog prijedloga zakona. Evo, pokušala sam skratiti maksimalno koliko sam mogla. Hvala.
Hvala.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,01 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege nastavljamo dalje s radom. Prije nego nastavimo s raspravom o prijedlogu Zakona o proglašenju Parka prirode Dinara, prvo čitanje, prijedlog zakona br. 6., obavještavam vas da ćemo nakon te točke raspraviti još jednu točku, a to je Izvješće MIP-a. Sada otvaram raspravu o prijedlogu Zakona o proglašenju Parka prirode Dinara. Prvi klub je Klub MOST-a nezavisnih lista, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo uvaženi tajniče, državni tajniče, kolegice i kolege, građani oko područja ono malo što je ostalo ako gledaju, ako imaju signal, ono što nije odselilo, iselilo ovim lošim politikama državni tajniče koje se provode, ako ima nešto naroda oko ovoga parka onda, parka tj. prijedloga Parka prirode Dinara, njih bi najprije pozdravio jel zaista žive u najtežim uvjetima, možda težim nego kad je bilo tursko carstvo od ovih politika u slobodnoj Hrvatskoj, zaboravljeni narod. To sam rekao i u stanci tj. slobodnom govoru da je u ovoj korona krizi su brojne politike se razotkrile, a poslije potresa koji se dogodio, nesretni taj veliki potres se ovaj koji se dogodio da se više uopće ne priča, uglavnom se priča o Zagrebu, a puno su potresi i puno teži elementarne nepogode od politika koje se provede prema ovome kraju gdje sad proglašavamo, gdje je prijedlog proglašavanja, znači Parka prirode Dinara. Park Dinara sama po sebi je simbol, ona simbolizira ne samo lipu prirodu, nego ona simbolizira i ponos hrvatski tj. ona je jedna od ključnih točaka u Domovinskome ratu, pa evo i danas tj. jučer i danas i sutra je sjećanje na dane kada je Ratko Mladić napao područje prema Sinju, Cetinskom kraju, osvojio branu Peruču gdje su naši branitelji dali svoje živote, brojni ljudi su iseljeni, brana Peruča je minirana, to je bio jedan od većih pokušaja genocida i ekocida nakon II. Svjetskog rata, pa bi se trebalo, sudionik sam tih operacija tada kao mlad čovjek, mladić, pa bi se evo ujedno i prisjetio tog područja koje je zaboravljeno, tada od agresora je bilo napadnuto od srbočetnika, a danas je još gore zaboravljeno od hrvatskih politika. Kad govorimo o vašemu prijedlogu i proceduri, ja sam i županijski vijećnik Splitsko-dalmatinske županije i predsjednik kluba drugog po veličini i vijećnik sam u Gradskom vijeću grada Sinja, nikada nismo raspravljali od ovome. Da li su gradonačelnici il dal je dolazio ministar slikati nekoliko puta u Otoku kod Sinja, u Trilj il ne znam gdje ste vi sve išli kod svojih gradonačelnika i načelnika da bi provjerili ostalo išta od kojega janjčića šta niste pojili u predizborno vrijeme o tome bi se dalo raspravljati. Ali ovaj obuhvat samo kad ga vidim pozdravio bi, odma bih rekao pozdravljam da se proglasi park priroda, da Parkom prirode Dinara. Međutim, ko je ovo crtao? Krenut ću od evo Peruče. Znači ucrtana je samo dio od izvora do Peruče. Zašto nije Peruča? Zašto? Zato šta se guraju projekti Pejčinović-Burić, sadašnje tajnice Vijeća Europe čini mi se, njenog supruga pardon da ne bi, njenoga supruga kojega ste pokušali progurati, to je termoelektrana štetna baš u tom najljepšem jezeru i uz Dinaru u najljepšem vodnom resursu, ne samo u najljepšem nego i najvećem u Hrvatskoj, 500 milijona kubičnih metara čiste pitke vode, ostala je čak ucrtana u prostornim planovima infrastruktura do jezera Peruča tj. plin, plinovod, to je sad, čiji je to sad interes da se provuče plinovod ne kroz Sinj il kroz gospodarske zone nego drito preko brda gdje nema veze s ničim da se vuče na Peruču, zna se čiji je to interes. Zbog čega nije obuhvat Peruče, to me zanima? Što se tiče same procedure zbog čega ste nam na brzinu onako napravili tu, taj ona javnu raspravu u Kninu, nikoga niste informirali, doša je ministar 5 minuta, reka, slika se, ujutra je išao gore, a zaboravio je reć ministar ugroze i okoliša ovaj kako se zove, Ćorić koji je napravio veće štete za Dinaru, Podinarje, Cetinski kraj, samo onom svojom odlukom da smeće iz vrgoračkog kraja se vozi 120 kilometara autoputem u starim kamionima do sinjskog odlagališta otpada 120 kilometara, neće ga odložit, neće, to mu ja bez obzira što ima rješenje, to mu poručite, pa me zanima što s tim? Jer jednostavno to područje je prazno. Sad proglašajete to je rezervat, on je očuvan ekološki od ljudi, on je izbrisan, nema ljudi, politike su izbrisale, nešto eksploatacijsko polje bavite se mineralnim sirovinama, a uglavnom da to budu članovi stranke koja je vlasti u županiji HDZ-a da imaju pravo ovaj to eksploatirati te rudokope. Evo imamo sad primjer Poljakove grede to je mulika, ako znate šta je mulika, to su kuće od čega se je radila mulj koji je bio nataložen nekada, to se sad forsira, znači uredno se to eksploatira, a poglavito znači mineralne sirovine, ali me zanima šta vi kažete na ovo da ovaj bušenje gori neće biti na Dinari. U svih 8 županija krškog područja RH će bušiti se i to i INA će buši tj. MOL, INA, INA ak rečemo onda mislimo da je Hrvatska, ona je Hrvatska naravno da je Hrvatska to što ste je dali to je drugi par opanaka. Znači u isto vrijeme kada ste donijeli da se daje koncesija na bušenje Dinare za ugljikovodike kao pod krinkom da će se tu nešto istraživati, di će, za koga će se istraživati, u isto vrijeme ste podvalili Park priroda Dinara. Što se tiče kinskoga područja imamo, pogledajte kartu ako vidite, ja znam ja sam 13 godina bio sam djelatni časnik 4. brigade pa sam poslije rata ostao do 2007. raditi tu vam je strelište crvena zemlja, ja volim da Hrvatska vojska ovaj ima strelište, međutim, jer Hrvatska vojska je ponos hrvatski, međutim pogledajte kako je u sred, malo uz bosansku granicu ima prolaza onda kao neće smetati ticama topovi, puške i to, ne znam na koji način ste ovo napravili, tko vam je ovo skrojio ili strelište negdi izmaknite jer ne more biti strelište u parku prirode u sri. Ne to će …/nerazumljivo/… vatat metak, neće se ubijat zečevi i to, to ćete vi čuvat ka i dosada, uredno. To je prvo, drugo kad pogledam samo ovo područje vidimo da su 2/3 tj. 3/4 su u Splitsko-dalmatinskoj županiji, evo iza mene je predsjednik kluba vijećnika, potpredsjednik sabora u Splitsko-dalmatinskoj županiji, HDZ-a, vijećničkog kluba neka reče jesmo li ikada raspravljali o Parku prirode Dinara u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Znači ovo je bio netransparentan proces donošenja ove odluke od dna. A podržajem da se proglasi park prirode, znači ja to podržajem. Ne govori …/nerazumljivo/… samo planu na brzinu ucrtalo se toliko nelogično, jezero Peruča nije, načelnik općine Otok da ste mu ono gdje je treba bit gdje ima prostora za razvoj općina Otok, dalmatinski i sinjski da ste to skinuli, a ono gdje ima za razvoj da ste to ucrtali u, znači nekakav resurs, a ono gdje ne treba da niste, to je on rekao osobno, a ono je u Kninu bila javna rasprava to je bilo više nego sramotno, sa 5-6 tjelohranitelja i 3-4 vas koji ste bili tamo doša je ministar održao neki govor nije dalo da ga se pita nego je vanka davao izjavu i gdje će biti sjedište i otvarate javnu ustanovu, da li će biti otvaravanje ovaj imenovanje u tu ustanovu kao što je u Nacionalnom parku Krka gdje niste imenovali gospođu Zmijanović, ja sam 10 puta ovdje govorio odbore, ima ministra na odbore branitelja dovodio, koja ima status branitelja i ne samo to nego je doktorica bolja i u stručnim kvalifikacijama i kriterijima nego ste imenovali onu koja je u istom trenutku imala iskaznicu i HDZ-a i HNS-a, akužala ona obe, u nas je akuža kad se igra na trešeta. Akužala nevista obe i očete tako imenovat u tu ustanovu i pozapošljavat samo to što je ostalo vaših članova da oni sad mogu glasati jer ovo je iselilo zato imamo 6% BDP-a. Najviše BDP-a donose dica iz ovoga kraja, svi su iseljeni, svi su iseljeni, ja mislim da se ovdje digne ruke, ja još živim doli i moja dica u Dalmatiskoj zagori, u Sinju na Suvaču blizu ovde, a kad pogledam ovo samo kod Hrvaca kako ste izveli kod Panja jeste li vidjeli, mislim ovo tko vidi, vidi se da jednostavno to je rađeno na brzinu, nestručno, bez javne rasprave, naravno da nam je interes da proglasi Park prirode Dinara, on simbolizirana ne samo tu ljepotu ekološku prirodnu, nego simbolizira i nacionalnu, to je nacionalna planina koja je u Domovinskom ratu puno značila, to je planina pobjede. Al pari kao što je Velebit povijesni, pobjede oslobođenja od velikosrpske agresije. Gdje ćete odrediti središte? Jeste se dogovorili vi u stranci, javna rasprava nije bila. Samo da znate 3/4 su u Splitsko-dalmatinskoj županiji, a evo potpredsjednik more reći jesmo raspravljali …/nerazumljivo/… županiji ikada [[Upadica: Vrijeme.]] nikada.
Hvala. Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani tajniče, kolegice i kolege zastupnici, kolega Bulj živi u tom kraju ja sam provela svake ljetne praznike u tom kraju u Imotskoj krajini i podržavam uistinu prijedlog da se ovaj vrijedni krški kraj koji je uistinu jedinstven proglasi parkom prirode jer lijepa naša domovino su riječi kojim počinje naša himna i to nije bez razloga, nije uistinu bez razloga Antun Mihanović počeo našu himnu upravo tim riječima jer Hrvatska zahvaljujući svom osobitom zemljopisnom položaju obiluje brojnim vrijednim područjima prirode koja su zaštićena temeljem Zakona o zaštiti prirode i njih je prema podacima upisnika koje vodi nadležno ministarstvo do sada preko 400. Imamo 8 nacionalnih parkova, 11 parkova prirode, neki kažu da je to previše, ja osobno mislim da nije. Mislim da uistinu sve što je vrijedno treba zaštiti jer ta atraktivna i očuvana priroda je uistinu dio nacionalnog bogatstva i to čini temeljne vrijednosti svake zemlje. Znači, to su ujedno i područja koja su izuzetno važna za jednu gospodarsku granu koja čini gotovo 20% našeg BDP-a, a to je turizam jer zaštićena područja svojom bogatom prirodom i ljepotom krajobraza privlače brojne turiste, brojne posjetitelje i naravno utječu na ukupni turistički potencijal neke zemlje. Brojna istraživanja koja provodi Institut za turizam isto tako potvrđuju da 50% posjetitelja upravo prirodne ljepote ističe kao motiv dolaska i najviše ih se uvijek dojmila ta netaknuta priroda i impresionirani su bili ljepotom voda i biološkom raznolikošću. Kolega Bulj se dotakao, ali i na Odboru za zaštitu okoliša malo smo govorili o javnoj ustanovi i o sjedištu te javne ustanove, pa i potpredsjednik sabora je isto apelirao da vlada koja će svojom uredbom osnovati javnu ustanovu smjesti to ili u Kijevo ili u Vrliku, znači u dva mjesta kojima bi se to pomoglo da se nekako to područje revitalizira jer ako Park prirode Papuk ima sjedište u Voćinu, ako Park prirode Kopački rit ima sjedište u Kopačevu, nema uistinu prepreke da ova javna ustanova ne bude recimo u Vrlici. Evo, to je sugestija i sa Odbora sa zaštitu okoliša, a i ispred Kluba Domovinskog pokreta. Ono što sve nas ovdje zbunjuje to je da na istom tom području, području Dinare se javljaju nekakvi sukobljeni interesi. Nemamo ništa protiv proglašenja parka prirode, očuvanja prirode i kao jednog generatora i turističkih nekih, neke ponude na tom području, ali isto tako na tom području su predviđena istraživanja ugljikovodika, na tom području su predviđena 4 velika područja ukupne površine od 12134 četvorna kilometra koja obuhvaćaju područje od Karlovačke preko Ličko-senjske, Primorsko-goranske, Zadarske, Splitsko-dalmatinske, Šibensko-kninske županije. Za jedno istražno područje Dinaridi 14, skraćeno DI-14 je već izdana koncesija, dobila ju je INA, ona je površine 2698 kvadratnih kilometara, odluku je donijela Vlada RH na sjednici održanoj 5. prosinca 2019., objavljena je u Narodnim novinama 119, može malo tiše kolega Tomašević, ovaj znači Narodne novine 119/2019 i INA će na tom navedenom istražnom području provesti istraživanja kojima je svrha utvrdit postojanje, položaj i oblik ležište ugljikovodika, količinu i kakvoću rezervi, te uvjet eksploatacije. Što obuhvaćaju ta istraživanja, citirat ću Narodne novine, istraživanja obuhvaćaju geofizička i druga geološka snimanja, interpretaciju tako prikupljenih podataka i njihovu studijsku obradu, te bušenje, produbljivanje, skretanje, opremanje, ispitivanje, privremeno napuštanje ili likvidaciju istražnih bušotina. Znači, ipak se radi o jednom dosta agresivnom načinu temeljem kojeg će se onda ustvrditi da li tamo ima nešto interesantno za energetske kompanije ili nema i to je prvi od 4 istražna prostora koji, taj prvi obuhvaća gotovo cijelu Ličko-senjsku i dijelove Zadarske i Karlovačke županije. NP Plitvička jezera je izuzet iz tog istražnog područja zato što osnovna temeljna razlika između nacionalnih parkova i parkova prirode je da u parkovima prirode je gospodarska djelatnost dozvoljena, zato je i bilo moje pitanje na Odboru za zaštitu okoliša zašto Dinara nije nacionalni park jer ona to zasigurno zavrjeđuje zbog jedinstvenog krškog područja koje je jedinstveno ne samo ovdje u Europi nego i u svijetu kako smo čuli od g. Krajhmajera nešto u Japanu ako se ne varam ima još i iskreno čini mi se da ova istraživanja ugljikovodika, kao i neki ostali energetski projekti koji su u različitim fazama dovršenja su možda jedan od razloga zašto je to park prirode, a ne nacionalni park. Ministarstvo, tadašnje Ministarstvo zaštite okoliša i energetike je kao jedan od razloga za izdavanje koncesije istaknuo da upravo lokalna samouprava ima najveću izravnu korist od istraživanja ugljikovodika, pa se navode nekakve slavonske općine koje su eto procvale otkako se tamo, tamo traže ugljikovodici jer su, uplaćeno je 17 milijuna kuna i to je u tim slavonskim općinama donjelo mogućnosti za nova dodatna ulaganja u kvalitetu života lokalnih zajednica. Budući da živim u Slavoniji, uistinu me ovo malo čudi jer je standard svih nas u Slavoniji daleko ispod hrvatskog, a da ne govorim o europskom standardu. Mi smo na nekih 35% standarda prosjeka EU. I da u Slavoniji ne cvjetaju ruže zbog eksploatacije ugljikovodika i ostalih godinama zanemarenih gospodarskih djelatnosti to je jasno svima u državi, a ne samo nama Slavoncima. Znači, podržavamo još jednom mi iz Domovinskog pokreta proglašavanje parka prirode, ali ne ide nam to zajedno, ne shvaćamo jednostavno kako pomiriti istraživanja ugljikovodika i zaštitu prirode. Sve je to jedno ministarstvo sada, kako to vide ne znam jer to su dva cilja koja jedna s drugim nemaju veze, suprotstavljeni su. I možda onako dosta očigledno pokazuju koliko je taj naš razvojni put Hrvatske nejasan i kolko nam fali ta naša nacionalna razvojna strategija jer to lutanje potaje pomalo i preskupo neovisno o tome odakle se financira, da li novcima hrvatskih ili europskih poreznih obveznika, da li iz državnog proračuna ili iz fondova EU jer činjenica je da se Europa okreće obnovljivim izvorima energije, zelenim politikama, a mi tu forsiramo istraživanje ugljikovodika i to u tom osjetljivom krškom području jedinstvenom po svojoj konfiguraciji u cijelom svijetu. Na neki način ugrožavamo i turizam kao gospodarsku granu koja čini gotovo 20% našeg BDP-a i ostaje uistinu nejasno, nedefinirano i nadasve upitno kako sada pomiriti, s jedne strane istraživanje ugljikovodika i zaštitu prirode s druge strane. Državni tajnik nam je rekao da nije obuhvaćeno, činjenica je, s ovim prvim poljem nema Park prirode Dinara veze, ali bojim se ova sljedeća 3 koja će isto doći na red, budimo realni, ipak nisu baš, nije to baš da se ne zadire i u područje parka prirode, stoga od predlagatelja tražimo da se obustavi izdavanje koncesija i do drugog čitanja da dobijemo znači, nekakav dokaz da u Parku prirode Dinara neće biti istraživanja ugljikovodika jer to se, to nama nije prihvatljivo, ne nama u Domovinskom pokretu nego i građanima te definitivno zdravoj logici. Hvala lijepa.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a, uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Pred nama je u prvom čitanju Prijedlog Zakona o proglašenju Parka prirode Dinara. Mi u Kluba zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a ćemo to podržati. Ali, malo kroz raspravu ću i reći neke stvari koje očekujemo da se pripremi i da se naprave do drugog čitanja. Dakle, Hrvatska u ovom trenutku ima 8 nacionalnih parkova i 11 parkova prirode. Tih 8 nacionalnih parkova inače čini 1,24% kopnenog teritorija RH, odnosno 0,69% morskog, a ovih 11 parkova prirode, prije nego što i Dinara bude proglašena je 6,77% kopnenog dijela Hrvatske, odnosno 0,60% morskog dijela Hrvatske. U trenutku kad su i bili proglašavani i zadnji parkovi prirode odnosno nacionalni parkovi je uvijek bio prijepor i uvijek ljudi koji su živjeli na tom području su raspravljali i govorili da zašto baš njih, da će oni biti u rezervatu jer su čitali to kao manu. Mi čitamo da kad se neki prostor proglasi parkom prirode, odnosno nacionalnim parkom, da to ima, između ostalog i potencijal i mogućnost drugačijeg razvoja tog područja. Da to nije mana, tamo se može raditi određene gospodarske djelatnosti, ali kontrolirano i na način na koji to s aspekta zaštite prirode definira. Pokazali su i sadašnji i nacionalni parkovi i parkovi prirode da to može biti zaista prednost, da na tom prostoru može biti razvoj, da se on može razvijati, ali drugačije. Onako dakle kad imate nešto prednost, onda tu prednost zaista trebate i dalje i poticati i razvijati. Ja sam jučer kad je bio o nečem drugom rasprava, onda sam između ostalog i govorila i procesi koji su bili u nekim drugim zemljama. Neke druge zemlje koje su se, pogotovo iza II. svj. rata otišle u smjeru velike urbanizacije ili u smjeru nekakve poljoprivrede koja je bila nekontrolirana, tamo su pred nekakvih, početkom ovog stoljeća počeli vraćati neke stvari prirodi i to se je tada zvalo jednim nespretnim prijevodom doprirodno. Mi imamo neke potencijale, imamo neke vrijednosti, na tome trebamo inzistirati i to trebamo razvijati. I sad dolazi onaj ali koji sam uvodno rekla, a ovdje ću nastaviti. Kad dođete s ovakvim jednim materijalom u Hrvatski sabor, onda taj materijal mora biti pripremljen, pogotovo obrazloženje znatno kvalitetnije nego što je ovaj. Ja znam da sve te podatke imate, ali dajte u obrazloženju ili uz materijal ih dostavite. U, mi imamo u Saboru, kao i negdje drugdje, uvijek imate i saborske zastupnike i neke druge opće prakse koji se razumiju u sve. Ali imate i neke koji se su vezane uz određene teme i u neke te određene teme se razumiju i ja vas lijepo molim, dakle ovo nije nikakav razlog da to ne bude. Kad dobijemo u drugo čitanje prijedlog zakona za drugo čitanje pripremite i napravite sljedeće: navedite koje su to općine i gradovi, vi ste uvodno u, kad ste tu govorili rekli, ali nek to piše i u obrazloženju, dakle, prostor Parka prirode Dinara, pobjeglo mi je nacionalni iza kolegice, prostor Parka prirode Dinara, teritorijalno je na području te i te županije, jedinice lokalnih samouprava, ima taj i taj dio pojedinih, dakle posto toliko grada Knina, to je sve moguće, vi to sve imate, ali dajte nam pripremite, da mi kad odlučujemo znamo o čemu odlučujemo. Između ostalog, postoji jedan dio koji je uvijek vrlo osjetljiv, to su dijelovi građevinskih područja. Mi u Hrvatskoj imamo donešene sve prostorne planove jedinica lokalne samouprave. U tim prostornim planovima jedinica lokalne samouprave su definirana građevinska područja. Za ta građevinska područja su definirana i pravila i načini na koje se može graditi. Zakon je omogućio da kad proglasite nešto parkom prirode ili nacionalnim parkom, kad radite taj prostorni plan, da se za građevinska područja koja se nalaze u tom prostornom planu, mogu definirati tim prostornim planom, dakle ovim koji će se raditi nakon proglašenja Parka prirode Dinara, novi prostorni plan za područje parka prirode i da građevinska područja mogu biti drugačije definirana i da za njih mogu biti definirani i drugačiji uvjeti. Mi imamo već iskustva nekih drugih prostornih planova da ide granica ulicom, cestom, da vam je s jedne strane na snazi prostorni plan, ja ću sad reći tog grada, a s druge strane vam je na snazi prostorni plan parka prirode. I sad imate s jedne strane ceste jedna pravila, vezana uz izdavanje dozvole, s druge strane ceste druga. Jedan od odličnih primjera za to sve zajedno, ja se naravno uvijek referiram na ono o čemu nešto više znam, dakle to vam je odličan primjer Parka prirode „Medvednica“, dakle „Sljeme“ i „Medvednice“ i obronci „Medvednice“ se nalaze u Parku prirode „Medvednice“. Granica doslovno ide sredinom ulice, doslovno ide između dvije parcele i tu uvijek nastaju prijepori. Mi smo ovdje dobili grafički prilog kako će ići granica parka prirode. Prije su se u odluci o proglašenju granica parka prirode navodile katastarske općine, katastarske čestice onda kada ste to stavili na kartu tek onda ste imali nepriliku tako da je ovo grafika sastavni dio neusporedivo bolje, ali trebaju provjeriti i treba ju vidjet. Ne trebamo se dovesti u situaciju da vrlo brzo još prije izrade ili pri izradi prostornog plana radimo i mijenjamo obuhvate i s tim što morate znati da su već i u saborskoj proceduri bile mijenjane obuhvate granica parka prirode. Što zapravo kroz ovu diskusiju hoću reći? Ako vi već imate neko iskustvo, ako već znamo da smo imali problem pa ne trebamo taj problem ili drugi ili treći put. Stoga vas ja molim da i to vam nije nekakav problem, da uz ovo obrazloženje nam date jednu malu analizu da znamo o kojim građevinskim područjima je riječ, da ne izazivate među građanima koji se nalaze tamo koji nas slušaju ili ne slušaju onda će ovaj reći, gle ti ćeš biti u parku prirode, brzo bespravno gradi jel kad budeš u parku prirode nećeš moći ništa. To nije istina, to jednostavno nije istina, ali vodite računa da tamo gdje su vam takve nekakve stvari problem tu treba imati zaista jednu posebnu osjetljivost jer vrijednost naša i vrijednost Hrvatske zaista mogu biti nacionalni parkovi i parkovi prirode. Vi u njima se možete baviti ne samo gospodarskom djelatnošću, vi se u njima možete baviti turizmom. Dakle, to vam je ono kada pokazujete turistima svoje najljepše lice, kad dajte izlog šta Hrvatska ima, kad kažete vrijednost, kada govorimo o Dinari, vrijednost Hrvatske je taj krš. Krš koji naravno tamo neko ko živi će reć, ljudi moji lako tebi iz Zagreba o tome pričat moraš tamo živjet. Ali vi nekad vi svoje, nekom što se čini mana može pretvoriti u prednost. Ja mogu reći iskustvo koje smo imali sa Nacionalnim parkom „Sjeverni Velebit“ koji kad je bio proglašen Nacionalnim parkom „Sjeverni Velebit“ i kada je rađen prostorni plan onda je iza proglašenja, a onda i pri izradi prostornog plana je bilo puno prijepora, tamo ništa ne možemo, kako ne možemo. Onda smo rekli da jedna od stvari razvijanja stočarstva, vraćanje onom autohtonom stočarstvu, stavljanje u funkciju napuštenih pastirskih stanova koji su bili i tu su neki ljudi prepoznali svoju mogućnost uopće gospodarskog ulaganja i krenuli su ulagati i krenuli se baviti stočarstvom na način na koji je to bilo prije. Ulagati u te pastirske stanove odjedanput je postala dodatna vrijednost. Prema tome, ako se je to moglo napraviti na Nacionalnom parku „Sjeverni Velebit“ koji je još nacionalni park, apsolutno sam sigurna da se to može napraviti i na ovom području. Znate kada mi govorimo i o parkovima prirode i o nacionalnim parkovima onda ljudi imaju osjećaj sad će oni tamo iz nekog Sabora od nekud sve zaštiti, a mi nećemo imati mogućnost da živimo. To jednostavno nije istina. Mi trebamo dati mogućnost ljudima da žive, to je jedna od stvari gdje još dodatno možete povući određena sredstva i ulagati. To je naša prednost. Prema tome, evo idemo kraju, mi ćemo zasigurno podržati ovo samo vas molim da do drugog čitanja, to nije nikakav, to je 5, 10 stranica dopunite s ovim da mi kao saborski zastupnici zaista imamo punu informaciju i da onda nemamo nekakvih sumnji koje inače možemo imati o tome da li se može istraživati ili eksploatirati mineralne sirovine i koje. Pod određenim uvjetima se i mogu, mi imamo eksploataciju mineralnih sirovina u parkovima prirode, nije to nikakva novost, imamo i neke druge stvari. Ali ajdemo da sve te prijepore riješimo, da budemo jasni i to nije nikakav problem da dobijemo za drugo čitanje. Vidite da ja mislim da će glavnina i saborskih klubova i pojedinaca podržati ovo, ali dajte malo da nemamo dileme, da nemamo upitnike mi, ali ono što je važnije da nemaju građani RH. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća rasprava uvaženi zastupnik Josip BEgonja u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Poštovani gospodine potpredsjedniče HS-a, gospodine državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Uvodno dame i gospodo, Klub zastupnika HDZ-a podržat će vladin Prijedlog zakona o proglašenju Parka prirode „Dinara“. Naime, očuvanje prirode i čovjekovog okoliša trebaju predstavljati najviše vrijednosti svake zajednice. U RH normativno uz Zakon o zaštiti prirode temeljni dokument zaštite prirode kojim se određuju dugoročni ciljevi i smjernice očuvanja bioraznolikosti i georaznolikosti te način provodi zaštite je strategija i Akcijski plan biološke i krajobrazne raznolikosti RH što ga HS na prijedlog Vlade RH donio u srpnju 2017. godine. I upravo navedenom strategijom definirani su i strateški ciljevi kojima je potrebno usmjeravati djelovanje i aktivnosti i to prije svega prema povećanju učinkovitosti osnovnih mehanizama zaštite prirode, nadalje smanjenju direktnih pritisaka na prirodu i poticanju održivog korištenja prirodnih dobara, zatim jačanju kapaciteta sustava zaštite prirode, povećanju znanja i dostupnosti podataka o prirodi i u konačnici podizanje razine i razumijevanja i podrške javnosti za za zaštitu prirode. Na tragu navedenog, nedvojbeno je da RH ima poseban interes za proglašavanjem masiva Dinare, zatim hrvatske strane Troglava i Kamešnice, te izvorišnog i gornjeg toka rijeke Cetine, kao i krških polja uz Cetinu, Hrvatačkog, Paškog i Vrličkog polja, parkom prirode. Važno je napomenuti, također, da nakon Parka prirode Velebit ovaj park prirode s površinom većom od 63 hektara bit će zapravo 2. najveći park prirode u RH. Iako je ovdje od strane predlagatelja kazano već da predloženom kategorijom zaštite, da će se sačuvati iznimne vrijednosti ovog područja, i to prije svega, sačuvat će se izvorne prirodne vrijednosti, bogata georaznolikost, očuvat će se divlja flora i fauna, brojne endemske vrste, preko 70 endemskih vrsta, različita prirodna staništa i druge prirodne vrijednosti. Također, na ovom području sačuvano će biti i brojna arheološka nalazišta i kulturno-povijesni lokaliteti. Ali važno je također, kazati, posebno je to značajno za lokalno stanovništvo, ono koje živi unutar ovog prostora, da će biti kao što je već ovdje i navedeno, dopuštene i određene gospodarske, prije svega, tradicijske djelatnosti koje neće ugroziti prirodne značajne i ulogu ovog zaštićenog prostora. Da bi se omogućila realizacija ovih ciljeva, da bi se osigurala primjena pravne i stručne zaštite Dinare i njezinog šireg područja, Klub zastupnika HDZ-a je stava da je potrebno donijeti ovaj zakon kojim se sagledava način obavljanja dopuštenih gospodarskih djelatnosti i iznalaženje najboljih rješenja korištenja prirodnih resursa, ali isto tako, i jačanje turističko-edukativnih potencijala ovoga kraja. Proglašavanjem masiva Dinare i njenog šireg područja parkom prirode, svakako je da će se dati i doprinos revitalizaciji ovog dijela Dalmatinske zagore, dakle prostora koji pripada većim dijelom Splitsko-dalmatinskom i manjim dijelom Šibensko-kninskoj županiji. U roku od godine dana od dana stupanja na snagu ovoga zakona neprijeporno je da će Vlada RH svojom pravnom normom osnovati javnu ustanovu za upravljanje prirode, zašto će se osigurati kroz dvije proračunske godine i određena proračunska sredstva, zapošljavanjem djelatnika osigurat će se također, i adekvatan nadzor nad samim parkom prirode, ali i neka druga pitanja, koja su ovdje spominjana poput sjedišta same ustanove. No, jednako važno, stvorit će se i pretpostavke za donošenje prostorno-planske dokumentacije, za zaštićeno područje kao i uređenje plana upravljanja samom Dinarom. Sve to skupa ima za cilj bolju zaštitu, unaprjeđenje i korištenje upravljanje parkom prirode. Kolegice i kolege, na kraju uz već poznato, to je i kazano 8 nacionalnih parkova i 11 parkova prirode, uvjeren sam da ćemo uskoro imati i 12. park prirode, i kao što sam već uvodno kazao, Klub zastupnika HDZ-a podržat će Vladin ovog, Vladin prijedlog ovog zakona. Hvala na pozornosti.
Hvala. Sljedeća rasprava uvažene zastupnice Sandre Benčić u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Zahvaljujem se. Dakle, naravno da smo kao Klub zeleno-lijevog bloka načelno uvijek za zaštitu određenih područja i zbog očuvanja bioraznolikosti, ali i zbog značaja zaštite određenih područja i u sklopu borbe protiv klimatskih promjena i ostvarenja ciljeva Europskog zelenog plana. Međutim, ono što smo naglasili kad smo razgovarali na odboru i naglasit ću ponovo, kada radimo na planiranju zaštite određenih dijelova teritorija, bez obzira o kojem stupnju se radi, moramo dakle, planirati i sredstva, ali i aktivnosti za gospodarsku transformaciju tog područja. Vi ste vjerojatno svi svjesni i znate da vrlo često dolazi do sukoba između lokalnog stanovništva i njihovih potreba, gospodarskih, sa ciljevima zaštite i funkcijom zaštite. Da bi to izbjegli, moramo područja i gospodarstvo koja su na tom području pripremiti za tu vrstu transformacije. S obzirom da se to ni u ovom slučaju nije napravilo, mada se moglo financirati iz EU fondova iz ove financijske perspektive, ja bih sugerirala zaista da se sada počne planirati u planu oporavka i otpornosti, s jedne strane, ali isto tako u regularnim ESI fondovima 2021.-2027. Sredstva koja će se uložiti specifično u zaštićena područja za prilagodbu gospodarske aktivnosti ciljevima zaštite tog područja. To bi bilo, to bi bila jedna promjena u načinu na koji radimo stvari i promjena u načinu kako strateški planiramo razvoj određenih područja, regija i subregija, zapravo. Dakle u ono što je tu nama još bio bitan element oko kojeg smo se dvoumili dakle i tražili smo kroz odbor, dakle da nam se pojasni rečenica koja je ušla u izvješće, a to je rečenica gdje je predstavnik predlagatelja napomenuo da je ministarstvo dozvolilo provođenje istraživanja ugljikovodika na Dinaridima te da se ono obavlja zračnim putem 3D metodom i da je riječ o istraživanjima koja se provode na području cijelog dinarskog krša. Dakle, ovaj dio rečenice, cijelog dinarskog krša je nešto što nas interesira jer, danas smo od predlagatelja čuli da ne postoje koncesije niti da nisu planiranja istraživanja ugljikovodika na cijelom području dinarskog krša, već isključivo da se radi o onim dijelovima koji su označeni na kartama koje ste nam dali, a oni su izvan tog područja. E sad, zašto je, zašto je to važno? Zato što, kada dajemo koncesije za istraživanje ugljikovodika primjerice, jel. Bez obzira na to što neće doći do eksploatacije nego upravo zato što možda neće doći do eksploatacije jer smo zaštitili određeno područje ili ga planiramo, planiramo zaštiti mi se potencijalno izlažemo investicijskim tužbama za naknadu štete. Izlažemo se tome iz razloga što je Hrvatska jedna od zemalja članica Ugovora o energetskoj povelji Energy Chartera koja između ostalog ima klauzulu o zaštiti investitora. Ta klauzula stranim investitorima omogućuje da u slučaju promjene politike odnosno promjena određenog regulativnog okvira zbog kojeg oni ne mogu do kraja realizirati investiciju u koju su ušli, a to podrazumijeva i fazu istraživanja i razvoja imaju pravo na naknadu štete. Naravno kod toga se iznosom štete može zapravo i manipulirati jer tvrtka koja radi istraživanje može pokazati naravno da se radi o području primjerice bogatijem plinom ili naftom nego što ono zaista je pa bi u tom slučaju isto tako moguća šteta mogla biti veća. Ono što želim reći da ako smo se odlučili za smjer da ulažemo više u obnovljive izvore energije, da ćemo slijediti Europski zeleni plan, da smo predani smanjenju odnosno borbi protiv klimatskih promjena onda ne možemo s jedne strane govoriti da ćemo to financirati kroz primjerice program oporavka i kasnije kroz europske strukturne investicijske fondove, a s druge strane davati koncesije i zapravo planirati energetsku budućnost u fosilnim gorivima dajući koncesije za istraživanje i onda kasnije za eksploataciju. Dakle, to jedno s drugim ne ide. I ono što će nam se potencijalno dogoditi je da ćemo krenuti tim putem, davati koncesije za istraživanje, davati koncesije za eksploataciju, da će u nekom trenu biti pritisnuti i morati promijeniti tu politiku zbog smanjenja, zbog smanjenja otiska i zbog borbe protiv klimatskih promjena, a da ćemo onda biti dužni tim istim investitorima nadoknađivat štetu. Mislim Hrvatska si to zbilja ne može financijski dozvoliti, a radi se samo o pitanju planiranja i o pitanju toga da li usklađujemo našu energetsku politiku sa drugim političkim ciljevima i gospodarskim i ovim koji se tiču klimatskih promjena. Dakle, ja ću još napomenuti dakle, da je već po, dakle evo samo Španjolska vam ima 43 slučaja na arbitražnim sudovima koje protiv nje vode primjerice između ostalog njemačke banke zbog promjene njihove energetske politike gdje su napustili određeni sustav kvota kakav su imali i načina plaćanja investitorima u obnovljive izvore energije ovaj kakav mi sad imamo s poticajima itd. kojeg su s vremenom napustili i oni su bili tuženi. Dakle imali su, ono imaju hrpu slučajeva takvih. EU sada pokušava promijeniti tu vrstu zaštite investitora u energetskoj povelji, međutim taj proces nije završen i ne znamo kako će se završiti. Dakle, EU sada traži natrag taj right to regulate pravo da regulira da države mogu dakle donositi vlastitu regulativu, a da ne snose štetu i da ne moraju plaćati investitorima međutim tek je druga runda pregovora koja se treba održati u 10. mjesecu, mi ne znamo kako će to završiti i mi smo sada u potencijalnom riziku sa svakom koncesijom koju damo za istraživanje ugljikovodika ili za eksploataciju. Treba isto imati na umu da su to dvije različite vrste koncesija. Jedna je za istraživanje plina ili nafte, a druga je za eksploataciju. Evo, to je jedna naša kako da kažem zabrinutost o kojoj mislim da moramo voditi računa. Ja bi molila predlagatelje da s obzirom da ste danas rekli da se ne radio o tome da će se istraživanje provoditi na cijelog dinarskog krša da onda molim vas službeno i zatražite ispravak ovog izvješća jer bi htjela da nam je izvješće odbora u tom smislu točno i da možemo otkloniti, otkloniti tu zabrinutost ako je tome tako. Ja vam se zahvaljujem.
Slijedeća rasprava je uvažene zastupnice Renate Sabljar Dračevac u ime Kluba zastupnika SDP-a.
Dobar dan. Poštovani potpredsjedniče, tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Mi u SDP-u mislimo da je uvijek dobro zaštiti naše prirodne resurse i u samoj javnoj raspravi dakle građani su predlagali da ta zaštita bude i veća da bude to nacionalni park. Odbijeno je iz razloga da bi se mogle provoditi gospodarske djelatnosti. Dobro bi bilo već sada da mi točno znamo koji resurs gospodarskih djelatnosti imate u vidu pogotovo zbog ovog svega što je kolegica prije pričala i ostali kolege do sada. Također bi ukazali na još neke dijelove, kada se donese zakon Vlada RH će u roku od godinu dana osnovati ovu ustanovu. Građanima je jako bitno gdje će ta ustanova biti osnovana. U javnoj raspravi rađani su se osvrnuli na to koliko bi nekoj manjoj sredini značilo imati ovakvu ustanovu. Europa je unija građana, administracija u Bruxellesu je jako važno kakva je kvaliteta života u svim i najudaljenijim i najnedostupnijim krajevima RH. Iz tog razloga molim vas kad budete osnivali ustanovu da to imate u vidu i da ovoga puta ne bude neki veći grad nego neka manja sredina u jednoj od te dvije županije. Također na traženje u javnoj raspravi uvrstili ste okvir financijski koji bi trebala potrošiti ustanova odnosno park prirode. Smatram da je dobro da ste stavili taj početni okvir, ali bojim se da to nije niti realno niti dovoljno. Kada se osnuje ustanova moraju se zaposliti 3 glavne osobe, ravnatelj, stručni voditelj, glavni čuvar prirode, a njihova bruto plaća na godišnjem nivou iznositi će oko 300.000 kuna, pa onda je za sve ostale aktivnosti ostalo jako malo novaca. Ne znam da li to znači da će vlada razvlačiti s provođenjem ovog zakona i izvršiti, znači samo svoju zakonsku obavezu da to bude negdje pred kraj 2021. jer imamo dakle financijski okvir za '21. i '22. Kada nam ustanova stasa i kad preuzme svoju osnovnu funkciju sredstva će, koja će izdvajati RH, biti će znatno veća i to se mora jasno reći. Također tu ima i nekakvih sitnih propusta. Evo navodite, dakle na stranici 4, točka 2, te drugih prirodnih vrijednosti proizašli iz višestoljetne tradicije korištenja prostora. Prirodne vrijednosti ne mogu proizaći iz korištenja prostora, već je to nešto obrnuto i trebalo bi to dakle promijeniti iz korištenja prostora proizlaze kulturne vrijednosti. U čl. 4. st. 5. riječ „mogu“, ha to vam je uvijek mogućnost mogu ovako i mogu onako i o tome je nešto Mrak-Taritaš govori, poštovana zastupnica Mrak-Taritaš govorila, gradnja unutar parka prirode nije zabranjena, ona je dozvoljena dakle pod određenim okolnostima. Ako je već, stručne službe su jasno odredile granice zašto bismo dozvolili zakonom da se te granice više mogu mijenjati i prekrajati kasnije? Dobro bi bilo da navedete zainteresirane predstavnike javnosti ako su bili uključeni u postupak izrade odnosno u rad stručne skupine. Danas ste nam predstavljajući ovaj zakon pročitali gradove i općine, ali evo zanima nas da nam to navedete i da budu navedeni ako je slučajno neka od udruga sudjelovala. Također sam primijetila da je odgovoreno ekološkoj udruzi Krka da je stručna procjena, da se šarena jezera ne obuhvate budući park prirode jer je to područje dio ekološke mreže, te smatramo da će adekvatno upravljanje spriječiti narušavanje njegovih vrijednosti u budućnosti. Dakle, park prirode i ekološka mreža se međusobno ne isključuju. Ako je nešto stavljeno u ekološku mrežu onda je to već definirano da ima neku prirodnu, nekakvu vrijednost. Stoga bi bilo poželjno da razmotrite i da uvrstite i šarena jezera u područje parka prirode, s time ćemo im povećati razinu zaštite. Također je g. zastupnik Bulj spominjao crvenu zemlju i vojni poligon, da li se može iznaći neki način da se taj poligon premjesti na drugo mjesto, a da ovo sve postane park, park prirode. Moram reći da me najviše fasciniraju brojni džepovi i nekakve nelogičnosti u granici parka prirode, te bi trebalo tu granicu u startu bolje uobličiti i upravo u interesu zaštite prirodnog, prirodnih bogatstava RH, a jasno nam je da je u ovakvoj fleksibilnoj granici s puno džepova sasvim sigurno sudjelovali čelnici lokalne samouprave i bilo bi dobro da ovo ide u interesu zaštite prirodnih bogatstva RH, a ne ovaj zadovoljavanja nekih drugih potreba. Hvala.
Hvala. Završili smo rasprave u ime kluba, prva pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Ovdje kad govorimo o Parku prirode Dinara još jednom ću spomenuti kad krenemo samo od Knina, kada znamo šta se događa u samome Kninu po pitanju NP Krka, a to su problemi koje imamo sa lagunama koje odlaze u Krku koje zagađuju cijelu rijeku pitku, dolazi do nacionalnoga parka odakle se napaja cila Šibensko-kninska skoro županija pitkom vodom onda govorimo o neozbiljnosti funkcioniranja i primjene Zakona o nacionalnim parkovima, o, o, i o parkovima prirode, pa i svim razinama ostalih zaštićenih znači naših područja. Ja bi samo krenio ovdje od Knina, taj problem bi ukazao znači da je neozbiljno to sve skupa u samoj primjeni. Imamo problem, znači ovdje vidim kod Rumina, govorimo o području Hrvaca gdje imamo ovdje nekakav džep koji je izašao skoro vamo do Karakašice, ne znam koji je smisao samo ovdje uvatiti ovaj dio rijeke Cetine. Znači, zašto je se izbjeglo cijelo jezero, čak ona uvala u Dabru, cijelo ono područje koje je, zašto se je izbjeglo to područje ucrtati koje je prekrasno područje, koje je, volio bi dobiti na to odgovor. Volio bi dobiti odgovore na to da gdje će biti sjedište, to zanima, ko će odlučiti o sjedištu? Ovdje imamo znači dvije županije Šibensko-kninsku 1/3, imamo tu Knin značajan grad, imamo vamo u Splitsko-dalmatinskoj županiji od Vrlike do Trilja, znači imamo, znači Vrlika, Hrvace, Sinj, Trilj znači imamo 4 jedinice lokalne samouprave i ogromne, Sinj je središte. Gdje će biti središte? Na koji način ćete vi to dogovoriti politički? Gdje, kako, na koji način? Gdje je to u prijedlogu? Jeste li vi to iskordinirali sa lokalnim čelnicima? Ovdje sam samo spominjao u Splitsko-dalmatinskoj … Šibensko-kninska … grad Knin je moj grad, ja sam u gradu Kinu radio ni manje ni više nego 13 godina kao djelatni vojnik u 4. brigadi tj. djelatni časnik tako da je to moj grad, od „Oluje“ sam bio u njemu i pratio sam kako se razvija. Nažalost taj grad izumire. Mi sve što radimo moramo raditi ovdje o gospodarskom razvoju, ali zaista ova rupa, ja sam profesionalni vojnik i nemam ništa protiv strelišta da se razvija hrvatska vojska, međutim u sred nacionalnog parka koji je omeđen sa bosanskom granicom Dinarom, znači im ovdje imamo uskop, ne znam tko je pogledao, ja ne zna koliki je ovaj di je džep pa koliki je ovaj prolaz između granice i strelišta, vrlo kratak jer poznajem ovo područje, znači znam o čemu govorim. To je toliko smišno vidit ako je zaštićeno područje. Znači moralo se iznaći rješenje da u blizini ovoga se napravi strelište i poligon za obuku vojnika. Ja znam da to košta, međutim nemojte raditi da nam se ljudi smiju ili napravite ovo profesionalno ili nemojte. Vrlo je bitno jel već po Sinju se mome priča tko će raditi tu, od bivših načelnika sinovi, ovo, ono to sam spomenuo kako je bilo imenovanje Nacionalni park „Krka“ kako je Dujić svoje kadrove imenuje. Nije bitno što je gospođa Ljiljana Zmijanović ja sam deset puta imao tiskovnu s njom ovdje doli govorio o tom problemu što ona ima sve uvjete i uz to što je branitelj, znači ima status izabrali su onu koja ima iskaznicu HNS-a, SDP-a, HNS-a pardon i HDZ-a. U ovome slučaju moramo govoriti o tim stvarima. Nemojte da to bude samo proglašeno da morete zaposliti 30-ak svojih ljudi, samo nemojte to molim vas kao i standardno. Jer kada pogledam u Plitvicama otvorenu kanalizaciju kada pogledamo Nacionalni park „Krka“ i sve iz onih laguna iz Knina kod TVIK-a kod tvornice … koja odlazi u rijeku to je katastrofa. Mi moramo ovdje govoriti da je u blizini evo ovdje na Hanu u blizini će se sada eksploatirati muljika to sam govorio, da se namišta naravno opet HDZ-ovim kadrovima. Pilat znači jedno brdo, jedna greda, … ako nećete nju pilati ali planirate je pilati, sada će biti javna rasprava, tj. prošla je javna rasprava bit će donošenje odluke. Tako da se cijela ova priča, ne znam ja sam i županijski vijećnik i predsjednik sam kluba najbrojnijega u županiji i gradski sam vijećnik Grada Sinja ja od ovome nismo nikad raspravljali … nikada. Nego je palo na pamet jednom ministru koji ne štiti okoliš, da štiti onda ne bi bio centar gospodarenja Lećevica, ne bi otpad bio uz samu Cetinu iz svih gradova pokuša dotravat uz samoga park prirode. Prema tome nemamo ništa protiv ovoga, dapače, ali napravite ovo ozbiljno, a ne samo za uhljebljivanje svojih kadrova i njihovih članova obitelji. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Damir Habijan.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče zajedno sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Evo prvotno želim pohvaliti prijedlog Vlade RH da područje planinskog masiva Dinare proglasi parkom prirode. Riječ je doista o velikom obuhvatu, to smo već mogli čuti dakle gotovo 63.000 hektara s preko 1000 biljnih i 20 endemskih životinjskih vrsta. Dinara je u dalekoj povijesti bila spominjanja kao Sveto brdo još u doba Ilira, a za nas rekao bi da ima važan pa gotovo i mitski karakter kao jedan od prvih spomena naše državnosti. Međutim, pomalo u sjeni epidemije koja uzrokovana ovim nesretnim koronavirusom, ostala je vijest da je u travnju ove godine područje koje obuhvaća planinski masiv Dinara danima bilo obuhvaćeno velikim požarima, a koji su nakon desetak dana uz napore vatrogasaca, HGSS-a, mnogobrojnih volontera, zračnih snaga ugašeni. Postavlja se pitanje naravno da li bi odjek po medijima bio veći, da li bi svijest o posljedicama požara bila snažnija da je gori Park prirode „Dinara“. Obzirom na navedeno još jednom ističem značaj ovog zakonskog prijedloga i pohvaljujem doista nadležno ministarstvo na ustrajnosti da se ovo područje proglasi parkom prirode. Imali smo već prilike čuti prema podacima nadležnog ministarstva zaštićena područja danas obuhvaćaju 8,61% ukupne površine RH odnosno 12,32% kopnenog teritorija i 1,95% teritorijalnog mora. Po površini prednjače parkovi prirode na koje otpada 4,90% ukupnog državnog teritorija dok se 1,2% odnosi na nacionalne parkove. Međutim ako pogledamo teritorijalnu pokrivenost nacionalnih parkova i parkova prirode, razvidno je da svi nacionalni parkovi nalaze na području uz Jadransku obalu. Što se tiče parkova prirode najsjevernije je smješten Park prirode „Medvednica“. Na području 3. izborne jedinice odnosno području Varaždinske, Međimurske i Krapinsko-zagorske županije nema niti jedan park prirode. Upravo iz tog razloga iskoristio bih ovu raspravu da ukažem na područje velike bioraznolikosti i georaznolikosti koji postoje na teritoriju navedenih županija, a posebno područje Ivančice kao najviše planine Hrvatskog zagorja te Ravne gore. Još u prosincu 2013. godine tadašnji Državni zavod za zaštitu prirode sa suradnicima izradio je jednu stručnu podlogu za zaštitu djela Hrvatskog zagorja u kategoriji regionalnog parka. Na više od 200 stranica predmetnog dokumenta opisane su krajobrazne vrijednosti navedenog područja, geografske, geološke značajke, georaznolikost, bioraznolikost. Također propisane su i opisane brojne kulturno-povijesne vrijednosti navedenog područja. Međutim, nažalost nakon izrade navedenog dokumenta odnosno stručne podloge od strane lokalnih vlasti nije poduzeto apsolutno ništa da bi navedeno područje postalo zaštićeno područje kategorije regionalnog parka. Zbog navedenog te imajući u vidu da u sjeverozapadnom dijelu RH nema niti jednog zaštićenog područja kategorije nacionalnog parka niti parka prirode, na ovom mjestu želim iznijeti inicijativu da uže područje Hrvatskog zagorja, konkretno područje Ivančice, Ravne gore postane zaštićeni dio prirodne kategorije parka prirode. Kao što sam ranije naveo, od strane Državnog zavoda za zaštitu prirode, već je izrađena stručna podloga za zaštitu Hrvatskog zagorja kao regionalnog parka te bi uz manje korekcije, koje se odnose, naravno, da obuhvat prostora, odnosno smanjenje istoga, mogla biti polazna točka za pokretanje postupka proglašenja prvog parka prirode na području sjeverozapadne Hrvatske. Obzirom da parkom prirode upravlja javna ustanova, a koju svojom uredbom osniva Vlada RH, svjestan sam da bi proglašenje novog parka prirode značilo i osnivanje nove javne ustanove, a slijedom navedenog, naravno i novi novčani iznos iz državnog proračuna. Iz obrazloženja ovog zakonskog prijedloga, razvidno je kako je za provođenje ovog zakona, za osnivanje javne ustanove te upravljanje zaštićenim područjem u državnom proračunu predviđeni iznos od 474 tisuće kuna, dakle za 2021. g. te nešto više od 500 tisuća kuna za 2022. Međutim, skrećem također, pozornost na odredbu čl. 130 st. 4. Zakona o zaštiti prirode koji propisuje kako Vlada može uredbom osnovati javnu ustanovu za upravljanje s 2 ili više parka prirode. Drugim riječima, postoji zakonska osnova da proglašenje novog parka prirode, dakle ovog kojeg trenutačno spominjem i to prvog na području sjeverozapadne Hrvatske ne potencira trošak za državni proračun. Završno, još jednom pozdravljam ovaj prijedlog zakona uz želju da sjeverozapad Hrvatske u narednom razdoblju dobije prvi park prirode, jer obzirom na postojeću stručnu podlogu to definitivno zaslužuje, a zasigurno bi doprinijelo i daljnjem razvoju kontinentalnog turizma. Naravno, ovdje očekujem i podršku zastupnika iz izborne jedinice iz kojeg dolazim, ako i, koliko vidim ovdje, nisu. Hvala lijepo.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, pomoćniče ministra. Uvažene kolegice i kolege. Pa Prijedlogom Zakona o proglašenju Parka prirode Dinara želi se u biti prostor koji ima prirodnu ljepotu, naglašene krajobrazne vrijednosti, odgojno-obrazovne, kulturno-povijesne, turističko-rekreacijske vrijednosti, posebno sačuvati, a opet, omogućiti određene ljudske aktivnosti koje bez narušavanja sklada prirode. Kao što smo mogli čuti, ovaj park prirode će se protezati preko Splitsko-dalmatinske, a i Šibensko-kninske županije. Obuhvaća područje 9 općina i gradova, to su Biskupija, Civljani, Kijevo, Knin, Hrvace, Otok, Sinj, Trilj i Vrlika. To bi trebao biti 2. po veličini park prirode iza Parka prirode Velebit i u biti 20. zaštićeno područje, tj. 12. park prirode. Kako dolazim iz Šibensko-kninske županije, ovom prilikom bih apelirala, molila i obrazložila razloge zašto sam mišljenja da bi upravo sjedište ovog parka prirode trebao bit na području naše županije. Naime, Šibensko-kninska županija je uz općinu Kijevo sufinancirala izradu stručne podloge za zaštitu prirode i nakon toga je sve to ugradila u prostorni plan županije. Općina Kijevo i općina Civljani oko 80% svog prostora upravo se proteže preko ovog, odnosno bit će unutar parka prirode. Obzirom na činjenicu da je i najviši vrh Dinare i najviši vrh Hrvatske Sinjal, upravo se nalazi na prostoru Šibensko-kninske županije i općini Kijevo, a uz to, općina Kijevo raspolaže sa nekretninama koje je voljna ustupiti za funkcioniranje ovog parka prirode pa će time smanjiti nužna početka ulaganja. S ove govornice bi molila sve one koji budu razmatrali gdje bi taj park prirode trebao imati svoje sjedište, da bude upravo u Šibensko-kninskoj županiji, točnije na području općine Kijevo. Vlada RH se zadužuje da u roku od godine dana osnuje tu ustanovu i kao što smo već čuli od prethodno od kolege, za tu namjenu je predvidjela u narednoj godini oko 474 tisuće kuna, a za 2022. 529 tisuća kuna. Formiranjem parka prirode, tu će se stvoriti dodatne vrijednosti koje mogu utjecati i na poboljšanje života i rada lokalne zajednice na zaštićenom području i zaista, bogatstvo kojim obiluje to područje uvelike će značiti za sve posjetitelje, od onih mlađih gdje će moći mladi učiti različite nastavne sadržaje, od kemije, biologije, geografije, povijesti i stjecati neprocjenjiva iskustva. Isto tako , polučit će sigurno i značajnije financijske efekte u depopuliranom prostoru gdje će sigurno se otvarati i određena radna mjesta. S obzirom da predlagatelj u više navrata govori o suradnji sa lokalnom zajednicom, ja ću moliti da još jedanput se razmotre svi prijedlozi Šibensko-kninske županije koji su dostavljeni ministarstvu i da do drugog čitanja, nadam se, ja bih voljela kad bi se svi ovi prijedlozi i primjedbe uvrstili u konačni prijedlog ovog zakona, ako ne, onda većina, što znači da bi na području Šibensko-kninske županije stanovnici upravo tog kraja bili još zadovoljniji sa predloženim zakonom. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Dobro ste rekli, da nažalost u simbolu otpora, to je područje Kijeva, Vrlike, više nema stanovnika, pa po tome što su politike napravile, mogli smo proglasiti slobodno razinu više strogi rezervat jer jednostavno, apsolutno nema, vrlo malo ima ljudi na tom području. Međutim, vi ste otvorili ovdje jedno pitanje jer ste s područja Šibenika, tj. Šibensko-kninske županije i to je vrlo sada taj problem koji imamo. Znači Splitsko-dalmatinska županija nikada nije raspravljala o ovome, a 2/3, tj. 3/3, 3/4 su u području Splitsko-dalmatinske županije. I sada naravno počinju ta nesretna lobiranja kad se nije dogovorilo sa lokalnim čelnicima i narodom koji živi na tome području, a institucije, vjerujte mi, nitko nije raspravljao, jedino, ako netko, a još ustvari, neka bude Šibensko-kninska županija pa neka Dujić imenuje ravnatelja ustanova kao što je u NP Krka tako da i dalje radi kao što je u slučaju gđe. Zmijanović napravio. Hvala lijepo.
Kolega Bulj, zahvaljujem što dajete podršku da sjedište ove ustanove, nove ustanove bude na području Šibensko-kninske županije a što se tiče imenovanja, tu možemo sa sigurnošću reći da zakon propisuje na koji način se imenuje prema tome, ne možete imenovati ni izdvajati jednu određenu osobu za koju ste mišljenja da imenuje ravnatelja ustanove, zna se kojim postupkom, na koji način, na kraju krajeva i ružno je sada komentirati i jedan određeni postupak imenovanja koje još uvijek će naći vjerojatno svoj sudski epilog.
Povreda Poslovnika.
Pa povreda Poslovnika, kolegica je povrijedila čl. 238. jer implicite govori da ja utječem na nekakav postupak. To je trebalo biti sve dogovoreno a ne preko Dujića i ekipe [[Upadica Sanader: A šta je to povrijeđeno?]] izlobirano za uhljebljavanje. Hvala lijepo.
Šta je tu povrijeđeno, nismo razumjeli? … [[Upadica Bulj, ne čuje se.]] Dobro, hvala [[Upadica Bulj: Čl. 238.]] Uvaženi zastupnik Marko Pavić, slijedeća pojedinačna rasprava.
Potpredsjedniče Sabora, poštovani državno tajniče sa suradnicima, zadovoljstvo mi je da danas ovdje možemo poduprijeti Zakon o proglašenju Parka prirode Dinara. Kao što je već rečeno, imamo trenutačno 8 nacionalnih parkova, 11 parkova prirode, ovo će biti 12 a ono o čemu ću ja osvrnuti u svojoj pojedinačnoj raspravi je upravo potencijal koji takvi i nacionalni parkovi i parkovi prirode imaju za razvoj lokalnih područja. Tu ću se prvenstveno osvrnuti na europske fondove, već do sada u ovom periodu, u ovom razdoblju, preko jedne milijarde kuna su nacionalni parkovi i parkovi prirode povukli europskih sredstava. Najbolji primjer toga je i najviđeniji PP Biokovo. Svi smo, osobno sam bio na otvaranju, žao mi je da ministar Čorić nije ali čestitka je ministru Čoriću i njegovom timu i parku Biokovo na otvaranju Skywalka odnosno nebeske šetnice na parku Biokovo i koliko me državni tajnik informirao, preko 200 000 do sad ljudi je posjetilo. Na tom primjeru možemo vidjeti koji je razvoji potencijal parkova prirode, ja uopće ne vidim taj sukob već vidim priliku za razvoj posebice kada znamo da od 22 milijarde eura odnosno 12,5 milijarde ... [[Govornik se ne razumije.]] , 10 milijardi eura programa za oporavak, i jedni i drugi imaju tematske koncentracije od 30% koje moraju ić na zaštitu okoliša i klimatske promjene. Kada govorimo o ovom području, isto tako kao geofizičar, kao netko tko je slušao kolegije iz hidrologije posebice pozdravljam tu moje profesore, akademika odnosno emeritusa Božidara Biondića i Ranka Žugaja koji su mi usadili ljubav prema kršu, prema vodama da možemo zaštititi izvor Cetine i sve pritoke koje u tom području budu bili. Krški fenomeni i te vode itekako trebaju zaštitu, itekako mogu biti generator gospodarskog razvoja i mogu reć da sam ponosan da će biti unutar ovog zakona. Ovaj zakon 12 članaka nije velike, definira prostor, definira osnivanje javne ustanove ali o je preduvjet da možemo krenuti povlačiti europska sredstva i da možemo stvarati generator razvoja. Svakako podupirem da u nekom od manjih mjesta budu sjedište te javne ustanove ali isto tako a vjerujem da Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja ima viziju zajedno sa stručnjacima na koji način buduću omotnici iskoristiti i da ta javna ustanova ima razvojne projekte za to područje. Koja je poruka i što bi volio da vidim u budućem razdoblju? Dakle ono što nam predstoji je proces programiranja, proces pisanja projekata, zato je dobro da upravo u ovom trenutku imamo ovaj zakon, dobro je da ide u dva čitanja, da uspijemo raspraviti koje sve razvoje potencijale vidimo, koji projekti se mogu tu nać a u Dalmatinskoj zagori, kao što je i u programu Vlade najavljeno, 2 milijarde kuna za program Dalmatinske zagore, Like i G. kotara i Banovine unutar kojeg vjerujem da će biti sredstva i za ovaj park prirode, 150 milijuna kuna intervencijskog plana za cetinski kraj prema tome, vjerujem da će znatna sredstva već biti osigurana, potrebno je samo krenuti raditi, isplanirati projekte, osigurati sredstva za dokumentaciju kako bi se što prije ta sredstva apsorbirala. Tako da pozivam ministarstvo da se odnosno Vladu, da se ustanova osnuje što prije, da se ne čeka zakonski rok unutar godine dana, da se ekipiraju i da krene kao što su uspješni i sa ostalim projektima u parkovima prirode, da krenu sa razvojem tih projekata kako bi na vrijeme uspjeli povući sva sredstva a koja su značajna no za koje smo i unutar ove financijskog okvira pokazali da uspješno možemo koristiti. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, drago mi je da ste vi ljubitelj krša, ne znam zašto niste kao ljubitelj krša sve napravili da zaustavite Centar za gospodarenje Lećevica koja se nalazi baš na kršu i utjecat će na brojne izvore pitke vode, čak Jadro će zatrovati, vidimo da imamo već ogromne probleme. Volio bi d smo to zaštitili prije već, vidim da se poznajete, imali ste krasne profesore, ja na tome kršu živim i ostat ću tu do kraja. Kad spominjete 150 milijuna kuna za cetinski kraj, ajde nabrojite mi gdje će ići taj novac i za koje projekte je taj novac dan. Mene zanima a i narod cetinskog kraja. Za koje projekte i gdje se nalazi taj sad novac trenutno, na čijemu računu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Kolega Bulj, očito nas obojica smo ljubitelji krša. Što se tiče intervencijskog plana on je predviđen za buduće financijsko razdoblje o, donesena je odluka, dakle od slijedeće godine, nemojte tako, od slijedeće godine 150 milijuna kuna. Intervencijski planovi kao takvi su predviđeni da iznjedre lokalne zajednice, projekte pogledali smo to na, isto tako planu Imotskog gdje je 242 milijuna kuna projekata apsorbirano. Prema tome, na općinama Cetinskog kraja i gradu Sinju je da predlože projekte, ukoliko ste tamo vijećnik vjerujem da ćete vi imati utjecaja i da ćete svojim znanjem i iskustvom doprinjeti u razvoju tih projekata.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa predsjedavajući. Povrijeđen je čl. 238., ali pošto je dogodine predizborna godina ovo smatramo lažna obećanja, pa povlačim povredu Poslovnika. Hvala lijepa.
A ne možete povuć i dobivate opomenu jer ovo nije bila povreda Poslovnika i ne možete ju povuć kad je već izrečete. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
… [[Govornik nije uključen]] dopredsjedniče HS, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici, gledateljice i gledatelji pred malim ekranima. Evo planine su oduvijek bile nadahnuće i inspiracija, pa i Velebit odnosno Dinara ne samo pjesnicima, počet ću od Petra Zoranića nego i HV-u koja je tamo ovaj krenula u oslobađajuće akcije da bismo bili slobodni u svojoj neovisnoj državi Hrvatskoj i, i hrvatskoj, molim vas, mogu?
g. Bulj, nemojte … [[Govornik se ne razumije]]
Evo i nakon 10.g. i hrvatskoj vladi je Dinara inspiracija da se osnuje park prirode. Osnivanje javne ustanove zasigurno će se zaštititi flora i fauna i da će tamo biti uređen prostor. Isto tako osnivanje parka prirode pomoći će svim žiteljima odnosno zaposlit će se određeni ljudi i da će dinarski kraj imati 10 ili 15 obitelji koji će nastaviti živjeti i imati, imati svoju egzistenciju. Ja ne dovodim u sumnju nikako da bi osnivanje parka prirode bilo zapravo kamuflaža da se tamo rade aktivnosti koje nisu u skladu sa zaštitom okoliša i vjerujem isto tako ako bi bilo bilo kakve aktivnosti da će to ovdje doći pred ovaj časni dom i da će HS o tim i takvim stvarima donositi odluku. Ono što je, ono što je važno da mi sad na recimo malom prostoru imamo Park prirode Sjeverni Velebit, imamo nacionalni park i imamo sad park prirode. Dakle, hrvatski čovjek može uživati u čistom zraku i zasigurno osnivanje Parka prirode Dinara se vesele i planinari koji će dobiti ovaj uređene, očuvane staze i vjerujem da će se veseliti isto tako i planinarska udruga Tulove grede iz Jesenica koja svaku godinu pohađa park prirode. Mislim da je ovaj zakon dovoljno jasan, da je zakonska regulativa napravljena i ja ovdje apeliram da vjerujemo u ono što smo napravili, a da nikako nismo defetisti odnosno malodušni i sve ono što se radi, svi zakoni koji se donose, mi odmah u startu kažemo da oni neće, da oni neće polučiti rezultat. Dakle, vjerujmo, imajmo optimizma i gradimo budućnost da bi nam svima bilo bolje tu. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Marin Miletić.
Idemo ispočetka, poštovani potpredsjedniče HS g. Sanader, g. Bukarica, državni tajniče, pozdrav svima vama uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici. Htio bih progovoriti o ovoj vrlo važnoj temi i dopustite mi da na jedan način iskazujem bojazan. Iskazujem bojazan zato jer znam da su nam potrebni zakoni, kakva bi bila država bez zakona i znam da moramo težiti uređenoj državi, uređenim zakonima. No isto tako znam da katkada se donesu zakoni onda koji se ne poštuju i zato držim da je važno o njima govoriti. Na Odboru za zaštitu okoliša i prirode kada smo baš raspravljali na temu Parka Dinare osobno sam pitao kolege što se događa sa određenim pitanjima koji su nam došli iz tog kraja, planira li INA na tom dijelu raditi kakva istraživanja koja u stvari već planira kakve mi imamo informacije, nego je li konačni cilj njihova istraživanja bušotina? Koliko je meni poznato do sada, do ovog časa nisam dobio odgovor na to pitanje i molim i ovim putem da dobijem od mjerodavnih odgovor. Pohvaljujemo, da ne bude samo neka kritika, pohvaljujemo, uistinu pohvaljujemo vaš rad, pohvaljujemo nastojanja vladajućih budući da uistinu nam je trebao park prirode i to uopće nije sporno. No u točki 115. Zakona o zaštiti prirode jasno piše u parku prirode dopuštene su gospodarske i druge djelatnosti i zahvati kojima se ne ugrožavaju njegova bitna obilježja i uloga. No ja ne mogu ne primijetiti da živim u Hrvatskoj u kojoj katkada na pustim otocima na kojima je strogo zabranjena bilokakva gradnja, izniknu čudne vile od 10-ak milijuna kuna a strogo su zabranjene. Ne mogu ne primijetiti da dolazim iz Rijeke, nedaleko Rijeke je Mariščina gdje zakoni kažu sve štima a onda NZJZ u veljači izmjeri 106 kemijskih spojeva nedopuštenih, 12 opasnih, ljudi, drage kolegice i kolege, 5 karcinogenih, nisam ja radio mjerenja nego NZJZ. Vaš kolega u županijskoj skupštini Rijeke, kolega iz HDZ-a je pustio van tu informaciju koja je onda uskovitlala cijelu prašinu, 5 mj. se nije znalo da se ljudi Mariščine, ljudi Marčelja iz Mariščine truju a zakon kaže sve je u redu, radimo mjerenja, sve je u redu. Nije sve u redu i borit ćemo se koliko god možemo za građane i za prirodu koja nas okružuje i zato mi je drago da kolega Bulj je toliko ne samo aktivan nego glasan, na koncu njegova čizma kao hrvatskog vojnika i hrvatskog branitelja i hrvatskog branitelja je prošla svaku stopu Dinare a mi koji smo planinarili Dinarom, onda ipak je doživljavamo u jednoj dimenziji od onih hrvatskih branitelja koji su branili naš dom i onda prolazili tom istom zemljom. Pa ovo tu neka bude naš glasni apel, naš glasni krik, naš glasni vapaj i naša glasna molba da se zaštiti Dinara koliko god je moguće i da se ne dopuste na Dinari nikakva istraživanja koja bi narušila ekološki sustav, koja bi doprinijela tome da životinjski svijet i biljni svijet doživi neku kataklizmu. Rekoh na kraju, na kraju bi mogao reći, sva sreća pa na tom području imamo niz aktivista koji će se boriti za zaštitu Dinare a ja bih nadodao na kraju, imamo i kolegu Miru Bulja koji sigurno neće dopustiti da na Dinari nikne nikakva bušotina od nikoga a kamoli od INA-e.
Slijedeća pojedinačna rasprava, zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, državni tajniče, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Evo možda nekoliko riječi mene kao čovjeka koji dolazi iz Slavonije, Baranje, Srijema, naime Slavonija, Baranja i Srijem također su na svaki mogući način jedan od ljepših dijelova naše predivne domovine Hrvatske. Gđa. Vučemilović je na početku i počela svoje izlaganje s tim koliko je Hrvatska lijepa zemlja. Javna ustanova PP Kopački rit je možda nešto što se ne može na geografski način naravno i prirodno usporediti sa Dinarom ali mogu govoriti kao bivši zamjenik župana Osječko-baranjske županije o tome što javne ustanove u biti donose kada se osniva. Ova inicijativa za osnivanje javne ustanove PP Dinara zasigurno je nešto što je prije svega dobro za RH, dobivamo još jedno prirodno područje koje štitimo od svake devastacije. Naravno da pri donošenju ovakvih odluka moramo držati oči širom otvorene, to je jasno, uvijek se možda može potkrasti nešto što nije sukladno onome o čemu bi trebali ovdje razgovarati i naravno da tu struka mora biti ta koja će voditi glavnu riječ. Ja ću reći samo da PP Kopački rit ima negdje oko 26 000 ha, Dinara naravno kao planinsko područje ima negdje evo tu oko 64 000 ha. U parku prirode ovog trenutka radi 35 djelatnika i reći ću da baranjski kraj je zasigurno i turistički i na svaki drugi način oživio i perjanica su turizma na području naše osječko-baranjske županije, to govorim iz tog razloga što se upravo na ovakvim ustanovama može tražiti i ta gospodarska djelatnost koja će se zasigurno dogoditi. Ono što je sigurno bitno a n kraju krajeva ovdje i raspravljamo o tome, da sve ono što se u ovom prvom čitanju primijeti kao nešto što bi eventualno moglo stvoriti problem, pročisti za ono drugo čitanje i da evo PP Dinara postane dio tih prirodnih ljepota što on uistinu i je i da Hrvatska na svojoj i turističkoj i svekolikoj karti može prikazati još jedno područje koje je zaštićeno na bilokoji način. No, budimo iskreni, parkovi prirode naravno nose i svoja ograničenja koje je apsolutno jasno svima, jednom kad proglasite park prirode odnosno osnujete javnu ustanovu, zaštićeno područje ostaje zaštićeno u svakom pogledu, mi kao PP kopački rit naravno imamo najviše problema sa komarcima jer jednostavno određene europske regulative ne dozvoljavaju tretiranje komaraca na onaj najučinkovitiji način a to je avio-tretiranje nego se traže neke druge metode koje su apsolutno drugačije no, to su ograničenja za koja se mogu naći rješenja, alternativna ili bilokakva druga stoga naravno evo, pozdravljam da će hrvatska država dobiti još jedan park prirode, još jednu javnu ustanovu, želim ljudima koji će upravljati sa javnom ustanovom da to rade na način kako će propisati i zakon a svim ljudima iz ovog kraja želim da barem malo, za 1, 2 ili 3 ili 5% ožive na bilokoji način i da i u demografskom i u gospodarskom i bilokojem smislu to područje koje je poput eto i naše Slavonije, Baranje i Srijema ovog trenutka možda ne stoji najbolje, kroz dobivanje ove ustanove ipak malo živnu. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Danica Baričević.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče. Evo ovaj prijedlog zakona o proglašenju parka prirode planskog masiva Dinara koji je pred nama obuhvaća Dinaru, hrvatsku stranu Troglava i Kamešnicu, dio toka rijeke Cetine te krška polja uz Cetinu. Dakle, ovim zakonom osigurat će se pravna i stručna zaštita Dinare u tom smislu. Održivi način obavljanja gospodarske djelatnosti, optimalna rješenja za korištenje prirodnih resursa, jačat će se turističko-edukativni sadržaj tog prostora, zaštita, unaprjeđenje i korištenje, razvoj ruralnih krajeva, razvoj gospodarskih i drugih djelatnosti, bolja korist za zajednicu provođenjem niza aktivnosti, ribolova, lova, koji se i danas provode, još bolji suživot ljudi koji tamo žive, s tim prostorom, primjerice, pašaranjem. Cilj ovog zakona je očuvanje izvornih prirodnih vrijednosti, park prirodi je druga po snazi kategorija zaštićenih područja koje područje jasno definira Zakon o zaštiti prirode. U RH 8 nacionalnih parkova, Brijuni, Kornati, Krka, Mljet, Paklenica, Plitvička jezera, Risnjak, Sjeverni Velebit, dakle ima ih 8, a park prirode je prostor prirodne ljepote u kojoj su ljudske aktivnosti dozvoljene, ali bez narušavanja sklada prirode upravo zorno prikazuje da Dinara to zaista i jest. Sada imamo 11 parkova prirode, kao što su Biokovo, Kopački Rit, Lonjsko polje, Medvednica, Papuk, Telešćica, Velebit, Vransko Jezero, Učka, Žumberačko Samoborsko gorje i Lastovsko otočje. Hrvatski planinarski savez osnovan je još 1874. g. kao 9. narod na svijetu i prvi u ovome dijelu Europe. Hrvatski planinarski savez ima 358 planinarskih udruga i 37 200 registriranih planinara. U Ogulinu i Karlovačkoj županiji upravo se nalazi Muzej planinarstva koji priča tu priču. Odlazak u prirodu i kretanje na čistom zraku predstavlja aktivan način odmora koji je unatoč uloženom fizičkom naporu čovjeka, ispunjava mentalnim zadovoljstvom i snagom. To su komponente koje daju doprinose ukupnom zdravlju svakog pojedinca. Zaključno, definitivno ovaj zakon treba podržati jer omogućava ispravan put razvoja Dinare kao važnog prostora za razvoj prirodnih resursa RH. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, uvažena zastupnica Ružica Vukovac, završna rasprava.
... [[Govornik naknadno uključen.]] potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Ukoliko krenemo od pretpostavke da je park prirode prostrane prirodno ili dijelom kultivirano područje kopna odnosno mora s vrijednim ekološkim obilježjima s naglašenim krajobraznim i kulturno-povijesnim vrijednostima gdje su dopuštene gospodarske i druge djelatnosti i radnje kojima se ne ugrožavaju njegove bitne značajke i uloga, otvara nam se pitanje što je s poljoprivrednicima koji žive na ovom području, bave se stočarstvom i žele, recimo, proširiti svoje stado, žele izgraditi novu farmu, novu staju ili možda siranu. Dakle, ostaje nam otvoreno niz pitanja za njih. Činjenica je kako nam svi pokazatelji u proizvodnji hrane iz godine u godinu nezaustavljivo padaju. Nedostaje nam i mesa i mlijeka. Prvenstveno zato jer preferiramo uvozno radije nego li domaće, ali i zato jer su politike koje se vode iz Ministarstva poljoprivrede radije podupirale poljoprivrednike u Rumunjskoj, u Bugarskoj ili nekoj drugoj zemlji u okruženju. Zašto to tvrdim? I jutros je osvanuo naslov u medijima da će Hrvatska iz svoga proračuna s novih 60 milijuna kuna poduprijeti tovljače junadi. Podsjećam da to nije junad iz domaće proizvodnje nego u najvećem broju junad utovljena od uvezenih telića. Hrvatska će radije poduprijeti one koji kupuju gotovo tele staro 3 ili 4 mjeseca, tove ga, hrane ga na narednih godinu dana i nakon toga u ministarstvu lobiraju za potpore. Radije njih nego li domaćeg proizvođača koji mora hraniti kravu godinu dana da bi mu se ona nakon toga otelila. On mora uložiti u veterinarsku skrb, u osjemenjivanje, često platiti uslugu otelja veterinaru i nakon otelja hraniti tele za koje nitko i ne pita. Najčešće sutra nema tog utovljenog bika niti kome prodati jer su udruge tovljača, ali i uvoznika preplavile tržište. I onda se zaklinjemo kako zaštite .../nerazumljivo/... kako štitimo OPG. Iako je područje Dinare, narodski rečeno, Bogom dano za ispašu i za stočarstvo, nakon bezbrojnih afera uz koje vežemo problematiku krških pašnjaka, pa i same Dinare, u postupku e-Savjetovanja nema niti jednog stočara koji je dao bilo kakav komentar, niti da je za njega dobro zaštiti ovo područje niti da nije. Niti jedna osoba koja na ovom području već živi, nije dala svoj komentar. I što nam to govori? Opet sve radimo bez krajnjih konzumenata zakona. Opet zakone donosimo, a da nismo u njih uključili one na čije će se sudbine zakon odnositi. Zna li ministar Ćorić slažu li se stanovnici ovog područja s ovakvim prijedlogom zakona, na temelju kojih pokazatelja je on odlučio da je ovaj zakon za njih dobar? Znaju li stanovnici kojih je, činjenica, vrlo malo, da će im uskoro pašnjacima gaziti turisti? Da će uskoro naplaćivati se ulaznica do njihovih posjeda, znaju li eventualni ugostitelji s tog područja da više neće moći obavljati djelatnost kao do sada nego će morati ugovarati i potpisivati koncesije da bi mogli nastaviti raditi u svojim objektima. Moram spomenuti i onaj financijski iznos koji je predviđen za upravu. Predviđena sredstva od okvirnih 500 tisuća kuna neće biti dostatna, budimo realni i sagledajmo što bi sve uprava parka prirode trebala imati na raspolaganju. Osim djelatnika uposlenih u upravi, što je otprilike 5 mjesečnih plaća, trebali smo imati na raspolaganju u upravnu zgradu, što znači režijske troškove, troškove održavanja, nekoliko tzv. renđera koji će obilaziti područje, vozila kojima će obilaziti zaštićeno područje, njihovo održavanje, gorivo, amortizaciju vozila, itd. Sve navedeno govori da donošenje ovoga zakona ima svoj fiskalni učinak i da smo danas pred nama trebali imati ispunjen obrazac procjene učinaka propisa i iskaz, onako kako to nalaže čl. 174. Poslovnika HS no nažalost i ovaj zakon nam je manjkav. Podsjetit ću vas da je bivša ministrica gospodarstva Martina Dalić na stranicama Ministarstva gospodarstva svojedobno napisala i obećala kako će postupak procjene učinaka propisa raditi ne samo za zakone koje izlaze iz njenog ministarstva nego čak i za pravilnike. Šteta je da se barem jedne stvari koja se tiče općeg dobra ne možemo pridržavati. Hvala vam lijepa.
Hvala. Slijedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. U predizbornoj sam godini zaboravio sam pa sve ove što ste rekli stvari i bivši ministar što je rekao da je osigurano 150 milijuna u Fondu za izravnavanje, to je u budućem periodu, tako i ovo, slobodno u ovome trenutku možemo to područje proglasiti rezervatom jer ljudi više nema, nema stoke, u biti ovo kolegica što je rekla, dižu, u biti poticaji se daju uredno za održavanje pašnjaka na tom području međutim uglavnom ljudima koji ne znaju koliko krava ima sisa, tako da je to sve funkcionalno, sve država obavlja svoje poslove kako treba samo najgore za taj narod i što se tiče same procedure javne rasprave i prije javnoga uvida, to je išlo strelovitom brzinom, došao bi se koji put ministar ugroze i okoliša Čorić, uslikao bi se sa načelnicima i gradonačelnicima, evo ja ponavljam još jednom, iza mene je potpredsjednik Sabora, g. Sanader koji je ujedno i predsjednik kluba vijećnika u Splitsko-dalmatinskoj županiji, jel smo bilo kad raspravljali o ovome problemu, o ne problemu, o proglašenju parka prirode, tako da je to odavno rezervat, planina Dinara je sveta Dinara, ne sveta kroz povijest šta je kolega maloprije rekao iz tvoga područja sam bio zajedno sa tvojim sugrađanima, Pumama na ratištima na Dinari, Dinara je sveta planina ne kroz povijest nego sad bila i ostat će, međutim toliko neozbiljnosti u predizborno vrijeme kad kaže 2021., ja znam o čemu se radi, dajte nemojte više varati narod, zaštitite našu prirodu kao što je rješavanje gospodarenja otpadom na Lećevici, ovi koji imaju otpad, jednostavno vidi se da je to napravljeno je napravljeno na brzinu a da ste bili u Kninu kad je bio javni uvid, ministar je točno pozvao ljude, mene kao saborskog zastupnika s toga područja nije pozvao jer nisam poželjan ali sam doznao, odmah je utekao, evo vi ste svjedoci, dao je izjavu vanka, bio je župan splitsko-dalmatinski, župan Pauk, ja ne znam jel ste vi kolega Sanader pozvani, evo govori da nije, potpredsjednik Sabora hrvatskoga, znači ovo je odrađeno za predizborno vrijeme i predizborne svrhe i može vas biti stid i sram što svake 4 g. iz izbora u izbor, dobio sam opomenu maloprije možda i zasluženo ali nisam imao načina da dokažem ministru, trgovačkom putniku za parfeme, ne znam šta je bio, koji je došao u Sinj prije izbora parlamentarnih i obećao 150 milijuna kuna, ali di su te pare? A dogodine, za izbore, a onda su ... [[Govornik se ne razumije.]] znači opet dogodine. Prema tome, ništa nama doli nisu dali osim što su nam uzeli. I nemojte nam više davat ali nemojte nam uzimat, narodu, iselili ste taj narod. Ponavljam, najviše toga naroda je vani, mladih ljudi vani, s toga područja i koji vam šalju novac svojim obiteljima, zato imamo od njih 6% BDP-a RH, 20 milijardi kuna s tih područja uglavnom koji su iseljeni. Gore nego za vrijeme komunizma, gore. Onda je organizirao Tito vlakove za Njemačku a sad odlaze za pojedince, za starije muškarce, oni se vraćali muževi, ... [[Govornik se ne razumije.]] sad cijele obitelji odlaze, u jednom smjeru karta. I to su činjenice. Nemojte mi davat predizborna obećanja. Šta ćete sa reverzibilnom na Vrdovu? Je li u prostornom planu reverzibilna u vlasništvu g. Burića, bivše ministrice sad Vijeća Europe, jel ucrtano u prostornom planu? Recite je li ili nije. Je. Ona je ucrtana na ovome području, planira se reverzibilna hidrocentrala na ovome području. Sad je uplanjena, g. Sanader, evo vas nije informiralo o ovome svemu, o razvojnim projektima, mene nije informiralo, znači bez obzira slagali se, ne slagali, svi volimo našu Dinaru, svi volimo da opstanu ljudi na tome području međutim ovo je predizborni pamflet za lokalne izbore, isto kao što je prije neki dan bio Plenković u Splitsko-dalmatinskoj županiji i obećaje 22 milijarde europski nečega. Sad ne znam, nije napisano ili eura ili kuna, nečega doli samo u županiji našoj, tako je prije 2, 3 g. imao sjednicu Vlade u Splitu je obećao 2 milijarde kuna, do sada nula kuna. Nemojte s ovim stvarima se igrat, nemojte samo Vjetre s Dinare im je draga pjesma, Dinara ima nešto fantastično, vjetar života, taj huk, nemojte da samo služi kao što je služio za vjetroelektrane u Pađanima, samo da vrti za privatne džepove, kako ukrast. Pa dajte zaustavite više ovo.
U ime predlagatelja, uvaženi državni tajnik Mario Šiljeg.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Prije svega u ime ministarstva, htio bi zahvaliti i svim saborskim zastupnicima koji su sudjelovali u raspravi, htio bi zahvaliti svim klubovima jer je iz provedene rasprave vidljivo da svi klubovi u biti podržavaju temeljnu ideju s kojom smo danas ovdje a to je proglašenje PP Dinara što je nama jako drago i što jako cijenimo da jedan takav prijedlog koji je izišao iz naše kuće zaslužuje vaše povjerenje. Bilo je tu vrlo konstruktivnih prijedloga, ja sam siguran da ćemo mi kod pripreme teksta zakona za drugo čitanje itekako voditi računa, da dio tih konstruktivnih prijedloga uđe u konačni tekst ovog zakona. Ono što bih htio ponoviti iz svog današnjeg izlaganja, a što je po mom mišljenju i mišljenju mojih suradnika izazvalo najveći interes svih koji su raspravljali, to su tzv. bušotine i htio bih još jednom glasno i jasno reći ovdje pred vama saborskim zastupnicama i zastupnicima na prostoru koji je obuhvaćen Prijedlogom Zakona o proglašenju Parka prirode Dinara nije odobren niti jedan, niti jedna koncesija niti za istraživanje niti za eksploataciju ugljikovodika. Niti jedna niti za istraživanje niti za eksploataciju. Uvažena zastupnica Vučemilović je spominjala polje T-14, to polje se nalazi otprilike između 50 i 60 km od granica od najbliže granice budućeg Parka prirode Dinara. Iz rasprave je vidljivo da možda se miješaju dva pojma, to su Dinaridi i Dinara, kao park prirode. Dinaridi ili Dinarske Alpe obuhvaćaju područje od Italije, preko Hrvatske, BiH, Kosova, Albanije, znači riječ je o Dinaridima i vjerojatno je i tu došlo do određenih nerazumijevanja. Znači bitna činjenica iza koje stojimo da nemamo odobren niti jednu koncesiju ni za istraživanje niti za provođenje eksploatacije na teritoriju budućeg Parka prirode Dinara. Što se tiče konstatacije da se radi sve na brzinu i da je to možda još jedan predizborni trik ili predizborni projekat, ja ću reći da prije 15 godina u tadašnji Državni zavod za zaštitu prirode je došao prijedlog i zahtjev za proglašenje Parka prirode Dinara. Taj zahtjev su službe državnog zavoda, tadašnjeg, za zaštitu prirode odradile, napravile su stručnu podlogu, ta stručna podloga je prije više od godinu dana revidirana da bi danas pred vas, saborske zastupnike došli sa prijedlogom teksta o Parku prirode Dinara, znači itekako nije riječ o brzinski izrađenom projektu nego se na tom projektu, evo proteže se ta ideja već skoro 2 desetljeća. Što se tiče javne rasprave, javna rasprava je trajala onoliko koliko zakon i traži od nas, to je 30 dana. Što se tiče javnog izlaganja, kao što je kolega Bulj i rekao, uvaženi zastupnik, 22. svibnja, unatoč koroni održano je i javno izlaganje, tako da ne možemo govoriti o nekakvom brzinskom donošenju zakona. Što se tiče točnih granica, dosta je bilo danas rasprave i o tome, znači i granice i kategorizacija zaštite, da li će biti riječ o nacionalnom parku ili parku prirode je prije svega je proizišla iz te stručne podloge. Stručna podloga definira točno vrijednosti nekog prostora i u smislu biološke raznolikosti i u smislu flore i faune i u smislu mineralnih sirovina i svih drugih, kulturnog nasljeđa, itd. znači postoje parametri prema kojima se neko područje može valorizirati određenim stupnjem zaštite. Stručna podloga koju je izradilo stručno tijelo je rekla da je park prirode onaj stupanj zaštite koji najviše odgovara tom području i koje će obuhvatiti odnosno dati adekvatnu zaštitu tog prostora. Što se tiče gospodarskih aktivnosti, da, gospodarska aktivnosti su dozvoljene u području parkova prirode i upravo je to jedna, ajmo, mogao bih, usudio bih se čak reći i jedno od demografskih mjera za oživljavanje tih prostora koji su, slažem se i devastirani i ljudstvom i aktivnostima, ali sve te gospodarske aktivnosti, a prije svega se ovdje misli na konkretnom primjeru Dinare na tradicionalne vrijednosti i uzgoja odnosno ispaše stoke i tradicionalnih djelatnosti kojima su se ljudi bavili na tom području kroz stoljeća. Mi cijenimo da će proglašenjem parka prirode itekako doći do poticaja, revitalizacije i oživljavanja takvih aktivnosti na tom području. Zastupnik Pavić je spomenuo broj i iznos EU projekata koje smo samo u ovom Operativnom razdoblju Konkurentnost i kohezija uložili u područje parkova. Riječ je o preko 20 projekata od preko pola milijarde kuna vrijednosti. Najljepši pokazatelj, kao što je kolega i rekao je Biokovo. Mi smo unatoč koroni u Biokovu sa izgradnjom ovog, tzv. nebeske šetnice, povećali prihode i broj posjetitelja za 80% ove godine, što samo po sebi govori da ovakve i proglašenje nekog područja zaštićenim područjem i izgradnjom infrastrukture itekako može i treba imati pozitivni učinak na to specifično područje. Evo, kažem, imamo vremena do drugog čitanja, itekako smo svjesni da je dio prijedloga bio konstruktivan, mi ćemo te prijedloge sasvim sigurno unutar ministarstva valorizirati, a ono što bi nas posebno veselilo, da u drugom čitanju sa tim izmjenama i dopunama koje se očekuju i za koje smo spremni ih dio podržati, da imamo jedan od zakona koji će se jednoglasno donijeti u ovom časnom Domu. Hvala vam lijepo.
Jednu repliku imamo, pričekajte. Uvažena zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani državni tajniče. Ja bih vas još jedanput molila u ime svih žitelja Šibensko-kninske županije da razmotrite dopis, prijedloge i primjedbe koje su došle naknadno, nakon e-Savjetovanja, istina, ali ovaj, odnose se na dio i Park prirode Dinara i da uvažite ono što mislite da je realno s obzirom da većina tih općina, gradova, pogotovo općina Kijevo i općina Civljani ima gotovo 80% svog prostora upravo unutar parka prirode, a i molila bih sa ovog mjesta da upravo Kijevo bude mjesto, sjedište nove javne ustanove jer je spremno i ustupiti prostor, a time bi sigurno i smanjilo i racionaliziralo troškove budućoj ustanovi. Hvala.
Odgovor, je li imate odgovor?
Hvala lijepo. Svakako ćemo naravno, razmotriti i ovaj prijedlog, budući da je osim vas nekoliko uvaženih zastupnika i zastupnica imalo izlaganje na temu centra, odnosno gdje će biti sjedište te ustanove, znači, kao što i piše u ovom zakonu, u roku od godinu dana će se predložiti osnivanje javne ustanove. U toj uredbi o osnivanju javne ustanove, naravno da će biti definirano i sjedište javne ustanove, uredba će također, kao i prijedlog zakona proći zakonsku proceduru javnog savjetovanja, tako da centar, odnosno sjedište javne ustanove nije problematika, odnosno nije tematika zakona nego te uredbe o kojoj će se itekako voditi računa da se čuje mišljenje lokalne zajednice i da prođe kroz javno savjetovanje od 30 dana, gdje će biti vremena i prostora da svi još jednom iskažu svoja promišljanja o toj temi. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Damir Habijan.
Hvala lijepa. Evo, ja bih samo još jedanput ponovio, znam da nije prijedlog, odnosno predmet ovog prijedloga Zakona o proglašenju parka prirode, ali mislim da je slično nešto spomenuo i moj kolega prilikom replike, kad ste imali svoje uvodno izlaganje, a tiče se, dakle, upravo mogućnosti da se i na sjeverozapadu Hrvatske, obzirom, dakle kao što sam rekao u svojoj raspravi pojedinačnoj, nemamo dakle konkretno u 3. izbornoj jedini nijedan nacionalni park, niti jedan park prirode. Stručna podloga dakle, za proglašenje regionalnog parka postoji uz neke manje zahvate, ja sam siguran da bi mogli, naravno, u suradnji sa nadležnim ministarstvom, dakle, dobiti i prvi park prirode na području 3. izborne jedinice. Ono što ste i sami rekli, npr. u Biokovu, što je rekao i kolega Pavić, dakle, zasigurno, uz sve ovo što ste naveli i velike mogućnosti za razvoj turizma navedenog područja. Pa evo, molim vas da unutar ministarstva razmislite i o predmetnoj inicijativi. Hvala lijepo.
Odgovor.
Hvala lijepo zastupniče, svakako na tragu i vašeg izlaganja i izlaganja kolege Stričaka, a posebno s obzirom na činjenicu da postoji iz ranijeg razdoblja stručna podloga da ćemo se voditi istim primjerom, da ćemo tu stručnu podlogu valorizirati, nadopuniti i vjerujem da ćemo iznaći rješenje koje će biti na opće zadovoljstvo i nas u ministarstvo i lokalne zajednice. Hvala.
Hvala. Hvala uvaženi državni tajniče, s ovim smo u potpunosti iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sad određujem stanku do 18 sati kada ćemo kao što je najavljeno, raspraviti Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva čija sjednica je započela u 17 sati. U 18 sati nastavljamo. STANKA U 16,57 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 18,00 SATI]] Nastavit ćemo sa današnjom sjednicom. Ovaj i sad ćemo raspravljati o Izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva pa molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva, g. Roberta Jankovicsa da podnese Izvješće. Izvolite.
Potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 4. sjednici održanoj 17. rujna 2020. g. zahtjev Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala br. Kp-Us-271/2020 od 17. rujna 2020. g. upućen putem DORH-a aktom br. Kr-Doo-1044/2020 od 17. rujna 2020. g. predsjedniku HS-a za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka i davanje odobrenja za lišenje slobode i određivanje istražnog zatvora protiv Vinka Grgića, zastupnika u HS-u zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo primanja mita iz čl. 293. st. 1. Kaznenog zakona. Vinko Grgić zastupnik je 10. saziva HS-a te na temelju čl. 76 Ustava RH i čl. 23. Poslovnika HS-a ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te bez odluke HS-a ne može biti pritvoren niti se može pokrenuti kazneni postupak. Nakon provedene rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovu čl. 116. Poslovnika HS-a predlaže HS-u donošenje sljedeće odluke: Daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv Vinka Grgića, zastupnika u HS-u po zahtjevu Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta br. Kp-Us-271/2020 od 17. rujna 2020. g. upućen putem DORH-a aktom br. Kr-Doo-1044/2020 od 17. rujna 2020. g. zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo primanja mita iz čl. 293. st. 1. Kaznenog zakona. Također, nakon provedene rasprave, Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovu čl. 116. Poslovnika HS-a predlaže HS-u donošenje sljedeće odluke: Daje se odobrenje za lišenje slobode i određivanje istražnog zatvora protiv Vinka Grgića, zastupnika u HS-u po zahtjevu Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta br. Kp-Us-271/2020 od 17. rujna 2020. g. upućen putem DORH-a aktom br. Kr-Doo-1044/2020 od 17. rujna 2020. g. zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo primanja mita iz čl. 293. st. 1. Kaznenog zakona. Obrazloženje: Mandatno-imunitetno povjerenstvo odlučilo je dati odobrenja za lišenje slobode i određivanje istražnog zatvora kao i za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika u HS-u Vinka Grgića po zahtjevu DORH-a kao samostalnog i neovisnog pravosudnog tijela koje je ovlašteno i dužno postupati protiv počinitelja kaznenih djela i drugih kažnjivih djela kako bi moglo nesmetano obavljati svoju dužnost koja mu je temeljen Ustava RH dana u nadležnost. Dakle, to je odluka 1. 2. Mandatno-imunitetno povjerenstvo HS-a razmotrilo je na 4. sjednici održanoj 17. rujna 2020. g. zahtjev Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta br. Kp-Us-271/2020 od 17. rujna 2020. g. upućen putem DORH-a aktom br. Kr-Doo-1044/2020 od 17. rujna 2020. g. predsjedniku Hrvatskoga sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka i davanje odobrenja za lišenje slobode i određivanje istražnog zatvora protiv Dražena Barišića, zastupnika u HS-u zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo trgovanja utjecajem iz čl. 295. st. 1. i kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti iz čl. 291 st. 1. u vezi s čl. 34. st. 1. Kaznenog zakona. Dražen Barišić zastupnik je 10. saziva HS-a te na temelju čl. 76 Ustava RH i čl. 23. Poslovnika HS-a ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te bez odluke HS-a ne može biti pritvoren niti se može pokrenuti kazneni postupak. Nakon provedene rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovu čl. 116. Poslovnika Hrvatske predlaže HS-u donošenje sljedeće odluke: Daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv Dražena Barišića, zastupnika u HS-u po zahtjevu Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta br. Kp-Us-271/2020 od 17. rujna 2020. g. upućen putem DORH-a aktom br. Kr-Doo-1044/2020 od 17. rujna 2020. g. zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo trgovanja utjecajem iz čl. 295. st. 1. i kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti iz čl. 291 st. 1. u vezi s čl. 34. st. 1. Kaznenog zakona. Također, nakon provedene rasprave, Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovu čl. 116. Poslovnika HS-a predlaže HS-u donošenje sljedeće odluke: Daje se odobrenje za lišenje slobode i određivanje istražnog zatvora protiv Dražena Barišića, zastupnika u HS-u po zahtjevu Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta br. Kp-Us-271/2020 od 17. rujna 2020. g. upućen putem DORH-a aktom br. Kr-Doo-1044/2020 od 17. rujna 2020. g. zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo trgovanja utjecajem iz čl. 295. st. 1. i kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti iz čl. 291 st. 1. u vezi s čl. 34. st. 1. Kaznenog zakona. Obrazloženje: Mandatno-imunitetno povjerenstvo odlučilo je dati odobrenja za lišenje slobode i određivanje istražnog zatvora kao i za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika u HS-u Dražena Barišića po zahtjevu DORH-a kao samostalnog i neovisnog pravosudnog tijela koje je ovlašteno i dužno postupati protiv počinitelja kaznenih djela i drugih kažnjivih djela kako bi moglo nesmetano obavljati svoju dužnost koja mu je temeljen Ustava RH dana u nadležnost. 3. Mandatno-imunitetno povjerenstvo HS-a razmotrilo je na 4. sjednici održanoj 17. rujna 2020. g. zahtjev Županijskog suda u Slavonskom Brodu, upućen predsjedniku HS-a za davanje odobrenja za nastavak kaznenog postupka protiv Darka Puljašića, zastupnika u HS-u zbog kaznenog djela krivotvorenja poslovne isprave iz čl. 279. st. 1. KZ-a te kaznenog djela protiv gospodarstva subvencijske prijevare opisane u čl. 257. st. 3 u vezi s čl. 258. st. 1. KZ-a uz primjenu čl. 51. KZ-a povodom optužnice Županijskog državnog odvjetništva u Slavonskom Brodu br. Ko-Doo-19/2020-1 od 10. siječnja 2020. g. Darko Puljašić, zastupnik je 10. saziva HS-a te na temelju čl. 76 Ustava RH i čl. 23. Poslovnika HS-a ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te bez odluke HS-a ne može biti pritvoren niti se može pokrenuti kazneni postupak. Nakon provedene rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovu čl. 116. Poslovnika HS-a predlaže HS-u donošenje sljedeće odluke: Daje se odobrenje za nastavak kaznenog postupka protiv Darka Puljašića, zastupnika u HS-u zbog kaznenog djela krivotvorenja poslovne isprave iz čl. 279. st. 1. KZ-a te kaznenog djela protiv gospodarstva subvencijske prijevare opisane u čl. 258. st. 3 u vezi s čl. 258. st. 1. KZ-a uz primjenu čl. 51. povodom optužnice Županijskog državnog odvjetništva u Slavonskom Brodu br. Ko-Doo-19/2020-1 od 10. siječnja 2020. g. Mandatno-imunitetno povjerenstvo odlučilo je dati odobrenje za nastavak kaznenog postupka protiv zastupnika u HS-u Darka Puljašića, po zahtjevu Županijskog suda Slavonskom Brodu kako bi nadležno tijelo moglo nesmetano obavljati svoju dužnost koja mu je temeljem Ustava RH dana u nadležnost.
Hvala lijepo predsjedniče Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Ovaj, imamo prijavljene dvije replike iako je to neuobičajeno na izvješće Povjerenstva, odnosno odbora jer zapravo predsjednik Odbora nema što odgovoriti, odnosno ne može ništa odgovoriti drugo noli ono što je zaključilo povjerenstvo, ali evo, inzistiraju kolege pa će prvi imati repliku, poštovani zastupnik Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Je li nešto uobičajeno ili neuobičajeno, nije meritorno. Bitno je samo može li se ili ne može prema Poslovniku može, dakle, imam pravo. Postavit ću jedno pitanje, znači, MIP-u odnosno gospodinu koji predstavlja MIP, stigao je zahtjev za skidanje imuniteta. Netko bi se trebao pozvati na imunitet, da bi se uopće o tome raspravljalo. Mene zanima jesu li se ovi zastupnici pozvali na imunitet, zanima me je li imate bilo kakva saznanja što je s g. Barišićem, namjerava li on dati ostavku na saborski mandat jer njegovim odlaskom u pritvor vladajuća većina gubi znači dovoljan broj ruku za tu većinu. Jedini mogući način je da g. da ostavku ili da online glasuje iz Remetinca. Pa evo, zanima me odgovor na to pitanje.
Pa evo, ako mogu, MIP ništa od ovog nije zaprimilo sad, što ste vi rekli, dakle jedino što smo zaprimili je zahtjev državnog odvjetništva i kao i svaki put u prethodnim mandatima MIP je po tom zahtjevu postupilo, ne znam što bi drugo rekao.
Repliku je zatražio poštovani zastupnik Bulj.
Evo, hvala lijepa. Pošto je kolega Grmoja pitao pitanje koje sam ja mislio, ja odustajem od replike. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sad ću otvoriti raspravu o ovoj točci, pa će prvi u ime Domovinskog pokreta, Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo na kraju ovog dugog dana došao je baš pravi dramski klimaks ko u pravom akcijskom filmu. Cijeli dan smo ovdje pričali o korupciji i kroz Zakon o koncesijama i evo sad na kraj nas je stvarno dočekao, kako bi se reklo, veliki showdown eto kroz ovaj postupak USKOK-a i državnoga odvjetništva. Danas smo ovdje da sagledamo sami sebe, da pogledamo duboko u sebe i da pomalo i citiram jednog velikog književnika g. Ephraim Kishona koji je u jednom svom dijelu napisao „ponekad kada se digne pokrov sa te“, kako ju on naziva, „političke žabokrečine, kada običan čovjek zagleda unutra onda tek vidi svu krajnju prljavštinu i sav istinski užas onoga što bi se politikom zvati moglo“. Tako je otprilike govorio Ephraim Kishon, a ja vam moram reći, naravno polazeći od jednog od najosnovnijih pravnih pravila, a to je presumpcija nevinosti, da ne govorim ovdje isključivo o ovom današnjem slučaju odnosno izvješću MIP-a nego općenito o činjenici kada svi mi govorimo sa našim prijateljima, sa našim prijateljicama, sa rodbinom, sa građanima, dolazimo do, često dolazimo do zaključka odnosno oni nam kažu stari moj ili stara moja ovo se više ne da gledati. Neki ljudi kažu čak gadi mi se. Uspjeli smo ljudima u potpunosti uništiti povjerenje u institucije hrvatske države, u nas koji smo ovdje da budemo čestiti, da budemo iskreni. HS postoji toliko stoljeća i toliko su se puta i na ovom mjestu i na ostalim mjestima gdje su se održavale sjednice hrvatskoga parlamenta pošteni i časni ljudi govorili o tome kako, na koji način ovu zemlju učiniti boljim mjestom za život svih onih koji u njoj žive. Nažalost, i prije više stotina godina, bilo je onih koji su zloupotrebili dano povjerenje od strane hrvatskoga naroda, ali u zadnjih 30-tak godina otkako smo svi zajedno stvorili hrvatsku državu, a mnogi i poginuli za nju, ovo što se događa je nešto najgore što se može dogoditi. Spomenuo sam već jednom, mnogi mladi, pa i oni sredovječni nisu otišli u inozemstvo isključivo zato da bi povećali svoja materijalna primanja. Ljudi su pobjegli jer ne osjećaju sigurnost, nemaju povjerenje u institucije ove države, a za to nije odgovoran nitko drugi nego mi, mi i zato ćemo mi, kad kažem mi mislim na Domovinski pokret, a apeliram i na sve vas, zastupnike svih stranaka, svih vjera, svih nacionalnosti da se bez prestanka 24 sata dnevno borimo protiv korupcije, protiv klijentalizma, protiv nepotizma. Ovo što sada čitamo strahovite su optužbe, trgovanje utjecajem, primanje i davanje mita, zlouporaba položaja i ovlasti, nezakonito pogodovanje, da ne nabrajam i dalje. Još jednom naravno polazim od činjenice da ova trojica gospode imaju potpuno pravo tijekom procesa dokazati svoju nevinost i nju trenutno apsolutno nitko ne osporava. Ovdje govorimo naravno o skidanju imuniteta koji nama saborskim zastupnicima daje za pravo da jedan drugome, kako bi narod rekao, u brk skrešemo što mislimo i naravno da zbog toga ne moramo odgovarati pred zakonom odnosno institucijama koje zakon predstavljaju i to je u redu. Saborski zastupnik odnosno zastupnica treba i mora imati potpuno pravo slobodno govoriti bez straha da će se nekome to zabraniti, pa i zakonskim regulama. Na koncu konca za to smo se i borili. Nema ovdje puno filozofije, nije ovo samo jedan primjer, tu nam je i sporo i neučinkovito pravosuđe. Evo već sada vjerujem kada odete poslijepodne na kavu sa vašim prijateljima neko će reći je da sad će ih pomalo spremiti, poslikati i pustiti. Kažu eto bio je tako jedan vic prije nekoliko mjeseci da je otprilike korupcijska afera u Hrvatskoj kao sportski ribolov, ulove ih, poslikaju i puste ih nazad. Ne znamo hoće li se to u ovom slučaju dogoditi, nećemo donositi apsolutno nikakve ideje, niti pritiske, niti, ajmo reći vršiti pritisak na pravosuđe, pustit ćemo ih da rade svoj posao u vjeri da će sve završiti onako kako treba. Hoće li osumnjičeni završiti na slobodi ili u zatvoru stvar je državnog odvjetništva, stvar je sudstva. Hoće li im skinuti imunitete stvar je, eto vidjeli ste, MIP-a. Ali stvar nas iz Domovinskog pokreta je neprekinuto se boriti da stvarno promijenimo paradigmu političara u Hrvatskoj, da stvarno shvatimo da korov moramo iščupamo i da imamo pravo obavezu boriti se od jutra do mraka, da od hrvatske politike stvorimo mjesto u kojem pošteni i časni muškarci i žene rade isključivo jednu i jedinu stvar, promišljaju dobrobit hrvatskog naroda i svih ljudi koji žive u Hrvatskoj. Hvala vam najljepša.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Evo danas raspravljamo o dvojici naše kolege kojima uzimamo imunitet i naravno kolega Grmoja je spomenuo ovaj dio i ovdje u ime odbora je kolega također rekao da im se oduzima sloboda i naravno da se ovdje postavlja jedno elementarno pitanje, prije svega pošto je čvrsta većina od 76, način glasovanja većine, ja mislim da je to legitimno pitanje nas saborskih zastupnika i funkcioniranja HS jer sabor funkcionira na većinu. U ovome trenutku ne znam način na koji će se sutra ako bude glasanje, ako bude moguće da li će biti način funkcioniranja priko videolinka … povijesno iz zatvora, ovo je povijesni događaj kao prije neki dan naše kolege koje su to učinile iz svojih domova zbog toga što su bili zaraženi koronavirusom ili su u samoizolaciji. Naravno da u ovome trenutku o tome bi trebali u većini razmišljati jer jednostavno kada se prisjetim prošlog mandata u biti sve je bazirano bilo na žetonima i žetončićima. Ja kao čovjek o kojem se također ovdje raspravljalo, ne od strane Državnog odvjetništva nego od strane privatne tužbe o imunitetu, ja sam tada tražio da mi se skine imunitet u slučaju INA-e. Tužio me bivši predsjednik HDZ-a u slučaju INA-e, ja sam tražio da mi se skine imunitet i da se neko napokon osudi za sve korupcije koje su bile i pljačke, evo u slučaju INA-e kako je otišao. Tada je 12 mojih kolega saborskih zastupnika, ovdje je sa mnom dvoje Ružica i Nikola, ustvari Nikola nije bio u tome mandatu, bili smo ja i Ružica jedini kada nismo htjeli presložiti vlast. To se po prvi puta dogodilo da je se išlo na izvanredne izbore. Ja sam molio, evo ovdje je bivši ministar pravosuđa da mi se skine imunitet i da napokon nekoga se osudi za slučaj INA, tako da bi na međunarodnoj arbitraži imali opravdane razloge da tražimo štetu koja je nanesena RH pa makar mene osudili, bilo koga da se osudi, međutim ni na to niste pristali. Sada kada gledam sve skupa u RH spominju se ovdje lokalni čelnici, također niti osuđujem niti sudim, međutim je činjenica da nisam sudija niti, ali kada govorimo o energetici onda mi uvijek pane pjesma zaustavi se vjetre „Vjetre s Dinare“ taj kraj koji je osiromašen, taj kraj u kome žive čak i Pađani … ljudi Srpske nacionalne manjine, čak ne znam je li koalicijski partner Milorad Pupovac onda u tome sudjelovao i prešutio. Znam da smo mi zaustavili to dok smo bili u mogućnosti da se ne radi to, ali je ministar Ćorić to potpisao i sada kad idem uz Dinaru i padne mi krški pašnjaci nigdje stoke, a primaju se poticaji. Ljudi koji ne znaju koliko krava ima sisa, to ću uvijek ponavljati jer mi je žao moga kraja. Evo danas je i godišnjica kada je Ratko Mladić krvolok udarao prema Perući iz pravca Vrlike, kada je išao napravio velike zločine prema Hrvacama, Sinju, osvojio Branu Peruću i kada se prisjetim tih vremena kao devetnaestogodišnjak i sada kada pogledam ovo ovdje kada smo goloruki zaustavljali u biti išli prema tenkovima i sada kada pogledam ovo ovdje onda se sitim svega što se događalo iza toga, kasnije sam bio 18 godina vojnik, pa se sitim na lokalnoj razini npr. autoprijevoza sinjskoga zbog koga sam dizao kaznene prijave, radnice Dalmatinke zbog kojih sam dizao kaznene prijave. Ali ti isti bi dizali protiv mene kaznene prijave, ti koji su pljačkali taj narod i nema s tim nikakav problem, tako da imam ja tih kaznenih prijava od tih koji su bili protiv radnica, radnika. Pa novac za oružje u to vrijeme koje nam valja zlata, govorimo o novcu iz '91., sada ti koji su uzeli taj novac i nisu ga vratili stvaraju svoja carstva, nema nigdje računa, a kao imaju presude da je sve u redu, da je to bilo sve zakonito, to je bio novac od potresa milijun i pol maraka, bili smo goloruki. Kada sve to pogledaš sada onda mi nije jasno da … danas o koncesijama raspravljajući o poticajima, o energetici, raspravljajući o pomorskome dobru raspravljajući. Kako je moguće da u RH smo sad negdje oko 3 milijuna 800 tisuća stanovnika imamo samo, kako je moguće da je moja Dalmatinska zagora prazna? Kako je moguće da je Slavonija prazna? Kako je to moguće? Kako je moguće? Kako je moguće da su se svi klanjali Ivi Sanaderu? Ja ga sada ne spominjem u negativnom kontekstu, čovjeka sudi, ja ne volim. Kada se sitim tih slika i kada mi se vrate te slike, kada usporediš sad taj neki hodogram, onda nije začuđujuće zašto mladi odlaze, zašto kolega gradonačelniče Drniša, Drniš je prazan doslovno, nema miša, nema vrlo malo ljudi. Žao mi je, vrlo malo ljudi, obilazim ta sela, znam bio sam radio u Kninu. Kninsko zaleđe gledam, ali kada vidim te vjetroelektrane i taj vjetar i kada vidim sve ove lokalne čelnike i sve što se poduzimalo, znači ja sam u lokalnoj politici dugo, ali više sam bio aktivist. To kolega Bačić zna u borbi za rodilište, stacionar, ali je se sve uništavalo, znači sve je se uništavalo zdravstvene usluge na tim područjima, resurse su se uzimali, tvornice su pojedinci dobivali na koji bi dizali oni na te kredite, znači sve je se uništilo, sve, apsolutno sve. Sve je prožeto korupcijom, sve. I naravno da se postavlja pitanje da mi kao Parlament i HS koliko smo mi imali tu utjecaja na to? Sjećam se prošlog saziva, čini mi se da je toliko bilo tzv. žetončića, kolega … vi ste bili u stranci gradonačelnika Bandića čini mi se negdje sam vidio sliku, koliko je on tih žetončića kupio, da vi znate. A pošteniji na izbore. Most je imao priliku i onda je išao na izbore i to utječe na percepciju mladih, na korupciju to utječe. Ja ne kažem da to utječe, znači ta hobotnica to utječe, to vide ljudi. Zamislite da ja sada priđem HDZ-u, pa zatvorite me ako sam za nešto kriv, zatvorite, neću prić, jel pošteno? Evo ja dobrovoljno, pa jedan neka bude manje. Ali da ja priđem pod utjecajem toga da me se stiska to sebi ne mogu kao čovik zatvorit. Ja ne kažem da je neko kriv, ima u zatvoru puno ljudi pravednijih nego što odaju slobodni, tako da moramo i o tome razmišljati. Ali opća slika, općenita slika korupcije je katastrofalna. I zaista se sad postavlja pitanje na koji način će funkcionirati većina. Na koji će način funkcionirati većina? Saborski zastupnik većine može dati samostalno ostavku, njemu se ne mora oduzeti, to je njegov mandat, znači samostalno. Sutra imamo glasanje o njegovom izuzeću imamo većine, mi ćemo to, ali da je bilo sutra koje glasanje u ovome trenutku ne funkcionira Hrvatski sabor i hrvatska Vlada. I o tome bi tribali razmišljati tako da se nadam da neće biti žetončića. I još bi samo na kraju rekao da je Hrvatski sabor onaj kojega je narod birao i da bahatost izvršne vlasti također utječe na naše građane, utječe na korupciju, utječe vidim da, utječe naravno ono jučer ponašanje prema kolegi Troskotu gdje je bilo legitimno pitanja da se ne bi dogodila korupcija ili da nije utjecaj sredstava iz europske, mislim to je pitanje sasvim legitimno, napad i od izvršne vlasti pod zaštitom predsjedavajućeg u tom trenutku Gordana Jandrokovića je isto loša poruka, ne loša nego poruka koja je katastrofalna. Naravno da ćemo podržati mi iz MOST-a skidanje ove obe odluke koje je donijelo, donio nadležan odbor, ali još jednom, energetika, vjetroelektrane milijardu i po kuna godišnje plaćamo subvencije ono što je donilo se za vrijeme Milanovićeve vlade, kolega Bauk zna, to je bilo na zadnjoj sjednici, on je bio ministar, Vrdoljak je predložio milijardu i po kuna obnovljivih izvora kasnije on u suradnji sada sa HNS-om. Nije mi čudno šta je JANAF, dogodilo se to u JANAF-u naravno to je tvrtka s kojom se upravlja, naša tvrtka koje je sabor osnivač, tako je propala INA, tako je teleoperateri. Pogledajte teleoperateri, sve ono što su naši ljudi stvarali godinama, telekomunikacije, infrastrukturu otišlo je u strane ruke da bi Mudrinić i ekipa upravljali s time i da bi najveću dobit i muzli pare iz džepova naših građana, on je sada bio neko vrijeme ravnatelj, šta li je bio. I to su činjenice. I zato imamo praznu Hrvatsku i to je ono oko čega se mi saborski zastupnici moramo govoriti i boriti se. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege evo pred nama je izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva i odmah da na početku kažem da će naravno HDZ kao što je i na samom povjerenstvu, da će i ovdje na plenarnoj sjednici podržati to izvješće. Ovo je svakako jedan težak trenutak za sve one koji se bave politikom jer svaka sumnja da se nešto nečasno, da se nešto nezakonito dogodilo baca sjenu na sve političare. Ja se ovdje potpuno slažem i sa kolegom Buljem koji je rekao da mi nismo ovdje da sudimo, da nikoga ne presuđujemo, to će naša neovisna tijela Državno odvjetništvo eventualno nadležni sudovi oni će utvrditi da li postoji krivnja ili ne postoji krivnja, ali u svakom slučaju ovakvi postupci se vode kada postoje ozbiljne indicije i kada postoje nekakve ozbiljne sumnje da se ulazi u takve postupke. I to je ono što nas zaista pogađa. Ono što mi jedino možemo možda po meni u ovom trenutku reći je da moramo osigurati maksimalnu neovisnost i PNUSKOK-a i USKOK-a i DORH-a i sudova da oni u zakonom određenim postupcima funkcioniraju i rade na način kako se ne bi dogodilo nešto pod nekakvim pritiskom ili tako nečim. Svjedoci smo da se znalo vrlo često u medijima stvarati dojam da je nešto počinjeno, da je nešto napravljeno nezakonito i onda bi to završilo zapravo drugačije. Zato mislim da ne samo tijela, da ne samo mi nego moramo stvoriti jedan ambijent u društvu, a to je da poštujemo i presumpciju nevinosti koju je Ustav naš zajamčio, a to znači da nema krivnje, nitko nije kriv dok se to pravomoćnom presudom nadležnog suda ne utvrdi. To je ono što ja mislim da je iznimno važno. Mi smo, evo ja mogu reći, bio sam i ministar u prošloj vladi pravosuđa, ono što smo radili da upravo pojačamo neovisnost i efikasnost, mnoge smo stvari riješili vezano za Državno odvjetništvo, mijenjali smo i Zakon o kaznenom postupku kako bismo ubrzali procedure jer spora pravda je zapravo nepravda. Sve ove stvari treba riješiti u jednom, u jednom efikasnom postupku, a ne da se stvar razvlači godinama kako bi se utvrdilo da li nešto je ili nešto nije jer ako to traje 10-cima godina to nije dobro niti za javnost, niti za ljude koji su opterećeni postupcima nego je to zapravo loše za sve. Mi smo se trudili evo u prošlom mandatu smo osigurali prostor za USKOK, svi znate zapravo da je bilo javnih pritužbi kako ljudi sjede zajedno sa spisima, spisi su na podu, mi smo to, taj problem smo riješili. Danas Državno odvjetništvo zapravo USKOK ima vrlo pristojne prostorije u kojima su uvjeti za rad puno bolji nego su bili. Mijenjali smo i Zakon o kaznenom postupku gdje smo uveli određene institute koji ubrzavaju postupak i koji moraju i mogu dovesti do bržeg rješavanja stvari. Ovo što se tiče ove situacije danas ja zaista ne bih ulazio niti imam saznanja o detaljima, to će nadležna tijela utvrditi u postupcima koja ovaj su pred njima, a što se nas tiče mislim da trebamo poštivati presumpciju nevinosti i da trebamo i nadalje u svom radu snažiti rad pravosudnih tijela kako bi ih digli na nekakvu ovaj puno višu razinu jer ovdje je bilo puno riječi zapravo i o nekim predmetima i problemima koji jesu vezani za pravosuđe i ne možemo reći da puno toga ne stoji. Stoga, evo još jednom u ime Kluba HDZ-a mi ćemo podržati ovo izvješće s tim da također ne bi bilo dobro da se ovdje obzirom da određeni ljudi dolaze iz određenih stranaka, da se sada baca sjena na te stranke jer djelo koje je nezakonito počinio je pojedinac, nije ga počinila stranka, nije to u ime stranke nego je to uvijek to djelo pojedinca i na taj način treba stvari vrednovat i ako ih sud donese odluke da je nečega bilo, ali u svakom slučaju to nije djelo stranke, nije djelo članova stranke nego ako nečega je, to su zapravo djela pojedinaca koja imaju svoja imena i prezimena. Evo klub HDZ-a ovo izvješće podržava.
Hvala lijepo. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Jedan od svakako težih zadataka saborskog zastupnika je kada mora govoriti o točki izvješća Mandatno-imunitetno povjerenstva gdje se govori o pokretanju kaznenog postupka, a još teže je kada se govori o davanju odobrenja, kako piše u odluci za lišavanje slobode i određivanje istražnog zatvora, iako o tome odlučuje sud. Trebalo bi podnošenje zahtjeva za lišavanje slobode, pa bih molio MIP da u sljedećim ako do toga dođe izričaj malo prilagodi. Dakle, a osim toga još je najteže govoriti kada morate govoriti o pokretanju kaznenog postupka, lišavanju slobode i još pri tome se radi o članu vaše stranke. Bilo bi lakše da se samo radi o dva kolege iz HDZ-a, ali eto nije tako. Drago mi je da su i oni klubovi, predstavnici klubova stranaka čiji zastupnici ovom prigodom nisu obuhvaćeni prijedlogom DORH-a, a i onih stranaka čiji su zastupnici obuhvaćeni prijedlogom DORH-a spomenuli nekoliko postulata na kojima počiva pa i ustavni poredak. Jedan je svakako često zloupotrebljavana, ali opet nemoguće je izbjeći presumpciju nevinosti, drugo je svakako što je gospodin Dretar rekao u ime kluba Domovinskog pokreta da će se naši kolege kojima ćemo sutra vjerojatno skinuti imunitet imati prilike braniti kao i svi drugi građani RH. Klub zastupnika SDP-a uvijek je odobravao i glasao za ovakve prijedloge MIP-a odnosno prije temeljem zahtjeva DORH-a i USKOK-a i to ćemo napraviti i ovaj put. Mi smo imali rezerve nakon određenih nama pogrešaka u slučaju određivanja pritvora jednog zastupnika, pa smo tu malo povukli ručnu, međutim ovdje kako sada vidimo iz dokumenata barem za pokretanje kaznenog postupka nema razloga sumnjati u neovisnost institucije. A što se tiče određivanja pritvora, tu svatko od nas može imati određeno pitanje je li to potrebno ili nije, ali o tome odlučuje sud. Kada bi sada došli u situaciju da politički arbitriramo o tome da li treba odlučiti sud ovako ili onako, ne bi prešli svoje ovlasti, ali bi prešli granicu lijepog ponašanja i povjerenja u sudove. Ja se sjećam 2008. godine, jedini put kada Sabor nije odobrio određivanje pritvora, bilo je u slučaju Branimira Glavaša, 2008. godine Sabor je odbio zahtjev DORH-a za ratni zločin. Ovo su inače puno blaža djela nego što je ipak ratni zločin, ali ipak smo u tih 12 godina malo napredovali pa ovakve stvari više ne propuštamo političkom arbitriranju. Što se tiče političkih konsekvenci ovih odluka, ja mislim da tu baš nema nekog straha. Ako govorite o gospodinu Barišiću on je gradonačelnik i ako bude dovedeno u pitanje parlamentarna većina, vjerojatno će staviti svoj saborski mandat u mirovanje, plaću će primati u gradu, 6 mjeseci se može vratiti, vjerojatno će do tad završiti pritvor, mijenjat će ga zamjena i to je to. Dakle, tu ne bi, tu logika nalaže da se tu ništa neće desiti, iako zvuči simpatično glasanje na daljinu iz Remetinca jer kako bi po našim pravilima koja smo uveli on morao ići u samoizolaciju mogao bi glasati čak iz Remetinca čini mi se zbog covida. Tako da su to političke konsekvence koje se ipak neće desiti, one su zgodne za malo da se novinski stupci popune da se neka minuta u Dnevniku tako ispuni, ali mislim da se tu ništa neće dogoditi. U ime SDP-a želim naglasiti još jednom da potpuno podržavamo rad neovisnih pravosudnih institucija. Kritike koje smo imali posebno na bivšeg glavnog državnog odvjetnika povijest je pokazala da nismo baš bili u krivu, bile su izrečene zato da te institucije budu bolje i neovisnije. Od dolaska nove državne odvjetnice nismo imali za sada kritika na rad državnog odvjetnika, a ono što budemo imali to ćemo moći reći u saborskoj raspravi o izvješću glavnog državnog odvjetnika. Ja se nadam da će naši kolege na koje se odnosi ovi zahtjevi, a posebno na svog stranačkog kolegu se to odnosi, da će biti u prilici svojom obranom pobiti optužbe za koje se tereti, ako to ne uspije čekat će ga kazna kao što bi čekala i svakog drugog građanina RH. Prema tome da zaključim, sutra ćemo obzirom da nije bilo najavljeno redovno glasanje, naši zastupnici će svakako prisustvovati glasanju u najvećem mogućem broju i podržat će ove odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći klub zastupnika je onaj zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Tomašević. Izvolite.
Što se tiče Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka mi ćemo naravno sutra tijekom glasanja podržat skidanje imuniteta svima koji su danas bili i kojima je zatražio DORH da se skine imunitet preko MIP-a i smatramo da je to najnormalnija praksa iako smo novi zastupnici i mislim da tu nemamo šta dvojit, kad god DORH traži tako nešto MIP bi trebao i mi kao cijeli sabor to izglasati. Međutim, htio sam reći još nekoliko stvari o ovom slučaju, ja mislim da, naravno uz svu presumpciju nevinosti, niti DORH, niti USKOK nisu hobistički klub, niti mislim da idu istrage iz zezancije nego jedino kad postoje ozbiljne sumnje i indicije za počinjenje ozbiljnih kaznenih dijela. Tako da iz te perspektive, vidjet ćemo kakve će bit političke posljedice, vidjet ćemo dalje kako će ić istraga, vidjet ćemo kako, ako dođe do sudskih procesa kako će to ići. Međutim, želim isto tako reći da što se tiče Dražena Barišića konkretno i ove situacije da se tražilo i istražni zatvor, tu postoje 3 opcije, jednu od tih je kolega već Bauk spomenuo. Znači ili će on dati, zapravo ili će staviti mandat u mirovanje i onda vjerujem da će većina, da će se na njegovo mjesto doći zamjena, novi zastupnik HDZ-a i većina će ostat stabilna ili iz nekih razloga možda to neće napraviti, a tada postoje, koliko ja znam, dvije opcije. Jedna opcija je da premijer sa nekim novim žetončićem popravi tu većinu, a druga opcija je da se pričeka zapravo istražni zatvor i da se tek nakon toga nastavi sa glasanjem u HS. Ja mislim da ni, ni ova druga, ni ova treća opcija nikako ne bi bile dobre za HS. I što se tiče druge opcije za dignitet HS da već nakon, pazite mi smo mjesec i pol imamo saziv ovog sabora i već smo u ovoj situaciji da, ne jednom, ne dva, nego 3 saborska zastupnika skidamo imunitet. Ja nemam baš puno saborskog staža, ali recite mi dal je to baš uobičajeno u HS u svih ovih godina da nakon mjesec i pol za dva slučaja 3 saborska zastupnika skidamo imunitet i šta to znači za opće dignitet HS? Ponavljam, uz svu presumpciju nevinosti, niti DORH, ni USKOK nisu hobistički klub koji eto tako iz zezancije traže uhićenje i traže istražni zatvor za dvojicu saborskih zastupnika. Tako da i tu isto tako mislim da se svi trebaju zapitati gdje to vodi. A onda isto tako kad govorimo i o ovom trećem saborskom zastupniku znači Darku Puljašiću, ja moram priznat sve je to legitimno i pravno moguće, ali ja se isto tako čudim HDZ-u budući da je čovjek imao optužnicu u siječnju, stavili ste ga na listu, njemu je potvrđena optužnica u srpnju i sada mu se skida imunitet. Znači u prvih mjesec i pol saziva sabora mi sad njemu, evo sutra ćemo glasat o tome da mu skidamo imunitet. Kažem, to je legitimno vaše pravo da idete u taj politički rizik, ali nadam se da za to postoji političke odgovornosti i trebalo bi bit političke odgovornosti i to je nešto što itekako ćemo pitat premijera, pa ćemo vidjet dal će imat taj arogantni osmjeh, cinični jer je on taj koji isto tako odlučuje o izbornim listama uz svu rizik šta će bit poslije, šta će bit sa istragom, šta će bit sa sudskim postupcima. Tako da to je nešto isto što bi volio bez obzira na ovo što ste rekli kolega da svako imenom i prezimenom treba odgovarati za to, a ne stranke, ali mislim vaša stranka je isto tako na suđenju i ima optužnicu, a ne samo članovi vaše stranke. Tako da ovo nije nešto što sam mislio da ćemo raditi u prvih dva mjeseca sabora, ali očito ćemo morati sutra i stvarno govorio sam i o tome jučer u različitim raspravama i o javnim poduzećima, posebno i o načinu kako se upravlja javnim poduzećima i opet javno poduzeće na državnoj razini, na lokalnoj razini, mislim da je stvarno krajnje vrijeme da se to zaustavi i onda i mi kao sabor trebamo donijeti neka strukturne očito nova rješenja kako bi se smanjio taj rizik od korupcije, posebice kad radim, kad govorimo o upravljanju javnim poduzećima. U ovom slučaju što god bilo ili u drugim slučajevima imamo takvih praksi koliko god želite. Tako da evo vratit ću se na ove 3 opcije. Ja se nadam da će bit ovako kako kaže kolega Bauk, što očito sada u potpunosti ovisi o kolegi saborskom zastupniku Draženu Barišiću da li će on podnijeti taj zahtjev za stavljanje mandata u mirovanje ili neće. A ako neće, ako hoće onda to je nešto što je očekivano, ja sam to danas isto ujutro rekao, ako neće onda imamo ovu drugu ili treću opciju, nijedna mislim da nisu dobra za dignitet HS. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu, pa će govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, ovdje možemo govoriti o našim kolegama zastupnicima kojima se skida imunitet, određuje pritvor njima dvojici, znači gradonačelniku Velike Gorice i znači kolegi iz SDP-a Grgiću. A isto tako možemo govoriti i o tome kada priča o korupciji, možemo govoriti o korupciji i naplati korupcije. Što su ti ljudi ako se ovdje stvarno radi o koruptivnim, znači uvijek trebamo imati određenu zagradu, o tome je govorio i bivši ministar i kolege prije mene, al ako se radi o korupciji, što su ti ljudi konkretno dobili i jesu li nešto dobile njihove političke grupacije? Mislim da se u ovoj raspravi moram jasno reći da je HDZ lani od donatora dobio 8,2 milijuna kuna, a da među 3 najveća donatora odnosno drugi najveći donator HDZ-a je stranka koja se spominje, je firma koja se spominje u ovoj aferi, to je Elektrocentar Petek iz Ivanić Grada sa 80.000 kuna donacije HDZ-u, najveća je Vindija koja je donirala, najveći donator 100.000 kuna i Lana karlovačka tiskara 39.000 kuna. Ovdje nije i ovdje nisu u pitanju samo pojedinci, ovdje je u pitanju jedna koruptivna mreža u kojoj očito prste imaju i oni koji su koji imaju najviše vlasti. I to je činjenica. 2 zastupnika HDZ-a, 1 zastupnik SDP-a, znači stranke koje zapravo drže najviše gradova i općina u Hrvatskoj. HDZ je stranka koja drži većinu županija u Hrvatskoj koja obnaša vlast u znači državi, ima vladajuću većinu ovdje u Hrvatskom saboru, ima svoju vladu. I u ovoj aferi imamo predstavnika stranke koja je odigrala ključnu ulogu u preslagivanju prošle Plenkovićeve vlada kada je Plenković ostao bez vladajuće većine, a kada sam ja tvrdio tu uoči lokalnih izbora da će HNS ući u koaliciju s HDZ-om tada je Ivan Vrdoljak govorio da sam ja lažov, da sam trbuhozborac Željke Markić i tako bilo je svakakvih optužbi. Pokazalo se točno. I zanimljivo je da je taj, kako su ga neki zastupnici nazvali protuprirodni blud ili brak između HDZ-a i HNS-a bio jako vezan uz ove energetske interese, nešto je o tim energetskim interesima govorio kolega Bulj o vjetroelekranama ali tu je JANAF, uz to je vezana i INA, znamo što se događa sada sa sisačkom rafinerijom što je i kakva je uloga JANAF-a u svemu tome. A kada ste kolega Bulj govorili o vjetroelektranama i tko je lobirao u saboru spomenuli ste kolegu Pupovca, osobno je kod mene lobirao, osobno, kolega Pupovac za projekt Krš Pađen, osobno. I to, pogledajte koja kombinacija Milijan Brkić i Milorad Pupovac obojica me zaustavljali na saborskim hodnicima zašto naši ljudi u Ministarstvu zaštite okoliša blokiraju Krš Pađane, ja sam rekao to su ljudi znači koji rade sve po zakonu, ja s tim nemam ništa. Čak je Milijan Brkić onako, on je bio nešto, on je meni onako zanimljiviji tip znači čak je bio duhovit pa je rekao kaže vi MOST-ovci stvarate probleme oko nekih ptičurina tamo ovaj dajte, dajte i šišmiša dajte nemojte to više stopirati. Al nisam ja ništa stopirao, niti se politika u to treba petljati, ali očito neki misle drugačije i to je problem. I nije samo znači ja često kritiziram i napadam HDZ, ali vidimo da nije situacija bolja znači kada govorimo o ovim lijevim strankama, imamo mi i ove nove političke grupacije, napadaju Matu Rimca koji se danas ovaj planira preuzeti Bugatti, al Tedeschkog ne spominju kolega Tomašević i ostali.
Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Nisam mogao replicirati kolegi Tomaševiću pa sam odlučio iskoristiti ovaj institut da mu odgovorim da DORH i USKOK nisu hobističke skupine. Znate mi smo vam u prošlom sazivu 4 sata raspravljali hoćemo skinuti imunitet Ivanu Pernaru zbog grafita na trafostanici. Tako da ne bi ja idealizirao ni DORH, ni USKOK, ali činjenica je dakle da je i ovo prihvaćanje njihovog prijedloga jedan izraz one minimalne ili više od minimalne razine povjerenja u njih. Jer da mi doista ne vjerujemo DORH-u i USKOK-u onda bi ovo bila rasprava o njima, a ne o našim kolegama i rekli bi oni politički zloupotrebljavaju svoje, svoju moć u dosluhu sa kime se već doslušuju ali to nije slučaj. Prema tome, nema automatizma, ima određene razine povjerenja koja je dovoljna da u ovom slučaju i u sličnim slučajevima jer su nas u to uvjerili u dosadašnjim slučajevima damo ovu prvu razinu povjerenja da se protiv određenih kolega kojima je Ustav zagarantirao imunitet, a narod ih izabrao da se provede postupak. I tu bi završio taj dio. Dakle, svaki put je drugi slučaj, zamislite recimo kako bi izgledala rasprava da je drugačiji stranački sastav ovoga sastav kolega koji su, koje je DORH predložio ili zamislite recimo hipotetsku situaciju da je ovaj tjedan da su dva njihova onda slijedeći tjedan jedan naš, to bi bilo puno, puno ovoga drugačija rasprava. Međutim, vrijeme nas je naučilo da više na ovome nemamo tu vrstu jeftinih političkih rasprava i zbog toga ne bih idealizirao ni USKOK ni DORH u tom slučaju, posebno ne bih idealizirao političare nego jednostavno pustimo da kažemo onu legendarnu rečenicu političara kojeg vi iznimno volite, neka institucije rade svoj posao. Hvala.
Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Pa ja bi rekao kolegi Bauku da mi saborski zastupnici, javne osobe evo toga političara Mesića spomenili, mene je osobno tužio ja imam sad pripremno ročište uskoro tako da svi oni koji su mu bili savjetnici od naše saborske zastupnice Marijane Petir do Božinovića, Tomislava Karamarka sve ću ja pozvati da svjedoče te moje teze. Znači, ali mi saborski zastupnici, mi saborski zastupnici snosimo i odgovornost i moramo nekada biti hrabri. Ja imam brojne kaznene prijave, od brojnih ljudi zbog toga što sam štitio nekoga i to je sada nešto nije skinut imunitet u slučaju kad me Karamarko ovaj tužio, nije mi skinut, a ja sam tražio da mi ga skine, to je u slučaju INE, pa prema tome mi sami smo na takvoj poziciji da imamo brojne znači i ne baš pogodnosti i negativnosti, jer ja imam brojne kaznene prijave, imam znači evo i tužbu koju iđem sada na prvo [[Upadica: Hvala lijepa.]] ročište, prema tome mi saborski zastupnici [[Upadica: Hvala.]] snosimo i rizik …/Govornici govore u isto vrijeme./… institucije neka rade svoj posao taj će još …/Govornik se ne razumije.
Poštovani zastupnik Bauk.
Da, to je uvijek pitanje ravnoteže između slobode govora i odgovornosti za izrečeno. Dakle, saborski zastupnici imaju samo mikrofon i ovo ozvučenje i one koji prenose, posebno opozicijski, dakle da izreknu neki stav i da za njega odgovaraju. I kada to govore i tiče se običnih građana, dakle na nekoga se netko, kako se to kaže „nakači“ onda je saborski zastupnik u jako velikoj prednosti jer ima svaki dan govornicu, mikrofon i medije u odnosu na običnog građanina. A što se tiče političara, tu bi trebalo ostati na riječima, vrlo rijetko sa tužbama, a i ako dođe do isprike ili ako dođe jednostavno da se pomire i da shvate da je bio nesporazum da povuku tužbe, da se pomire i da odu na kavu. Nije važno tko će platit, stara bračka. Hvala.
Hvala lijepo. S time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti, a to će biti sutra. Mi ćemo nastaviti s radom sutra u petak 18. rujna u 10,00, ponavljam u 10,00 glasovanjem o izvješćima Mandatno-imunitetnog povjerenstva, a nakon toga sa raspravom o točci, a točka će biti Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe o integriranom pristupu sigurnosti, zaštiti i uslugama na nogometnim utakmicama i drugim sportskim priredbama, drugo čitanje, P.Z. br. 17. Želim vam ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA U 18:55 SATI I kao što sam najavio sada ćemo priječi na ime stajališta u ime kluba zastupnika odnosno nezavisnih zastupnika i prva će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovana zastupnica Karolina Vidović Krišto. Izvolite.