Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora.../Prekid na traci./. Zadovoljstvo mi je predstaviti proračun za 2004. godinu ovo posebno s toga što je proračun za ovu godinu načinjen u iznimno teškim okolnostima i u iznimno kratkom vremenu ali kao što imate prilike vidjeti u materijalima unatoč kratkoći rokova proračun jasno odražava ciljeve Vlade i nedvosmisleno počinje ostvarivati izborna obećanja Hrvatske demokratske zajednice i naših koalicijskih partnera. Proračun za ovu godinu smo planirali na 84,9 milijardi kuna. Prihodi planirani su 79,5 milijardi što je u odnosu na prošlu godinu povećanje od 6,4%. Rast rashoda u odnosu na prošlu godinu je 5,7% što znači da sa manji za otprilike 1, i nešto u odnosu na rast prihoda. Proračun z a2004. godinu pokazuje dakle odlučnost Hrvatske vlade da provodi održivu fiskalnu i sveukupnu ekonomsku politiku koja podupire makroekonomsku stabilnost zemlje i naš put prema Europskim integracijama. Deficit državnog proračuna o konsolidirane središnje države je stoga niži od deficita ostvarenog u prošloj godini. Deficit konsolidirane središnje države planiran na 4,5% deficit proračuna na 2,7%. Na ovom mjestu želim istaknuti da uvjeti u kojima je izrađivan i rađen ovaj proračun nisu bili ni malo laki niti su laki. Osim očekivanih ekonomskih uvjeta obilježenih usporavanjem gospodarskog rasta tijekom druge polovice 2003. godine. Proračun za 2004. ograničen je i neočekivano visokim financijskim obvezama naslijeđenim iz 2003. godine isto tako ako i odlukama bivše Vlade čije su se financijske posljedice morale uvažiti i u proračunu 2004. godine. Na ovom mjestu treba reći da ove godine na naplatu stiže 16,7 milijardi kuna, i 5 milijardi kamata. Što sve skupa čini nešto malo manje od 22 milijarde kuna što je najveća tranša za otplatu u posljednjih, ja ne znam sada koliko ali sigurno u posljednjih 6, 7 godina. Vanjski dug je krajem 2004. godine dosegao rekordnih 23,7 milijardi dolara a posbno zabrinjava njegova dinamika rasta u 2003. godini. Samo u toj godini, samo u prošloj godini vanjski dug je porastao za 8,2 milijarde američkih dolara, što je dinamika koju ova Vlada ne smije, ne može i neće nastaviti. Dug javnog sektora zajedno s jamstvima iznosio je krajem 2003. godine više od 100 milijardi kuna ili nešto više od 52% bruto domaćeg proizvoda što Hrvatsku stavlja u poziciju da mora voditi računa o postojanju tzv. mastriških kriterija koji određuju udio javnog duga u bruto domaćem proizvodu na 60%. Unatoč iznimno visokom rastu vanjskog duga jasno je vidljivo usporavanje ekonomske aktivnosti i to je ono što zabrinjava. Dakle, unatoč tako dramatičnom rastu vanjskog duga u 2003. godini ako je i u prvoj polovici 2003. godine, a po pokazateljima je, bruto domaći proizvod rastao u prosjeku po stopi od 5% svi ekonomski pokazatelji pokazuju da u drugoj polovici 2003. godine možemo očekivati rast BDP-a tek nešto iznad 3,5%. Što će vjerojatno smanjiti, ne vjerojatno nego sigurno, smanjiti općeniti godišnji prosjek rasta bruto domaćeg proizvoda prošle godine. Stoga proračun u 2004. godini će se, dame i gospodo ostvarivati u uvjetima sporijeg rasta bruto domaćeg proizvoda nego što je to na žalost bio slučaj proteklih godina, kažem na žalost jer bismo svi željeli da rast bude veći. Uvjeren sam međutim, da proračun koji je pred vama stvara pretpostavke za preokret postojećih nepovoljnih trendova. Kada se međutim, ekonomskim ograničenjima pridoda ograničenja stvorena financijskim obvezama i odlukama bivše vlade koja iznosi više od 6 milijardi kuna, dobiva se jasna slika snage ukupnih ograničenja koja su postojala u izradi ovog proračuna. Stoga smo morali poštovani zadana spomenuta ograničenja ali nismo odustali od ispunjavanja svojih ciljeva. Pet je značajnih jednako važnih ciljeva za proračun 2004. godine. Prvo, već naglašena potpora makroekonomskoj stabilnosti zemlje kroz snižavanje deficita državnog proračuna i konsolidiranje javnih financija. Štoviše snižavanje deficita će općenito osigurati manji pritisak na rast kamatnih stopa, tj. cijene kapitala od čega će koristi imati svi gospodarski subjekti jer će se na taj način usporiti trend rasta kamatnih stopa prisutan od početka 2003. godine. I ukoliko postignemo samo ovaj cilj a on je vrlo izgledan mislim da ćemo puno učiniti. U proračunu za 2004. godinu predviđena su sredstva za plaćanje zatečenih dugova naprimjer u zdravstvu 530 milijuna kuna, sudskih sporova otprilike 100 milijuna kuna, plaćanje obaveze HATS-a, dakle Hrvatskih autocesta od 1 milijarde kuna, Hrvatske banke za obnovu i razvoj oko 300 milijuna kuna što se odnosi na obnovu i slično isto kao i plaćanje drugih naslijeđenih obveza. Drugo potporu gospodarstvu može se osiguravati na nekoliko načina, proračun za 2004. godinu stvara uvjete za fiskalno i financijski odgovorno provođenje značajnih infrastrukturnih projekata. U 2004. godini planira se obujam investicija u Hrvatskim autocestama od 5,6 milijardi kuna. U Hrvatskim cestama od milijarde 827 milijuna kuna te u Hrvatskim vodama od 1 milijarde i 600 milijuna kuna. Dodatno iz Proračuna se planira financirati obnova i programi povratka izbjeglica vezani uz povratak izbjeglica s oko milijardu kuna. Za kapitalne investicije i potpore Hrvatskim željeznicama izdvojeno je 1 milijardu 574 milijarde kuna. Za razvoj otoka i njihovo bolje povezivanje s kopnom 838 milijuna kuna. Osim financiranja krupnih infrastrukturnih projekata stvaraju se također financijski uvjeti za veću potporu malom i srednjem poduzetnišvu dok je za potporu u brodogradnji namjenjeno 440 milijuna kuna. Strateški ekonomski cilj Vlade je poticati ekonomski rast na načelima poticama domaće proizvodnje i izvoza te poticanja stranih direktnih investicija u proizvodnji. Strane direktne investicije u proizvodnji će izravno potaknuti zdravi ekonomski rast temeljen na proizvodnji, a ne samo na potrošnji. Uz to strane direktne investicije će poticati rast zapošljavanje i robnog izvoza što je ključno za smanjenje deficita robne razmjene i bolji životni standard hrvatskih građana. I kao treće što smo imali na umu u ovom Proračunu svjesni smo još uvijek visoke, ne još uvijek nego zaista visoke stope nezaposlenosti i nakon ljeta ponovno prisutnog rasta broja nezaposlenih. Dakle borba protiv nezaposlenosti je jedan od prioriteta ove Vlade i od prioritetnih ciljeva. Proračun za 2004. godinu podržava stoga programe za zapošljavanje. Četvrto, društvena odgovornost Proračuna vidljiva je u povećanim izdvajanjima za mirovine, za branitelje, za rodilje isto kao i otvaranje novih programa za socijalno ugrožene kategorije. U skladu s programom Vlade Republike Hrvatske Proračun potiče demografsku obnovu i čini prvi korak u borbi protiv demografske, teška je riječ devastacije, ali tu smo negdje blizu, hrvatskog društva. Nakon 1. srpnja ove godine povećat će se visina porodiljnih naknada i vratiti na razinu koja je postojala u 2000. godini. Sveukupno za ove namjene u Proračunu za 2004. godinu izdvojit će se 2 milijarde 576 milijuna kuna. 1,6 za dječji doplatak plus 1,04 za porodiljne naknade. Pravičniji tretman hrvatskih branitelja i vračanje njihova dostojanstva je dug koji svi mi imamo prema toj populaciji hrvatskog društva. Prema onima koji nisu žalili sebe kad nam je to najviše trebalo. Unatoč ograničenim mogućnostima Proračuna u ovom, ali i u idućim proračunima prepoznata su prava hrvatskih branitelja koja im pripradaju po propisima. Tako ćemo osim izdataka za mirovine i trajna prava branitelja što iznosi negdje oko 3,2 milijarde kuna u Proračunu osigurati i sredstva za povrat duga iz 1997. godine. Dakle još iz predprethodne Vlade u iznosu od 149 milijuna kuna. Konačno u Proračunu se jasno podupiru tijela državne uprave odgovorna za jačanje hrvatske sposobnosti u bržem približavanju Europskoj uniji. Ministarstvo europskih integracija je ministarstvo s najvećim relativnim porastom Proračuna, a porast je za 41,8% u odnosu na prošlu godinu. Svjesni važnosti političke i gospodarske diplomacije Ministarstvo vanjskih poslova imat će na raspolaganju 423 milijuna kuna što je bitan, značajan porast u odnosu na prošlu godinu. Povećanje efikasnosti pravnog i zakonodavnog sustava jedan je od najznačajnijih elemenata uspješnog uključivanja Hrvatske u Europske integracije. Osiguran je stoga i primjeren rast sredstava od 273 milijuna kuna raspoloživih Ministarstvu pravosuđa. Područja od posebno državnog skrbi još uvijek, mi ćemo predložiti i u novom zakonu koji se izrađuje da se ta područja zovu područja od posebnog državnog interesa jer smatramo da nije u redu da ih zovemo područja od posebne državne skrbi jer riječ skrb sugerira neku samilost prema nekome. Ja mislim da ta područja ne, ne zaslužuju nikakvu samilost nego naše poštovanje jer se na tim područjima branila Hrvatska. Prema tome mislim da u novom zakonu koji ćemo predložiti, predložiti ćemo da se zovu područja od posebnog državnog interesa. Već u ovom Proračunu prije donošenja novog zakona na kojemu radimo želim reći da smo poduprli ta područja sa 60 milijuna kuna i to na način da smo preuzeli povrat poreza na dohodak u državni proračun u ukupnoj sumi sredstava za sve jedinice lokalne samouprave u tim područjima. Znači za općine i gradove i time je povećano njima 60 milijuna kuna. Za znanost povećanje iznosi sa 2 milijarde 660 milijuna koje je bilo u prošloj godini na 2 milijarde 915 milijuna kuna što je povećanje od 9,1%. Svi smo svjesni da bez znanosti nema kompletnog i svekolikog društvenog razvoja i vjerojatno bismo svi željeli da, da je porast i veći prema znanosti. On iznosi 9,1% i plaća svojevrsni dakle takav postotak koji bismo željeli da je veći ne može biti veći jer plaćamo naravno cijenu svekolikoj situaciji u Hrvatskoj. Dužan sam reći isto tako da je bilo rasprava u javnosti da je Saboru smanjen proračun. Je, smanjen je proračun Saboru ne zbog toga kao što su neki pisali, kao što su neki javili zato što se Sabor riješio nekih izdataka pa bi netko i zlonamjerno mogao reći suvišnih. Ne, činjenica je da su bili izbori prošle godine i da je za trošak izbora u ovoj godini smanjen proračun Saboru. Dakle stvar je vrlo logična i vrlo jednostavna. I želim reći isto tako da smo u postupku spajanja ministarstava u kojemu su Hrvatske vode ušle u sastav Ministarstva poljoprivede, vodnog gospodarstva i šumarstva u tom postupku spajanja nismo previdjeli, ali još uvijek se ono ne vidi međutim radimo na tome i želimo da kroz Hrvatske vode započnemo ozbiljno sa projektom navodnjavanja, da se počne izrađivati projektna dokumentacija jer čini mi se da uz Autoceste, uz taj infrastrukturni, uz taj veliki povijesni infrastrukturni projekt koji mi je drago da ga svi skupa depolitiziramo jer on je bitan za Hrvatsku da jednako tako se uhvatimo u koštac i sa drugim velikim projektom, a to je navodnjavanje jer je sramota da Hrvatska koja ima, koja leži na vodi ima problema sa sušom kao što je bilo to prošle godine, a da zemlje koje nemaju vode kao što je Izrael sjajno rješavaju takve probleme. Želim reći isto tako budući da sam se vratio sinoć kasno iz Mostara, znam da je Sabor izrazio svoju sućut jučer na početku. Ja sam trebao imati prvi sastanak sa pokojnim predsjednikom Trajkovskim jučer ujutro i dok sam čekao stigla nas je ta strašna vijest. Koristim prigodu budući da sam bio i trebao biti prvi sugovornik njegov jučer da u ime Vlade i u ovoj prigodi izrazim našu sućut makedonskom narodu, Vladi, Sobranju na ovoj velikoj tragediji. Jučer sam posjetio i sveučilište i bolnicu u Mostaru i mi smo u Proračunu transparentno, mislim da je to već nešto što je započela i prošla Vlada, mi povećavamo to povećanje dakle ide u smislu potpore hrvatskom sveučilištu u Mostaru na 20 milijuna kuna što je puno više, nego što je prošla Vlada dala ili mogla dati isto tako za zdravstvene ustanove, za bolnicu, koju je započela investirati prošla Vlada nastavljamo to, želimo dakle podržati bolnicu i medicinski fakultetu izgradnju u Mostaru. Sve skupa smo ove godine predvidjeli i za neke još zdravstvene ustanove oko 30 milijuna kuna, kao i 15 do 20 milijuna kuna ovisno o projektima koji će još stići iz Bosne i Hercegovine. Realnost pretpostavki na kojima počiva i time ću zaključiti proračun za 2004. godinu, stvara pretpostavke za kvalitetnu fiskalnu i ekonomsku politiku u sljedećim godinama. Istovremeno sposobnost Vlade da unatoč značajnim financijskim ograničenjima počne provoditi obećanja i jamstva koja smo dali hrvatskim građanima pokazuje odgovornost i dosljednost i vjerodostojnost Hrvatske demokratske zajednice i njezinih koalicijskih partnera, dakle ove Vlade. i stoga proračun za 2004. godinu stvara dame i gospodo, realne pretpostavke da se Hrvatska pokrene. Vjerujem da ćemo uskoro, kad budemo raspravljali o proračunu za 2005. godinu moći s puno boljim optimističnijim brojkama izaći pred Hrvatski sabor. Ovdje još jedanput se želim vratiti na neke prigovore koji su se javili i u Saboru i u javnosti tijekom zadnjih dana kad smo raspravljali na Vladi i stavili u Sabor proračun. Pozdravljam činjenicu što prošla Vlada nije donosila proračun i mislim da to treba postati demokratski standard u vrijeme izbora se ne donosi proračun, nego se ostavlja jednoj drugoj Vladi da to donese. Ova Vlada je 60-tak dana na dužnosti i mislim da smo u vrlo kratkom roku uspjeli formirati, formulirati državni proračun na način koji najbolje odgovara u ovom trenutku komu se Hrvatska nalazi. Još jedanput ponavljam, najveća tranša otplate duga doći će ove godine. Toga smo bili svjesni i prošla i ova Vlada, i to su strašna ograničenja. Unatoč tome zadržavamo smanjujemo deficit na konsolidirane središnje države 4,5%, što mislimo u odnosu na bruto domaći proizvod što mislim da je bitan, bitna odlika ovog proračuna i odlučnosti ove Vlade da se uhvatimo u koštac sa sređivanjem javnih financija. Hvala na pozornosti.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda. Poštovani zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade. Ja ispravljam navode koje je gospodin premijer iznio u svom izlaganju, a kojih je više u odnosu na ono što piše u tekstu državnog proračuna kojega smo ovdje dobili. Netočan je navod da se zaustavljaju nepovoljni trendovi. Nepovoljni trendovi su po meni povećanja, a ne smanjenje kreditne aktivnosti jednoj zemlji. Povećanje, a ne smanjenje bruto društvenog proizvoda. A ovdje se planira smanjenje s 4,3 na 3,2. Pozitivan trend je smanjenje stope inflacije, a ne povećanje stope inflacija, kao što se to navodi u prijedlogu proračuna. Pozitivan trend je smanjenje kamata, a ne povećanje kamata. Gospodin premijer također navodi netočno da se ovim proračunom započinje realizirati, počinje realizirati predizborna obećanja dana u jamstvenoj kartici. Nažalost, u samome tekstu proračuna..
Kolega molim vas radi vremena zaključite.
Samo da kažem.
Radi vremena, molim vas, držimo se, ima ispravak traje jednu minutu. To ćete govoriti, kad dođe vrijeme. Ispravak traje jednu minutu, ja moram na taj način postupati. Hvala lijepa. Također ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Radimir Čačić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Sasvim konkretno. Gospodin premijer je spomenuo zaduženje koje će doći na naplatu 330 milijuna vezano na HBOR, a nije spomenuo istovremeno i 235 milijuna koji će se trošiti ove godine iz istog tog kredita, prema tome, netočan je navod. Spomenuo je milijardu i 121 milijun kuna koji će biti isplaćeni, odnosno već jesu, nadam se ove godine za radove izvršene u posljednjim mjesecima prošle. To naravno nije nikakav preneseni dugo, to je redovno plaćanje. Što se tiče područje od posebne državne skrbi, samo mala napomena, to je naziv koji je HDZ-ova Vlada dala, ali slažem se ovo je bolji naziv. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Molim ministra Vlade, gospodina Šukera, ministra financija da obrazloži dodatno prijedlog proračuna.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo zastupnici. Pa mislim da već nakon ovih ispravaka ipak treba krenuti s obrazloženjem ovog proračuna u ekonomsko okruženje u kojem je ovaj proračun rađen. Jer određeni makroekonomski pokazatelji i planovi koji su projicirani u ovom proračunu ne mogu se istresti iz rukava, i oni nisu posljedica dobrih volja ili želja onih koji kreiraju i rade proračun, jer kad bi to bilo tako, onda taj proračun bi vjerojatno izgledao sasvim drugačije. No, ima nešto što niti jedna politika, niti jedna politička opcija ne može osporiti, a to su službeni podaci kako Državnom zavodu za statistiku tako i Hrvatske Narodne banke. A oni ukazuju da je nažalost, po prvi puta nakon prve polovice 1999. godine gospodarske aktivnosti u Hrvatskoj bilježe pad, i to je ono što je uvjetovalo da određene projekcije proračuna budu takove kakove jesu. Tako industrijska proizvodnja bilježi usporavanje od srpnja 2003. godine, te tijekom studenog 2003., i tijekom siječnja 2004., gdje je na međugodišnjoj razini siječanj 2004., siječanj 2003. manjak za 1,5%, a studeni 2003., studeni 2004. manjak za 0,4%. Trgovina na malo također bilježi značajno usporavanje tijekom 2003. godine, jer primjerice u 2002. rast je bio 13,2%, a u prošloj godini rast trgovine na malo iznosio je 5%. Treba spomenuti također da je nakon listopada 1999. godine prvi put tijekom prošle godine zabilježena negativna međugodišnja stopa rasta u trgovini na malo. Građevinarstvo je kao vrlo važna industrijska grana i grana koja doživljava itekakve potpore direktne iz državnog proračuna i izvanproračunskih fondova, bilježi također usporavanje u drugoj polovici 2003. godine. Dakle, svi značajni pokazatelji ekonomske aktivnosti su pokazivali usporavanje krajem studenog 2003. godine, dok zadnji put kad je Hrvatska imala negativni trend rasta, to je bila prva polovica 1999., dok je četvrti kvartal 1999. bilježio obrnuti proces od četvrtog kvartala 2003. godine, dakle četvrti kvartal 1999. je bilježio uzlazni proces, a četvrti kvartal 2004. nažalost negativni. Efekti usporavanja ekonomskih aktivnosti i prema svim ekonomskim zakonitostima se prenose i u 2004. godinu i stoga je logično projekcija rasta bruto domaćeg proizvoda od 3,2%, koji odraz stvarne dinamike ekonomskih kretanja iz prošle godine, a ne želja sadašnje Vlade. Jer da bi to išlo po željama, onda bi vjerojatno ovaj rast bio sasvim drugačiji no neke stvari, neke ekonomske zakonitosti se ne mogu izbrisati i ne mogu se tako lako preskočiti. Isto tako, njihov pozitivan i negativan efekat se ne može u jednom vrlo kratkom vremenu niti izbrisati niti zanemariti. Projekcija realnog rasta bruto domaćeg proizvoda od 3,2% za 2004. godinu je kredibilan i jasan je signal svim investitorima da će Hrvatska u 2004. godini zabilježiti ekonomski rast u svojim realnim mogućnostima. Ovo realnim mogućnostima posebno naglašavam zbog nekih stvari koje ću objasniti u daljnjem tijeku svog izlaganja, te da Vlada u tom pogledu ima vrlo realna očekivanja što je na kraju krajeva pozitivno ocijenjeno kao od međunarodnih financijskih krugova tako i od većine domaće stručne javnosti. Vanjski dug i platna bilanca nešto što nije nebitno, nešto što nije zanemarivo itekako bitno jer i vanjski dug i platna bilanca ima itekakav utjecaj na rast bruto domaćeg proizvoda jer i tekuća platna bilanca i vanjski dug su itekako u proteklim godinama utjecale kako na rast bruto domaćeg proizvoda tako i na njegovo smanjenje pa tako ćete vidjeti kad je najveći bio rast bruto domaćeg proizvoda onda ćete vidjeti da je tekuća platna bilanca te godine bilježila najveći deficit od 8,5%. Prema tome, ne može se gledati odvojeno rast vanjskog duga i platna bilanca od rasta bruto domaćeg proizvoda. Dakle, usporavanje gospodarskih aktivnosti proračun za 2004. godinu donesen je okolnostima zabrinjavajućeg visokog vanjskog duga koji je krajem 2003. godine dosegao 23,6 milijardi. Dakle, vanjski dug je tijekom 2003. godine porastao za 8,2 milijarde od čega možemo reći da je na efekat slabljenja dolara u odnosu na euro otpada 2,5 milijarde dolara uz zabrinjavajuću razinu vanjskog duga Hrvatska se nalazi i u visokoj zoni deficita platne bilance te se očekuje deficit platne bilance oko 6,4 bruto domaćeg proizvoda. U tom okolnostima Hrvatska se nalazi u potencijalnoj opasnosti istovremeno postojanja visokog fiskalnog deficita i visokog deficita platne bilance. Kad govorimo o kretanju ta dva deficita u odnosu na bruto domaći proizvod moramo istaknuti da je brži gospodarski rast uvijek bio povezan sa porastom vanjskog duga i platne bilance što sam već rekao u uvodnom dijelu i to se može pogledati i prema ovome grafikonu pa ćete vidjeti da ovo crveno je platni deficit a ova crta je rast bruto domaćeg proizvoda. Usporavanje gospodarskih aktivnosti treba također iskoristiti i za preslagivanje i restruktuiranje koje će omogućiti gospodarski rast u idućim godinama da se ne potiče samo iz osobne i državne potrošnje i to je jedan od osnovnih ciljeva koji se želi postići sa ovim proračunom. Poticanje ekonomskog rasta Vlada će poticati ekonomski rast na načelima poticanja domaće proizvodnje izvoza te poticanje stranih direktnih investicija u proizvodnju. Ovo bih želio naglasiti poticanje direktnih stranih investicija u proizvodnju jer oni imaju višestruki značaj. S jedne strane hrvatska država se ne mora zaduživati, ne mora se povećati kako vanjski tako domaći dug za poticaje proizvodnje. Dakle, dolaze sredstva koja će otvoriti nova radna mjesta i na takav način i povećati bruto domaći proizvod i sve a trošak države praktički tu nikakav osim što se moraju stvoriti određeni preduvjeti za to što nažalost u ovom trenutku u Hrvatskoj nije jer kad pogledate nažalost direktne investicije u Hrvatsku zadnjih pet godina praktički stagniraju ili imaju vrlo male razlike na međugodišnjoj razini. Inflacija Hrvatska je u listopadu prošle godine obilježila deset godina niske inflacije i makroekonomske stabilnosti što je dokaz odgovornosti Republike Hrvatske prema hrvatskim građanima i dokaz kredibiliteta u svijetu koji je potvrdila kod svih međunarodnih financijskih institucija. Ova hrvatska Vlada će ostati dosljedna tom davno određenom cilju i nastaviti ekonomsku politiku koja će za jedan od primarnih ciljeva imati zadržavanje makroekonomske stabilnosti. Ovaj proračun u potpunosti zadovoljava dugoročni cilj što se očituje kroz smanjenje deficita državnog proračuna u 2004. godini. U 2004. godini očekujemo i rast cijena od 2,4% koliko iznose i projekcije Hrvatske narodne banke. Dakle, usporedivi podaci. Proračunski rashodi Povećanje socijalnih davanja u ovom proračunu zadovoljava sve ključne socijalne skupine, umirovljenike, rodilje, branitelje u skladu s programima Vlade Republike Hrvatske koja garantira veću socijalnu osjetljivost ovaj proračun potiče demografski oporavak kao i pravičniji tretman hrvatskih branitelja. Ono što bih na kraju želio reći gospodin predsjednik Vlade doktor Sanader se dotaknuo toga, no iz određenih ispravka netočnih navoda evidentno je ipak da se određene stvari moraju pojasniti a to su prenesene obaveze iz 2004. godine. I to bi načelno rekao nešto prije nego što počnem govoriti o prenesenim obvezama a to je da će ova Vlada i Ministarstvo financija nastojati da izvršenje proračuna bude u okvirima po svim pozicijama kako to donese ovaj Hrvatski sabor jer nitko nema pravo mijenjati ono što je visoki dom donio. Ne može nitko reći da je ministar financija u pravu ali da je državni interes drugačiji. Koji je to državni interes koji je suprotan od onoga što je po zakonima koje je ovaj visoki Sabor donio... [[Pljesak!]] Dakle, jedan od osnovnih prioriteta ove države je uvođene reda u državne financije. Toliko spominjane Hrvatske autoceste. Vi danas u prijedlogu za raspravu uz prijedlog proračuna imate i prijedlog financijskih planova, prihoda i rashoda izvanproračunskih fondova. Tako je prošle godine isto Sabor usvojio prilikom donošenja proračuna za 2003. godinu plan prihoda i rashoda Hrvatskih autocesta na nivou 5,4 milijarde. I sada ono što je najbitnije. 3. studenog je Nadzorni odbor donio izmjenu plana prihoda i rashoda a kasnije su se na Vladi išli dokumenti prema Vladi od Ministarstva obnove i razvitka pozitivno mišljenje za plan građenja a ne plan prihoda i rashoda. Dakle, Nadzorni odbor je izmijenio plan prihoda i rashoda koji je usvojio ovaj Sabor. Na Vladu je došao materijal oko izmjene plana građenja gdje je Ministarstvo obnove i razvitka dalo pozitivno mišljenje, Ministarstvo financija je dalo negativno mišljenje i Vlada je usvojila taj plan. Dakle, nije riječ o radovima koji su izvršeni u 10., 11. i 12. mjesecu i po ugovornim obavezama će biti plaćeni u 2004. godini jer da su ti radovi bili u okviru 5,4 milijarde koliko je usvojio ovaj visoki dom onda bi Hrvatske autoceste u slijedeću godinu za onaj dio neisplaćenih radova imali preneseni višak prihoda i iz tih sredstava bi platili to. Međutim, s obzirom da su i Hrvatske ceste u deficitu opće države, da one imaju ograničenu mogućnost zaduživanja Hrvatske ceste su stoga osnova ove godine morale smanjiti svoj plan prihoda i rashoda za milijardu kuna jer bi probile kako deficit planiranih Hrvatskih autocesta od 1,8% tako je planirani deficit hrvatske države od 4,5% i to je nešto što je nedopustivo. Dakle, zašto ove prenesene obaveze imaju značaj? Iz jednog razloga što da su bile proknjižene sukladno Zakonu o proračunu i ostalim zakonskim propisima u 2003. godini onda deficit 2003. godine ne bi izgledao onako kako se prikazuje. Isto tako deficit 2004. godine bez ovih obaveza koje terete proračun 2004. godine ne bi bio 4,5%, neka se zadrže ostali rashodi, nego bi bio na nižoj razini. I, ovo nije gospodo rečeno na pamet, ovo nije rečeno kao alibij Hrvatske demokratske zajednice da nešto ne može izvršiti, ovo je rečeno temeljem i razgovora i konzultacija kako sa međunarodnim financijskim institucijama tako i sa domaćima. Za mnoge stvari jednostavno se nije znalo, kredit HABORA, radi se o tome da 2001. Ministarstvo obnove i razvitka potpisalo ugovor sa HABOR-om za obnovu u iznosu od milijardu i 600 milijuna kuna. Ali na način da se radovi u 2002. od 670 milijuna kuna, radovi od 2003. od 540 milijuna kuna ne knjiže te godine kao rashodovna stranka Ministarstva obnove i razvitka nego da se ti radovi plaćaju direktno izvođaćima sa iz HABORA. Dakle, te godine, toga troška kada je on stvarno nastao i kada se on po svim pozitivnim zakonskim propisima u Republici Hrvatskoj morao knjižiti kao trošak proračuna i opet bi utjecao na deficit tih godina, nije knjižen. Dapače, sjetite se pompoznog najavljivanja kako je Vlada uspjela smanjiti planirani deficit 2002. sa 6,8 na 4,8. I što se događa 2004. godine, dolazi prva tranša kredita, zapravo prošle godine je bilo 200 milijuna, dolazi prva tranša kredita od naplatu od 300 milijuna kuna, ona ove godine opterećuje rashode Ministarstva obnove i razvitka i kolegi Kalmeti automatski za taj iznos je smanjenja mogućnost ove godine jer ne mogu rashodi rasti s obzirom na planirane prihode, s obzirom na planirani deficit, ne mogu rasti koliko se god tko sjeti. Ali ja bih htio reći, onih neutrošenih 230 milijuna je ova Vlada ove godine sukladno pozitivnim zakonskim propisima uvrstila u rashodovnu stranu proračuna Ministarstva obnove i razvitka, samo da dokažemo da ne želimo voditi istu politiku i to će saborski zastupnici ove godine znati da je ta zadnja tranša kredita iz HABORA uvrštena u rashodovnu stranu Ministarstva obnove i razvitka. Tu bih također htio reći i program obnove Hrvatskih željeznica, vjerojatno najaktualnija i najvruća tema zadnjih dana. Lako je bilo prošle godine u 7. mjesecu donesti program, potpisati ugovore, pa kako to bude sljedeće godine, neka bude. Između ostalog je bilo rečeno da se planira i povećanje trošarina za 30 lipa. No, u tom trenutku se nije znalo niti kakva će biti proračunska godina, kakvo će biti ostvarenje proračuna za 2004. godinu i ono što je najbitnije, kako svaka firma, tako i država ima svoj investicijski potencijal. Ima sredstva, masu sredstava koje može utrošiti za investicije. Bez obzira da li su to sredstva iz zaduživanja ili su to sredstva iz tekućih prihoda. Ali je najbitnije da ona u datom momentu opterećuju rashodom proračun i opterećuju ove zadane pokazatelje prilikom izrade državnog proračuna. I prema tome, vrlo teško je i nemoguće, praktički sve ove obaveze da bi i bivša Vlada ispoštivala svoj program modernizacije Hrvatskih željeznica jer jednostavno bilo financijski nemoguće osigurati ta sredstva jer za to bi se stvarno trebalo biti mađioničar. I budite uvjereni da ova Vlada ima itekakvu osjetljivost koliko je HŽ bitan kako u prometnoj infrastrukturi a isto tako i investicije u HŽ-u koje bi preko 60% praktički trebala raditi domaće firme, što bi to značilo i za rast bruto domaćeg proizvoda i za rješavanje problema nezaposlenosti. Dakle, na kraju, planirani deficit središnje države je 2,7% bruto domaćeg proizvoda ili 5,4 milijarde. Planirani je deficit od Hrvatskih cesta i Hrvatskih cesta je 1,8, ili 3,56 milijardi ili sve ukupno 4,5 milijarde. I uzmite da nemate ovih milijardu kuna neplaćenih iz prošle godine, onda bi Hrvatske ceste da ostanu na istom obimu poslova koji će napraviti ove godine iz raspoloživih sredstava imale deficit manji za skoro 0,7% ili bi se tih 0,7% moglo preusmjeriti recimo, na primjer za Hrvatske željeznice. Jer da imamo mogućnost 0,7% više potrošiti, ta srestva smo mogli usmjeriti u Hrvatske željeznice. I ponavljam ono što želim reći koji su glavni ciljevi ove Vlade na kraju. Prvo je uvesti red u javne financije, uvesti potpunu javnost u javne financije, tako da hrvatski građani vide kuda idu njihovi novci, ustrojiti državnu riznicu. Bez ustrojavanja državne riznice ne možemo govoriti o racionalnom korištenju proračunskih sredstava, ne možemo govoriti o racionalnom korištenju sredstava naših poreznih obveznika. Ustrojiti unutarnji nadzor, nešto što će kontrolirati trošenje državnog proračuna kako na nivou države u Ministarstvu financija tako interne kontrole po svim proračunskim korisnicima da i oni tijekom godine reagiraju ako se dogodi nešto što nije sukladno sa zakonom i da se to na vrijeme spriječi. Dakle, da na kraju ponovim koji su glavni ciljevi proračuna za 2004. godinu. Zadržavanje makroekonomske stabilnosti, smanjenje deficita državnog proračuna, gospodarski rast, održavanje niske inflacije, zaustavljanje rasta nezaposlenosti, povećanje socijalnih, mirovinskih i braniteljskih davanja, dovršavanje infrastrukturnih objekata i aktivna proeuropska politika. I htio bih samo na kraju ponoviti ono što sam rekao na početku. Svi ovi zadaci se mogu ostvariti u onom obijmu i onom obliku u kojem su zatečeni u kakvom makroekonomskom okruženju su zatečeni. To nisu zadaci i podaci koji mogu biti isisani iz prsta, ili streseni iz rukava, nego jednostavno zadane veličine koje se mogu u onom datom momentu ostvariti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika gospodni zastupnik Damir Kajin.
Poštovni gospodine predsjedniče, poštovana gospodo zastupnici. Poslovnik je povrijeđen u čitavom nizu odredbi od 209. na dalje, čitava glava o održavanju reda na sjednicama. A tiče se sljedećeg. Očigledno je da su predlagači proračuna, ja razumijem da je za to bilo i potrebe iskoristili znatno više od onih uobičajenih 30 minuta. ... [[Govornik se ne razumije.]] kontekstu, analogije radi, molim da se i predsjednicima klubova omogući da o proračunu raspravljaju 20 minuta.
Hvala lijepa. Kolega Kajin, ne radi se uopće o nikakvoj povredi Poslovnika. Članak 209. govori o zastupnicima koji zatraže po povredi Poslovnika, kada im se treba dati riječ itd. A po članku 211. predlagatelj, odnosno predstavnici predlagatelja kjoe on odredi mogu govoriti u uvodnom izlaganju na početku rasprave najdulje 30 minuta. Na kraju rasprave 30. U bilo kojem trenutku mogu govoriti 10 minuta. Dakle, nije taj rok prekoračen. Jer predlagatelji plurali mogu govoriti svaki od njih po 30 minuta koje on odredi. To je tako gospodo. Takav ste Poslovnik izglasovali. Povreda Poslovnika zastupnik Tomčić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvažavajući značaj ove teme, državni proračun je jedna od najvažnijih tema koju Sabor raspravlja, nisam protestirao na članak 211. Ali ja vas molim da povućete svoju izjavu jer niste u pravu. Prema članku 211. svi predlagatelji zajedno mogu govoriti pola sada na početku i pola sata na kraju. A kada se jave u tijeku rasprave po 10 minuta. Ja vas molim da ova vaša izjava ne bi izazvala nekakvu zabunu u budućem radu Sabora. Hvala vam lijepa.
Pa ja nisam ništa drugo ni rekao, nego sam citirao tu odredbu Poslovnika. Idemo na ispravke netočnih navoda. Poštovani zastupnik Davorko Vidović.
Ispravljam netočan navod gospodina Ministra Šukera koji kaže da ovaj Proračun jamči veća socijalna prava posebno umirovljenicima i da je u skladu sa pronatalitetom politikom. Baš obrnuto gospodine ministre ovaj Proračun definitivno umanjuje pravo umirovljenka jer je prošle godine za mirovine potrošeno 22 milijade 641 milijun kuna, a vi ove godine planirate 2 milijarde i 600 milijuna kuna. To znači smanjenje mirovina, a dabi se održalo samo 4% i da bi 2% novih korisnika treba milijardu i 300 miliona više, dakle da imamo istu razinu kao prošle godine. I što se tiče djece doplatak za djecu smanjujete za 40 milijuna kuna rodiljne naknade svega za 7 milijuna kuna za 3 milijuna kuna povećavate. Na koji način. Brojke govore upravo obrnuto od ovoga što ste rekli.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Radimir Čačić.
Hvala lijepa. Evo po 56 jubilarni put. Financijski plan je donio SAbor, deficit je definirao Sabor, vlada je dodnjela odluku o planu građenja. SVe to smo proveli na sastanku sa premijerom i ministar finanicja. I potpuno je jasno da isti takav proces u skladu sa dogovorom sa MMFom pod točkom contractin labilitis će biti napravljeni ove godine. Hvala lijepa.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Josip Leko.
Gospodine predsjedniče, tvrdnja gospodina ministra financija da nitko nema pravo ne provoditi ono što Sabor donese je u neskladu sa činjenicom upravo predloženog Proračuna za ovu godinu. Naime u prijedlogu Zakona o izvršenju proračuna u članku 37. doslovno piše, nisu se primjenile odredbe članka 9., 19., 26., 28. i 29. Zakona i proračunu. Drugim riječima, nije izrađen proračun u skladu sa Zaknom o proračunu pa nemamo projekciju proračuna za sljedeće dvije godine. I izvršenje proračuna za prethodnu godinu. Time je ta tvrdnja netočna. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospodin poštovani zastupnik Zlatko Kramarić.
Lijepo je čuti od ministra financija gospodina Šukera da ova Vlada će raditi bitno drugačije, odnosno da neće donositi nikakve odluke mimo SAbora Republike Hrvatske. ali onda bi sukladno toj logici bilo dobro da sam ministar financija upozori premijera da jučern ije mogao dati nikakva obećanja u Mostaru o povećanju proračuna za 20 milijuna prije neto što to isto takvu odluku donose Hrvatski sabor. Ili jednom možda ako već premijer zna da će prejudicirati zapravo našu odluku. Mi još takvu odluku nismo donjeli. Hvala.
Hvala. Ispraavka netočnog navoda poštovani zastupnik Slaven Letica.
Poštovani predsjedniče Šeks, poštovani predsjedniče Vlade. Da bi se kultivirala pojmovna stegovnost ili terminološka disciplina u zakonodavnom Domu uz izražavanje zadovoljstva sa osnovnom intonacijom izlaganja ministra financija. Nakon što je opisao kako je nadzori odbor hrvatskih cesta opako se digao iznad ovlasti ovoga SAbora. kazao je da je to nedopustivo. REkao je to je nedopustivo. To je pogrešan navod. Radi se o nečemu što je zakonski zabranjeno. I što je zakonski kažnjivo. Hvala lijepa.
Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Jelena Pavičić Vukičević.
Hvala lijepa. Evo ispravila bih netočan navod uvaženog ministra gospodna Šukera. U svezi sa izosatlom modernizacijom Hrvatskih željeznica. Naime, uvjerenja sam da se zapravo ne radi o nemogućnosti već da se radi o programskoj orijentaciji državnog proračuna za 2004. godinu. Da se ne radi o nedostatku financijskih sredstva, već da se radi o nedostatku želje i programa da se financira takva modernizacija. Naime, ako jedinica lokalne samouprave kao grad Zagreb. U programskim ciljevima stoji da je program i cilj razvoj prometne infrastrukture.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Netočno je tvrdnja.
Povreda Poslovnika. Pardon. Gospođa Marija Bajt.
Gospodine predsjedniče, poštoavna kolegica prema članku 209. Poslovnika Hrvatskog sabora nije ispravila netočan navod nego je iznosila svoje mišljenje. Hvala.
To je točno, ali šta ćemo. Izvolite kolega Stazić.
Netočna je tvrdnja ministra Šukera da bivša vlada ne bi izvršila plan modernizacije željeznica. Jer da bi za to trebala biti međioničar. To je netočno. Bivša vlada započela je neke infrastrukturne projekte kao što su izgradnja cesta i uspješno ih je provodila. Bivša vlada planirala je modernizaciju željeznica i uspješno bi provela i taj projekt. I zato ne bi trebala biti mađioničar kao što tvrdi ministar Šuker, zato samo treba biti odgovoran i sposoban. To je pitanje odluke., dali se hoće ići na modernizaciju željeznica ili se neće ići u modernizaciju željeznica. To nije stvar mađioničarstva to je stvar volje.
Hvala lijepa. Dame i gospodo idemo na izvješća odbora. Idemo redom. Žele li izvjestitelji Odbora za zakonodavstvo. Da, predsjednik Odbora gospodine Boras.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospdoine predsjedniče Vlade, ministri kolegice i kolege. Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora na 5. sjednici održanoj 25. veljače 2004. godione, raspravljao je o prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu. Koji je predsjedniku Hrvatksog sabora podnjela Vlada Republike Hrvatske podnjela aktom od 18. veljače. Odbor za zakonodavstvo podupire donošenje državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu. Istodobno Odbor predlaže da Hrvatski sabor dade suglasnost na financijske planove za 2004. godinu i to. Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, Hrvatskog zavoda zazapošljavanje, Hrvatskih voda, Hrvatskih autocesta. Hrvatskih cesta, Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatskog fonda za privatizaciju, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Nadalje, Odbor se ne protivi da državni proračun i odluku o davanju suglasnosti stupe na snagu danom objave. I kao treće istodobno, Odbor predlaže Hrvatskom saboru donjeti sljedeći zaključak. Ovlašćuje se stručna služba Hrvatskog sabora da zajedno sa predstavnicama predlagatelja obavi redakciju teksta državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu. prije njegove objave u Narodnim novinama. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Želi li predsjednik Odbora za financije i državni proračun. Da, predsjednik Odbora zastupnik Šime Prtenjača. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospdoine predsjedniče hrvatske Vlade, ministri, kolegice i kolege. Evo Odbor je raspravio o ovoj aktualnoj temi, očito je da je izrada proračuna tekla između zatečenog stanja i ciljeva u 2004. godini pa otprilike tako je rasprava tekla što ćemo sada vidjeti i na odboru. Dakle jedno je bila rasprava u području opravdanja i ciljeva i ostvarenja ciljeva u 2004. godini, a druga rasprava o zatečenom stanju međutim bez izdvojenih mišljenja napominjem, što ćemo vidjeti na kraju. Rasprava je bila oko Prijedloga Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu, zatim izvanproračunskih fondova i to slijedom: Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, Hrvatskih voda, Hrvatskih autocesta, Hrvatskih cesta, Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka i Hrvatskog fonda za privatizaciju te prijedlog plana prihoda i rashoda Državnog proračuna i izvanproračunskih fondova nekonsolidirano za 2004. godinu kao i istih konsolidirano za 2004. godinu. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora raspravio je na drugoj sjednici održanoj 24. veljače Prijedlog Državnog proračuna RH za 2004. koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada RH od 18. veljače 2004. godine. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora na temelju svoje nadležnosti iz članka 65. Poslovnika Hrvatskoga sabora raspravljao je o Prijedlogu Državnog proračuna RH za 2004. godinu kao matično radno tijelo. Uvodno je predstavnik Vlade RH istaknuo kako je Prijedlog Državnog proračuna za 2004. godinu razvojan i socijalan te da zadovoljava sve komponente socijalnih davanja. Ujedno je njime osiguran nastavak investicija pojedinih projekata u cestogradnji, stanogradnji, prometnoj infrastrukturi. Posebno je naglašeno da se proračun za ovu godinu temelji na očekivanom rastu bruto nacionalnog dohotka od 3,2%, prosječno inflacije oko 2,5% te ranije najavljenom deficitu konsolidirane središnje države od oko 4,5% bruto nacionalnog dohotka. Najveći problem pri izradi ovogodišnjeg proračuna predstavljale su obveze u iznosu od oko 6,5 milijardi kuna prenesena iz prošle godine kao i otplata 16,8 milijardi kuna i to 11,3 milijarde domaćeg i 5,5 milijardi inozemnog duga te 4,5 milijarde duga kamata. Osnovni cilj proračuna za 2004. godinu je zadržavanje makroekonomske stabilnosti te fiskalna konsolidacija kroz smanjenje proračunskog deficita opće države u odnosu na prethodnu godinu. Prvi kvantitativni cilj proračuna je deficit konsolidirane središnje države u iznosu od 9 milijardi kuna i to oko 4,5% bruto nacionalnog dohotka pri čemu je deficit samog državnog proračuna oko 2,7% GDP-a ili 5,4 milijarde kuna dok je Hrvatske autoceste, Hrvatske ceste, Državna agencija za sanaciju banaka, Hrvatski fond za privatizaciju u deficitu oko 1,8% bruto nacionalnog dohotka ili 3,5 milijarde kuna. Nakon tog uvodnog izlaganja predstavnika Vlade u raspravi su iznijeta sljedeća mišljenja, primjedbe i prijedlozi. Prvo, iznijeto je mišljenje kako se prilikom izrade Prijedloga Državnog proračuna za 2004. godinu nije trebalo toliko pozivati na ugovorne obveze iz prethodne godine koje su prenijete u 2004. godinu u iznosu od oko 6,5 milijardi kuna kao na jedan od glavnih ograničavajućih faktora koji je smanjio Vladi RH manevarski prostor prilikom izrade Prijedloga Državnog proračuna za 2004. godinu. Takav pristup nije dobar jer prilikom rasprave i donošenja svakog proračuna dolazi do konflikta interesa, međutim prošlost ne bi trebala nikome biti isprika za nerealizirane pojedine programe posebno gospodarskih programa. U tom kontekstu upozoreno je da su prenesene obveze iz 99. u 2000. iznosile oko 2 milijarde kuna. Iz prijedloga proračuna za ovu godinu izostavljen je prikaz fiskalne projekcije za naredno razdoblje što smo i prije čuli, 2005. i 2006. Pored toga u proračunu za ovu godinu nisu iskazani planski podaci za prethodnu godinu što smo isto tako čuli, tako da nema mogućnosti komparacije predloženih iznosa za ove godine sa prethodnom godinom. U protekle tri godine zabilježena je vrlo pozitivna tendencija gospodarskog rasta na kojoj se temelji i proračun iz 2004. godine. Naime ovaj proračun je proračun kontinuiteta u sadržajnom smislu jer nije bilo moguće u postojećim uvjetima napraviti neke veće iskorake niti na prihodovnoj strani niti na rashodovnoj strani proračuna. Upozoreno je da su sredstva za poticanje gospodarskog razvoja znatno smanjena u odnosu na prošlu godinu tako da će se smanjiti i subvencije trgovačkim društvima, upitna je i sudbina započetih razvojnih projekata u 2003. godini financiranih iz sredstava Fonda za regionalni razvoj RH, Fonda za razvoj i zapošljavanje HBOR-a budući su njihova sredstva također manja u odnosu na prošlu godinu. Ujedno je naglašeno da regionalni razvoj nije u dovoljnoj mjeri zastupljen u ovom proračunu. U predloženom proračunu za ovu godinu izvoz roba trebao bi imati apsolutni prioritet, a sredstva za simuliranje izvoza trebala bi biti znatno veća od planiranih sredstava. U svezi porezne politike iznijeto je mišljenje da poreznu politiku ne bi trebalo restrukturirati tvrdeći da je postojeći porezni sustav razoren već bi ga trebalo nadograđivati s ciljem poboljšanja njene efikasnosti. Iako je u obrazloženju Državnog proračuna za 2004. godinu rečeno da se Hrvatskom saboru smanjuju rashodi za 24,5% što predstavlja uštedu od oko 43,6 milijuna kuna u odnosu na izvršenje u prethodnoj godini što su u 2003. održani izbori, izražena je bojazan da se tako veliko smanjenje sredstava za Hrvatski sabor u ovoj godini može značiti dalje, odnosno može značiti marginalizaciju i ulogu Parlamenta u Republici Hrvatskoj. U ovogodišnjem proračunu treba posebnu pozornost posvetiti gospodarskom razvoju krajeva koji su ratom opustošeni tzv. područjima od posebne skrbi kao i razvoj otoka jer spadaju u istu kategoriju. Proračun za ovu godinu treba podržati budući da je on razvojan i socijalan i maksimalno usklađen s realnim mogućnostima. Posebno je podržano opredjeljenje Vlade RH da nastavi izgradnju kapitalnih infrastrukturnih projekata za što su u Ministarstvu mora, turizma, prometa i razvitka predložena sredstva oko 803 milijuna kuna ili viša za oko 23,1% u odnosu na izvršenje sredstava u 2003. godini. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova, 7 glasova za, 2 protiv i 1 suzdržan odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu te sljedećih odluka: Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan za 2004. godinu Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje, Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan za 2004. Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje, Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan za 2004. godinu Hrvatskom zavodu za zapošljavanje, Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan za 2004. godinu Hrvatskim vodama, zatim Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan za 2004. Hrvatskim autocestama, Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan za 2004. godinu Hrvatskim cestama, zatim Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan za 2004. godinu Hrvatskoj državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka te Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan za 2004. Hrvatskom fondu za privatizaciju. Zahvaljujem lijepo, dakle nije bilo izdvojenih mišljenja.
Hvala lijepa. Predsjednik Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Petar Selem.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodo predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskoga sabora razmotrio je na svojoj sjednici 24. veljače 2004. Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske. Odbor je pitanje razmotrio kao zainteresirano radno tijelo. Uvodno obrazloženje podnijeli su predstavnici predlagatelja. Sudionici rasprave ukazali su na metodološke teškoće, uspoređivanju Prijedloga državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu s odgovarajućim dokumentima za 2003. godinu, i to uslijed promjene u broju odnosno organizaciji ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, posebno s planiranim a posebno s ostvarenim iznosima za proteklu godinu. Zbog toga je moguće i različita ocjena kretanja sredstava za pojedine proračunske korisnike u odnosu na 2003. godinu, pogotovo s obzirom na to što predlagatelj nije s dovoljno analitičke razrade pratio ove promjene. Nakon rasprave, u kojoj su sudjelovali članovi Odbora, predstavnici predlagatelja i pojedinih korisnika, članovi Odbora većinom su glasova utvrdili sljedeći zaključak: Predlaže se Hrvatskom saboru donošenje državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu u obliku izrađenom od strane predlagatelja. Hvala.
Zahvaljujem. Predsjednik Odbora za gospodarstvo, razvoj i obnovu Gordan Jandroković, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatkog sabora, poštovani ministri, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu Hrvatskog sabora na 3. sjednici održanoj 24. veljače 2004. godine razmotrio je Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu s pripadajućim prilozima koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 18. veljače 2004. godine. Odbor je temeljem članka 140. Poslovnika Hrvatskog sabora o navedenom Prijedlogu državnog proračuna s pripadajućim prilozima rspravljao u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. Nakon uvodnog izlaganja predstavnika predlagatelja u raspravi koja je uslijedila većina članova Odbora zauzela je stajalište po kojem je ovaj prijedlog državnog proračuna razvojni i socijalni a napravljen je u skladu s objektivnim mogućnostima njegova izvršenja. Proračun podržava makroekonomsku stabilnost i fiskalnu konsolidaciju opće države. U raspravi je ukazano na pozitivan trend koji se očituje u smanjenju deficita državnog proračuna s napomenom da je navedeni trend otežan zbog prenesenih obveza iz 2003. godine. U daljnjem tijeku rasprave postavljeno je pitanje ubiranja trošarina, statusa Hrvatskih željeznica, financiranja Fondova područne i lokalne samouprave, Fonda za zapošljavanje te rasta kamata na trezorske zapise. Nakon provedene rasprave, Odbor je jednoglasno 8 glasova za odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu te pripadajućih odluka. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Predsjednik Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost gospodin Ivan Jarnjak.
Poštovani gospodine predsjedniče, članovi Vlade, kolegice i kolege. Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost u nastavku 2. sjednice održane 25. veljače 2004. godine razmotrio je prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu koji je Hrvatskom saboru podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 18. veljače 2004. godine. Raspravom je obuhvaćen isključivo dio prijedlog državnog proračuna koji se odnosi na Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo obrane te dijela sigurnosnog sustava. Predstavnik Vlade u svom izlaganju iznijeo je makroekonomski okvir za donošenje ovogodišnjeg proračuna, glavne ciljeve proračuna, te strukturu i procjenu kretanja javnih rashoda. Istaknuo je kako je Prijedlog državnog proračuna razvojan i socijalan, da zadovoljava sve komponente socijalno davanje te da se njime osigurava nastavak investicijskih pojekata u cestogradnji, stanogradnji, prometnoj infrastrukturi. Nazočni ovlašteni predstavnici Ministarstva unutarnjih poslova, Ministarstva obrane, ravnatelji sigurnosnih službi, protuobavještajne agencije, obavještajne agencije, vojno-sigurnosna agencija i ureda vijeća za nacionalnu sigurnost izjavili su kako planirana financijska sredstva u cjelosti osiguravaju izvršenje zakonom propisanih poslova tih tijela državne uprave. U nastavku Odbor je razmatrao proračunske stavke kojima se predlaže financiranje navedenih tijela državne uprave. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova 9 glasova za i 2 glasa protiv i jednim suzdržanim glasom u dijelu koji se odnosi na unutarnje i sigurnosne poslove te poslove obrane odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu u tekstu kako je predložen od predlagatelja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Predsjednik Odbora za obitelj, mladež i šport Davorko Vidović. Predsjednik Odbora za turizam, poštovani zastupnik Ante Markov, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, predstavnici Hrvatske vlade, kolegice i kolege. Odbor za turizam Hrvatskog sabora na svojoj 1. konstituirajućoj sjednici održanoj 27. veljače 2004. godine razmotrio je Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu, i Konačni prijedlog zakona o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 18. veljače 2004. godine. Odbor za turizam je Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu i Konačni prijedlog zakona o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu razmotio u svojstvu zainteresiranog radnog tijela na temelju članka 140. Poslovnika Hrvatskog sabora. Na prijedlog predsjednika Odbora provedena je objedinjena rasprava. Uvodno obrazloženje podnijeli su predstavnici predlagatelja koji su u obrazloženju Prijedloga proračuna za 2004. godinu istakli da se očekuje realni bruto društveni proizvod od 4,3 na godišnjoj razini. U provedenoj raspravi u kojoj su sudjelovali svi članovi Odbora, posebno je istaknuta uloga i ulaganje za turističku promidžbu Hrvatske u svijetu, a u cjelini postupak poticanja organiziranog turističkog prometa. Pojedini članovi Odbora pri tome su iznijeli različita mišljenja i stajališta u svezi poticanja i subvenzioniranja turističkog prometa. Pojedini članovi Odbora zatražili su zbog mogućih negativnih trendova u prodaji na Europskom turističkom tržištu pojačanje proračunske pozicije u stavci subvencije za organizirani turistički promet. Nakon navedene rasprave Odbor je većinom glasova 7 glasova za i 5 glasova protiv odlučio Hrvatskom saboru predložiti sljedeći zaključak: Predlaže se Hrvatskom saboru donošenje državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu i Zakon o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu u tekstu kako ga je izradio predlagatelj. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil izvolite.
Uvaženi predsjedniče, uvaženi članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina na svojoj 2. sjednici razmatrao je Prijedlog državnog prorčuna kao zainteresirano radno tijelo. Sukladno svom djelokrugu utvrđenom poslovnikom Hrvatskog sabora Odbor je detaljnije raspravio one dijelove Prijedloga proračuna koji se prije svega odnose na financiranje programa i aktivnosti oblasti ostvarivanja prava nacionalnih manjina, zaštite i promicanja ljudskih prava kao i one dijelove prijedloga proračuna koji se odnose na potpore hrvatskim manjinama u susjednim zemljama. Načelno istaknuta primjedba da klasifikacija i nazivi pojedinih proračunskih stavki koje se odnose ili bi se trebale odnositi na navedene programe i aktivnosti nije data na odgovarajući izravan način što otežava analiziranje Prijedloga proračuna i zauzimanja stajališta o tom dokumentu. Isto tako je istaknuto da kod pojedinih stavki za koje je Odbor posebno zainteresiran nema usporednog podatka o sredstvima osiguranim u državnom proračunu za prošlu 2003. godinu pa i to otežava razmatranje prijedloga za 2004. godinu. Kada je u pitanju financijska podrška programima i aktivnostima koje se odnose na ostvarivanje zakona utvrđena prava nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj sa zadovoljstvom je konstatirano da su sredstva namijenjena udrugama i ustanovama nacionalnih manjina, a koje u skladu s Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina raspoređuje Savjet za nacionalne manjina, planirana su s povećanjem od oko 10% u odnosu na prošlu godinu odnosno sa 20 na 22 milijuna u 2004. godini. Radi se o sredstvima koja se koriste za informiranje i izdavaštvo, kulturni amaterizam, kulturne manifestacije, programe koje proizlaze iz bilateralnih sporazuma i ugovora, programe stvaranja pretpostavki za ostvarivanje kulturne autonomije te sudjelovanje udruga nacionalnih manjina u zajedničkim programima koje organizira Savjet za nacionalne manjine. Zbog povećanja broja manjina kojima se daje financijska podrška te zbog rasta troškova uslijed povećanja cijena koje imaju udruge i ustanove nacionalnih manjina ovo nominalno povećanje sredstava u Proračunu za oko 10% ne znači i realno povećanje financijske potpore nacionalnim manjinama. Pa ipak konstatirano je to je nominalno povećanje će pomoći za, da se proračunska podrška manjinama realno zadrži na dostignutoj razini nakon što je nekoliko godina stagnirala ili čak se smanjivala. Što se tiče programa i aktivnosti koje se odnose na ostvarivanja prava nacionalnih manjina na odgoj i obrazovanje na manjinskom jeziku i pismu konstatirano je da je proračunska stavka predviđena za manjinsko školstvo povećana za svega 100 tisuća dok su sredstva za predškolski odgoj povećana od milijun na milijun i pol u ovoj godini. Ocjenjeno da su sredstva predviđena za udžbenike u manjinskoj nastavi nažalost i dalje znatno manja od stvarnih potreba. U ovoj nastavi već godinama se javlja kao kroničan problem nedostatak udžbenika. Posebno je osjetljiv problem nedostatka udžbenika za materinji jezik, književnog i povijest koji su jedna od temeljnih pretpostavki za organiziranje manjinske nastave. Ocjenjeno je stoga potrebnim da Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa u tijeku rasprave o Prijedlogu proračuna izađe s preciznim podatkom o tome koliko bi sredstava trebalo osigurati u proračunu da bi ovaj višegodišnji problem konačno riješio. U Prijedlogu proračuna u dijelu koji se odnosi na Ministarstvo kulture nisu specificirana sredstva koja su planirana za potrebe nacionalnih manjina. U pitanju je upravo onaj dio potrebnih sredstava koji se zadovoljava kroz programe i aktivnosti iz nadležnosti tog Ministarstva. Manjinske knjižnice i čitaonice, programi kulturnog razvitka od posebnog interesa za nacionalne manjine, sanacija spomenika kulture i vjerskih objekata koji jesu dio spomeničkog i kulturnog blaga Hrvatske, a vezani su za kulturu i identitet nacionalnih manjina. Stoga je i za taj dio proračuna zatraženo da predlagatelj tijekom rasprave o Prijedlogu proračuna da potrebne podatke. U raspravi je posebno istaknuto pitanje osiguranja pretpostavki za nacionalno ostvarenje programa, Nacionalnog programa za Rome koji je prošle godine usvojila Vlada Republike Hrvatske. Ostvarivanje tog programa u nadležnosti je više ministarstava te u djelokrugu Ureda za nacionalne manjine. U Prijedlogu proračuna specificiran je iznos od 934 tisuće kuna koji je za ostvarivanje tog programa planiran u okviru Ureda za nacionalne manjine zatim iznos od milijun kuna u okviru Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva planiran za prostorno uređenje područja naseljenim Romima te iznos 50 tisuća kuna predviđen u okviru Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi. Sredstva koja se trebaju osigurati u okviru drugih ministarstva nisu posebno navedena pa se ne zna koliko ona iznose. Zatraženo je stoga da tijekom rasprave o Prijedlogu proračuna u Saboru predlagatelj i te podatke predoči. Kada je u pitanju financijska podrška hrvatskim manjinama u susjednim zemljama naglašeno je da se iz Prijedloga proračuna ne može utvrditi za koje je sve namjene i kome, po kom osnovu ta pomoć predviđena te kolika su sredstva za to planirana. Razumno je da u okviru Ureda za ljudska prava Vlade Republike Hrvatske predviđen je iznos od 144 tisuće za praćenje ostvarivanja ljudskih prava Hrvata kao pripadnika nacionalnih manjina u drugim državama. U okviru Ministarstva vanjskih poslova planirana je stavka pod nazivom pomoći nacionalnim manjinama u inozemstvu s iznosom od milijun kuna dok je u okviru Ministarstva kulture planiran iznos od 12 milijuna kuna za međunarodni program Hrvatskog radija – Glas Hrvatske, a u okviru Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa iznos od 23 milijuna kuna. Prošle godine je iznosio 18 i pol milijuna za obrazovanje djece hrvatskih građana u inozemstvu. Obzirom da se radi u stavkama koje očito ne uključuju samo pomoć hrvatskim manjinama u drugim zemljama već i hrvatske građane u inozemstvu ocijenio je da bi predlagatelj trebao dati preciznije podatke o tome kolika su ukupna sredstva predviđena za hrvatske manjine u susjednim zemljama. Da li su ona manja ili veća u odnosu na prošlu godinu i kakva je struktura odnosno namjena te pomoći. Što se tiče sredstava za programe i aktivnosti usmjerene na zaštitu i promicanje ljudskih prava konstatirano je da u Prijedlogu proračuna povećana su sredstva Uredu za ljudska prava Vlade Republike Hrvatske od 2 milijuna na 3 milijuna 900 u 2004. godini pri čemu je dato objašnjenje da je do toga došlo prije svega zato što je dio sredstava koji je ranije osiguravan u okviru Ureda za udruge, a koji se odnosio na financijsku podršku udrugama za promicanje ljudskih prava trebati će Uredu za ljudska prava putem kojeg će u 2000. godini biti sufinancirani projekti nevladinih udruga iz područja zaštite i promicanja ljudskih prava. Nakon provedene rasprave Odbor je jednoglasno odlučio Hrvatskom saboru predložiti da donese Državni proračun Republike Hrvatske za 2004. godinu s tim da predlagatelj u tijeku rasprave o Prijedlogu proračuna zauzme stav i dade objašnjenja u vezi s primjedbama i prijedlozima iznijetim na sjednici Odbora. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Predsjednik Odbora i izvjestitelj Odbora za lokalnu i područnu samoupravu, gospodin Zvonimir Mršić. Predsjednik Odbora za poljoprivredu i šumarstvo poštovani zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, predstavnici hrvatske Vlade Odbor za poljoprivredu i šumarstvo Hrvatskog sabora razmotrio je na 1. sjednici održanoj 24. veljače Prijedlog državnog proračuna. Odbor je raspravom obuhvatio onaj dio Prijedloga državnog proračuna koji ulazi u njegov djelokrug. Nakon uvodnog obrazloženja predstavnika Ministarstva financija i Ministarstva poljoprivrede i šumarstva i vodnog gospodarstva većina članova Odbora podržala je Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu. U raspravi je ukazano da zbog kreiranja odgovorne poljoprivredne politike proračunska sredstva namijenjena poljoprivredi dugoročno treba povećavati. Izneseno je i nadalje mišljenje da bi se u ovom Prijedlogu državnog proračuna trebalo iznaći više sredstava za direktne potpore u poljoprivredi pa ako treba i preusmjeravanjem sredstava rezerve. Neki članovi Odbora pak drže da ukupan iznos namijenjen potporama u poljoprivredi u Prijedlogu državnog proračuna za 2004. godinu treba biti znatno veći od predloženog kako bi se naši poljoprivredni proizvođači lakše prilagodili zahtjevima Europske unije. U daljnoj raspravi izneseno mišljenje kako je zbog neisplate novčanih poticaja u prošlom razdoblju dvojbena dostatnost sredstava za tu namjenu u 2004. godini. Isto tako je predloženo da se više sredstava namijenjenih potporama usmjeri za vinogradarstvoi voćarstvo. i da se na taj način smanji uvoz tih kultura za proizvodnju kojih Republika Hrvatska ima sve komparativne prednosti. Također je iznesena dvojba gleda visine ukupnog iznosa sredstava namijenjenih u ovom prijedlogu državnog proračuna, poljoprivredi u odnosu na 2003. godinu. Naime, upozoreno je da ako se odbije iznos od cca 400 milijuna kuna za subvencije koje je potrošeno na saniranje šteta od elementarne nepogode suše iznos poljoprivrednog proračuna za 2004. godinu nominalno je manji od onoga za 2003. godinu. Stoga neki članovi odbora upozoravaju da se u prijašnjim proračunima sredstava namijenjenih za subvencije povećavale cca 20%, a sada se predviđa njihovo smanjenje. Na temelju provedene rasprave Odbor za poljoprivredu i šumarstvo Hrvatskog sabora većinom je glasova 7 glasova 4 glasova suzdržana odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese državni proračun Republike Hrvatske za 2004. godinu. Hvala.
Zahvaljujem. Predsjednica Odbora za informiranje, informatizaciju i medije, poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Ne želite. U ime Odbora izvješće. Hvala. Predsjednik Odbora za ratne veterane, gospodin Vlado Jukić. Predsjednik Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo, gospodin Marko Turić, želite li podnijeti izvješće? Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predstavnici Hrvatske vlade, kolegice i kolege. Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo na 3. sjednici Odbora odražnoj 24. veljače 2004. godine, raspravio je prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu, koju je predsjednik Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 18. veljače 2004. godine. Odbor je prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu raspravio kao zainteresirano radno tijelo sukladno članku 140. Poslovnika Hrvatskog sabora. Nakon uvodnog obrazloženja predstavnika predlagatelja, provedena je kraća rasprava u cijelovitom prijedlogu, a potom opširnije u dijelu koji se odnosi na dijelokrug rada odbora. Istaknuto je da prilikom razmatranja državnog proračuna treba prvenstveno imati u vidu činjenicu da prenesene obaveze proračunskih korisnika iz 2003. godine, imaju direktan utjecaj na proračun u 2004. godini. Ipak ovaj prijedlog u cijelini zadovoljava sve komponentne socijalnih davanja, a ujedno osigurava i nastavak investicijskih projekata. Cestogradnja, stanogradnja, prometna infrastruktura. Ono na što su članovi odbora u raspravi posebno upozorili je, da prijedlog ima jasno izražen socijalni značaj, pa su uz realnu procijenu gospodarskog rasta povećani socijalni rashodi. Ovo je vidljivo naročito iz povećanja proračuna za Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti za 23% u odnosu na prethodnu godinu. Ujedno su i povećana izdvajanja za proračun Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi u iznosu većem za 716 milijuna kuna u odnosu na prethodnu godinu. Ustrojavanje novog resora u Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, koji će raspolagati sa 27,2 milijuna kuna za skrb o starijim osobama, svakako će doprinjeti učinkovitijem brizi za ljude treće dobi. Osiguravanje posebnih sredstava za praćenje i unapređenje politike za osobe s invaliditetom, nesumnjivo će doprinjeti socijalnom osnaživanju osoba s posebnim potrebama, istaknuto je u raspravi. Nakon rasprave članovi odbora su jednoglasno odlučili predložiti Hrvatskom saboru na usvajanje državni proračun Republike Hrvatske za 2004. godinu zajedno sa financijskim planom za 2004. godinu, Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Izvjestitelj Odbora za europske integracije. Poštovani zastupnik Vlado Kurečić.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani članovi Hrvatske vlade, kolegice i kolege zastupnici. Odbor za europske integracije Hrvatskog sabora je na 3. sjednici održanoj 23. veljače 2004. raspravljao o prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 18. veljače 2004. Odbor za europske integracije na temelju nadležnosti iz članka 96. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravljao o ovom zakonskom prijedlogu kao zainteresirano radno tijelo. Članove odbora interesirala su sredstva namijenjena integracijskom procesu RH osobito Ministarstvo za europske integracije, koje matično tijelo državne uprave za proces pridruživanja Republike Hrvatske Europskoj uniji. Istaknuto je, da proračun za 2004. u odnosu na prethodnu godinu određuje 41% više sredstava Ministarstvu za europske integracije. Nakon provedene rasprave Odbor za europske integracije je jednoglasno odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu kako je predloženo. Hvala.
Ja se zahvaljujem. Predsjednica Odbora za useljeništvo, poštovana zastupnica Zdenka Babić-Petričević. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Odbor za useljeništvo Hrvatskog sabora razmotrio je na svojoj 2. sjednici 25. veljače ove godine, prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu, koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada RH, aktom od 18. veljače ove godine. Odbor je ovaj prijedlog zakona razmotrio kao zainteresirano radno tijelo, posebno se osvrnuo na dio državnoga proračuna u kojem su navedeni rashodi i izdaci državnih tijela i drugih korisnika proračuna po programima aktivnostima i projektima. Uvodno obrazloženje podnijela je predstavnica predlagatelja ukazavši na novo ustrojstvo državnog proračuna, zbog toga su sudionici rasprave naišli na poteškoće u iščitavanju prijedloga državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu. Predstavnica predlagatelja je potsjetila na promjene u broju i organizaciji ministarstava i drugih tijela državne uprave, pa se stoga i sredstva namijenjena za određene programe aktivnosti i projekte onih korisnika državnog proračuna za koje je zainteresiran Odbor za useljeništvo, hrvatski narod u Bosni u Hercegovini, iseljenici, povratnici, Hrvatske nacionalne manjine u europskim zemljama nalaze na različitim pozicijama. Tijekom rasprave očitovala se još jedanput podvojenost odbora oko pitanja, treba li ovaj zakonski prijedlog ići po hitnom postupku ili pak uputiti u drugo čitanje. Nakon provedene rasprave, odbor je odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu. Hvala.
Zahvaljujem. Želi li još neki izvjestitelji odbora koji su predviđeni, imaju pravo podnijeti usmeno izvješće, koji nisu. Nema više.. Otvaram raspravu. Prvo idu predstavnici klubova. U ime Kluba IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite, kolega!
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni predstavnici Vlade, uvažena gospodo zastupnici! Teško je uopće reći kakav je ovaj proračun. Možda je najbliže istini da je ovo proračun kontinuiteta a to kontinuiteta može biti i srljanje u katastrofu koja se zove dužnička kriza. Meni je jasno da to HDZ-ova većina potpomognuta svojim koalicionim partnerima neće nikada priznati ali da su gospoda iz HDZ-a u opoziciji ili kao što vole reći u oporbi vjerojatno bi nastupali kao što su nastupali prošle godine a kao što ću ja ovom prilikom nastupiti. Priča o tome kako se dug države smanjuje u odnosu na vanjski dug ja mislim da je to priča za naivne. Priča o deviznim rezervama koje premašuju iznos od 6 milijardi dolara priča je isto tako za naivne kada znamo da samo Rumunjska odnosno Bugarska imaju u odnosu na bruto društveni proizvod manje devizne rezerve od Republike Hrvatske. Ovaj proračun direktno Hrvatsku vodi ka dužničkoj krizi i najviše dvije godine možda ćemo se mi sa time i suočiti. Kraj mandata ova Vlada dočekati će sa 40 milijardi dolara vanjskoga duga ili dug po stanovniku biti će negdje oko 10 tisuća dolara ukoliko jasno dolar ne aprecira tj. ojača odnosno kuna ne oslabi i daj Bože da se ostvari najava predsjednika Vlade da se vanjski dug neće nastavljati tim tempom. Samo 2003. vanjski dug povećan je za 8 milijardi dolara, točnije sa 15,5 na 23,5 milijardi dolara. U nepunih tri mjeseca nove Vlade ili od izbora na ovamo vanjski se dug zemlje povećao za 2 milijarde dolara od čega na državu otpada preko 600 milijuna dolara. To su one obveznice Vlade 200 milijuna eura plus HBOR-a 300 milijuna eura. I ukoliko želimo sačuvati jasno postojeći standard vanjski dug će i dalje rasti. Ja znam da je teško priznati da hrvatski građani žive iznad mogućnosti hrvatskog gospodarstva jasno oni žive daleko lošije od onoga kako zaslužuju, ali hrvatski građani žive iznad mogućnosti hrvatskog gospodarstva. Samo jedna hrvatska je županija u prilici da otprilike izvozi koliko uvozi. To je Istarska. Imam tu podatke za 11 mjeseci pa ću komparirati sa Primorsko-goranskom županijom. Za 11 mjeseci izvoz iz Istre bio je 704 milijuna dolara, uvoz 690, za 12 mjeseci to negdje izvoz 750 a uvoz 770 milijuna dolara koliko grada Zagreba sa 800 tisuća stanovnika. Na primjer Primorsko-goranska županija imala je izvoz od svega 204 milijuna dolara za 11 mjeseci, uvoz svega 500 milijuna dolara. Znači, ako je robni izvoz Republike Hrvatske 6 milijardi dolara onda u tome županija Istarska sa 4,5% stanovnika sudjeluje negdje 12%. Ako tome pridodamo i turizam u kojem županija Istarska participira sa 40% onda županija Istarska sa 4,5% stanovnika u deviznom prilivu Republike Hrvatske jasno ne računajući doznake iz inozemstva sudjeluje sa preko 20% i utoliko ne treba postavljati pitanje zašto recimo je i Vlada podržala neke istarske razvojne projekte a zna IDS neće nikada podržati HDZ-ovu Vladu. A to je učinjeno stoga jer stvarno normalan zna da svaki hrvatski kraj ne može podjednako sudjelovati u pokretanju Hrvatske. Gospodin Šuker je apsolutno u pravu kada je rekao maloprije da investicije se zadnjih četiri, pet godina smanjuju u zemlji a bez njih, tu se slažem, loše nam se piše. Drugo, što je hrvatski problem broj 1.? Pa nije to čak više niti odnos vanjskog duga u tom bruto proizvodu Republike Hrvatske već da li će u svakom trenutku Hrvatska narodna banka tj. Vlada biti u stanju osigurati devize za nesmiljeni uvoz te otplatu vanjskih dugova. Na tome jasno Hrvatska prolazi ili pada, zato sve što vodi skorom ulasku u Europsku uniju IDS pozdravlja. Zašto? Jer Hrvatsku samo euro spašava. Treće, točno je za bivše Vlade vanjski dug se povećao za nekih 13-13,5 milijardi dolara. Nije da bivša HDZ-ova Vlada ne bi uzimala strane zajmove da ih je mogla dobiti one 1998.-1999. Nažalost, ine kredite tada nije mogla dobiti i to je bio onaj temeljni razlog stravične insolventnosti koji je pogodio zemlju 1998.-1999. I stoga ja samo želim poručiti. Prestanimo se igrati skrivača oko nekih generala jer Hrvatska nikada nije bila ovisnija od međunarodnog ja ću reći razumijevanja nego što je danas. Izostanak samo jedne međunarodne kreditne linije Hrvatsku vodi tamo gdje smo bili 1998. ili 1999. godine. To što ćemo biti 2004. primorani za podmirenje ino i domaćeg duga izdvojiti 22,5 milijardi kuna nije ništa spram onoga što bi nam recimo takva jedna nekooperativnost mogla donijeti. Slažem se, neće biti lako ni ministru Šukeru ni premijeru što će se ove godine iz proračuna za ino i domaći dug morati izdvojiti tih 22 milijarde kuna. To je više od svake četvrte proračunske kune. Ja bih rekao da je još gore ako je istina da je bio dio tih obveza skriven bilo kroz onaj POS, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, ceste itd. Proračun je jasno politički akt i razumljivo da u vrijeme dok se vodi polemika na primjer oko ukinuća dopunskog zdravstvenog osiguranja bode jedna činjenica da put BiH Bosne i Hercegovine za potrebe zdravstvenog osiguranje nekih drugih institucija odlaze 60 milijuna kuna. Ja se slažem, treba pomoći i humanitarnim institucijama u susjednoj državi ali za 100 kuna plus recimo 6% koji se sada uključuju u poresku osnovicu te usklađenje penzija sa rastom troškova života, možda po novom bruto društvenom proizvodu, rastom plaće itd. izvojit će se skromnih 24 do 80 milijuna kuna. To je znači negdje 2,5 do 8 kuna mjesečno, ponavljam 2,5 do 8 kuna mjesečno. Znači put Bosne Zdenka odlazi 60 milijuna kuna a tih milijun i toliko penzionera izdvaja se 80 milijuna kuna u 2004. godini. Ja se onda pitam što se tiče uopće dobiva i još se s druge strane povećava sada jaz između onih koji su išli u mirovinu nakon 30.6. i onih koji su u mirovinu išli prije 30.6. Jednom riječju, mislim da bi tu bilo najbolje linearno povećanje. Drugo, što se tiče ove problematike oko manjinske problematike. Prvo, ovi manjinski izbori završili su potpunim debaklom. Jednom riječju na izbore građana druge nacionalnosti ili ti izbori potvrdili su tezu da je postojeće zakonodavstvo ma čak bi se usudio reći institucionalna greška. Ako tu mogućnost ti ljudi ne žele a očigledno kroz ovakvu formu zakona ne žele, znači da konzumiraju to manjinski predstavnici a ne žele bez dvostrukog prava glasa onda doslovce taj zakon a to govori i zbog šire javnosti potiče svojevrsnu segregaciju bez obzira što je zakon pisan u dobroj vjeri, bez obzira što je za njega IDS glasovao. Građani druge nacionalnosti ne žele koristiti svoja prava zbog toga što ih taj zakon getujizira. Znači, rješenje nije u tome da se elita manjnaca, ne znam dođe do nekog pomoćnika ministra, već da građani Srbi, Romi, ne znam svi ostali, Mađari itd., mogu doći do posla kao i svi drugi građani Republike Hrvatske. Za manjine ove godine izdvaja se 22 milijuna kuna, a izbori za vijeća koštali su 20 milijuna kuna. No, nešto drugo je bitno, još 2003. znači prošla Vlada obvezala se na neke obveze koje morati biti učinjene u 2004. i dobro da se to nastavlja. To je između ostalog obnova 100, pardon, 11 tisuća 500 oštećenih kuća, povratak 3 tisuće 509. stambenih jedinica, treba osigurati 60 milijuna kuna za gradnju 1500 stanova za nosioce stanarskog prava ... [[Govornik se ne razumije.]] Proračun, rekog je i politički domument, pa da samo dvije riječi kažem o optanskoj imovini. Ovih 35 milijuna dolara koje Hrvatska treba Republici Italiji treba isplatiti temeljem sporazuma iz 83 nije problem, to je nešto o čemu, ja bih rekao ni ne bi trebalo trošiti previše riječi, Hrvatska tih 35 milijuna dolara može podmiriti sutra, pa možda i na način da ustupi imovinu vrijednu 35 milijuna dolara, što je Šarinić predlagao 93. a ionako će nam na kraju naši tajkuni ili stranci na ovaj ili onaj način doći do svih otoka. No, bit je kada je optanska imovina po srijedi da će Hrvatska morati podmiriti vrijednost 5236 osoba koje su dobile tzv. otpust iz jugoslavnesnskog državljanstva, a sudbina njihove imovine bila je nacionalizacija. Znači od 186 tisuća ezula koje je napustilo ove prostore, 5236 ima pravo na povrat realno ispod tisuću. Točno, proračun je rekoh politički dokument. Nakon što su gospoda iz Vlade, Sabora, odlučili posjetiti Jasenovac, ja tvrdim da je to jako dobro, hrvatska javnost je na neki način očekivala da Vlada predloži da se barem usklade prava boraca NORA sa borcima domovinskog rata. Ta kategorija boraca 2. svjetskog rata ne žele geste. Zašto? Jer ih već sutra, jasno neće biti, hoće djela. A minimum pristojsnosti bilo bi usklađivanje prava invalida NORA i Domovinskog rata. Što se tiće 8. izborne jedinice, to je Istra, Rijeka, Primorsko-goranska županija, samo nekoliko riječi. Pođimo znači od onoga što život znači. To je, to su bolnice, to je KBC Rijeka, to je Opća bolnica Pula. Te dvije ustavnove zaslužuju, ja bih rekao, kao što kaže gospodin Milinović, naš potpredsjednik da se nađu pod jednim krovom. To prije svega jasno zaslužuju građani Istre, Rijeke, Primorsko-goranske županije itd. Mi drugo možemo tražiti da svaki grad bude zastupljen u proračunu za iduću godinu no to je nerealno. Da kažem samo da Primorsko-goranska županija dobiva samo 61,2 milijuna kuna + 141 milijun kuna, znači 200 milijuna kuna. Kao npr. za Osnovnu školu "Mali Lošinj", sportsku dvoranu u Bakru. 141 milijun kuna za sveučilište, za studenski centar 17,8 milijuna kuna, za sveučilište u Rijeci 16 milijuna kuna, za KBC Rijeka svega 2,6 milijuna kuna. Istarska županija dobiva svega 28 milijuna kuna ili 18 milijuna kuna prema ovim dokumentima, manje nego 2003. A za ovom govornicom Klub IDS-a je 2003. govorio da u povijesti Republike Hrvatske nikada manje proračunskih sredstava Županija istarska nije dobivala, znači 2003. izuzev onih ratnih godina 91./95. A sada je 18 milijuna kuna manje. Ono što je posebno interesantno što skrivaju ove stavke Hrvatskih voda, milijardu i 600 milijuna kuna, odnosno Hrvatskih cesta milijardu i 800 milijuna kuna. Ja ne znam šta se ovdje odnosi na Primorsko-goransku županiju, na Istarsku županiju. Ali mi defacto bez specifikacije troškova tih nazvat ću ih izvanproračunskih fondova ne bi smjeli niti raspravljati u ovom proračunu i dogodit će nam se da kroz ovu formu tih 3 milijarde i 400 milijuna kuna koliko je skrivano da će se ovi novci na kraju po stranačkim kriterijima raspodjeljivati a na to nema nitko pravo. Ali želim reći da prioritet br. 1. su jasno u Istri ceste i opća bolnica Pula. Ono za što nema nitko hrabrosti jeste u tome što niti jedna prorčunska stavka ove godine nije smjela biti veća osim za podmirenje dugova od one 2003. godine. Trebao je netko udarit možda šakom u stol i reći, proračun ove godine biti će kao lanjski. S istim ili s time se nismo spremni suočiti ali s dvije godine, za dvije godine možda ćemo se suočiti zbog toga i s krizom. Osobno mislim da bez obzira što nova Vlada nije u tome participirala da treba pomoći i "Viktoru Lencu". Mi imamo situaciju da će taj bankrot za sobom odvesti stotine drugih malih koperanata također u bankrot, oni su radili. Trgovačka društva su platili porez, dapače platili su da bi mogli raditi. Obrtnici jamče cijelom svojom imovinom ako ste u prilici pomognite im. Za kraj ovaj proračun vodi, ja držim, Hrvatsku u ozbiljne probleme, naši građani toga uglavnom nisu svjesni, Vlada vjerojatno da, no problem zaduženosti nećemo moći izbjeći jer nota bene postajemo prezadužena zemlja. I za kraj, loše je kako je premijer otovorio raspravu o ovom proračunu rekavši da je to proračun kojega HDZ i njihovi koalicioni partneri započinju ispunjavati svoja izborna obećanja. Ovo je ipak trebao biti prije svega proračun za sve građane Hrvatske. Ja razumijem tu logiku, na temelju tog proračuna i tih obećanja dobilo se izbore, možda će se ponoviti mandat ali daj Bože da to nosi i perspektivu za sve u Republici Hrvatskoj. Što se tiče privatizacije, svijetli, ove godine treba uprihodovati milijardu i 500 kuna kroz prodaju onih vlasničkih paketa od 800 tvrtki znači sigurnosti radnog mjesta teško da će biti. Molim?
Vrijeme.
Vrijeme, ali nije nitko upozorio gospodina Šukera i predsjednika Vlade.
Ja sam počela predsjedavati ... [[Govornik se ne razumije.]]
Da. Hvala.
Hvala lijepa kolega Kajin. U ime predlagatelja ministar Šuker. Izvolite ministre.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, dame i gospodo zastupnici. Pa moram reagirati na navode, srljanja u katastrofu, Hrvatska u dužničkoj krizi. Ja moram ovdje odgovorno izjaviti da Hrvatska nema problema sa servisiranjem svoga duga. Proekcija proračuna, a i obrazloženje nije takovo, na kraju krajeva predviđanje je da će vanjski dug Hrvatske na kraju 2004. godine biti oko 27 milijardi kuna. Kada bi se išlo po ovoj projekciji koju je uvaženi zastupnik iznio onda bi Hrvatska bila za 3 godine dužna negdje oko 90 do 100 milijardi kuna, što sigurno nije tako jer kada pogledate strukturu vanjskog duga Republike Hrvatske, onda ćete vidjeti da u toj strukturi državni proračun sudjeluje negdje sa 30% a 70% su banke i trgovačka društva. I s obzirom da najveći dio tih kredita koje su vani se zadužile banke je otišao ka kreditima hrvatskih građana u potrošnju. Za procijeniti je da dinamika takvog zaduživanja neće biti u sljedećim godinama. Prema tome proekcija da će krajem godine biti vanjski dug 40 milijardi je nešto što nije dobro niti prema hrvatskoj javnosti a niti isto tako da se govori paušalno. Isto tako da je ova Vlada se zadužila za preko 2 milijarde za 60 dana vlasti nije točno. Jer dug krajem 2003. bio je 23,7 milijardi sad je 24 i pol. Najveća posljedica toga duga je tečajna razlika tj. pad dolara. A isto tako 200 miliona eura izdanih obveznica na domaćem tržištu nije povećanje duga, nego ta sredstva su iskorištena za vračanje već postojećg duga. I htio bih reći da se slažem u potpnosti da u sljedeće godione se pripremi da izvanproračunski fondovi uz plan prihoda i rashoda predlože i taj famozni plan građenja onda više nećemo se dvojiti što Sabor treba ili ne treba usvojiti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa ministre. Ispravak netočnog navoda Kajin.
Pa ja nisam rekao da će kraj godine Hrvatska dočekati sa vanjskim dugom od 40 milijardi dolara. Ja sam rekao da će krajem mandata ove Vlade Hrvatska dočekati sa vanjskim dugom od 40 milijarde dolara. Odnosno d aće sa postojećih 5 tisuća US dolara na kraju mandarta ove Vlade to je negdje 2007. zaduženost percapita biti negdje oko 10 milijardi dolara. Pa samo Ministarstv financija predvijedlo je ne 27 mililjardi kuna kao je rekao gospodin Šuker ministar financija, nego da će konac godine uzemlja dočekati sa vanjskim dugom od 27 milijardi dolara. Tvrdim da će to biti sigurno milijardu dvije više.
Hvala lijepa. Kolega Kajin. Imamo sada crveno svjetlo bilo bi dobro obratiti pažnju. Ministar Šuker ima li potrebe objasniti. Nema. Hvala lijepa. Idemo dalje sa raspravom u ime klubova. U ime kluba HSLSa i DCa poštovani zastupnik Ivan Čehok. Izvolite.
Gospođo predsjedavajuća, gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege. Pred nama je proračun kao što samo ime kaže riječ o proračunavanju između želja proračunskih korisnika i građana ove zemlje i stvarnih mogućnosti državnoga proračuna i Vlade. Ja bih više volio da mi danas kad govorimo o proračunu govorimo i o razračunu odnosno da se konačno razračunamo sa jednom metodologijm pa i političkom praksom donošenja proračuna u kojemu je unaprijed poznato da su nam gabariti unutart kojih se možemo kretati već unaprijed određeni svime onime što je uradila odnosno bolje rečeno što nije uradila ili što je propustila uraditi bivša Vlada, da praktično i dalje se ne možemo razračunati sa činjenicom da trošimo više nego što možemo prihodovati. Da i dalje ostaju ist eone strukturalne poteškoće kojih smo bili svojedoci do sada. time ne želim pokriviti ovu vladu, mislim da je ovaj proračun napravljen na najbolji mogući način unutar svih postojećih paramentara. Poglavito imamo li na umu ovo o čemu su govorilikolege prije mene, 11 i pol milijardi kuna unutarnjega duga, 5 vanjskoga. Uz sve to još kamate. Ako imamo na umu deficit platne bilance, ako imamo na umu vanjskotrgovinmski deficit jasno nam je da u takvim uvjetima radikaalno razračunavanje odnosno ovo što sam spomenuo proračun koji bi bio ujedno i razračun s prošlom metodologijom i političkom praksom nije moguć. 2000. govorio sam u svim svoje stranke o proračunu nadajući se da ćemo doista donosili smo proračun u isto ovo razdoblje u Korizni. Da ćemo konačno u Republici Hrvatskoj doći do jednoga korizmenoga proračuna, ne naravno u teološkom diskursu, 2000., ne naravno u teološkom diskursu nego u političkom diskursu. Da ćemo konačno uspjeti smanjti apetite glomazne i gojazne države, koja uživa po malo u toj svojoj usaljenosti. Koja troši puno više nego što građani ove države mogu prihodovati nego što mogu zaraditi. Ja bih doista volio da mi konačno jednom i prihvatimo jedan korizmeni proračun. Proračun u kojem ećemo i državu staviti na post ne nemrs, u kojoj ćemo shvatiti da možemo trošiti samo ono što smo i tijekom godione zaradili. Odnosno u kojem ćemo već unaprijed projektirati da će svi proračunski korisnici i građani ove države moći imati koristi od proračuna upravo onoliko koliko smo uspjeli u tome proračunu sredstava namaknuti. U ovakvim okolnostima Vlada ova Vlada ije mogla ništa drugo učiniti nego nastojati obuzdati preveliki vanjski dug i daljnje zaduživanje, nastojati koliko je to moguće zadržati javnu potrošnju na onoj razini uz projektirani rast na kojoj je b ila do sada. Nastojati ne povisivati po pojedinim proračunskim stavcima jer kada povisite na jednoj proračunskoj stavci to kao domino efekt izaziva povećane apetite, nezajažljivo želju i glad i svih ostalih proračunskih korisnika na drugim proračunskim stavcima. Stoga u datim okolnostima mislim da j eto bilo jedino moguće ali možda to nećemo moći napraviit u ovom korizmenom proračunu jer svakako mislim da do kraja godine mi moramo svi zajedno ne samo držav, nego i naše građene priviknuti na to da možemo potrošiti samo ono što zarađujemo. Ono što nas kao stranku i kao klub najviše zanima, jeste nekoliko područja prije svega obrazovanje i znanost. Pravsuđe i gospodarstvo, mogu reći da zadovoljstvom daje ipak su sredstva za obrazovanje i znanost povećana. Ona sigurno nisu povećana u onome iznosu koliko bi t rebalo da možemo doseći onu stopu izdvajanja za te društvene podustave kako se danas izdvaja u Europi. Na žalost i dalje izdvajamo premalo, i daklje su nam to područja podinvestirana. Ali ipak treba reći da je Vlada pronašla sredstva i da je smogla političke volje da podigne razinu izdvajanja za obrazoavnje i za znanost. Za nas u HSLSu i DCu nema nikakve dvojbe samo obrazovanje i znanost uz sređeni pravosudni i upravni sustav i gospodarstvo koje je moguće pokrenuti jesu upravo glavni čimbenici razvitka Hrvatske. Sve dotle dok ćemo vjerovati daje obrazovanje i znanost samo trošenje proračunskih sredstava, što naravno i jesu efekti i učinci kojih ne možemo odmah biti svjesni, koje ne možemo kratkoročno dogledati, mislim da Hrvatsku nećemo uspjeti pokrenuti. Stoga izričemo zadovljstvo bilo bi dobro ako će se donositi nadamo se da neće trebati rebalans proračuna, da još više razmislimo o povećanju izdvanja za obrazovanje i znanost. Jednako tako raduje nas da su izdvojena veća sredstva za pravosuđe. Hrvatska bez sređenoga pravosudnoga i upravnoga sustava ne može biti sređena pravna dražva. Pravosuđe koje nije učinkovito nije pravosuđe, uprava koja odugovlači sa postupcima, uprava koja nije učinkovita ne može odgovoriti na sve izazove koje danas, koji se danas postavljaju, koje postavljaju naši građani prema središnjoj državi, prema lokalnoj upravi i samoupravi. Jednako tako slično je stanje u gospodarstvu. Moguće je bilo napraviti unutarnju raspodjelu sredstava, upravu u skladu sa onim parametrima o kojima je govorio ministar, i kojih smo mi svjesni. Međutim, moram reći da i kao klub i osobno kao zastupnik mislim da je upravo suprotno od kolege Kajina došlo vrijeme da prekinemo sa praksom da održavamo gubitaše na umjetnim strojevima koje ćemo umjetno održavti život, opet ako pogledate strukturu gospodarstva naći ćete što znam da je Vlada preuzela i nije kriva za to. Najviše sredstav za brodogradilišta za koje unaprijed znamo da neće polučiti one gospodarski učinak i neće biti zamašnjak razvitka hrvatskog gospodarstva, a kad pogledate opet prema regionalnoj strukturi pojedinih industrijskih i gospodarskih grana vidjet ćete da na žalost i dalje najmanje su subvencionirani izvoznici. Mislimo da je došlo vrijeme da konačno ne samo izravnim subvencijama nego preko agencija za poticanje ulaganja potaknemo što je moguće više učinimo Hrvatsku atraktivnom ne samo za strana nego i za domaća ulaganja. Kao gradonačelnik jednoga grada koji je i u studiji MMF-a označen kao grad koji prednjači u privlačenju ulaganja mogu reći na žalost da i dalje do sada pomoć središnje države u osiguranju osnovnih uvjeta za nova ulaganja poglavito za visoke tehnologije bila simbolična mogu čak reći gotovo nikakva bez razvitka komunalne infrastrukture, bez snažnijeg poticanja ulaganja Hrvatska sama sebe ne može izvući. Hrvatska ne može sama sebe izvući za čuperak kako to stoji u bajci. Mi moramo biti svjesni da bez novih vrijednosti, bez pritoka svježeg kapitala i bez direktnih subvencija ulaganja mi ne možemo gospodarski pokrenuti Hrvatsku. Stoga mislim da tijekom godine već, a naročito u planiranju idućega proračuna treba veća sredstva predvidjeti upravo za poticanje izvoza jer svi znamo da u deficitu vanjskotrgovinske bilance praktično nam samo 40% uvoza je pokriveno izvozom što je negdje na dnu europske ljestvice. Ono što bi također kada gledamo globalno prihode proračuna htio istaknuti što mi se čini da je ministar nekoliko puta isticao i prije izbora i nakon što se Vlada konstituirala i što ne vidim na žalost ovdje u računu prihoda i rashoda, odnosno prihodima poslovanja jest činjenica gospođe i gospodo da se mi ne možemo osloniti samo na neposredne fiskalne prihode prije svega na porez i prirez na dohodak i na porez na dobit jer bi to značilo još veće opterećivanje cijene rada i još veće opterećivanje poduzetnika i praktično bi značilo destimulaciju novih poduzetničkih inicijativa, ali ono što definitivno možemo i po mojem mišljenju moramo, to je rast trošarina. Vidim da su ovdje trošarine porasle, ali mislim i u klubu mislimo još uvijek nedovoljno naši građani njih se treba rasteretiti prevelikih nameta, ali svakako kao i sve socijalno sigurne države uzmimo samo za primjer skandinavske države možemo jedino namaknuti sredstva ako ćemo smanjivati cijenu rada povećanjem trošarine na luksuz. I mislim da je naša zadaća svih ovdje da koliko je moguće više prihodujemo te potrošnje, luksuzne potrošnje. Ne raduje nas činjenica prije obeshrabruje da na žalost u strukturi prihoda iz 2003. godine, dakle bivše Vlade su recimo trošarine na duhanske proizvode pale. To je nedopustivo. Jednako tako i trošarine na alkoholna pića. U ovoj državi na žalost najčešće ne razmišljamo dovoljno o alkoholizmu, ne razmišljamo dovoljno o oporezivanju luksuzne potrošnje, a i sami znate da gotovo u nas prosječno u narodu je športski uspjeh napiti se. Nitko ne smatra da je alkohol nešto što je luksuz i nešto što na bilo koji način treba građanima opteretiti. Ja mislim upravo suprotno. Ako ćemo smanjivati cijenu rada i rasterećivati prosječne građane onda trebamo što je moguće više opteretiti porez, odnosno namete na tzv. luksuznu potrošnju i volio bih da upravo te trošarine budu veće i da se možda raspon tih trošarina više onda izdvoji za obrazovanje, za znanost, za pravosuđe i za gospodarstvo. Sve u svemu HSLS i DC podržat će ovakav proračun. Mi mislimo da je on uravnotežen u bilanci prihoda i rashoda. Mislim oda on ipak zadržava apetite prevelike potrošnje do one granice do koje je sada bilo moguće projektirati proračun. Jednako tako mislimo da on osigurava i socijalni mir u državi i određenu stabilnost kada su u pitanju proračunski korisnici. Osigurava preko obrazovanja i znanosti nešto veća sredstva možda za mlađu generaciju, ali jednako tako i preko izdvajanja i za umirovljenike tako da evo možemo reći da ćemo ipak govoriti o nekakvoj društvenoj koegzistenciji međugeneracijskoj, odnosno generacijskoj koegzistenciji, ali jednako tako predlažemo da tijekom ove godine ako je moguće umjesto doista ovakvog proračunskog planiranja moramo govoriti o proračunskom razračunavanju s jednom starom metodologijom i sa starom političkom praksom.
Hvala lijepa kolega Čehok. Imamo dva ispravka netočnog navoda. Prva je kolegica Marija Lugarić. Izvolite.
Kolega Čehok hvaleći povećanje sredstava za znanost i obrazovanje koje je neupitno i zaista kad se zbroje brojevi iznosi 7%, izrekao je da se radi o strateškom ulaganju gospodarstva itd. No međutim čini mi se da nije pozorno pratio stavke, jer se više od polovice povećanih sredstava odnosi na povećane troškove za plaće djelatnika u osnovnom i srednjem školstvu, a sve ono o čemu je kolega Čehok govorio i čime se slažem da treba povećati je znatno smanjeno. Jedan primjer. Programi Zaklade za znanost i visoku naobrazbu i tehnologijski razvitak u glavi koja se odnosi na transfer i znanja u tehnologiji smanjeni sa 15 milijuna na milijun kuna. Tako da je to potpuno netočan navod.
Hvala lijepo kolegice Lugarić. Sljedeći ispravak netočnog navoda kolegica Ingrid Antičević-Marinović. Ivolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, …
Ispričavam se kolegice zastupnice, imamo povredu Poslovnika. Ivan Čehok.
Mislim da je gospodična Lugarić povrijedila Poslovnik, članak 209. jer nije ispravila netočan navod. Točno je što sam rekao da u ukupnoj masi sredstava je više izdvojeno za obrazovanje. Prema tome nije ispravljala netočan navod nego je praktično dala svoj netočan navod.
… [[Govornica naknadno uključena.]] iz klupa. Sljedeći ispravak kolegica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala gospođo potpredsjednice. Gospodin Čehok je izrekao netočni navod kada je rekao da se znatno veća sredstva izdvajaju za pravosuđe. Ona nominalno čak nisu na razini onoga što je bilo predviđeno za 2003. godinu, jednostavno rebalansom je nešto doduše smanjeno. Međutim u našem projektu da bi uopće krenula reforma pravosuđa i da bi se zadržala na onom poželjnom nivou bilo je potrebno izdvojiti 2 milijarde i 500 tisuća kuna, a ne milijardu i 900. Naime edukacija na istoj razini, a ima toliko više zaposlenih sudaca, informatizacija, sredstva za informatizaciju koja su ključna i edukacija za reformu pravosuđa su manja, a od tog iznosa lavovski dio milijardu i 200 odnosi se samo na plaće. Pa onda vidite što ostaje i što je za reformu pravosuđa.
Hvala lijepo kolegice. Molim vas bez dobacivanja iz klupa, postoje mehanizmi kako se možete javiti za riječ. U ime predlagatelja ministar Šuker. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice, uvažene dame i gospodo zastupnici. Ja bih i zbog hrvatske javnosti, a i zbog saborskih zastupnika htio reći nešto. Jedno je što je bivša Vlada planirala u proračunu, a drugo je kako izgleda to izvršenje proračuna i ja vas molim mogu ja govoriti. Stvar je u tome da je sukladno zakonu o izvršenju proračuna Vlada tijekom godine vršila preraspodjelu među pozicijama tako da rebalansirani proračun koji je donesen u ovom Saboru i koji je donio ovaj Sabor i kada pogledate njegovo izvršenje sa 31.12. onda izgleda sasvim drugačije. I mislim kada govorim o indeksaciji rashoda onda s obzirom da se proračun donosi nakon što je poznato izvršenje 2003. godine da je logično i zbog saborskih zastupnika i hrvatske javnosti govori o indeksaciji na izvršna sredstva što je nemoguće prilikom donošenja proračuna u redovnoj proceduri kada se ne zna kakvo će biti izvršenje. Tako da kada se radi o konkretnom podatku za Ministarstvo pravosuđa u odnosu na izvršna sredstva, sredstva planirana u proračunu 2004. godine su za 238 milijuna veća, ja to moram napomenuti jer za mjesec i pol dana ćemo imati izvješće o izvršenju proračuna za 2003. godinu pa ćete vidjeti da razno razne pozicije koje je ovaj Sabor usvojio, jedno je bilo planirano a drugo je Vlada svojim odlukama tijekom godine preraspodjelom unutar pozicija napravila sasvim drugačije i mislim da je logično da u ovom trenutku govorimo o izvršenju za 2003. Jer ako govorimo o velikoj razliki između plana i izvršenja onda se postavlja pitanje zašto bivša Vlada nije ispunila plan do kraja onda bi taj plan bio osnov za indeksaciju za planiranje sredstava u ovoj godini jer da se to dogodilo onda bi se dogodio tekući deficit proračuna. Hvala lijepo.
Hvala lijepa gospodine ministre. Imamo dva ispravka netočnog navoda. Prvi potpredsjednica gospođa Vesna Pusić izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, netočno je što je rekao ministar Šuker da je opravdano komparirati rebalansirani proračun iz prošle godine sa planom za ovu godinu, očito je da je opravdano planirati samo plan sa planom jer ova Vlada će isto imati rebalans proračuna kao svaka druga i u rebalansu od prošle godine očito je da je jedan dio sredstava otišao za podmirivanje šteta od suše, prema tome, netočno je da komparirate rebalansirani proračun jer će i ovaj plan biti rebalansiran tijekom ove godine.
Hvala lijepo. Sljedeći ispravak je kolegica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala gospođo potpredsjednice, gospodin ministar sada ovdje govori o indeksaciji, međutim bitno je reći to da nema ni govora od najave Vlade da je reforma pravosuđa prioritet ove Vlade, s tim sredstvima nemojte se sada pozivati na indeksaciju, nego s tim sredstvima jedva ćete pokriti plaće a tekuća uopće održavanje i za rad pravosudnih tijela nećete biti u mogućnosti to postići jer već sada suci putuju vlastitim automobilima, tankaju svoja vozila vlastitim sredstvima a neki već otkazuju od Narodne novine. Dakle nemaju niti Narodne novine niti zakone iz kojih uopće mogu pratiti i suditi. Dakle, onemogućava se rad.
Hvala lijepo kolegice. Za povredu Poslovnika gospodine ministre, oprostite znam da u ime predlagatelja imate uvijek pravo na riječ, javio se kolega Matušić izvolite.
Gospođo potpredsjednice ja vas molim dva puta je povrijeđen Poslovnik u članku 209. a i u članku 214. Naime, kolegica Antičević uporno zloupotrebljava pločicu sa ispravkom netočnog navoda da bi replicirala da bi iznosila svoja mišljenja a ne da bi ispravljala netočne navode a vi niste već po drugi put nakon takve njene reakcije poštivali Poslovnik u članku 214. i izrekli joj opomenu za takvo ponašanje.
Hvala lijepo kolega Matušiću mogla bih polemizirati s vama jer ne stignem izreči opomenu za vrijeme nečijeg izlaganja ali prihvaćam kritiku. U ime predstavnika predlagatelja ministar Šuker izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kako prvo čudno je tumačenje terminologije da rebalans plana nije plan, u rebalans plana se ide zbog toga što se pretpostavlja da će određene pozicije biti prekoračene ili smanjene i u trenutku kada se donese rebalans onda je to novi plan i stari proračun više ne vrijedi. Prema tome, tvrdnja vas uvažena zastupnice gospođo Pusić ne stoji. A što se tiče troškova pravosuđa, vrlo interesantno da su se svi ovi troškovi, svi ovi rashodi s manjim rashodima od 238 milijuna mogli izvršiti u 2003. godini a vrlo interesantno da sa povećanim rashodima od 238 milijuna će to biti nemoguće napraviti u 2004. godini. To je nešto što je meni matematički gledajući nejasno. Dakle ako smo prošle godine sa 9% skoro manjim rashodima uspjeli zapravo 11% manjim rashodima uspjeli pokriti sve ovo, onda kako je to nemoguće da ćemo ove godine sa povećanim rashodima ostati bar na nivou prošle godine a ne povećati neke stvari, onda to znači da kao što nije bilo isplaćeno 100 milijuna kuna plaće, za pravosudne službenike u 2003. godini nego je to napravljeno na teret proračuna 2004. godine da isto tako nisu izvršeni neki izdaci. Jer nelogično ako ste vi sve podmirili u 2003. godini da sa povećanjem proračuna se u 2004. neće to moći podmiriti to je nešto.
Hvala lijepo gospodine ministre. Državni tajnik gospodin Nevio Šetić izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, gospođe i gospodo zastupnici, htio bih samo intervenirati u dijelu gdje se pred Hrvatskom javnošću ostavlja dojam da je za znanost i obrazovanje izdvojeno manje sredstava. Upravo želim reći da je izdvojeno više u odnosu na lanjski proračun 6,38% a kada je riječ o tehnologijskim istraživanjima i djelatnosti onda tu smo osigurali jedan iznimno povećanje i to u visini 52,93% doduše jednim dijelom od zajma Svjetske banke, ali upravo to pokazuje koliko je u ovom proračunu i kakvu je poziciju dobila znanost, tehnologija i obrazovanje. Hvala.
Hvala lijepo. Krećemo dalje sa raspravom. U Ime Kluba HSS-a poštovani zastupnik Željko Pecek izvolite zastupniče.
Gospođo potpredsjednice, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. MI kao HSS nećemo ulaziti u zamku da raspravljamo o pozicijama iz prošlog proračuna a jednako tako ne bi htjeli ni raspravljati o tome da li prenijet dug u ovu godinu 6 milijardi i nešto kuna, da li je 2000. godine prenijeto 9 milijardi kuna, ja kao član ove Vlade se samo sjećam da smo u ožujku isplaćivali pšenicu koju je država otkupina u lipnju i duboko se nadam da više nećemo biti u takvim pozicijama, da ćemo to znati riješiti Zakonom o prijenosu vlasti i da ćemo taj Zakon donijeti ovdje u Saboru konsenzusom. Uvodno želim naglasiti da smo mi zadovoljni sa zadržavanjem makroekonomske stabilnosti, sa smanjenjem proračunskog deficita opće države u odnosu na prošlu godinu, zatim prema socijalnoj osjetljivosti države kroz utvrđene pozicije u proračunu za razne kategorije građana, kao i nastavkom kapitalnih projekata, naročito u cestogradnji, stanogradnji i osiguranju, rastu plaća u skladu sa potpisanim kolektivnim ugovorima. Međutim, od globalnih okvira mi ni u kom slučaju ne možemo prihvatiti projeciranu stopu rasta od svega 3,2% iz jednostavnog razloga jer nemamo kontinuiteta. Podsjetimo se 99. godine smo imali negativan rast, 2001. godine već rast od 3,8, druge 5,2, 2003. 4,3%. Nama za ulazak u Europsku niju nije samo potrebno da odgovorimo pozitivno na pitanja koja su nam postavljena, nijedna važna zakonodavna prilagodba mi se moramo pripremiti i ekonomski za ulazak u Europu a za to imamo svega nekoliko godina. Tamo nas ne očekuju samo pomoći i subvencije, tamo nas očekuje jedna žestoka tržna utakmica i očito za to moramo napraviti program prilagodbe, a program prilagodbe može biti jedino rast o kojem je HSS dovoljno do sada govorio i predstavio svoj koncept gdje predviđa ubrzani rast po stopama od 7 do 8% ali uz jednu drugačiju ulogu države i to kroz partnerstvo gdje razna rješenja ne vidimo samo u klasičnim zaduženjima države prema kreditima kod banaka ili izdavanjem vrijednosnih papira klasičnim zaduženjima države prema kreditima kod banaka ili izdavanjem vrijednosnih papira već želimo ići na partnerstvo javnog i privatnog sektora i stvaranje jednog okruženja kvalitetnog za inozemna ulaganja. Podršku ovomu Proračunu mi ćemo uvjetovati sa nekoliko zahtjeva. Prije svega prvi zahtjev je osiguranje provedbe Zakona o nacionalnoj mirovini sa 300 milijuna kuna gdje bi htjeli u skladu sa ustavnim odredbama osigurati egzistenciju svima onima koji nemaju prihoda ili su im prihodi manji od 650 kuna, a stariji su od 65 godina. Drugo, tražiti ćemo povećana izdvajanja za poljoprivredu. Nakon 4 godine rasta proračuna za poljoprivredu prvi po prvi puta dolazimo u ovoj godini u stagnaciju. Nemamo rast, a svi znamo kako moramo riješiti sanaciju lošeg stanja iz prošle godine zbog suše, kako se moramo također dugoročno pripremiti za Europsku uniju kroz sadnju trajnih nasada vinograda, voća i ostalog, a jednako tako i osigurati veće poticaje kako bi kroz niže cijene pokušali djelovati na manji uvoz hrane, a jednako tako da i osiguramo subvencije u ovom Proračunu kao i sve ostale države koje će tržne viškove subvencionirati i ostvarivati veći izvoz. Tražiti ćemo više novaca za kapitalne projekte, za hladnjače i veletržnice osigurano je svega 4 milijarde i 350 milijuna kuna. Za protugradnu zaštitu osigurano je svega 500 tisuća kuna, a za elementarne nepogode 5 milijuna i 600 tisuća kuna što smatramo da je premalo. U gospodarstvu naš zahtjev se svodi na veću podršku izvozu, proizvodnji i zapošljavanju. Kod toga predlažemo prije svega da se iz Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva isključi 24 milijarde 794 milijuna kuna u kojem se iz nama neobjašnjivih razloga nalaze mirovine čak i bivše JNA pa i saborskih zastupnika. Ja smatram da te pozicije nemaju veze sa gospodarstvom i da transparentno moramo znati sa čime želimo razvijati taj sektor. Posebno ćemo imati senzibilitet prema programu razvoja malog gospodarstva s obzirom na efekte koje je on do sada dao kroz zapošljavanje 50-tak tisuća radnika u tome sektoru i kroz povećano investicijsko ulaganje koje smo u njemu imali. Pozicije sa kojima nismo naročito zadovoljni su pozicije za obrtnike svega 6 milijuna i 300 tisuća kuna što nam zapravo govori da po jednom obrtniku izdvajamo 60 milijuna kuna. Svi znamo da ih imamo danas u Hrvatskoj preko 100 tisuća. Za one malog gospodarstva projekat koji je izuzetno dobar, koji je naišao na odaziv ino ulagatelja se podupire sa 50-tak milijuna kuna ili je to svega 250 tisuća kuna po zoni što smatramo da je premalo. Inzistirati ćemo na više. Poduzetništvo žena 1 i pol milijuna kuna i mladih 1 milijun kuna. Samo u programu koji smo provodili protekle godine otvorili smo nekoliko stotina tisuća radnih mjesta, ali naravno sa više novaca. Poduzetničko kreditiranje svi znadete preko 7 milijardi kuna realizacija u obrt i u mala, srednja trgovačka društva, ovdje je planirano svega 7 milijuna kuna za provođenje programa u idućoj godini. Inzistirati ćemo pod 4 na većim izdvajanjima za jedinice lokalne samouprave odnosno za općine i gradove. Kako to izgleda u pozicijama možemo pročitati kroz pomoć u općinama i gradovima. 127 milijuna kuna u protekloj godini, ove godine 36 milijuna kuna. Kod podrške regionalnoj samoupravi 80 milijuna kuna u protekloj godini, 40 milijuna kuna u ovoj godini. Inzistirati ćemo na podršci kod kapitalnih ulaganja naročito pitka voda, znamo na kojim područjima ih nema, plinifikacija i navodnjavanje. Kakva je osjetljivost države prema lokalnoj samoupravi možemo uočiti i kroz srednje škole. Svega 22 dogradnje, sanacije, od toga samo 14 novih. Kod osnovnih škola 24 dogradnje, sanacije i izgradnje, a svega 11 novih. Slikovito nam može reći odnos države prema gradovima i općinama, pozicija koja govori o tekućim pomoćima smanjene su sa 3 milijarde 432 milijuna kuna u prošloj godini na 2 milijarde 367 milijuna kuna u ovoj godini ili 31% manje. Ove brojke nam zapravo govore da ćemo blokirati rad lokalne samouprave. Također ćemo pod 5. inzistirati na značajnijoj ulozi Fonda za regionalni razvoj. Mi smo uočili kako je neujednačen razvoj regija unutar Hrvatske, uočili smo kako iz susjedne županije imaju razlike između bruto domaćeg proizvoda 1:15 što je u svakom slučaju neprihvatljivo. Uočili smo kako cijena nekretnina u pojedinim prostorima i regijama u Hrvatskoj vrtoglavo rastu. Naravno tamo u pravilu gdje država ima velika ulaganja dok u drugim područjima nam se događa vrtoglavi last, migracija i nezaposlenosti. Valja napomenuti da je u ovom Fondu manje novaca nego lani. Pod 6. ćemo inzistirati na većim efektima od privatizacije. Transparentno ćemo tražiti da se očekivanih milijardu i 500 milijuna kuna koliko planiramo prikupiti od privatizacije uloži u razvoj, ne u potrošnju i tražit ćemo da to transparentno bude u Proračunu. Kreatori Proračuna nam ulijevaju veliki pesimizam zasnivavši ga na prenesenom dugu iz prošle godine također o potrebi povrata duga od 17 milijardi kuna glavnice u ovoj godini za prošla razdoblja i kroz neke pojave kao što su naprimjer dinamika rasta koja je zaustavljena koncem prošle godine međutim ja postavljam pitanje sebi i vama nije li to uvijek pred izbore i u svakoj državi na svijetu. Međutim ja se pitam možemo li mi graditi optimizam. Siguran sam da možemo graditi optimizam na činjenici da nam je društveni bruto proizvod rastao 3 godine za redom. Također na činjenici da su nam inflacija i nezaposlenost padali 3 godine za redom, a naročito u brojkama rasta poreza na dobit koji je ostvarivao rast 4 godine, a samo u odnosu na prošlu godinu imamo veći rast od 10%. Kod javnih poduzeća, trgovačkih društava u javnom sektoru više nemamo gubitke i očekujemo porast dividende čak za 492% u odnosu na prošlu godinu. Ja mislim da je to razlog za optimizam. Međutim ondje gdje ja ne nalazim optimizam su pozicije na rashodima poslovanja. Meni je nejasno i zbog čega su intelektualne i osobne usluge porasle sa 499 milijuna kuna u prošloj godini na 753 milijuna kuna ili za 51%. Meni je nejasno zbog čega plaće za prekovremeni rad su porasle sa 16,7 milijuna kuna na 49 milijuna kuna ili za 194%? Meni je nejasno zbog čega ostali nespomenuti rashodi poslovanja su porasli sa 73 milijuna kuna na 180 milijuna kuna ili za 40, 145%? Također i ostale usluge sa 332 milijuna kuna na 471 milijun kuna ili 41%. Samo ove 4 pozicije gospodo koje sam pobrojio, a vjerujte mi ima ih još i to pozicije ostalog nespomenutog, a ja bih rekao i nepotrebnog iznose 533 milijuna kuna. Klub HSS-a se zalaže da ovaj novac uložimo u razvoj. To je minimalno 533 milijuna kuna koliko je povećanje u odnosu na prošlu godinu uz mogućnost da preokrenemo ove pozicije i zapravo pokrenemo Hrvatsku jer sa ovakvim pristupom u trošenju novaca poreznih obveznika i stopom rasta od svega 3,2% sigurno ne možemo pokrenuti Hrvatsku. Hvala lijepa.
Hvala lijepo kolega Pecek. U ime predlagatelja ministar Šuker. Izvolite ministre.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, a mislim kad govorimo o stopi rasta ja moram ponoviti to nije stvar dobrih želja. Vi ne možete ako imate stopu rasta u trećem kvartalu u četvrtom kvartalu 2003. godine 3,6%. i koja je praktički od 7 mjeseca ima laganu tendenciju pada, reći da ćete u 2004. godini imati stopu rada 7%. Mi da smo to napravili, mi bi poslali takvu jednu neozbiljnu poruku Međunarodnoj financijskoj javnosti i budite sigurni da bi praktički bilo nemoguće osigurati servisiranje povrata svih ovih dugova koji mu povratit. Vrlo interesantno da ostale financijske institucije, prije svega Hrvatska Narodna banka je radila projekciju rasta od 3,7%. Ali prije 2, dva i pol mjeseca. Dakle, ponavljam, stopa rasta nije, stopa dobrih želja, nego stopa realnih mogućnosti u ekonomskom okruženju kojem se donosi proračun. Kad govorimo o poljoprivredi, ja bih samo htio reći da je ostalo neisplaćenih 800 milijuna poticaja. i vi ste vidjeli da ja danas nisam u obrazloženju proračuna puno govorio o neisplaćenim obavezama proračuna 2003. godine. Spomenuo sam samo neke stvari koje tako slikovito ponašaju kako se novac trošio, više zbog toga da nam se to ne dogodi u budućnosti, nego da bi bilo koga prozivao, na kraju krajeva ja nisam spomenuo niti jednog od kolega bivših ministara, niti mi pada to napamet u protekla 2 mjeseca. No, želio bih reći jednu stvar. Da se te obaveze ne moraju platiti ove godine, vjerojatno bi na određene projekte se moglo izdvojiti više novaca. Htio bih još nešto reći, mislim da je zlonamjerno tvrditi da jedinice lokalne samouprave sa područja od posebne državne skrbi su dobili toliko manje novaca. To jednostavno nije istina. Iz jednog razloga. Vi znate da su prošle godine zbog odredbe Zakona i o proračunu i o financiranju jedinica lokalne samouprave i o Zakona, izmjena Zakona o porezu na dohodak u 7, 8 mjesecu sve jedinice lokalne samouprave zbog povrata poreza na dohodak na području od posebne državne skrbi, pa čak i na drugim područjima Hrvatske koje su fiskalno malo slabije su bile blokirane, jer povrat poreza na dohodak je jednostavno blokirao. Onda je donesena izmjena zakona da sa sve jedinice lokalne samouprave sa područja od posebne državne skrbi se povrat poreza vrši u sljedećoj godini iz državnog proračuna. Dakle, ne iz proračuna jedinica lokalne samouprave. Isto tako i za jedinice lokalne samouprave iz brdsko-planinskih područja. Dakle, tragom te zakonske odredbe, ove godine će po procijeni porezne uprave biti izvršen povrat od 160 milijuna i 709 tisuća kuna poreza na dohodak jedinica lokane samouprave. Predviđena sredstva, dakle tekuće pomoći po državnom proračunu 2003. godine bila su 127 milijuna 454 tisuće kuna. Onda kako možemo govoriti da smo smanjili za 70 milijuna sredstva, ako će se umjesto povrata iz jedinica lokalne samouprave povrat poreza na dohodak vršiti iz državnog proračuna u iznosu koji je za 33 milijuna veći, nego što je bila doznaka prošle godine iz državnog proračuna jedinicama lokalne samouprave. Najlakše manipulirat sa podacima. A osobito sa jedinicama lokalne samouprave koji itekako kubure sa prihodima. Dakle, povrat poreza će biti 160 milijuna, prošle godine je dotacija bila 127 milijuna, razlika je 33 tisuće, 33 milijuna kuna, i mislim osobno da je to bio dobar potez bivšeg ministra i Ministarstva financija što je tako odlučeno. To treba reći. Veće izdvajanje za jedinice lokalne samouprave. Veće izdvajanje za jedinice lokalne samouprave, smanjenje prihodovne strane, kako pokriti rashodovnu stranu. Ovdje je jako taksativno nabrojeno puno stvari s kojima se čovjek može složiti, ali kad se one pobroje, one daleko premašuju, pa čak i kad bi rekli onih 530 milijuna da se skinu sa pozicije. No, htio bih reći jednu stvar. Svi mi zaboravljamo da smo potpisali određene dokumente za pristupanje Europskoj uniji i da tu iziskuje puno, puno posla, koje prije svega i u Ministarstvu vanjskih poslova i u Ministarstvu znanosti traži intelektualne usluge. Zar ćemo zaustaviti određene znanstvene projekte koje u Ministarstvu znanosti radi sveučilišni profesori koji nisu direktno tu vezani? Veći efekat od privatizacije. Mogli smo napraviti isto ono što se napravilo i 2000. godine, planirati privatizaciju od nekoliko milijardi kuna, pa u 11 mjesecu kad se to ne može ostvariti, onda se morate zaduživati po nepovoljnim uvjetima i onda sljedeće godine platite 300 milijuna kamata i nikome ništa. Dakle, išlo se na realnu procijenu, s obzirom i na situaciju sa privatizacijom INA-e, i sa svim, išlo se na realnu procijenu da bi realni prihod od privatizacije ove godine mogli biti milijardu 350 milijuna. Tim više što prihodi od privatizacije ne smanjuju deficit, niti ga povećavaju. Prihodi od privatizacije samo smanjuju račun financiranja, tj. smanjuju obavezu države da se zaduži. A što se tiče ulaganja novaca od privatizacije u razvojne projekte, ja se potpuno slažem s tim, takva je bila odluka i prošle godine prilikom donošenja proračuna. No, novci od privatizacije INA-e su završili u potrošnji, a ne u poticaj gospodarstva. Pa čak smo i rekli da će novci od privatizacije ići kroz Fond za razvoj i zapošljavanje. Međutim, novci od privatizacije INA-e nisu otišli u gospodarski razvoj, a to je bilo samo prije nekoliko mjeseci. i još bih nešto spomenuo, prekovremeni rad. Vi znate da u ovom trenutku na desetine tisuća sporova je sa usposlenicima u državnoj upravi. Prije svega, tu morate uzeti Hrvatsku policiju, koja zbog prirode svog posla ima potrebe za prekovremenim radom, i to se ne može nikakvom preraspodjelom izvršiti. Hoćemo li ući u nove sporove ili pokušati ove godine riješiti problem tih prekovremenih poslova, a za one sve bivše protekle sporove pokušati izvršit sudsku nagodbu. Ili će netko reći da Hrvatskoj policiji ne treba isplatiti prekovremeni rad. Ako to netko hoće, neka to javno kaže za ovom govornicom. Ja to osobno niti želim, niti imam namjeru takvu politiku što se tiče plaća prema policiji vodit. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine ministre. Prije nego dam riječ kolegi Peceku koji se javio za ispravak netočnog navoda, dužna sam dati jednu informaciju. Da sukladno članku 207. stavku 2. Poslovnika isteklo vrijeme za prijavu za raspravu u trajanju od 10-tak minuta. Možda će vas zanimati broj prijavljenih za 10 minutnu raspravu to je 76 prijavljenih plus vi klubovi. Ako nastavimo ovim tempom, mislim da bismo u subotu do jutra mogli završiti raspravu. Idemo dalje, kolega Pecek.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine ministre, vi zapravo niste demantirali ništa što sam ja govorio. Potsjetit ću vas da brojke sam pročitao, pošto nisam govorio politički, nego ekonomski na stranici broj 5., gdje se kaže, tekuće pomoći unutar opće države prošla godina 3 milijarde 432 milijuna kuna, ove godine 2 milijarde 367 milijuna kuna. Ili 31%. manje. Znači, 31% manje za gradove i općine. To je notorna činjenica. Drugo, moguće je ostvariti stopu rasta bez obzira na prošlo razdoblje. Zato jer je 99. godina bila negativna stopa rasta, a sve godine iza tog 2, 3, pa i preko 4%. Znači to je moguće. Međutim, očito je prošla Vlada to dokazala, naročito nekim sektorima su kretanja bila jako dobra. Pa vam ja predlažem, da ovih 533 milijuna kuna koji se takoiđer nalaze ovdje na stranici broj 4. kroz povećanje intelektualnih usluga nespomenutih rashoda i slično uložimo u razvoj, pa ćemo imati i veću stopu rasta.
Kolega Pecek vrijeme isteklo, ali nisam vidjela nigdje tablicu s prijedlozima. Moram vas upozoriti da svi pomalo zloupotrebljavate tablice koje podižete. Idemo dalje s raspravom. U ime Kluba LIBRE, zastupnik Jozo Radoš. Izvolite.
Hvala lijepa, gospođo potpredsjednice. Gospodo članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici! Ja bih najprije dao neke dvije male ili velike proceduralne napomene u pogledu naše rasprave o ovom proračunu. Prva se tiče činjenice da proračun čitamo u jednome čitanju, dakle da ga usvajamo u jednome čitanju. Ja sam o tome govorio prilikom usvajanja dnevnoga reda i bio je odgovor predsjednika Sabora da se radi o dobroj praksi. Doista se radi o praksi. Ta praksa je dugogodišnja praksa. Ta praksa je zapisana u našem Poslovniku ali to nije dobra praksa. To je loša praksa a proračun je najvažniji dokument države. Ako nema nekakvih posebnih okolnosti a nadamo se da ih neće biti. Prema tome, proračun se treba usvajati u dva čitanja. Ovakav način usvajanja proračuna znači zapravo da mišljenje Sabora u prvom čitanju nakon rasprave nije važno. Vlada se dogovori. I nakon toga više nema zapravo mogućnosti da Sabor promijeni svoj prijedlog temeljem saborske rasprave pa da se onda u drugom čitanju eventualno amandmanima popravi drugi prijedlog Vlade. Prema tome, mislim da taj naš Poslovnik i tu lošu praksu koju predsjednik Sabora naziva dobrom praksom treba prekinuti. I druga stvar isto nije nevažna. Dobra je praksa bila uvijek da smo do sada zadnjih desetak godina uvijek imali usporedne prikaze prethodne godine i godine za koju usvajamo proračun. To ove godine nažalost nema. Nekada je to bilo čak sa nekoliko godina unazad tako da se može pratiti politika u pojedinim resorima i ukupna politika, proračunska politika države u nekoliko godina unazad to apsolutno nema opravdanja da se to dogodilo. I mislim da tu dobru praksu treba nastaviti. A sada nešto o općim pokazateljima ovoga državnoga proračuna. Predsjednik Vlade Republike Hrvatske gospodin Ivo Sanader rekao je da ova Vlada neće nastaviti dinamiku rasta vanjskoga duga Republike Hrvatske a nažalost svi pokazatelji koje je moguće vidjeti iz ovoga proračuna govori da hoće, da će i ova Vlada nastaviti dinamiku rasta vanjskoga duga Republike Hrvatske. Ako se deficit proračuna planira na 4,5% i ako i prihodi od privatizacije koji su prošle godine bili planirani na 3 milijarde 250, ove godine se planiraju na milijardu 350, dakle 2 milijarde kuna manje onda to jasno znači da će doći do povećanja zaduživanja. To je vrlo jednostavna logika. Da li će ono biti vanjsko zaduživanje ili unutarnje to je apsolutno u tom kontekstu nevažno pitanje ali sa ovim pokazateljima deficita i rasta naravno bruto nacionalnog proizvoda i sa ovolikim proračunom apsolutno je jasno da mora doći do zaduživanja jer se kao što rekoh prihodi koji bi to mogli eventualno ili sigurno smanjiti to su prihodi od privatizacije smanjuju za oko 2 milijarde kuna što naravno nije samo aspekt deficita proračuna odnosno vanjskoga duga nego mislim jedan vrlo važan po mom mišljenju negativan gospodarski pokazatelj. Privatizacija je proces koji i za vrijeme mandata prošle Vlade nije bio dovoljno brz. Ova brojka od milijardu i 350 milijuna kuna govori da će doći do daljnjega usporavanja privatizacije a sa usporavanjem privatizacije teško je očekivati dinamizaciju gospodarskoga rasta. Rekao bih nešto o dugovima o kojima se tako često govori pa se onda svaki dan iz nekakovih ormara izvlače ili ispadaju nekakovi kosturi. Mislim da se na takav način nakon sastanka koji je održan između predstavnika bivše i sadašnje vlasti apsolutno neozbiljno zapravo manifestira obnašanje vlasti ako je bilo spora nakon mjesec dana moglo se ući u sve podatke, pretpostavljam da nijedan podatak nije bio skriven. Prema tome, na tom razgovoru sa kojeg su svi sudionici izišli usuglašeni visokoj razini zapravo međusobnog uvažavanja i istih stavova nakon toga se ponovo pojavljuju u drugom mjesecu kada se dakle podatke trebalo imati i prije, pojavljuju se kao što to kaže ministar financija kostur iz ormara. Pa ja bih samo se malo vratio u prošlost a to je da 2000. godine dug, stvarni dug, ne krediti koji će se pojaviti kao dug u nekome času nego stvarni dug bio 9 milijardi kuna i da su oko 2,5 milijarde bili dugovi za osiguranje štednje propalih banaka, dakle gotovo 2 milijarde dolara je bio tadašnji dug pa kada bi i ovo bila istina da je sada dug 7 milijardi ili 6 još uvijek je to dvostruko manje ali mislim da se ta pitanja moraju riješiti u prvome mjesecu mandata i nakon sastanka ako je takav sastanak potreban sa predstavnicima bivše Vlade a ne nakon toga ponovo izvlačiti nekakove dugove i stalno ulaziti zapravo u kontraproduktivnu polemiku kao da se traži alibi za ono što se ne čini. Naravno da je u pogledu vraćanja duga, vanjskoga duga ovoj Vladi teže nego prošloj Vladi ali treba također nešto reći što je u tom smislu i objašnjavajuće i olakšavajuće. Glavnica ne dolazi samo od onih zaduženja koja su učinjena protekle četiri godine nego u dobroj mjeri i od onih koja su učinjena prije 2000. godine a treba reći da su u tom smislu neki poslovi učinjeni, neki troškovi, veliki troškovi koje ova Vlada neće imati ili će ih imati u znatno manjem opsegu. Za pretpostaviti je da će troškovi ratom oštećenih područja, uništenih područja Republike Hrvatske, to znači obnova tih područja i zgrada, kuća i stanova biti znatno manja jer se u proteklih desetak godina u tom smislu puno toga učinilo i možemo očekivati da će državni proračun u tom smislu biti manje opterećen nego što je bio protekle četiri odnosno proteklih osam godina. Jednako tako, treba reći da jedna velika reforma a to je reforma Ministarstva obrane da se nalazi u svom drugome dijelu, da je najveći financijski i najzahtjevniji dio te reforme prošao što se naravno vidi iz podataka otpremnine za pripadnike Hrvatske vojske. Prema tome, to su veliki iznosi, negdje oko pola milijarde kuna koji su manji nego što su bili prošle godine. A naravno, očekujemo da će iduće godine potpuno nestati. Naravno, pri tome treba kada se o svemu tome govori, kada se govori o dugu treba reći da je štednja građana protekle četiri godine narasla za gotovo 10 milijardi dolara više. Građani svojom štednjom u našim bankama odnosno bankama sa sjedištem na području Republike Hrvatske mogu vraćati sav svoj vanjski dug kada govorimo o 24 ili ne znam koliko milijardi dolara vanjskoga dug. U njemu je najmanje toliko duga građana ali jednako tako i štednja građana je povećana za oko desetak milijardi dolara. To se često zaboravlja kada se iznose bezrazložne po mom mišljenju katastrofične procjene, što smo i danas ovdje u tom smislu mogli čuti. I ne treba zaboraviti da je tijekom protekle 4 godine u fondovima mirovinskog osiguranja II. stupu, dakle, ono što se ne isplaćuje, što je kapitalizirana štednja, akumulirano negdje oko 5 milijardi kuna, to je veliki novac. Taj novac je također trebalo izvući od nečega. Prema tome, to su sve stvari koje na neki način govore o tome da je ova Vlada, odnosno današnja pozicija u ovom segmentu bolja nego što je bila prije, ali naravno treba respektirati poteškoću ove Vlade a to je da je upravo otplata glavnica sretna je okolnost da su to danas glavnice, nisu samo kamate kao što je to bilo prije, dakle, počinjemo otplaćivati glavnicu, ali da je ta otplata znatno veća nego što je to bilo proteklih godina. I sada ponešto oko pojedinih resora. Moram nešto reći, makar to nije u programskom fokusu moje stranke o programu, odnosno Ministarstva obrane. Tijekom 2000., 2001. i 2002. godine vrlo strogim mjerama štednje mi smo došli u 2002. godini na to da je udio plaća u proračunu, nakon dugogodišnjih više od 70% došao na 65%. A cilj nam je bio da se spustimo ispod 60% ili čak da dođemo na 50%. I sada kada smo stvorili pretpostavke da se to dogodi, zadržavanjem proračuna na oko 2% burto nacionalnog proizvoda, dolazi do pada proračuna Ministarstva obrane za 505 milijuna kuna. Gorkih 505 milijuna kuna i ponovnog rasta troškova za plaće na preko 70%. Vi ne možete nikome tko se razumije u obrambene sustave govoriti o kvaliteti svoga obrambenoga sustava ako je proudio plaća u proračunu Ministarstva obrane veći od 70%. On se može kretati od 40-60% i tada se može govoriti o unutrašnjoj kvaliteti. Ali kada je on viši od 70%, to sve govori o vama, odnosno kako se odnosite prema tom segmentu uprave. I apsolutno je nedopustivo da se to događa. Mi smo stekli uvjete za modernizaciju, naravno, najprije za bolje održavanje opreme, za obuku a onda i za modernizaciju. I sada kada smo stekli te uvjete, kada smo reformom uštedjeli ta sredstva, ta sredstva bježe, režu se sa stavke Ministarstva obrane. I to apsolutno ne može biti dobro, ne samo na s obzirom na naš cilj približavanja NATO-u a to će nas snažno diskvalificirati i u tom političkom cilju koji imamo i oko kojega nema spora, nego i u pogledu uloge koju Oružane snage imaju u jednoj zemlji. To je istovremeno jedna sigurnosna rezerva ne samo u slučaju rata, i nije dobro kada je vojska potplaćena i kada je vojska siromašna. Ona treba prema vani, prema civilnom sektoru emanirati dobre vibracije a to ne može biti ako je ta vojska loše opremljena i naravno loše obučena. I stoga to apslolutno nije dobro što se događa. Primjerice, nema uopće govora o tome da se počne sa rastom ulaganja u stambeni fond Ministarstva obrane bez obzira kako će taj stambeni fond biti raspodjeljen ali svakako je to jedno od urgentnih pitanja. Vojna oprema u hrvatskom ratnom zrakoplovstvu koja je po prijedlogu 2003. godine iznosila 212 milijuna kuna, rebalansom 2003. godine pada na 87 a sada se predlaže 33 milijuna kuna. Kaže se da neće biti tako velikih ulaganja, bio je jedan novinski natpis od ne imenovanih izvora Ministarstva kao što je to bilo prije. A to što je bilo prije bilo je tek nužno za održavanje elementarnih sposobnosti toga sektora Oružanih snaga. A ukupna vojna oprema sa 297 milijuna kuna u prošloj godini pada na 193 milijuna kuna. I to je nešto što apsolutno ne možemo razumjeti. A kada se svojevremeno govorilo o rastu hrvatske vojene industrije onda treba znati da vi ne možete imati vojnu industriju ako nemate domaće reference. A s ovim zapravo ne možete imati ni domaće reference, prema tome, ovo je više manje ako se ovako zdrži kraj hrvatske vojne industrije. I na kraju nešto o pitanju znanosti i obrazovanja kao najvažnijem programskom cilju LIBRE. Došlo je samo do povećanja proračuna za obrazovanje i znanost u onoj mjeri u kojoj se povećava zapravo bruto nacionalni proizvod. Prema tome,ništa od našega cilja da veliki, većim povećanjima preko 10% godišnje u neko vrijeme dosegnemo europske prosjeke a pogotovo da budemo u vrhu onih zemalja u Europi koji izdvajaju za obrazovanje i znanost. I to je apsolutno nešto što ne možemo prihvatiti. Temeljem ovoga sporazuma neće doći do povećanja znanstvenih novaka. Na razini skandala i zvanje za nacionalnu zakladu za znanost, sa 50 i nešto milijuna pada na samo 12 milijuna kuna. I to doista nije put kako se može pokrenuti Hrvatska. Ja razumijem naravno socijalnu osjetljivost. Predsjednik Vlade je rekao da po ovim prijedlozima proračuna da se ispravljaju nepravde prema hrvatskim braniteljima i vraćanje njihova dostojanstva. No moram reći da to nije nužno učiniti novcem. Često puta tamo gdje ima novca manje je pravde i manje dostojanstva. A taj novac koji je predviđen preko 2 milijarde kuna za socijalne izdatke trebalo je predložiti za segment znanosti, obrazovanja visokog, osnovnog i srednjeg i tada bi se mogla potvrditi teza da se želi pokrenuti Hrvatska. Ovim se prijedlogom proračuna nažalost, moram to reći, Hrvatska zaustavlja.
Hvala lijepo kolega Radoš. Informacija, odnosno prijedlog ako ga prihvaćate. S obzirom na veliki broj prijavljenih za ovu raspravu, što je sasvim očekivano, predlažemo da se radi bez one uobičajene stanke od 13,30 pa do 15 sati. Pa da svatko od vas u onom periodu kada se organizira ode na ručak i vraća se normalno raditi. Prihvaćate li takav prijedlog? Nema nitko protiv. Hvala lijepo. Imamo tri ispravka netočnih navoda. Prvi je kolega Šime Lučin. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Ja bih molio, ja sam na početku ... [[Govornik se ne razumije.]] ja sam mislio ispraviti navod gospodina ministra obzirom da je rekao. Ali ne, obzirom da je jako, sada slušajte ovu jednu rečenicu, jako je važno. Ja jako cijenim i drago mi je.
... [[Govornik se ne razumije.]] kolege upozoravaju da kršim Poslovnik ukoliko vam sada dam riječ. A nas troje nismo vidjeli da ste digli tablicu.
A pa to nije moja krivnja što vi niste vidjeli.
Ne znam, tri svjedoka ne možemo pronaći.
Ima svjedoka. Evo dva svjedoka tu.
Žao mi je kolega Lučin, pokušali smo.
Ali, gospođo potpredsjednice, prekršili ste članak Poslovnika 209.
Hvala lijepo na upozorenju. Za ispravak netočnog navoda javila se kolegica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, moram ispraviti netočan opetovani navod gospodina Radoša da su dugovi kosturi koje vadimo iz ormara jer to bi onda asociralo na nešto mrtvo. Dugovi su vrlo živa briga ove Vlade i cijelog hrvatskoga naroda kroz nekoliko generacija sljedeći i veliki teret na našem, na našim leđima. Pa prema tome ispravljam taj navod. I želim reći da sva javnost dobro sluša što govorimo o voli znati koliko smo se u zadnje četri godine pa i zadnje zadužili. Jer svatko od njih će taj teret snositi.
Hvala lijepa kolegice. Sljedeći ispravak je kolega Fran Matušić. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice, obzirom na veliki broj netočnih navoda koncentirati ću se na jedna koji mi se čini važnim. A to je kolega zastupnik Radoš je rekao da je prijedlog ove Vlade povećanje plaća od 70%. To je potpluno netočno zato jer je to rezulat odluka bivše vlade, dakle to je isključivo rezultat nasljeđenih odluka koje ova Vlada mora poštovati i želi ih poštivati. Prema tome potpuno netočan navod.
Povreda Poslovnika zastupnik Radoš. Izvolite.
Gospodine zastupnik Matušić nije ispravio moj netočan navod. Ja sam rekao da plaće čine 70% proračuna. Članak, dakle, je on je govorio, ispravak netočnog navoda a nije ispravio netočan navod. Prema tome on je povrijedio Poslovnik. Ja sam govorio o tome da plaće čine 70% nisam govorio zašto je to tako i tko je tome krvi. Ja sam rekao da je to zbog toag što je došlo do smanjenja proračuna.
Još jedna zlouporaba tablice. Lijepo vas molim svaki puta spomenuti članak na koji se pozivate. Idemo dalje se rapravom Klub nacionalnih manjina. Oprostite, ispričavam se. Uvijek ima predlagatelj pravo na riječ. Ministar obrane Berislav Rončević. Izvolite ministre, Isprika.
Gospođo potpredsjednice, gospođe i gospodo zastupnici. Ukratko samo u ovom svom javljanju želim se malo osvrnuti na dio izlaganja uvaženog zastupnika Joze Radoša u dijelu kojem on daje svoje viđenje državnog proračuna u dijelu ministarstav Obrane. Činjenica je da u nomalnom iznosu proračun predviđen za Ministarstvo obrane ima 770 milijuna kuna manje nego prošle godione. Međutim radi pravilno informiranja i vas zastupnika i javnosti bit ću slobodan izložiti što čini tih 770 miliona. I kako se određene promjene odnosno do sada provedeni učinci reforme oružanih snaga reflektiraju na ovogodišnji proračun. Izdvojeno iz sustava MORHa 7 tisuća i 996 ljudi. Koji su za koje su uglavnom otpremnine i islaćene. prosječno gledano kroz godinu procjenjujemo da u odnosu na prošlu godinu ćemo imati 5 tisuća plaća manje ako gledamo već do sada izdvojeno osoblje. Što daje 426 milijuna kuna manjega troška na plaćama. Smanjen je gardijski dodatak, sa učinkom 40 milijuna kuna ili ukupno godišnje uštede 466miliona kuna. Normalno predivđena su i određena povećanja na masi plaća. Tako da povećanje osnovice za izračun plaće od 4,3% čini povećanje 113 milionak kuna. Povećanje temeljem ostalih odredbi koleketivnog ugovora daje 68 miliona. Povećanje temeljnog dodatka na plaću za d ržavne službenike i namjštenike procjenjujemo da će to biti obaveza 20 miliona kuna na razini godine. Ili povećanje 201 milion kuna ili kada se prebije sa uštedama ukupno smanjenje mase plaća u 2004. godini je 265 milijuna kuna. Kreditne obveze MORa koje su do sada bile na poziciji MORHa sada su u strukturi proračuna prebačene direktno na Ministarstvo financija, sa učinkom 160 miliona kuna. I protupožarna zaštita koja je prošle godine van proračunski teretila MORH za 30 milijona kuna takođre je u ukupnoj svoti 80 miliona što se tiče MORHa direktno osigurana na Ministarstvo financija. Ostatak je ušteda na materijalnim troškovima. Glavni stožer oružanih snaga je pripremi ovog proračuna aktivno uzeo svoju ulogu. I oni predviđaju da će na uštedama komunalnim naknadama, jer planiramo predlođiti Vladi REpubklike Hrvastske studiju o izdvajanju neperspektivnih nekretnina koje samo troškovno opterećuju MORH a više nisu u funkciji obrane i nisu potrebne. Smanjenje goriav i maziva, ne trošenje neperspektivnih zastarjelih vozila naša je projekcija da ćemo ostvariti uštede od 257 milijuna kuna u ovoj godini. Ili kupno na materijalnim rashodima 475 milijona kuna, što sa ovih gore 505 milijuna i na plaćama daje iznos od 770 miliona kuna. Normalno da bi mi planiramo u ovoj godoini nastaviti proces izdvajanja osoblja iz sustava MORHa. Pa je na Ministarstvu finnancija osigurano novih 170 milijuna kuna za otpremnine. Što će također rasteretiti poziciju troška na plaćama, i stvar nije ovako crna kako se želi prikazivati. Normalno da kako ministar obrane moram gledati sektor Ministarstvaa obrane u ukupnim financijskim mogućnostima cijeloga društva. ne želimo se gledati kao izdvojena kategorija, shvaćamo i podržavamo stav Vlade da se taj budžetski deficit drži na 4 i pol posto. I u ovom dijelu MORa financiranju predviđene su i određene razvojne aktivnosti ali ne više utrošak sredstava MORHa na onim projektima koji nisu na to perspektivni. A bilo je i takvih ulaganja ali normalno ako netkog to posebno zanima može u MORHu dobiti i punu informaciju. Budući da je ovo ipak javna sjednica pa ne bi ulazio u detalje. hvala lijepa.
Zahvaljujem se ministru obrane gospodinu Ronečeviću. Riječ ima potpredsjednica Vlade i ministrica u hrvatskoj Vladi gospođa Kosor.
Hvala lijepa.
Nakon. Ja nisam vidio. Vi ste. Uvaženi zastupnik gospodin Radoš. Ja se ispričavam.
samo kratko ja sam na vrijeme dakle dignuo pločicu i neću dugo. Dakle da ne bi bilo zabune, zadnje četri godine nije bilo nikakovih projekata odnosno ulaganja u razvojne projekte. Koji ne bi bili u skladu sa NATO standardima.
Riječ ima potpredsjednica Vlade, Kosor.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Javila sam se zbog konstatacije uvaženog zastupnika gospodina Radoša koji je komentirao ono što je u uvodnom dijelu govorio predsjednik Vlade dr Ivo Sanader , o vraćanju dostojanstva hrvatskih branitelja i članovima njihovih obitelji. Pa bih htjela evo zbog pojašnjenja i radi daljnjem tijeka rasprave reći nekoliko činjenica. naime gospodin zastupnik Radoš je rekao da se dostojanstvo braniteljima ne mora nužno vraćati novcem. Ja bih htjela evo oko toga dakle oko te konstatacije reći nekoliko činjenica. Mi smo kao što je i uvodno rečeno predvidjeli ove godine početi vraćati dug hrvatskim braniteljima iz 97. To je 149 milijuna kuna koje su predviđeni u proračunu za ovu godinu. I od 1. srpnja do kraja ove godine još 90 milijuna kuna prema dugu odnosno to jedug prema postojećem zakonu iz 2001. Radi se naime o onom financijskom prevođenju koje nije napravljeno. To je jedno. Ali bih htjela reći i što je do sada napravljeno u ovih evo manje od 2 mjeseca. Upravo na vraćanju toga dostojanstva o kojem zastupnik Radoš govorio. DAkle donešene su izmjene Pravilnika o utvrđivanju postotka oštećenja organizma hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata u smislu ukidanja primjene onog famoznog pravilnika, odnosno testa, upitnika MMPI2. Zatim imenovana je radna skupina za izradu prijedloga novog programa psihosocijalne i zdravstvene pomoći stradalnicima Domovinskog rata Vlade Republike Hrvatske. Zatim javnosti su obznanjeni podaci o stopi suicida u populaciji branitelja, znači ona je veća za tri do pet puta nego u ostaloj populaciji. Donesen je Zakon o izmjeni Zakona o pravima Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koji se odnosi na psihosocijalnu skrb za hrvatske branitelje i članove njihovih obitelji i ispravljena nepravda spram hrvatskih branitelja pravomoćno osuđenih za zatvorsku kaznu dužu od šest mjeseci. Zatim u tijeku je izrada novog zakona o pravima hrvatskih branitelja. Upravo je počela raditi radna skupina. Zatim izrađen je prijedlog novog pravilnika koji se odnosi na 100%-tne invalide prve skupine, dakle riješen je konačno status njegovatelja, odnosno njegovateljica na koje imaju pravo i za to su osigurana sredstva u Državnom proračunu za ovu godinu. Zatim je donešena odluka o imenovanju stručne skupine za izradu zastave koja će podsjećati na zatočene i nestale u Hrvatskome saboru. Zatim isto tako Vlada je imenovala stručno povjerenstvo za pomoć osobama optuženim za ili osumnjičenima za ratne zločine pred Međunarodnim sudom u Haagu. Uredbom Vlade snižena je cijena za 30% otkupa stanova na područjima od posebnog državnog interesa u gradovima i općinama sa manje od 10 tisuća stanovnika i Vlada je uredbom donijela također odluku da se hrvatskim braniteljima da mogućnost da se usele u stanove do trenutka dok ne budu kreditno sposobni i da za to plaćaju najamninu. Dakle evo, to je učinjeno u ovih manje od dva mjeseca na vraćanju dostojanstva hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji. Hvala.
Zahvaljujem se potpredsjednici Vlade gospođi Kosor. Za ispravak netočnog navoda javio se uvaženi zastupnik Pero Kovačević.
Ma samo bih htio podsjetiti da su mirovine usklađene sa 1.1.98. godine isplaćena razlika znači ostaje samo 97. godina, ali čini mi se da je to malo veći iznos zbog toga što se u međuvremenu desilo da ima dan danas 5100 mirovina, da ostvaruju osobe koje nemaju status neki ni branitelja ni invalida pa bi tu trebalo vidjeti tko je taj novac potrošio i u kojim iznosima jer na taj način se može postići da se još uštedi para iz državnog proračuna. Hvala.
Zahvaljujem se. U zadnju sekundu se javio zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine potpredsjedniče, gospođa potpredsjednica Vlade je rekla da je ispravljena nepravda u pogledu hrvatskih branitelja koji su pravomoćno osuđeni na zatvorske kazne, a zbog toga su gubili neka prava. Ja mislim da se tu nije radilo o nepravdi, to je pozicija jednaka sa svim ostalim građanima ove zemlje.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Jozi Radošu. U ime kluba Nacionalnih manjina riječ ima uvaženi zastupnik Furio Radin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege iz Vlade i iz Sabora. Donošenje proračuna najvažniji je čin svakog parlamenta. Na njemu neki parlamenti rade cijelu godinu, a neki više mjeseci. Mi ga već tradicionalno donosimo u jednom dahu jednim čitanjem, ove godine i pod pritiskom činjenice da je zemlja u lošoj ekonomskoj situaciji. Donosimo ga također i u kontekstu ipak dozvolite da kažem partitokracije, a govorim općenito, jer čisti proporcionalni sustav ne može imati drugačiji proizvod od afirmacije interesa stranaka nad onima zastupnika shvaćenih kao prenositelji problema određene sredine. Ovdje izuzimamo naravno regionalne stranke koje su prirodnije usmjerene razvoju određenog područja. Mi zastupnici nacionalnih manjina u tom slučaju u mnogim drugim slučajevima ne, ali u tom slučaju imamo sreću jer smo izabrani neposredno što znači da imamo usku ali poznatu populaciju koju zastupamo neposredno. Za to smo se borili cijeli prošli mandat i na kraju dobili smo status koji nam omogućuje sviđalo se to nekomu ili ne, veću moć pregovaranja. Želimo naglasiti da je naša sloboda od ideološke stege, odnosno naša pragmatičnost ako netko ju hoće tako definirati, diktirana situacijom u kojoj se nalazimo odnosno potrebom da preživimo i da živimo kao zajednica. Reći ću sada nešto što se nekima možda neće svidjeti, a to je da ne samo Židovi, Romi, Talijani i Nijemci prvi u, a druga dva nakon 2. svjetskog rata bili su predmet etničkog čišćenja već su to bili i Srbi u prvoj polovici 90-tih godina. Nikakva akademska ili ideološka rasprava neće pobit činjenice koje se zasnivaju na čistim brojkama. To naglašavam ne zato da bih otvorio nikakvu polemiku koja nema uopće mjesta ovdje, jer što je prošlo prošlo je, a o tome govorim samo zato da se ne bi opet dogodilo, nego zato da bi bilo jasno da mi pripadnici nacionalnih manjina nismo danas nikakva folklorna skupina koju treba držati u izlogu radi europskih integracija već još uvijek živa populacija koja to nastoji i ostati i da bi se to omogućilo potrebno je primijeniti sve instrumente pozitivne diskriminacija. Financiranje nacionalnih manjina može se promatrati na dva načina, skupno i separatno. Skupno možemo konstatirati da povećanje sredstava za transfere udrugama nacionalnih manjina u iznosu od 10-ak% iako ne rješava probleme ovih udruga, odnosno nacionalnih manjina koje oni predstavljaju, one istovremeno budući da su veći od ukupnog povećanja proračuna poboljšavaju situaciju ovih udruga i mi ćemo takav prijedlog kao klub Nacionalnih manjina podržati. S druge strane situacija sa udžbenicima u školama na jezicima nacionalnih manjina je već dugo godina katastrofalna što je navelo klub Nacionalnih manjina da predlaže na osnovi analize samog Ministarstva prosvjete amandman kojim se sredstva za udžbenike povećaju za onoliko baš koliko su rekli stručnjaci iz Ministarstva prosvjete i to za 2 milijuna i 500 tisuća kuna kako bi se barem tiskali oni udžbenici koji su u pripremi. Škole nacionalnih manjina rade na udžbenicima koji su uglavnom ili fotokopirani ili kada se radi o mojoj manjini sa udžbenicima koji dolaze iz inozemstva, iz Italije. U posebne probleme nacionalnih manjina svrstavamo one probleme koji se odnose na Rome i molim Vladu da se očituje o tome koliko su sredstva ukupno predviđena za realizaciju nacionalnog programa za Rome, jer to nije razvidno i da li to odražava potrebe utvrđene tim programom. Naš klub ozbiljno sumnja u tako nešto i smatra da nema dovoljno sredstava i želimo naglastiti to da smo zabrinuti jer su Romi u posebno nezavidnoj situaciji odnosno oni su najmanje zaštićena manjinska skupina. U pogledu posebnih prava naglašavam, ističena prava nekih manjina, Češke, Slovačke, Mađarske, Talijanske i neke druge koji se ne uspjevaju zaštiti a one se odnose na dvojezičnost koji bi naprimjer, morale poštovati državne ustanove, naprimjer Hrvatske ceste, jer nema niti putokaza niti naziva na državnim cestama, niti naziva cesta koje su dvojezične a to je tako bilo desetljećima. Mađarska manjina osim toga naglašava činjenicu da nema tragova izvršavanja sporazuma iz 1995. godine a Bošnjaci također imaju određene infrastrukturne i egzistencionalne probleme za koje smatraju da ovim proračunom nisu još ni začete. Srpski predstavnici govorit će sami o problemima njihove zajednice ali želim naglasiti budući da smo razgovarali, budući da su i oni članovi našeg Kluba, da smo solidarni s njihovim problemima i da potpisujemo sve što će kolega Gajica kasnije reći. HRT kao što svi znamo nije ovisan o proračunu već o pretplati ali smo mi predstavnici građana Hrvatske u ovom Saboru omogućili vid monopola da i oni jedini imaju pretplatu stoga ponavljamo naše zahtjeve za specijaliziranim tv emisijama uređenih u regionalnim studijima od urednika i od novinara pripadnika nacionalnih manjina koji bi se morali financirati iz zakonski zapisanog Fonda za razvoj pluralizma. Time mi političari ne kontroliramo naravno televiziju već njenu javnost koja uključuje i manjinsku komponentu. Mi želimo znati da li će HRT to poštivati ili će i to morati pasti na državni proračun. Ja se nadam da ne, da će napokon poštivati ono što piše u Zakonu. S tim u vezi naglašavamo težak položaj Talijanske redakcije Radio Rijeke koja je kadrovski marginalizirana i penalizirana u pogledu bilo kojeg oblika napredovanja, dobili smo predstavke. Naglašavam da mi Talijani u Hrvatskoj ne smijemo biti u profesionalnom ili bilo kojem drugom obliku niže tretirani nego drugi, a to vrijedi i za sve druge nacionalne manjine. Takve moje riječi upućujem rukovodstvu HRT-a gospodinu Galiću i gospodinu Radiću. Na kraju nešto o separatnim problemima koji se odnose na moju Talijansku manjinu, i koji su riješeni ovim proračunom barem djelomično na osnovi potpisivanja ugovora između gospodina Sanadera i mene sa potporom talijanske unije. Želim naglasiti da su posebnim stavkom u Ministarstvo kulture i prosvjete riješene dvije nepravde iz prošlosti, prva pada na savjest bivše ministrice Ljilje Vokić koja osim što je imala poseban odnos prema manjinama bila je i posebnog raspoloženja prema mojoj sredini, prema Istri. Dat ću primjer koji smo riješili ovim Prijedlogom proračuna. Ona je ukinula plaće profesorima talijanskog jezika u Hrvatskim školama u Istri, profesorima koji su predavali talijanski kao jezik, drugi jezik ili kao jezik društvene sredine, to nitko kasnije nije popravio, mada je zakon od 2000. nalazio da u dvojezičnim općinama i gradovima svaka Hrvatska škola mora imati nastavu na talijanskom jeziku. Znači postojala je nastava, postojao je profesor ali međutim, tog profesora morali su platiti općine, odnosno gradovi koji su imali taj dvojezični statut a ne Ministarstvo kao sve druge profesore. Drugim riječima, Zakon nalaže ali ne plaća. Kao što je rekao ... "moje ideje, vaš benzin". Naši prijatelji, naša braća istrijani podmetnuli su leđa i solidarno plaćali tih 76 profesora. Ja im se javno zahvaljujem. Danas mi vraćamo ta sredstva, i taj dug tamo gdje bi ona trebala biti u proračunu, i vraćamo tim profesorima dostojanstvo jer do sada oni su bili nekakva vrsta aliena u zbornicama, jer nisu imali isti položaj kao drugi profesori. Osim toga, istarskim gradovima vraćamo 7 milijuna i 600 tisuća kuna, znači milijun eura godišnje kako bi ih upotrijebili za rješavanje drugih problema a njih kako znamo ima napretek, od umirovljenika do mladih nezaposlenih. I na posljetku edit, izdavačka kuća koja izdaje jedne dnevne novine od jednog dvotjednog časopisa i puno specijaliziranih izdanja i kulturnih u prošlosti bila je višestruko šikanirana raznim odlukama, sjetimo se samo kada je dobila 6 milijardi kuna globe za dotaciju političke globe jer je onda skinuta. Danas oni žive mizerno, mizernim plaćama i čak i uz pomoć talijanske vlade koja daje ipak neke novce jedva uspjevaju plaćati vrlo niske plaće i imaju vrlo malo novaca općenito. Povećanjem za milijun kuna godišnje omogućujemo im da ako ne normalno rade, onda jedan minimum dostojanstva i zadovoljni smo sa tim odlukama koje proizlaze iz Sporazuma koji smo potpisali. Na kraju imamo i sportsku dvoranu koja također je u Puli, koja je također financirana 80, 90% talijanske vlade, ali međutim tražili smo ostatka u iznosu od 2 milijuna 400 tisuća kuna od Ministarstva prosvjete, odnosno Vlade i nadamo se da ćemo ih dobiti jer da sada, dali smo amandman jer do sada smo dobili samo jedan dio toga, milijun kuna. Uz uvjerenje da će ponuđeni amandmani biti usvojeni Klub nacionalnih manjina podržat će ponuđeni Državni sporazum. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Furiu Radinu. Imamo ako se ne varam dvije povrede Poslovnika. Uvaženi zastupnik Anto Đapić.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, u ovom se Saboru se moglo svakakvih izreka čuti u ovih 15 godina od obnove parlamentarizma u Hrvatskoj do danas pa smo čuli da je Hrvatska bila agresor na Bosnu i Hercegovinu, pa smo čuli svašta. Međutim, ovo što je danas rekao kolega Furio Radin a što ste vi odšutili je nedopustivo. Kolega Radin je rekao između ostalog da je početkom 90-tih godina u Hrvatskoj provedeno etničko čišćenje Srba u Hrvatskoj. Vi ste se kolega Milinović svojevremeno vezali lancima kada ste branili dignitet Hrvatskih branitelja a danas ste kao potpredsjednik Hrvatskog sabora to otrpjeli ne izrekavši vrlo oštru opomenu i prekinuli izlaganje kolege Radina jer je to jedno od najgrubljih kvalifikacija i kleveti u Hrvatskom saboru i najgrublja povreda Deklaracije o Domovinskom ratu i Ustava Republike Hrvatske. Prema tome, ako vi iz HDZ-a to morate trpiti onda svaka čast na takvoj suradnji sa nacionalnim manjinama.
Pa ja moram priznati da nisam čuo ukoliko je gospodin zastupnik Radin izrekao to, ja ću poslušati kasnije fonogram i reagirati. Vas upozoravam da ste i vi povrijedili Poslovnik jer niste naveli članak Poslovnika na koji ste se pozvali. Za povredu Poslovnika uvaženi zastupnik Kovačević.
Znači povrijeđen je članak 214. stavak 1. alineja 5. i 6. da ste vi kao predsjedatelj trebali gospodinu Radinu izreći opomenu jer su ovo teške uvrede za nas zastupnike Hrvatske stranke prave, hrvatske branitelje i za sve hrvatske branitelje, a također je prekršio i Deklaraciju o Domovinskom ratu koju je ovaj visoki dom donio. I molim da se takve stvari ubuduće ne propuštaju.
Mislim da je to u skladu i prve eventualno povrede Poslovnika koju je izrekao i gospodin Đapić. Ja sam rekao još jednom da ćemo poslušati fonogram i reagirati. Za ispravak netočnog navoda javila se i uvažena zastupnica Zdenka Babić-Petričević.
Gospodine dopredsjedniče kolega i dragi moj kolega Radin, ja ću vas pokušati citirati. Citat počinje: “Pored etničkog čišćenja koje se dogodilo poslije Drugog svjetskog rata Talijana, Nijemaca, Židova dogodilo se etničko čišćenje Srba 1990. godine”. To nije, citat završava. To nije točno gospodine Radin. 1990. godine dogodilo se čišćenje, etničko čišćenje hrvatskog naroda i ne Srba na bivšim okupiranim područjima sada za dobrobit svih nas slobodna državna područja države Hrvatske.
Zahvaljujem se uvaženoj zastupnici Zdenki Babić-Petričević. S ovim smo iscrpili povredu Poslovnika.
Gospodine potpredsjedniče, ja mislim da mi ne možemo nastaviti sa radom ove sjednice i tražimo prekid od 20 minuta za Klub Hrvatske stranke prava.
Stanku od, koliko ste rekli 10?
15 minuta može. 15 minuta.
Stanku od 20 minuta zatražio je Klub HSP-a. Određujem stanku u trajanju od 20 minuta.
Gospođe i gospodo nastavljamo sa radom. Molim vas da prevladamo ovu situaciju na najrazboritiji način. Klub zastupnika HSP-a tražio je stanku. Predsjednik HSP-a, zastupnik gospodin Anto Đapić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege. Klub Hrvatske stranke prava zatražio je stanku, jer nismo mogli bez prekida i bez konzultacija dopustiti da se u ovom visokom Hrvatskom domu prijeđe preko činjenice da je prije nepunih pola sata za govornicom, doduše blagim, mirnim glasom izrečena jedna od najtežih kvalifikacija koje su uopće izrečene u Hrvatskom saboru kada se radi o stvaranju Hrvatske države i kada se radi o Domovinskom ratu. Naime, u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina gospodin zastupnik Furio Radin rekao je između ostalog, kako se na ovim prostorima, dakle u Hrvatskoj poslije 45. godine provelo etničko čišćenje Nijemaca, Mađara, Austrijanaca i ostalih, a 90-tih ranih godina se provelo etničko čišćenje Srba u Hrvatskoj. Ja želim potsjetiti Hrvatski sabor, da je ovaj visoki dom usvojio deklaraciju o Domovinskom ratu 13. listopada 2000. godine, jer je povod, dakle ne uzroci, uzroka je bilo puno, ali je povod donošenja ovakve deklaracije u Hrvatskom saboru bila jedna slična izjava koja je govorila o tome da je Hrvatska bila agresor u Bosni i Hercegovini. Mislim da nema potrebe potsjećati zastupnike tadašnje Hrvatske opozicije kako smo oštro svi reagirali, ne samo tadašnja opozicija, i današnji dio nekadašnje opozicije vlasti, dakle Hrvatske demokratske zajednice, nego i kompletna ondašnja vlast, osim jedne stranke i reagirala na način da je nedopustivo da se tretira Hrvatsku kao agresora u Bosnu i Hercegovinu, a kamoli da se ne definira da je Hrvatska vodila obrambeni rat i da je bila žrtvom agresije koja je na Hrvatsku učinjena. Ovo što smo danas čuli kažem, mirnim jednoličnim glasom, jer je što tiše rečeno gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kako bi izmaklo pozornosti zastupnika, da bi onda ostalo zapisano da se nije reagiralo, a optužio se praktički hrvatski narod, da je 90-tih godina u Hrvatskoj provedeno etničko čišćenje Srba u Hrvatskoj. Kada bi to govorio samo kolega Furio Radin u svoje ime, reakcija našeg Kluba bila bi, ležernija. Jer to nije prvi put da on tako nešto slično iskazuje, doduše ne ovako decidirano, ali opasnost u tome što on to govorio u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina. i mi smo tražili stanku zbog toga, da bismo eventualno, eventualno možda akcijom ili reagiranjem vodeće stranke u Hrvatskoj državi i Hrvatskoj vladi dobili i stav te stranke vezano za izjave Kluba koji daje potporu više manje koalicijsku potporu vladajućoj stranci za obnašanje vlasti u Hrvatskoj. Ako mi legaliziramo ovakav govor u Hrvatskom saboru, kojim će predstavnici nacionalnih manjina govoriti da je u Hrvatskoj provođeno etničko čišćenje Srba u Hrvatskoj, ranih 90-tih godina, onda se dovodi u pitanje legalitet i legitimitet Domovinskog rata i sve ono što se u Hrvatskoj smatra onim što je kroz deklaraciju koju ja imam u ruci o Domovinskom ratu i izrečeno. Nas ta priča o opomenama i ukorima, to nas ovoga toliko ne interesira, nego nas više kao stranku interesira opasna situacija u kojoj se ide u Hrvatskom saboru na jedan revizionizam kada se radi o Domovinskom ratu, i to je ono preko čega niti jedan Klub u Hrvatskom saboru, niti jedna stranka ne može prijeći. Ja mogu razumijeti kao predsjednik stranke prava koji je svašta prošao u ovih 14, 15 godina od … do danas i preko leđa vlastitih stranačkih sam naučio, što znači taktika i strategija i pragmatika, i politika o dobroj mjeri. Pa mogu i razumijevati dio benovelentnosti, tolerancije, ležernosti kod ovakovih izjava, ali postoji granica ispod koje se ne može ići, ta granica je možda davno već bila prijeđena, a danas je to rekao bih bilo do kraja otvoreno, decidirano, jasno rečeno u ime osam zastupnika koji čine jedan klub. Nama se često kao stranci zna i spočitavati neargumentirano da mi imamo nešto protiv naših manjina u Hrvatskoj. Mi nemamo niti protiv jedne manjine u Hrvatskoj ništa, dapače. Ja neću govoriti da su oni blago u Hrvatskoj, ali da su Hrvatska činjenica to svakako jesu, koja je uvažavana kroz Ustavne zakone, i kroz sve one pozitivne propise koje je Hrvatski sabor donio, i to se iz dana u dan u Hrvatskoj afirmira i potvrđuje i mi iza toga stojimo. Ali to što stojimo iza afirmacije položaja nacionalnih manjina u Hrvatskoj ne može stajati da ćemo pristati na afirmaciju revizije Domovinskog rata, odnosno pretvaranja obrambenog rata u Hrvatskoj u građanski rat, što je praktički gotovo eksplicitno rečeno u govoru zastupnika Furia Radina. Zbog toga gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, očekujem kako ste vi rekli da izađemo iz ovoga. Ja jesam da mi iz toga izađemo, ali ne bez jasne ograde od onoga što je ovdje rečeno, od kolege Furia Radina. Ne bismo se složili sa time i da se ostali predstavnici nacionalnih manjina ne ograde od izjave kolege Furia Radina. Naravno da bi i vladajuća stranka morala o tome iznijeti svoj stav, jer će i o tome naravno ovisiti i daljnje ponašanje Kluba zastupnika Hrvatske stranke prava. Prema tome, prema deklaraciji o Domovinskom ratu stavkom 7. Zastupnički dom Hrvatskog državnog sabora tada se još tako zvao, poziva sve građane državne i društvene institucije, sindikate, udruge i medije, a obvezuje sve dužnosnike i sva državna tijela Republike Hrvatske da na navedenim načelima štite temeljene vrijednosti i dostojanstvo Domovinskog rata, kao zalog naše civilizacijske budućnosti. Hrvatsko društvo može počivati samo na načelima pravednosti, a načela koja je iznio malo prije kolega Furio Radin, nisu načela pravednosti, nego načela iskrivljivanja novije Hrvatske povijesti. Hvala na pozornosti.
Zahvaljujem. Dame i gospodo zastupnici. Hrvatski Ustav u svojim izvorišnim osnovama ima jasne i precizne odredbe na kojim temeljima počiva Hrvatska država, Republika Hrvatska, ova Republika Hrvatska. Nasuprot kojim temeljima drugima ona počiva. Kolega Radin je u jednoj proširenoj rečenici bez konteksta, bez ikakvih povijesnih određenja, oznaka, uzroka i posljedica otvorio jednu temu koja nema veze s ovim proračunom, koja je bila potpuno izvan konteksta, izražavam žaljenje što predsjedavajući Sabora nije reagirao i što ga nije upozorio da govori izvan konteksta, da govori o stvarima koje nisu u kontekstu donošenja državnoga proračuna. Ova rečenica koja glasi, ja ću je citirati prema fonogramu kolege Radina glasi: "Reći ću sada nešto što se nekima možda neće svidjeti, a to je, da ne samo Židovi, Romi, Talijani i Nijemci prvu U, a druga dva, nakon drugog svjetskog rata bili su predmet etničkog čišćenja već su to bili i Srbi u prvoj polovici devedesetih godina". Izricanje niza ovih sudova i ocjena bez stavljanja u kontekst povijesnih zbivanja, politike od prvog svjetskog rata pa do prve polovice devedesetih godina bez ikakvih pobližih objašnjenja stvorilo je ovu situaciju. Dame i gospodo zastupnici, ako je kolega Furio Radin želio to iznijeti onda je bio dužan i trebao je obrazložiti sve bitne elemente svoje izjave. Nesporna je činjenica ali kakve to veze ima sa proračunskom raspravom i današnjom hrvatskom politikom da su u drugom svjetskom ratu Židovi kao narod bili izloženi holokaustu, ustaškim logorima smrti od Jasenovca, Stare Gradiške, Jadovna i drugih i to je nesporna povijesna činjenica koju je ova moderna Hrvatska država i osudila i odredila se prema tom režimu i prema toj politici, izrazila to i u izvorišnim osnovama svoga Ustava. I ova Hrvatska i ovaj Hrvatski sabor, i ova Hrvatska država nema ništa i ne snosi odgovornost za zlodjela i zločine jednoga režima. I kardinal Stepinac je osudio masovni zločin holokausta, etničkoga čišćenja i genocida koji je za vrijeme drugog svjetskog rata rađen i prema Židovima u Jasenovcu, koji je izvršen i prema Romima, Hrvatima antifašistima i Srbima. Isto tako smo se odredili već i u našoj povijesti, ovoj povijesti spram genocidnih zločina koje je počinila nakon drugoga svjetskoga rata komunistička jugoslavenska vlast koja je kolektivno progonila i planirala istrebljenje cijelih etničkih skupina, od njemačke narodnosne skupine, koja je kao kolektivni krivac samo na temelju rasnih zakona AVNOJ-a strpana u koncentracijske logore kraj Osijeka, Đakova, Josipovac i ogromni broj nevinih ljudi samo zato što su bili pripadnici njemačke narodnosne skupine bez ikakve odgovornosti, bez ikakvog suda pokupljen samo po svojim prezimenima i pokupljen samo zbog toga što su bili pripadnici njemačke narodnosne skupine od male djece kojih je ogromni broj stradao neizglađenošću, tifusom, bolestima. Isto se dogodilo što je komunistička vlast provodila etničko čišćenje nad Talijanima u Istri i Dalmaciji. Ali isto se dogodilo što je fašistička Italija nakon dvadesetih godina provodila teror i genocid i etničko čišćenje hrvatskoga naroda i hrvatskoga življa u Istri i Dalmaciji. To je, kolega Furio Radin, ako ste već ulazili u to trebalo iznijeti, trebalo obrazložiti te povijesne činjenice. Trebalo je obrazložiti i povijesnu činjenicu da je nad hrvatskim narodom velikim djelom po svršetku drugoga svjetskoga rata nakon Bleiburga po križnim putovima samo zbog pripadnosti hrvatskom narodu izvršena jedna osveta koja je rezultirala stotinama tisuća pobijenih na tim brojnim postajama križnoga puta od Bleiburga do Osijeka, do Skoplja, Vršca. Nema mjesta u Hrvatskoj gdje nisu brojne skupine hrvatskih mladića i djevojaka bile pobijene bez ikakve krivnje, bez suda, bez ikakve odgovornosti samo u jednoj mahnitom, osvetničkom pohodu. U Domovinskom ratu i devedesetih godina, dame i gospodo zastupnici, izjava bez ikakvoga objašnjenja i konteksta gospodina zastupnika Radina da su Srbi u prvoj polovici devedesetih godina bili predmet etničkoga čišćenja, bez objašnjenja, bez obrazloženja, bez razloga jasno je da otvara i sugerira kao jedan od najvjerodostojnih odgovora je povezano sa sudbinama ovih drugih naroda i narodnosnih skupina koje su bile žrtve programiranog i planiranog etničkog genocidnoga čišćenja od strane različitih državnih politika sugerira da su srbi u prvoj polovici devedesetih godina bili žrtve etničkog čišćenja hrvatske državne politike. Podsjetimo se, dame i gospodo, nije to bilo davno. To je sve u našem kolektivnom sjećanju i pamćenju. Početkom devedesetih godina nakon što je počela "balvan revolucija" i proglašena "balvan revolucija" i početak oružane pobune vođe srpske pobune su pozivali Srbe u Hrvatskoj da napuste sva područja Hrvatske i da prijeđu na područja koja su bila pod političkom kontrolom tada već organizirano pobunjenih dijela srpske zajednice u Hrvatskoj kojima se danas sudi u Haagu. Nije bila hrvatska državna politika ona koja je planirala, poticala i poduzimala etničko čišćenje Srba u Hrvatskoj u prvoj polovici devedesetih godina kao što to sugerira i kao što jedan od mogućih očitavanja i dešifriranja ove izjave kolege Radina. Na četvrtini prostora Hrvatske provođena je politika etničkoga genocidnoga čišćenja sa područja koja su bila ili pod okupacijom pa čak i onda kada su bili pod zaštitom Ujedinjenih naroda svega nesrpskoga življa. I to je činjenica, neoboriva istina. "Oluja", prije "Oluje" je predsjednik Republike Tuđman satima i satima pozivao Srbe da ne napuštaju područja na kojima su se nalazili ali bilo je uzalud jer su već bile unaprijed napravljene naredbe, izdane naredbe i planovi za evakuaciju da se Srbi iz tih područja koja su bila predmet "Oluje" da se izvuku što je i učinjeno. Zato, dame i gospodo, nije dobro da se u ovoj proračunskoj raspravi od kolege Furia Radina išlo sa ovakvim, rekao bih, neobazrivim kvalifikacijama bez konteksta, bez oznake povjesnih okolnosti koje su se događale na ovim prostorima od 918. godine pa do danas koje omogućaju i ovakve reakacije i ovakve interpretacije Ja očekujem da bi bilo razumno, mudro i odgovorno da se kolega Furio Radin obrati Hrvatskom saboru i da precizno i odgovorno, politički i ljudski obrazloži stvarni konteskt svojih izjava. Kolega Radin. ... [[Upadica se ne čuje.]] Da, molim vas. Slažem se, nije tu pitanje za mjesta nikakvih opomena, niti bilo, prijekora niti bilo čega. To treba razrješiti na jedan korekatan način da se ne dovodi do, Hrvatski sabor u situaciju da treba reagirati i redefinirati neke nepobitne povjesne činjenice i da treba se reagirati, iščitavati i imputirati bilo kome kolektivna odgovornost. Kolega Đapić, izvolite.
Ma samo jednu rečenicu gospodine predsjedniče. Ne radi se samo o Furiu Radinu, on je govorio u ime kluba, to je ono što je kod nas izazvalo i ovakvu vrstu reakcije. Jer da je to radio samo kolega Radin, mi smo od njega to naučili. Međutim, on je govorio u ime kluba, što predstavlja 8 zastupnika Hrvatskoga sabora. I o tome, zbog toga treba tu stvar raščistiti je li on govorio u svoje ime ili u ime 8 zastupnika.
Kolega Pupovac, izvolite.
Ako postoji problem sa time, ja ću ostati ovdje, samo mi se činilo da.
Izvolite, hoćete li sa mjesta ili hoćete li sa govornice. Kolegice i kolege, dajmo prevladajmo brzo ovu situaciju, nemojmo se zavlačiti u sve moguće raspave, mislim da nam je situacija jasna. Ja očekujem, kažem, ponavljam od gospodina Furia Radina da se također obrati Hrvatskom saboru. Izvolite kolega Pupovac.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, prije nego što je predsjednik Sabora, gospodin Šeks, reagirao sa predsjedničkog stola na govor kolege Radina mislio sam reći samo dvije stvari. Prvo, bez obzira na to koliko nam se činilo da neke kvalifikacije nemaju mjesta, da neke riječi nemaju mjesta u ovom Visokom domu, da bi ih se zabranilo mora se imati vrlo snažne motive. I oni elementi govore koji su se mogli čuti da treba ograničiti slobodu izraza ovdje u ovom Saboru, nasuprot slobodi izraza u hrvatskoj javnosti, što se mene tiče ne mogu biti prihvaćeni. Drugo, što se tiče merituma stvarim, dakle, onom o čemu je počela rasprava, a ja sam se gospodine predsjedniče nadao da rasprava o tome neće početi jer je danas rasprava o proračunu. O toj i za pripadnike srpske zajednice i za pripadnike cijele hrvatske nacije bolnoj temi rata 90.-ih i cijeloga 20. stoljeća kako je ovdje navedeno bi se naravno moglo i trebalo govoriti ali sam sasvim siguran u to kao što ste i vi, pretpostavljam većina uvjereni da danas na ovom mjestu, u ovom trenutku to, ne samo da nije tema dnevnoga reda, nego iz respekta prema osjećanjima svih koji su bili žrtve rata u Hrvatskoj, na prostoru bivše Jugoslavije i onih koji u sjećanjima ili u svom životnom iskustvu još uvijek nose strahote ratova u 20. stoljeću, vlada i režima u 20. stoljeću da bi se tome pristupilo, toj vrsti rasprave ako bi netko htio u ovom Saboru pristupiti morao bi je bitno drugačije organizirati. A ona u pravom smislu te riječi akademski, znanstveno nije ni počela u Hrvatskoj. Sasvim sam siguran da neće početi ni iz Hrvatskoga sabora. I da, ako i počne iz Hrvatskoga sabora neće imati ni akademski ni znanstveni karakter nego će imati isključivo jedino politički karakter i da to jedino, da tako može i biti ovdje. I ako mi dozvolite, gospodine predsjedniče, kao zastupnik Srpske nacionalne zajednice u Hrvatskoj, čiji birači i čiji pripadnici sasvim sigurno budno prate ovu raspravu ako imaju mogućnost, ili će pratiti u prenešenom obliku i sasvim sigurno imaju i svoja osjećanja i svoje stavove o ovim temama i uz sav respekt prema tome ali i istovremeno uz respekt zaštite onoga što je posao koji je pred nama, zbog kojeg smo se okupili ove dane, oko toga da raspravimo a potom izglasamo proračun i stvorimo pretpostavke, jednu od najvitalnijih pretpostavki ne samo za rad ovoga Sabora nego i Države da se vratimo toj temi. Ja vas molim ako možete razumjeti ovaj poziv, to vrijedi i za kolege iz HSP-a kao i za kolege iz drugih stranaka. Uz svo poštovanje prema osjećanjima koje njih može motivirati u ovome, koje sve druge može motivirati ali mislim da smo dužni poštivati ta osjećanja. To je u ovom trenutku bitnije od mnogih drugih velikih riječi koje bismo mogli izgovoriti ovdje. Zahvaljujem gospodine predsjedniče.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege, budimo uistinu na razini ozbiljne odgovornosti. Kolega Furio Radin, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora, govoriti ću sa mjesta kako bi bilo jasno da to govorim u svoje ime a ne u ime Kluba nacionalnih manjina, dapače. Želim reći da preuzimam odgovornost na onim što sam rekao, prije u svoje ime, tako da oslobodim odgovornosti ostale kolege iz nacionalnih manjina, neki nisu ni sudjelovali u prethodnim raspravama. Znači, preuzimam i taj dio, samo taj dio, jer oko ostalog se slažu, taj dio koji je izrečen sa govornice, preuzimam taj dio kao svoju odgovornost. I smatram da rečenica, uvažavajući sve moguće osjećaje i osjetljivosti prema tom problemu koji je, imaju svi građani Hrvatske, smatram da ta rečenica bili predmet etničkog čišćenja. Nije mogla uz uvažavanje i svega onoga što ste rekli gospodine predsjedniče nije mogla biti intepretirana na način da sam ja htio izvući neke paralale izneđu onih nacionalnosti koje sma spomenuo prije i ovo što sam rekao ... [[Govornik se ne razumije]] Ja sam pažljivo birao riječi. Ja sam pažljivo birao riječi. I ove moje riječi znače sljedeće. Zna se da u jednom obraćanju Sabora netko ne može iznositi nego više ili manje gole činjenice i gole konstatacije koje možete dijeliti a ne morate dijeliti. I da se ne može ići u dubinu takvih analiza. Jer da sam išao u dubinu takvih analiza ondabi ja morao govoriti o većinskom manjinskom stanovništvu to je jasno. Ja sam govorio samo o manjinama. Kada sam govorio o Talijanima npr. u II Svjetskom ratu i poslije II Svjetskog rata pardon, onda nisam mogao govoriti o Hrvatima prije toga. Jer su Talijani danas manjina u Hrvatskoj a ne Hrvati. Ali međutim slažem se potpuno s vama, a o tom sam govorio jako puno puta u Parlamentu. Da su Hrvati za vrijeme fašizna doživjeli strahote i naravno tko got hoće govoriti o uzročno posljedičnim vezama i te kako ima to pravo napraviti. Ostaju međutim činjenice, činjenica je da je nakn II Svjetskog rata otišlo nešto između 200 i 350 tisuća ljudi nitko nikada neće znati kolilko. Kako su otišli, i sada počnem vući neke paralele. Otišli su na način što su bili s jedne strane protjerani, a otišli su na način s druge strane bili pozvani. Ja ne želim sada da se moja rečenica predmet etničkog čišćenja shvati, i to je najbitnija stvar što ja želim govoriti, to ja nisam rekao. A to je najgora stvar niti ja to mislim. DA jet obila smišljenja na najvišoj razini dogovorena politika. Ja to nisam rekao. Ali međutim ostaje činjenica da iz raznih rzaloga koji su imanetne jednom ratnom jednom ratnom razdoblju da iz tih teritorija otišlo više od 300 tisuća ljudi koji se nisu vratili. Ja preuzimam na sebe ono što sam rekao oslobađam klub nacionalnih manjina bilo koje odgovornosti az to. Ali ja smatram da ako jedan dio stanovništva nestaje s jednoga područja, taj dio stanovništva je doživio a o razlozima možemo raspravljati, ne zaboravljajući ništa u svemu tome. Poznato je bilo kao što sam rekao prije napravio sam samo paralelu i te kako bili pozvani da napuštaju to područje. Ali poznatoa je da su se desile i druge stvari. Ja smatram da bez obzira na to kako to tumačili da ako nestaje 300 tisuća ljudi sa jednoga teritorija onda se može govoriti o tome da su taj teritorij očišćen. Ja to, i preuzimam na sebe odgovornost.Hvala lijepa.
Kolegice i kolege, ja vas moli,m više kolegice i kolege. Ja više ne mogu ne smijem bilo bi nerazumno da više o tome dalje raspravljamo. Ja molim sve kolegice i kolege zastupnike da uistinu ne otvaraju ove teme kada se raspravlja o sasvim drugim temama jer vidite da izazivaju tolike rasprave i kontraverze. Kolega Furio mislim da ste vi također izvukli pouku da sene izlazi na ovaj način sa ovim temama, da sene otvaraju jer zahtjevaju velika objašnjenja. Zar nije nam dovoljna pouka da i jučer u Europskom parlamentu u Strasborghu onaj nerazumni zastupnik iz one ne znam koje sjeverne lige, dobacuje predsjednikku Mesuću zašto ugrožavate vi u Hrvatskoj prava nacionalnih manjina. Ja više dame i gospodo zaključujem ovu raspravu o ovome. Idemo na raspravu o proračunu. U ime KLuba zastupnika HSPa Anto Đapić. Rasprava o proračunu izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodo ministri, i kolegice i kolege. Dakle za početak rasprave o proračunu za 20034. godinu želim u ime kluba Hrvatske stranke prava naznačiti dvije načelne proceduralne zamjerke. Kao prvo za Hrvatsku stranku neprihvatljivo je da seproračun donosi i ovaj puta po jednoj lošoj tradiciji na brzinu. Po hitnom postupku a zato nema nit opravdanja niti razloga jer imamo još mjesec dana vremena za podrobnu raspravu svake dvojbene stavke. A vjerujem da bi čak i Vlad anakon pozornijeg promišljanja i prihvatila prijedlog Hrvatske stranke praav i drugih oporbenih stranaka. Međutim nema godine da proračun ne doživi reablans ma koliko se na početku godine vlade zaklinjale da je taj proračun zapravo idealan. Odnosno zadnja riječ porezne i proračunske vještine. DRugim rječima u Hrvatskoj rebalans služi kao drugo čitanje državnog proračuna. Ovo je prijedlog prvi prijedlgo proračuna u kojem nema kvalitetnih usporednih prikaza promjena stavki proračuna. U odnosu na prošlu godinu. Te teško ako ne i nemogjće provoditi kvalitetnu raspravu o proračunu. Osim toga radi spajanja i prekrajanja ministarstava teško je pratiti i pojedine stavke proračuna. Govoreći o ovime proračunu moramo ipak voditi računa o kontekstu tj. o okolnostima u kojima se on donosi. Pa evo nekoliko ključnih činjenica. Kao prvo proračun već 5 godinu za redom neprekidno raste. Od 66 milijardi kuna 2000. preko 73,7 milijadi kuna 2001. godine. Pa 75,5 milijardi kuna 2002. godine, do 81,7 milijardi kuna 2003. Odnosno čak 87 milijardi kuna 2004. godione. Manjak u proračunu se opet pokriva zaduživanjem tj. obveznicama odnosno privatizacijama. Ako ih bude, a biti će ih jer Vlada misli brzio privatizirati očito porfelj i likvidirati Hrvatski fond za privatizaciju. Drugo vanjski dug Hrvatske je sve veći on je 2003. godine iznosio 23,6 milijardi dolara. A ove godine bi trebao premašiti 27 milijardi dolara uz svo klizanje dolara prema Euru. Dug je najvažniji kontekst ovoag proračuna jer ga moramo platiti, pa maker satima raspravljali kako je do njega došlo tj. što je bilo prije? Kokoš ili jaje. Sve te rasprave na žalost, opet završavaju istim rezultatom, a to je - Vlada se zadužuje da bi otplatila dugove tj. vrtimo se u krug. Vlada se dakle želi, dobro nije dobar izraz želi nego nema drugog izbora ili nema druga rješenja, zadužiti 16 milijardi kuna da bi vratila dug od 22 milijarde kuna koje stižu na naplatu ove godine i što glavnica, što kamata. Govoreći o državnom dugu stvorenom za bivše Vlade, ova je Vlada prvo prije 40-tak dana tvrdila da je naslijeđen dug veliki i opasno opterećenje pa se onda prije 20-tak dana tvrdilo npr. gospodine ministre Šuker vi, nakon sastanka sa bivšim ministrom Crkvencem da dug jest velik, ali da je za dobrobit Hrvatske da bi se prošli tjedan pa i danas na saborskoj sjednici opet govorilo da taj dug onemogućava projekte ove Vlade. Zato bi bilo dobro da se konačno odlučite za verziju događaja vodeći računa o tome da je preneseni dug od prethodne vlasti 2000. godine iznosio 10 milijardi kuna, a ove godine 6,5 milijardi kuna. Kad se sve to uzme u obzir, te kada se u proračun dodaju doprinosi za socijalno i zdravstveno i mirovinsko osiguranje koji se odmah dalje prosljeđuju fondovima zdravstvenog i mirovinskog osiguranja onda proizlazi da je zapravo 90% proračuna već određeno što otplatom dugovanja, što transferima u fondovima mirovinskog i zdravstvenog osiguranja. No to je svima bilo poznato još u studenome 2003. godine pa su zato još i čudnija bila obećanja kada je jasno da Vlada može maštovito potrošiti tek 10-tak% proračuna. Pored toga, proračun se puni iz poreza, a uspjeh punjenja proračuna ovisi o stanju gospodarstva. Dobro je što je predviđen vrlo skroman rast gospodarstva u ovoj godini od samo 3,2%. Pojedini analitičari predviđaju čak i manje od 3% no zato je neobično što proračun i ove godine raste 4,6% odnosno brže od rasta gospodarstva što jasno vodi na nova zaduživanja. Očito je kako PDV i trošarine čine najizdašniji dio proračunskih prihoda. PDV bi trebao porasti od 23,2 milijarde kuna 2001. godine do očekivanih 30 milijardi ove godine. Trošarine bi također trebale od 7,8 milijardi iz 2001. godine narasti na 8,7 milijardi ove godine. Ta očekivanja u sebi imaju predviđen skok PDV-a i trošarina tijekom turističke sezone i rast prometa u trgovini. Međutim upozoravamo kako je mogući podbačaj turizma, odnosno rupe u ovoj sezoni upravo radi Europskog nogometnog prvenstva u Portugalu i Olimpijskih igara u Ateni ove godine. Prošla sezona bila je u znaku uspona Hrvatske, no ove godine se i konkurencija priprema. Usput rečeno izdaci za promidžbu turizma rastu ove godine 3%. Ipak pojedine ključne proračunske stavke za ovu godinu su smanjenje u odnosu na prethodnu godinu što je po našem mišljenju zabrinjavajuće. Sredstva za Hrvatski sabor se smanjuju za 25%. Točno je da razdjel proračuna za Sabor prošle godine je bio veći radi izbora, no teško se oteti dojmu da ovo smanjenje sredstava za Hrvatski sabor u sebi krije i namjeru umrtljivanja Sabora, odnosno njegove marginalizacije što je dijelom već očito iz načina malverzacije saborskih sjednica. Drugo, nema ministarstva u kojem tzv. intelektualne usluge ne iznose čak petinu ili četvrtinu troškova za zaposlenike. Jasno da Hrvatska treba poticati ulogu struke u donošenju odluka, ali se treba zapitati koliko u svemu tome ima fiktivnih projekata, odnosno sukoba interesa. Teško je prihvatljivo ovakvo malo povećanje sredstava Ministarstva znanosti za temeljnu djelatnost. Ova zemlja ionako premalo i nedovoljno izdvaja za znanost. Cilj je 1,6% GDP-a a mi smo danas na 0,8. Naivno je očekivati da će se ta razlika namaknuti od gospodarstva kao u SAD-u. Mi smo već danas u stanju da se čitave generacije znanstvenika odlučuju za odlazak iz zemlje. Događa se praktički da mi školujemo kadrove za gospodarstvo SAD-a i Europske unije. Pored toga sveučilišnoj i znanstvenoj Internet mreži CARNET-u smanjena su sredstva za 27%. To smanjenje ozbiljno ugrožava funkcioniranje postojećeg sustava koji se i dalje širi i čiji se broj aktivnih korisnika samo u protekloj godini udvostručio. Posebno napominjemo da CARNET u odnosu na recimo njemačku akademsku Internet mrežu djeluje u nepovoljnijem okružju, tj. Deutche Telekom se … [[Ne razumije se.]] odnosi na Njemačku nego na našu sveučilišnu Internet mrežu. Pitanje je što se može učiniti sa 10 milijuna kuna za informatizaciju srednjih škola bez jasnih programa kao npr. … kompjuter. Svi znaju koliko se Stranka prava zalagala za proglašenje gospodarskog pojasa i zaštitu Jadrana. Na žalost, ovaj proračun u sebi nema ni slovo o obalnoj straži, što je najgore nisu predviđena sredstva za provedbu ekološko ribolovne zone. Godina će brzo proći, a ispast ćemo neozbiljni i neuvjerljivi pred susjedima. Zato očekujemo hitnu odluku o osnivanju obalne straže, a ako je potreba imamo mi neki plan koji može pomoći Vladi u donošenju razrješenju toga problema. Ministarstvo poljoprivrede ima nedovoljan rast uzme li se u obzir činjenica da smo ušli u WTO te da Republika Hrvatska očekuje i tranzicijski trošak radi priključenja u Europsku uniju, a ekološka poljoprivredna proizvodnja, ribarstvo su uostalom strateški interesi Hrvatske. Svako izdvajanje za poljoprivredu bit će učinkovitije ako se država prema poduzetnicima u poljoprivredi počne odnositi potičući poduzetništvo, okrupnjavanje posjeda, investiranju nove tehnologije i primjenu znanstvenih dostignuća u poljoprivredi. Tražimo hitno povećanje sredstava za opremanje laboratorija za otkrivanje GMO-a u hrani te za istraživanje priona uzročnika kravljeg ludila. Dobro opremljeni laboratoriji najbolje bi otkrili i potvrdili sumnje javnosti u kvalitetu hrane koje jedemo. Osim toga jedina brana nekontroliranom uvozu hrane koji razara našu poljoprivredu jest upravo kontrola kvalitete hrane. Ono što smo ostavili pri kraju naše uvodne rasprave u ime kluba, je činjenica da nam je neprihvatljivo smanjenje izdvajanja za modernizaciju Oružanih snaga. Sve što smo do sad vidjeli bilo je samo smanjenje Oružanih snaga Republike Hrvatske, a ne reforma, a kamoli modernizacija. Hrvatska ratna mornarica treba brodovlje za nadzor Jadrana koji ne moraju nužno biti financirani samo iz proračuna MORH-a. Primjer imamo u Poljskoj i Njemačkoj. Ništa bolje nije ni sa Hrvatskim ratnim zrakoplovstvom koji još malo ako se ovako nastavi pa postao tek misaoni pojam. Sa krajnjom zabrinutošću primamo odluku Vlade da uspori modernizaciju Hrvatskih željeznica. Kaže mora biti spreman za oštru konkurenciju 2006. godine kada se uklanjaju monopoli i raspisuju natječaji za koncesije, za operatere željezničkog prijevoza. Bez modernizacije HŽ-a se nećemo moći izboriti za operatera u Republici Hrvatskoj, a kamoli npr. u Bosni i Hercegovini. Dovodi se u pitanje opstanak naših luka na Jadranu, Savi, Dravi, Dunavu. Dovodi se u pitanje naša metalska industrija, a možemo samo sanjati obnovu pojedinih pruga recimo Osijek-Gaboš-Vinkovci. Za kraj da ne bi bilo sve kritično iskazujemo pozitivan stav u iskazivanju proračunske socijalne osjetljivosti, makroekonomske stabilnosti, prvih koraka ka demografskoj obnovi i pokušaja utvrđivanja pravičnijih tretmana hrvatskih branitelja. Klub Hrvatske stranke prava dat će realne amandmane i o sudbini tih naših amandmana ovisit će i glasovanje HSP-a vezano za proračun za ovu godinu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ministar financija Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa da razjasnim ovu stavku Hrvatski sabor. Dakle, iz proračuna je doznačeno 139 milijuna, a utrošeno je 137 milijuna 392 tisuće 400 kuna i 11 lipa. Od toga je u rebalansu proračuna bilo planirano 75 milijuna 610 tisuća, a iz tekuće pričuve u dva navrata je prebačeno 46 milijuna 101 tisuća i drugi puta 17 milijuna i 310 tisuća kuna, a plan za 2004. je bio 950 tisuća kuna. Tako da mislim što se tiče ove stavke za Hrvatski sabor da to razjasnimo to su točni podaci i nisu sredstva umanjena zbog smanjenih aktivnosti u Saboru nego jednostavno što prošle godine su bili izbori, a nadamo se da u četiri godine neće biti.
Zahvaljujem. U ime kluba SDSS-a poštovani zastupnik Ratko Gajica. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovani ministri, kolegice i kolege. U obrazloženju proračuna a i onome što je ovdje ministar rekao za ovom govornicom istaknuti su ciljevi koji se svode na nekoliko sljedećih točaka koje ću ja spomenuti a naravno neke neću s ciljem da istaknem nešto što ja mislim da nije dobilo odgovarajuću i dovoljnu podršku. Dakle, u obrazloženju piše da je cilj zadržavanje stabilnosti, financijska konsolidacija, smanjenje deficita, nastavak investicija u infrastrukturu itd, to je naravno sve ono što mi podržavamo i ono što je dobro, ja nisam među tim ciljevima posebno prepoznato potenciranje razvoja, prije svega mislim na neka područja koja u ovom slučaju, u ovoj situaciji, i u ovom vremenu zaslužuju. Ja naravno razumijem financijske teškoće države da financira neke svoje obaveze ili sve svoje obaveze. Ja razumijem ili mi razumijemo teškoću Vlade da konstruira proračun koji će zadovoljiti sve funkcije, ja razumijem naravno i sastavljača proračuna koji sve to skupa treba posložiti u situacijama kada je to nemoguća misija. Ali ja sada i u svezi s ovim što sam rekao potenciram potrebu, iskazujem neku vrstu nerazumijevanja ako mogu tako reći zašto u ovom proračunu nema po mom mišljenju odgovarajući tretman područja od posebne državne skrbi. Ja sam svjestan da proračun ne može biti i dokumenat i financijski izvor isključivo za razvoj ali ja mislim da proračun mora biti onaj inicijalni dokumenat i mora iskazati onu inicijalnu volju koja u tom smjeru treba ići. Ja ću izreči ovdje nekoliko stvari koje otprilike slažu sliku područja od posebne državne skrbi. Vi oduzmi, dodaj na tom prostoru imate izrazitu gospodarsku devastaciju, dalje imate ako smijem upotrijebiti taj izraz groznu stopu nezaposlenosti, i ako smijem i to reći ima odsustvo vjere i nade da se stanje brzo i efikasno može popraviti. Zato ja mislim da bilo bi mi drago da sam u proračunu i u financijskim stavkama i obrazloženju prepoznao poruku da se to stanje može promijeniti. Ja ću vam dati neke ilustracije koje otprilike ili možda u ovome što ću ja reći, precizno barem djelomično slikaju stanje na terenu. U dvoru, imate od 5850 stanovnika 280 zaposlenih, u Vrhovinama od 1315 stanovnika 115 zaposlenih, u Govzdu na drukčiji način 262 zaposlena 510 nezaposlenih, u Vojniću 600 zaposlenih 1100 nezaposlenih, u Krnjaku 120 zaposlenih 550 nezaposlenih, u Plaškom 96 zaposlenih i 500 nezaposlenih. Ili na drugi način. Na Krimskom prostoru imate od 15 tisuća stanovnika nekoliko stotina zaposlenih ili možda da budem precizniji malo stotina zaposlenih ili još na treći način, imate prostor Ravnih kotara za koje su neki rekli da su naš ... gdje veliki prostor ostaje zapušten, bojim se da ne ulazi u zonu pustoši. To je po mom mišljenju dovoljan razlog da podržim ideju ili da podržim zamisao koju je jutros i premijer ovdje rekao da to ne bude područje od posebne državne skrbi nego da to bude područje od posebnog državnog interesa. Ja ipak se usuđujem reći da u ovom proračunu i na razini poruke, a naročito na razini financijske podrške ne prepoznajem dovoljno sadržaj koji ide u smjeru područja od posebnog državnog interesa. E sada moram tu malo biti pošten, u sklopu papira koje sadrži proračun ima naravno novaca u Ministarstvu poljoprivrede, u Ministarstvu razvoja i na nekim drugim stavkama koje su usmjerene za ove svrhe. Ja ne mogu suditi o tome precizno zato što ne mogu dovoljno dokučiti, ali to spominjem zbog još jedne druge stvari, mi smo u razgovoru pa i s ministrom financija makar usput ako to mogu i tako reći pokazali interesiranje za sljedeće da bi za ta područja možda trebalo upravo zato što su poseban interes formirati poseban fond i možda na jedan specifičan način izdvajati posebne novce. Nama je rečeno to nije moguće radi tehnologije financiranja, radi tehnologije proračuna, ja to mogu razumjeti ali se stalno vraćam na početnu stavku koja se zove strah me je da u cijeloj stvari ne prepoznajemo potrebe posebne državne skrbi. Sada ću još nešto reći prosto radi igre riječi. Slogan "Pokrenimo Hrvatsku" apsolutno zaslužuje podršku, čini mi se da i još više zaslužuje podršku slogan "Promijenimo stanje na područjima posebne državne skrbi". Nije to moguće naravno ako to ne prepoznamo kao političku poruku i ako to ne prepoznamo u smislu financijske podrške. Ja ću ovdje izraziti jedno nezadovoljstvo koje možda objašnjava moju skepsu kada su u pitanju količina podrške ovim područjima. Dakle, izražavam nezadovoljstvo zašto je novac, sada ja govorim malo uprošćeno, zašto je novac Europske banke za razvoj upotrebljen u Fondu agencije za promet nekretnina za otkup kuća. Ja poštujem i tu potrebu ali ja mislim da snažniju podršku zaslužuje potreba razvoja ovog područja o kojemu pričamo. Ja naravno mogu sada biti kontradiktoran malo i reći ja apsolutno razumijem da država nema novaca pa u dobroj mjeri i za ovo što ja pričam i ja također razumijem da se razvoj ne može financirati primarno iz proračuna ali ja govorim o inicijalnim sredstvima i govorim o inicijalnoj poruci za to. Ono što je mene strah a neki podaci bojim se da govore upravo u tom smjeru, velika područja su u opasnosti da postanu pust prostor i mogu ćak reći da postanu pustara. Možda dobijemo i gradove koji će biti s prstenom oko sebe koji je pustara. I ja naravno pri tome mislim jednako na ... gdje su Srbi i Pakovo selo gdje su Hrvati. Ali nije u tome štos, štos je u tome možemo li i smijemo li dopustiti da ti prostori, da mnogo prostora postanu pustara a imaju potencijale. Zbog svega ovoga ja naravno hoću također pohvaliti ova ulaganja u krupnu infrastrukturu. Vjerojatno kod ministra Čobankovića ima novaca za nekakva za, ne nekakva možda i značajne poticaje i tako dalje, ali i ja imam potrebu posebno potencirati da se razvoj područja od posebne državne skrbi shvati ako mogu tako reći kao posebna obaveza i da se ako ne možemo u ovom Proračunu onda u nastavku na ovim poukama koje imamo na bazi činjenica usmjerimo u, u, dakle u smjeru da se to prihvati kao stvarni državni interes. Ali efektivno u smislu razvoja, a ne deklarativno. Naprosto je to potrebno zbog toga što je to potreba koja se ne može odgađati, koja se ne smije ostaviti komercijalnim kombinacijama pa hoće li netko uložiti ili neće, koja i, dalje ne smije se to ostaviti isključivo i autonomno tim područjima. Dalje za to je potreban mislim visok stupanj solidarnosti i za to treba imati sluha. Sve zajedno, ja ne mogu izvuči ili nemam pravo izvlačiti iz ovog Proračuna, ali računam da imam pravo iz Proračuna tražiti duh inicijativu koja ide u ovom smjeru. Što se tiče, ja sam se usmjerio na ovo što nosi nekakav naslov “razvojni”. Ono što je ovdje rečeno u ime Kluba nacionalnih manjina odnosi se na proračunske stavke samo za tu svrhu. Mi se slažemo s onim kako je to komentirano iz Kluba. Zahvaljujem.
Zahvaljujem zastupniku Gajici. Ministar financija, gospodin Šuker izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pa čisto zbog osjetljivosti teme, a i zbog hrvatske javnosti mislim da ovdje treba ipak reći s argumentiranim činjenicama koliko se direktno novaca izdvaja za područja od posebne državne skrbi. Tako su dotacije gradovima, općinama i županijama 170 milijuna, sredstva za regionalni razvoj 118 milijuna, obnova kuća milijardu kuna, fiskalna decentralizacija 600 milijuna kuna. Znači ukupno milijardu osamsto osamdeset milijuna kuna. Tome treba dodati sredstva uložena kroz infrastrukturu dakle kroz Hrvatske ceste, Hrvatske autoceste, Hrvatske vode, Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo poljoprivrede gdje je u ovom trenutku nemoguće segmentalno odvojiti da na područja od posebne državne skrbi otpada toliko i toliko sredstava. Dakle iz ovoga Proračuna direktna sredstva koja dolaze na područja od posebne državne skrbi su milijardu i 880 milijuna pa čak imate i dio sredstava koji je u Ministarstvu obrane, a koji je vezan na područja od posebne državne skrbi. A ta je sredstva jednostavno nemoguće izdvojiti iz tih ministarstava pa ih prikazivati da posebno ide ... [[Govornik se ne razumije]] Dakle zbog i hrvatske javnosti i svega milijardu i 880 milijuna za područja od posebnog državnog interesa.
Hvala. Poštovani zastupnik Gordan Jandroković u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi članovi Vlade, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržat će donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu kakvog je predložila Vlada Republike Hrvatske. Razlozi za takvu odluku su sljedeći: prilikom predlaganja Državnog proračuna Vlada Republike Hrvatske uvažavala je stanje u državi i svim segmentima hrvatskog društva. Vlada Republike Hrvatske odgovorno i racionalno izišla je s prijedlogom koji je realan, koji se temelji na stvarnim mogučnostima, a bez demagogije, lažnih najava i neostvarivih obečanja. Novoj hrvatskoj Vladi pohvala na brzo i kvalitetno pripremljenom Prijedlogu proračuna, pohvala na tome što je imala snage i hrabrosti vlastitim primjerom pokazati da se može trošiti samo onoliko koliko su objektivne mogućnosti. Uvjeren sam da će i stručna javnost a i građani Republike Hrvatske pozdraviti upravo takav pristup. Proračun za ovu godinu temelji se na očekivanom rastu bruto društvenog proizvoda od 3,2%, prosječnoj inflaciji od 2,5%, deficitu konsolidirane središnje države od 4,5% te na nasljejđenim financijskim obavezama za koje ova Vlada ne snosi nikakvu odgovornost. Iako neki predstavnici bivše vlasti pokušavaju osporiti važnost spomenutih obveza one su znatno utjecale na sadržaj ovogodišnjeg Prijedloga proračuna. Treba naglasiti da iznos od 6,5 milijardi kuna kao obveza prenesen iz prošle godine na rashode u 2004. godini. Konkretno radi se o obvezama Hrvatskih autocesta, Hrvatskih cesta, Hrvatske banke za obnovu i razvoj, Hrvatskih željeznica, Hrvatskog fonda za privatizaciju kao i o neplaćenim državnim subvencijama za poljoprivredu i dugu bolnica prema veledrogerijama koje je preuzelo Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi. Isto tako velik problem pri izradi Prijedloga proračuna bila je kalkulacija otplate oko 22 milijarde kuna duga od čega 16,8 milijardi kuna otpada na glavnicu, a otprilike 5 milijardi kuna na kamate. Radi se dakle o ukupnom iznosu od otprilike 28,5 milijardi kuna koje je ova Vlada naslijedila i za koje ona nije odgovorna. To treba jasno naglasiti. Neki kažu da ne treba gledati u prošlost i u tome tražiti opravdanje za ovakav Prijedlog proračuna, ali taj dug i preuzete obveze nisu prošlost već sadašnjost na koju mora reagirati aktualna Vlada i ona to čini. Jasno i precizno, ali bez gorčine i optužbi. Vlada je, što i je njena dužnost o tome izvijestila i javnost i hrvatske građane. Zaključno o tome: veliki dug i neodgovorno stvorene obveze bivše Vlade su činjenica koju treba konstatirati i uzeti u obzir pri donošenju ovogodišnjeg Proračuna. Glavni ciljevi Proračuna za 2004. godinu su zadržavanje makroekonomske stabilnosti, fiskalna konsolidacija kroz smanjenje proračunskog deficita opće države u odnosu na prethodnu godinu te ostvarivanje njegove razvojne i socijalne komponente. Proračun zadovoljava sve komponente socijalnih davanja koja su i najavljena tijekom predizborne kampanje. Vlada tako ispunjava obveze prema umirovljenicima i hrvatskim braniteljima, a Proračun predviđa i povećanje porodiljnih naknada. Sukladno najavama i programu nove Vlade Republike Hrvatske kojom se jamči socijalna osjetljivost, poticanje demografskog oporavka i pravedniji odnos prema hrvatskim braniteljima Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti povećati će svoj Proračun za 23% u odnosu na prethodnu fiskalnu godinu ili za nešto više od jednu milijardu kuna u usporedbi s 2003. godinom. Izdvajanje za Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi je veće za 716 milijuna kuna u usporedbi s 2003. godinom. Vlada će dakle za hrvatsko zdravstvo u 2004. godini izdvojiti nešto više od 17 milijardi kuna. Osim socijalne Proračun ima snažnu razvojnu komponentu. Nastavljaju se investicijski projekti u cestogradnji, stanogradnji prometnoj infrastrukturi. Povećana su izdvajanja za znanost te poticaji namijenjeni poduzetništvu. Prijedlog državnog proračuna pokazuje jasnu vladinu orijentaciju prema kapitalnim infrastrukturnim projektima. Tako će Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka dobiti 803 milijuna više sredstava nego li u prethodnoj godini što predstavlja porast od 23,1% u odnosu na izvršena sredstva u 2003. godini. Za Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa planira se izdvojiti 6% više sredstava u 2004. godini što predstavlja povećanje u iznosu od gotovo pola milijarde kuna. Na taj način Vlada jasno pokazuje da ju ulaganje u znanost i obrazovanje, daju jedan od prioriteta. Isto tako reforma i efikasnije pravosuđe cilj je ove hrvatske Vlade. Stoga Vlada planira izdvojiti 16,4% više sredstava za Ministarstvo pravosuđa u 2004. godini tj. 270 milijuna kuna više nego lani. Prijedlog proračuna Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva za 2004. godinu je 24,8 milijardi kuna. Radi se o povećanju od 660 milijuna kuna i ono potvrđuje najavu ove Vlade da planira poticajima i drugim mjerama poduprijeti rast i razvoj Hrvatskog poduzetništva. Iako u ovoj početnoj fazi svoga djelovanja nisu dobili značajnija sredstva, formiranje središnjih državnih ureda za razvojnu strategiju i za Hrvatsku jasno pokazuje smjer Vlade. Jasno definiranje gospodarskih ciljeva i metoda, te svijest o nužnosti modernizacije i kompjuterizacije Hrvatske državne uprave. Proračun Ministarstva vanjskih poslova u odnosu na 2003. godinu veći je za 20,5%, što samo donekle ispravlja nepravdu prema tom resoru. Naime, svojim neshvatljivim odlukama vezanim za financiranje Ministarstva vanjskih poslova bivša ga je Vlada dovela u poziciju da sustav jedva funkcionira. Postotno najveće povećanje proračuna ima Ministarstvo europskih integracija i to za čak 41,8% u odnosu na 2003. godinu. Taj podatak najbolje pokazuje proeuropsku orijentaciju nove Vlade i spremnost da se i na taj način ubrza proces približavanja Hrvatske punopravnom članstvu u Europskoj uniji. Iz svega navedenog proizlazi da predloženi proračun Vlade doktora Ive Sanadera u potpunosti slijedi najavljeni smjer i ne odstupa ni od jednog temeljnog predizbornog obećanja. Glavne odrednice politike ove Vlade, a to su brži gospodarski napredak, ulaganja u znanost i obrazovanje, reforma državne uprave i pravosuđa, naglašeno veća socijalna osjetljivost i izdvajanja, te snažna orijentacija na jačanje međunarodnog položaja Republike Hrvatske mogu se jasno iščitati iz prijedloga proračuna za 2004. godinu. Sve su to i preduvjeti za poboljšanje životnog standarda hrvatskih građana i stabilni razvoj Republike Hrvatske. Zbog svega navedenog, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Jandrokoviću. Na vaše izlaganje ima osam ispravaka netočnih navoda. Prvi je poštovani zastupnik Radimir Čačić. Izvolite.
Kao što se ovdje često zadnjih godina nakon Valentića znalo reći, odgovorno tvrdim da nikakvih šest i pol milijardi prenesenih obveza ne postoji i pozivam ministra Šukera da navedene do kune svaki iznos koji čini tih 6,5 milijarde, ako može ovdje, javno. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Šime Lučin.
Hvala lijepo. Netočan je navod, da u proračunu nema demagogije i lažnih obećanja, obzirom na vrijeme, navest ću samo jedan primjer. Meni je jako drago što sam u trećoj koloni vidio da je Ministarstvo izdvojilo 35 milijuna kuna za prekovremeni rad policajaca. Nažalost, isti toliki iznos je skinuo na stavci putnih troškova, naknada za izdvojeni život, i terenskog rata. Prema tome, policija u konačnici ništa neće dobiti. Ovakvih stavki ima previše, dakle prelijevanje s lijeva na dnesno, a u konačnici to znači recimo, mnogo manje novca, nego što su u ovom ministarstvu ranije imali. Hvala.
Poštovani zastupnik Slavko Linić.
Gospodine predsjedniče, ispravljam navod u ime Kluba HDZ-a o izrečenom neodgovorno stvorene obveze. Smatram prije svega da izjava, da se to govori bez gorčine i ljutnje samo sa izvještavanjem, nikako se ne vezuje sa pojmom neodgovorno stvorene obveze. U isto želi reći, da ako je ova Vlada preuzela objekte cestogradnje, objekte izgradnje željeznica, ako je ova Vlada prihvatila da su time plaćene štediše pokradenih banaka, ako su isto tako time plaćeni dugovi bivše Vlade za neisplaćene račune Hrvatske vojske i Hrvatske policije, onda su to odgovorno izvršene obveze i odgovorni projekti. A priznala ih je Vlada unošenje u ovaj proračun.
Poštovani zastupnik Davorko Vidović.
Ja ispravljam netočan navod gospodina zastupnika, da se u ovom proračunu ne odstupa niti od jednog predizbornog obećanja i da je naglašeno veća socijalna osjetljivost. To naprosto neutemeljenje niti u jednoj brojci koju ovdje imamo prilike pogledati. Naime, samo za djecu, samo za djecu uzimajući tri pozicije, doplatak za djecu, naknada za dodatni porodni dopust, i rodiljni porodni dopust u odnosu na prošlu godinu to je preko 130 milijuna manje kuna, što govori o tome da se ne može niti postignuta razina, a kamoli neka nova obećanja ispuniti. A jednako tako se odnosi i na mirovine i na ostale izdatke primjerice za civilne žrtve rata se manje izdvaja, nego prošle godine, za zaštitu vojnih civilnih invalida rata. Nema utemljenja u brojkama, naprosto za tu kvalifikaciju.
Poštovani zastupn Josip Pančić.
Ivica Pančić. Ali nema veze. Ispravljam netočni navod, gdje je rečeno da se ne odstupa ni od jednog temeljnog predizbornog obećanja, da su ispunjene, i da su ispunjene obveze prema Hrvatskim braniteljima. Obveze prema hrvatskim braniteljima jesu ispunjene, ali su na razini prošle godine. Od 5,6 milijardi koliko iznosi proračun za Ministarstvo obitelji branitelja i međugeneracijske solidarnsti za hrvatske branitelje ispada 3 milijarde 394 milijuna. Prošle godine proračun je bio oko 2 milijarde 900. Naizgled postoji razlika od 500 milijuna, ali tih 500 milijuna najveći dio je prebačen iz Ministarstva rada i socijalne skrbi z potrebe mirovina djelatnih vojnih osoba. Znači, proračun je gotovo identičan od prošlogodišnjeg, što se tiče hrvatskih branitelja. Hvala.
Ispričavam se, što sam vas. Poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine predsjedniče. Slično kao moji kolege Vidović i Pančić. Osvrćem se na netočan navod, da Vlada ispunjava dana predizborna obećanja. Naime, to je netočan navod. S obzirom ako promotrimo iznos sredstava za doplatak za djecu koji je smanjen u odnosu na proteklu godinu, posve je nejasno kako će se izvršiti dato predizborno obećanje o vraćanju dječijih doplatak studentima, kada je, s obzirom na smanjenje sredstava nije jasno kako će se isplatiti ni onima koji su do sada imali ta sredstva? Drugi netočni navod, da su ulaganje u znanost i obrazovanje jedan od prioriteta ove Vlade i da se to vidi po tome što su sredstva povećana za gotovo pola milijarde kuna. To je netočno. Sredstva su povećana za 400 milijuna kuna, od kojih 300 milijuna kuna se odnose isključivo na plaće učitelja i profesora u osnovnim i srednjim školama, što nikakve veze sa znanosti i novim tehnologijama nema veze. Hvala.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Netočno je što je gospodin zastupnik rekao da se iz ovog proračuna dade jasno iščitati da je reforma prvosuđa prioritet ove Vlade. Prije svega iz ovog proračuna se neda ništa jasno iščitati. Ali unatoč tome, već su mediji to objavili kada su i rekli, da će ove godine reforma pravosuđa biti na debeloj dijeti. To povećanje od 16% nominalno, koji se stalno ističe, zaboravlja se da se odnosi uglavnom na povećanje obima mase za plaće, koja su tijekom prošle godine, naročito pred kraj godine uslijeđivala zato što smo mi upravo, bivša Vlada je o tome vodila itekako računa da dođe do popune pravosudnog kadra. A osim toga ovdje su sada ono što je prije sredstva koja su potpadala pod Vladinig ured, Vladini ured za suradnju s međunarodnim kaznenim sudom, i Vladin ured za suradnju sa Haškim sudom, sva ta sredstva su sada došla pod kapu Ministarstva pravosuđa, pa se to onda sada prikazuje kao povećanje kojim se želi objasniti kako reforma pravosuđa napreduje.
Poštovani zastupnik Josip Leko.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Predstavnik HDZ-a kolega Jandroković ustvrdio je da je indeks rasta najveći u Ministarstvu europskih integracija. Međutim, u prijedlogu ovog proračuna stoji da je indeks rasta Ministarstva financija 162,3, to je jedan netočan navod od predstavnika HDZ-a. Drugo, realno planiranje prema potrebama i mogućnostima zaista ne može biti kada je riječ o borbi protiv droge. Naime, proračun predviđa samo 745 tisuća kuna u borbi protiv zloupotreba droge a cijela kampanja u protekle četiri godine je bilo da je zanemarena borba protiv zloupotrebe droge. To nije realno.
Hvala. U ime Kluba SDP-a poštovani zastupnik Ivica Račan. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici! Evo ja sam u 15 sati i nešto osmi ili deveti diskutant. Sporo se odvija ova naša rasprava o izuzetno važnoj temi. Maloprije sam se bio uplašio s obzirom na raspravu koja je nastala povodom izjave kolege Radina. Srećom, trajala je kratko. Srećom samo sam razmišljao o tome koliko bi ta rasprava trajala da je do nje došlo povodom izjave mog koalicijskog partnera. No, dobro. Ipak je meni red da prijeđem na temu. Sastavljanje proračuna bez sumnje je težak posao. Osobno sam četiri puta sudjelovao u tom teškom poslu i želim izraziti razumijevanje za one u današnjoj Vladi koji su ga sastavljali i došli sa prijedlogom pred ovaj Sabor. Nije lako napraviti proračun i braniti ga ovdje zbog više razloga. Na primjer, zbog toga što su potrebe uvijek veće od mogućnosti. Bilo je tako jučer, tako je i danas. A prioritete i zbog konfliktnih interesa u jednoj tranzicijskoj zemlji kao što je Hrvatska nije lako odrediti. Nije ga lako napraviti proračun mislim i zbog obećanja koja su data, obaveze koje su preuzete. Nije lako proračun napraviti i zbog toga što svatko misli da je njegova potreba najvažnija. To sam mislio dakako vrlo počesto i u resorima. Ne znam kako je u sadašnjoj Vladi. Nije ga lako napraviti ni zbog toga što često puta trenutni interesi potiskuju one strateške, dugoročne, one razvojne. Sigurno je da ako bi pitali budžetske potrošače da li su za to da potrošimo sredstva za 100 kilometara autoceste za trenutne potrebe ili za doista 100 kilometara autoceste znam otprilike kakav bi bio pretežito odgovor. Imam dakle razumijevanje za težinu posla, no usprkos toga u ime Kluba Socijaldemokrata moram naglasiti. Nećemo podržati ovaj proračun jer je nedovoljno razvojan i nedovoljno socijaln odnosno socijalno stabilan. Najprije nešto oko primjedbe da je ovaj prijedlog proračuna nedovoljno razvojan. Činjenica je da se susrećemo s usporavanjem gospodarske aktivnosti. O tome govori i ono što je napisano u vrlo dobrom obrazloženju ovoga proračuna. Posebno dobrom kada objašnjava rezultate koje smo postigli u protekle četiri godine. O tome govore neki tekući indikatori od niže stope rasta, industrijske proizvodnje do trgovine. S pravom se ukazuje na primjer na usporavanje osobne potrošnje zbog restriktivne monetarne politike koja kao što znademo želi zaustaviti kreditnu ekspanziju banaka prema stanovništvu. S pravom se ukazuje i na efekte neradnih nedjelja za trgovine i skraćivanje radnog vremena itd., itd. No, na ovo usporavanje koja je činjenica mi ne vidimo odgovor u proračunu. Kako se s tim usporavanjem nositi da ne budemo njegove žrtve? Dakako, u korist razvoja. Toga nema. Ali što imamo u proračunu? Planira se defanzivna i neambiciozna stopa rasta od 3,2%. Sa stopom od 3% ne možete ništa razvojno i socijalno. Vidjela je to HDZ-ova Vlada i prije 2000. godine, imali smo to iskustvo i za protekle četiri godine i ne bi ga trebalo ponavljati i ove i idućih godina. Ako želimo osigurati razvoj u ovoj zemlji i na osnovi razvoja adekvatnije zadovoljavanje socijalnih potreba onda moramo biti ambiciozniji, ofenzivniji i kada je riječ o stopi rasta. Zašto se oklijeva s nastavkom razvojnih projekata koji to omoguće? Zašto nema novih razvojnih projekata a ne samo nastavak onih koji omogućavaju razvoj i višu stopu rasta? Zašto se ne nastavlja sa svim započetim infrastrukturnim razvojnim projektima? Ono što želim ovdje reći, pa bilo bi dobro da jedan hrvatski resurs geostratešku poziciju ne koristimo samo kada je riječ o politici i političkim odnosima sa našim prijateljima u Europi, sa Europskom unijom na primjer. Utemeljujući na geostrateškom resursu ove zemlje argument da smo mi potrebni Europskoj uniji a ne samo Europska unija Hrvatskoj vrlo važno je od te geostrateške pozicije Hrvatske poći i kada je riječ o obrani gospodarskih, ekonomskih, nacionalnih interesa ove zemlje. Zato se prošla Vlada orijentirala na infrastrukturne razvojne projekte. Dobro je da i ovaj proračun predviđa nastavak cestogradnje bez sumnje važne kao što je i premijer Sanader rekao povijesnog razvojnog projekta. Dobro je da se s njime nastavlja. Uostalom, ako je riječ o autocesti na primjer Zagreb-Split-Dubrovnik on se mora nastaviti. I da hoćemo njega ne možemo u najvećem djelu zaustaviti pošto je isplaniran i financijski pokriven ali dobro je da je to projekat kojega je preuzela i ova Vlada. Ali što je sa recimo jednim drugim strateškim projektom plinofikacijom Hrvatske? Kao što znate sada samo trećina građana ove zemlje ima plin. Slična situacija je i sa gospodarstvom. Zašto se ne vide razvojni resursi tog razvojnog projekta i multiplikacija tog projekta u razvoju Hrvatske? Što je sa modernizacijom željeznice? Pitanje koje je postavljeno s pravom već u više navrata. Dozvolite, ma nije riječ samo o tome da će se popraviti pruga na primjer između Zagreba i Splita pa će se brže doći u Split ili u Zagreb. Riječ je o tome da će biti više posla, za dio i to dobar dio hrvatske industrije. Riječ je o tome da ćemo zaustaviti zaobilaženje roba u odnosu ma hrvatske luke u korist drugih zemalja itd., itd. Uspjeli smo stabilizirati u posljednjem razdoblju poslovanje energetike, infrastrukture, transporta, financijskog sektora u državnom vlasništvu. Pogledajte, planirano je u prošloj godini samo u tim sektorima 17 milijardi investicija. Te investicije su bile moguće u tom obujmu i zato jer prošla Vlada, u kojoj sam je bio na čelu nije izvlaćila dividende iz tih poduzeća u proračunu. Usmjeravala ih je razvojno, efekat je bio i na zapošljavanje i na višu stopu rasta. Sada kao što vidite dividende izvlaćimo u proračunu. Smanjujemo sredstva za investicije, za razvoj, za rast ili smanjuju se sredstva HABORU za 15%, ili smanjuju se sredstva za Fond, za razvoj za zapošljavanje. Fond za regionalni razvoj 18,3%, čini mi se. To sve skupa ne pridonosi razvoju, višoj stopi rasta koja je tako potrebna ovoj zemlji. Konkurentnosti hrvatskog gospodarstva i izvozu i zapošljavanju. I zato ne možemo glasati za ovakav proračun. Ovdje je već bilo govora, nedovoljno se ulaže i u 3 sektora, 2 koja su za svaku zemlju dramatično važna: obrazovanje i znanost. I specifična za Hrvatsku s obzirom na ne dobro stanje Hrvatske kao pravne države, govorim o pravnoj efikasnosti. Dakle, riječ je ovdje i u ulaganju u pravosuđe. 6% povećanja, netko je već o tome govorio, pa to je negdje na nivou nominalnog poveđanja GDP-a, nešto malko više, nešto malko manje je povećanje plaća po kolektivnom sporazumu, nema povećanje sredstava, dapače, smanjivanje sredstava u odnosu na prošli period. Za znanosti i za obrazovanje, razvojne sektore u svakoj zemlji, pa valjda i u Hrvatskoj. Osim što bih mogao da govorim i o pravosuđu, ali prepuštam to i drugima. Ne vidimo da se nastavlja proces decentralizacije u Hrvatskoj za koje postoji, siguran sam, većinsko opredjeljenje građana ove zemlje. Mi smo jedan korak u tom pravcu napravili, nedovoljan, valja nastaviti i dalje. Ne vidimo da se planiraju razvojni poticaji, makar inicijalni, za pojedine gospodarske sektore. Ne vidimo sudbinu npr. odluke prethodne Vlade o proizvodnji autodijelova. Pripremi odluke o drvnoj industriji, tekstualnoj industriji, kao što znate tu sa malim sredsvima možemo polučiti veće efekte. Razmotrimo još jedanputa tu situaciju. Sugestija je. Ne vidimo sredstva za popunjavanje robnih rezervi a sjetimo se galame koja je napravljena zbog toga što robnih rezervi nema. Gdje su sredstva za robne rezerve? Nismo dobili niti fiskalnu proekciju za iduće 2 godine. To ne spominjem zato što je to obaveza, zakonska obaveza, riječ je o članku 19. Zakona o proračunu, sada ne govorimo o zakonskoj obavezi. Plan, strategija jedne Vlade se može znati malo na duži period. I bilo bi dobro da dobijemo barem za nekoliko godina takovu fiskalnu proekciju, možda bi tu bilo jasnije, da eventualno što, ono što i ova Vlada misli da je važno, ali ne može, možda iduće druge ili treće godine napraviti. Ja ću postaviti sebi jedno pitanje. Da li je ovo zapostavljanje razvoja i razvojnih projekata nužno? Ne. Riječ je ipak prije svega o programskog opredjeljenju. Ako smo prije 4 godine mogli postići konsolidaciju hrvatskog gospodarstva i otvoriti proces razvoja, možemo to i danas. Prije 4 godine nije bilo novaca ni u bankama ni u domaćem financijskom tržištu. Suočili smo se sa 2 milijared gubitaka hrvatskog gospodarstva. A znate i sami da nismo mogli da koristimo pod iole povoljnim okolnostima inozemnu akumulaciju. Sada kao što je poznato dobit hrvatskog gospodarstva blizu 3,5 milijuna ili čak i preko 3 milijardi imamo razvijemo domaće financijsko tržište, reforma, recimo mirovinska omogućila je da dobijemo na tom tržištu i mirovinske i investicijske fondove koje možemo koristiti u razvoju a dostupna nam je i inozemna akumulacija pod povoljnijim uvjetima jer smo dignuli politički i financijski reiting Hrvatske u svijetu. Nema prepreke za razvoj i razvojne projekte i višu stopu rasta ako je to programsko opredjeljene Vlade. I pošto se pali lampica moram dati kratke argumente zašto mislimo da je i socijalno neadekvatan program, odnosno prijedlog proračuna. Ne vidimo pomak, ili je u nekim dijelovima neznatan a pitanje je imate li gospodo u Vladi i pokriče za postojeće zakonske obveze. Rast mirovina za ovu godinu. 22 660 milijardi, 22 milijarde 660 milijuna je potrošeno u prošloj godini, vi planirate 22 milijarde 800 u ovoj godini, nedovoljno za mirovine. Dječji doplatak milijardu i 600 milijuna u 2003. godini smo potrošili, vi planirate manje od toga, za porodiljni dopust također, za redovni porodiljni dopust, za dodani porodiljni dopust. Za socijalu također, nema povećanja sredstava, srećom povećana su sredstva za branitelje i mi to podržavamo, nažalost davanja npr. za zaštitu civilnih žrtava rata, invalida, vojnih invalida, invalida i drugog svjetskog rata, sredstva za to se smanjuju. Čime se vrši loša razlika i povećanje razlike između ovih kategorija i čini mi se zaoštrava nepotrebno sukobi u Hrvatskoj. Završavam. To su razlozi zbog kojega Klub SDP-a ne može podržati ovaj prijedlog proračuna.
Hvala lijepo gospodine Račan. Za riječ se javio predstavnik predlagatelja, ministar financija gospodin Šuker. Izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pa vrlo interesantno je slušati sada ove rasprave i ako mogu ne bih želio nikoga prozivati, ispravke netočnih navoda bivših kolega ministara. S jedne strane se tvrdi da na svim mogućim pozicijama je osigurano manje sredstava nego prošle godine a s druge strane ovaj proračun je za 5,7% na rashodovnoj strani veći nego što je bio prošle godine. Onda se postavlja pitanje ako milijarda kuna ide na razlike u plaćam, gospodo ja sam vas slušao pa lijepo vas molim da elementarnu pristojnost da saslušate, ako hoćete ako nećete, recite da se maknem sa govornice i to je vjerojatno demokracija. Dakle, kada se govori o proračunu, onda evidentne elementarne stvari da je učinjen trošak proračuna ove godine se ne priznaju. I to je ono što nije u redu. Tih 6,5 milijardi opetovano se mora platiti sa proračuna ove godine. I gospodo da mi ove godine nismo limitirani isto kao što je bila i prethodna Vlada u protekle 4 godine sa deficitom da taj deficit mora ići i ove godine prema dolje to kolega Linić i kolega Crkvenac dobro znaju kakve su mukotrpne pregovore imali protekle 4 godine. Onda bi bilo lako podignuti deficit, zadužiti se vraiti ovih 6 i pol milijarda potrošenih a onih 6 i pol milijardi koje su trebale ostati slobodne ove godine jre to pripada ovoj godini i proračun ov egodine, utrošiti u sve te razvojne projekte. Da bi to bilo lakše. Jer ne možete reći ako ste podmirili sve obaveze koje su bile planirane prošle godine prema proračunu koji je donio ovaj visoki Dom, i da ova Vlada je krenula bez repova da tih 6 i pol milijardi ne bi bilo utrošeno ono što j epoštovani gospodin zastupnik govorio. Vjerojatno veći dio tih sredstva je bio upravo usmejren u te projekte. Ali vi morate biti svjesni da mi kao ozbiljna Vlada jer na svani nitko ne kao SDPovu ili HDZovu vladu oni nas prije svega promatraju kao hrvatsku državu, koja ima svoj kredibilitet, koja ima svoje obaveze. Dakle mi te obaveze moramo izvršiti. Ne možete reći da potrošenih milijardu i 600 miliona više u Hrvatskm autocestama neće usporiti neke stvari ove godine. Ja nemam ništa protaiv toga i to sam rekao na našem razgovoru to je rekao i predsjednik Vlade i to je daleko bitnije da nitko lud nije protiv izgradnje autocesta. Ali je sporno zašto se to radilo mimo očiju javnosti. Ništa drugo. I to je obaveza ovoga proračuna to je evidnetno. 530 miliona neplaćenih obveza prema veledrogerijama. To je ono što je moralo prema stand by aranžmanu biti prijavljeno Međunarodnom monentarnom fondu kao avijens ili dospjela nenaplaćena potraživanja s 31.12. To je moralo biti prijavljeno. ali prijava prema MMFu je otišla o nedpodmirene obaveze nula. Na žalost toga nema, ima daleko obaveza koje su nestale. 100 milijuna kuna neisplaćenih obaveza prema radnicima u pravosuđu. To umanjuje auatomatski ove godine poziciju u pravosuđe. To nitko ne može osporiti. Dakle, to je ono što jednostavno moramo akceptirati nitko ne spori da je i ova Vlada od 99. nasljedila 9 milijardi duga. DA je 400 bili prikazano u ministarstvu financija kao povrat, milijarda i 700 obveznica za HZZO dolaze na naplatu ovoj Vladi krajem 2004. A 2 i pol milijarde dabovih sredstava dolaze, obveznica na naplatu ovoj Vladi, dakle dolaze hrvatskoj državi nebitno koja je vlada, 2005. godine. Dakle, 99., 2000. vraćeno je 4 milijarde duga i to nije sporno, i to nitko ni u jednm momentu nije sporio. O tome smo raspravljali ja sa pozicije saborskog zastupnika, vi sa pozicije Vlade u protekle 4 godine. DAkle to nitko nije sporio. Ali isto tako nemojmo sporiti niti obaveze koje su sada nastale. Ne možete reći da neprikazane obveze za obnovu kroz proračun 2002., 2003. nisu utjecala na fiskalnu disciplinu ove države. Deficit bi bio sasvim drugačiji, i to su priznala gospoda iz MMFa. To ne možete sporiti gospodo. Zato i jesno nakon ragovora s vama ne želići dizati paniku, ne želeći rušiti međunarodni kredibilitet hrvatske države jer onaje ispred svih nas. Spustili loptu na zemlju, pozvali gospodu iz Međunarodnog monetarnog fonda stavili karte na stol. Dogovorili neke stvari. Rezultate toga dogovoara ćete vidjeti vjerojtano sljedeći tjedan. I vidjeti ćete gospodo da niste u pravu to što tvrdite, to mogu reći sada sa ove govornice. Dakle, neki troškovi su postojali i ako takovi su morali biti evidentirani. Dali je bilo dobro gledajući situaciju ekonomsku, gospodarskog oklruženje da se isforsira smanjenje deficita 2000. koji je bio dozvoljen od Međunarodnog monetarnog fonda, 6,8 na 4,8, zbog toga što se nisu mogle izvršiti neke obaveze. Da je tada deficit koji nam je međunarodna zajednica dakle naši kontrolori dozvolili na 6,8 vjerujte gospodo i vi koji ste bili u prethodnoj Vladi bile bi vam 2003. godina daleko lakša a ovoj Vladi bi bilo daleko lakše. Ili druga stvar, ajmo gledati makro ekonomske pokazatelje ove godine. Pustimo ono što je bilo prije. Ako izuzmemo ovo što je rashod proračuna ove godine a trebao je biti rashod proračuna prošle goodine po svim standardima. Onda deficit središnje države i deficit opće države ove godine nije 4 i pol nego je negdje oko 3,5 – 3,6. Dakle to su činjenice od kojih ne možemo pobjeći to je istina. I to su zaknski propisi koje smo svi mi zajedno usvojili. I to je ono što trebamo jedni drugima priznati. Kao što mi smo priznali 2000. vama da je ostalo toliko i toliko neplaćenih obaveza tako i danas to treba ovdje priznati, skinimo tu točku s dnevngo reda. Ali dok got mi tvrdimo jedni i drugi ovak, dok nam got treba doći netko treći i suditi nam i reći, čujte gospodo vi ste u pravu za ovo, vi ste u pravu za ono, mi ne možemo govoriti o tome da govorimo o budućnosti. Ali kažem definitivno je da su probijen osnovno načelo a to je fiskalni deficit 2003 .godine to je priznato. O podacima koliki je biti ćete izvješteni uskoro. Definitivno je da je ova vlada nasljedila obveze, definitivno je da u tim obvezama što nije sporno, što je predsjednik Sanader vama gospodine Račan i rekao da su to objekti od izuzetne važnosti za Republiku Hrvatsku. Ali čemu donositi proračun. Čemu danas rasprava ovdje deset klubova, 75 pojedinačnih rasprava, ako će si netko uzeti z apravo da probije stavke za koje su se svi odvdje zastupnici odlučili da moraju biti takve. I oni koji nisu sglasali i oni koji jesu glasali za proračun. To je ono što ja želim reći. DRuga stvar da sam u pravu gospodo zastupnici vidjeti ćete u trenutku kada se bude podnosilo izvješće o izvršenju proračuna za prošlu godinu. Vidjeti ćete da stavke koje su bile osigurane rebalansom proračuna i ono što je izvršenje proračuna da na mnogim pozicijama na žalost nisu ono što su trebale biti. Znate i sami koliko je bilo na Vladi odluka o promjeni sa pozicije na poziciju što je na kraju krajeva donesena odluka i prema Zakonu o izvršenju proračuna. Dakle to su stvari koje nisu sporne. Međutim ono što bih želio reći, rast od 3,2% i ono što je justros gospodine predsjednik Vlade rekao i ono što sam ja rekao. Mi imamo ekonomsko okruženje u kojem se nalazimo. Mi od oga ekonomskog okruženja ne možemo pobjeći. U ovom trenutku procjene svih koji se bave dakle ne samo i Ministarstvo financija nego i Hrvatske narodne banke pa čak i neki međunarodnih institucija, da je realna procjena rasta Hrvatske u sljedećoj godini između 3, 2 i 3 i 5. Da je to nešto što je sljedeće godine. Međutim, ajmo pogledati nešto drugo na žalost najveći rast u RH u proteklim godinam nećemo govoriti 2000., 99. Nego u proteklim godinama je na žalost bio vezan uz veliki tekući deficit platne bilance i u veliko zaduživanje hrvatske države vani. Na žalost to je bilo tako vezano . Mi nismo uspjeli osigurati direktne strane investicije u Hrvatskoj. Neki preduvjeti u protekle 4 godine, ja ne kažem da nisu stvoreni, ali to je jedino što nam osigurava kvalitteniji rad bruto domaćeg proizvoda. Od 5,2% rasta bruto domaćeg proizvoda u 2002. 45 poena čini potrošnja. Negdje 0,7% čini ulaganje u infrastrukturu. Dakle samo 0,5% industrijska proiozvonja i to je ono što nas treba zabrinjavati. Ako tome dodamo da svake godine naplata poreza na dodanu vrijednost se već prošle godine sa 75% vršila na hrvatskoj granici to jasno svima nama ukazuje u kakvoj se situaciji nalazi hrvatsko gospodarstvo. I ne trebamo mi to jedni drugima prodavati pamet svi koji se bave s tim to najbolje znaju. I to je ono o čemu trebamo realno razgovarati. I na kraju još bih nešto rekao, ispriačam se svjetli mi crveno. Ali gledajte, plinifikacija Hrvatske. Dali ona treba ići preko proračuna ili negdje drugdje. I druga stvar dividende. ne bih želio zbog hrvatske javnosti da ide kriva poruka. Nitko neće izvaditi dividende iz trgovačkih društava u vlasništvu države na uštrb njihova investiranja. Nego na račun toga da trgovačka društva u vlansništvu države s njima se t reba ponašati gospodariti daleko bolje. Mislim da će se kolega Linić sa mnom tu složiti. Dakle to je ono što želimo. Dakle gospodarit, kvalitetnije gospodarenje, a vi znate dobro gdje ta dividenda postoji i gdje se ona može uzeti. I druga stvar, iz trgovačkih društava u vlasništvu države na žalost u proteklim godinama nije bila situacija da se uzmu novci. I na kraju, Fond za razvoj i zapošljavanje. Da nisu novci od privatizacije Ine potrošeni u tekuću potrošnju, da su završili u Fondu za razvoj i zapošljavanje onda bi taj vjerojatno Fond i ove godine imao veća sredstva. Evo hvala lijepo. I oprostite gospodine predsjedniče, …
Hvala vama. Ispravak netočnog navoda poštovana kolegica Antunović.
Gospodine predsjedavajući želim ispraviti netočan navod ministra financija u dijelu u kojem je rekao da je Vlada prije 2000. godine, odnosno Vlada Hrvatske demokratske zajednice do 2000. godine priznala ikad do malo prije da je ostavila ogromne dugove, ja bih čak bila malo drastičnija pa bih rekla spaljenu zemlju i izuzetno visoku i nepodnošljivu nelikvidnost zbog čega smo se morali i zaduživati da bi vratili te dugove, odnosno zaduživati da bi pokrenuli razvojni proces i da bi iz povećanog bruto društvenog proizvoda mogli nadoknaditi štete gospodarstvu koje je trpilo zbog ogromnih dugova koji su nastali u periodu do 2000. godine.
Hvala lijepo kolegice Antunović. Za riječ se javio prije toga Nevio Šetić. Izvolite, državni tajnik Nevio Šetić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažena gospođo zastupnice, uvaženi gospodo zastupnici. Ja moram odgovoriti na jednu tezu koja se više puta ovdje čula, ali sada i ispred kluba SDP-a kako se sustavno smanjuju izdvajanja za znanost i obrazovanja. To naprosto nije točno u svim dimenzijama, to može biti točno samo u nekoj pojedinoj stavci, ali treba saslušati cijelu argumentaciju. Činjenice govore sljedeće. Da je povećanje na stavci Ministarstva znanosti i obrazovanja i športa gotovo 500 milijuna kuna što u naravi znači oko 6,38%. Ali želim reći sljedeće, a što možda niste uočili. U znanost osigurana su sredstva i uložit će se još oko milijardu kuna iz kredita i za kapitalna izdvajanja u znanosti. Isto tako na stavci Ministarstva mora biti će 104 milijuna eura za 147 kapitalnih objekata u osnovnom i srednjem školstvu što je već ugovoreno. Zatim isto tako osigurana su sredstva za 4 tisuće stipendija. Isto tako osigurano je 90 milijuna za povećanje studentskog standarda. Isto tako osigurano je 20 milijuna za izgradnju studentskog centra u Zagrebu. Svi sadržaji novi. Zatim povećane su subvencije za udžbenike. Počeo je taj sustav gdje bi se subvencionirali udžbenici. Na toj stavci imamo 15 milijuna kuna izdvojenih, vjerojatno neće biti sve za to upotrijebljeno, još za neke druge programe, a izdvojena su ta sredstva. Isto tako za nacionalni ispitni centar i za sustav državne mature koji će se sa novim sadržajnim programom. Zatim moram to reći sasvim otvoreno, 1400 ljudi novih je u sustavu, od toga u obrazovanju oko tisuću, a jedna stavka iz onoga što ste vi započeli a to je uvođenje engleskog jezika od prvog razreda osnovne škole, znači sustavno se povećava broj ljudi. Za njih za svih je osiguran za taj standard, za kvalitetu novac u državnom proračunu. Mogao bih nabrajati dalje. Istina je da je 300 milijuna od ovih 500 povećanja za plaće, ali tu je uvršteno i 15% povećanje za doktore znanosti. Tu su ovih 1400. Prema tome itekako je uloženo u ljude i itekako se povećava ukupna masa. I još nešto želim reći. Na sva ova sredstva još su 32 milijuna koja se odnose na Zavod za školstvo, a što je bilo u vaše vrijeme zajedno sa ministarstvom. Prema tome želio bih da otklonimo zbog hrvatske javnosti razmišljanje i tezu da Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa nije kao pokretač snaga i koji može pokrenuti Hrvatsku sa svojim projektima, vidite da ovdje ih ima. Za njih imamo sredstva i to je znatno povećanje veće nego što ovdje stoji, jer imamo i na drugim stavkama. Hvala.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom. Na redu je u ime kluba HNS-a PGS-a gospodin Radimir Čačić ili gospođa Pusić. Pola-pola. Dobro. Gospodine Čačiću izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi gospodine potpredsjedniče. Uvodno dakako želim izraziti zadovoljstvo što ipak nije prošlo 100 dana od izbora, a ni 70 od formiranja Vlade, a Hrvatska već dobiva proračun. To je dobro. Istina je da je to u određenoj rekao bih u potpunoj koliziji sa programskim sa programskim obećanjem HDZ-a, citiram: "Nova Vlada će u prvih 100 dana pokrenuti Hrvatsku". Na žalost prvih 30 dana je potrošeno na lutanje u traženju mogućnosti spajanja nekih ministarstava pri čemu je naravno bila jasna želja da se pokaže makar deklarativno ozbiljnost u smanjenju administrativnog aparata, a završilo je kao što znamo povećanjem. Drugih 70 je potrošeno na traženje alibija za odustajanje od nerealnih obećanja u izbornoj kampanji. Prošla Vlada je imala razvoju strategiju i rezultate koji ovih dana se potvrđuju listom od eksperata Europske unije pa do … importa koji smo imali prilike javno objavljenog čuti od EBRD-a. Svi to priznaju i izražavaju nadu da će nova Vlada nastaviti istu politiku. Čak i sastavljači obrazloženja prijedloga ovog proračuna posebno ističu stalni rast prihoda od poreza na dobit u 2001., 2002., 2003., 2004. ako Bog da. Kao posljedica citiram, dobrog poslovanja poduzeća čak piše izuzetno dobrog poslovanja poduzeća. Čak i uz smanjenje porezne stope poreza na dobit sa 35 na 20%. Obzirom na rezultate izbora jasno je da prošla Vlada nije imala kvalitetnu komunikaciju s javnošću i da njezini rezultati nisu prepoznati. Na žalost ovaj proračun pokazuje da nova Vlada za sada ostaje samo na razini bolje komunikacije. Nakon izazivanja sumnje u to da ima bilo kakav program činjenicom da nije znala ni koja ministarstva želi u Vladi, sada eksplicite u obrazloženju za odustajanje od obveze iznošenja višegodišnjeg plana razvojnog programa što je prošla Vlada sama sebi stavila u zakonsku obvezu, ova Vlada navodi odgađaju se primjene odredba Zakona o proračunu zbog još neutvrđenih razvojnih programa za naredno srednjoročno razdoblje. Citiram tekst Vlade, stranica 9. Obrazloženje Vlade zašto odustaje od članka 37. Nemamo razvojne programe. Nije moj tekst nego tekst Vlade. Ovaj citat Vladinog obrazloženja govori sve i o proračunu. Jasno je da ćemo mi i u 2004. srećom nastaviti pokretati Hrvatsku na razvojnim projektima prošle Vlade izuzev onih koje danas se zaustavlja ili pokušava zaustaviti, Željeznica i POS, a da će nova Vlada vlastite razvojne projekte tek pokušati osmisliti. Želim sreću. Suštinska razlika između kompletno izrađenog proračuna pod nazivom prijedlog proračuna kojeg je prošla Vlada ostavila i ovog kojeg imam na stolu je u strategiji usmjerenja deficita. Radi se o filozofiji deficita. Ništa drugo. Prošla Vlada je u 2004. godini inzistirala na razvojnim projektima, a suzbijala osobnu potrošnju dok ova ipak čini obrtno. Eliminirali smo razvojni projekt Željeznica za 15%, smanjen je budžet HAC-a, a na žalost ne nudimo ništa razvojno čak ni u pripremnoj fazi. Kad bi vidio pripremnu fazu, nadao bih se. Ne vidim ni pripremnu fazu. Ne vidim ni decentralizaciju osim ako ponovno imenovanje ravnatelja od strane ministra ne nazivamo decentralizacijom, a troškove smo prenijeli na jedinice lokalne samouprave. Ne vidim ni traga bilo kakavom smanjenju poreznog opterećnja ni privrede ni građana, osim onoga nužnog kod mirovina da ne bi bili u šteti kada im pribrojimo ono što već Vlada plaća 6% i 100 kuna. Dakle, ovog trenutka vizije nema. Poteza nema. Na žalost ne govori se čak ni o nužnim ulaganjima u izgradnju novih elektroenergetskih kapaciteta kao ni u početku radova na auto cesti Zagreb-Sisak što je konačno moguće nakon ... ograničenja koje je sama sebi predzadnja Vlada nametnula u ugovoru sa Bechtelom. I jedan i drugi mogu se projekti realizirati kocesijskim aranžmanina sa pozitivim efektima za razvoj i budžet bez troška za državu. U Hrvatskoj policiji na žalost neozbiljnost, neodgovornost pa i u ovom Saboru neki primjeri su dio folklora, to je normalno. Od Vlade to naravno ne možemo očekivati Vlada je preozbiljna institucija i zato molim gospodo i još jedamput podcrtavam efekti prenesenih obveza o kojima ovdje govorimo se paušalno tretiraju kao dospjele obveze. To one nisu. Prošla Vlada je zaista naslijedila u knjizi dugova 9 milijardi, bilo je još 3,5 u drugim stavkama ali to su bile dospjele obveze ministre Šuker a ovdje govorimo djelomično o ugovorima kao što znamo. Ovdje ću navesti samo da samo realizacija programa POS-a koji naravno nije nikakva prenesena obveza, jer prenesena obveza je 25 milijuna, molim pomoćnika ministra da ovdje potvrdi moju izjavu ili je opovrgne, prenesena obveza 25 milijuna a ugovori za POS, prenesena obveza u ovaj budžet. A ugovori na razini od milijardu i 700 milijuna su ugovori koji daju 2% porasta nacionalnog proizvoda i rast gospodarstva ali ih Vlada realizira da li u jednoj godini ili dvije sada već pomalo kasnimo. Taj novac plaćaju kupci, a sve ono što ulaže Vlada im se kod svake isplate situacije već u istom mjesecu kroz PDV vraća plus porez na dobit, poreza na dohodak, doprinosi za zdravstveno i mirovinsko osiguranje to dakako svi koji su proučili model znaju. Nadam se da ćemo tu šansu iskoristiti. Na kraju državna sredstva kada govorimo o HATS-u koja su bila definirana financijskim planom i dozvoljen deficitom od strane Sabora su i plaćena u okviru financijskog plana i u okviru dozvoljenog deficita, točno je da su sve to tereti, ne POS, nego HATS i neke druge stavke koje su navedene koje će biti izvršene u plaćanju ove godine, to nije sporno ali to su tekuća plaćanja a ne dospjela, to je nešto što je normalno i dešavat će se i dalje. Ono što ovdje još želim posebno napomenuti da za radove na dionicama koje će ... ova Vlada ove godine dug od 515 milijuna dolara je već u ino dugu koji je politički kao teret nosila prošla Vlada i koji je korišten protiv nje u kampanji za vrijeme izbora. Dakle, dug i teret politički smo nosili mi a autoceste ćete otvarati vi, to je suština te poruke. Na kraju, nadam se da će biti do sljedećeg proračuna razvojnih projekata i nadam se da nećemo zateči Hrvatsku u stanju kako smo je zatekli 2000. godine. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospođo Pusić izvolite nastavite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo iz Vlade, kolegice i kolege. U ime Kluba HNS PGS smatrali smo da je potrebno posebno govoriti o jednoj temi koja je značajna u ovom proračunu, po našem mišljenju temi koja bi trebala predstavljati temeljnu strategiju razvoja Hrvatske a to je znanost i visoko obrazovanje. Kao što znamo najuspješnijim zemljama približno naše veličine i približno naše prošlosti što se i gospodarstva tiče i razvoja, Finska i Irska upravo su izabrale razvoj znanosti i naglasak na znanosti i visoko obrazovanje kao svoju strategiju razvoja, kao svoju strategiju i gospodarskog razvoja. Sa tog stanovišta u ovom proračunu zanimljivo je što ima a još je zanimljivije čega nema. Ono čega ima kada se govori o znanosti i visokom obrazovanju više manje je održavanje na životu status quo dakle situacije kakva je, ali ono čega nema je predviđeno financiranje za zakon koji smo pred nešto više od 6 mjeseci mi u ovom Parlamentu donijeli, a to je reforma sustava znanosti i visokog obrazovanja u Hrvatskoj u skladu sa procesima i kriterijima definiranim u Bolonjskoj deklaraciji dakle usklađivanje sustava znanosti i visokog obrazovanja u Hrvatskoj sa trendovima, standardima koji u Europi postoje. Nisu predviđena nikakva sredstva za financiranje reforme u znanosti i visokom obrazovanju. Nisu predviđena nikakva sredstva za nacionalni odbor, primjerice za unapređenje kvalitete koji je jedan od glavnih instrumenata realizacije novog zakona o znanosti i visokom obrazovanju, i jedan od glavnih instrumenata standardizacije Hrvatskog visokog obrazovanja po Europskim kriterijima, kriterijima zemalja Europske unije. U cilju povećanja autonomije sveučilište novim Zakonom koji smo mi ovdje donijeli, predviđeno je primjerice financiranja sveučilišta ukupno u tzv. lumb sum dakle ukupna suma koja se dodjeljuje pojedinim sveučilištima koja prema svojim razvojnim projektima, prema onim disciplinama koje smatra naročito značajnima raspodjeljuje onda unutar sveučilišta sama ta sredstva. U ovom proračunu ponovno država određuje svakom sveučilištu stavke po kojima će trošiti taj novac, dakle ideja koja je sadržana u novom Zakonu koji je ovdje donsen o povećanju autonomije sveučilišta u projektima vlastitog razvoja potpuno je napuštena. Neka su sveučilišta već u Hrvatskoj započela reformu u skladu sa novim Zakonom i u skladu sa Europskim Bolonjskim procesom reforme. Što ćemo tamo? DA li ovaj proračun, da li činjenica da u njemu nema ni traga, ni kune, za europsku standardizaciju hrvatske znanosti i visokog obrazovanja, da li to znači da odustajemo od Europskog procesa reforme sveučilišta, dakle od Bolonjskog procesa u Hrvatskoj. Glavni instrument realizacije tog procesa ovdje je potpuno ignoriran, za njega nema ni kune. Dakle, nećemo imati Nacionalni odbor za unapređenje kvalitete visokog obrazovanja, dakle nećemo imati mogućnost da postignemo ono čime smo se dičili kada smo govorili potpisivanju Bolonjske deklaracije od strane Hrvatske a to je da će naši studenti i naši sveučilišni nastavnici moći davati odnosno studirati semestre na različitim sveučilištima u Europi, i obrnuto da će nastavnici i studenti iz Europskih zemalja moći studirati kod nas. Nema ni riječi o širenju mreže sveučilišta također jedna ideja koja je sada sastavni dio Bolonjske deklaracije, u situaciji kojoj imamo 7,2% ljudi sa visokom naobrazbom, očito je da ako želimo upotrijebiti znanost i visoko obrazovanje kao strategiju razvoja moramo proširiti i mrežu sveučilišta u Hrvatskoj. Smanjuju se sredstva za informacijsku infrastrukturu. Zašto? Da li odustajemo od toga na sveučilištima? Da li je ovaj Proračun konačno znak da u ovoj dimenziji, dimenziji znanosti i visokog obrazovanja koju smatramo za Hrvatsku ključnom budućnosti okrenutom strategijom da odustajemo od europskih standarda, da odustajemo od harmonizacije sa Europskom unijom. Klub HNS-a i PGS-a neće podržati ovaj Proračun, neće podržati ovaj Proračun ovako postavljen jer barem u dvije dimenzije ne odgovara onome što smatramo da je nužno i što je često ovdje ponavljano. On nije razvojan na znanosti i visokom obrazovanju i na poljoprivredi, dva područjima na kojima se možda najjasnije vidi jer nema, ne podržava niti jedan novi projekt i nije proeuropski jer ide kontra procese propisanog u Bolonjskoj deklaraciji kojoj je Hrvatska potpisnica, dakle ide kontrastandardizacije visokog obrazovanja po europskim kriterijima. Prema tome nažalost sasvim je različit od onoga za što smo se mi zalagali i zalažemo se, a zašto smo imali i pretpostavke u postojećem važećem zakonodavstvu u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Prvo povreda Poslovnika, kolegica Adlešić. Izvolite poštovana kolegice.
Kolega potpredsjedniče povrijedili ste članak 214., stavak 5. Kolega Čačić je govorio o neozbiljnosti zastupnika u zastupničkom Saboru. Ja doista nisam preosjetljiva na riječi izrečene za ovom govornicom. Koji put bi se mogla i složiti sa tom tvrdnjom, ali držim da ste vi kao predsjedavajući, kao potpredsjednik dužni skrenuti pozornost kad netko krši Poslovnik, a ovaj članak ste dopustili da se krši jer je naime dovedeno do jedne potpuno nemoguće konkluzije. Ako je Vlada već ozbiljna stvar kao što kaže kolega Čačić, a Sabor neozbiljna onda takav neozbiljni Sabor ima vrlo malu mogućnost izabrati ozbiljnu Vladu pa vas ja lijepo molim da zaštitite zastupnički dom kao predsjedavatelj.
Hvala lijepa kolegice. Kolega Čačić to ipak nije tako rekao nego je rekao da neki ovu sabornicu koriste. Ispravci netočnog navoda, kolega Bučan prvo ima ispravak netočnog navoda.
Gospodine potpredsjedniče, netočan je navod kolege gospodina Čačića da je ova Vlada, citiram: “da je ova Vlada potrošila 30 dana za spajanje ministarstava” jer su ministarstva spojena onim danom kad je ona formirana a i netočan je navod da je za ostalih 70 dana potrošila za ustrojavanje kada je danas 67. dan vladanja ove Vlade. Hvala.
Hvala vama. Na redu je za ispravak netočnog navoda kolega Matušić.
Gospodine predsjedniče nisam siguran poslovnički kako se mogu obratiti polovici [[Upadica: Samo vi, samo izvolite]] predlagatelja i polovici zastupnika, polovici [[Upadica: Ispravite i jedan i drugi.]] Da, dobro. Dobro, u svakom slučaju gospodin Čačić, prva polovica predstavnika Kluba HNS-a je rekla da ova Vlada nema viziju. Ova Vlada itekako ima viziju i u toj viziji nije forsiranje projekata u kojima bi sudjelovali bračni drugovi ministara i samo iz toga razloga forsirati projekte doista nema smisla i te vizije, takva jest vizija ove Vlade. Dakle da ne forsira projekte u kojima će zarađivati bračni drugovi ministara. To je jedna od vizija. Također kad je govorio o razvojnim programima gospodin Čačić se očito nije dovoljno informirao iz ovog Prijedloga proračuna jer je mogao iščitati dobro iz pratećih priloga da je očito riječ o velikom broju razvojnih programa i isto tako kad je govorio o, [[Upadica: Vrijeme.]] kad je govorio također o projektima koje će Vlada tek predložiti. Također se ne slažem zato što su oni već anticipirani u ovom Prijedlogu proračuna.
Hvala lijepa kolega. Sad su na redu u ime predstavnika predlagatatelja gospoda, prije svega ministar financija gospodin Šuker pa onda ministrica Matulović-Dropulić. Molim vas da svi se uklopite u 10 minuta.
Hvala lijepa gospodine, gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo. Ovdje je plan, Financijski plan Hrvatskih autocesta. 3. studenoga Nadzorni odbor donosi Odluku o rebalansu plana poslovanja Hrvatskih autocesta na način da se prihodi i rashodi povećaju. To je izmjena ovog Financijskog plana i to nitko drugačije ne može tumačiti na ovom svijetu. Za milijardu i 766 milijuna. Međutim daleko bitnije je obrazloženje i to je ono što sam kad sam se obraćao poštovanom zastupniku Račanu htio reći, ali sad ću samo nastaviti. Dakle plaćanje za dio ukupnih rashoda u visini od milijardu 121 milijun 409, 439 milijuna prenijeti će se i izvršiti u 2004. godini. Međutim bitan je nastavak tako da se deficit u 2003. godini rebalansom zadrži na 3 milijarde 432 tisuće, 432 milijuna 239 kuna odnosno 188 milijuna manje od iznosa deficita odobrenog i tako dalje, a sa ovim rebalansom plana deficit je 5 milijardi 186 milijuna. Dakle da ne prikažete deficit od milijardu i 700 ste kasnije igrali igre sa rebalansom Plana građenja. Što se tiče HABOR-a, da ostavim malo prostora i gospođi ministrici Dropulić člankom 5. veli za osiguranje, uredno izmirivanje svih preuzetih obveza po ovom sporazumu odnosno po svim ugovorenim kreditima iz točke 1. i tako dalje sporazuma Ministarstva za javne radove obvezuje se dostaviti HABOR-u: 10 bianko vlastitih trasiranih i akceptnih mjenica s odredbom bez protesta i mjeničnim očitovanje. I jedna obična zadužnica s naznakom maksimalnog iznosa od 107 milijuna 264 tisuće i tako dalje. Gospodo za ove mjenice, za ovo zadužnicu nisu bila odobrena sredstva u Proračunu. Za ove mjenice saborski zastupnici Hrvatskog državnog sabora u tom trenutku nisu znali. Za ove mjenice i za ovu zadužnicu dolazi naplata ovoj Vladi 300 milijuna kuna. Da se radilo u skladu sa zakonom ovo bi bilo na rashodovnoj strani Proračuna 2001., 2002., 2003. a u 2004. u računu financiranja bi se pojavila otplata kredita. Onda ne bi mogli govoriti o deficitu ovako ili onako. I sad uzmite kolega Čačić vaše samo dvije stavke: 3 milijarde i 300 milijuna koje su bile u proteklim vremenima i koje su teretile deficit proteklih vremena. I to je istina. To su dokumenti koji su potpisani i od toga ne možemo pobjeći. Ako ćemo mi zauzeti pravilo ovom Saboru da netko može trošiti novce mimo vas zastupnika onda čemu ovakve danas žučne rasprave. Evo hvala vam lijepa kolegice. [[Pljesak]]
Hvala lijepa. Na redu je ministrica Marina Matulović-Dropulić. Izvolite gospođo ministar.
Gospodine potpredsjedniče,kolegice i kolege stvarno je već dosta priče da ova Vlada zustavlja posao. Niti će ga zustaviti niti ima namjeru i to nikada do sada nije rekla. A to ću argumentirati. Prošle godine u Proračunu je bilo osigurano za POS i za stradalnike Domovinskog rata 270 milijuna kuna. Ove godine 321 milijun kuna ili 19% više. Prema tome jasno je da ova Vlada želi to dalje raditi. Ali u dvije i po godine napravljeno je 1025 stanova. Ove godine je planirano 1600. Što se tiče, Ostavljeni su dugovi ne 25 nego 49 milijuna i 100 i 8 milijuna kuna za stradalnike Domovinskog rata.Jedan dio od 49 milijuna i 100 i sto su radovi koji su izvršeni do kraja u 12. mjesecu koje treba platiti, ali većina tih radova je završena već u 11. mjesecu. Nikada to nismo spominjali i nema niti razloga, ali pošto ste vi spomenuli jasno je da to treba onda i reći. Ali ono što nas još slijedi to je ispravljanje nedostataka, a kliko će koštati ispravljanje nedostataka to ćemo tek vidjeti i onda će te dobiti račun za to.
I još u preostalom vremenu kolega Nevio Šetić, državni tajnik. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažene gospođe zastupnice i gospodo zastupnici, vrlo kratko zbog strateške rasprave koju je gospođa Pusić provela prije svega mi ne odustajemo od binarnog sustava, reći ću vam jednu činjenicu da vas u to uvjerim. Oko sveučilišta u Istri g dje imamo inicijativu tri su državna tajnica bila već u posjeti u Istri i znate što je ekspertiza pokazala, da sam prijedlog na teretnu je bio potpuno suprotan bolonjskom procesu. I mi smo dali preporuku da se upravo u skladu sa time. I zato tu hvala vam na tim vašim vašoj raspravi.Ali želim reći da mi to toga ne odustajemo i zbog hrvatske javnosti .Imamo još jednu činjenicu novo financiranje sveučilišta. Zašto je po starom modelu. Pa samo sveučlište je to tražilo a vaša vlada je donjela uredbu sa snagom zakona da se to odgodi do 1.7.2004. godine. I još nešto bih htio reći, da je u stavkama ovdje dato 10 milijuna kuna za usavršavanje naših nastavnika u Europi. Imao jedan ambiciozan plan da bi već voe godine 100 studenata moglo studirati na europskim i svjetskim sveučlilištima uz potporu Ministarstva. S time da se kasnije vrate u zemlju. I još nešto, što ste rekli za nacionalna informacijska infrastrutkura, u proračunu je povećavanje od 7,44%. Znači to su egzaktni pokazatelji. Hvala.
Hvala lijepa. Sada ispravci netočnog navoda i obratno. Prvo kolega Čačić ima ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa. Podsjećam gospdina Šukera da je ovo proračun za 2004. i piše efekt prenesenih obveza iz 2003. na rashode u 2004. Prema tome mi ne možemo zbrajati troškove za obnovu od milijardu i 600 kao efekt za 2004. osim u onom dijelu na koje na njih spadaju.A to je 330 miliona. A 235 miliona od toga s troši ove godine u obnovu. To je što se tiče toga segment. Što se tiče Hatca već smo raščistili dakle formalno je tu sasvim normalno plaćanje. A faktično plaćenje u iznosu od milijarde i 121 miliion kuna kao što će i sljedeće godine biti za zadnji kvartal ove po peti puta. Što se tiče ovoga što je iznjela gospođa Dropulić sve što je rekla je točno. I time samo potvrđuje da u stavci prenesena obveze 2000., 2004. ne spada ugovorne obveze po 8 milijardi 700, nego koliko ste rekli gospođo 44 miliona. Hvala lijepa. A milijarda i 744 je velika razlika gospodo.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovana kolegica Čičin Šain.
Samo bih ispravla gospođu Dropulić, dakle, ako govorimo o sumiranju investicije na POS-u i na stradalnicima onda bi bilo u redu i kad govorimo o brojevima dovršenih stanova da govorimo također sumarno dakle ne radi se o 1025 stanova ngo znatno većem broju. Isto tako bi voljela ispraviti gospođu Dropulić u sljedećem da sva štetakoja se radi na otklanjanju na tim stanovima je uglavnom na onim stanovima koji su započeti još 97., 98. i 99. godine. Dakle na stanovima koje je započela ona vlada odnosno tzv. HDZ-a vlada. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Riječ ima u ime predlagatelja poštovana ministrica Marina Matulović Dropulić. Izvolite gospođo ministrice.
Gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo. ja nikada nisam rekla da su obveze milijardu i 700 miliona kuna. Nego da su ugovoreni radovi milijardu i 700 miliona kuna. I da je to za daljnih 3, 4, ili 5 godina riješeno. I to je sigurno.Naime, 1600, ako ste vi napravili 1025 u dvije i pol godine, onda se nemre napraviti drugo. 200 stanova gospođo Čičin Šain je pred završetkom zbrojite i njih pa je to 1225. A što se tiče nedostataka, znate gdje su najveći nedostaci na Radu i na Cresu a ništ aod toga nije započela bivša HDZova Vlada.
Ispravak netočnog navoda kolegica Čičin Šain.
Evo ako mi dopustite ja bih rekla da su najveći nedostatci bili na stanovina Blago Zadro koji su.
Oprostite kolegice, ne oduzimama riječ, ali ne ispravljate netočni navod.
Pa upravo to hoću reći. Dakle. Netočni navod je da nisu najveći nedostatci na stanovina u Rabu nego da su najveći nedostatci na objektima Blago Zadro. Hvala lijepa.
Ajde sada ste se korigirali. Nastavljamo sa raspravom. Sada smo napokon iscrpili raspravu po klubovima zastupnika. Počinjeno pojedinačnu raspravu. Prava na redu će biti kolegica Vesna Škulić. Izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče kolegice i kolege zastpunci, članovi Vlade. Brže više jače ili um, duh tijelo. To je moto pod kojem će sportaši cijelova svijeta sudjelovati na najvećim sportskim događanjima u ovoj godini na Olimpijskim i dva tjedna kasnije ništa manje važnim Parolimpijskim igrama u Ateni. Više, manje iz svih zemalja svijeta, ali na žalost za hrvatske paraolimpijce nisam baš uvjerena pogledavši prijedlog proračuna za 2004. godinu stavka 577031 str. 149. uza poticanje sporta invalidnih osoba. U Hrvatskoj je registirano 11 000 sportaša s tjelesnim invaliditom, 1000 gluhih sportaša i 700 sljepih i slabovidnih sportaša, udruženih u 28 županijskih saveza. 2004. godina je godina u kojoj se održavaju olimpijske i parolimpijski igre iz tih razloga potrebe sporta osoba sa invaliditetom tijekom 2004. godine su povećane budući da je planirani nastup na parolimpijskim igrama koje predstavljaju finalizacije četvrogodišnjet ciklusa. Parolimpijske igre jesu natjecanje najboljih svjetskih sportaša sa invakliditetom. Dva tjedna nakon Olimpijskih igara na istim borilištima koji će biti prilagođene za pristup svim osobama sa invaliditetom. Na taj najveći sportski događaj koji će se održati u terminu od 17, do 28. rujna 2004. trebali bi sudjelovati hrvatski sportaši sa invaliditom koji se upostigli norme za Parolimpijskim igrama u sljedećim sportovima. Atletika, dresurno jahanje, plivanje, stolni tenis i sreljaštvo. Otvorene su i mogućnosti nastupa tesnisača u kolicima, boćara s celebralnom paralizom i biciklista. Na svjetskoj rang listi najbolji sportašta sa invaliditom visoka mjesta zauzimau hrvatski sportaši sa invaliditom, jedni od putnika na parolimpijske igre u Ateni. Mihovil Španja plivač zazima drugo , treće i četvrto mjesto po disciplinama. Jelena Vuković atletičarka druga je na svijetskoj rang listi, Marija Iveković atletičarka prva i druga, Ana Srčen plivačica deseta, Nataša Sobočan plivačica 14 na svjetskoj rang listi. Ovdje nazočni kolege zastupnici sportaši vjerujem dobro znaju koliko je potrebno uložiti truda i energije da bi se postigle norme za sudjelovanje u igrama. A za kategoriju sportaša s invaliditetom još je nešto više. Zbog nedostatka termina za trening i nepristupačnosti borilišta zbog neujednačnih stipendija u odnosu na vrhunske sportaše olimpijce. Zbog predrasuda medijskog ignoriranja, rezultati sportaša sa invaliditetom su više o mjerenja štopericom ili metrom. Danas sam često čula riječ odogovornost. No u stvarnom životu to znači da je za poticanje sporta invalidnih osoba planiran iznos od 2 miliona i 140 tisuća kuna od potrebnih 8 miliona. SAmo 40 tisuća kuna više nego prošle godine DAli to znači dosljedan u ignoriranju sportaša sa invaliditom u preuzimanju odgovornosti za neodlazak hrvatskih paraolimpijaca u Atenu i na ništa manje značjano sportsko natjecanje svjetske igre az gluhe osobe koje će se održati od 5. do 15. siječnja 2005. čiji program priprema i aktivnost priprema i aktivnosti je vezana za proračun za 2004. godinu. Usporedbe radi REpublika Slovenija u redovnom financiranju sportaša invalida iz državnog proračuna odvaja 8 do 9 milijuna tolara, a u olimpijskoj i predolimpijskoj i paraolimpijskoj godini 25 milijuna tolara. Vjerujem da je naše društavo, društvo za sve jednakih mogućnosti i zajedničkog djeljenja kulturne i materijalne vrijednonosti kroz sport osoba sa invaliditetom potiče se i mijenjanje načina razmišljanja u društvu i zasniva se novi na pravu svakog ljudskog bića na jednake mogućnosti. Osiguraavnjem jednakih mogućnosti za osobe sa invaliditetom je proces tijekom kojega opći sustav društva postaje pristupačan svima. 12. veljače ove godine održan je izbor najuspješnijeg sportaša godine za osobe s invaliditetom u Hrvatskoj. Tom prigodom potpredsjednica Vlade, gospođa Kosor je obećala nazočnim sportašima da će svojim autoritetom raditi na boljem i pravednijem tretmanu sportaša s invaliditetom. Vjerujem da ministrica Kosor nije neodgovorna osoba, koja bi samo tako nešto obećala i da će Vlada pronaći način kako proračunski osigurati potrebnih 8 milijuna kuna za potrebe sportaša s invaliditetom.
Hvala lijepo kolegice Škulić. Na redu je kolegica Marija Bajt. Izvolite poštovana.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodo ministri, gospođe i gospodo. Državni proračun bi trebao biti jedan od ključnih dokumenata razvoja i svekolike obnove Hrvatske države. Shvačajući ga kao dio ukupne politike gospodarskog i društvenog razvoja za prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu u okvirima postojećih mogućnosti moram reći da i socijalni i razvojni. Unatoč tome što su rokovi za njegovo predlaganje bili prekratki i što je opterećen prenešenim obvezama iz 2003. godine u iznosu od 6,5 milijardi kuna. Prijedlog državnog proračuna za 2004. godinu ispunjava dio obećanja u domeni socijalni skrbi s povećanjem oko 700 milijuna kuna u odnosu na 2003. godinu, a stimulativan je i za gospodarski rast. Temeljni cilj proračuna bit će put prema osiguranju makroekonomske stabilnosti Republike Hrvatske i otvaranje razvojnog ciklusa u gospodarstvu. Ovaj strateški dokument za 2004. godinu nudi mogućnost za novo lice Hrvatske, jer je u skladu s programom nove Vlade koja pruža veću socijalnu osjetljivost, poticajne demografske obnove u Republici Hrvatskoj kao i vraćanje dostojanstva hrvatskim braniteljima. Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti povećava svoj proračun u odnosu na 2003. godinu za više od milijardu kuna, odnosno 23%. Stoga pozdravljam nove stavke poput rehabilitacije hrvatskih vojnih invalida u zdravstvenim liječilištima s milijun 500 tisuća kuna, socijalno osnaživanje obitelji i unapređivanje obiteljske politike i kvalitete obiteljskog života s 13 milijuna i 800 tisuća kuna, projekte za višečlane obitelji u zaštitu obitelji materinstva i mladeži s oko 11 milijuna kuna, te potpore djeci i mladima, alimentacijski fond, te vraćanje dodatnog rodiljnog dopusta s 422 tisuće 670 tisuća kuna. Obitelj u Republici Hrvatskoj dobiva novo mjesto, ulogu i potporu. Također u skrbi za starije građane, razvijanje uslužnih djelatnosti uz dnevni boravak novi su programi Hrvatske vlade s predloženih 18 milijuna 370 tisuća kuna. Iz stavka za koju sam tražeći povećanje protekle četiri godine redovito pisala amandman za naknadu štete bivšim političkim zatvorenicima kojima u ovom prijedlogu proračuna sredstva su povećana sa 45 milijuna na 70 milijuna kuna. Tako da će dug za naknadu štete prema bivšim političkim zatvorenicima sa 300 milijuna kuna biti smanjen na 230 milijuna kuna. I u prijedlogu proračuna, stoga očitavam načelo pravednosti, jer se radi o napaćenim ljudima poodmakle životne dobi. Svjesna sam da je u našoj trenutačnoj situaciji teško odrediti prioritete, o kojima bismo svi bili suglasni. Stoga pozdravljam i podržavam orijentaciju Hrvatske vlade po kome jedan od prioriteta ulaganje u znanost, obrazovanje i kulturu, jer je to naše kapitalno ulaganje i temelj budućnosti hrvatskog naroda. 6% više sredstava za znanost i obrazovanje, što iznosi 466 milijuna kuna više nego 2003. godine, te 32 milijuna kuna za novonastali zavod za školstvu pojačat će znanstveno obrazovni sustav. Država mora brinuti o odgoju i obrazovanju, ako ne želi Hrvatsku koja zaostaje. Zalažem se za suvremenu školu koja može odgovoriti izazovima 21. stoljeća, ne dovodeći u pitanje nacionalnu samosvijest i prepoznatljivost. Dugoročnog, agresivnog razvoja Hrvatske države ne može biti bez sustavne prosvjetne politike i pomaka unutar obrazovnog sustava. Stoga zahvaljujem za nastavak kapitalne izgradnje gimnazije sa športskom dvoranom u Požegi s 10 milijuna kuna. Kao i sufinanciranje za smještaj i prehranu studenata Požeškog studentskog centra s 2 milijuna kuna. Uz redovitu djelatnst veleučilištima u Republici Hrvatskoj s 35 milijuna 920 tisuća kuna, trebalo bi zbog provedbene zakona omogućiti veleučilištima i zapošljavanje vlastitog stručnog nastavnog osoblja. A Požeškom veleučilištu za stručni studij vinogradarstva, vinarstva i voćarstva ove godine molim potporu za nastavni objekt vinograda i voćnjaka za nasade. Redovna djelatnost, nacionalne i sveučilišne knjižnice ostale na razini 2003. godine, stoga bih upozorila da je nova zgrada nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu svečano otvorena 28. svibnja 1995. Nakon planiranja izgradnje NSK 70-tih projektiranje i priprema za gradnju 80-tih godina rane 90-te godine defnirale su takav program izgradnje koji je 1995. godine rezultirao dovršenom i opremljenom dijelom, najvećeg dijela zgrade nacionalne i sveučilišne knjižnice i to sa 82 ukupnog prostora. Međutim, 18% ukupne korisne površine objekta nije ostalo uređeno. U skoroj budućnosti 2007. godine, nacionalna i sveučilišna knjižnica obilježit će 400. obljetnicu neprekidnog djelovanja. Stoga molim da se u okviru mogućnosti Hrvatskog proračuna nađu sredstva do te godine kako bi kompletno bila u funkciji, jer smatramo to našim kapitalnim ulaganjem. Stoga napominjem, da je u okviru mogućnosti neka se prati završetak zgrade nacionalne i sveučilišne knjižnice. Također bih zamolila da Vlada razmotri mogućnost povećanja sredstava Hrvatskoj akademskoj istraživačkoj mreži "Carnet", zbog značajnog porasta brojnih korisnika i zamjene zastarjelih i primjene novih tehnologija. Proračunu Ministarstva kulture sa 7,5% koji je veći u odnosu na 2003. godinu, Hrvatska kultura dio je Hrvatskog nacionalnog identiteta, a u vremenu globalizacije po kulturi se raspoznajemo i odlikujemo. Ministarstvo kulture s Ministarstvom turizma, prometa i razvitka nastavlja započetu obnovu ratom razorene sakralne baštine. Stoga molim da se nastavi izgradnja župne crkve Pohoda Blažene Djevice Marije u Vočinu i Pakracu. Na području očuvanja kulturne baštine, prijedlog proračuna predložena sredstva za zaštitne radove na nepokretnoj baštini su 100 milijuna kuna. A u Požeško-slavonskoj županiji molim da u program uđu spomenik Sv. Trojstva, crkva Sv. Terezije Avilske, Sv. Duha, Gradski muzej u Požegi, te Stari Grad u Kaptolu. Za pokretnu baštinu osigurano je 16 milijuna kuna. Pozicija književnog izdavaštva i knjižnica iznosi 49 milijuna kuna i Ministarstvo treba nastaviti projekte koje sredinom 90-tih godina gospodin ministar Biškupić tada organizirao. Predloženi proračun omogućava i poboljšanje položaja socijalne sigurnosti samostalnih umjetnika, čija su prava za mandata prošle Vlade bila znatno reducirana, u pogledu osiguranja zdravstvene i mirovinske sigurnosti. Ta proračunska pozicija iznosi 30 milijuna kuna, i više je nego li udvostručena u odnosu na 2003. godinu. Nevolja pred kojom je Ministarstvo kulture našlo se u ovoj godini je to, što mora platiti dug u iznosu od 68 milijuna 524 tisuće kuna iz prošle godine. U području zaštite prirode osigurana su sredstva za razvoj zaštićenih područja među kojima je i Park prirode koji je u dijelu Požeško-slavonske i Virovitičko-podravske županije. Također bih se založila da u okviru kulturne baštine kada to bude moguće pomogne se obnova kuće Antuna Gustava Matoša u Tovarniku. S obzirom da sam zastupnika iz V. izborne jedinice koja dolazi iz Požeško-slavonske, Brodsko-posavske i Vukovarsko-srijemske županije osvrnula bih se i na Razdjel 060 05 Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva za koje je uspostavljen sustav isplata krajnjem korisniku državnih potpora na njegov račun. Također je dobro što dio ekološke proizvodnje potiče se kroz Zakon o državnim potporama putem uvećanih iznosa u odnosu na konvencionalnu proizvodnju koja se potiče zakonom. To posebno podupirem jer je u Požeško-slavonskoj županiji sve veći broj obiteljskih gospodarstava koji se bave proizvodnjom zdrave hrane, kravljeg i kozjeg mlijeka te proizvodima od njih. Prijedlog proračuna nove hrvatske Vlade napravljen je u vrlo kratkom vremenu, opterećen dugovima na tragu predizbornih obećanja i razvojnog programa. Poticanje bržeg gospodarskog razvitka, poticanje ulaganja, veća socijalna osjetljivost, zaustavljanje rasta nezaposlenosti, stručnije vođenje vanjske politike značajne su odluke hrvatske Vlade i prijedloga proračuna za 2004. godinu. Stoga ću i poduprijeti njegovo donošenje. Hvala.
Hvala vama, kolegice Bajt. Ispravak netočnog navoda, poštovani kolega Vujić.
Hvala, gospodine potpredsjedniče Sabora. Već sam se zabrinuo da neću moći jedan krivi podatak ispraviti ali ga nitko neće reći a piše u materijalima. Sada je gospođa Bajt upravo rekla taj podatak a taj podatak je da je Ministarstvo kulture prošlo ovoga puta i da u kulturi ima 7,5% više sredstava. Gospođo Bajt, Ministarstvo kulture je pribrojena prirodna baština i dio troškova koje je imalo ranije Ministarstvo okoliša. Ministarstvo kulture je u stavkama jedna po jedna upravo dobilo 5 milijuna manje nego što je imalo prethodno ministarstvo. Vaše druge navode tipa da je Ministarstvo kulture ostavilo neki dug od 60 milijuna kuna neću niti komentirati, niti jedne jedine lipe nema duga. Način financiranja u kulturi je poznat, ne zaustavljaju se radovi na Eufrazijevoj bazilici zbog toga što se čeka nova budžetska godina. Rekli ste još nekoliko stvari ali budući da ću imati prilike da o tome govorim. Da, molim vas, i još i ovaj ispravak. Ne, to sam naveo da su bila reducirana prava samostalnih umjetnika. Vlada je svojom uredbom vratila sva prava a ona su povećana od toga da su porezi na autorska prava umanjeni za 40% u odnosu na prethodno razdoblje. Ali eto, bit će prilike za dopunu. Drago mi je za ovih 7,5% da se dobro čulo kako je tko prošao.
Hvala lijepa. Na redu je poštovana kolegica Dragica Zgrebec. Izvolite!
Gospodine potpredsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege! Državni proračun je nesumnjivo najvažniji dokumenat koji parlament donosi u jednoj godini a on je izraz realizacije programa Vlade koja ga predlaže. Iako gledamo obrazloženje ili čitamo obrazloženje uz ovaj predloženi proračun ako analiziramo ekonomske pokazatelje i obrazloženje proračunskih prihoda onda ću ja citirati nešto iz ovog obrazloženja gdje se kaže da je na primjer rast prihoda, proračunskih prihoda posljedica gospodarskog rasta, pa se onda to obrazlaže na način da porez na dohodak nije padao unatoč većih poreznih olakšica zbog porasta zaposlenosti i bruto plaća, da porez na dobit značajno raste zbog dobrog poslovanja tvrtki i rasta industrijske proizvodnje i povećanja prihoda, da je rast PDV-a rezultat gospodarskog rasta i osobne potrošnje itd. Ovo je najbolje priznanje ove Vlade da je Hrvatska pokrenuta što se tiče gospodarstva već 2001. godine. To se vidi iz ove tablice makroekonomskih pokazatelja i iz pisanog obrazloženja ovoga proračuna. Međutim, kad se procjenjuje usporavanje rasta makroekonomskih pokazatelja za 2004. godinu tada svaka Vlada bi trebala poduzimati nove mjere gospodarske politike i prezentirati nove programe što u predloženom proračunu za ovu godinu ne možemo zamijetiti već samo usporeni kontinuitet započetih radova. Smanjenje stope rasta bruto društvenog proizvoda radi konzervativnog planiranja kao što je objašnjavao ministar financija samo je alibi za nepostojanje novih projekata koji bi nosili veći rast kada dolazi do usporavanja ciklusa gospodarskog rasta. Planiranje može biti konzervativno. Dakle, prihodi i rashodi proračuna mogu biti niži od projektirane stope rasta ali smanjenje ciljeva neminovno uvijek donosi i smanjenje rezultata. Pogledajmo to u ovom proračunu kroz prihode i rashode. Prihodi rastu 6,4%, nominalni rast bruto dohotka 5,6%, dakle nešto malo niže od toga rasta ali su iznad prosječni rast prihoda bilježe prihodi od dividende za oko 160% i troškovi na naftne derivate za oko 20% a istovremeno se smanjuju projekti koji bi se trebali financirati ili odustaje se od projekata koji su se trebali financirati iz tako povećanih prihoda. Rashodi rastu ukupno za 7%. Meni je jako drago što me ovdje, što će me slušati, trenutačno me ne sluša potpredsjednika Vlade gospođa Kosor jer je ona uvijek imala značajne primjedbe ponekad i s pravom na određene izdatke koji nisu bili ni prema građanima niti prema projektima koji donose razvoj. Tako na primjer u rashodima više od 7% rastu rashodi za službena putovanja 18,5%, 145 milijuna, intelektualne usluge 51%, ostale usluge 42%, nespomenuti rashodi 145%, izdaci za reprezentaciju 13%. Interesantno je kod reprezentacije da na primjer za jednu obljetnicu visokog trgovačkog suda planira se dakle za tu obljetnicu koja će biti možda dan ili dva utrošiti reprezentacije za 240 tisuća kuna. Ukupno ovi troškovi su veći ako se oni povećaju na razinu na samo 7% za 453 milijuna kuna. Dakle, tu bismo mogli povećati one subvencije za željeznice koje smanjujemo. Smanjenje sredstava prema HBOR-u, Fondu za razvoj i zapošljavanje i Fondu za regionalni razvoj i ne nastavak daljnje decentralizacije vrlo loše se odražava ne samo na gospodarski rast nego i na projekte u lokalnoj samoupravi. Pokazat ću to na primjeru moje Međimurske županije. Transvrh u Međimurskoj županiji je prepolovljen. Smanjuju se sredstva za postojeće programe. Postojeći projekti koji se financiraju od 2001. do 2003. godine manje su od ugovorenih iznosa u pojedinim ministarstvima. Novi projekti općina i gradova uopće nisu uključeni u državni proračun. Tako na primjer, nemamo nikakve garancije da će doći do obnove Grada Zrinjskih u Čakovcu za koje je dokumentacija, cjelokupna projektna dokumentacija završena i trebalo bi krenuti bržoj obnovi ovoga spomenika kulture nulte kategorije. Na primjer, za kanalizaciju grada Čakovca sa pripadajućim naseljima koje ovdje u proračunu se zove Odvodnja otpadnih voda Nedelišće umjesto sporazumom potpisanih i dvije godine za redom isplaćenih 2,5 milijuna kuna iz državnog proračuna sada se planira svega milijun i 500 tisuća kuna. Dogradnja zgrade odnosno izgradnja zgrade osnovnih škola u Kotoribi i Orehovici za koje su projekti sačinjeni kada bi trebalo početi sa radovima i kada smo imali obećanja da će se oni sufinancirati iz proračuna, ne samo iz decentraliziranih sredstava jer ove škole pohađa već u ovom trenutku više od 1/3 djece, romske populacije naravno uopće nema u proračunu. Zadnja rata isplate zgrade za proširenje potreba za visoko školstvo u Čakovcu u iznosu od 4 milijuna 885 tisuća kuna, do sada je isplaćeno 8 milijuna kuna, naravno nema u proračunu. Za opću bolnicu u Čakovcu gdje je ugovorom utvrđeno da u prvoj godini radova trebati će proračun sufinancirati s 4 milijuna 850 tisuća kuna, imamo svega 740 tisuća kuna. Već sam rekla da se transfer županiji prepolovio a to je županija koja ima najniže plaće jer ima i najveći broj radno intenzivnih tvrtki, tvrtki sa radno intenzivnim gospodarstvom i niskom stopom profitabilnosti. Mi govorimo o, mi smo županija koja graniči sa dvije države koje ove godine ulaze u Europsku uniju. Granični prijelaz prema Sloveniji u Murskom središću je na centralnom gradskom trgu. U toku turističke sezone uopće se prekida prometna komunikacija u gradu, građani najavljuju građansku neposlušnost i dnevno blokiranje graničnog prijelaza. Gradsko vijeće je o tome raspravljalo i ultimativno traži da se riješi ovaj problem. Problem, odnosno obećanje da će se graditi cestovni prijelaz uz postojeći željeznički prijelaz u Kotoribi raravno nije prema granici Mađarske, naravno nije u proračunu. A s druge strane je 7 sela sa na Mađarskoj strani 7 sela sa hrvatskim stanovništvom koje je vrlo zainteresirano za ovaj prijelaz. U Minstarstvu kulture imamo 5 projekata za sanaciju ili izgradnju centara za kulturu, u našoj županiji su vrlo izražene potrebe za kulturnim centrima i domovima kulture. Imamo planirano 14 općina koji idu u prvu, izgradnju prve, ili druge ili treće industrijske zone ili poduzetničke zone. Jako, jak razvoj malog i srednjeg poduzetništva u našoj županiji zapravo traži nove, ima, treba nova uređana građevinska zemljišta za izgradnju novih pogona. Županijski sud u Čakovcu, radi u skućenim prostorima općinskog suda. Ima, postoje dvije zgrade u kojima je vlasnik država, one se nalaze u uredu, odnosno u ovom Uredu za gospodarenje državnom imovinom. Trebalo bi ga preseliti i županijski sud i županijsko državno odvjetništvo u nove prostore koje bi trebalo adaptirati. Naravno ni toga nema u prijedlogu ovog državnog proračuna. Jasno je da mi u Međuimurskoj županiji nikako ne možemo biti zadovoljni kako nas prati država kroz državni proračun. Hvala lijepa.
Hvala lijepa, potpredsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor će govoriti. Izvolite gospođo Kosor.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana gospođo zastupnice, drago mi je da ste spomenuli i moja raspava je kao zastupnice i drago mi je rekli da sam kadkada imala i pravo. Hvala vam lijepa na tome. Dakle, rekla bih nešto o tri stavke koje ste spomenuli, službena putovanja, ona jesu povećana u proračunu za 2004. Vjerujem da vam je potpuno jasno i zašto. Evo, od početka mandata ove Vlade ministar vanjskih poslova je neprekidno na putu, on je obišao sve europske zemlje, on je neprekidno moglo bi se reći na turneji, zna se u koju svrhu. Isto tako predsjednik hrvatske Vlade, dr. Ivo Sanader, svugdje naravno dobro došao gost. Može se jasno na temelju toga pretpostaviti kakav će ritam putovanja biti do kraja ove godine. Što se tiče stavaka kao što su recimo ostali ne spomenuti ... [[Govornik se ne razumije.]] i primjerice intelektualne usluge mogu vam reći da će Vlada do glasovanja o proračunu odnosno do glasovanja o amandmanima još jedanput na sjednici Vlade razmotriti i te stavke. Hvala lijepa.
Ispravak netočnog navoda, kolegica Zgrebec.
Netočno je da je sada potreba za većim putovanjima nego što je to bila od 2000. godine do 2004. godine. Gospođo Kosor, predstavnici hrvatske Vlade su dobro došli gosti u zemljama svijeta upravo od 2000. godine na dalje. Pa je tada trebalo i putovati i izdvojiti poslove za ove namjene.
U ime predlagatelja, potpredsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite gospođo potpredsjednice.
Poštovana gospođo zastupnice, gospodine potpredsjedniče, ne znam što je u mojem obrazloženju netočno, dakle, mi smo vrlo precizno na temelju potreba, na temelju plana putovanja pripremili ovaj prijedlog sa službena putovanja za Hrvatski sabor. Prema tome, ja nisam niti jednom riječju spomenula putovanja koji su obavili ministri u prošloj Vladi, niti prošli premijer ja sam govorila o planu putovanja za ministre i za predsjednika Vlade u 2004. godini.
Hvala lijepa, ja bih molio samo predstavnike Vlade da se ne stavljaju u funkciju zastupnika. U ime predlagatelja državni tajnik Antolović ima riječ. Ali se morate uklopiti u preostali dio do 10 minuta.
Dozvolite da kažem da je točan podatak da Ministarstvo kulture unatoč činjenici proširenja djelokruga sa zaštitom prirode i suradnje sa UNESCOM ima proračun veći za 7,5% a u pogledu prenesenih dugova želio bi reći samo da smo što se tiče programa kulturnog razvitka iz od 2003. prenjeli i dobili dugove što se tiče muzejsko galerijske djelatnosti u iznosu od 2 milijuna 700 tisuća kuna, za glazbeno-scensku djelatnost 913 tisuća kuna za djelatnost amaterizma 309 tisuća kuna, za potporu izdavanja knjige 5 milijuna 383 tisuće kuna, za potporu izdavanja časopisa 836 tisuća kuna, za potporu narodnim knjižnicama 3 milijuna 289 tisuća kuna, za književno djelo …..marizacije 275 tisuća kuna da dalje ne nabrajam, ukupni programi kulturnog razvitka nisu isplaćeni sa ugovorenim sredstvima iz 2003. u iznosu od 34 milijuna 586 tisuća kuna dok su spomenici programi koji su 2003. godine iz proračuna trebali biti podmireni u iznosu od 33 milijuna 938 tisuća kuna preneseni na za 2004. godinu. To ukupno 68 milijuna 524 tisuće kuna a i da podsjetimo jaš da je proračun Ministra kulture rebalansom u 2003. godini praktički ostao bez 31 milijun 459 tisuća kuna što je također već bilo ugovoreno sukladno tehnologiji kako se raspoređuju sredstva u Ministarstvu kulture. Također što se tiče slobodnih umjetnika valja reći da je prošle godine bilo odobreno u proračunu 12 milijuna kuna za plačanje obaveznih doprinosa. A uredba koja se spominje bila je donesena tek neposredno pred izbore i primjenjivala se od 1. ove godine. Hvala ljepo.
Hvala lijepo ispravak netočnog navoda poštovani zasutpnik Antun Vujić.
Gospodine predsjedniče, gospodin Antolović koji dakako odlično poznaje rad Ministarstva kulture, budući da je u njemu obilato sudjelovao, isto tako vrlo dobro bi morao zanti da su jedno prenesene obaveze a da su drugo dugovi. Način na koji se financira Ministarstvo kulture preko javnog poziva za kulturu ima kontinuitet. I ako su dobri programi oni nikada ni nisu jednogodišnji, nego su kontinuirani. To je praksa koja važi iz svake u svaku godinu. Ali isto tako i od jedne vlade do druge vlade. Ako bismo se već žalili što ću možda učiniti drugom prilikom, onda ću upozoriti na jedno iskustvo kojega sam ja doživio 2000. kada je u pitanju film. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospođa Dragica Zgrebec.
Pa gospodin ... [[ne razumije se]] je govorio nakon mog izlaganja i netočno je da sam ja govorila niti o dugovima u Ministarstvu kulture. Ja sam govorila o tome da projekti s kojima je naša županija se kandidirala nije ušlo u Ministarstvu kulture nije ušlo u proračun Ministarstva kulture.
Poštovana zastupnica Jagoda Majska Martinčević. Izvolite kolegice.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodo iz Vlade, gospodo kolege i kolegice zastupnici. Ja bih se naravno ograničila u mom prilogu o državnom proračunu za onu domenu koju najbolje poznajem, tj. kulture iz koje dolazim i na još možda užu djelatnost, a to je glazba. Općenita je činjenica da kultura na žalost uvijek više troši, nego što privređuje. To je očito u njezinoj prirodi ukoliko se ne radi naravno o dijelu komercijale koji često nema onaj pravi kulturni predznak koji bismo svi željeli. Upravo stoga, mi se čini da je u ovom prijedlogu proračuna što se tiče kulture jedna stavka dobila na važnosti s obzirom na neke projekte o kojima smo svi zajedno ovih dana mogli čuti i čitati i nešto pogledati. Naime, riječ je o međunarodnoj kulturnoj djelatnosti koja se također financira u Ministarstvu kulture. Riječ je o hrvatskom kulturnom proizvodu. Ja ne znam da li mi uopće znamo što to jest, što bi to trebalo biti u odnosu na ono što to jest u svijetu i to već popriličan niz godina. Kulturni proizvod koji bi u nekoj budućnosti možda mogao donijeti i neki materijalni kulturni probitak Hrvatskoj jest svakako ono što se u nekim zemljama prepoznaje kao njihovo autentično, specifično i vrlo autohtono. Mi smo krenuli, odnosno Ministarstvo kulture je krenulo sa projektom hrvatskog kulturnog proizvoda u suradnji sa jednim glazbenikom iseljenikom, domoljubom Nenadom Bachom koji živi u Americi i koji već nekoliko godina nastoji plasirati hrvatsku glazbu na svoje tržište, tržište zemlje u kojoj živi. Naravno da to nije niti klasična glazba, jer mi sa Bachom, Mozartom ili bilo čime sličnim ne možemo u svijetu konkurirati. Činjenica je da Bacha i Mozarta u svijetu na žalost ali tako je, bolje sviraju i izvode od nas. Mi dakle možemo u svijetu biti prepoznatljivi samo po nečem našem autohtonom, dakako po nacionalnom što se još nedavno prepoznavalo kao kultura "preslice", pod navodnicima. mislim da to uopće nije loše ukoliko priđemo sa dobrim namjerama, ali i sa dobro razrađenom strategijom takvom projektu. Gospodin Bach uz podršku Ministarstva kulture danas ove nove Vlade i pretpostavljam da je to ugrađeno i u program međunarodne kulturne suradnje želi na svjetsko tržište izaći u ovom trenutku sa modificiranim etno melosom, dakle sa klapama po njegovom izboru. Mi već imamo uspjehe na međunarodnom planu koje postiže sa jazz etno melosom Tamara Obrovac. Bilo je također drugih sporadičnih iskoraka u svijet. Međutim, nikada se ništa nije sustavno promišljalo i dogovaralo kako bi Hrvatska u ovom slučaju hrvatska glazba doista došla ne samo do svijeta na jedan drugačiji način od onog rekla bih više dekorativnog i deklarativnog kada se šalju filharmonije ili operni ansambli ili bilo koji drugi ansambli na dane hrvatske kulture ili na slične manifestacije gdje se već šalju po nekakvoj prirodi stvari. Ako želimo u svijetu biti prepoznatljivi barem onoliko koliko su primjerice prepoznatljivi Irci sa svojim plesovima koji nalikuju stepu ali nisu step, nego su njihov nacionalni ples, koliko je u svijetu prepoznat Portugal sa svojom fado glazbom, koliko su primjerice u svijetu prepoznatljivi Mađari sa svojim romskim orkestrima. Moglo bi se još nabrajati. Primjerice Bugarsku sa svojim monumenatlnim zborovima, tada bismo mi doista mogli sa modificiranom hrvatskom etno glazbom bez obzira hoće li to biti klape u produkciji gospodina Bacha, a uz pomoć Ministarstva kulture ili će to biti Tamara Obrovac ili netko treći mislim da je to jedan od apsolutno u ovom trenutku najboljih puteva kojima možemo predstaviti svijetu da smo dio europske i svjetske kulture, ali sa apsolutno zadržanim autohtonim značajkama. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Velimir Pleša.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospođo potpredsjednice Vlade, članovi Vlade i ministri. Pa normalno je da pri svakoj raspravi o proračunu svatko iznosi svoje ideje i prijedloge jer je isto tako normalno da svatko ima i svoje viđenje proračuna. Ovom prilikom želim kazati da ovakvim proračunom o kojem raspravljamo danas Vlada nam poslala i dala jasnu poruku kakvu će politiku voditi. To uostalom svaki proračun i jeste. Danas ujutro imali smo prilike čuti od predsjednika Vlade dr. Ive Sanadera da je rekao da su osnovni ciljevi Prijedloga državnog proračuna za ovu godinu potpora makroekonomskoj stabilnosti i gospodarstvu, borba protiv nezaposlenosti, društvena odgovornost s većim izdacima za mirovine, branitelje i rodilje, te potpora tijelima odgovornim za jačanje hrvatskog približavanja euroatlanskim integracijama. Prijedlog proračuna rađen je u uvjetima očekivanog usporavanja ekonomskog rasta, a ograničen je visokim iznosom za otplate dugova. Ove godine na naplatu stiže ukukpno oko 22 milijarde kuna. 16,8 milijardi glavnice i oko 5 milijardi kuna kamata. Uz to, ograničenje je i više od 6 milijardi kuna financijskih obveza koje je bivša Vlada prenijela u ovu godinu. Također, je nužno upozoriti kada razgovaramo o ovom proračunu i na činjenicu da visok vanjski dug koji je krajem 2003. dosegnuo 23,7 milijardi dolara, a naročito je bitno to i što nas mora zabrinuti - dinamika rasta toga duga - jer je samo u 2003. povećan za 8,2 milijarde dolara. No, usprkos toga, ovako izrađen i predložen proračun podupire makroekonomsku stabilnost kroz smanjenje deficita, te predviđa sredstva za plaćanje zatečenih dugova od 530 milijuna kuna u zdravstvu, 100 milijuna kuna za sudske sporove, milijardu kuna Hrvatskim autocestama itd. Razvidno je da se proračunom osiguravaju sredstva i za Programe zapošljavanja i da je proračun društveno odgovoran, te da se njime povećavaju izdvajanja za mirovine, branitelje i rodilje, a također ono što je razvidno, to je da se podupiru i tijela državne uprave odgovorna za jačanje hrvatskog približavanja euroatlanskim integracijama. Vlada je u vrlo kratkom roku i u velikim problemima koje je zatekla, uspjela napraviti proračun koji je u granicama onoga što se u ovom trenutku može očekivati. Ovakvim proračunom Vlada nam pokazuje zapravo ono što želi napraviti, a to je želja za monetarnom i fiskalnom stabilnošću u državi smanjenje deficita i vođenje odgovorne politike u svakom slučaju odgovornije nego prijašnja Vlada. Poznavajući naročito stručnost i upornost, ali isto tako i prijašnji posao ministra financija gospodina Šukera, siguran sam kako je ovim prijedlogom državnog proračuna napravljen prvi korak na zahtjevu da država funkcionira na bolji način i da državne financije budu transparentnije. U tom smislu postoji zaista moje uvjerenje da će svi ovi projekti koji i o kojima je govorila gospođa Zgrebec što se tiče Međimurske županije, naći prostora u proračunu za iduću 2005. godinu, jer neće biti niti ovakvog probijanja proračuna i dugova od šest milijardi kuna pa bi se već i neki od ovih projekata o kojima je ona govorila, a koje također podržavam kao stanovnik Međimurja u svakom slučaju i mislim da neki od njih i kroz stavke u Ministarstvu kulture, znam sigurno da je za saniranje Staroga grada predviđen određeni iznos, ali ne kao posebna stavka. Znam da su predviđena u stavci za razvoj poduzetničkih zona, poticanje razvoja poduzetničkih zona također sredstva za ove poduzetničke zone koje se traži ovdje proračunom posebno istaknuti, uvjeren sam da niti Međimurje jer se sve stavke koje su bile i svi projekti i aktivnosti i programi koji su bili pokrenuti i početi prijašnjih godina i dalje nastavljaju. Zbog takvog razmišljanja i moje osobne nade u to da ćemo u proračunu za 2005. godinu naći još i više sredstava za stavke u pogledu Međimurske županije svakako ću podržati ovaj proračun.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospođa zastupnica Željka Antunović. Izvolite.
Želim ispraviti netočan navod zastupnika Plešea da e mora vratiti dug od 590 milijuna kuna u zdravstvu. On je netočan prije svega što je taj dug stvoren odlukom hrvatske Vlade, nove hrvatske Vlade. Radi se o dugu različitih ustanova koji nema veze sa obvezama države, ali je država tako odlučila i preuzela taj dug u javni dug Republike Hrvatske. Drugo je, zanima me što je ustvari točno i netočno, jer iznošenjem ovakvih netočnih navoda zbunjuje se hrvatska javnost dodatno. Nedavno ili permanentno ministar zdravstva izjavljuje da je dug 7 milijardi i 300 milijuna, danas smo ovdje čuli od zastupnika i od ministra 590 milijuna. Mislim da je takvo licitiranje i neprihvatljivo i netočno i nedopustivo.
Poštovani zastupnik Drago Prgomet.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, gospođo zamjenice premijera, gospodo ministri, kolegice i kolege. Dakle i ovdje kao i kod svakog donošenja proračuna ponavlja se vjerujem stara priča koja nije svojstvena samo ovom parlamentu nego svim parlamentima gdje se to radi i nekako se nameće zaključak u pravilu da proračun za korisnike socijalnih davanja nikada nije dovoljno socijalno osjetljiv, za poduzetnike nikad nije dovoljno gospodarski promotivan, za kulturne djelatnike uvijek ispada jako malo sredstava. U konačnici možemo reći doista nema tih novaca koje mi ne možemo potrošiti i doista možemo reći da je to jedno uobičajeno razmišljanje o proračunu. Međutim ono što ipak ovdje izlazi iz okvira uobičajenog je to da je ova Vlada pripremila u vrlo kratkom periodu proračun izuzetno realan ne odričući se dobrih projekata od ranije, ali i cijeneći svoje vlastite projekte koje je zacrtala u predizbornoj kampanji. Bez obzira što je u nekoliko navrata već rečeno o uvjetima u kojima je ovaj proračun napravljen, želio bih podsjetiti na nešto. Činjenica je da je prošla Vlada preuzela državu 2000. godine u doista vrlo teškim okolnostima u nasljeđu rata, velikih unutarnjih dugova, nelikvidnosti i za pohvaliti je doista veliki trud koji je uložila da se takve nelogičnosti, odnosno nelikvidnost ispravi, da se vrate dugovi pa je bojim se samo u toj prevelikoj ažurnosti Vlada počela i ostavljati novoj Vladi za naplatu onih projekata koji još nisu završeni ili koji će biti tek učinjeni. Dakle to ponavljam još jedanput, doista ostavlja jedan suženi manevarski prostor Vladi koja želi realizirati kroz proračun vlastite projekte tako da osobno mislim da je on dobar i da je Ministarstvo financija doista napravilo proračun koji od možda malo brašna i malo vode napravljen je jedan kruh u kojem doduše neće biti na koncu godine onih koji su se previše udebljali, ali sigurno će država skrbiti da ne bude gladnih. … /Zbog zvonjenja mobitela dolazi do mikrofonije te se govornik loše čuje./ … Osobno mislim da lokalna uprava nije prošla najbolje u ovom proračunu i dijelim razmišljanja kolega koji su o tome govorili prije mene i doista bojim se kada bi sada uložio amandman da bi jedino moguće za moju županiju bilo dobiti nešto uzimajući od susjeda, susjed bi uzeo od drugog susjeda, na koncu bi neki susjed uzeo od mene pa bi se vratili na istu poziciju te stoga u proračunu sljedećem sigurno da će se morati voditi i o tome daleko više računa. Ponavljajući kako smatram ovaj proračun realnim, jedini mogući u ovom trenutku, proračun koji s jedne strane nastavlja dobro započete projekte bivših vlada i preuzima obveze bivših vlada, ali i proračun koji realizira predizborna obećanja što je čini politički vjerodostojnim te ću ga osobno i sam podržati. I na koncu želim iznijeti nešto što čini mi se ovdje je većina govornika iznijela ili se barem slaže. Naime činjenica da svaka vlast u Hrvatskoj koja je gubila izbore, a to se obično osjeti u zadnjoj godini, u zadnjoj godini se i ponaša vrlo široke ruke tako da dospjele obveze postaju obično još veće, dugovi se obično povećavaju još više tako da novu Vladu doista dovode u situaciju da vlastite projekte koje je promovirala u predizbornoj kampanji ne može izrealizirati po vlastitoj mjeri. Ja se nadam da će to doista biti zadnji puta da bivša vlast kreira proračun buduće vlasti. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Stjepan Bačić.
Poštovani gospodine predsjedniče, potpredsjednice Vlade, članovi Vlade. O ovom proračunu danas je bilo puno govora i izneseno je mnoštvo argumenata koji su ga ili hvalili ili kudili. Ja bih rekao da je proračun napravit sa osnovnim ciljem da zadrži makroekonomsku stabilnost i da je upravo rashodna strana proračuna od 5,7% odgovara realnosti, dakle uvažava inflaciju predviđenu od 2,5% i rast bruto nacionalnog dohotka od 3,2%. I to je ono što me veseli, jer konačno se stavljamo u okvire mogućeg. Proračun je teško napraviti jer su želje i potrebe uvijek veće od onoga što se i realno može ostvariti. I zato mislim da je proračun učinjen dobro i da ga treba podržati, a ono što bih se sada osvrnuo to je dio proračuna koji se odnosi na zdravstvo. U materijalima je vidljivo da je Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi dobilo u ovoj godini 716 milijuna više, nego je to bilo prošle godine, da li je to dostatno? Sigurno ne dostatno u onoj mjeri u kojoj bi se trebali ostvarivati zdravstveni programi u optimalnom obliku ali će biti dostatan da se zadovolje sve potrebe koje su predviđene u opsegu prava naših osiguranika. Bitno je tu napomenuti još nešto, bilo je stalno govora o starim dugovima, u proračunu Ministarstva financija iskazani su krediti koji dolaze na naplatu ove godine u iznosu od 2,5 milijarde kuna, kao i ovaj kredit za sanaciju veledrogerija od 533 milijuna. Prema tome, to je još praktički 3 milijarde na proračun koji je za zdravstvo, samo za zdravstvo 14 milijardi. I to su činjenice koje pokazuju da je Vlada pri sastavljanju proračuna vodila računa da razrez zdravstva, odnosno Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje oslobodi ovih obveza i da ovih 14 milijardi bude predviđeno upravo samo za zdravstvenu zaštitu i naknade koje su tu predviđene. Kada govorimo o drugom dijelu proračuna koji govori o kapitalnim ulaganjima onda bi valjalo podsjetiti da je prošle godine potrošeno 233 milijuna iz sredstava Ministarstva za kapitalna ulaganja, a da je ove godine za tu svrhu predviđeno 246 milijuna i 966 tisuća dakle nešto malo više od toga, ja bih rekao da je u ovim stavkama u razrezu tog rashodovnog dijela unijeto nešto što do sada nije bilo a što je mislim važno istaći. U raspravi do sada čuli smo da su zapostavljeni invalidi, a upravo u ovom ja bih rekao tankom proračunu za zdravstvo ipak predviđeno milijun kuna da se uklone arhitektonske barijere u javnim ustanovama, dakle da se omogući bolja pristupljenost tim ustanovama invalidnim osobama. Isto tako ono što prošle godine nije bilo 2 milijuna i 300 tisuća predviđeno je za zbrinjavanje otpada u zdravstvu što predstavlja sve veći problem kao i 4 puta više sredstava za nacionalni program zaštite na otocima u iznosu od 10 milijuna kuna. Također ove godine je predviđeno nešto što nije bilo prošle godine da se povećaju sredstva za transplantacijski program u iznosu od 850 tisuća i isto tako za hitne intervencije u zdravstvu u iznosu od 20 milijuna kuna. Ono što je važno istaći da se i u ovom proračunu predvidjelo i poticaje za zdravstvo u Federaciji Bosne i Hercegovine, dakle to je nešto što je bilo do sada zaboravljeno i mi ovim pokazujemo da vodimo brigu i o našim građanima u Bosni i Hercegovini kada je u pitanju i zdravstvena skrb. Zbog toga bih ja napomenuo još da je ovaj proračun od 14 milijuna za zdravstvo ja bih rekao izboren između rješavanja dugova koji su naslijeđeni i o kojima mislim da ne treba više se sporiti to je činjenično stanje i njih se mora riješiti, a isto tako da će bolnička skrb u ovoj godini biti moguće realizirana u 6 milijardi 126 milijuna kuna, dakle, ta sredstva sigurno će predstavljati otegotnu okolnost za rad bolnica jer one su prošle godine potrošile 7 milijardi. To sigurno neće biti lako ali predviđenim mjerama racionalizacije i stroge kontrole potrošnje očekivati je da će se zdravstvena skrb u bolnicama ipak pružiti na adekvatan način jer govorimo o cifri koja će biti jednaka prošlogodišnjem budžetu mjesečnom bolnica dakle od nekih 505 do 510 milijuna kuna. Problem je koji je sada prisutan zbog ovog privremenog financiranja kada u ovih prvih 3 mjeseca nedostaje 600 milijuna kuna u sustavu i to je sigurno problem koji će sada opterećivati bolnice prvenstveno jer nije bilo moguće naći sredstva ubrzanim povlačenjem jer dok se ne donese proračun to bi dovelo ovaj dio zdravstvene djelatnosti u moguće probleme jer ako se proračun ne prihvati u predviđenom roku i prolongira se njegovo donošenje onda bi upravo ovaj 3. mjesec mogao biti sporan i zato se od takvih ubrzanih povlačenja odustalo. Ali ja se nadam da će ovaj proračun nakon današnje rasprave biti usvojen i da će zdravstveni sustav moći normalno poslovati i zato još jedamput apeliram da ga se prihvati jer smatram da je realan.
Zahvaljujem gospodinu zastupniku Bačiću. Ima ispravak netočnog navoda gospođa zastupnica Željka Antunović.
Gospodine potpredsjedniče, želim ispraviti netočan navod koji se odnosi na to da je bilo zaboravljeno poticanje i pomoć zdravstvu u Bosni i Hercegovini od strane Hrvatske vlade iz hrvatskog proračuna. Taj navod je u potpunosti netočan, naprotiv u posljednje 4 godine mandata bivše Vlade na vrlo transparentan, jasan, prepoznatljiv i nadasve kvalitetno ocijenjen i pozdravljen od strane Hrvata u Bosni i Hercegovini financiralo se i poticalo potrebe zdravstvene potrebe diljem Bosne i Hercegovine o čemu svjedoče završeni ili projekti u tijeku od najmanjih ambulanti, domova zdravlja do kliničkih bolničkih ustanova.
Hvala vam lijepa. Za repliku se javio gospodin zastupnik Šime Lučin.
Hvala lijepo, pa ne znam već u nekoliko navrata slušam o problemima koje su prouzročilo privremeno financiranje, možda bi bilo dobro da zastupnici HDZ-a i Vlada HDZ-a i sam premijer usklade izjave. Jutros smo ovdje slušali kako je dobro da Vlada nije donijela proračun, bivša Vlada pardon, nego da je donesemo privremeno financiranje. Sada istovremeno slušamo i dio kritika koji ide u pravcu toga da su ovi problemi proizišli iz privremenog financiranja.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku gospodin zastupnik Stjepan Bačić.
Gledajte mislim da je ova priča o privremenom financiranju. Možda terminološki ja nisam dobro rekao međutim privremeni proračun za zdravstvo u ovoj godini je manje nego je traženo. Traženo je 3 milijarde i 200 dakle traženo je upravo onoliko koliko po zakonu je trebalo tražiti. On je morao biti identičan kao prva tri mjeseca prošle godine međutim određeno je 450 milijuna manje i zato su nastali problemi.
Hvala lijepa. Potpredsjednica Vlade ministrica gospođa Jadranka Kosor.
Gospodine potpredsjedniče ja bih htjela pomoći zastupnicima. Evo budući da se javio uvaženi zastupnik Lučin oko ove dileme privremenog financiranja odnosno privremenog proračuna. Jest da je dobro da prošla Vlada nije napravila proračun za ovu godinu jer je pričekala da dođu izbori i da se formira nova Vlada odnosno nova, novi Parlament pa onda tako i većina u Parlamentu. Ali je isto tako istina da se privremenim proračunom odnosno privremenim financiranjem obuhvatilo nekih mjesec i pol do dva mjeseca. Dakle na nekim projektima ni toliko i to je ono o čemu je pretpostavljam gospodin zastupnik Bačić govorio i to je ono što je problem i to je ono, jedan od glavnih razloga zbog kojih mi žurimo sa donošenjem Proračuna u ovom trenutku. Hvala.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika gospođa Željka Antunović.
Gospodine potpredsjedniče, malo prije gospođa zastupnica Babić-Petričević digla tablicu za povredu Poslovnika i pozvala se na to da sam ja povrijedila članak 209. Poslovnika. Ja sam sad naknadno provjerila, utvrdila da je zloupotrijebila to jer je iznijela neistine pozivajući se na povredu Poslovnika, a vi je kao predsjedavajući na tu zloupotrebu niste upozorili. Zbog toga ste vi povrijedili Poslovnik.
Kao i vi jer se niste pozvali na članak na koji se sad pozivate za povredu Poslovnika.
209.
To ste i prepisali ovaj gospođi, vi ste u kontekstu gospođe Zdenke govorili da je ona se pozvala na članak 209., a vi se niste pozvali na nijedan članak.
Ja sam se pozvala samo naknadno, oprostite. Da li na početku rečenice ili na kraju, a osim tog prihvačam upozorenje.
Hvala lijepa [[Upadica: Ključno je da je izrekla laž.]] Jesmo li iscrpili ove, ove ispravke? Jesmo. Hvala. Ima riječ zastupnik gospodin Franjo Arapović.
Poštovani gospodine predsjedniče, potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana gospođo potpredsjednice hrvatske Vlade, dame i gospodo saborski zastupnici. Pokušati ću vas malo razbuditi. Ovako, prvo ćemo krenuti Proračun. Svi govorimo danas o nekim ciframa, o Proračunu manje, minus, više brojke. Mislim da to, svi možemo tako u nedogled. Idemo krenuti kompletno u Proračun pa ga pogledati i onda ćemo svi shvatiti da taj je Proračun napravljen onako kako je mogao biti napravljen u trenutnoj situaciji. Nismo sad tu svi toliko pametni da govorimo koliko milijuna je dobio netko manje, koliko više. Uvijek ćemo nači minuse i pluseve. Jer nije Vlada uzimala novce ako je nekome dala manje pa je stavila sebi u džep nego je dala nekome kome su bili neophodni. Tako da s te strane to riješimo. Drago mi je što je se iz vaše stranke javila gospođa zastupnica Šulić pa je počela govoriti o športu. Da, ja ću se nadovezati. Četiri godine u ovome Saboru stoji Zakon o športu. Četiri godine puta 365 dana, izračunajmo koliko je to. Tri sata nepuna se raspravljalo o športu. Nikada zakon nije zaživio. Poništen je. Idemo raditi novi. Opet gubimo 3 do 4 mjeseca. Govorili smo o olimpijadi. Olimpijada je za 3 mjeseca, 4. Ona se, za olimpijadu se priprema 4 godine gospodo. 4 godine trebamo raditi da bi se došlo na olimpijadu. Ali sad smo se sjetili u veljači mjesecu, koncem veljače da šta je sa olimpijadom. Normalno da je problem jer se u ovome domu, Visokom domu nije raspravljalo o športu, o olimpijcima ni o paraolimpijcima. Govorili smo puno toga danas ovdje o kulturi. Čestitam gospodi ministrima kulture što su uspjeli izdvojiti kulturu, podići je na jedan nivo visoki i svaka im čast što su omogućili sredstva koja imaju. Na tome im još jednom čestitam i ponosan sam da ova naša zemlja ulaže u kulturu. Jadna je ona zemlja koja ne vodi brigu o svojoj kulturi. Idemo dalje. Ako ćemo govoriti općenito o športu možemo govoriti o tri stvari u športu: način financiranja športa pod broj 1. Pod broj 2 objekti, sportski objekti u lijepoj našoj. Mi ni dan danas ne znamo, ne znamo čiji su objekti. Znamo, a nećemo da znamo. Objekti su državno vlasništvo, ali se svojetaju kao privatno vlasništvo. To mnogima smeta očito pa nikada nije zaživio Zakon o športu. Imamo i tu situaciju da danas mi imamo ljude koji se spremaju za olimpijske igre. Nemaju svoje uvjete. Nemaju čak ni jedan kajak, kanu, da ne govorim o nekim skupljim stvarima. Razgovarao sam sa predsjednikom Hrvatskog olimpijskog odbora. Gospodo još ne znamo da li će naši sportaši ići na olimpijadu. Nije uplaćeno. Pazite, do olimpijade je tri mjeseca. Imamo stvari i sad ću vam samo reći jednu stvar koju smo usvojili u pogledi Hrvatskog olimpijskog odbora šta znači šport za, značenje športa za državu. Znači, sport je, sport je od svojih samih početaka bio u funkciji skladnog razvoja čovjeka, zajednice i samim time društva. Znači sportska zajednica nastoji putem sporta pridonijeti kvalitetnoj izgradnji mladih kao sportaša tako i osoba. Gledno s današnje perspektive, a znajući da živimo u svjetlu globalnih komunikacija sport je, sport je postao globalna industrija htjeli mi to priznati ili ne. Važna, važna gospodarska grana mnogih država koje su puno razvijenije od nas. Samim tim ova činjenica nije, ovu činjenicu nije prepoznala bivša Vlada jer nije pozabavila se jednom osnovnom stvari, to je Zakonom o športu. Pa sportski djelatnici trenutno u cijeloj “Lijepoj našoj” s kojom sam imao prilike razgovarati sa svim, većinom sportskih djelatnika da, da su radili na rubu zakona. Jer kad ne postoji zakon onda ga je hvala Bogu lako i kršiti ... [[Govornik se ne razumije]] Tako da sad danas imamo ogromne dugove svih, svih klubova sportskih što su dostigli jedan nivo da mi je ružno reći pred ovom javnosti, pred cjelokupnom hrvatskom javnosti koji su minusi u hrvatskom športu. Sve to proizlazi iz toga što nismo imali taj Zakon o športu da se postavimo na jedne točke s koje trebamo krenuti. Slažem se sa gospođom zastupnicom, gospođicom zastupnicom koja je, Škulić koja jer rekla paraolimpijada. Da. Ona, dobro se poznamo i zna da sam zauzeo se posebno za te slučajeve osoba sa invaliditetom. I na svih njihovim ... [[Govornik se ne razumije]] odazovem i pomognem koliko mogu. I dalje ću se truditi i ne bih želio da se ikada ovdje pravi razlika između nas sportaša i, koji smo bili olimpijci i sada paraolimpijade. To je za mene isto i moralo bi biti za sviju isto. Mada je njima puno teže sudjelovati u športu na olimpijskim igrama nego nama. Još ću vam reći financiranje športa. To kad se govori o financiranju športa to je totalno zapostavljeno. Mi imamo, nažalost imamo jednu situaciju da ako hoćemo financirati naš šport, da to ljudi daju, ljudi dobre volje rekli bi. Nažalost, mi se osjećamo tu kao sportaši jako pogođeni. Nemamo se komu obratiti. Mi smo se imali komu obratiti. Kaže, pojavite se, javite se, imate zakon, pa ga držite. Nemamo zakon. Šta god smo pitali, ne može. Nemamo pravila. Ne znamo koliko nam pripada od igara na sreću. Imamo sportske kladionice. Ne znamo šta nam od toga pripada. Imamo marketing. Ljudi moji pa marketing u sportu je trenutno vodeći. Inače, u životu sve se vrti trenutno oko dobrog marketinga. A mi to ništa nemamo. Pa kraj nas prolaze mnoga sredstva koja bi htjela biti, mogla biti usmjerena za sportaše i za sportaše sa invaliditetom. Još bih rekao da me jako iznenadilo da kao član Odbora za obitelj, mladež i šport, sjedim tu cijeli dan i čekam da pročita neko izvješće sa naše sjednice koja je trajala dugo, preko 2 sata jučer. Da nitko nije pročitao šta smo mi to radili na odboru, da nitko nije rekao ništa, a stvarno smo dobili pohvale od predsjednika našega odbora uvaženog kolegu zastupnika Vidovića. i danas čekamo te pohvale da pročita rezultate koji su bili većinom 8:2 da se ovaj proračun usvoji. Ali nema ništa. Možda je rezultat bio drukčiji, možda bi bio prvi pročitan, ne znam pravilo. i još ću vam samo na kraju reći, vidim da mi lampa gori. Na kraju ću vam samo reći jednu stvar koja je jako bitna, ja se nadam da ćemo se truditi da ovaj proračun izdržimo do kraja ove godine, zato što će idući proračun krenuti sa pozitivne nule i neće krenuti sa minus 6,5 milijardi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku. … [[govornik se isključio, ne čuje se]]
Hvala lijepo. Pa bilo je više krivih navoda, možda da počnem od onoga koji je jako bitan, a to je da ipak sportski objekti nisu državno vlasništvo, nego u najvećoj većini su zapravo u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. i bivša Vlada je upravo znajući da je to teški teret, tim jedinicama lokalne samouprave često pomagala da se održavaju i obnavljaju pojedini sportski objekti. A koliko je bivša Vlada ulagala u sport ili objekte i održavanje tih objekata da imamo kolonu iz prošle ili pretprošle godine, vidjelo bi se, ali nažalost obzirom da je nemamo ne može se komparirat. i mislim da je nekorektno ovako bez argumenata optuživati bivšu Vladu i za neuspjehe ili loše stanje u sportu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ne znam, što je povrijeđen Poslovnik, ali ako ne bude povrijeđen Poslovnik, onda ćemo morati sjesti.
Pa mislim da je gospodin povrijedio Poslovnik. Iznio je svoje mišljenje, a nije moje navode pobio.
Članak 209. naknadno. Jeste se vi gospodin Korenika javili? Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Gospodin Arapović je netočno utvrdio da su klubovi radili na rubu zakona posebno glede isplaćivanja finncijskih sredstava svojim igračima, članovima uprave itd. zato što nema Zakona o sportu. To je jednostavno netočno, jer se financijske isplate i sve ostalo po nekim drugim zakonima dragi kolege radi. Prema tome, Zakon o sportu postoji, nema novog Zakona o sportu, ali uvijek nekakav zakon koji stvari regulira, postoji tek toliko da znate. Osim toga, hrvatski sportaši i to ste netočni rekli, se imaju kome obratiti, jer je Hrvatski olimpijski odbor krovna institucija za sve hrvatske sportaše. Prema tome, nemojte ići sa paušalnim ocijenama. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Riječ ima uvaženi zastupnik Branimir Pasecky.
Gospodine potpredsjedniče, ja ću početi sa jednom konstatacijom. Da se često malim stvarima pokreću značajna dijela za život. U životu malih zajednica malim inicijativama pokreću se značajni projekti koji na kraju daju velike efekte. Za takove inicijative često su sredstva čista simbolika. Da bi uistinu zbiljski pokrenuli Hrvatsku u proračunima bi trebalo osiguravati sredstva za takove inicijative koje život znače u malim sredinama. Što sam ovime konkretno želio reći. U ovom Saboru zastupam dio kraja koji leži uz autocestu Zagreb-Karlovac. Sagrađenom u prošlom stoljeću preko 30 godina. Iako znamo što ceste znače, uz sve napore u bivšoj državi, ali i u ovim vremenima Hrvatske države ništa se bitno nije promijenilo. Ostao je samo izlazak u Jastrebarskom, a ostala područja samo su promatrači prometa koji uz njih prolazi. Zato sam želio ovdje moliti da se pri krojenju proračuna za ovu godinu osiguraju inicijalna sredstva za otkup zemljišta i izradu projekta za priključak na autocesti u Zdenčini za općini Klinča Sela. Ova siromašna općina na pragu Zagreba, na taj način zbog svog položaja mogla bi u kratkom roku ostvariti preobražaj. A uz to ovaj izalazak na autocestu dovodi općinu Pisarovinu, Pokuplje, dio Korduna na zaista blizinu Zagrebu. Slušajući ovdje teškoće Vlade koje prihvaćam. Neću podnositi amandman, ali ću moliti odgovarajuća ministarstva i institucije vlasti da nađemo riješenja u ovoj godini za ovu inicijativu.
Zahvaljujem gospodinu zastupniku Branimiru Paseckom. Riječ ima gospođa zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, predstavnici Vlade. Raspravljajući o državnom proračunu ne samo danas, nego i inače uvijek volimo isticati kako se radi o najvažnijem dokumentu koji se uopće može naći na raspravi u Hrvatskom saboru, upravo iz razloga što se najbolje u proračunu vide programski prioriteti i aktivnosti koje će Vlada poduzeti u sljedećoj godini. Uvijek je lijepo slušati izlaganje premijera prilikom predstavljanja Vlade i njezina programa, kada se deklarativno iznose ciljevi i ono što se želi napraviti. No, međutim, te tada obično lijepe riječi i planove u trenutku donošenja državnog proračuna treba opravdati, ali i opredmetiti konkretnim brojkama, jer upravo brojke, ali i samo brojke iz proračuna, a ne lijepe riječi nedvosmisleno ukazuju na prioritete i program rada Vlade. No, je li ovaj prijedlog proračuna u suglasju s izrečenim deklaracijama? Bojim se da barem što se dijela obrazovanja i znanosti tiče da nije. Naime, mislim da nikome pametnome u Hrvatskoj danas ne pada napamet dovoditi u pitanje činjenicu loše obrazovanosti većine našeg stanovništva te mislim da se svi slažemo da je strategijska zadaća svih popravljati je i tako osposobljavati ljude za složene procese proizvodnje novih vrijednosti koji se temelje na kompanijama utemeljenim na znanju i stvaranja društva znanja. Taj stav službeno deklarira i hrvatska Vlada no Vlada za razliku od mnogih drugih osim deklariranja ima obvezu donositi konkretne odluke i upravo na proračunu testira vlastitu vjerodostojnost. Sukladno tome obzirom na hrvatska zaostajanja u financiranju obrazovanja i znanosti bilo je potrebno uložiti dodatne financijske napore kako bi se počele dostizati postojeće i novopostojeće zemlje Europske unije. Opće je poznato kako rast proračuna za obrazovanje i znanost od najmanje 10% godišnje možda ali samo možda nas može 2010. godine dovesti tek do one stope izdvajanja koje su europske zemlje prakticirale 2002. godine. Jedna digresija. Susjedna Slovenija je u proračunu za ovu godinu, dakle 2004. povećala proračun za znanost za 24% a za tehnologiju čak za 67%. U tom kontekstu povećanje proračuna od nešto manje od 7% ne samo da ne jamči razvoj i ulaganje i sustizanje Europe već upravo suprotno produbljivanje jaza između nas i njih. Tim više ukoliko znamo da je više od polovice mase povećanih sredstava predviđena za plaće profesora u osnovnim i srednjim školama a čak su uvedene neke nove stavke koje do sada u resoru nisu postojale i one zasigurno nisu razvoj u deklariranom smislu. To je primjerice prekvalifikacija djelatnika MORH-a u iznosu od milijun i pol kuna ili primjerice sredstva za obrazovanje djece hrvatskih građana u inozemstvu koja su povećana za 5 milijuna kuna. Da se posve razumijemo i krivo ne tumačimo ja protiv navedenih stavki apsolutno ništa nemam niti protiv njihova povećanja ali se ta sredstva ni u najboljoj vjeri ne mogu tumačiti deklariranim razvojem. Stoga mislim da bi svima trebalo biti jasno da nominalno povećanje sredstava ne znači nužno i razvoj što nas se ovdje pokušava uvjeriti cijeli dan. Ujedno što se tiče visokog obrazovanja i znanosti nominalno povećanje proračuna ukoliko čitatelj je imalo upućeniji i čita strukturu proračuna nije jamstvo da će potrebna, nužna i hitna reforma uistinu biti i urađena ali je posve sigurno da to neće biti učinjeno bez osiguranja i stalnog povećanja reformskih fondova. Samo jedan detalj koji potkrijepljuje navedenu tezu problematične strukture proračuna. Danas cijela Europa prelazi na financiranje programa ostavljajući sveučilištima diskrecijska prava za interne preraspodjele odobrenih iznosa. Taj tzv. "lam sum" ili "block budget" ili sveučilišni proračun trebao je barem u elementima biti prisutan i u ovom proračunu, tim više ukoliko ga se kani prakticirati od 1.7. ove godine. Ukoliko to ne bude tako to će znači odustajanje od reformi u visokom školstvu a onda od Europe ništa jer smo prihvatili Bolonjsku deklaraciju koja se odnosi na harmoniziranje hrvatskog sa europskim visokim školstvom. Ili jedan detalj. U usporedbi s proteklom godinom sredstva za Sveučilište u Splitu su smanjenja unatoč činjenici da se ukidanjem Veleučilišta u Splitu sveučilište povećalo za nekoliko tisuća novih studenata. I takvih detalja po pojedinim stavkama imate koliko hoćete. Nekoliko rečenica o osnovnom i srednjem školstvu. Analizirajući rebalansirana sredstva iz prošle godine i planirana sredstva za ovu godinu jedini zaključak kji se nameće je preživljavanje. Zašto? Naime, razlika u plusu sredstava uglavnom se odnosi na plaće. Stavke koje su za prosvjetu esencijalno važne, koje se odnose na reformske programe iznose oko desetak milijuna kuna i ako tome pridodamo 32 milijuna kuna Zavoda za školstvo to je gotovo zanemariv iznos u ukupnom, iznos od 8 milijardi proračuna za cijelo obrazovanje i znanost. Mislim da je svima jasno da zadržavanje iznosa u osnovnom i srednjem školstvu na razini prošlogodišnjeg je jednak stagnaciji ali usudit ću se reći čak i urušavanju. S obzirom da sa reformom osnovnog i srednjeg školstva nismo niti započeli. Ima tu dosta detalja, ja ću ih uglavnom predložiti neke amandmane pa o tim detaljima više oko rasprave o amandmanima. Druga tema o kojoj želim govoriti su mladi jedna uz obrazovanje vjerojatno tema o kojoj se deklarativno najviše govori i kojoj se plaže jako puno a tako malo konkretno čini. Naime, sredstva planirana za aktivnu politiku prema mladima koja je zapravo odjelotvorenje nacionalnog programa djelovanja za mlade a smatram to izuzetno važnim istaknuti jednoglasno usvojen u Hrvatskom saboru krajem 2002. godine uz snažno zalaganje i apeliranje svih pa i danas resorne ministrice za mlade da se radi o odličnom programu kojeg treba pratiti adekvatna potpora iz proračuna. Dakle, ta sredstva za mlade ne samo da ne prate dinamiku financiranja utvrđenu nacionalnim programom nego su čak smanjenja za gotovo 30%. I ne samo to. Primjerice, a 20% su smanjenja sredstva za poduzetničke inkubatore itd., itd. I evo nam opet nesklada između deklariranih stavova i brojaka koje neupitno otkrivaju istinu. Stoga ja pozivam predstavnike Vlade da hitro i bez odlaganja upregnu mašineriju koju u Vladi imaju i da interveniraju vlastitim amandmanima ili prihvate neke od naših amandmana koje ćemo podnijeti kao zastupnici i tako iskoriste priliku da korigiraju sredstva prvenstveno za obrazovanje, znanost i za mlade ukoliko žele da im ja osobno ali i građani Republike Hrvatske zaista povjeruju da oni zaista žele pokrenuti Hrvatsku. Hvala lijepa.
Zahvaljujem zastupnici. Sada ima riječ gospodin zastupnik Krešimir Ćosić.
Štovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora! Obrambeni proračun svake države zaslužuje posebnu pažnju javnosti te stoga nije čudo da je tako i slučaj u Republici Hrvatskoj. Nije stoga čudo da se u hrvatskim medijima pojavljuju naslovi tipa "Zaustavlja se modernizacija Hrvatske vojske" ili "Hrvatska se udaljuje od NATO-a" itd. Postoje određen dileme koje su vezane uz strukturu proračuna ove Vlade i svakako da te dileme zaslužuju jasan a bih rekao i ne samo politički nego i profesionalni i stručni stav jer takve dileme zaista nisu stvarne, one su fiktivne i zaslužuju elaboriranje. Proračunska izdvajanja za oružane snage u svakoj državi predstavljaju vrlo veliku stavku proračuna i zbog toga ne samo iz sigurnosnih razloga posebno su osjetljiva tema i ja bih rekao predmet su stalnih rasprava, konflikata, kompromisa itd. Sasvim je jasno da ta važna stavka proračuna svake države pa prema tome i Republike Hrvatske mora u danim okolnostima biti usklađena s određenim elementima prije svega onim sigurnosnim tj. sigurnosnim okruženjem a isto tako i sa ekonomskim mogućnostima države s time da i taj proračun kao i svaka druga proračunska stavka mora voditi računa o makroekonomskoj stabilnosti države i ima onaj prioritet koji odgovara trenutnom stanju u kojem se dotična država nalazi. Prema tome, sasvim je jasno da danas 2004. godine obrambeni proračun je morao dati prioritet nekim drugim važnim stavkama javne potrošnje, socijalne sigurnosti, zdravstvenoj zaštiti, bilo je dosta riječi o školovanju, obrazovanju, znanosti, razvoju infrastrukture, gospodarstvu kao i drugim važnim projektima i to je upravo ono što se danas dešava i sa obrambenim proračunom. On uvažava te realne okolnosti, realno stanje u kojem se danas Republika Hrvatska nalazi 2004. godine. Kad govorimo o obrambenom proračunu onda tako isto treba naglasiti da postoje različiti pristupi struktuiranju tog obrambenog proračuna. Svakako u situaciji kad u određenoj državi ili na određenom prostoru postoje objektivni, sigurnosni i ugrozi kao što je to bilo slučaj sa Republikom Hrvatskom 1991. godine, bilo je logično, prihvatljivo i opravdano da je obrambeni proračun Republike Hrvatske imao prioritet u odnosu na sve druge stavke javne potrošnje. I nije bilo iznenađenje da je čak nekih godina 93., 94., 95. taj obrambeni proračun se približavao stopi od gotovo nezamislivih 10% bruto nacionalnog dohotka ali i između ostaloga, pored hrabrosti hrvatskih branitelja organizaciji sustava obrane i taj proračun imao je itekako važnu ulogu oslobađanju Republike Hrvatske. Ono kada se govori o obrambenoj potrošnji čega se moramo čuvati i na što moramo biti posebno osjetljivi to su tzv. fiktivni ili virtualni ugrozi koji nisu neobični za vojnike, profesionalce, generale, koji nisu neobični, ja bih rekao za pojedina društva, nisu neobični za militarizirana društva, nisu neobični za države bez pravog institucionalnog civilnog naziva oružanih snaga. Ja bih rekao, to ističem danas ovdje u ovoj prilici zbog toga što tih reminiscencija na neke fiktivne, virtualne ugroze još uvijek danas ima i u sustavu planiranja i definiranju zahtjeva koji dolaze iz Oružanih snaga Republike Hrvatske. Svakako danas su druga vremena. Zaista ne mogu se prihvatiti zahtjevi da Republika Hrvatska, Ministarstvo obrane i Oružane snage imaju raketa za protuzračnu obranu tipa HOUK domet od 10 kilometara čije cijene prelaze nekoliko stotina milijuna dolara. Vjerojatno oni koji to traže i koji to, ja bih rekao već godinama stavljaju proračunske stavke, nisu svjesni ni tih financijskih iznosa ni tih ograničenja i nekih drugih prioriteta. Ista stvar vezana je uz ambicije, nerealne ambicije glede razvoja hrvatskog ratnog zrakoplovstva. Danas Republika Hrvatska 2004. godine predstavlja demokrasko društvo u miru, u jednom, ja bih rekao sigurnosnom okruženju bez rizika i svojim obrambenim proračunom između ostaloga Republika Hrvatska gradi taj sigurnosni, regionalni okvir. Ima dilema kao što se vidi u medijima, da li ovakvo smanjenje obrambenog proračuna može ugroziti približavanje Republike Hrvatske NATU. Reći ću tu odgovorno i jasno da tu nema nikakvih opasnosti jer NATO ne treba Republiku Hrvatsku i Oružane snage sa jakim hrvatskim ratnim zrakoplovstvom, ne treba Hrvatsku vojsku koje će imati rakete, ove o kojima sam govorio neprimjerene jednoj maloj tranzicijskoj državi, ne primjerene sigurnosnom okruženju. NATO očekuje od Hrvatske da ima lake pokretne snage koje su spremne brzo i kvalitetno se integrirati u razne mirovne operacije. Svakako u tim mirovnim operacijama neće sudjelovati hrvatsko oklopništvo, hrvatske auhaubice i neka druga sredstva teškog naoružanja kojeg imamo u arsenalu Hrvatske vojske. Svakako hrvatskom vojniku, hrvatskom časniku, dočasniku u svim tim mirovnim operacijama treba pružiti sve ono što on zaslužuje. Laku, najkvaliteniju opremu sukladno najvišim razinama standarda koju imaju i svi drugi sudionici takvih mirovnih operacija. Modernizacija Hrvatske vojske neće biti zaustavljena jer modernizacija zastarjele opreme, modernizacija hladno ratovske dokrtrine zaista nije perspektivna i nije prihvatljiva. Ovaj proračun, rekao bih između ostaloga, ima u sebi posebnu hrabrost i odlučnost jer jednostavno umjesto modernizacije materijala i opreme, naoružanja zahtjeva nešto drugo, nešto što je puno teže realizirati a to je modernizacija, razmišljanja i definiranja strukture Hrvatske vojske u budućnosti. I ovaj proračun, ja bih rekao, biti će itekako veliko upozorenje, a mislim da današnje Ministarstvo obrane na čelu sa novim ministrom obrane potpuno je svjesno tog okvira u kojem kontinuitet razvoja ovake strukture Hrvatske vojske i kontinuitet modernizacije kao što sam rekao zastarjelog naoružanja nije perspektivan i nije prihvatljiv. Kako izgledaju standardi u svijetu kada su u pitanju obrambeni proračuni NATO država? Oni se kreću od 2 do 4% i u svakom slučaju Republika Hrvatska s obzirom na neke druge prioritete uvažava te okvire i ima proračun otprilike 1,8%. Spomenut ću Slovenija 1,6%, Belgija 1,5% itd. Nije apsolutni iznos obrambenog proračuna jedina mjera obrambene potrošnje, ja bih rekao ono što je puno važnije to je unutrašnja struktura obrambenog proračuna i to je ono što nas mora zabrinjavati i u tom smislu sasvim jasno da se proteklih godina vodila takva strategija restrukturiranja Hrvatske vojske kako bi se upravo na tom planu smanjila potrošnja za onaj personalni dio sustava i kako bi se stvorile mogućnosti za modernizaciju ali ja opet sam rekao modernizaciju nažalost u krivom smjeru. Kada govorimo o obrambenoj potrošnji i o sturkturi obrambenog proračuna, onda isto tako treba voditi računa da suvremena ministarstva u obrambenim proračunima imaju značajnu stavku za istraživanje i razvoj. Tome treba pokloniti posebnu pažnju jer nije dopustivo da znanost obrazovanje budu funkcija jednog jedinog ministarstva. Svako ministarstvo koje vodi brigu o svojem dugoročnom razvoju mora tu značajnu stavku isto tako uvažavati, prema tome i ministarstvo obrane. I evo, zaključujem na kraju. Svakako ovo je dobar poračun, ovo je hrabar proračun, ovo je proračun koji približava Republiku Hrvatsku i NATOU koji smanjuje sve ostale, odnosno daje prioritet svim ostalim stavkama u državnom proračunu i omogućuje da se iluzije stvaranja Hrvatske vojske kao veliko oružane sile privedu u narednim godinama kraju.
Hvala. Poštovana zastupnica Ruža Lelić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodo ministri i kolegice i kolege. Dozvolite mi da se osvrnem na državni proračun gledano iz kuta primarne zdravstvene zaštite kojoj i sama pripadam. Primarna zdravstvena zaštita je osnovna zaštita. I zdravstvena zaštita je prvog kontakta, ona je i čuvar ulaza u zdravstveni sustav i dobro organizirana i učinkovita. Treba zbrinuti 70-80% zdravstvenih potreba stanovništva. I preduvijet je za racionalnu potrošnju na drugim nivoima zdravstvene zaštite kao što su sekundarna i tercijalna. Proteklih godina izražavana je važnost toga vida zdravstvene zaštite ali mogla bih reći da je to više bilo deklarativno. Jer u stvarnosti to je izgledalo drugačije. Ako se osvrnemo na investicije zadnjih 4 godine dominirali su veliki projekti. Svakako da nisam protiv suvremenih bolničkih kapaciteta i operacijskih dvorana. Ali njihov broj mora bit određen na osnovu broja stanovništva, na osnovu pobola i smrtnosti stanovništva u skladu sa važećim standardima ali i standardima Europske unije gdje težimo potkrepljeno sa studijima ekonomske isplativosti ali u skladu sa ekonomskom moći zemlje. Zato pored navedenih programa više pažnje i novaca treba pokloniti preventivnim programima koji će nas potaknuti i učiti kako da čuvamo i očuvamo zdravlje. Programi koji će u svima nama potaknuti osjećaj da smo odgovorni za svoje zdravlje i na taj način izbjegnemo bolničko liječenje i skupe operacije. Programi koji će nam pomoći da sačuvamo psihičku stabilnost i uravnoteženost kako bi manje trošili za liječenje. Recimo stavka u ovom proračunu je liječenje po posebnim propisima u psihijatrijskim bolnicama 17 milijuna 885 tisuća. Jedna od mjera su i centri za mentalno zdravlje u domovima zdravlja sa savjetovalištima i jačim radom u zajednici. Ovom prigodom spomenula bi u državnom proračunu stavke koje se odnose na preventivne programe i edukcije. Recimo, prevencija i edukacija i druge aktivnosti vezano za HIV potkrijepljeni su sa 10 milijuna i 126 tisuća kuna, da ne čitam ovo sitno. No, tu su i drugi programi, vezano za rizično ponašanje i stanja koja predstavljaju vodeći javno-zdravstvene probleme kao što su bolesti srca i krvnih žila, te maligne bolesti. Tu je edukacija na nivou primarne zdravstvene zaštite, prevencija i rano otkrivanje raka dojke, prevencija malignih bolesti, prevencija alkoholizma mladih, prevencija o ovisnosti sa milijun i 740 tisuća kuna, stručno usavršavanje u školi narodnog zdravlja koje je isto jako bitno, 4 milijuna i 376 tisuća kuna. Zatim, promocija zdrave prehrane. No, svakako da bi trebalo i više i ja sam uvjerena da će u sljedećem proračunu i u sljedećim proračunima naći se i više novaca za ove i slične programe. Još bih istakla kao pozitivan pomak informatizaciju u zdravstvu od 6 i pol milijuna kuna i ono što je bitno za moju županiju da je dobro da se krenulo u obnovu, intenzivnije krenulo u obnovu Vukovarske bolnice što će se završiti obnova Vinkovačke bolnice, a vjerujem da će se naći i sredstva za izgradnju objekata u sklopu domova zdravlja. Na kraju bih rekla, da imajući u vidu prenesene dugove od prethodnih godina od 6 i pol milijardi kuna, te 16,8 milijardi koje dolaze na naplatu u ovoj godini uz 5 milijardi kuna kamate, te dug u zdravstvu koji je ministar zdravstva u više navrata isticao uspjeh je bio sačiniti ovaj proračun, proračun koji je razvojan, u kojem su se našli i društveno poticajna stanogradnja sa 177 milijuna 274 tisueć 858 kuna, i modernizacija Hrvatskih željeznica sa milijardu i 420 milijuna kuna, potpore u poljoprivredi sa milijardu i 888 tisuća kuna, ruralni razvitak sa 40 milijuna kuna. Ali ovaj proračun i socijalno osjetljiv jer su se u njemu našle stavke kao što je profesionalna rehabilitacija i zapošljavanje osoba sa invaliditetom sa 24 milijuna kuna, doplatak uz mirovinu 100 kuna plus 6% koji iznosi milijardu i 520 milijuna kuna. Zatim, sredstva za rodiljne naknade i mnoge druge. Te ne stoji tvrdnja pojedinaca da ova Vlada ne ispunjava svoja predizborna obećanja. No, pored toga što je ovaj proračun razvojan i socijalno osjetljiv, jednako je važno da je ovaj proračun održiv i da je provediv. Jer koliko željeli i puno, i više, ako želimo očuvati ekonomsku stabilnost zemlje možemno i smijemo trošiti, investirati samo onoliko koliko imamo i u skladu sa mogućnostima. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Poštovani gospodine predsjedniče. Nije točna tvrdnja kolegice dakle, da se bivša vlast samo dekorativno kako je ona to rekla bavila problemima primarne zdravstvene zaštite. Upravo je prekid specijalizacija obiteljske medicine 90-tih godina uveo ministar ... /govornik je isključen/ ... i uspravo stoga što nedostaje sredstava za primarnu zdravstvenu zaštitu u ovom proračunu, neće se moći ostvariti preventivni programi koje Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Hrvatska liječnička komora potpisale prošle godine kako bi se znatno smanjio rak dojke, debelog crijeva, bolesti vezane uz hipertenziju i šećerne bolesti.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, poštovani ministri, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Pobjedonosan i samouvjeren nastup nove vlasti kao i nova retorika, sigurno da nam ne mogu nikome odmoći, ali sigurno da neće biti dovoljni. U proračunu se trebaju oslikati na neki način, tu treba biti sažeta jedna ekonomska politika Vlade. I već više puta od naše Vlade spomenuti prioriteti - daljnja makroekonomska stabilnost, povećanje BDP-a, smanjenje poreza, smanjenje državne uprave, zatim, reforma vojske, daljnja reforma zdravstva i na vlastito reforma pravosuđa. Ali, avaj, tu su i obećanja vlasti koja se pošto-poto željela svidjeti, vlasti koja je nastavila sa predizbornim obečanjima svo ovo vrijeme da se, tu su se nakupila i daljnja obećanja nakon studenog mjeseca prošle godine. I kao što su naši mediji lijepo oslikali, činilo se kao da nova vlast "lebdi iznad vode". Ali evo, ovim već prijedlogom proračuna, a kamoli kada se on tek počne izvršavati i kada počne pucati na sve strane, a negdje i nedostajati, nova vlast evo, već sada je u "vodi do koljena". Danas smo imali prilike čuti i to od gospođe potpredsjednice Vlade da nije čak, jednom prigodom odgovarajući zastupniku ili zastupnici, da nije ipak sve u financijskim sredstvima, da nije sve u novčanim sredstvima, dakle "nije u šoldima sve" kako bi pjevao naš Zadranin Bđepo Matešić. I to je točno. Svaka vlast treba pokazati da ima i dušu. Međutim, vlast koja jeftino tješi svoje građane, a ne rješava njihove probleme brzo upadne u nevolju. I ... [[ne razumije se]] upadne u nevolju od tih istih koje je na takav način tješila. Na kraju krajeva, mi svi imamo roditelje, djecu, obitelji i to je naša utjeha, a vlast, kažem, prvenstveno treba služiti da rješava probleme. Tvrdnje o neočekivano velikom minusu novoj vlasti se učino kao jedan zgodan alibij pred biračima, pa je evo konstatirala kako neće moći ipak provesti, bar ne u onoj, bar ne u punini svojih obećanja sve ono što je obećala eto, jer je prethodna potrošila i dio novca koje je eto njoj pripalo i trebali oni trošiti. Dakle, HDZ-ova Vlada sada nalazi se zaista pred golemim objektivnim problemom, ispunjenja pustih predizbornih obečanja. Moglo bi se reći kako naš narod kaže "zaista je daje na sto muka". Ali za to je već sama i kriva. S jedne strane stvorena su velika očekivanja javnosti vezana uz povećanje standarda, uz povećanje zaposlenosti, a s druge strane nužnost sredstava potrebitih za provođenje reformi jer jedino one nas približavaju Europskoj uniji, a među njima su i vrlo nepopularne reforme. Dakle, ne samo reforme u koje treba uložiti znatan dio sredstava, nego koje uz to su još i nepopularne. Dakle, 100 i jedan politički preduvjet koji čini se meni, ali i nova vlast priznaje da je tomu tako da je taj politički preduvjet par exelance hrvatskog približavanja Europskoj uniji upravo reforma pravosuđa. Dakle, ispunjavanja uvjeta toga, ali jednako tako i povratka izbjeglica, prognanika, obnova ... [[ne razumije se]] preko 10 tisuća kuća jednostavno je to mjeriti, a vrijeme je tako zgusnuto da zaista blefiranje ne može biti nikome opcija, a pogotovo ne jednoj odgovornoj vlasti. Dakle treba biti svjestan činjenice da svako odgađanje na putu prema članstvu u Europskoj uniji, jer imali smo i to prigode čuti od jednog ministra, da i to nije bitno kada ćemo eto mi ući u Europsku uniju, ali uglavnom nekako da se približavamo pa kada to već nije ni važno, odnosno ne baš toliko ni bitno. Međutim tome nije tako, jer svako odgađanje na putu prema članstvu u Europskoj uniji, Hrvatsku objektivno košta u vidu izbuljenih stranih investicija, ali i jednako tako i u vidu izgubljene pomoći i to iz onih europskih fondova namijenjenim zemljama upravo u tranziciji, a na vlastito zemljama kandidatkinjama. Zato je zaista ova godina odlučna kada su u pitanju odnosi s Europskom unijom, ali jednako tako i ukupan razvoj zemlje, a to ćemo testirati sve na naravno socijalnoj osjetljivosti, ali prvenstveno na reformama. Iskustvo nas uči da je svakoj izvršnoj vlasti na ovim prostorima iznimno teško, iznimno svakoj teško pada ulaganje u materijalnu osnovu pravosuđa, ali isto tako svaka rado i svima ovdje rado ispiremo usta neefikasnošću pravosuđa, eto uvijek je pravosudna vlast kriva i istina je da je ona sama po mnogočemu kriva i za situaciju u kojoj se našla i za ono što mi još dan danas nazivamo stanjem u pravosuđu. Ali ovo je upravo danas trenutak kada su izvršna, jednako tako i zakonodavna vlast pozvane i to pozvane po zakonu i po Ustavu, pomoći toj pravosudnoj vlasti da funkcionira na način kako je to potrebito našem građaninu, ali jednako tako i ono što nas čini pripadnicima, odnosno aspirantima ulaska u Europsku uniju. Da je obrazovanje sudaca, da je izobrazba pravosudnog kadra i popuna pravosudnih tijela neophodnim pravosudnim kadrom jednostavno uvjet condicio sine qua non svake reforme. Mi smo u proteklom mandatu donijeli čitav niz zakona koji će normativno rasteretiti pravosuđe, ali da bi zaista ti zakoni zaživjeli oni moraju imati materijalnu podlogu, moraju imati materijalnu podlogu, moraju imati materijalnu osnovu inače će ostati mrtvo slovo na papiru. Inače ćemo biti prisiljeni donositi zakon zato što se onaj drugi zakon ne izvršava, ne provodi. Prema tome ono što je bilo sada za očekivati to je da se ulože znatna sredstva, sredstva koja će omogućiti jednostavno tu efikasnost. Rasterećenje jer su svi ti zakoni doneseni, ali kažem ostat će zaista puko slovo na papiru koje će daljnje i dodatno blamirati pravosudnu vlast kao neefikasnu, a zato smo mi ovdje danas odgovorni, da joj osiguramo potrebna sredstva. Ali tomu nije tako, najbolje se vidi upravo da centru za edukaciju s pravosudnih dužnosnika evo koje tako rado želimo već sada nazvati pravosudna akademija koja ostaju ona inicijalna sredstva koja su bila odobrena prošle godine, na istoj razini. Dakle nemogućnost edukacije novih pravosudnih dužnosnika koji su se u međuvremenu imenovali, koje je potrebno imenovati. Dakle tih sredstava će nedostajati. Jednako tako nezamisliva je reforma bez informatizacije, za nju su znatno manja sredstva odobrena. Zatim obnova voznog parka. Pa nedopustivo je da sudac svojim vozilom ili sa vozilom odvjetnika ide na očevid. Prošle godine za to je bilo osigurano sedam milijuna kuna i to su bila nedostatna sredstava, ali smo ih osigurali u iznosu od 88. Nismo kupili vozilo u Ministarstvu pravosuđa već deset godina nego smo osiguravali upravo pravosudnim tijelima. Ove godine za to upola ima manje. Mi ovdje danas možemo špekulirati sa brojevima, 16% je više. Čak i da je tomu tako, a nije, to je nedostatno ukoliko govorimo i tvrdimo da nam je reforma pravosuđa prioritet. Pa ne možemo imati 100 prioriteta. Ako je to zaista prioritet onda tu treba uložiti jer ćemo od toga imati svi značajne koristi i jer ćemo vrlo brzo trebati manje ulagati, a koristi će biti višestruke. Tih famoznih 16% lako je demistificirati. Nešto sam već rekla u ispravku krivih navoda, dakle upravo pod Ministarstvo pravosuđa sada su došla ranije dva Vladina ureda, Ured za suradnju sa Haaškim sudom i dobro je čini mi se Vlada predvidjela tu nešto veća sredstva za suradnju s Haaškim sudom, očito ona zna zbog čega već sada. Međutim ta sredstva se pribrajaju, dakle ono što je prije bilo van ministarstva, sada se to upravo pribraja samom Ministarstvu pravosuđa i hvalimo se kako smo povećali sredstva. To su samo rashodi dva Vladina ureda, Ureda za suradnju sa Haaškim sudom i sa Sudom za ljudska prava u Strasbourgu. I još nešto jako važno. Još moda mi se čini da je jako važno, koliko nova vlast ima ne samo u ovom materijalnom smislu nego kakav je zaista njezin odnos naspram sudbene vlasti pa bih ja sada upitala ovdje da li je Vlada postupila onako kako je to bila dužna postupiti temeljem po Zakonu o sudovima, temeljem članka 99. stavka 2. da svaki puta kada se donosi proračun prethodno Vlada treba zatražiti mišljenje opće sjednice Vrhovnog suda. Da li ste to učinili? A ako niste onda je i to odgovor kako se odnosite naspram sudbene vlasti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik.
Uvažena kolegica uporno ponavlja da je Hrvatska demokratska zajednica prije izbora dala nerealna obećanja. Ja ne znam, ja čak vjerujem da je generator strah koji navodi na to. Hvala.
Ministar financija gospodin Šuker. Izvolite.
Pa nije dobro da na ovakvim pitanjima neke stvari ostanu nerazjašnjene, pa tako imamo i mišljenje opće sjednice Vrhovnog suda tako da ne bi ispalo da nismo to pribavili, to je od 27. veljače mišljenje opće sjednice Vrhovnog suda Republike Hrvatske o prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske. To je što se tiče mišljenja. No međutim, htio bih nešto reći ako govorimo o proračunu onda moramo znati da je prihodovna strana zadana veličina i da je nitko ne može slagat kako njemu paše nego se može kretati u određenim okvirima. No vrlo je interesantno da sa 270 milijuna prošle godine su se mogli napraviti svi poslovi, a ove godine sa 270 milijuna kuna više se ne može napraviti ništa. Evidentno je da u pravosuđe se nije ulagalo proteklih godina onoliko koliko se trebalo uložiti i to je sigurno. Zato je situacija u pravosuđu takova kakova je. No, vrlo je interesantno da ne bi htio sada ovdje prozivati niti nemam kao predlagatelj, ali netko tko je bio na čelu jednog pravosudnog tijela da tvrdi o tome da ovih 6,5 milijardi naslijeđenih obaveza su u redu. Ako je ovdje danas to definitivno demistificirano i ako je evidentno da su te obveze nastale, a da nisu mogle biti takove jer ih nije odobrio Hrvatski sabor onda je evidentno da nije potrošeno tih 6,5 milijardi unaprijed da bi vjerojatno danas i na poziciji Ministarstva pravosuđa iznos za modernizaciju pravosuđa bio sasvim drugačiji. Ali ja ponavljam, ovih 6,5 milijardi nije alibi, to je naša realnost i mi od nje ne možemo pobjeći. Ali je kažem vrlo interesantno da mi prelazimo lako preko kršenja propisa koje je donio ovaj Visoki dom.
Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Ingrid Marinović-Antičević.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodin ministar je rekao da ima mišljenje opće sjednice, ali ja sam upravo upozorila na to i mi trebam imati dokaz da li je Vlada zatražila mišljenje ili je opća sjednica samo inicijativno dostavila kada je vidjela, molim molim to je jako važno, ili su se oni morali truditi neznam na koji način i preko Interneta tražiti proračun, a vi uporno govorite o 86 milijuna duga, ma to je točno. Ali mi smo dobili 186 milijuna duga pa se nismo žalili na to i povećavali stalno proračun za pravosuđe. Nemojte se sada pozivati na tih 86 jer se mi nismo pozivali na 186 milijuna duga u pravosuđu.
Poštovani zastupnik Miroslav Korenika izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, članovi Vlade, sigurno je da proračun pokazuje politiku i prioritete svake Vlade ali mislim da treba napomenuti da ova Vlada za razliku od prošle ima izrazitu političku stabilnost u zemlji, ima zemlju koja nije u političkoj izolaciji, koja je dapače na najboljem putu da postane kandidat za članstvo u Europskoj uniji, da smo kandidati i nadajmo se da ćemo što je moguće prije ući u NATO. Imamo relativno razvijeno financijsko tržište, relativno dobar kreditni rejting, razvojne projekte, koji se provode, razvojne projekte koji su pripremljeni, isto tako imamo relativno likvidnu i solventnu državu, što u onom razdoblju 2000. godine na žalost nije tako. I upravo zbog toga moram izraziti svoje nezadovoljstvo sa određenim stavkama u proračunu i da krenem redom. Nećete mi zamjeriti ako se prvo osvrnem na ove lokalne probleme, odnosno Varaždinsku županiju. Prosto ne mogu razmjeti da je prošla Vlada potpisala sporazume, ugovore koje ova Vlada ne poštuje, pa ja pitam koji su razlozi da se za Varaždinsku bolnicu za koju postoji sporazum samo izdvaja 360 tisuća kuna da bi se završili projekti modernizacije kuhinje, već se sada radi projekt modernizacije ginekološkog odjela, treba se raditi na kirurgiji i od toga ništa. Već su ranije kolegice i kolege rekli da isto tako u mojoj izbornoj jedinici slična stvar sa bolnicom u Čakovcu, sa bolnicom u Zaboku. Ne mogu razumjeti koji su to istinski razlozi da se ne krene intenzivnije da Hrvatsko zagorje nakon niza godina dobije modernu bolnicu a ne da za svaki pregled, za sve ostalo moraju ići u Zagreb. Isto tako gospodarske zone koje su na području varaždinske županije polučile ipak dobre uspjehe, ima ih u nekoliko mogu reći 15-tak gradova i općina Varaždinske županije, one su dobar temelj za zapošljavanje i čini mi se i u tom smislu dat ću amandmane da se ipak takvi novci osiguraju u ovom proračunu. Isto tako ne mogu shvatiti da se napokon u Ministarstvu kulture, unatoč tome što su programi dati još u mjesecu lipnju ove godine, nisu izdvojili novci za sanaciju povijesne zgrade Varaždinske županije, građevine iz 17. stoljeća u koju intenzivno ulažu novce Varaždinska županija, proteklih godina, i Ministarstvo kulture, grad Varaždin nadam se da će od ove rente za spomenike kulture i ja bih molio ako budem mogao dobiti u završnoj riječi predstavnika predlagatelja da se osvrne koji su razlozi da tih novaca nema. Radi se i o zračnoj luci u Varaždinu za koju je potrebno nastaviti davanje i plaćanje novca za otkup zemljišta, možda su razlozi zbog toga što je prošle 2003. godine došlo do toga, u vrijeme kada je varaždinski gradonačelnik bio direktor te zračne luke, a jedna njegova djelatnica iz stranke otuđila 200 tisuća kuna, možda se traži rasčišćavanje tih odnosa da se daju novci za otkup zemljišta ali čini mi se da nema svrhe da zbog nečasnih djela pojedinaca jednostavno se takav značajan projekt za grad Varaždin i Varaždinsku županiju ne nastavi izvoditi. Ne mogu razmjeti niti da za područje cijele Varaždinske županije u program Vlade ili ovaj proračun nije ušla ni jedna izgradnja školske sportske dvorane. Varaždinska županija je zajedno sa gradom naprimjer Ludbregom osigurala jedan dio sredstava iz vlastitih izvornih prihoda jedan dio iz decentraliziranih sredstava, međutim, jasno je da bez pomoći središnje države ni to se neće moći napraviti, ne shvaćam ni zašto ako se Arboretum u Trstenom obnavlja ili pomaže državnim novcima, zašto se to i koji su razlozi da se to ne može napraviti i za Arboretom ... u Vinici kod Varaždina. Posebna priča je srednja medicinska škola u Varaždinu. Prošla Vlada je vratila, odnosno dala je na korištenje Varaždinskoj županiji zgradu bivšeg 6. zbornog područja koja bi se trebala koristiti za obnovu, odnosno da se popravi mogućnost kvalitete i mogućnost izvođenja nastave u medicinskoj školi u Varaždinu. Na žalost, unatoč tome što se tražilo od Ministarstva prosvjete nije niti jedna kuna predviđena u proračunu za to a trebalo bi već za sljedeću školsku godinu osigurati novce uz sredstva Varaždinske županije da konačno ta medicinska škola radi u odgovarajućim uvjetima, na taj način se stječu uvjeti da se i sestrama... koje su prošle godine proslavile 350 godina dolaska u Varaždin osigura i povrat imovine njihovog bivšeg samostana. Znači ovo su samo neki od razloga zbog kojih ja sasvim sigurno na lokalnoj razini ne mogu podržati ovaj proračun, isto tako smanjena su sredstva kako za regionalni razvoj tako i za Fond za razvoj i zapošljavanje i upravo su sredstva Varaždinskoj županiji na žalost ponovno skresana. Posebno na državnoj razini na što ću upozoriti to su sredstva koja su namijenjena za razvoj Hrvatskoj željeznica. Vjerojatno ćemo sljedećeg tjedna razgovarati ovdje raspravljati o Zakonu o željeznicama, međutim, ukazujem na to da značajni koridori prolaze kroz Hrvatsku. To su koridoci 5C i 5B koji povezuju srednju Europu sa našim lukama u Rijeci i Pločama. To je koridor 10 koji povezuje zapadnu Europu sa istokom i sasvim sigurno da Hrvatske željeznice u situaciji koju su imali za vrijeme rata, kada su devastirane, kada su ostale bez vagona, bez lokomotiva, dobar dio infrastrukture je na žalost u lošem stanju prosto mi je nezamislivo da se na bilo koji način usporava razvoj Hrvatskih željeznica. Nemojmo zaboraviti da ulaganjem u Hrvatske željeznice posebno u infrastrukturu ali i u vagone koji su neophodni za rad Hrvatskih željeznica dajemo mogućnost Hrvatskim željeznicama i zaposlenima u njima da mogu raditi. Nemojmo zaboraviti da lošiji rad Hrvatskih željeznica je upravo zbog toga što nemaju čime raditi. Na taj način ja se bojim da usporavanjem razvoja Hrvatskih željeznica i uzimanjem novaca u ovom proračunu može doći u relativno kratkom vremenu do ukidanja ili da ostanemo bez radnih mjesta u Zagrebu, Varaždinu, Bjelovaru, Slavonskom brodu, Vinkovcima, Čakovcu, nemojmo zaboraviti evo kolega Pavlic ja mu zahvaljujem da se prvi niskopodni vagon za prijevoz kamiona radi upravo u Čakovcu. Upravo je problem u tome što sve Europske zemlje nastoje jedan dio svojih prometnih tokove posebno teških kamiona usmjeriti na željeznice. MI to sada nemamo sa čime. Na ovaj način ne samo da ćemo ostati bez novih prihoda za Hrvatske željeznice nego ćemo ostati bojim se i bez radnih mjesta i mogu samo postaviti retoričko pitanje, priprema li to netko da Hrvatske željeznice jeftino nekome proda, da budu sluge nekome umjsto da rade ravnopravno na hrvatskom tržištu pa da se prošire u Bosnu i Hercegovinu i susjedne države. Već je kolegica Antičević rekla o tome koji su problemi u pravosuđu, ja ću postaviti problem i upravo mislim suprotno, imam mišljenje suprotno od nekih koji su govorili o Ministarstvu obrane. 500 milijuna kuna manje u proračunu za Ministarstvo obrane bojim se da će biti dostatni samo za plaće, ne samo trenutno zaposlenih nego onih koji su u reformi zbrinuti na bilo koji način i da neće biti dovoljno novaca da moderniziramo naoružanje i da moderniziramo cjelokupnu Hrvatsku vojsku. Pričamo o tome da trebamo ući u NATO i to je sasvim sigurno pohvalno, to je težnja svih nas, međutim, za ispuniti NATO standarde znači imati moderniju, kvalitetniju pa i profesionalnu vojsku. Čini mi se s obzirom na razdoblje u kojem se proračun radio kolega Čehok kojeg na žalost nema ovdje je govorio da bi proračun trebao biti korizmeni, meni se čini da ovdje konačno padaju maske i da one jamstvene kartice jednostavno više ne igraju da je proračun više, s obzirom da je donešen karnevalski jer nema baš previše ispunjenja obećanja. Hvala lijepo.
Ministar Šuker izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pa mislim da bi trebalo pročitati zapisnik Svjetske banke, misije iz ožujka 2002. godine kad je dakle još mandat bivše Vlade itekako debelo trajao jer to je vjerojatno jedno neutralno mišljenje koje će demistificirati i neke stvari oko Hrvatskih željeznica. A taj zapisnik u svojoj točci 27. kaže, citiram: “Jako su problematične planirane visoke investicije od oko 10 milijardi tijekom sljedećih 5 godina. Da bi se proveo program kapitalnih troškova u iznosu od 2,2 milijarde kuna u 2002. godini Hrvatska željeznica se planiraju zadužiti za 1,7 milijardi kuna. Tako visoke investicije isto tako uzrokovati će brz porast otplate duga, ne samo za Hrvatske željeznice nego i za Vladu Republike Hrvatske. Udio Hrvatskih željeznica u otplati ukupnog duga povećati će se sa 26 milijuna kuna u 2001. na 149 milijuna kuna u 2002., a iznosit će od 250 do 400 milijuna kuna godišnje u razdobljima od 2003. do 2006. Pokazatelji pokrića otplate duga u 2002. pogoršat će se na negativnih 0,6% prema planiranih 1,3. Vladine subvencije za otplatu duga povećat će se za 254 milijuna kuna, sa 254 milijuna kuna na 334 milijuna kuna u 2002. godini i nadalje 460 do 660 milijuna kuna godišnje od 2003. do 2006. To će dovesti financijsku situaciju HŽ-a u krizu s gotovinom s kojom se neće moći upravljati. U 2002. godini Hrvatske željeznice predviđaju gotovinski gubitak od 1,1 milijarde kuna ako taj program investicija neće biti poduprt dodatnim sredstvima za usluge u javnom prijevozu ili većim vladinim subvencijama za održavanje infrastrukture i ulaganja. Misija je zatražila da se plan investicija razloži po prioritetima i da se rastegne tako da se eliminiraju predviđeni gubici od 1,1 milijarde kuna te da se pokazatelj pokrića otplate duga poravna barem na 1.” Dakle to je mišljenje misije Svjetske banke iz ožujka 2002. godine. Vrlo interesantno neko neutralno mišljenje, ali mišljenje koje ova Vlada nije uvažila. A sad opet oko toga što je izvršeno u 2003., koliko je planirano u 2004.? Dakle za Hrvatske željeznice u 2003. je bilo dovoljno milijardu 240 milijuna, ali vrlo interesantno, toliko je izvršeno u 2003. godini, ali vrlo interesantno da povećanje sa milijardu i 240 milijuna na milijardu i 574 milijuna i 582 tisuće kuna u 2004. neće biti dovoljno, a to je naprosto fascinantno. 300 i još nešto milijuna više sredstava neće biti dovoljno. 300 milijuna manje sredstava u prethodnoj godini je bilo dovoljno. Mislim to je stvarno vrlo čudna matematika. Mislim da kad govorimo o HŽ-u s obzirom na veliki broj uposlenika mislim da ne smijemo paušalno donositi ocjene i paušalno govoriti.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Miroslav Korenika. Izvolite.
Upravo ovime što je gospodin ministar pokazao da hrvatska Vlada ovoga časa uistinu ne zna što bi sa Hrvatskim željeznicama jer nemojte zaboraviti da je poslovanjem Hrvatskih željeznica ...
Kolega dajte ispravite navod molim vas.
... Upravo krećem prema tome gospodine predsjedniče. Upravo, trebalo je manje novaca u prošloj godini upravo zbog toga što je i ulaganjem u Hrvatske željeznice prepolovljen gubitak u odnosu na ranije godine. Prema tome gospodine ministre ne možete reći da ulaganjem u infrastrukturu, ulaganjem u modernizaciju nećemo imati bolje efekte rada Hrvatskih željeznica osim ako kao što se meni čini nije vam cilj prodati Hrvatske željeznice da drugi uđu i budu operatori na njima.
Ministar Šuker je citirao izvješće misije Svjetske banke iz 2002. godine. Vi se javljate za ispravak netočnog navoda. Izvolite ministre.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, neugodno mi je što se javljam drugi put međutim ovako bez argumenata optužiti da netko želi nešto prodati mislim da je u najmanju ruku neozbiljno i ponavljam: gospodine Korenika budite svjesni da iz ovih vaših riječi stoji toliko i toliko tisuća zaposlenih radnika HŽ-a čija sudbina ne može biti u ovakvoj politikantskoj priči kako ste vi ovdje ponudili ovom Saboru. Dakle na temelju čega ste vi zaključili da netko želi prodati Hrvatske željeznice od ove Vlade? Na temelju kojeg argumenta? Na temelju toga što se ove godine ulaže 300 milijuna više nego što se ulagalo prošle godine? Ili na temelju toga što je dio radova prošle Vlade koji je izvršen u prošloj godini će biti tragom dobrih navika plaćen u 2004. godini?
Poštovani zastupnik Damir Špančić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre i ostali članovi Vlade koji su nazočni ovdje, poštovane kolege i kolegice. Ja sam novi zastupnik u ovom Saboru i sigurno da ću govoriti o području s kojeg i dolazim, a to su područja ratom postradala. Prije svega to se odnosi i na Pakrac i Lipik i osvrnut ću se sigurno kao što je i tema Državni proračun za ovu godinu. Dozvolite mi da naglasim, valjda je već bezbroj puta bilo govora i o ratom postradalim područjima da su Pakrac i Lipik, Pakrac sa 325 milijuna EUR-a i Lipik sa 305 milijuna EUR-a direktnih šteta sigurno bili jedan veliki problem u razvoju tih, tih krajeva i normalno razvoj najvećeg problema i jednog i drugog kraja, a to su i samim time i zona od posebne državne skrbi dakle razrušeno, razrušenost gospodarstva. Dakle problem gospodarstva nisu loša gospodarska politika nego razrušenost. Mi smo iz zona od posebne državne skrbi i prema najavama naše aktualne Vlade preći ćemo u zonu od posebnog državnog interesa što mi na tim zonama posebno pozdravljamo i sigurno da ćemo ukoliko i Vlada nastavi ovakvu politiku koja je započela prema tim područjima zdušno i podržavati rad ove Vlade. No postoje i ostale stvari kojima bih ja želio ovdje reći nekoliko rečenica. Dakle ovdje kao novi zastupnik Hrvatske demokratske zajednice, a ima nas dosta mladih i dakle novih zastupnika čuli smo i o ovim dugovima koji su naslijeđeni. Ne želim se upuštati u tu raspravu upravo iz ovih razloga jer nismo bili ni u prošlom sazivu niti ne želim voditi raspravu u tom području, ali može samo primjer da možda nije bilo takvih obveza koje su prebačene u ovu godinu sigurno da bi bilo više i sredstava za zone iz posebne državne skrbi. No ja vjerujem da će se i ta situacija bitno promijeniti i popraviti i da će već 2005. godina biti presudna godina. Zato mi na područjima iz posebne državne skrbi smo kao i do sada strpljivi i vjerujemo da će poslije ovih velikih zahvata, a prije svega to se odnosi na izgradnju autocesta, na, možemo reći završetak obnove stambenih objekata, možemo očekivati dakle konačni naglasak na obnovi gospodarstva i na rješavanje jednog velikog problema za razvoj gospodarstva, a to je deminiranje. Znamo da je nešto i prethodna Vlada, ali isto tako i ova Vlada imala i sredstva koja su dolazila iz Europske investicijske banke, Europske banke za obnovu i razvoj, Banke Vijeća Europe, a mi na tim područjima smo imali i dobru potporu iz međunarodnih organizacija. Prije svega to se odnosi na Europsku komisiju i USA. I moram naglasiti jednu stvar, a to je dakle toj pomoći je prethodila i dobra politička situacija na tim područjima što znači da mi gradonačelnici, evo ja sam već treći mandat odnosno završio sam treći mandat, smo provodili i politiku Vlada, bez obzira koja je bila u Zagrebu dakle štitili smo i državne interese. Provodili smo državne interese na tom području kako bismo mogli participirati ovim donatorskim sredstvima. Na kongresu u Beču u obnovi, o investicijama u infrastrukturi i u, za centralnu i jugoistočnu Europu na kojem je bio još dvoje kolega iz ovoga Sabora je jasno rečeno da će moći i gradovi i općine i regije pojedine u Hrvatskoj kandidirati za ove međunarodne bankarske institucije. Normalno uz određena jamstva, ali čak i u suglasnosti Hrvatske vlade, što znači da je i vanjska politika nova vanjska politika jasno se odredila prema Hrvatskoj, i daje potporu na putu za ulazak u Europsku uniju. Dozvolite mi da kažem nešto možda i o Ministarstvu financija, ovdje gospodin Šuker ministar naglasio nekoliko puta i mi to pozdravljamo, u svakom slučaju dakle, to su ta dopunska sredstva koja su nam pojašnjena i sigurno da je to bolja varijanta od one prethodne varijante, jer kontaktirajući prošle godine sa mnogim kolegama, gradonačelnicima iz zona od posebne državne skrbi čuo sam da su tijekom lipnja, srpnja, kolovoza uglavnom ti proračunu bili blokirani, zbog brzog i kratkog povrata poreza, no sada je situacija kud i kamo bolja. Znamo da nam država preuzima obvezu, a da ćemo mi ubirati dohodak porez na dohodak onakav kako budemo radili. Dakle, naglašavam ovdje, svi smo mi dakle i u zonama od posebne državne skrbi prelazimo i ovom odlukom Vlade, prelazimo u zonu od posebnog državnog interesa, gdje ćemo ući u jednu konkurenciju, tržišnu trku, dakle neće biti gradnačelnici, poglavarstva uspavana, nego će predlagati kvalitetne programe Hrvatskoj vladi kroz programe koje će nuditi kao što je ponuđeno i u ovome proračunu ove godine. i dozvolite mi možda samo da spomenem nekoliko, to je prije svega Ministarstvo poljoprivrede, Fond za regionalni razvoj, Fond za zapošljavanje u Ministarstvu za graditeljstvo i zaštitu okoliša kroz dotacije za izrade … detaljnih urbaničkih planova i ostale dokumentacije, Hrvatskih voda i da ih sad sve ne nabrajam. Sigurno da ćemo mi gradovi iz tih zona kandidirati i ja vjerujem da će Hrvatska vlada imati i razumijevanja, ali temeljem tek predloženih projekata i programa i dodjeljivati ta sredstva. Dakle, svi moramo biti na tržištu ideja, planova rada, rezultata rada, ali isto tako i izbornih rezultata. i zato prijedlog ovoj Vladi da u proračun za 2005. godinu treba povećati, dakle sredstva u određenom iznosu, za ovu namjenu za zone posebne državne skrbi, ali sa jednim velikim naglaskom na kvalitetne programe koji će ići ka otvaranju novih radnih mjesta kao jedinom još velikom problemu tih zona, s obzirom da su u dobrom dijelu obnovljeni i stambeni objekti, komunalna infrastruktura, pa čak u dobrom dijelu i kapitalni objekti. Jer znamo da je obnova krenula intenzivno od 1995. godine. Posebna pomoć je išla prema, bi bila u tim područjima prema dobroj i kvalitetnoj konsolidaciji i kvalitetnim privatizacijama uništenih poduzeća. Dozvolite mi samo dva primjera ovdje, to se radi o drvnoj industriji Papuk Pakrac i o zdravno rekreacionom centru Lipik, gdje su glavni teret, dakle one obveze koje su bile, nastale temeljem duga mirovinskih i zdravstvenih fondova. Ino ulagači su dolazili, međutim, oni nisu htjeli ulagati dok se država ne bi riješila tih svojih potraživanja. i zato predlažem, a da se ukoliko je to moguće i u ovom mandatu u ovoj godini, idućoj godini krene i u riješavanje tog problema, jer postoje zaista zainteresirani i međunarodno ulagači u ova naša područja. Posebno želim izraziti zadovoljstvo vezano za brži razvoj u Slavoniji kroz projekt nadvodnjavanja kao osnovnog preduvjeta bržeg, sigurnijeg i kvalitetnijeg razvoja poljoprivrede. Upravo u Slavoniji postoji veliki broj jedinica lokalne uprave koji ulaze u zone od posebnog državnog interesa. U okviru još bržeg razvoja i dobrog plana razvoja poljoprivrede, treba za 2005. godinu predvidjeti povećanje sredstava za deminiranje koje može usporiti realizaciju kao što sam rekao dobrog programa Ministarstva poljoprivrede, što ipak osnovni motor i razvoj Slavonije. Ako u tome uspijemo, onda ćemo zaista s ponosom moći reći, da smo uspjeli rezultate rada zelene i plave Hrvatske pretvoriti u povećanje životnog standarda stanovnika Hrvatske. S obzirom da dolazim iz zone od posebne državne skrbi za sada nadam se interesa uskoro, posebno želim izraziti zadovoljstvo radom i planovima koji su iskazani u Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, iz razloga što na našim područjima je veliki broj branitelja i stradalnika Domovinskog rata, koji žive u tim teškim uvjetima. Novi rad Ministarstva sigurno će osjetiti branitelji i njihove obitelji. i želimo poručiti potpredsjednici Vlade i ministrici resornog Ministarstva, da samo nastavi sa započetim programima i projektima koje su direktno, koji su direktno ugrađeni u proračunske stavke i Hrvatske, državnog proračuna, a samim time i resornog ministarstva. Posebno me raduje, jer je došlo do određenog odljeva profesora, ulaganje u znanost i obrazovanje. A isto tako, s obzirom da imamo veliku dobru suradnju sa međunarodnim organizacijama povećanje sredstava za europske integracije koje će još sigurno ubrzati ulazak Hrvatske u Europsku uniju. i na kraju, 2004. godina jedna godina koja je sigurno jedan prelazni period u to smo sigurni, o tome stalno slušamo. I ja sam siguran da će 2005. u okviru 4-godišnjeg mandata ove Vlade biti godina u kojoj će početi definitivno riješavanje naših problema, kako bi Vlada u ovom mandatu i završila u potpunosti obnovu ratom postradalih područja. Hvala.
Hvala lijepa kolega Špančić. Sljedeća je kolegica Milanka Opačić. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici. Ja ću odmah krenuti u ono što je meni najbitnije ili bitno u ovome proračunu, a to je, to su sredstva koja su u ovom proračunu izdvojena za prevenciju, odnosno za uklanjanje nasilja među djecom i nad djecom. Naime, jučer je usvojen program Vlade Republike Hrvatske za prevenciju poremećaja u ponašanju djece i mladih, može se reći da je taj program dobar prvi korak u riješavanju nasilja među djecom. Međutim, ništa od toga programa neće biti zbog toga što za njega nisu osigurana dovoljna sredstva, ili bolje rečeno nisu osigurana sredstva za zapošljavanje stručnih osoba koji bi se takvim programima trebali baviti. Govori se do sada samo o zapošljavanju u jednom malu segmentu, a to su domovi za djecu s poremećajima u ponašanju, sasvim sigurno da je potrebno dakle, u takvim domovima zaposliti osobe koje se bave zaštitom mentalnog zdravlja djece. Međutim, to je samo jedan mali segment i neće se bitn dakle, stvari promijeniti u Republici Hrvatskoj ukoliko se samo ostane na tome, a nažalost, u ovom proračunu to tako se može i dokazati. Naime, u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa postoji jedna stavka koja nosi naziv prevencija nasilja u školama, gdje je ni manje ni više nego milijardu i 400 milijuna tisuća kuna raspoređeno na službena putovanja, uredski materijal, reprezentaciju i intelektualne usluge. Doista je zanimljivo, i bilo bi zanimljivo čuti na koji način će se prevenirat nasilje u školama ukoliko se novci troše na ispijanje kava, putovanje i uredski materijal? Dakle, pod ovom stavkom nema nikakvog zapošljavanja stručnjaka mentalnog zdravlja. Čak štoviše iz ovog proračuna izbrisana je jedna stavka koja je prošle godine bila u državnom proračunu, a ta se stavka, ta je stavka nosila naziv, ekipiranje timova stručnih suradnika za koje je u prošlom proračunu bilo izdvojeno 10 milijuna kuna za osnovno školstvo i 7 milijuna kuna za srednje školstvo. Mi smo naime, 2000. godine kada smo preuzeli dakle, vlast u Republici Hrvatskoj, našli jednu dosta teško naslijeđeno stanje što se tiče osnovnih i srednjih škola, gdje je naprosto bilo vrlo malo stručnjaka mentalnog zdravlja, pa smo tako imali situaciju da smo imali 127 osnovnih škola u kojima nismo imali niti jednog stručnjaka mentalnog zdravlja i 58 srednjih škola isto tako bez ijednog stručnjaka mentalnog zdravlja. U prošloj godini dakle zahvaljujući ovim sredstvima zaposleno je 185 stručnih suradnika u osnovnim i srednjim školama što je prvi korak ali apsolutno nedostatno za ovu količinu nasilja i ovu količinu problema koju imamo u osnovnim i srednjim školama koje su jednim djelom i zahvaljujući svemu onome što je Republika Hrvatska prošla proteklih 14 godina ali i zbog mnogih drugih stvari, prvenstveno i zbog toga što smo 1996. godine doslovno pomeli stručnjake mentalnog zdravlja iz zdravstvenog sustava ali i sustava obrazovanja. I sada se nakon niza godina bez prisustva stručnjaka u osnovnim i srednjim školama pojavljuje velika lavina nasilja među djecom. Dakle, zapošljavanje stručnjaka je prvi korak, međutim drugi korak je edukacija tih ljudi jer svi ti ljudi koji tamo rade traže vrlo dobru i kvalitetu edukaciju za rad sa djecom koja su nasilnici. I treba još nešto reći. Dakle, u ovoj zemlji će biti potrebno ukoliko se želimo sustavno baviti problemom nasilja među djecom i uopće nasilja dakle u obitelji trebat će poraditi na tome da se malo sustav drugačije postavi a to je da se educiraju svi oni koji rade sa djecom, dakle od liječnika, od dječjih psihijatara, od psihologa koji temeljno dakle završe obrazovanje da se bave tim problemima međutim onaj tko nije nikada vidio zlostavljano dijete teško da će moći adekvatno raditi sa tom djecom. Prema tome, svima koji se zaposle u sustavu potrebna je dobra i kvalitetna edukacija da bi mogli raditi sa djecom a to naravno zahtijeva i ogromna sredstva iz proračuna koje u ovom proračunu ne vidim jer se ta sredstva evo ovako velika troše na službena putovanja, uredski materijal i reprezentaciju. Isto tako, u ovom proračunu se ne vidi hoće li Ministarstvo zdravstva nastaviti sa reformom zdravstva unutar kojeg je predviđeno i otvaranje centara za zaštitu mentalnog zdravlja. Naime, treba reći da u zdravstvenom sustavu danas funkcionira svega dvadesetak kliničkih psihologa što je apsolutno nedostatno i mislim da je to nešto na čemu se u sustavu zdravstva treba poraditi. Isto tako, u sustavu zdravstva nema stavke iz koje se vidi da će se niti dakle nastaviti sa otvaranjem centara za zaštitu mentalnog zdravlja niti da će doći to zapošljavanje dakle stručnjaka tipa dakle kliničkih psihologa u sustavu zdravstva kako bi se mogli baviti sa djecom i negdje prekinuti taj pakleni krug nasilja. Dakle, jedno je prevencija. Prevencijom možemo utjecati na jedan broj djece, međutim potrebni su stručnjaci koji će negdje taj pakleni krug i prekinuti a to dakle mogu obaviti samo oni koji su za to educirani. Htjela bih još reći da mi je drago što u ovom proračunu se ipak pokazalo da će Vlada HDZ-a prihvatiti zakon Kluba SDP-a o formiranju državnog fonda za alimentaciju ili bolje rečeno po hrvatski za privremeno uzdržavanje djece jer je za takav jedan fond predviđeno 20 milijuna kuna. Mi mislimo da bi se mogla naći još neka dodatna sredstva zbog toga što bi taj fond trebao isplaćivati i prije dakle naknade za uzdržavanje, ne dakle od 10. mjeseca, može ga početi isplaćivati od 7. mjeseca jer je evidentno da u ovom proračunu postoje neka sredstva koja se troše doista nepotrebno. Naime, izdaci za službena putovanja su u odnosu na prošlu godinu veći 18,5%, intelektualne usluge 51%, ostale usluge 42%, nespomenuti rashodi 145% i izdaci za reprezentaciju 13%, dakle prostora ima i može se dakle još naći sredstava kako bi se preraspodjelili u ovaj fond za naknadu za privremeno uzdržavanje djece kako bi počeo dakle što prije funkcionirati i brinuti o djeci za koju nažalost ne brinu neodgovorni roditelji ali isto tako treba reći da će se taj fond i naplatiti, dakle da taj fond neće trebati tako velika sredstva iz državnog proračuna ukoliko država bude upotrijebila sve svoje mehanizme vrlo dobro će naplatiti i vratiti sva sredstva dakle u taj fond. I na kraju bih htjela reći da je evo žao mi je što ovdje nema ministrice Kosor koja je proteklih nekoliko godina neprestano upozoravala na povećana sredstva za Direkciju za korištenje službenim zrakoplovom. Ove godine ste isto tako vi u vašoj Vladi povećali u odnosu na prošlu godinu ni manje ni više nego 3 milijuna i 700 tisuća kuna. Dakle, ja sam napisala jedan amandman u kojem sam ta sredstva preraspodjelila za domove za nezbrinutu djecu ne sumnjajući u principijelnost i poštenje i doista iskrenu brigu gospođe Kosor za djecu i ja se nadam i vjerujem da će ona uložiti sav svoj autoritet u Vladi da se ovaj amandman prihvati i da ova povećana sredstva za Direkciju za službeni zrakoplov se preusmjere na one kojima to sasvim sigurno puno više treba nego evo Direkciji za službeni zrakoplov. I na kraju bih samo htjela još nešto reći završno a to je da nažalost ovaj proračun neće donijeti nikakvih velikih pomaka za hrvatsku obitelj zbog toga što ono što je temeljno da hrvatska obitelj dobro živi, ono što je temelj da u Hrvatskoj bude puno više djece nego što je danas a to je prvenstveno siguran posao, plaća koju ćete dobiti svaki mjesec za određeni posao. Nažalost, ovaj proračun ne pokazuje veliku ambiciju za razvoj, ovaj proračun pokazuje 18,7 odnosno 3% smanjenja sredstva za Fond za razvoj i zapošljavanje što znači da u ovom proračunu se ne vidi politika ove Vlade da se želi doista uhvatiti u koštac sa rješavanjem velikog broja nezaposlenih a dakle samo siguran posao, zaposlenost oba roditelja je jedino što garantira dobar i kvalitetan život hrvatske obitelji.
Hvala lijepo. U ime predlagatelja uvijek ima pravo na riječ državni tajnik Nevio Šetić.
Zahvaljujem, gospođo potpredsjednice. Uvažena gospođo zastupnice, gospodo zastupnici! Pa želio bih ovdje nešto obrazložiti jer je gospođa zastupnica izrazila da prevencija nasilja u školama osobito ali općenito nasilja u društvu da su smanjena sredstva. Ja vas želim uvjeriti da to tako nije a podsjetit ću vas da je upravo pred nekoliko dana Vlada donijela jedan program mjera koji joj predstavlja jedan strateški interdisciplinarni model i način suzbijanje ove pošasti koje možemo reći koja je jako nekako i pojačana u zadnje vrijeme. I zato vam želim reći da prije svega te stavke nije moguće naći samo u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa već je to i unutar Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi, MUP-a. U njemu je, u tom programu 14 kratkoročnih mjera i 40 dugoročnih mjera. Prema tome, itekako smo vrlo brzo reagirali a želim vas još upozoriti i danas više neću to ponavljati. Nisu smanjena sredstva jer imamo i takvih predviđenih sredstava, u osnovnom i srednjem školstvu imamo 20 milijuna rezerviranih novaca za eventualne programe koje mogu dolaziti i kroz godinu se javljati. Jedan dio možemo i na to potrošiti. Zahvaljujem.
Za ispravak netočnog navoda javila se kolegica Milanka Opačić. Izvolite!
Pa moram ispraviti netočan navod gospodina Šetića koji kaže da nisu smanjena sredstva. Kolega Šetić, smanjena su sredstva zbog toga što ste vi potpuno izbrisali dvije stavke koje su dakle glasile "Ekipiranje timova stručnih suradnika". Nemate stavku u osnovnom i srednjem obrazovanju na kojima možete financirati novo zapošljavanje stručnjaka mentalnog zdravlja.
Državni tajnik. Izvolite, možete! Nije uobičajeno, ali možete.
Meni je žao, uvažena zastupnice, zato jer upravo drugačijim rješavanjem istog problema za koje nisu ranije mjere dale dovoljno rezultata sada sam vam objasnio na koji način moći će se poboljšati ova situacija. U svakom slučaju želim reći i to javno pred javništću da to nije lagana zadaća. Niti je smatramo da u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa može ... [[Govornik se ne razumije.]] da je to jedno interdisciplinarno moguće a vjerujem i svi mi skupa da bi mogli poboljšati. Ali eto, još jednom uvjeravam vas što se tiče sredstava njih će biti dovoljno samo treba naći sve modele.
Hvala lijepo. Idemo dalje sa raspravom. Kolegica Katarina Fuček, izvolite.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici. Želim se uključiti možda na jedan kraći način u ovoj raspravi kako bih podržala prijedlog proračuna i ponovila možda rečenicu koju su već i mnogi rekli da je proračun svake Vlade najvažniji dokument države, odnosno najvažniji zakon kojeg donosi ovaj Sabor. A želim istaći da je ovaj proračun donjet, odnosno predložen Saboru pod posebnim uvjetima s obzirom na rokove u kojima je spreman i s obzirom da ipak nije cjeloviti proračun jedne Vlade u kojemu bi se mogla ogledati cijela politika preko programa i vizija koje su ovdje iznjete kao nedostatak. I mislim da će sve ono što sada nije sadržano, sigurno biti predloženo u jednom cjelovitom programu, cijelovitom prijedlogu koji će ova Vlada imati prilike predložiti i onda će se moći možda konkretnije ocjeniti ima li ova Vlada viziju ili nema ovu viziju. Ali isto tako želim reći da je predloženi pod specifičnim odnonsno osobitim gospodarskim uvjetima sa trendovima koji su sigurno negativni pokazatelji o čemu je govorio i predsjednik Sanader, a o čemu je govorio također ministar financija. Znači pad gospodarske aktivnosti, odnosno posebno pad industrije, proizvodnosti, pad trgovine. A ovo je posebno bitno da je rastući trend pada trgovine koji je posebno utjecao na sliku, odnosno na rast BGP-a, i tako možda stvorio i nekakvu krivu sluku o kojoj sada moramo raspravljati. Ovo je prijedlog realnog proračuna i u tom smislu sve pohvale Vladi što je postigla jedan uravnoteženi proračun između razvojne i socijalne komponente što nije lako ni jednostavno. I sigurno da tu razvojnu komponentu ne možemo gledati samo u onoj troškovnoj strani koliko je tko dobio i koliko će od toga imati mogućnosti potrošiti u određenoj svojoj djelatnosti odnosno u određenom području, mada je stvarno veliki interes od sviju struktura društva jer su sve zainteresirane za proračun, budući od njih zavisi njihova razvojna djelatnost, odnosno njihova budućnost. Nego trebamo gledati kako su se ta sredstva, kako će se ta sredstva utrošiti. Znači nije razvojna komponenta koliko ćemo dobiti nego i kako ćemo to potrošiti. Što znači i povećanje efikasnosti povećanja sustava državne države. Što uključuje sve državne resore od svih ministarstava, pa isto tako i onih iz života koji će imati neposredni utjecaj. Mislim da je to jedna, jedan drukčiji pogled na korištenje državnih sredstava i da u tom smislu moramo također voditi posebno računa i dati posebnu pozornost upravo tome koliko smo racionalni, koliko smo efikasni, koliko i sa onim što imamo i koliko to što imamo možemo utrošiti na prave stvari. To je ona vizija da li vidimo ono što trebamo vidjeti ili čekamo da nam to drugi kažu. Sigurno da se brži rast i razvoj može postići sa puno gospodarskih elemenata ali ja ću ih smanjiti na svega dva najbitnija, to je sigurno smanjenje udjela javne potrošnje u BGP-u i podizanjem konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Upravo u toj konkurentnosti leži i cijela priča naše uspješnosti i našeg priključenja Europskoj uniji. Da li ćemo postići razinu konkurentnosti koja će se moći uključiti u te tržišne i gospodarske uvjete koji su svakako nemilosrdni. Normalno da će povećanje izvoza i smanjenje zaduživanja biti jedna od glavnih karakteristika ove Vlade, programa ove Vlade koja će raditi na tom prijedlogu podizanja konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Želim ovdje reći nekoliko bitnih stvari o onome što je izazvalo veliku pozornost a to je dug, zaduživanje ili javni dug države koji svakako čini zaduživanje proračuna, izvanproračunskih fondova i lokalne samouprave. Mislim da se o tome javnom dugu mora voditi posebna pozornost jer je on problem i ove Vlade pogotovo što je dobila u, pogotovo što je dobila veliku obvezu u prenesenim zaduživanja koja su također u sastavu toga javnog duga. Podržavam izjavu ministra financija koji je rekao da će učiniti financije transparentnim, da će omogućiti racionalnije trošenje sredstava iz Ministarstva financija, odnsono državnih sredstava, odnosno proračunskog novca, odnosno proračunskog novca ili sredstava poreznih obveznika. To je svakako za pozdraviti. I u tom smislu određena stručna javnost već je i raspravljala da bi se s obzirom na veliki problem zaduživanja i sigurno nekakvih mogućnosti sređivanja te situacije i dobrog planiranja moglo možda i zakonodavno riješiti i postaviti određene kriterije odnosno mjerila ili uvjete pod kojima se može zadužiti i koji bi ujedno regulirali i pratili taj dug pa isto tako i rizike koji taj dug donose. Želim ovdje reći i nekoliko stvari, odnosno nekoliko razmišljanja o jamstvima koja su neizravno također dio javnog duga. A upravo su obilježila mandat prethodne Vlade, jer nisu bila jamstva poticanja investicija, nego su bila jamstva sanacijskih intervencija u gospodarstvo što svakako nije nikakav projekt koji se može reći da nosi novu viziju, da je to pogled u budućnost, to je gašenje vatre. I to možemo vidjeti u troškovima koji dolaze sada kao aktivirana jamstva. Pa možemo vidjeti da ne spominjem tvrtke, ali već su ih i drugi spominjali u "Viktoru Lencu", možemo vidjeti i u Riječkoj banci itd. Ako, evo, moram se osvrnuti i na izlaganje gospodina Čačića, koji je rekao da su oni podnjeli, tj. on kao dio bivše Vlade obveze na svojim leđima i kredite a da će ova Vlada otvarati ceste. Nije problem napraviti cestu ako se ima novca. Problem je i potrebno je po toj cesti dovesti investicije i po toj cesti dovesti turiste, onda je to isplativa cesta. A upravo ova Vlada će pokazati da to može. Želim još samo još na kraju reći da su vrlo pregledno iznijeti ciljevi ovog proračuna vrlo ambiciozni i vrlo realni. Znači, postići makroekonomsku stabilnost, odnosno fiskalnu konsolidaciju kroz smanjenje proračunskog deficita, te nastavak investicijskih projekata koji će sigurno biti u cilju poticanja rasta i razvoja gospodarstva. Jer realan rast 2,3% ili nominalni koji je sigurno veći 5 ili 5,6% sigurno da će omogućiti i odrođeno restrukturiranje toga gospodarstva, a isto tako i omogućiti ispunjavanje svih socijalnih davanja koja su svakako važna i za branitelje, i za rodilje i za naše umirovljenike. Hvala.
Hvala lijepo, kolegice Fuček. Jedna sugestivna informacija. Još ima samo 60-tak prijavljenih za 10-minutnu raspravu, pa evo sugestija možda. Sljedeći je na redu kolega Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa, gospođo potpredsjednice, gospodine ministre i gospodo članovi Vlade, kolegice i kolege. Naime, sasvim sam svjestan da jedna cjelovita i sveobuhvatna rasprava o državnom proračunu zahtjeva nešto malo duže vremena od 10 minuta. Nemojte se plašiti, ja neću ni 10 minuta. To zahtjeva i za stručnjake javnih financija, a zahtjevalo bi i za političare i nešto duže vremena da bi uspjeli sveobuhvatno ocijeniti državni proračun. Zato ću ja u kratkim crtama skoro telegrafski dati svoje ocjene nekih razdjela ili nekih ocjena koje sam danas čuo oko kvalifikacija kakav je proračun. Ja bih zaista volio kada bih mogao reći i to argumentirati da je ovaj proračun optimalan, izbalansiran današnjim ekonomskim i socijalnim okolnostima Republike Hrvatske, da je izbalansiran između potreba države, između potreba razvoja gospodarstva, potreba socijalne politike i socijalne pravde hrvatskoga društva. Naravno, na žalost, ja to ne mogu reći. Zašto? Pa naprosto zato što, čak i premijer u svojem uvodnom izlaganju na četvrto mjesto prioriteta stavlja zapošljavanje. Na četvrto mjesto prioriteta stavlja zapošljavanje. Neosporno je da se slažemo svi da je najteži teret hrvatskoga društva ogromna nezaposlenost. Ako tome dodamo da bez sustavne i dugoročne razvojne politike i neprojektiranja novih radnih mjesta bez ulaganja, bez razvoja nije moguće riješiti socijalnu politiku, nije moguće riješiti zapošljavanje; onda sasvim sigurno ima razloga zašto ovaj proračun nije napravljan u skladu sa Zakonom o proračunu. On je jednostavno nepotpun. On je nepotpun. Čak što više u Zakonu o izvršenju proračuna Vlada sama kaže da nije primijenila odredbe Zakona o proračunu. Zamislite i to koje odredbe. Ne daje nam i ne ostvaruje zakonsku odredbu članka 19. Zakona o proračunu koji kaže da se predstavničkom tijelu Proračun za godinu i projekcije Proračuna za sljedeće dvije godine, te izvršenje Proračuna za prethodnu proračunsku godinu i procjenu Proračuna za tekuću godinu moraju dati istodobno i cjelovito. To me navodi da Vlada i nema viziju kako bi izgledao razvojni i socijalni proračun za jednu, dvije i tri godine koliko ima obvezu da nam predoči zajedno sa ovim Proračunom tj. za 2004., 2005. godinu i sa izvršenjem proračuna za 2003. godinu. Tako je skoro i nemoguće kvalificirano raspravljati koji su trendovi u osiguranju i trošenju proračunskog novca. Jesu li oni razvojni? Jesu li oni socijalni? Ili je samo osiguranje sredstava za potrebe države? U prilog tome idu i različite ocjene Vlade i ministara članova Vlade kada je riječ o proračunu i makroekonomskim prilikama u zemlji kada se pripremao ovaj proračun. Naime, Vlada u obrazloženju za ovaj prijedlog proračuna govori o dobrim trendovima u hrvatskom gospodarstvu. A onda proračun govori o lošim trendovima i lošim posljedicama iz protekle godine. Tu postoji zaista diskrepancija u stavovima i obrazloženjima. Kada bih morao konkretno nekome odgovoriti, ne bih našao u obrazloženju recimo odgovore na pitanja - zašto je relativno najveći indeks rasta u Ministarstvu financija 162,3. Mogao bih reći da je Bog najprije bradu stvorio sebi, ali naravno to nije pravi odgovor. Mora biti nešto što argumentira taj indeks. Pravosuđe, nedostatna su sredstva za reformu pravosuđa. Ovo je teško dostatno za održavanje postojećeg stanja što znači da relativno velika stavka reforme kaznenog zakonodavstva od 420 tisuća kuna mogla bi biti potrošena samo za intelektualne usluge izrade nacrta zakona. A upravo smo tražeći stajalište pravosuđa na Internetu našli da Opća sjednica Vrhovnog suda Republike Hrvatske koju čine svi suci tog najvišeg suda u Republici Hrvatskoj ocijenila da su izostala bitnija ulaganja u razvoj sudbene vlasti, pa prijedlog proračuna ne jamči da će biti moguće riješiti brojne zaostale predmete, odnosno ubrzati sudske postupke. U takvoj situaciji Hrvatski sabor i Vlada Republike Hrvatske moraju biti svjesni svoje odgovornosti za stanje u sudbenoj vlasti, pa i za moguće posljedice koje mogu nastati u procesu stabilizacije i pridruživanja Europskoj uniji. Treba li bolji argument za ocjene koje smo čuli ovdje oko prijedloga proračuna za razvoj i reforme? Ne treba. U okviru Vlade je znatan pad je osiguranje za Ured za udruge sa cca 30 milijuna na 17 milijuna kuna. To je zaista pitanje orjentacije hrvatske Vlade je li za građansko društvo, je li za ljudska prava? Dakle, znatno su skresana sredstva za tijela koje promoviraju građanske vrijednosti i ustroj društva. Sasvim je obilježena rasprava u ovom Saboru možda najčešće sa zloupotrebom droge u hrvatskom društvu. Cijeli protekli mandat mislim da smo svake godine najmanje 3 puta raspravljali o tom problemu, a gle čuda edukacija i kampanja protiv zloupotrebe droge Vlada predlaže da se osigura smo 745 tisuća kuna. Da li je to žmirenje pred problemom? Ne mogu se otet dojmu da nešto tu nedostaje. Znanost i visoko obrazovanje. Unatoč izričitim odredbama Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju koju poštuju autonomiju sveučilišta predviđa financiranje putem … [[Ne razumije se.]] u proračun se na pozicijama svih hrvatskih sveučilišta detaljiziraju stavke i time se praktično derogira propis o autonomiji sveučilišta. Naravno da to nije dozvoljeno ni sa zakonskog stajališta, ali to kvalificira Hrvatsku nešto drugačije pred Europom. O investicijama za visoko školstvo nije predviđeno ulaganje za uređenje ili izgradnju muzičke akademije. Znači li to da ova Vlada za razliku od bivše nema kao jedan od svojih prioriteta rješavanja problema muzičke akademije. Da li glavni grad Republike Hrvatske zaslužuje da se riješi problem muzičke akademije s obzirom na tradicije i na značaj te ustanove. Kada je riječ o kulturi, čak 2 milijuna i 200 tisuća kuna predviđa se dogradnju novoizgrađene zgrade ministarstva. Ili je prošla Vlada nešto gadno pogriješila ili se ovdje nepotrebno osiguravaju sredstva za uređenje uređene zgrade. Uz to još 2 i pol milijuna kuna predviđa se za namještaj i drugu opremu u ministarstvu. 400 tisuća za vozni park te dodatnih milijun i pol kuna za informatizaciju ministarstva. Ja mislim da ima ovakvih primjera dosta u proračunu i da bi bilo korektno ne radi nas, ali sasvim sigurno obvezno radi poreskih građana, građana Republike Hrvatske poreskih obveznika da im se barem preciznije odgovori jesu li to uzrokovani potrebama ili nečiji drugi troškovi. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa kolega Leko. Za ispravak netočnog navoda javio se zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega zastupnik Leko očito ne pozna Zakon o izradi samog proračuna, jer reći ovdje tvrdnju da je iskazivanjem programa sveučilišta ušlo se u autonomiju samog sveučilišta potpuno netočno zato jer je ovaj program koji je naveden u ovim opsežnim programima koje je Vlada dala u prilogu je sasvim jasno da je to upravo prijedlog samog sveučilišta, a siguran sam da će se u sklopu tih stavki koje se odnose na sveučilište u Zagrebu naći sredstva za muzičku akademiju za što se mi itekako zalažemo, ali mislim da na ovakav način tvrditi da je netko zadirao u autonomiju sveučilišta doista je neprimjereno i nema uporišta u istini. To je potpuno netočno.
Kolega Matošiću nisam sigurna da ste ispravili netočan navod. Imamo povredu Poslovnika. Kolega Leko izvolite.
Uvjeren sam i mislim da je kolega promašio institut povrede Poslovnika i ispravka navoda, jer sam u uvodu rekao da ću svoje stajalište, svoje mišljenje o proračunu govoriti, a zahvaljujemo se na poduci. Molim lijepo.
Hvala lijepo. Ponovo povreda Poslovnika, zastupnik Frano Matušić.
Kod povrede Poslovnika prvo je potrebno navesti članak Poslovnika o kojem se radi prema tome, a ne ići dalje u raspravu.
Hvala lijepo. Pravilo vrijedi za obojicu zastupnika. Ako ovako nastavimo ja sam izračunala da bismo negdje oko pet u jutro mogli biti pri kraju i imati završnu riječ predstavnika predlagatelja, no sami o tome odlučujemo. U ime predlagatelja Jadran Antolović. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. U pogledu navoda gospodina zastupnika oko stavke u proračunu Ministarstva kulture koja se odnosi na obnovu zgrade ministarstva, ja bih samo htio reći da je ministarstvo uselilo u zgradu koja nije bila u cijelosti dovršena pa se sada moraju okončati radovi koji nisu bili dovršeni u trenutku useljenja. Hvala.
Hvala lijepo. Idemo dalje s raspravom. Kolega zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice. Najprije ovi dugovi, proboji, prenesene obveze, neprenesene obveze o tome se u javnosti jako dugo govori. Odmah po nastupu Vlada je rekla da tih prenesenih obaveza ima, ta ti dugovi tu postoje, da su prebacivana sredstva, a onda je došlo do onoga sastanka u Vladi, bivši premijer, novi premijer, bivši ministar financija, novi ministar financija, potpredsjednici Vlade i u tom razgovoru koji je trajao nekoliko sati pregledani su svi papiri, pregledani su svi dokumenti i gospodin Šuker i gospodin Sanader nasmiješeni izašli su pred kamere pred novinare i rekli nema proboja, nema prenesenih obaveza, nema dugova, cijela javnost se dakako tome obradovala i dakako i tome povjerovala. Sad kada se donosi proračun u Sabor opet se pojavljuju ti fantomski proboji, opet te prenesene obaveze i sve to meni gospodine Šuker izgleda pomalo kao nekakav alibi, kao nekakva isprika zato što proračun izgleda tako kao što izgleda ali Vladi za Boga miloga ne treba nikakav alibi. Što će Vladi alibi zato što predlaže proračun kakav predlaže. Proračun je osobna iskaznica jedne Vlade. To je rendgenska snimka. To je poruka o prioritetima, o tome što Vlada kani, što namjerava, a što ne kani i što ne namjerava. I Vlada ima potpuno pravo zaustaviti npr. neke razvojne projekte, infrastrukturne projekte jer misli da oni nisu potrebni. Pa to je legitimno pravo Vlade. Čemu alibi? Zašto se ispričavati zbog toga? Pa Vlada ima pravo građanima reći, vidite mislili ste se voziti u nagibnim vlakovima. Nećete. Nećete se voziti, nema modernizacije željeznica. To je vaše pravo. Večeras će koliko čuje biti prikazana jedna snimka. Bit će prikazana jedna snimka dvoboja Sanader - Račan u vrijeme predizborne kampanje gdje tada premijer Račan kaže ova Vlada misli uložiti velika sredstva u modernizaciju željeznica, a Sanader tada kaže koliko, malo je to, mi ćemo duplo više. To će večeras biti prikazano. Ja vas sve pozivam i gledatelje koji ovo gledaju da pogledaju tu snimku. Mislim toliko samo o predizbornim obećanjima i o vjerodostojnosti. Ali dakle Vlada neće biti tih željeznica to je jasno, nema nikakve modernizacije, ali to je Vladino pravo da raspoređuje novce kako hoće. Ona može reći uzet ćemo poreznicima novce i sada umjesto u željeznice recimo opet će milijuni odlaziti npr. u Bosnu i Hercegovinu. To je zanimljiva stavka vidite. Na poziciji Ministarstva financija obveze Republike Hrvatske prema međunarodnim sporazumima s Federacijom BiH 45 milijuna kuna. To je sasvim u redu. To je skrb o prognanicima i poticaji za obrazovanje, kulturu, znanost i zdravstvo u Federaciji BiH. I to je sasvim u redu. Nisu mali novci, 45 milijuna kuna nije malo, ali Bože moj treba pomagati tamo gdje se pomoći može i koliko se može. Međutim, kod Ministarstva zdravstva još 30 milijuna kuna za poticaj za zdravstvo u Federaciji BIH tamo je već za zdravstvo 45 ... i ovo a onda i još sa pozicije Ministarstva zdravstva još 30 milijuna kuna. Koliko je toga još u proračunu ja nemam pojma, ali bi bilo dobro da to građani znaju, porezni obveznici, jer to je njihov novac, to je novac ubran od njih. Ja potpuno razumijem, jedan broj zastupnici, 3 ili 4 je izabran u ovom Saboru u Bosni i Hercegovine glasačima tim glasovima ja shvaćam, red se zahvaliti meni je to potpuno jasno, ali bilo bi dobro da porezni obveznici znaju s koliko se zahvaljuje ali kada smo već kod zdravstva ima tu na stranici 180. gospodine Šuker, molim vas da otvorite tu stranicu 180. Ovih 30 milijuna kuna je inače s pozicije Ministarstva zdravstva to je više nego za sve županijske bolnice u Hrvatskoj, meni se čini da će se inače pacijenti od Splita i Konavala morati ići u Mostar liječiti jer drugo im neće preostati ali gledajte ima jedna gora stvar. Mi smo ovdje govorili jučer čini mi se o prijenosu vlasti, o revanšizmu ..., ali ovo što se nalazi na pozicije izgradnje, obnove i opremanje Kliničkog bolničkog centra Zagreb gdje mu se predviđa 27 tisuća kuna, 27 tisuća kuna bolnici za 1600 kreveta. To je najciničniji oblik revanšizma i ja se čudim ministre Šuker da vi na to pristajete, ovo je možda vama ministar zdravstva ponudio kao svoj prijedlog ali to da ste vi pristali da najvećoj bolnici u Hrvatskoj dodjelite 27 tisuća kuna pa kako će oni raditi. To je revanšizam koji se odvija preko leđa pacijenata. Ma ja mogu shvatiti da ministar Hebrang hoće riješiti vodstvo te bolnice, hoće ih smjeniti ja to mogu razumjeti ali da to radi preko pacijenata, da bolnici ne doznači novce, da im predvidi samo 27 tisuća kuna za godinu dana, pa tamo je 1600 kreveta, tamo leži 1600 pacijenata, ovo je opasna i ozbiljna igra. Ali već na drugoj stranici, Klinička bolnica Merkur 11 milijuna i 500 tisuća kuna, za one koji ne znaju ministar Hebrang je inače bio zaposlen u bolnici Merkur, to je njegova matična bolnica, kada mu istekne mandat vjerojatno će se i vratiti u tu bolnicu. 11 milijuna i 500 tisuća kuna bolnici Merkur koja ima 300 kreveta, a 27 tisuća kuna KBC-u koji ima 1600 kreveta. Ovo je malo je rečeno odgovorno prema pacijentima. Ovo je jedan užas, ovo je pitanje za Povjerenstvo o sukobu interesa o kojem nemam nikakvih iluzija da će to ispitati, jer je ovo očito pogodovanje ministrovoj bolnici. Niti jedna druga, niti jedna u Hrvatskoj nije dobila tako visoka sredstva nego baš bolnica iz koje dolazi ministar Hebrang. A ona na koju ima pik, KBC...
Oprostite kolega Staziću ja vas molim da govorite o proračunu.
Ja govorim o 11 milijuna i 500 tisuća kuna bolnici Merkur, gospođo potpredsjednice pa valjda to mogu reći.
Oprostite dobro čujem. Nema potrebe vikati, dobro čujem.
Pa nemojte vi mene prekidati u raspravi. Vi ste dužni meni osigurati da iznesem svoje izlaganje a ne da me prekidate.
O točki dnevnog reda.
Točka dnevnog reda je proračun u proračunu piše 11 milijuna i 500 tisuća kuna za bolnicu iz koje dolazi ministar zdravstva. Prema tome, ovo je dakle stvar o kojoj bi trebalo i ovo Povjerenstvo o sukobu interesa raspraviti ali prije svega javnost i to prije svega u interesu građana, u interesu pacijenata koji od svojih plaća plaćaju porez da bi doživjeli to da se za najveću bolnicu u Hrvatskoj predvidjelo 27 tisuća kuna. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko ispravaka netočnog navoda, jednu repliku i pravo ministra Šukera da u ime predlagatelja se obrati zastupnicima uobičajeno velik broj prijavljenih nakon ove rasprave. Prvi se javio zastupnik Frano Matušić izvolite.
Gospođo potpredsjednice, doista je teško ispravljati navode pogotovo one koji su obojeni govorom mržnje ali dopustite mi da ispravim netočan navod koji je iznio kolega Stazić kada je rekao da su ovdje u Saboru predsjednik Vlade Dr. Sanader i njegovi suradnici govorili kako nema dugova, kako nema proboja. Nije istina. Oni su samo rekli da neće preuranjeno govoriti koliki su ti dugovi već da će se na jednom sastanku zajednički utvrditi o čemu se radi i o kakvim se dugovima i probojima radi. A sada smo čuli i danas i od gospodina premijera i od gospodina ministra financija, da je riječ o 6,5 milijardi kuna koje su obveze da se u ovoj godini isplate a napravljene su ne u skladu sa pozitivnim zakonima odnosno bez odobrenja ovog Doma, bez odobrenja Hrvatskog sabora. Dakle, radi se o 6,5 milijardi dugova, proboja ili već kako ste ih sve vi naveli, a naveli ste da ih nije bilo, dakle potpuno netočno ste to rekli, hrvatska javnost mora znati da je riječ o 6,5 mlijardi kuna duga koje mi više ne možemo trošiti zato što ste ih vi trošili prošle godine mi ih moramo isplatiti ove godine to je sasvim jasno.
Hvala lijepo kolega Matušiću. Povreda Poslovnika zastupnik Stazić.
Gospođo potpredsjednici institut ispravka netočnog navoda služi da se ispravi ono što je zastupnik rekao a ne da se ispravi ono što nije rekao.
Molim vas članak kolega, pretpostavljam da znate.
129.
129. provjerit ćemo.
214.
Molim vas budite točni, 214.
Ili ćete mi tako stalno oduzimati vrijeme.
Žao mi je što...
Hoćete li ovu sjednicu voditi tako da mi dopustite da iznesem ili ne, recite mi jer se mogu sjesti ako mi nećete dopustiti.
Kako hoćete kolega zastupniče imate pravo govoriti.
Ispravak netočnog navoda služi tome da se ispravi ono što je zastupnik rekao a ne da se ispravi ono što nije rekao. Ja nisam niti rekao da je to premijer Sanader rekao u Sabornici nego da su to rekli pred novinarima nakon sastanka i to su vidjeli svi koji su gledali televiziju i što je tu netočno molim vas.
Hvala lijepo. Povreda Poslovnika kolega Matušić.
/Govornik nije uključen, ne čuje se./
[[Govornik se naknadno uključio.]] Sljedeći se za ispravak javio zastupnik Florijan Boras.
Ja bih mogao i trebao ispraviti jako puno krivih navoda od gospodina Stazića a ispravit ću samo jedan, gospodin Stazić je izjavio u svom govoru da su smanjeni izdaci za željeznicu i da će ti novci otići u Hercegovinu. Prije svega čuli smo predstavnika Vlade a to možemo i pročitati novci za željeznicu nisu smanjeni, a ja se pitam smanjeni u odnosu na što. Dakle, nisu smanjeni, pa ako hoćete i na neke veličine koje gospodin Stazić pretpostavljam zamišljam kao polazne. I drugo, nikako ti novci neće otići u Hercegovinu a to što će Hrvatska vlada po ovom proračunu a u konačnici mi zastupnici ovdje izglasovati proračun gdje ćemo sukladno našim ustavnim pravima i obvezama pomoći određene projekte Hrvata u Bosni i Hercegovini. Mislim da je to pravo i očekujem da i drugi zastupnici iz drugih stranaka dignu za takav Proračun ruku. Hvala lijepa.
Replika Marin Jurjević. Izvolite kolega.
Replika se ustvari odnosi na tezu kolege Stazića da Vlada ima pravo da zaustavi projekte već započete. Ima pravo, ali čini mi se ne na uštrb građana, a ovih dana je bila velika rasprava o situaciji u Splitu, u bolnici u Splitu oko rodilišta. U Proračunu nema stavki za splitsko rodilište u kome se rađaju brojna djeca pa iz Federacije Bosne i Hercegovine vidimo da su kao kapitalni znaci predviđeno 30 milijuna kuna za Federaciju BH, da je 11 i po milijuna za bolnicu Merkur, ali za Split nema za rodilište. Isto tako u Splitu nema ni za završenje kuhinje u bolnici Firule. Bez te kuhinje ta bolnica ne može raditi. Već je stavljena zabrana. I zaista se postavlja teza da li će građani Splita morati poći rađati u Zagreb ili u Mostar. Nema ni za, u Proračunu nema sredstava ni za splitsku hitnu medicinsku pomoć kao što je 10 milijuna kuna koji su predviđeni za započete domove zdravlja na Visu, Jelsi i Hvaru sasvim nedovoljno, a šta je sa ostalim otocima. Kolega Hebrang je izjavljivao ovih ... ... [[Upadica se ne razumije]] Ja ću vas moliti da me pustite vanka govoriti ako nastave ovi junaci ovo prekidati. Dakle radi se o tome da je kolega potpredsjednik Vlade Hebrang ovih dana izjavljivao da je on legalista i da on nema ništa protiv projekta u Kliničkoj bolnici Split, ali da oni prije toga moraju biti u Proračunu i da će onda to se sve realizirati. Ali tih sredstava ne vidimo. Kao što vidimo da se smanjuje isto tako broj novaca predviđenih za splitsko sveučilište, kao što vidimo da nećemo u 6. mjesecu putovati do Zagreba vlakom 4 i po sata. Zašto je to tako? Ja mislim da se nemaju pravo prekidati započeti projekti za koje je bilo sigurno da bi bili završeni da nije došla Vlada koja smatra da to nije bitno. A jest bitno za građane i za nas u Splitu.
Kolega Jurjeviću vrijeme vam je isteklo. Molim vas to možete vidjeti po svjetlu. ... [[Upadica se ne razumije]] Na repliku, nema replike, ima odgovor. Dalje ispravci netočnog navoda. Sljedeći na redu je Ivan Bagarić. Izvolite kolega.
Poštovana gospođo potpredsjednice, ja bih ispravio netoačn navod kolege Stazića koji je kazao kako će Hrvati ići liječiti se u bolnicu u Mostar. To je potpuno netočno jer je toliko velika razina, toliko velika razlika u razini zdravstvene zaštite u MOstaru, nažalost i u Hrvatskoj da nitko dolje neće ići liječiti se iz Hrvatske, a ne bude li ovakvih ulaganja onda će svi Hrvati i slični, svi Hrvati iz Bosne i Hercegovine doći u Hrvatsku.
Hvala lijepo. Kolega Bučan izvolite.
Gospođo potpredsjednice ispravljam netočan navod gospodina Stazića koji je rekao da se za zdravstvo, za poticaj zdravstva u BiH izdvaja 30 milijuna kuna, a citiram a to je više nego za sve bolnice u Republici Hrvatskoj. Brzim izračunom došao sam do sljedećeg podatka. Za bolnice u Republici Hrvatskoj izdvaja se 70,3 milijuna kuna, a u zdravstvenu infrastrukturu još 43 milijuna kuna. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Kolega Bučan imamo povredu Poslovnika. Kolega Stazić, članak, izvolite.
Opet isti 214. Opet nemojte ispravljati ono što nisam rekao. Rekao sam za sve, više nego za sve županijske bolnice. Županijske se, bolnice se dijele po nekoj kategorizaciji. Uzmite fonogram pa pogledajte i nemojte ispravljati ono što nisam rekao.
Kolega Staziću ja vas moram podsjetiti da članak 214. na koji se pozivate glasi malo drugačije. Kaže: “Kada se zastupniku izriče opomena”. Ja vam predlajžem da se pozovete ne prijedlog članak 209. Evo mala sugestija. Biti će vam lakše s obzirom da se često javljate [[Upadica: Dogovoreno. Dogovoreno.]] Hvala lijepa. U ime predlagatelja ministar Šuker izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, dame i gospodo zastupnici. Mislim da u ime predlagatelja hrvatske Vlade, a i u ime Ministarstva financija s obzirom da sam bio apostrofiran nekoliko puta trebam neke stvari pojasniti i reči. Prije svega bez uvrede poštovanog zastupnika mislim da Proračun prije svega treba znati čitati, a ne preskakati one brojke i pozicije koje mi ne pašu. Uzeti one koje mi pašu, iz toga složiti jednu vrlo opasnu konstrukciju jer zdravstvo je sigurno jedna od tema u Republici Hrvatskoj koja nije za politikantske igre. Tim više što je rečeno da u KBC Rebro se ulaže samo 27 tisuća kuna. Poštovani gospodine zastupniče u KBC-u Rebro se u ovom trenutku odvija najveća investicija u zdravstvu Republike Hrvatske od 73 milijuna EUR-a za koje je Ministarstvo financija dalo suglasnost da KBC Rebro to, dakle investicija ide direktno preko KBC-a Rebro. Mislim da je zlonamjerno reći da u, za tako veliku investiciju se odvaja samo 27 tisuća kuna. No isto tako za bolnicu Merkur, nema to veze zato što je potpredsjednik Vlade i ministar zdravstva doktor Hebrang radi u toj bolnici no trebali bi znati i pitati se zašto u tu bolnicu u protekle 4 godine nije uloženo niti lipe. No vrlo interesantno neposredno prije vaše rasprave imao sam razgovor sa vašim stranačkim kolegom i bivšim ministrom kulture doktorom Vujićem koji me pitao šta je sa sredstvima za kulturu? A vi ste mu upravo odgovorili o tim sredstvima, a gospodin Vujić se hvalio kako je to njegov program. Pa onda mi je tu malo nelogično, ovoga, reakcija unutar jednog te istog Kluba. Alibi preneseni dug. Mislim da smo danas o njemu dosta ovdje govorili, ali ja ću ponoviti jer očigledno neke stvari treba ponoviti. Ovoj Vladi je ostavljeno 6 i pol milijardi nepodmirenih obaveza koje će se podmiriti u 2003. godini. Ne govorim o obavezama koje će doći na naplatu 2005., 2006. i 2007. godine. Između ostalih jedna od tih naplata je i vjerojatno jedan dio ovih investicija u KBC-u Rebro. Daj Bože da ta investicija se bude sama financirala. Ali kažem ne bih želio ponavljati ovdje oko milijardu šesto Hrvatske autoceste, milijardu šesto obnova, petsto trideset milijuna neplaćenih lijekova veledrogerijama u Hrvatskoj sa 31.12. Dokument koji čak je verificiran od nekih međunarodnih institucija i nitko više ne može reći da to nije postojalo 31.12. bez obzira kojoj političkoj opciji pripadalo. Dakle to je istina. I radi te istine kao ljudi koji smo legalisti neke stvari trebamo priznati i nitko ne traži alibi za tih 6 milijardi 300, budite, 6 milijardi i 500. Budite uvjereni da bih ja bio najsretniji kao ministar financija da nisam morao govoriti o ovih 6 i pol milijardi kuna neplaćenih obaveza nego da je tih 6 i pol milijardi kuna uplaćeno, zapravo stavljeno u programe neke druge i nastavak nekih dobrih programa bivše Vlade. Ja bih bio najsretniji kad bi to bilo tako. No ostalo je 6 i po milijardi neplaćenih obaveza. To je istina i to ne možete poreći. Drago mi je isto kao članu Vlade i pripadniku vladajuće koalicije da smo večeras saznali da imamo novog urednika HTV-a. Tako da će večeras na HTV-u biti nešto na programu što nitko iz Vlade, nitko živ ne zna. [[Pljesak.]] To se u protekle 4 godine nije moglo dogoditi. Nije se moglo dogoditi da jedan zastupnik iz oporbe kaže da će na televiziji biti večeras prikazano to i to. To se nije nikad dogodilo. I meni je drago da smo to saznali. HŽ, gledajte, u Proračunu za HŽ se ovu godinu predviđa izdvojiti milijardu 574 milijuna. Prošle godine je milijardu 240 milijuna. Po kojoj to matematici milijarda i 570 manje od milijardu i 240? Prije pola sata sam čitao mišljenje Svjetske banke. i govori se o modernizaciji rekonstrukciji Hrvatskih željeznica u 2002. godini. Dakle, Vlada je ova mogla svojim projektom krenuti 2002. godine. Ali ne možete reći da ova Vlada nije osigurala 300 milijuna više, od onoga što je osigurala prošla Vlada u prošloj godini. Ja neću reći, bilo bi nepošteno, da nije i prošla Vlada osigurala maksimum koliko je mogla osigurati, vjerojatno više nije mogla. Ali ove godine je osigurano 300 milijuna više, nego lani. i ne možete onda reći da su to manja sredstva. Nemojmo se igrati matematike da je ono što kako kada nam paše. Milijarda 570 je više od milijardu i 240. Uz napomenu da je sigurno i prošla Vlada da je mogla da bi i oni uložili više u modernizaciju željeznica. i vjerojatno bi jedan dio poslova koji su napravljeni krajem prošle godine podmirili iz obaveza iz proračuna prošle godine, ne bih ih prenosili u proračun ove godine, jer ove godine nemojte zaboraviti da imaju dva kredita, milijarda i 240 milijuna i jedan kratkoroćni kredit od milijardui 100 milijuna. To je samo radi istine. Jer i HŽ i Hrvatsko zdravstvo zapošljavaju jako puno ljudi. i mnoge ljudske sudbine ovise o te dvije institucije. A isto tako i HŽ-e i zaposlenici u zdravstvu itekako ovise o pomoći iz proračuna Hrvatske države. Prema tome, igrati se s brojkama koje direktno utječu na sudbine desetine tisuća zaposlenih, mislim da u najmanju ruku nije korektno.
Hvala lijepo ministru Šukeru u ime predlagatelja. Ministre imamo dva ispravka netočnog navoda. Prvi je kolega Stazić, izvolite.
Tri ispravka, zato leteći. Netočno je što ministar tvrdi da ovih 27 tisuća kuna za KBC nisu jedina sredstva koja su predviđena proračunom, jer navodno postoji i kredit. Kredit postoji, ali ne za ovu svrhu, nego za nadogradnju bolnice. Prema tome, Vlada jest dala jamstvo za taj kredit, ali KBC će od ovih 27 tisuća morati živjeti cijelu godinu, a neće moći živjeti. A sredstva kredita se koriste za dogradnju bolnice. Nisam rekao da će biti na HTV-u, jer nemam pojma na kojoj televiziji, rekao sam na jednoj televiziji. Ali očito vi znate bolje na kojoj. i treće željeznice. Ministar Kalmeta je prekjučer … [[govornik se isključio, ne čuje se]] dajte nemojte me isključivati. Imajte strpljenja čuti što hoću reći. Na televiziji je rekao, odgađamo projekt. Odgađamo projekt. Vidio sam ga na ekranu kada je to rekao.
Hvala lijepo. Ponovo ministar Šuker u ime predlagatelja. Izvolite.
Radi hrvatske javnosti. U KBC Rebro se u ovom novom projektu investira 73 milijuna eura plus kamate. 73 milijuna eura plus kamate. Tko će vraćati taj kredit, vidjet ćemo u budućnosti. To je kredit s odgodom, mislim 3 godine. I nije dobro radi hrvatske javnosti, nije dobro radi uposlenika Rebra, da netko kaže da je u proračunu osigurano 27 tisuća. Gospodine zastupniče, KBC Rebro nikada ne bi mogao podići kredit da nije dobio suglasnost od Ministarstva financija, i dobro moj prethodnik uvaženi zastupnik Crkvenac zna da je takvih milijardu i 600 dato garancija i mogućnosti u razno raznim projektima, da se pojedina ministarstva zaduže i kolega Staziću, Ministarstvo financija niti Hrvatska vlada tih milijardu 600 kuna uopće nije spomenula svom izvješću. Iako će veliki dio tih danih prava Ministarstvu znanosti 600 milijuna, KBC-u Rebro 73 milijuna eura, ovo je 600 milijuna kuna doći jednim dijelom i na naplatu proračuna. Ali to su investicije koje su dugoročne i ne bi bilo pošteno ni korektno da smo mi iskazali da je to obaveza u 2003. godini. Danas nitko nije spomenuo tih milijardu i 600 milijuna kuna, niti premijer Sanader, niti ja, niti bilo tko ovdje od zastupnika. Zašto? Zato što dolaze kontinuino 2005., 2006., 2007. itd., ali to su obaveze koje su nastale u budućnosti. i vjerojatno i sadašnji ministri će, da su i oni predlagali, vjerojatno bi puno tih projekata išlo. Ali, govoriti na ovakav način HŽ-e, nije istina da je kolega Kalmeta rekao da se obustavlja projekt. Nije istina. Nije istina. Kolega Kalmeta vam je danas izjavu da se projekat nastavlja, i ponavljam ova Vlada je usprkos 6,5 milijardi naslijeđenih neplaćenih obaveza za HŽ-e osigurala 300 milijuna više, nego prošla Vlada, i to je istina. A sad da li je tih milijarda 540 dovoljno, ja bih bio najsretniji kad bi Hrvatska vlada mogla modernizirati Hrvatske željeznice u pola godine, kad bi imala takve mogućnosti. Tko ne bi bio sretan? Tko ne bi bio sretan da možemo proglasiti do Rijeke ekološku cestu, pa da se sav teretni promet odvija vlakovima kao što to rade Austrijanci? Tko to od ovih zastupnika ovdje, bez obzira kojoj političkoj opciji pripadaju ne bi bio sretan, ne bi bio zadovoljan da to može napraviti? Što imamo svoje mogućnosti, fiskalne, kako građane, tako i Hrvatskog gospodarstva. Ali kažem, nije dobro iskrljivati podatke, koji direktno utječu na sudbine desetina tisuća uposlenih, koji itekako ovise o novcima proračuna Hrvatske države.
Hvala lijepo. Ima još prijavljenih za ispravke netočnog navoda? Kolegica Željka Antunović. Izvolite.
Želim ispraviti netočan navod ministra Šukera, koji je iznio da u kliničku bolnicu Merkur u prethodnim godinama nije investirana ili uložena niti lipa. Taj navod je u potpunosti netočan. Jer je u prethodnim razdobljima u kliničku bolnicu Merkur uložen značajan broj kuna, milijuna kuna, ja ovog trenutka nemam preciznu informaciju. Ali znam da je značajan dio toga otišao na opremu radiološku opremu u korist odjela na kojemu je radio i još uvijek radi i namjerava raditi ministar Hebrang, kao što je i nedavno zaključen ugovor za nabavku dodatne opreme za koje je natječaj raspisao bivši ministar Vlahušić. Takve natječaje ministar Hebrang do sada obustavljao, osim natječaja za nabavku opreme radiološke opreme za njegov odjel, za kliničku bolnicu Merkur. Inače sam radosna što smo mi, a i vi toliko značajna sredstva ulažete i u tu bolnicu.
Kolegica Antunović osim upozorenja za vrijeme, u prvom dijelu ste ispravili netočni navod, u drugom ste zlouporabili tablicu i raspravljali. Ispravak netočnog navoda, kolega Nenadić. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice, štovane kolegice i kolege. Ispravak netočnog navoda štovanog kolege Stazića. Klinički bolnički centar..
Kolega žao mi je, ne možete ispravljati, samo posljednjeg govornika.
Javio sam se prije gospođe Antunović.
Žao mi je. Ja vas molim kolega, molim, ne. Hvala lijepo. Sljedeći u raspravi je kolega Mato Crkvenac. Izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodo ministri i gospodo iz Vlade. Mi smo imali priliku opširno raspravljati o proračunu u radnim tijelima, ja bih u ovoj prilici odabrao dodati još samo nekoliko napomena. U proračunu se sukobljavaju svi mogući konflikti, u proračunu moraju naći mjesto svi oni koji moraju preživjeti uz proračun. Ali u proračunu također moramo jasno znati što je prvi ili drugi prioritet. Odnosno moramo to znati u ekonomskoj politici, a proračun je sublimiran i izraz ekonomske politike. Ako bi ja smio reći, ja u ovoj fazi razvitka Hrvatske, u ovom trenutku do kojeg je Hrvatska u razvoju došla s ovim stupnjem riješenih problema i konsolidacije i gospodarskog rasta koji je započet, dva su prioriteta. Jedan je nastaviti gospodarski rast i drugi je nastaviti financijsku konsolidaciju i rješavanje svih debalansa na domaćem odnosno ublažavanje debalansa na domaćem planu i u odnosima s inozemstvom. Ja prihvaćam konzervativni pristup Ministarstva financija u projeciranju prihoda i to je dobra praksa i zapravo je to američki fiskalni model. Mi smo to radili i ranijih godina i to je uvijek dobro učiniti. Dakle, 3,2% može biti objektivno realno izgledivo u ovom trenutku kao baza za procjenu prihoda. Međutim, 3,2% ne može biti stopa rasta s kojom se Vlada, ne samo Ministarstvo financija i proračun može pomiriti i prihvatiti je. Naime, potrebne su anticikličke mjere, potrebne su dodatne aktivnosti, potrebni su novi projekti koji bi naprosto promijenili trend usporavanja gospodarske aktivnosti jer bez toga će doista gospodarska aktivnost biti slaba. Vlada je tu da predlaže dodatna rješenja, dodatne mjere, da se gospodarski razvoj ubrza. Sa 3,2% mi u Hrvatskoj nismo u stanju riješiti ništa nažalost. Kad sam ja predlagao 3,2 do 5% jer su bile stvarno teške prilike onda su mi kolege ekonomisti tražili 7% i u ovom parlamentu se tražilo da bude stopa rasta 7%. Nije realno ali sa 3,2% mi ne možemo rješiti niti problem nezaposlenosti niti problem produktivnosti rada jer u osnovu produktivnosti rada je konkurentnost i sa 3,2% Hrvatska na ovoj razini razvijenosti ne može nikoga sustići i u Hrvatskoj nitko ne može bolje živjeti ako ne bude dinamike i gospodarskog rasta višeg od toga. Stoga se ja zapravo zalažem za aktivnosti koje trebaju uslijediti u oblikovanju i razvijanju ekonomske politike i programa koji će dovesti do toga da gospodarski rast bude viši i koji će onda pokazati da je Vlada u tom pogledu uspješna. To prije svega podrazumijeva da i proračun i ekonomska politika budu naglašeno usmjereni na poduzetništvo, na uvjete za poduzetništvo, urednost u plaćanjima, efikasniju upravu nego što je bila, unapređenje sigurnosti u pogledu i pravosuđa i financija i svega drugog. Naravno, osobitu važnost u svemu tome i za proračun i za gospodarski rast ima izvoz. Mislim da o tome ovdje danas nije bilo dovoljno riječi i ja bih rado dodao da bih rado vidio kad bi mogli sa više sredstava i sa više snage poduprijeti izvoz. Izvoz je jedna od onih točaka gdje ova Vlada mora koncentrirati sve napore. Riječ je o tome da smo uspjeli od 2000. povećati potporu izvozu sa 576 milijuna u proračunu na oko 2,5 milijarde prošle godine i sada bi to trebalo pojačano nastaviti ali nije dovoljan samo novac iz proračuna za izvoz, prijeko su potrebne brojne mjere koje bi Vlada trebala razviti, deklarirati, primijeniti, učiniti gotovo kvantni skok u politici prema izvozu da bi se tu nešto dogodilo. Također bih dodao da je za razvoj vrlo važno to da nije samo turizam, poljoprivreda, promet koji je izuzetno važan dovoljan da dinamiziramo rast i da i proračun bude učinkovit u tom pogledu. U Hrvatskoj je prijeka potreba za industrijskom politikom. Riječ je o tome da se pruži smišljena podrška mjera industrijske politike koja je poznata, koja se odnosi i na nova i na manja poduzeća i na znatno veća ulaganja nego proračun predviđa u malo i srednje poduzetništvo itd. Za taj razvoj bitno je i u privatizaciji učiniti poteze. Uspješnija privatizacija pridonijela bi i industrijalizaciji i gospodarskom rastu. Navest ću vam jedan primjer. Karlovačka industrija mlijeka je nažalost bila primjer na kojem se isprobao, na kojem su se isprobali najgori obrasci privatizacije koja je prezadužena u zadnjih par godina ipak uspjela se iz svega toga isčupati uz državnu pomoć i sada može biti vrlo važna za cijeli kraj Baniju i Kordun, samo što je treba privatizirati a čista je da se privatizira. Ima pet, šest kupaca ali se ništa ne poduzima. Prolaze mjeseci, ja ne vidim kad i kako će se u privatizaciji nešto početi dalje ubrzano odigravati ne samo radi milijardu i 300 prihoda nego radi rasta poduzetništva, izvoza i ostalog. Dodao bih i ovo. Naprosto ako proračun nije dovoljno u tom smislu razvojno okrenut onda neće moći doći do izražaja ono što zovemo ekonomijom znanja "knowledge paste economy" ali to nije samo informatika ili neka svemirska tehnologija. To je naprosto suvremena tehnika i tehnologija primjenjena i na njivi, i primjenjena u tekstilnoj industriji i u drvnoj industriji i drugdje gdje imamo velike šanse u nizu tih branši. Prošle godine su uloženi veliki napori da se pripreme industrijske politike po pojedinim granama i branšama i sada bi bilo dobro kad bi i proračun i sredstva koja ministarstva imaju poduprla da se u tim granama industrija revitalizira. To ujedno bi značilo i zahtijevalo i podršku za pozicioniranje naših izvoznika u regiji šire za stvaranje i podršku lidera u regiji što smo mi pokušali koliko smo mogli proračunom i što bi bilo dobro i dalje. Još bih dodao samo dvoje. Prvo je, bilo bi dobro i preko proračuna a i u Hrvatskoj inače naprosto oblikovati plan razvoja Hrvatske. Europske države imaju plan razvoja. On je baza za korištenje europskih fondova. Dio njega, dio tog plana razvoja je i smišljena regionalna politika u kojoj mi u Hrvatskoj također nismo do sada imali uspjeha i gdje bi trebalo mnogo više učiniti, pa i veća podrška kroz proračun. I dopustite na kraju samo da kažem još nešto što nije nitko spominjao danas a to je zaštita okoliša. Stanje zaštite okoliša u Hrvatskoj je alarmantno. Postoje tu naprosto eko pirati koji haraju i kojima država nije dorasla jer je nemoćna i neefikasna, niti se prekršajno niti kazneno se bilo koga goni. Mi u ovom proračunu imamo neke nove elemente zaštite okoliša. Tako je tu primjerice Fond za zaštitu okoliša prvi put koji se sada pojavljuje. Ali šta ja želim reći? Kako mi funkcioniramo kao država? Za kontrolu opasnog otpada nadležna je centralna država. Za tijek i praćenje svih tokova i za nadzor opasnog otpada nadležna je centralna država ali kad se opasni otpad nađe u nekoj općini kao što je općina Vojnić 115 bačava otrovnog otpada onda je to njezin otrov i njezina opasna materija a ta općina da bi to zbrinula mora bankrotirati. A ako to ne zbrine onda će je država kazniti sa 700 tisuća kuna kazne što nije zbrinula tuđi otpad. Predlažem da se iz ovih predviđenih sredstava za zaštitu okoliša naprosto otpad koji se nađe u nekoj od slabijih općina a došao je s drugog terena zbrine na državni trošak a onda neka država goni krivca i neka od njega naplati to i kazni ga i stjera ga u zatvor. Hvala.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku. Riječ ima u ime predlagatelja ministar Šuker. Izvolite!
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Pa, moram se dotaknuti ocjene uvaženog zastupnika oko rasta 3,2%. Po ne znam koji put danas ja moram reći da ovaj rast je projeciran u određenom ekonomskom okruženju. I dozvolite mi samo da vam pokažem, koliko je to moguće neke dijagrame. Pogledajte, ovo je promet u trgovini na malo. Pogledajte četvrti kvartal 2004. godine i pogledajte da u protekle 4 godine niti jedan ciklus nije bio tako blizu. Ono što je još drastičnije možda još gore stopa rasta industrijske proizvodnje, mjesečni međugodišnji indeks. Pogledajte zadnji kvartal prošle godine i pogledajte prethodne godine. I ono što bih htio reći o čemu je danas bilo posebno razgovora a to je cestogradnja i ono što se dogodilo sa cestogradnjom u prošloj godini. Pogledajte 6. i 7. mjesec a to je fizički obujam građevinskih radova. Pogledajte onih milijardu i 600 pa ćete vidjeti da oni nisu bili u 11. i 12. mjesecu. Ovo govorim iz jednostavnog razloga što je to ekonomsko okruženje koje je u ovom trenutku u Hrvatskoj. Zadnji kvartal je bio rast bruto domaćeg proizvoda 3,6%. I možemo mi biti ne znam kako konzervativni ili ne konzervativni, imati ovakav i onakav pristup, međutim, ako želimo biti odgovorni ljudi onda ne možemo ići u proekciju rasta niti 6 niti 7%. Lako je reći, međutim teško je ići. No, isto bih tako htio reći da protekle, da je ovih 3,2% proecirano jer u protekle 4 godine najveći dio je otišao u vanjski dug od 23,6 milijardi i u potrošnju, to je nažalost istina. I mi kada pogledamo ove grafikone, onda ne možemo pobjeći od toga. I budite sigurni da bi naše proekcije, ja bih bio daleko sretniji kada bi bile drugačije. I nisam danas uspio odgovorniti jer mi je vrijeme isteklo oko fiskalnih proekcija. Fiskalne proekcije za 2004. godinu su trebale biti napravljene prošle godine u 5. mjesecu. I mislim da bi bilo smješno da netko u 3. mjesecu tekuće godine radi fiskalne proekcije za tu godinu. No, ono što je sigurno ova Vlada će u 5. mjesecu napraviti fiskalne proekcije za 2005., 2006. i 2007. godinu. I još nešto što bih htio reći kada govorimo o izvozu. Mislim da nema niti zastupnika niti čovjeka koji želi dobro ovoj zemlji koji neće reći da treba poticati izvoz i da je izvoz praktički jedini spas za rješavanje naših silnih nagomilanih problema. No, ja bih htio reći da je prošle godine zabilježen najveći deficit u povjesti Hrvatske države. Uvoz je bio 14 milijardi a izvoz 6 milijardi. Dakle, nikada u povjesti Hrvatske države nije zabilježen tako veliki deficit. E, sada se postavlja jedno pitanje, ako je stvarno gospodarski trend bio takav da se izvoz suvencionira, da se on, da tako na neki način potiće, onda kako smo došli u situaciju da nam je u 4 godine uvoz narastao sa 7,7 milijardi na 14,2 milijarde a izvoz nam je sa 4,5 milijardi narastao na 6 milijardi s time da možemo ovih 14 milijardi i ovih 6 milijardi dijelom koregirati zbog tečajnih razlika. Dakle problemi su isti koji su mučili bivšu Vladu i ova Vlada ih je nasljedila. No, meni je drago da se oko nekih stvari slažemo da neke stvari treba poticati, ja se nadam da ćemo mi neke stvari uspješnije potaknuti i da će određeni makroekonomski pokazatelji na kraju mandata ove Vlade biti malo drugačiji da linija neće biti silazna nego uzlazna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se ministru Šukeru. Za ispravak netočnog navoda javio se uvaženi zastupnik Mato Crkvenac. Izvolite.
Gospodine ministre u 5. mjesecu se rade smjernice za proračun a ne fiskalne proekcije. Prema tome, nije trebala bivša Vlada u 5. mjesecu prošle godine raditi fiskalne proekcije jer se je prema članku 18. i 19. Zakona o proračunu smjernice rade u 5. mjesecu. A fiskalne proekcije se rade onda kada se radi proračun. I drugi ispravak, ja nisam rekao da nije po srijedi usporavanje gospodarske aktivnosti. Ali za Boga nećmo proicirati naprosto to usporavanje dalje, nego valjda treba nešto učiniti u mjerama ekonomske politike, prijedlozima, proektima i dr. da se ti trendovi promijene. Ja o tome govorim a toga ne vidim.
Zahvaljujem se. S jedne strane imamo proekciju rasta GDP-a, s druge strane imamo proekciju pada prijavljenih govornika. Evo, 10 uvaženih zastupnika je odustalo od rasprave vama za informaciju. Za riječ se javio zastupnik Željko Nenadić. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodo ministri i suradnici, štovane kolegice i kolege. Evo, i ja sam imao namjeru odustati u cilju što promptnijeg donošenja ove diskusije međutim, definitivno sam ponukan obratiti se ovom Visokom domu sa par riječi. Svima nama je jasno da proračun je jedna vrsta kontinuiteta i bez tog kontinuiteta kao što je i u životu sve kontinuitet ne može se ni govoriti o proračunu. Ovaj proračun koji nam predlaže Vlada Republike Hrvatske je isto nastavak nečega i on je ustvari umjeće mogućeg ... [[Govornik se ne razumije.]] tog umjeća mogućeg je zadala Vlada koje je otišla sa vlasti. Upravo stoga je i bitno govoriti o tome kako su nastale prenesene obaveze. Ovdje sada pomalo ispada da tih obaveza uopće ni nema. Da su se sastali bivši i sadašnji premijer, oni su se lijepo dogovorili, zaključili da tih obaveza nema i stvar gotova. Međutim, kada smo malo zavirili u papire, ispostavilo se da toga jako puno ima. E, sada ili je nešto skrivano ili je nešto ugovoreno nakon razgovora. Ja mogu govoriti o segmentu u kojem radim a to je zdravstvo i rekao bih, iskoristio priliku gospodinu Staziću što je to revanšizam. Kao ravnatelj liječilišta Topusko imao sam priliku doživjeti da je bivši ministar zdravstva smanjio limit liječilišta Topusko u odnosu na 2002. godinu za 2003. godinu 54%. Tako da je 120 ljudi trebalo završiti po tome na ulici. Međutim, ta srestva nisu bila maknuta sa proračuna i preraspodjeljena na neku drugu poziciju nego su bila raspodjeljena onim specijalnim bolnicama na čijem su čelu bili ravnatelji iz vladajuće stranke u to vrijeme. I to je činjenica, dokazivana. Isto tako, nikako ne mogu prihvatiti činjenicu da uvaženi kolega Stazić raspravlja o zdravstvenim djelatnicima i o tome kako će djelatnici KBC Rebra preživjeti sa 27 tisuća kuna. On mora znati da zaposlenici u zdravstvenim ustanovama žive od svoga rada a ne od proračuna. Žive od toga što naprave i obave, što fakturiraju prema Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje i što naplate od toga a ne od onoga što je njima osigurano u proračunu. I to je činjenica. Međutim, da se vratimo na proračun, htio bih reći nešto o, što je evo, danas se puno raspravljalo o tome a to je hitnost postupka donošenja ovog proračuna, i ono je uvjetovano odlukama bivše Vlade između ostaloga. A sastoji se u tome da donošenjem privremenog koji je u nekim segmentima manji iza 30% od onog što je potrebno i zdravstveni djelatnici i prosvjetni djelatnici i socijalni djelatnici jedva čekaju da se donese novi proračun da bi počeli normalno funkcionirati jer nema dovoljno sredstava u privremenom proračunu. Upravo danas smo i pročitali u novinama da djelatne vojne osobe koje su predale zahtjev za odlazak iz vojnog sustava im je sporija isplata jer nije predviđeno dovoljno novca za to. Ali znate što znači to kada netko ode iz sustava, ne prima plaću, a ono što mu je obećano ne stiže? Isto tako, posebno bih obratio pažnju na socijalni značaj ovog proračuna. Nikako ne mogu prihvatiti rasprave o tome da ovaj proračun nema socijalnu komponentu, a ovdje je dokument koji nam je predočio Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo koji je potpisao predsjednik Odbora i na kojem se raspravljalo o tome proračunu, gdje piše, citiram: "Vidljivo je naročito iz povećanja proračuna za Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti za 23% u odnosu na prethodnu godinu. Ujedno su povećana izdvajanja za proračun Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi u iznosu većem za 716 milijuna kuna u odnosu na prethodnu godinu." I to su činjenice. Isto tako Ustrojavanjem novog resora u Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti koji će raspolagati sa 27,2 milijuna kuna za skrb o starijim osobama svakako će doprinijeti učinkovitoj brizi za ljude treće dobi. Upravo novoosnovano ministarstvo koje u sebi sadrži i međugeneracijsku solidarnost je ovim proračunom i ta komponenta dobila na značaju jer znamo što znači to skrb o starijim osobama. I na kraju. Budući da je vrijeme već poodmaklo, rekao bih da izričem posebnu pohvalu i zahvalu predsjedniku Vlade i ministrima Ministarstva unutrašnjih poslova i Ministarstva obrane Republike Hrvatske upravo zbog toga što su dokazali i pokazali da svojim pristupom, svojim sagledavanjem stvarnosti u cijelosti i onim što hoćemo pokazati i kako međunarodnoj javnosti tako i domaćoj da su uspjeli uz smanjenje proračuna za sva ministarstva sačuvati i borbenu gotovost i sigurnost u zemlji na zavidnom nivou. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Poštovana zastupnica Danira Bilić.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Ja ću se u svojoj raspravi osvrnuti na dio proračuna o kojem se na žalost proteklih godina uglavnom rijetko govorilo, ali na sreću danas već dva puta. Naravno, riječ je o dijelu koji se odnosi na sport i razvoj sporta u Republici Hrvatskoj. Dio Državnog proračuna za 2004. godinu koji se odnosi na sport i razvoj sporta je u odnosu na državni proračun za 2003. godinu porastao za 1 milijun 686 tisuća kuna ili 3,2%. Istaknula bih nekoliko stavaka u prijedlogu proračuna namijenjenog sportu prije svega zbog njihove inovativnosti i što otvaraju nove razvojne mogućnosti i pravce u hrvatskom sportu, a to su stavka za obnovu i izgradnju sportskih objekata čega nije bilo u dosadašnjim proračunima. Naime, izgrađenost sportskih objekata na području Republike Hrvatske prema standardima Europske unije zadovoljava svega 30% potreba stanovništva i stoga pozdravljam svaki korak k poboljšanju stanja izgrađenosti sportskih objekata u Republici Hrvatskoj jer objekti predstavljaju osnovni preduvjet za bavljenja sportom djece i mladih. Druga proračunska stavka koja je naročito pozitivna u ovom proračunu, a nije bila iskazivana u prijašnjem i prijašnjim proračunima je prilagodba sportskih objekata radi sprječavanja nedoličnog ponašanja navijača na sportskim borilištima. Nedolično ponašanje navijača na sportskim borilištima je širi društveni problem i sigurno je da ga predviđenim sredstvima iz ovog proračuna nećemo riješiti, već on treba biti rješavan i odgovarajućim zakonskim propisima što je djelomično regulirano Zakonom o sprječavanju nereda na sportskim natjecanjima i cijelim nizom programa i aktivnosti na više razina. Navedena stavka sigurno predstavlja daljnji iskorak u sprječavanju navijačkih nereda na sportskim borilištima i to mislim trebamo snažno podržati. Značajan broj zemalja članica Europske unije, ali i svijeta suočen je rastom brojnih pokazatelja društvene i ekonomske uloge sporta. Počeli su prije 10-tak i više godina sport tretirati strateškim promišljanjem koji je gotovo bez iznimke potican od strane najviših državnih institucija vlasti pojedine zemlje. I kada već proteklih godina Ured Vlade za strategije razvitka Hrvatske nije prilikom razmatranja razvojnih pravaca Hrvatske u obzir uzeo ulogu i važnost sporta i percepciju i Hrvatske i svjetske javnosti o Hrvatskoj kao izrazito sportskoj naciji Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta prepoznalo je nužnost strateškog promišljanja i problema sporta i predvidjelo je proračunskom stavkom izradu Studija razvoja sporta u Republici Hrvatskoj koju će izraditi najistaknutiji hrvatski stručnjaci. Tijekom posljednjih 12 godina hrvatski su sportaši postigli niz uspjeha na međunarodnom planu koji međutim nisu bili rezultat sustavne skrbi i promišljanja strateških i razvojnih pravaca. Pod pritiskom aktualnih problema smatram da donošenje novih rješenja treba biti utemeljeno na bazi realne ocjene stanja, temeljnih razmatranja uzroka i postavljanja ostvarivih razvojnih pravaca i ciljeva sa svrhom postizanja optimalnih sportskih i ekonomskih učinaka hrvatskog sporta. Tu prije svega mislim na donošenje novog Zakona o sportu koji se na žalost u protekle tri godine u nastojanju da se donese ipak nije uspio donijeti i na taj način najviše se odmoglo hrvatskom sportu i usporio njegov razvoj. Na nama i novoj Vladi je teret odgovornog postupanja prema hrvatskoj budućnosti, djeci i mladima na svakom području društvenog djelovanja, pa tako i sporta. I na kraju moram kazati da bih osobno voljela da je porast sredstava iz prijedloga ovogodišnjeg proračuna namijenjenog sportu puno veći i da ću se u tom smislu maksimalno zalagati kada Vlada bude pripremala sljedeći proračun, dakle svoj prvi pravi cjelovit proračun. Ali sada poznavajući i uvažavajući sve ograničavajuće okolnosti, a tu prije svega mislim na kratak vremenski rok i činjenicu da je u protekloj godini potrošeno 6 i pol milijardi kuna iz proračuna za ovu godinu. Slažem se sa mišljenjem Vlade na temelju svega danas rečenog od strane same da je Prijedlog proračuna za 2004. godinu u mogućim okvirima zadovoljava i razvojne i socijalne komponente. A što se tiče njegovog dijela za sport na koji sam se ja osvrnula, dodala bih da je inovativan, te da otvara nove razvojne mogućnosti i pravce u hrvatskom sportu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, Replika poštovana zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Iako se slažem sa većinom diskusije poštovane kolegice Bilić, pa i kao bivša sportašica, k tomu košarkašica moram reći da jedan dio navoda naprosto nije niti točan, primjerice da su inovativne nove stavke. Naime, sve su stavke iste i u potpuno jednakim iznosima, primjerice, poticanje športa u školama 8 milijuna kuna bilo i sada, poticanjem Programa javnih potreba športa HHO 30 milijuna kuna bilo itd., itd. Vrijeme mi ne dozvoljava. Dvije su stavke nove - nagrade sportašima za vrhunske sportske rezultate milijun kuna jer je protekla Vlada uvela takvo nagrađivanje i druga stavka je nova prilagodba školskih objekata radi sprječavanja nedoličnog ponašanja navijača također nova jer je upravo protekla Vlada donijela propise koji bi to spriječili. Sve ostale stavke su potpuno iste i u potpuno istim iznosima. A ja bih sugerirala i ostalim kolega športašima da se možda založimo da se te stavke povećaju jer teško mi je reći što znači se deklarativno se maksimalno zalagati. Zastupnici u Hrvatskom saboru se zalažu na način da predlažu amandmane, predlažu povećanje nekih stavki ili smanjenje, a ovo deklarativno zalaganje možemo kad smo na nekakvim drugim mjestima kao zastupnici, pa ja evo i predlažem da zajednički napišemo amandman i za školski sport i za sport žena pa da onda zaista se zalažemo a ne samo deklarativno. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Danira Bilić. Izvolite.
Odgovorila bih na repliku uvaženoj kolegici. Prvo mislim ja imam tu isprintano dio stavke razvoja proračuna za razvoj športa iz 2003./2004. Dakle nije istina da stavke nisu nove nego da su prepisane nego su nove stavke, nije ih bilo. Obnova i izgradnja športskih objekata nije postojala i prilagodba športskih objekata radi sprječavanja nedoličnog ponašanja navijača. A što se tiče stavke za izradu studija ta stavka je postojala, ta stavka je u istom iznosu ali ta stavka nije sprovedena, a zakon je krenuo u donošenje, ali ta stavka nije provedena a znamo da ta stavka prethodni donošenju zakona. Mislim na to sam se ja osvrnula i nije istina da su postojale u prošlogodišnjem proračunu, a da ćemo se zalagat ja sam to rekla, da ćemo se zalagati u sljedećem proračunu uvažavajući sve okolnosti koje, otežavajuće okolnosti prilikom donošenja ovog proračuna, a sigurno ćemo imat, pretpostavljam sigurno ćemo se i slagat. Hvala.
Poštovana zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodo iz Vlade, kolegice i kolege. Ja ću probati u nekoliko minuta progovoriti o jednom području i problematici za koju držim da u prijedlogu ovogodišnjeg proračuna apsolutno nije dovoljno naglašena. Mislim da danas o tome nije nitko još govorio, možda ću potaknuti nekoga iza mene da još govori, a to je područje koje tretira nacionalna politika za promicanje ravnopravnosti spolova, obaveze, projekti i aktivnosti koje proizlaze iz nacionalne politike koja je donešena za razdoblje 2001. do 2005. godine i obaveze koje proizlaze iz Zakona o ravnopravnosti spolova, koji je usvojen i donesen u ovom Parlamentu konsenzusom sredinom prošle godine. Zašto ću govoriti o tome? Pa zato što je u biti jedna od prvih odluka nove Vlade ako možda niste znali, možda vam je promaklo, ja sam za tu odluku stvarno saznala tek mjesec dana praktički nakon što je donešena, a to je ako niste znali od 5. siječnja ove godine mi više nemamo Povjerenstvo za ravnopravnost spolova. Odlukom Vlade to povjerenstvo je ukinuto. U biti ukinut je jedan od mehanizama za promicanje ravnopravnosti spolova u Republici Hrvatskoj. Nedavno je prije 10-tak, 15 dana donešena Uredba o Uredu za ravnopravnost spolova i koliko znam prije dan ili dva je imenovana predstojnica Ureda za ravnopravnost spolova. Pritom želim naglasiti da zadaća svake Vlade pa i ove jeste da unapređuje mehanizme za promicanje ravnopravnosti spolova, a ne da ih unazadi. Prema Zakonu o ravnopravnosti spolova Ured za ravnopravnost spolova koordinira sve aktivnosti na području politike promicanja ravnopravnosti spolova, ali ostalo je visiti u zraku i valjda zbog toga tih aktivnosti projekata ni nema u prijedlogu proračuna, a to je tko je taj tko donosi prijedlog aktivnosti i projekata o kojima će brinuti i koordinirati Ured za ravnopravnost spolova. Mislim da bi se najgore od svega moglo desiti ako će taj ured ostati na jednom broju zaposlenika koji će primati plaće, a ustvari nemaju u prijedlogu proračuna predviđena sredstva, projekte za projekte i aktivnosti koje bi trebalo provoditi, a dozvolite mi da podsjetim. Prema nacionalnoj politici i prema Zakonu o ravnopravnosti spolova tijekom ove godine trebalo je provesti u život nekoliko projekata, aktivnosti, nazovimo ih kako hoćemo. Recimo ne znam da li znate, ali prema Zakonu o ravnopravnosti spolova pri svakom ministarstvu postoji koordinator za ravnopravnost spolova. Obično je to prema zakonu tako i piše, jedan od pomoćnika ministara. Po nacionalnoj politici trebalo je pripremiti projekat obrazovanja tih koordinatora da bi onda oni bili ti koji bi opet mogli izrađivati programe s nekim u suradnji u ovoj državi gdje je negdje u proračunu to trebalo pisati da bi se onda i državni dužnosnici i namještenici i službenici obrazovali za pitanja ravnopravnosti spolova. Kada bi to bilo tako možda bismo recimo u raspravi o idućem proračunu za 2005. godinu već mogli imati i obrazovane dužnosnike koji bi mogli govoriti o rodnom aspektu proračuna. Danas na žalost u Hrvatskoj mi takvih stručnjaka nemamo, a nemamo dovoljno dužnosnika na razini države koji bi taj problem poznavali. Osim toga, jedna od obaveza koja je bila je izrada nacionalne strategije za borbu protiv nasilja nad ženama. To je obaveza koja bi trebala biti provedena ove godine. Nadalje, još jedna vrlo značajna aktivnost, a to je daljnji rad na osnivanju povjerenstava na lokalnoj i područnoj (regionalnoj) razini ili odbora za ravnopravnost spolova. Taj posao, sredstva su bila predviđena i za prošlu godinu, jednim dijelom je napravljen, a u jednom dobrom dijelu još nije završen. Stoga ću, ja sam pripremila jedan mali set amandmana kojima sam predložila da se kroz Ured za ravnopravnost spolova predvide stavke, nije neko možda veliko povećanje, ukupno negdje oko 300 tisuća kuna kojima bi se predvidjele aktivnosti i projekti i kroz jedan amandman predlažem da se u okviru Središnjeg državnog Ureda za upravu u ovom stavku koji obuhvaća Centar za stručnost, osposobljavanje državnih službenika posebno predvidi jedan dio sredstava da se izradi poseban program za obrazovanje za problematiku ravnopravnosti spolova. Još jedan dio želim pa u biti možda i postaviti pitanje, žao mi je što ovdje nema ministra financija, nema ni nikoga od potpredsjednika. Ja moram kazati ja možda nisam stručnjak za proračun, ne možda nego sigurno nisam, ali pokušala sam otkriti što znači u Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti jedna stavka koja ovako glasi: "Zaštita zlostavljanih u obitelji" i kaže milijun i 300 tisuća kuna, veli tekuće donacije u novcu. Želila sam postaviti pitanje da li je to predviđen i makar jedan dio sredstava recimo za tajna skloništa za žrtve nasilja u obitelji. Podsjećam ako niste možda znali ili ste zaboravili, u Hrvatskoj imamo samo dva takva skloništa. Ponavljam radi se o tajnim skloništima. To je "Autonomna ženska kuća" Zagreb i sklonište "Korak" u Karlovcu. Pred malo smo bili svjedoci, premijer je zajedno sa potpredsjednicom Vlade primio voditeljicu autonomne ženske kuće, dobili su donaciju iz tekuće rezerve, to je nešto da se pokuša prebroditi nekakvih mjesec dana, ali ja dakle postavljam pitanje obzirom da je bilo obećano tada i javno da će se sustavno riješiti pitanje, odnosno problem rada, tada je bilo govora o autonomnoj ženskoj kući i ja apeliram da se pri tome vodi računa i o kući "Korak" u Karlovcu. Dakle da li se ta sredstva, zaštita zlostavljanih u obitelji odnosi i na ta skloništa, odnosno ako ne da li negdje u proračunu, ja na žalost nisam uspjela vidjeti postoje sredstva predviđena za to. Pitanje alimtentacijskog fonda, dakle nečega što još nemamo, što je za pohvalu da je predviđeno u ovom proračunu, međutim, predviđeno je barem iz javnih istupa kakvi su bili da bi alimentacijski fond proradio 1. rujna ove godine. Koliko ja znam ovdje u parlament su upućena dva prijedloga koja se tiču formiranja fonda, alimentacijskog fonda, fonda za uzdržavanje ili kako ćemo već nazvati, ne znam zbog čega bismo trebali čekati do 1. rujna i sredstva koja su predviđena 20 milijuna kuna apsolutno su nedostatna za to jer procjene barem ako je vjerovati ova dva prijedloga koja jesu sada trenutno u proceduri u Saboru se kreću da je za takav Fond godišnje potrebno između 160 i 195 milijuna kuna. Prema tome, ako uzmemo da će Fond biti za jednu trećinu, 9, 10, 11, 12 mjesec smatram da je apsolutno nedovoljno predviđeno 20 milijuna kuna. Evo malo sam možda napravila da tako kažem digresiju u raspravama o proračunu ali htjela sam iskoristiti priliku da upozorim na jednu vrlo široku problematiku u Republici Hrvatskoj, nešto o čemo moramo razgovarati, moramo računati na to da moramo osigurati određeni dio sredstava u proračunu, ja ću ovako reći ne samo zbog Europske unije, smjernica i uputa koje od njih dobivamo i kojima težimo već prvenstveno najviše zbog nas samih. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda gospođa zastupnica Marija Bajt.
Hvala gospodine predsjedniče, ispravljam netočan navod gospođe Sobol vezano uz ukinuto Povjerenstvo za ravnopravnost spolova i da se neće realizirati projekti odnosno tko će ih realizirati. Točno je da je Vlada ukinula povjerenstvo ali je Vlada formirala Ured za ravnopravnost spolova koji je bio zakonska odredba još iz prošlog mandata odnosno u 7. mjesecu prošle godine i normalno je da taj ured dalje će raditi na projektima zato i postoji.
Poštovana zastupnica Jelena Pavičić-Vukičević, izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici. U obrazloženju državnog proračuna za 2004. godinu navode se i glavni ciljevi ovoga proračuna. Prvi cilj je zadržavanje makroekonomske stabilnosti što smo imali i prilike čuti od gospodina ministra financija u medijima iako su vrlo često davane i izjave koje ignoriraju tu doista neospornu činjenicu dosezanja makroekonomske stabilnosti u proteklom periodu, stoga je po meni vrlo važno da će nas na neki način ova konstatacija pratiti cijelu proračunsku godinu. Kao drugi cilj navodi se potreba stvaranja proračuna kao socijalnog i ujedno razvojnog dokumenta. Kada bi to bilo tako u proračunu bi se našao barem dio HDZ-ovim predizbornih povećanja poput povećanja porodnih naknada i osiguravanja sredstva za besplatne udžbenika osnovnoškolcima, po uzoru na uspješan projekt u gradu Zagrebu a o tom projektu osobno je govorio ministar Primorac. Što se razvojnih projekata tiče tog istog razvoja prometne infrastrukture nema sa eto i danas smo čuli proturječnim stajalištima o tome ide li modernizacija Hrvatske željeznice dalje ili ne. Ali svejedno naglasila bih u ovome trenutku da nabavku 70 niskopodnih tramvaja u gradu Zagrebu od Hrvatskih proizvođača od Hrvatskog koncerna Gredelj, Končar i Đuro Đaković da bi takvu nabavku trebala a u pogledu i primjeru Hrvatskih željeznica slijediti i država i sasvim sigurno bi se na taj način i osigurao jedan vid gospodarskog uzleta. Ovakvo programsko usmjerenje Vlade bojim se da jamči stagnaciju na svim područjima, a ne gospodarski rast i upitno je na koji će se način proračun u odnosu na prethodni povećati za 4,6% kao što je navedeno u prijedlogu. Državi proračun za 2004. godinu jasno pokazuje da vlada očekuje i nudi od sebe malo. Kako bi se u raspravi o izvršenju proračuna za 2004. godinu vjerojatno moglo reći da se ostvarilo sve ono što se i planiralo. Moram reći da po meni to doista nije ambiciozan proračun. Također je važno naglasiti da podaci zbog novog ustrojstva Vlade uopće nisu relevantni u dijelu obrazloženja proračuna koji govori o povećanju sredstava za rad i programe svakog ministarstva. To je povećanje posve prirodno u odnosu na povećanja proračuna od 4,6% ali i spajanje ministarstava. Poštovane kolegice i kolege dozvolite mi da se posebno zadržim na dijelu obrazloženja koji neprimjereno šturo govori o razdjelu Ministarstva kulture koje pokazuje, citiram: "Svjest o važnosti njegovanja kulturne baštine kao jedne od vodećih okosnica domaće turističke ponude". Za razdjel kulture predviđeno je ukupno 690 milijuna kuna, od tog iznosa, a pažljivo sam pregledala sve stavke za programe odnosno izdvojeno po kulturnim djelatnostima osigurano je 159 milijuna kuna, pa u zaštitu spomenika kulture gotovo da je sav preostali iznos namijenjen tzv. hladnom pogonu za održavanje zgrada, sitan inventar i plaće zaposlenicima u kulturnim institucijama. Za usporedbu grad Zagreb za program javnih potreba u kulturi izdvojio je u 2004. 131 milijun kuna. Državni bi proračun trebao slijediti s obzirom da jedinice lokalne samouprave uglavnom ne mogu slijediti tempo potreba u kulturi takvu intenciju grada Zagreba jer jednostavno decentraliziranih sredstava za tu namjenu nema dovoljno. Odnos planiranih sredstava za programe podjela no s time u odnosu na sredstva za zaštitu spomenika koja su izdašnija za 2 milijuna i 7 tisuća kuna, ukazuje na programsku orijentaciju Hrvatske kulturne politike koja pokušava ravnomjerno rasporediti proračunski novac. Bez obzira na moje osobno mišljenje o takvoj kulturnoj politici koja sasvim sigurno ima i svojih opravdanja ali i ima svoje razloge protiv, smatram da sam uz ovakav prijedlog proračuna za 2004. godinu dužna naglasiti sljedeće. IZ prijedloga proračuna ne može se transparentno vidjeti kolika su sredstva namijenjena institucionalnim a kolika vaninstitucionalnim programima. Iz toga slijeda su sredstva namijenjena programskim djelatnostima uz sredstva za zaštitu spomenika kulture a izuzev 6 milijuna kuna za rad udruga u kulturi i 3,5 milijuna kuna za kulturu mladih i alternativnu kulturu zapravo sredstva za institucionalne programe. Iz toga je nemoguće isčitati programsku orijentaciju kulturne politike Republike Hrvatske, a još je manje moguće dati odgovor na pitanje kuda ide Hrvatska kultura. Naime, ona nije samo kako je navedeno u obrazloženju jedna od vodećih okosnica domaće turističke ponude. Ne preferirajući programe nad očuvanjem i promocijom spomenika kulturne baštine i baštine spomenika prirode državni proračun trebao bi tretirati obje sastavnice hrvatske kulture kao razvojne projekte. Doista nema nikakvog razloga da očuvanje kulturne baštine kao nedjeljivi dio Hrvatskog gospodarstva i turizma ne bude poticaj novom zapošljavanju, stručnom usavršavanju, pa i turističkom promoviranju Hrvatskih lokaliteta. Dozvolite mi da na kraju izrazim svoje uvjerenje da će u budućnosti upravo na programima kulture vrijediti civilizacijsko pravilo o prihvačanju raznolikosti i neodbacivanju svega onoga što osobno ne podržavamo i ne razumijemo. Zato natpisi u dijelu medija koji govori o mržnji potiču netrpeljivost prema alternativnim programima, njihovim izvoditeljima i korisnicima koje također financira i sav civilizirani svijet nije primjeren. Dapače časopisi iz područja kulture i društvenih pitanja, a koji su dijelom također financirani iz državnog proračuna nakon takvih žućnih ispada i govora mržnje po mom bi mišljenju takvu potporu trebali izgubiti. Upravo je područje kulture ono područje na kojem se trebaju širiti horizonti granice dijaloga i tolerancije, a ne područje zatvaranja očiju pred novim trendovima umjetnosti putem financiranja programa mladih i alternativnih, i programa alternativne kulture afirmiraju se novi umjetnici, novi stilovi rada, a pod alternativnim doista ne smatram nerazumljivo i nepotrebno već drugačije i napredno. Ako ima pogreška u dodjeli novca tj. ako kriteriji za dodjelu proračunskog novca nisu dovoljno transparentni i ne mogu osigurati kvalitetu programa tada ih zapravo treba promijeniti kako se u pitanje ne bi doveo ugled svih korisnika Državnog proračuna. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Frano Matušić.
Gospodine predsjedniče, potpuno je neprimjereno i netočno stavljanje u kontekst programske orijentacije hrvatske Vlade sa ulaganjima grada Zagreba, željeznica u domaćem poduzeću i kako ste rekli kako država bi trebala slijediti taj trend kad ste govorili o željeznicama. A vi očito ne znate da je vaša Vlada potpisala ugovor sa njemačkim proizvođačem vagona i to čak ne direktno sa proizvođačem nego sa posrednikom. Možemo zamisliti što bi se sad dogodilo kad bi naša nova Vlada Hrvatska taj ugovor poništila i ponudila ga Đuru Đakoviću recimo. Možemo zamisliti što, kako bi reagirali oni koji su potpisali taj ugovor sa njemačkim posrednikom ne proizvođačem.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici kako bi bilo jasno da je Proračun Ministarstva kulture kao što je zastupnica primjetila predvidio isti iznos za zaštitu i očuvanje kulturne baštine kao što je to bilo i za prošlu godinu međutim uvažavajući jednu činjenicu da je upravo koncem godine počela pokazivati rezultate odredba Zakon o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara koja je uvela spomeničku rentu kao jedan od izvora prihoda isključivo namjenjenih zaštiti kulturne baštine i očuvanju. Naime upravo taj instrument trebao bi pojačati sredstva na očuvanju urbanih i ruralnih zaštićenih cjelina dakle nepokretnih kulturnih dobara i time osloboditi dio sredstava koji će moći biti upotrebljen i za obnovu i očuvanje pokretne kulturne baštine. Isto tako Proračun je predvidio da se povežu programi očuvanja kulturne baštine, očuvanja prirodne baštine sa programima u turizmu pa je iz tog razloga dio sredstava kojima će se to poticati su smještena na različitim pozicijama. U okviru ove suradnje ostavljena su sredstva za projekat hrvatskih povijesnih cesta kao planinarskih turističkih koridora koji ima za cilj prezentirati kulturnu baštinu i prirodnu baštinu, povezati je sa turistima koji tim koridorima prolaze. Što se pak tiče programa, sredstava predviđenih za programe i sredstava predviđenih za ustanove. Oni su zaista transparentno odvojeni i čak kao programi predviđeni odvojeno i iskazani po vrstama programa za razliku od sredstava kojima se sufinancira rad ustanova u kulturi i u zaštiti prirode. I još u pogledu kriterija za dodjelu novaca iz sredstava Proračuna. Naime upravo je prošla Vlada donijela Zakon o kulturnim vijećima koji je funkcionirao prethodne dvije godine i koji je pokazao na kojim načelima je dijeljen novac iz Proračuna. Nažalost kriteriji kojim, s kojima su se dogodila ta Vijeća nisu baš u cijelosti transparentni i sigurno je da će trebati dopunjavati taj segment kako bi se raspodjela sredstava činila racionalnom i odgovarajućom raspoloživim sredstvima. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda. Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Ja bih želio ispraviti netočni navod da rad kulturnih vijeća i način raspodjele sredstava nije bio transparentan kao čovjek koji je prijavljivao projekte kulturnom vijeću moram reći da je to, i koji ima formirano kulturno vijeće u svom gradu, moram reći da je to do sad najtransparentniji način dodjele novaca u području kulture. Da on može biti još transparentniji to je svakako činjenica, ali mislim da je ovo veliki pomak u odnosu na ono što smo imali prije dvije godine.
Državni tajnik Jadran Antolović.
Ja nisam rekao da rad Vijeća nije bio transparentan nego kriteriji po kojima su sredstva dijeljena. Hvala.
Poštovani zastupnik Antun Vujić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Drago mi je da eto se mogu još u ovo doba dana kada možemo reagirati javiti za raspravu i to upravo na polju kulture koja je inače iznenađujuće dobro plasirana u ovim raspravama jer se često spominjala. Češće se spominjala nego što je to vrednovana u, u budžetu koji je momentalno predviđen u Proračunu. Sve što ću reći reći ću na način da pokušam na neki način biti koristan budući da sam dosta dobro upućen u ovo pitanje i ovoj Vladi i nadajući se da želje u, za koje ne sumnjam da ih zajednički dijelimo, a to je razvitak kulturnoga proračuna obzirom na njegovu funkciju bude isto tako karakteristika i ove Vlade. Zato mi trebaju ipak neki komparativni podaci pa ću ih sada iznijeti, a nažalost moram prije toga primjetiti da sam te komparativne podatke morao izvlačiti sam jer je ovo prvi proračun u kojem nismo imali da tako kažemo one sve kolone koje bi nam mogle na, olakšati da usporedimo pojedine stavke iz različitih godina i da, i da sami utvrdimo indekse. Možda zato postoje opravdanja ali na mnogo mjesta je to bilo moguće učiniti. Nažalost to se nije učinilo. No to ostavimo. Kada smo na neki način preuzeli odgovornost vlasti, ne vlast nego odgovornost vlasti onda smo preuzeli i odgovornost da shvatimo kulturu kao sastavni dio razvitka, kao sastavni dio dakle kao agens ukupnoga razvitka i mislim da je to prethodna Vlada pokazala na orijentaciji koju je vrlo jednostavno iskazati u kvantitativnim pokazateljima zato što su oni neoborivi. Prosjek rasta proračunskih sredstava u posljednje četiri godine bio je zapravo od 464 na oko 650-tak milijuna kuna odnosno svake godine je kulturni proračun rastao za nekih 10%. Nažalost taj trend nije zadržan upravo sada i ove godine i to je prvi puta da će se dogoditi da nakon 4 godine kontinuiranog porasta kulturnoga budžeta on stagnira, dapače ide nešto iz, ispod onoga što je dakle već ostvareno. U tom smislu moram ponovno ponoviti nešto što se već nekoliko puta čulo, ali to želim sustavno izložiti. Obzirom na spajanje ministarstava, kulturni budžet koji se na taj način tretira, a koji dakle za koji se kaže da je rastao 7,5%, nije rastao toliko. Budući da 37 milijuna od 690 milijuna pripadaju stavkama koje se ranije nisu vodile kao stavke kulture, a one se tiču dijela koji je vezan za zaštitu prirodne baštine, zatim na neki način knjiženja određenih novih stvari koje su se pojavile u ovome budžetu, a to je Glas Hrvatske sa 12 milijuna, Edit sa milijun, itd. Plaće koje su rasle, dakle kada to pogledamo i kada usporedimo kolone koje su meni bile sada usporedive, a trudio sam se da ne bih rekao možda neki krivi podatak, nego sam išao da tako kažem, dosta ženerozno da ne bi rekao nešto krivo, ustanovio sam da je 7 milijuna kuna manje u ovome proračunu u odnosu na proračun prošle godine. Međutim, nije samo 7 milijuna manje u odnosu na proračun prošle godine, nego je nekih 5 milijuna manje u odnosu na realizaciju proračuna prošle godine, što mogu dakako isto tako dokumentirati. Ali bi bilo zanimljivo da oni koji upravo su govorili u ime razvitka nekih područja sagledaju kako ta područja izgledaju konkretno. Na primjer glazbeno-scenska djelatnost je 99. imala 27 milijuna, 2003. imala je 34 milijuna, sada je predviđena sa 28 milijuna. Izdavačka i knjižnička djelatnost je 99. imala 37 milijuna narasla je na 59 milijuna, sada je predviđeno 53 milijuna. Filmska djelatnost je 99. imala 22 milijuna, 2003. imala 35 milijuna, sada ima 34 milijuna. Kultura mladih od 0 na 7 milijuna sada na 3,5. Međunarodna suradnja, što će također biti vrlo zanimljivo onima koji misle da se ostvarila neke nove pretpostavke za nekakvu znatnu jaču međunarodnu suradnju je rasla od 7 milijuna na 11 milijuna, a sada je predviđena sa 10 milijuna. Mogao bih dugo citirati ove kolone, ali mislim da je ovo jedan uzorak koji ipak isto tako već dosta pokazuje da ova Vlada nije slijedila kurs koji je bio kontinuirano prisutan u financiranju kulture, tj. da je ona rasla faktički negdje po stopi od 10% godišnje u posljednje 4 godine, nego je tu stopu sada stavila nešto ispod nule. Ne mnogo, ali ipak ispod nule. Obzirom da, ako sam dobro vidio neke druge proračune izgubljen je jedan vrlo važan element, a to je element praćenja kulture i obrazovanja i znanosti. Bez obzira na primjedbe koje su se čule, čini mi se da su obrazovanje i znanost ipak ostvarile nešto više sredstava. Međutim, kultura nije ta sredstva ostvarila. Tako da su ona dakle, ona dakle ne samo stagnirala, nego išla i nešto natrag. Pomogao bih i kolegama iz sadašnje Vlade sa jednim mišljenjem kojega sam inače i sam zastupao i od njega i ne odustajem. Činjenica je da kulturni proračun u nekim elementima ne može svakog zastupnika zadovoljit, obzirom na neki, na pojedine konkretne programe u kulturi. Zbog toga institucija kulturnih vijeća koje smo imali, neke još ranije formirane po Zakonu neke koje smo mi formirali, raspravlja i kompetentno odlučuje o nekih 10-tak tisuća pojedinačnih programa. To je vrlo važna institucija, ali vrlo važna da ona znade ta institucija svaka od te s kojim proračunom zapravo raspoređuje i s kojim proračunom može raspolagati, tako da bi mogla i planirati. Mi smo imali priliku da obzirom na kontinuirani priljev sredstava od Ministarstva financija, što nije bilo zakazalo, ne samo ostvarimo ovakve cifre o kojima je ovdje riječ i uz rebalanse novih cifara o kojima je također riječ, nego i da planiramo određene stvari i da na neki način od jedne kune možda napravimo i nešto više, nego jedna kuna. To su te famozne da tako kažem dubioze, a koje se tiču zapravo kontinuiteta financiranja kulturnih programa od više ili manje, ali više, više, nego manje nezavisnih kulturnih vijeća koje planiraju programe, a programi u kulturi barem na mnogo, mnogo mjesta su programi koje se, koji se ne mogu planirati samo na jednu godinu, nego na više godine. Pa isto tako kao što smo mi naslijedili određene programe, tako smo neke programe i predali i nadam se da oko toga neće biti dilema da se oni i isfinanciraju. Ono što se meni čini da nažalost, ovaj proračun također ne uzima u obzir, dakle, ne samo razvojnu funkciju kulture koja bi bila na taj način i … vrednovana, nego i neke posebne stvari koje bi trebalo da ovaj Sabor uzme u obzir i koje ću i sam predložiti, to je da u njemu nisu u investicijskim stavkama predviđene realizacije nekih velikih vrlo značajnih kapitalnih nacionalnih projekata koje smo planirali, a koje bi mislim morali i realizirati. Počet ću od onih koji su poznatiji, a završit ću na jednome krucijalnom. Nisam siguran da li proračun, jer meni se čini, meni se čini osobno da ne, da ne osigurava kontinuitet u izgradnju muzeja suvremene umjetnosti. Nisam siguran da može na ovim pretpostavkama investicijskim koje su stagnirale, odnosno obuhvaćaju 73 milijuna kao i prošle godine, to ista stavka pratiti razvitak potrebe za još nekoliko muzeja. Dakle, od Krapinskog pračovjeka, preko Narone do Riječkog muzeja suvremene umjetnosti, a Zagrebački … spomenuo. A osobito nešto što mi se čini da izrazito nedostaje, to je akcija koja je dospjela u jednu ozbiljnu fazu, budući da su mnoge predradnje izvršene, a to je gradnja spomenika domovini na način kako smo to na posljednjim sjednicama Odbora za izgradnju spomenika domovini u kojem inače su bili prisutni i neki zastupnici ranijega saziva ovoga Sabora, a neki od njih su ostali i dalje kao zastupnici i ovoga Sabora, na koji smo na neki način obavezni, obzirom da to obuhvaća jedna veliki zahvat u Zagrebu i to upravo na Trgu Stjepana Radića, čijim bi postupkom Zagreb izašao na neki način na Savu i dobio jednu novu vizuru grada u kojem nećemo kao kulturna dobra spominjati samo ono što je još Austrougarska gradila. Ti veliki projekti, mislim da nemaju ovdje mjesta. i molio bih i predstavnika Vlade i da se prenese i ministru i drugima da pokušaju. Prvo, izravnati stavke koje su išle nizbrdo u odnosu na stavke koje je imao raniji proračun. Da se barem dostigne razina ranijeg proračuna. i drugo, predvidjeti kapitalne kulturne projekte i osigurati sredstva za njih. Obzirom da to mogu i sam potvrditi, zaista u zaštiti kulturnih dobara, kulturne baštine ostvarene su velike mogućnosti Zakonom o spomeničkoj renti koji može donijeti značajna sredstva da se i izvan budžeta osigura visoka razina zaštite kulturnih dobara. Hvala lijepa. Nadam se da je ovakav prilog u korist svih onih koji imaju na srcu razvitak ovoga područja i nadam se da će se do konačnoga prijedloga proračuna uzeti u obzir, ne puka retorika, nego mislim fakti i činjenice i financijski da tako kažem iskazatelji koji bi izravnali ovaj proračun, a po mogućnosti išli dalje od prethodnoga. Hvala.
Hvala lijepa gospodinu zastupniku Antunu Vujiću. Prije nego uzme riječ državni tajnik, ima jedan ispravak navoda. Izvolite, gospođa Marija Bajt.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Naime, ispravljam netočan navod gospodina zastupnika Vujića, vezano za stavke u kulturi. Vjerojatno je gospodin zastupnik prečuo kada je gospodin ministar Biškupić bio na Odboru za obrazovanje, znanost i kulturu i zamolio nas da uvažimo stavke koje su promijenjene jer se radi o tehničkoj grešci u proračunu i da Vlada izlazi sa svojim amandmanom, da se radi o tehničkoj grešci dao nam je te podatke. Dao je podatak da muzejsko-galerijska djelatnost je 19 milijuna kuna, kazališno-glazbena scenska djelatnost 32 milijuna kuna, književno izdavaštvo i knjižnice 49 milijuna kuna, međunarodna kulturna suradnja 14 milijuna kuna, umjetničko stvaralaštvo, zaštita pokretnih spomenika 16 milijuna kuna. Zbog toga se ne slažu naši podaci a lijepo u proračunu piše da proračun Ministarstva kulture za 7,5% veći u odnosu na 2003. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. [[Upadica se ne čuje.]]
Na Odboru za naobrazbu je bilo.
Ovako, to vi kasnije raščistite. A kad ste vi digli tu tablu? [[Upadica se ne čuje.]] Ovako, sada se javio za riječ državni tajnik Jadran Antolović.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Naime, kada se govori o tome što je veće a što je manje u odnosu na rast proračuna za kulturu onda u ovoj računici koju daje uvaženi zastupnik Vujić valja uzeti u obzir da je u proračunu za 2003. godinu u razdjelu kulture iskazana zgrada ministarstva sa znatnim iznosom koji prelazi desetak milijuna kuna i da je recimo stavka samostalnih umjetnika, sredstva za plaćanje doprinosa samostalnim umjetnicima bitno manja odnosno svega 12 milijuna u odnosu na postojeći proračun koji to predviđa sa 30 milijuna s obzirom na bitne razlike u pravu koje je bilo u to vrijeme znatno reducirano. Prema tome, isto tako valja uvažiti da je rebalansom proračun bitno smanjen u kulturi upravo u stavkama koje sam spomenuo i da je upravo iz tog razloga plan prošlogodišnji za kulturu smanjen za 31,5 milijun. Stoga upoređivati na taj način je gotovo nemoguće ukoliko se ne uvaže pozicije koje su bile sadržane u oba razdjela. Što se tiče navedenih djelatnosti moram zahvaliti gospođi Bajt što je skrenula pozornost na tehničku grešku koja je u proračunu i zbog kojeg su amandmanom Vlade muzejsko-galerijska djelatnost nije u iznosu od 16 milijuna nego 19,5, zatim kazališna i glazbena scenska djelatnost nije 28 milijuna nego 32, književno izdavaštvo i knjižnice nije 53 nego 49 milijuna, međunarodna kulturna suradnja je povećana na 14, dakle nije 10 i zaštita ... [[Ne razumije se.]] spomenika kulture je greškom 20 umjesto 16. Međutim, u spomenutim djelatnostima za koje se ističe da su prošle godine imali veća sredstva valja ponovno napomenuti da je upravo ne samo u tim nego i u ostalim djelatnostima bilo ugovoreno znatno više sredstava nego što je u konačnici ostvareno proračunom u 2003. godini i iz tog razlog je 68,5 milijuna kuna dugova preneseno na proračun koji će se morati izvršiti tijekom ove godine, dakle na isti način kao što se to desilo sa proračunom ukupno. Upravo u istaknutim djelatnostima, dakle u glazbeno-scenskoj djelatnosti imamo neisplaćeni iznos od milijun i 300 tisuća kuna. Što se tiče recimo muzejsko-galerijske djelatnosti imamo neisplaćeni dug od 2 milijuna 762 tisuće kuna. Što se tiče potpore izdavanju knjiga čak iznos od 5 milijuna 383 tisuće kuna ili potpore narodnim knjižnicama sa 3 milijuna 289 tisuća kuna. Ili u konačnici za kinematografiju 13 milijuna kuna. Sveukupno kada pogledamo tih 68 milijuna kuna mora biti isplaćeno na teret proračuna iz 2004. godine. Prema tome, i to valja uračunati kada se upoređuje što je manje a što je više. Dozvolite mi isto tako da kažem da sredstva za investicije koja su ovdje predviđena sa 73 milijuna kuna na istoj razini kao i prošle godine planiraju upravo tri kapitalne investicije Muzej suvremene umjetnosti u Zagrebu, Muzej Hušnjak u Krapini i Muzej Narona u Vidu kao i dovršetak određenih insticijskih zahvata koji su preneseni iz 2003. godine. I dozvolite mi još opasku u pogledu programa koji su također navedeni kao programi koji navodno uvećavaju resor odnosno razdjel kulture moram reći da su ti isti programi bili predviđeni i 2003. kao što su to Matica Hrvatska, zatim Matica iseljenika itd. koje su također rasle u ovom proračunu u odnosu na prošlogodišnje.
Zahvaljujem. Ali ako je bila tehnička pogreška ili nešto onda je trebalo obavijestiti zastupnike. Najprije povreda Poslovnika gospodin zastupnik Mršić.
Povrijeđen je Poslovnik članak 174. jer mi očito danas cijeli dan ne raspravljamo o prijedlogu državnog proračuna Ministarstva kulture kojeg je utvrdila Vlada nego raspravljamo o nečemu što je negdje netko isprintao na neki čudni način, pa ja molim predsjedatelja da prije nastavka rasprave osigura da svi zastupnici dobiju prijedlog proračuna Ministarstva kulture onako kako je to Vlada utvrdila jer sada se ispravljaju neki navodi zato što imamo neki tekst koji očito nije prijedlog proračuna. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Antun Vujić.
Budući da je kolega Mršić već otklonio prvi dio ovoga problema a to je da postoji proračun ovdje nama na klupama a ne neki drugi koji se sastoji od nekih želja. Imali smo u raznim sazivima Vlada neke želje pa nam nisu uvijek sve bile uslišane i dalje o ovome govorimo. Ali bih ispravio jednu drugu stvar gospodina Antolovića koji je mislio da govori kada je govorio o tome kako su kod rebalansa skinutih 30 milijuna da pogađa ove stavke o kojima sam ja govorio. Ja sam upravo govorio o rebalansiranim stavkama, pa na primjer tako muzejsko-galerijska i likovna djelatnost je realizirana u 16 milijuna a nije bila u planu a sada je 16 milijuna. Glazbeno-scenska je realizirana sa 32 milijuna a sada je 28 milijuna. Dakle, ja ne želim ulaziti u specijalističke rasprave ali ovo je vrlo jasno i papiri govore o čemu se radi. Ovo je smanjenje, ozbiljno smanjenje proračuna za kulturu. Ili stagnacija ili smanjenje, ne može se govoriti ni blizu o stopama od po 10% o kojima smo išli do sada iz godine u godinu.
Hvala. Povreda Poslovnika gospođa Marija Bajt.
Gospodine predsjedniče, povrijeđen je Poslovnik obojice kolega u članku 209. Naime, govorimo o istom proračunu. Radi se da se stavka Ministarstva kulture ne mijenja. Ona piše da je za 7,5% veća u odnosu na 2003. godinu, međutim gospodin ministar je na odboru, članovi odbora to znaju i gospodin Vujić je bio, zamolio da uvažimo, da se radi o tehničkoj grešci i da će Vlada izaći sa svojim amandmanom. A stavka ostaje, Ministarstvo ima svoju stavku koja se ne mijenja. Radi se o raspodjeli unutar ministarstva. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog. Povreda Poslovnika izvolite gospodine.
Pa ja ponovo ukazujem da mi danas ovdje raspravljamo o prijedlogu državnog proračuna kojeg je utvrdila Vlada Republike Hrvatske. Ja ne znam što je ministar rekao na nekom od odbora. Ali ja molim ako je došlo do tehničke greške da se svim zastupnicima ovog Sabora osigura da u najkraćem mogućem roku dođe do ispravnog teksta. A ne ovako da, a ne, ja ne znam što je ministar na vašem odboru rekao ili na hodniku. Je li, dakle,? Molim vas. Prema tome molim vas, ja sam zamolio presjedatelja da sukladno prema članku 174. Poslovnika o radu Hrvatskog državnog sabora osigura svim zastupnicima Prijedlog državnog proračuna koji neće biti mijenjan ili autentično tumačit po pojedinim odborima.
Hvala lijepa. Moje je mišljenje da ako je bilo tehničkih nedorečenosti ili, da je trebalo to dostaviti. Ali, ovaj, sada je pitanje gospodine državni tajniče da li je tehnički moguće da vi dostavite i objasnite tu stavku koju ste rekli da je ... [[Govornik se ne razumije.]] nije dostavljeno zastupnicima?
Na odboru, to je potpredsjedniče na Odboru za kulturu je bio iznesen od strane predlagača i na Odboru je to prihvaćeno i od strane Ministarstva financija, dakle, da će biti tehnički ispravljeno amandmanom.
Prije toga smo rekli da će riječ dobiti potpresjednica Vlade i ministrica gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, željela bih samo pomoći i zamoliti zastupnike za uvažavanje. I, dakle, Vlada će izaći sa svojim amandmanom u kojem će razriješiti ove nedoumice. Ja vam se ispričavam i molim za razumjevanje. Dakle, Vlada dolazi sa svojim amandmanom. Na sljedećoj raspravi, odnosno kod glasovanja mislim da će biti sve jasno. Molim vas da prihvatite ovo obrazloženje, lijepo vam molim. Hvala.
Predlažem da prevladamo ovu situaciju budući da će Vlada izaći sa amandmanom koji će biti dostavljen zastupnicima u pismenom obliku prije odlučivanja da na taj način apsolviramo ovaj problem jer zaista trebaju zastupnici dobiti točne informacije što koja stavka predstvalj u državnom proračunu. A sada za ispravak netočnog ... ... [[Upadica se ne čuje.]] Ne znam koji. Prednost ima, povreda Poslovnika ali vas onda molim da onda reknete koji je članak.
Gospodine predsjedavajući ... [[Govornik se ne razumije.]] da je to 174. taj se vjerojatno tiče biti parlamentarizma. Jer je u biti parlamentarizma da zastupnici govore o istom papiru. Mene zanima kako su kolege mogli doći do toga da je ... [[Upadica se ne razumije.]] rastao 7,5% buđet kulturni a da istodobno imaju ove podatke iz kojih su izvukli 7,5%.
Gospodnine Vujiću nema pojma bit parlamentarizma u Poslovniku. Nigdje takav pojam nije.
Ima, ima, ima veze šta ne možemo imati, ne možemo imati namjere gospodine predsjedniče, ovdje se radi, ovo je Parlament i najviši Dom i ovdje bi trebalo imati papire da o njima možemo ozbiljno raspravljati a ne namjere.
Gospodine Mršić izvolite. Ispravak netočnog navoda ste dobili.
Tako je, tako je, da. Više će to biti prihvaćanje onoga što je potpredsjednica Vlade rekla. Ali ja molim gospođo potpredsjednice Vlade da uskladite svoje stavove sa ministrom i sa gospođom Bajt i sa predstavnikom predlagatelja i da se dogovorimo da li ćete vi ići sa amandmanom o ovome o ćemu oni govore ili je to tehnička greška. Ako idete sa amandmanom onda vas molim da mi raspravljamo o predloženom tekstu pri čemu ćemo uvažiti u svojim budućim raspravama da ćete vi amandmanom uvažiti o ovome o ćemu je navodno ministar govorio na jednom od odbora. Ali nemojte nas onda uvjeravati da je onda riječ o tehničkoj grešci nego ćemo prihvatiti da je Vlada ... ... [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Nego, Vlada je najavila, molim vas, Vlada je najavila amandman i ja prihvaćam obrazloženje gospođe Kosor da će izaći sa amandmanom koji će sadržajno biti ono ... ... [[Upadica se ne razumije.]] pa neće tehničku grešku ispravljati gospođa Bajt. Ili će ispraviti proračun amandmanom, dakle, poboljšati ono što je u proračunu uoćeno ili je tehnička greška. Pa ne može mi, morate, morate se usuglasiti vi u klubu sa vašom Vladom.
Niste ispravili, niste ispravili gospođu Kosor nego ste tražili objašnjenje.
Ja se ispričavam.
A objašnenje ćete dobiti kada Vlada podnese amandmane o kojima ćemo se moći izjasniti. Ja mislim da je sva ta stvar riješena.
Da, ali, ali vas molimo.
Ma, molim vas lijepo. Vlada će podnjeti amandmane i Sabor će se o njima moći očitovati, izjasniti i slično. Prema tome, ne vidim razloga zbog čega sada otvaramo ponovo to pitanje. Ja smatram da je s time stvar, hoće li to se nazvati tehničkim ispravkom amandmana ili će to biti ispravak, on će biti sadržan u amandmanu Vlade i s time ćemo stvar završiti. Hvala lijepa. Riječ ima zastupnik Nikola Sopčić.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo potpredsjednice.
Samo jedan momenat. Gospodine Mršiću. U čemu je povreda Poslovnika i koji je to članak.
Članak 174. Ja sam ... ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa imate svaki, dobili ste molim vas, svi smo dobili Poslovnik na početku zasjedanja ovoga. Prema tome, članak 174. je povrijeđen utoliko što molimo da ubuduće se ne ispravlja ono što u proračunu ne postoji. Mi i dalje raspravljamo o prijedlogu proračuna koji je Vlada dostavila a amandmane kada dostavi onda ćemo raspravljati o amandmanima. Hvala.
Dakle, riječ ima, ispričavam se gospodine zastupniče što, što niste već počeli govoriti, što niste počeli govoriti iako vam je dadena riječ, e, sada vam se ispričavam, izvolite, svojih 10 minuta.
Hvala potpredsjedniče. Gospodine potpredsjedniče, gospođo potpredsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Moje čestitke Vladi što je uspjela u ovom kratkom vremenu pripremiti prijedlog proračuna i što je uspjela uz velike kreditne obaveze koje ove godine stižu na naplatu ostvariti razvojnu komponentu ovog proračuna. Što ujedno i pokazuje da ova Vlada ne odustaje od svojih predizbornih obećanja. Svjestan sam ograničenja kod donošenja proračuna koji se donosi praktički za narednih 9 mjeseci pa ne bih htio iznosti sve projekte koji su planirani na području sa kojeg dolazim. To je Karlovačka županija.
Dozvolimo zastupniku da iznese svoje izlaganje, pa lijepo molim da malo stišamo se.
Hvala. Uvjeren sam da će se oni realizirati u narednom periodu. Podržavam nastavak izgradnje autocesta, povezivanje hrvatskog sjevera i juga čime se projekt Vlade Hrvatske demokratske zajednice, jer to je projekat koji je započet za naše vlasti privodi kraju i što će omogućiti daljnji razvoj naše zemlje. Nadam se da će se u ovom proračunu i u planu Hrvatskih cesta, a vidim ovdje Plan prihoda i rashoda iznaći sredstva za izradu Studije za stavljanje u funkciju čvorišta Novigrad na autocesti Zagreb - Rijeka, jer to je u ovom trenutku jedini čvor na toj autocesti na dijelu koji je izgrađen, a nije stavljen u funkciju. Bilo je obečanje dosadašnje Uprave Hrvatskih cesta da će se krenuti sa pripremom dokumentacije. To je bilo prije godinu dana. Čak je raspisan i natječaj. No, on je poništen sa obrazloženjem da su svi ponuđači bili preskupi što pomalo čudi s obzirom da vidimo da se baš puno nije pazilo na prekoračenje pojedinih pozicija. No, vjerujem da će sada pošto je praktički predviđen dvostruki iznos za Studije razvoj da će se uspjeti taj posao odraditi. Zadovoljan sam što je u okviru Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva predviđen niz programa za poticanje razvoja poduzetništva i tu trebamo biti pošteni i reći da je prijašnja Vlada, tj. Ministarstvo obrtništva pokrenuli nekoliko projekata koji su dali pozitivne efekte u razvoju poduzetništva. No, činjenica da tu baš nismo svi imali nekakav ravnopravan tretman tako da se događalo evo konkretno u općini iz koje ja dolazim da smo čekali očitovanje više od godinu dana Ureda za upravljanje državnom imovinom oko rješavanja problema zemljišta koje je u državnom vlasništvu, a planirano je za poduzetničku zonu. Tek nedavno smo dobili odgovor, za vrijeme ove Vlade. Pozdravljam najavu ministra financija gospodina Šukera oko vođenja reda u državne financije. Jer gledajte, ja sam načelnik u svojoj općini već dosta dugo i nezamislivo mi je da prije izbora raspišem natječaj odlukom poglavarstva, potpišem ugovor i zadužen nekoga tko će doći poslije mene tako da i ovo mi baš ne može sjesti. Tu bih podržao prijedlog Vlade o ovom proračunu da se preuzme obaveza povrata poreza za jedinice lokalne samouprave koja se nalaze na području od posebne državne skrbi čime će se izbjeći i moguće blokade računa tih jedinica. Jer njihovi proračunski prihodi su često vrlo niski. Treba reći da je vrlo efektno predlagati povećanje dotacije jedinicama lokalne samouprave na tom području, pa što se danas dosta smo oko toga čuli, pa zato malo čudi da je dotacija tim općinama i gradovima poslije 2000. godine znatno smanjena. Dobro je što je Ministarstvu mora, turizma, prometa i razvitka predviđena značajna stavka za razvoj pograničnih područja sa kojeg i ja dolazim, jer tako, jer do sada imamo situaciju i činjenicu da su pogranična područja uz granicu pogotovo uz granicu sa susjednom Republikom Slovenijom daleko slabije razvijena i da treba poraditi na tome da se barem približimo svom razvoju susjedima. Ujedno, na kraju zahvalio bih sadašnjem ministru financija što nije predvidio prihodovnu stranu proračuna kako je to u jednom navratu pokušao njegov prethodnik kada je uredbom regulirao kupovinu ... [[ne razumije se]] u pograničnim područjima u susjednoj Sloveniji. On je precizirao da ne možemo kupiti preko litru mlijeka, kilu šećera i sl. Istina, ta je uredba povučena za 2 dana. Ministar je čak ponudio ostavku koju je isto tako povukao za 2 dana. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda gospodin Lesar.
Hvala lijepa. Moram ispraviti navod kolege o tome da je u 2000. godini bilo značajnih smanjenja sredstava za općine, gradove, odnosno jedinice lokalne samouprave. Naime, sredinom 2001. otvaranjem procesa decentralizacije i uvođenjem izvornih prihoda što iz poreza na dohodak, što iz sredstava izravnanja, dotacije, odnosno transfer novca koji je do tada bio državni a krenuo je prema jedinicama lokalne samouprave na godišnjem nivou povećan je za 3,5 milijarde.
Hvala lijepa. Ima riječ gospodin zastupnik Ivan Vučić.
Hvala lijepa. Uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo potpredsjednik hrvatske Vlade, gospodo ministri, kolege i kolegice saborski zastupnici. Pred nama je donošenje jednog od najvažnijih dokumenata u ovom Hrvatskom saboru i rekao bih uz donošenje Ustava zasigurno jedan od najvažnijih dokumenata i zasigurno ne čudi ovolika polemika i rasprava, a i prijavljen broj zastupnika u svezi državnog proračuna za 2004. godinu rekao bih da je to i ljudski. Svatko od nas, 150 zastupnika sigurno ima 5 projekata koji bi htjeli da budu u ovom proračunu za 2004. godinu, pa rekao bih da je i to ljudski. A sigurno od 520 načelnika i gradonačelnika, sigurno njih 500 i 20 ima bar po jedan projekt koji bi sigurno željeli i opravdano bi željeli da taj projekt bude ovdje u ovom proračunu za 2004. godinu rekao bih da je i to ljudski. No, želje su jedno, a mogućnosti drugo. Ja moram biti iskren da sam i sam imao nekih želja kao što je cesta D42 koja vodi od Vrbovskog preko Ogulina, Saborskog do Plitvičkih jezera i kao što je rekao ministar Kalmeta interes Vlade je da se gradovi i općine kvalitetno povežu sa cestom, pa se nadam duboko ukoliko ne ove godine, ali zasigurno iduće godine da će i ta cesta ući u državni proračun i kvalitetno se povezati sa spojem na autocestu Zagreb - Split. Kolega Sopčić je govorio o čvoru Novigrad, pa ja ne bih ponavljao se. Isto tako, želja mi je bila da se u državnom proračunu nađe projekt obrane Grada Ogulina od poplava. Grad Ogulin je u zadnjih 5 godina doživio dvije katastrofalne poplave. Za sada nije uvršten u projekt u proračun, ali koliko sam vidio gospođa Adlešić je dala amandman i ja je podržavam u tom dijelu da se amandmanom digne proračun za obranu od poplava ne za taj projekt, nego općenito za obranu od poplava sa 190 na 400 milijuna kuna. Isto tako, Hrvatski olimpijski centar Bjelolasica u državnom proračunu je sa 8 milijuna kuna za pripremu vrhunskih sportaša u Olimpijskom centru Bjelolasica. Hrvatski olimpijski centar "Bjelolasica" je jedini olimpijski centar u državni Hrvatskoj i on je samo na papiru rekao bih olimpijski centar. Mislim da se ovaj Visoki dom, a prije svega Vlada treba odrediti o statusu Olimpijskog centra "Bjelolasica". Da li će biti olimpijski centar za pripremu vrhunskih sportaša u državni Hrvatskoj ili će naši sportaši ići na pripremu u Austriju, Njemačku i u zadnje vrijeme često u Sloveniju. Smatram da trebamo definirati infrastrukturu na Hrvatskom olimpijskom centru "Bjelolasica" i da država mora uložiti u infrastrukturu u Hrvatskom olimpijskom centru, a to je prije svega stvoriti uvjete za pripremu vrhunskih sportaša, a to je dvorana, bazen i sve ono što ide za jednu pripremu vrhunskih sportaša. Bilo bi mi drago da se bar u proračunu za 2004. godinu nađe stavka sa minimalnim iznosom, jer projekt sa građevinskom dozvolom postoji na 55 milijuna kuna i ima projekt, odobrenje Vlade za 27,5 milijuna kuna za kredit kod Zagrebačke banke, a za ovaj ostali iznos da bude u proračunu ili da ga država dokapitalizira. Isto tako bilo bi mi drago da je više sredstava za prognanike, izbjeglice, poglavito za izbjeglice iz Bosne i Hercegovine, za Hrvate iz Bosne i Hercegovine. Mislim da te ljude moramo riješiti njihov status ili im dozvoliti i omogućiti uvjete da se vrate u svoju matičnu zemlju ili stvoriti uvjete ako oni to žele da ostanu živjeti ovdje u Hrvatskoj, a mislim da država ima dosta državnog zemljišta opremljenog sa infrastrukturom i da bi trebali tim ljudima ponuditi zemljište, dakle onima koji žele ostati ovdje živjeti na ovom području. Imam ja još mnogo želja, ali rekao sam želje su jedno, mogućnosti su drugo. Ima u mom kraju jedna izreka "pokri se onoliko koliko ti je pokrivač dug ili širok". Rekao bih dobra izreka i drago mi je da se ministar Šuker i Vlada rukovodila kod izrade državnog proračuna tim ciljem da su pokrili se onoliko koliko to dozvoljava, što se ne bi moglo reći za prethodnu Vladu, jer se mnogim ministrima ispod pokrivača noge vidjele ja bih rekao i do koljena. Zadovoljan sam što je Vlada kod izrade proračuna za 2004. godinu rekao bih, ne bih rekao ponašala se i razvojno i socijalno, ja bih rekao ponašala se je realno u okviru dozvoljenih mogućnosti, a ako je realno onda je sigurno i gospodarski i socijalno i drago mi je da kapitalni projekti kao što je obnova i restrukturiranje Hrvatskih željeznica, nastavak izgradnje hrvatskih autocesta i ostala infrastruktura nije zaustavljena već ide dalje možda samo zbog financijskih dubioza sa umanjenom dinamikom. Isto tako svakako je pohvalno da se u ovom proračunu našla sredstva za hrvatske branitelje, za obitelj, za socijalna davanja. Svakako da ću kao zastupnik podržati ovaj proračun i drago mi je da su svi saborski odbori podržali ovaj proračun i ono što je mene malo začudilo, a naročito kao novog zastupnika, jučer smo se cijeli dan borili da budemo članovi odbora pa skoro smo politizirali cijeli dan, a danas kad je izvješće predsjednika odbora i stav odbora onda mislim da to uopće nikoga nije važno briga koga šta je odbor zaključio, jedino ako bi slučajno bilo nešto negativno onda bi to izazvalo pozornost i saborskih zastupnika, a poglavito medija. Mislim da to nije dobro. Prelazni period ili privremeno financiranje proračuna je svakako dobro i hvala bivšoj Vladi što je na taj način dozvolila da na demokratski način ova Vlada uđe u vlast, ali isto tako to nije dobro za naše gospodarstvo i to se treba regulirati Zakonom o prijenosu vlasti da taj period bude čim kraći. To govorim zbog toga jer me je nekoliko gospodarstvenika sa područja Karlovačke županije koji posluju sa državnim poduzećima zvalo i rekli su donesite taj proračun, jer mi smo na izdisaju. Ljudima se ne plaćaju situacije i ljudi jednostavno više nemaju sredstava za platiti plaće djelatnicima zbog toga što nije donesen državni proračun. Zato apeliram na sve vas da donesemo državni proračun i da saslušamo savjet i vapaj tih ljudi. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolega Vučić. Za informaciju, jer vidim da dosta ljudi pita, ima još 34 zastupnika prijavljena za raspravu. Gospođa Ivana Sučec-Trakoštanec. Oprostite nisam vidjela, oprostite gospođo Trakoštanec. Gospođa Gordana Sobol ispravak netočnog navoda.
Vrlo kratko. Vezano je oko Hrvatskog olimpijskog centra na Bjelolasici. Koliko je meni poznato taj Hrvatski olimpijski centar već sada ne bi trebao biti samo, odnosno nije samo na papiru. Prošla Vlada je negdje sredinom prošle godine ako se ne varam, usvojila njihov projekat razvoja Hrvatsko olimpijskog centra. Mislim da je negdje projekat taj do 2012. godine kada bi praktički Hrvatski olimpijski centar potpuno samostalno počeo djelovati, odnosno financirati se. Mislim da je prošla Vlada prepoznala komparativne prednosti samog položaja Hrvatskog olimpijskog centra na Bjelolasici. Zahvaljujući autocesti na sat vremena smo od Bjelolasice, a ako bude sluha kod nove Vlade možda se napravi onaj drugi dio ceste prema Novom Vinodolskom pa će biti još boljih mogućnosti za razvoj centra.
Hvala. Sada je na redu gospođa Ivana Sučec-Trakoštanec.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednik. Gospodo ministri, drage kolegice i kolege. Jedna kolegica je vidjela našu Vladu kako lebdi iznad vode i na taj način je oslikala, a ja vidim našu Vladu kako trči stazu s preponama s kuglom oko noge i naravno da joj nije lako, a naročito našem ministru koji je morao nacrtati sve to što su drugi zamislili. Prema tome svjesni ograničenja i otežavajućih okolnosti koji su i prijašnji dugovi, a i prenešena sredstva iz prošle godine i naravno nedostatna sredstva za privremeno financiranje jer je trebalo, a čuli smo da nije prenijeti za prava tri mjeseca tri dvanaestine u onim iznosima koliko je bilo prošle godine, pa bi onda svi vjerojatno imali dovoljno do donošenja proračuna i ne bismo bili u ovim situacijama da se ne mogu određene stavke isplaćivati, ali se moramo prisjetiti još jedne druge stvari. Dakle prošla godina je bila izborna godina i nije bilo teško izbora radi planirati i obećavati ono za što ni oni koji su to radili nisu sasvim bili sigurni da se može i u kojem vremenu uopće popratiti iz državnog proračuna. I tu dolazimo do jedne zgodne situacije. Svima su nam puna usta decentralizacije, svega onoga što bismo mi željeli, ali ispada da smo vrlo skloni decentralizirano kreativno donositi planove, a onda vrlo vješto inzistirati na tome da to centralna državna blagajna, državni proračun te naše zamisli prati i financira. Eto u tom dijelu trebamo biti svjesni, naravno to je u svakoj državi problem, da je u Hrvatskoj to poseban problem. Dakle nemoguće je, a gledajući samo ove amandmane koji svake minute stižu, dakle ovdje možemo govoriti o amandmanima i njihov broj, a pogotovo sredstva koja se traže u njima kao dodatna, vjerujem da ne bi dvije prihodovne strane bile dovoljne da zadovolje te sve apetite. Dakle jednostavno obzirom na zatečene okolnosti i na inače realnu situaciju i gospodarstva i svih onih kretanja kod nas, svjesni smo da je ovaj proračun kakav je predviđen, a on vrijedi ove godine samo za 9 mjeseci i ja već sada vidim sve nas kako od rujna krećemo risati novi proračun za 2005. za kojeg se nadam da će biti na drugim temeljima sa puno novih zakona i da će biti bliže onima za koje se donosi. Svi su danas govorili puno epiteta o proračunu i davali su puno atributa, ja ću mu dodati još jedan. On je za mene vrlo topao, u centru ovog proračuna su ljudi, uz kapitalne investicije uz ceste, pruge i ne znam što na prvom mjestu su ljudi, to su umirovljenici, to su rodilje, to su branitelji. Dakle nije važno što mi mislimo o tome, važno je što o sredstvima koje smo predvidjeli za njih misle oni a oni kao skromna dio populacije su zadovoljni i s tim početkom malog poboljšanja svog životnog standarda i ja se nadam da ćemo svi zajedno taj standard i povećavati. Možda samo da kažem da bez obzira koliko mi dali da se dotaknem tog našeg bolnog područja a to je negativni trend u natalitetu, dakle negativni trend stanovništva. Dakle, koliko god mi dali, a imamo pozitivnih primjera da gospođa ministar je predložila povišenje naknada, da su neka poduzeća krenula podupirati sa vrlo visokim iznosima pojedine rodilje sa iznosima, da svako djete koje se rodi na žalost i to moramo imati stalno na umu je zaduženo sa 5 tisuća dolara i da će debelo morati razmišljati kako tijekom svog života privrijediti kako vraćati taj dug koji ponovno ponavljam je vrlo ozbiljna prepreka bržem razvoju nego što je on danas. Možda da slijedom toga kažem da me jedan amandman od svih ovih koje smo dobili na klupe zbog toga i izuzetno zaintrigrirao i ne znam da li bih ga nazvala vrhuncem domišljatosti ili ne znam kako drugačije, ili sječajući se ja sam bila u Županijskom domu, sjećajući se onih 99., 2000. do danas sjećam se kada su porodiljne naknade bile 2600 pa su 2000. godine smanjene pa su se onda evo kolegice ja ću citirati amandman broj 7. kolegice Milanke Opačić sjetile i analizirale da je ovu ću rečenicu pročitati: "Zbog katastrofalne demografske slike u Republici Hrvatskoj u kojoj je 2001. godina bila najlošija u posljednjih 200 godina onda su i te 2001. i 2002. i 2003. te porodiljne naknade bile i dalje male, a onda kada je došla nova Vlada koja je odmah predložila povećati te naknade, naravno ne previše jer nikada ih nije dosta, ali vratiti ih bar na ono što je bilo do 2000. onda se ta ista moja gospođa kolegica javila sad sa novim prijedlogom, ni manje ni više nego duplo povećati ove sad predložene naknade dakle neka javnost ocijeni koliko je to sad stvar domišljatosti ili nešto drugo ja ne bih o tome. Dakle, ja bih se ipak onda vratila na svoju županiju Koprivničko-križevačku iz koje ja dolazim i gledajući naravno sredstva koja smo temeljem naših potreba a naravno da imamo i mi kapitalne investicije, pa mi je drago što je to na tragu onoga što je gospodin predsjednik Vlade Sanader obećao da tako kažem podržati kada je bio u nedavnoj posjeti u našoj županiji, dakle da se potiče i vodoopskrba i pročistać grada Koprivnice i Centar za socijalni rad da dobivamo određene tekuće pomoći i regionalni razvoj i da one na žalost zbrojene iznose samo 12,5 milijuna kuna direktno iz proračuna, a indirektno očekujem da će puno toga više biti iz Hrvatskih cesta, iz Hrvatskih voda, iz HEP-a, iz HT i ostalih javnih poduzeća, odnosno HT to nije ali kada se sjetim da je 6,5 milijardi obveza hipotetski govorim moglo biti raspoređeno na 21 županiju onda bi možda moja Koprivničko-križevačka županija dobila još 309,5 milijuna kuna, a za sada tog novca nema a u nekom drugom sljedećem vremenu možda ćemo moći i s njima raspolagati. I još na kraju naravno sjeverozapadna Hrvatska posebno Koprivničko-križevačka županija ima i niz malih škola i svega ostaloga i vidim da je tu niz bilo tih akvizicija ali vidim da i nisu svi spremni ovog trena početi koristiti novac pa se nadam da je kriterij kod dodjele u Ministarstvu prosvjete bila pripremljenost projekata za gradnju, dakle posjedovanje projektne dokumentacije i posjedovanje građevinskih dozvola za što se nadam da će ove akvizicije osnovnih škola na području Koprivničko-križevačke županije pribaviti do rujna pa bismo ih onda planirali u zahtjevima za gradnju za sljedeću godinu a osnovno čime se bave ljudi u mojoj županiji jest poljoprivreda. I poljoprivreda je nešto zbog čega su uprte oči i u ovaj Hrvatski sabor, a danas nisam puno čula riječi o poljoprivredi, ja sam danas čula najviše priče, odnosno problema u zdravstvu ali mislim da su puno veći u poljoprivredi. I fascinantno je i vrlo kreativno vidjeti da kolege koji me čak sada ne slušaju, koji su donijeli zakone koji im se ne sviđaju ali koje mi nismo stigli naravno jer poštujemo proceduru moramo kao legalisti primjenjivati do onog trena kada ih ne promijenimo, dakle da ti kolege zbog tih zakona koji su donijeti nakon 2000. godine, već čiste traktore i griju mašine i misle s njima izaći na cestu ali ja se mislim da neće zbog toga što očekujem od gospodina ministra Čobankovića da uoćene probleme za koje se dobro sjećam jer sam bila zastupnica u Županijskom domu sam se zalagala da ne bude nulti kriterij 3 hektara, nego da veći broj ljudi dobije manje poticaje pa da dobije od 0 i dakle da se ne uvede 1. siječnja 2003. godine 800 kuna poticaja za uvoznu telad, što nikada do tada nije bilo a to se nadam će se ukinuti dakle da se ne žurimo s prilagodbom i da sami sebi ne zadamo količinu ove godine od 9 tisuća litara mlijeka kao minimalnu količinu za iznad koje će neko domaćinstvo dobiti poticaj pa iz sustava poticaja gubimo a iz proizvodnje kasnije povećavamo uvoz. Dakle očekujem da me gospodin Čobanković demantira ako sam nešto krivo rekla ali očekujem promjene ovih Zakona i nadam se da neće biti razloga izlaziti na prometnice. Hvala.
Hvala vam lijepa. Slijedi jedan niz replika i ispravaka netočnog navoda. Za repliku prvi se javio Dragutin Lesar.
Hvala lijepa. Moram naprosto uključiti se u ovu raspravu jer je kolegica u svoj raspravi u proračunu se osvrnula na veliki broj amandmana koji dolaze na prijedlog proračuna sa zahtjevanjem novaca za lokalne projekte. Ja se slažem da ih je veliki broj, bit će ih daleko veći broj do utorka ali to je posljedica 2 problema ozbiljna, prvo što je Hrvatska u poreznom smislu, financijskom smislu još uvijek visoko centralizirana država, a da je to 2001., 2. i 3. kao što je bilo dogovoreno krenulo se u drugu fazu financijske decentralizacije danas bi ovdje imali daleko manji broj amandmana. NO, i do sada je bilo vremena da se predloži nastavak te decentralizacije što nije, i drugi razlog čudnih kriterija regionalne distribucije državnog novca jer kada sam zbrojio, vi ste zadovoljni sa novcem koji ide prema vašoj županiji ali sa stanovišta Međimurja. Ja sam ovaj proračun nazvao proračunom o onoj sintagmi Hrvatske od Drave do Jadrana, jer preko Drave znate jako malo kuna ide. Hvala.
Zahvaljujem kolega Lesar. Odgovor na repliku, kolegica Sučec-Trakoštanec.
Dakle, kolega Lesar nije rekao ništa drugačije nego što sam rekla ja i slažem se, dakle ponovili ste ono što sam i ja rekla. A što se tiče zadovoljstva naravno da nisam zadovoljna ali to prihvaćam taj iznos koji smo dobili ili iznose kao nuždu i kao jedinu mogućnost i zahvalna sam i na njoj. Hvala .
Hvala vam lijepa. Ispravak netočnog navoda zastupnik Marin Jurjević.
Kolegica Trakoštanec je rekla da joj se ovaj Proračun posebno sviđa jer je topao jer misli posebno na žene. To nije točno jer je teško povjerovati da je to tako pošto je za program očuvanja i unapređenja zdravlja žena predviđeno samo 280 tisuća kuna, a za prevenciju i rano otkrivanje raka dojke samo 200 tisuća kuna šta je polovica jednog mamografa. Ako pretpostavimo da i mladi spadaju u ljude onda su oni jednako loše prošli možda i gore jer je za njih predviđeno samo 30 tisuća kuna više s pozicije programa djelovanja za mlade u Ministarstvu zdravstva. Toliko o toplini.
Zahvaljujem kolega Jurjević. Povreda Poslovnika kolegica Sučec-Trakoštanec.
Članak 209., stavak 2. Uopće to nisam govorila i niste mogli to ni ispravljati što nisam rekla. Rekla sam umirovljenici ima ih muškaraca i žena, rodilje su jedino pretpostavljam za sad još žene i rekla sam branitelji što su i muškarci i žene. Hvala.
Zahvaljujem kolegice. Ispravak netočnog navoda kolegica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala. Kolegica kaže netočno da tražimo decentralizaciju, a istovremeno amandmanima tražimo pomoć države. Netočno. Mi tražimo daljnju decentralizaciju, a s obzirom da se ona usporava mi tražimo da se sada, tražimo amandmanima da se sada samo osiguraju sredstva po ugovorima i sporazumima po kojima se ti projekti prate već nekoliko godina ili tražimo za nove projekte za koje također očekujemo jer nema decentraliziranih sredstava da budu iz Državnog proračuna. A kolegice Trakoštanec zamislite koliko bi 2000. godine moglo se programa financirati da nije bilo 9 milijardi i 900 milijuna kuna duga.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda gospođa Milanka Opačić. Izvolite.
Pa ja ispravljam netočan navod kolegice Sučec-Trakoštanec koja je rekla da je ovo moj amandman. Pogrešno kolegice Trakoštanec. Ovo nije moj amandman. Ovo je amandman gospođe Jadranke Kosor. Naime ja kada sam vidjela u ovom Proračunu da se sredstva na stavku dodatni porodiljni dopust i oprema za novorođeno dijete nisu povećale niti za lipu, a znam da je gospođa Kosor godinama ulagala amandmane na tu temu, ja sam predložila dakle njezin amandman s obzirom da znam da ona danas više nije u mogučnosti predložiti amandmane na Proračun.
Oprostite kolegice Sučec [[Upadica: Ne, ne, ne, povreda]] ne može replika na, ne može replika.
Digla sam krivu, digla sam krivu tablicu. Oprostite.
Izvolite povreda Poslovnika.
Ja onda molim gospođu Opačić da ispravi amandman broj 7. i da napiše gore Jadranka Kosor i da potpiše onda Jadranku Kosor. Ja vas lijepo molim.
Gospođo Trakoštanec nemojte zlorabiti institut povrede Poslovnika. To nije primjereno nekako. Za ispravak netočnog navoda javio se kolega Zvonimir Mršić. Izvolite.
Ja, ja ispravljam netočni navod da se u ovom Proračunu nalazi sve ono što je premijer Sanader obećao za nedavnog posjeta, molim? Ja ispravljam netočni navod kolegice.
Ja vas molim da ne vodite sjednicu iz klupa. Molim vas lijepo.
Al’ zaštitite pravo da govorimo molim vas. I vrijeme mi dodajte. Dakle ispravljam netočni navod da je premijer, da u ovom Proračunu sve ono što je premijer Sanader obećao za nedavnog posjeta Koprivničko-Križevačkoj županiji. Nema gotovo ničega unutra u onome što je on tamo obećao. Ima ovdje još svjedoka. Nije samo gospođa Ivana bila, gospodin Kolar, gospodin Čobanković i ja smo bili na tom sastanku. Nema ničega. Ima možda 1 promil onoga što je gospodin Sanader vehementno obećao [[Upadica: Vrijeme gospodine zastupniče.]] u Koprivničko-križevačkoj županiji.
Vrijeme. Replika gospođa Milanka Opačić. Odustajete? OK. Replika gospodin Ivan Kolar.
Hvala gospođo potpredsjednice, dame i gospodo. Pa mislim da je gospođa Sučec-Trakoštanec pobrkala kruške i jabuke jer ja sam siguran da kriteriji za dodjelu sredstava spram kapitalnih ulaganja ni po kakvom kriteriju nisu išli nego po pripadnosti kojoj stranci jer vas uvjeravam da gotovi projekti sa vlastitim učešćem, s dobivenom građevinskom dozvolom nisu predviđeni. To je jedno i nadovezujem se na gospodina Mršića, svjedoci smo jedne obmane koja nam je rečena javno, iznesena, a nije prihvačena. Mi imamo strpljenja. Čekamo naše vrijeme i mislim da budemo dokazali da se obmanama daleko nemre iti. I ne treba tu polemizirati bez argumenata nego argumente. Mislim da su ovi argumenti moji amandmani koji su dati s građevinskami dozvolami riješenemi u, u projektima trebali biti, ali nisu, ali nažalost svjedok sam osme godine za redom da se na isti način vrednuje sve ovisno tko kome pripada i na koji način. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Kolar. Odgovor na repliku gospođa Sučec-Trakoštanec. Izvolite.
Ja ne znam znam li čitati ili ne znam, pretpostavljam da još znam. “Će financirati izradu projektne dokumentacije” kod jednog rješenja. “Će iz, će financirati izradu projektne” kod drugog piše. “Očekuje se građevinska” kod trećeg piše. I to su, više ih ni nema. Hvala.
Zahvaljujem. Replika gospođa Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem... [[Govornica nije uključena]] Hoću, ako me ponovno ne isključe. Dakle moram odreagirati i reći da je lijepo osjetiti toplinu iz Proračuna, a toplina se odnosi na pojedine kategorije građana u Hrvatskoj kojima su eto povećane naknade, vračaju se prava kako vi kažete, a ja postavljam pitanje hoće li tu toplinu o kojoj vi govorite kroz ovaj Proračun prepoznati recimo nezaposleni obzirom da je za naknade nezaposlenima smanjen na ukupna sredstva u odnosu na prošlu godinu, a u isto vrijeme ja moram kazati da niti uz najbolju volju nisam uspjela pronaći gdje to kroz Proračun povećana sredstva za programe zapošljavanja koja su smanjena kroz Fond za razvoj zapošljavanja i smanjena su sredstva za aktivnu politiku zapošljavanja. Za nekoliko dana biti će dvodnevni seminar i rasprava na temu “Nacionalni akcijski plan zapošljavanja 2004. godine” na koji će sudjelovati i predstavnici Vlade, ja očekujem, a za njegovo ostvarivanje u Proračunu ja se stvarno pitam gdje su sredstva.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku gospođa Sučec-Trakoštanec.
Iako termometri mjere temperaturu objektivno osjećaj topline je uvijek subjektivan pa ja prepuštam da taj osjećaj imaju oni za koje je ponavjam, sam i rekla da ga trebaju imati, a to su umirovljenici, to su branitelji i to su rodilje, a neki od njih su bili zaposleni, to su umirovljenici. Rodilje vjerojatno isto, a branitelji također. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo dalje na raspravu. Sljedeća na redu je, pardon, u ime predlagatelja gospođa Jadranka Kosor, potpredsjednica Vlade.
Hvala. Gospođo potpredsjednice Sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Pisanje amandmana je vrlo ozbiljan posao i ja to mogu posvjedočiti kao zastupnica u dva mandata i mogu sad reći kao potpredsjednica Vlade u ime hrvatske Vlade hvala Bogu da ne moramo više pisati amandmane, hvala Bogu da možemo realizirati ono za što smo se četiri godine zalagali. Dakle ova Vlada će vratiti rodiljne naknade na razinu iz 2000. Vratiti će raspon od 1600 do dvije i pol tisuće kuna za zaposlene majke. Gospođe i gospodo zastupnici pročitajte i dokument koji ide uz Proračun dakle Zakon o izvršavanju Državnog proračuna. Dići će naknadu za nezaposlene majke sa 900 na 1600 kuna i naravno vratiti će mogučnost korištenja trogodišnjeg rodiljnog dopusta. Zato budući da imamo, da Vlada ima potporu u Hrvatskome saboru, a ima potporu hrvatske javnosti jer je upravo vračanje ovih mjera u hrvatskoj javnosti označeno i ocijenjeno kao jedan od najboljih odnosno najbolji potez ove Vlade, mi ćemo to dakle ostvariti, realizirati sa Proračunom za 2004. godinu. Nažalost, sredstva su smanjena zbog toga što je broj rođene djece smanjen, dakle nikada manje djece nije bilo rođeno u Hrvatskoj, nego prošle godine. Nikada u posljednjih ne 200, nego 220 godina. To je pravi podatak. Prema tome, ja apeliram u ime Vlade da naravno amandmani budu korektno napisani, ovo je vrlo ozbiljan posao i još jedanput sa zadovoljstvom mogu reći, evo došao je trenutak da sve ono o čemu smo četiri godine u ovom Saboru govorili kao o prvorazrednom nacionalnom, političkom, par exellence političkom pitanju, kao obrambenom pitanju, pitanju svih pitanja, jer se radi o budućnosti Hrvatske. Usput moram reći da smo osnovali i Savjete za populacijsku politiku sa vrsnim demografima i drugim stručnjacima, koji su na prvoj sjednici rekli. Zahvalili Vladi, pozdravili ovaj potez Vlade i rekli, "ako bi se ovaj trend nastavio za manje od 50 godina izgubili bismo cijeli jedan Zagreb, dame i gospodo". Oni pozdravljaju, dakle potezi vraćanja 3-godišnjeg rodilnog dopusta, jer smatraju da je to jedan od mogućih prvih koraka u zaustavljanju negativnog demografskog trenda. Ja vam se zahvaljujem. i molim da Hrvatski sabor podupre ovaj prijedlog Hrvatske vlade.
Zahvaljujem, hvala. Za ispravak netočnog navoda, javila se gospođa Dragica Zgrebec. Izvolite.
Netočno je da ne moramo pisati amandmane kao što kaže kolegica, gospođa potpredsjednica Kosor. Ja moram napisati amandman, jer na primjer za kanalizaciju u Nedelišću u mojoj županiji ugovorom koji se isplaćuje dvije godine predviđeno je 2,5 milijuna, ovdje u proračunu milijun i pol. Za Tuk grad u Čakovcu za prodaju zgrade koja je isplaćena do sada sa 8 milijuna kuna i u ovoj godini bi trebala biti isplaćena, zadnja rata sa oko 4,9 milijuna kuna, nema u proračunu. Ja vas lijepo molim gospođo Kosor, neka Vlada to učini do usvajanja proračuna, ja ću vrlo rado povući svoje amandmane.
Hvala gospođi Zgrebec. Sljedeća je na redu za raspravu gospođa Željka Antunović. Izvolite gospođo Antunović.
Gospođo potpredsjednice, gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege zastupnici. Za proračun se kaže i on to doista je, najvažniji ključni dokument koji se u tijeku jedne godine donosi u svakom parlamentu, pa tako i u Hrvatskom saboru. On je ustvari jedno zanimljivo štivo iz kojega se može iščitati sve. Sve slabosti, svi problemi, ali isto tako i svi prioriteti, svi instrumenti i sve mjere koje će se poduzeti da se ti problemi i te slabosti riješe. Međutim, nažalost, čini mi se da iz ovog proračuna ipak nije baš čitko i razvidno koje su to mjere i koji su to instrumenti kojima će Hrvatska vlada provoditi ekonomsku i sve one druge politike koje sama sebi zadala predstavljajući svoj program ovdje u Hrvatskom saboru. Ja neću komentirati da li ovaj proračun socijalan, ili razvojan. On je vjerojatno i jedno i drugo. Samo je pitanje prioriteta ono koje će definirati one važne, ključne, državne prioritete, velike nacionalne projekte i razdvojiti ih od sitnih dnevno političkih ili propagandno političkih prioriteta, koji se također provlače, iščitavaju iz ovog, pa i svakog drugog prethodnog ili budućeg proračuna. Ono što načelno želim upozoriti je jedna za mene vrlo opasna činjenica i ozbiljan problem, a to je da se ključni, definitivno največi i najozbiljniji problem u Republici Hrvatskoj bio je i bit će problem nezaposlenosti i novog zapošljavanja iz ovog proračuna ne iščitava kao nacionalni prioritet ili kao jedan od nacionalnih prioriteta. Ne samo kroz one stavke o kojima je malo prije kolegica Sobol govorila, koje se odnose na poticajne mjere zapošljavanja, nego kroz sve one dijelove proračuna koje bi trebalo iščitavati kao velike ključne, sustavne razvojne projekte koje onda za posljedicu imaju, ja bih rekla lančano reakciju na mikroekonomskoj razini, koja se iščitava kroz jednu povećanu aktivnost gospodarskih subjekata i koja za posljedicu onda ima najbolju socijalnu mjeru, a to je novo zapošljavanje i osamostaljenje naših građana da prestanu biti ovisni i o socijalnim pomoći, ma u kojem one vidu bile, nego da nastave živjeti od svog rada i od svojih zarada. To je moja generalna primjedba i veselit ću se ako do polovice ove godine ili do kraja ove godine bude demantirana. Ja naime, u potpunosti razumijem probleme koje ima Hrvatska vlada kod sastavljanja proračuna, imali smo ih i mi, i imat će ih vjerojatno svaka buduća Vlada još popriličan broj godina. Međutim, problemi koji postoje, i kojima se toliko govori, bez obzira da li o njima govori oporba ili vlast, njih ne treba prikrivati, o njima treba jasno progovoriti, i iznaći konsenzus upravo u definiranju prioriteta i onda kroz taj proračun takav kakav je, bez obzira zašto je takav, pokušati te probleme riješavati. Dozvolite mi sad da se u ovom kratkom vremenu koje imamo za raspravu osvrnem na, za mene tri zanimljiva područja. Prvo je svakako Ministarstvo obrane i proračun obrane i sigurnosti. Ma koliko se ministri danas ovdje trudili objasniti da je netko prebacivanje izdataka iz resora obrane u financije isto tako planirano smanjenje broja zaposlenih kako ste vi rekli otpuštanja kad smo mi to radili. Kako će otvoriti prostor za neke uštede i neka dodatna sredstva, ostaje neumitna činjenica da je Ministarstvo obrane zakinuto u odnosu na prošlu godinu za otprilike punih 500 milijuna kuna. Kad to pretvorimo u postotak na bruto društveni proizvod, onda onih zadanih fiksnih i nužnih dugoročno utvrđenih i planiranih što je nužan uvjet planiranja opće obramenog sustava, 2,2% spalo na otprilike 1,9%. i to je veliki problem. Preživjet će i Ministarstvo obrane, neće sigurnost Republike Hrvatske biti ugroženo kako ste vi znali komentirati prošle četiri godine napadajući i optužujući nas za to, da smo zanemarili i potcijenili i podredili nekim drugim prioritetima, jedan od najvažnijih državnih prioriteta to neće biti. Ali bi će ugrožen jedan ozbiljan veliki nacionalni projekt. Projekt reforme oružanih snaga koji nam nije bitan samo zbog priključenja NATO savezu, nego ima multiplicirane efekte i na smanjenje državnih izdataka na kvalitetniju preraspodjelu javnog novca na efikasnost obrane i sigurnosti i na čitav niz drugih dijelova u ovom proračunu. Pa ako na kraju mogu zaključiti, i na više novaca za socijalu. Ni reforma neće biti, ja bar u to vjerujem do kraja odbačena. Međutim, ona će biti značajno usporena, a ako ne bude nekih dodatnih motivacija ili dodatnih sredstava mislim da je ugroženo, ozbiljno ugroženo njezino provođenje. To je svakako moj stav, moje razmišljanje ali temeljeno na debelom iskustvu iz nekih ranijih razdoblja. Obrambeni proračun može dati prioritet nekom drugom ali reforma obrambenog sustava i sustava sigurnosti u Hrvatskoj ne može pasti u niži red prioriteta nego ga je imala do sada i vidjet ćete koštat će vas kolege ministrici, koštat će vas takvo postavljanje prioriteta. Vidjet će se to vrlo brzo. Bojim se da ćemo se vrlo brzo sresti na raspravi o rebalansu proračuna a naročito u ovom segmentu. Drugi dio o kojem želim nešto reći odnosi se na ovdje dosta spominjan sektor zdravstva. Ja ću za razliku od mojih kolega, možda će vas to sve iznenaditi, pohvaliti sve ove stavke koje se nalaze ovdje a naročito ću pohvaliti ono što je ovdje bilo kritizirano a to je izdvajanje od 30 milijuna kuna za izgradnju Kliničkog bolničkog centra u Mostaru. Nemojte se čuditi jer to je logično jer je Vlada Republike Hrvatske u prethodnom mandatu zajedno sa mnogima iz Kliničkog bolničkog centra Zagreb i Opće bolnice Sveti duh, Medicinskog fakulteta a i ja sam osobno dala veliki doprinos pokrenula taj projekt završenja izgradnje te bolnice. Međutim, ima ipak jedan ali. Ja kao što ovo mogu pozdraviti ne mogu pozdraviti samo 35,5 milijuna izdvajanja za kliničke bolnice u Hrvatskoj. Ja ću pozdraviti i čestitati i profesoru Hebrangu i profesoru Turiću što su se izborili da njihove dvije ustanove budu najviše vrednovane u tome ali svakako se neću složiti sa svim onim drugim ustanovama koje također imaju potrebe i također imaju prioritete i lječe iste ljude u ovoj zemlji ali su iz potpuno nepoznatih razloga, netko je danas ovdje rekao, to je pokazatelj političkog revanšizma ostale bez nužnih sredstava. Ovdje sada govorim samo o sredstvima za kapitalna ulaganja u opremu i u zgrade. Tu je i Bolnica u Virovitici, tu su čitav niz bolnica. Amandmanima ćemo se o tome očitovati. Treće područje koje želim spomenuti i koje mislim da je potcijenjeno u ovom proračunu je područje informatizacije. U izvješću se vidi da je otprilike 11% smanjen taj iznos. Na taj način su...
Vrijeme, kolegice Antunović.
Dok počne titrati.
Već je crveno.
Na taj način su zapostavljeni svi oni ključni projekti koji trebaju osigurati bolji, kvalitetniji i brži nadzor trošenja proračunskih sredstava i vidjet ćete jer to je jedini način da se trošenje proračuna stavi pod kontrolu, o tome i vi puno govorite.
Titra kolegice Antunović.
Završavam, poštovana potpredsjednice. Vidjet ćete da je ovo puno, puno premalo za ove stavke.
Hvala vam lijepo. Za ispravak netočnog navoda javio se gospodin Zvonimir Puljić.
Kolegica Antunović navela je navod kojeg ja pobijam jer je pronatalitetnu politiku nazvala dnevno propagandnim prioritetima. Mislim da je situacija u vezi nataliteta i njegovog pada za svih nas toliko opasna i katastrofična i te podatke navode stručnjaci a ne političari da bi svi morali poduprijeti poduzete mjere a ne nazivati ih dnevno propagandističnim prioritetima. Hvala.
Zahvaljujem. Za ispravak netočnog navoda javio se gospodin zastupnik Turić. Izvolite!
Štovana gospođo Antunović, budući da ste me prozvali zahvaljujem vam. Moram reći prozvana je moja ustanova Klinika za tumore. Neka mi bude dozvoljeno reći da onkološki analitičari kažu da će ta bolest nažalost biti na prvom mjestu ne samo ovo stoljeće nego, ispravljam sljedeće, da nije moja klinika dobila ni jednu jedinu lipu, ona je predviđena od ranije ali su nam cijelih četiri godine predviđali a nikada nismo dobili ništa. Međutim, ja moram reći. Krivi navod je u onoj mjeri da neke bolnice koje vi dobro znadete koje su iza kojih ste stajali, čak kao ministar obrane ste dolazili tamo gdje se kreiralo, bio sam nazočan pa to mogu potvrditi pa su dobili 70 milijuna eura da se sagradi hoteli, centri, shopinzi itd.
Oprostite, ispravak netočnog navoda.
Evo, upravo je to točno. Hvala lijepo.
Hvala vam. Za riječ se javio gospodin Andrija Hebrang, potpredsjednik Vlade. Izvolite, gospodine Hebrang!
Hvala lijepa, štovana gospođo potpredsjednice. Štovane dame i gospodo zastupnici! Želio bih nekoliko stvari ispraviti koje su ovdje interpretirane pogrešno od štovane gospođe zastupnice Antunović. Prije svega o zapošljavanju. Naravno, zapošljavanje nije samo direktna investicija u Zavod za zapošljavanje. To je simptomatska terapija, uzročna terapija. Liječenje uzroka je investicija u gospodarstvo koja potiče onaj tzv. krug, lančani krug zapošljavanja. U razradi ovog proračuna možete vidjeti koliko je on bio razvojni i koliko je išao u zapošljavanje iz slijedećih podataka. Subvencija trgovačkim društvima, obrtnicima, malim i srednjim poduzetnicima izvan javnog sektora je veća za 13,4% nego prošle godine. Subvencija trgovačkim društvima izvan javnog sektora veća za 17,3% od prošlog proračuna ili subvencije poljoprivrednicima, obrtnicima, malim i srednjim poduzetnicima 16% veća od prošlog proračuna. Dakle, radi se o višekratnom povećanju u poticaj ulaganja u malo poduzetništvo, poljoprivredu. Dakle, to je pravi način razvoja poduzetništva, gospodarstva i zapošljavanja a oni simptomatski načini lječenja odnosno nezaposlenosti znamo kako su prošle godine završili. I sada nekoliko stvari o zdravstvu. Ja nikada ne volim politizirati sa zdravstvom jer zdravstvo jest i jesu životi i zdravlje ali kad se ovdje toliko politizira onda dozvolite da kažemo i nekoliko istina o tom zdravstvu. Ovaj proračun što se tiče investicija je najbogatiji u povijesti hrvatskog zdravstva. Naime, ove godine u ovom proračunu kao što ste mogli zbrojiti 280 milijuna kuna je direktnih investicija u zdravstvu iz proračuna plus 400 milijuna kuna iz decentraliziranih sredstava. To je 680 milijuna kuna investicija u zdravstvo što sigurno nismo niti u ona vremena kad smo imali najveće investicije u zdravstvo a to je bilo kad smo gradili ratom porušene zdravstvene objekte. Nije istina da investicija u kliničke bolnice samo 35 milijuna kuna. 35 milijuna kuna je novih investicija ali tu treba uračunati i otplate kredita koji dospijevaju ove godine. To su kredit Vijeća Europe i kredit Svjetske banke. Kredit Vijeća Europe u iznosu od 108 milijuna kuna i kredit Svjetske banke u iznosu od 20 milijuna kuna. 90% toga su investicije u kliničke bolnice. Dakle, treba znati čitati proračun i onda su stvari puno jednostavnije. Moram isto tako reći nešto o započetim investicijama. Započete investicije koje sam privremeno obustavio do donošenja ovog proračuna su bile protuzakonite. Te investicije će se nastaviti ukoliko proračun bude usvojen jer tek onda Zakonom o proračunu imamo rashodovnu stavku i možemo ući u natječaj. Prema tome, po jubilarni 25. puta demantiram gospodina Jurjevića. Investicija u Kliničku bolnicu Split nije zaustavljena. Investicija ide, gradit će se rodilište, dovršiti će se kuhinja jer je za kliničku bolnicu Split uvrštena otplata za 2004. godinu. Pa nećemo valjda više od ugovorene rate plaćati a to je 7,5 milijuna kuna. Ali moram isto tako upozoriti da je rata iduće godine 36 milijuna kuna. A 2006. rata je 19,5 milijuna kuna i to će ministri koji će te godine odlučivati o proračunu, također uvrstiti u svoje stavke. Dakle, investicija ide, ali investicija utemeljena na zakonima Hrvatske države. Isto tako je netočan podatak da nismo proveli naš predizborni program investicija u otoke. U otoke ide 10 milijuna kuna koliko je ugovoreno za ovu godinu i ugovaramo sljedećih 10 milijuna kuna koje ćemo uvrstiti u proračun za iduću godinu jer će to biti kontinuitet tih investicija. Isto tako je ne istina da KBC Zagreb ne dobiva povijesnu investiciju od 540 mlijuna kuna jer smo ju prihvatili ali ćemo ju korigirati, uskladiti sa zakonima. Investiciju obustaviti nećemo. Kao što nećemo obustaviti investicije u KBC Rijeku, KBC Split itd., tako nećemo obustaviti nijednu ugovorenu investiciju ukoliko dobiju stavke u ovom proračunu. Ako ne dobiju, onda naravno da ne možemo ići protiv odluke Hrvatskoga sabora. I još nekoliko riječi o Virovitici, netko ju je spomenuo. Virovitica je obuhvaćena ove godine sa 4 milijuna i 200 tisuća kuna upravno onoliko koliko je dosadašnjim ugovorima predviđeno. Ne možemo uvrstiti više nego što je ugovoreno jer se ne može više niti izvršiti. Dakle, točno koliko je ugovoreno za Viroviticu toliko je i uključeno. Jedan od štovanih zastupnika je spomenuo informatizaciju, to je jedini, jedina ugovorena obveza koju ću nastojati prekinuti iz jednog jednostavnog razloga što je protuzakonita. Ne zato što je 66 milijuna kuna potpisano nakon izbora nego zato što nisu elementi za razvojem informatizacije temeljeni na dotadašnjoj informatizaciji nego je napravljen jedan potpuno novi projekt koji nije nastavak dosadašnjih investicija nego je početak i uništavanje svega što je do sada napravljeno i početak nove investicije. Zato ćemo u informatizaciju ići tek nakon kompletne snimke stanja u informatizaciji koja je išla iz tri izvora: iz ministarstva, iz pojedinih ustanova, iz HZZO-a i ti projekti nisu bili objedinjeni, sada će biti. I na kraju nešto o Merkuru i tumorima, štovani zastupnik prof. Turić je već dijelom odgovorio zašto Merkur i klinika za tumore imaju prividno veće investicije nego ostale ustanove. To je samo prividno jer ostale ustanove imaju investicije koje su već ugovorene i koje idu iz projekata Vijeća Europe i kredita Svjetske banke. Nažalost u te kredite ove dvije klinike nisu bile uvrštene. Zašto nisu bile uvrštene protekle 4 godine, to je stvar za raspravu. Ja ovdje neću politizirati. Ali je činjenica da te dvije klinike nisu protekle 4 godine dobile ni jedne lipe investicije, doslovno niti jedne lipe. Mi smo ih metnuli u prioritet iz dva razloga: o tumorima ste čuli, to je nažalost bolest današnjice i dužni smo takve specijalne institucije financirati a Klinička bolnica Merkur je vodeća naša ustanova u liječenju krvožilnih bolesti koje su također nažalost vodeće po uzroku pobola pomora, pa smo dužni ulagati u sekundarnu prevenciju i liječenje krvožilnih bolesti. Prema tome, mislim da smo investicije pravedno raspodjelili, nastavili prethodne, dodali još 80 milijuna svojih razvojnih investicija ove godine na one stečene i još uključili 400 milijuna decentraliziranih sredstava koje će ići u županijske bolnice. Ovakav razvojni proračun zdravstvo nije imalo od kada je Hrvatske države. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu potpredsjedniku Vlade. Za ispravak netočnog navoda javio se gospodin Marin Jurjević. Izvolite gospodine gospodine Jurjević.
Nije točan navod gospodina potpredsjednika Hebranga da su natječaji vezani za projekte Kliničke bolnice u Splitu protuzakoniti bili. Točno je da ste vi spriječili prezentaciju programa, projekta tj. izgradnje ginekologije i da se tako usporio onaj cijeli proces oko vađenja dozvola itd., i dokumentacije koja je potrebna da bi se što prije krenulo u to. Ja ću biti vrlo zadovoljan ukoliko se realizira projekt kao svih građana posebno spličani, projekt izgradnje splitskog rodilišta i to što prije. Ali jedna faza je zaustavljena i to zahvaljujući jednom danu u povjesti Splita, kada je bila magla nije sletio avion, već je bilo sve organizirano drugi put je bilo već sve dokinuto. Da nije bilo magle možda bi bila ta prezentacija.
Zahvaljujem. Za ispravak netočnog navoda javila se gospođa Željka Antunović. Izvolite gospođo Antunović.
Želim ispraviti tri netočna navoda. Prvi netočni navod daje projekt informatizacije u zdravstvu koje će, evo kako smo čuli ministar Hebrang zaustaviti nezakonit. On je zakonit, ali ga ministru Hebrangu se ne sviđa pa će ga on zaustaviti. Netočan je isto tako navod da sam ja govorilo uopće o projektu informatizacije u zdravstvu, ja sam gospodine Hebrang govorila o ukupnim izdvajanjima za informatizaciju a projekt informatizacije je samo jedan od tih projekata. I netočan je navod da sam ja prozvala kliničku bolnicu Merkur ili tumore, naprotiv ja sam zapljeskala, čestitala i pohvalila te, ta izdvajanja. Ali je isto tako netočno da se u bolnicu Merkur u prethodnom razdoblju nije izdvojila niti lipa, naprotiv izdvojilo se i za transplantaciju, financirala se dogradnja transplantacije, financiralo se i ovo krvožilni itd., sve ovo što spada u struku.
Zahvaljujem. U ime Vlade, potpredsjednik Vlade, gospodin Hebrang. Izvolite.
Štovana gospođo potpredsjednice, štovane dame i gospodo zastupnici. Ja ovo moram ispraviti zbog naših pacijenata i osiguranika koji odvajaju golem novac za ovo zdravstvo pa imaju pravo znati istinu. Što je tiče Kliničke bolnice Merkur, ni jedne lipe investicije u 4 godine nije bilo. Projekt transplatacije smo financirali sami iz svojih redovitih sredstava koji dolaze iz HZO-a na temelju naših računa što jest protuzakonito jer ta sredstva ne smiju ići u investiciju. Ali ono što se dogodilo najstrašnije to je da je u toj bolnici zbog toga projekta izbačen odjel za urologiju koji je brinuo za 180 tisuća stanovnika središta Zagreba 24 sata dnevno, 365 dana u godini. 180 tisuća stavnovnika Zagreba od onda ako imaju aktuni urološki problem umjesto u najbližu bolnicu moraju putovati u kliničku bolnicu Dubrava a to znamo što znači doći iz centra grada do Kliničke bolnice Dubrava. To je cijena razvoja projekta transplatacije. Naravno, to su projekti koje moramo podhitno raspraviti. Još samo jedno objašnjenje što se tiče informatizacije. Informatizacija se odvija od 2 izvora. Jedno je izvor ovog proračuna, drugo je izvor Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Ta sredstva ove godine će ukupno iznositi preko 150 milijuna kuna. Takve ogromne novce mi smo dužni objediniti i voditi jedan jedinstveni projekt informatizacije. Sada se ponavaljam vode 3 projekta i ta 3 projekta su potpuno neusklađena. Jedan je međunarodni projekt koji obuhvaća 5 bolnica, drugi je projekt Ministarstva zdravstva, a treći je projekt HZZO-a. Koja je posljedica ovakve informatizacije? Da Ministarstvo zdravstva ne može dobiti niti jedan podatak iz ustavnova, da Ministarstvo zdravstva ne može dobiti niti jedan podatak iz HZZO-a. Da HZZO ne može dobiti niti jedan podatak iz Ministarstva i da HZZO ne može dobiti niti jedan podatak iz ustanova. Vozi se potri kolosjeka u različitim smjerovima, mi ćemo sada te kolosjeke usmjeriti u jednom pravcu a to je pravac informatizacije hrvatskog zdravstvenog sustava sukladan mjerilima Europske unije. Hvala.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Za ispravak netočnog navoda javila se gospođa Gordana Sobol. Izvolite gospođo Sobol.
Pa, ja želim ispraviti onaj dio gdje je gospodin potpredsjednik Vlade govorio o mjerama, odnosno o politici zapošljavanja odnosno da ovaj proračun itekako vodi brigu i o mjerama za zapošljavanje. Ja moram kazati da mislim da to nije točno jer za provođenje aktivnih mjera za politiku zapošljavanja u proračunu nema predviđenih sredstava. Ja ću ponovno upozoriti na nešto što se zove Nacionalni akcijski plan zapošljvanja 2004. godine koju bi naša država trebala donijeti za ono što je unutra upisano kao smjernice Europske unije, 10 smjernica Europske unije nema u proračunu sredstava. To su smjernice za poticanje zapošljavanja. Mi smo kao potpisnici Sporazuma o pridruživanju i stabilizaciji preuzeli na sebe obvezu da ćemo mjere zapošljavanja raditi u skladu sa smjernicama Europske unije.
Zahvaljujem gospođo Sobol. Ako možete još dva ispravka netočnog navoda pričekati gospodine Hebrang, pa onda da zajedno reagirate. Gospođa Željka Antunović, ispravak netočnog navoda.
Netočan je navod ministra Hebranga da su urološki pacijenti premještanjem Urološke klinike u Kliničku bolnicu Dubrava da je ugroženo njihovo pravo na zdravstvenu zaštitu. Točan je navod da je njihovo pravo poboljšano jer se od onda liječe u daleko kvalitetnijim uvjetima, nego što je to bilo u staroj bolnici. Isto je tako netočan navod da je Projekt informatizacije u zdravstvu loš jer ne može se iz njega dobiti tražene podatke. Točno je da se ne može dobiti, ali zato što projekt nije završen i još nije stupio u funkciju. On je u visokom stupnju, od 80% izvedenosti dokinut, prekinut i sav uloženi novac, trud i vrijeme stručnjaka, ne državni novac bit će bačen u vjetar jer gospodin Hebrang tako želi.
Zahvaljujem gospođo Antunović. Na redu je gospodin Andrija Hebrang, potpredsjednik Vlade u ime predlagatelja. Izvolite gospodine Hebrang.
Štovana gospođo potpredsjednice, dame i gospodo zastupnici. Prije o zapošljavanju. Točno je da je onaj projekt direktne investicije u zapošljavanje smanjen jednostavno zbog toga što je davao loše rezultate. Ja vas pozivam da pratite sada odjeljak skupinu i razred koji ću citirati: "Razdjel 35, odjeljak 352 "Subvencije trgovačkim društvima", dakle poticaj proizvodnje povećan za 13,4%. Odjeljak 3522 "Subvencije trgovačkim društvima izvan javnog sektora" poticaji povećani za 17,3%. Odjeljak 3523 "Subvencije poljoprivrednicima, obrtnicima, malim i srednjim poduzetnicima" povećan za 16,8%." Podsjećam, cijeli proračun je uvećan za 4%. Dakle, to su višestruko povećana poticajna sredstva, nego što smo imali prošle godine i zbog toga će biti višestruko povećano i zapošljavanje. I moram opet govoriti o informatizaciji. Ja cijenim što gospođa zastupnica Antunović tako dobro pozna zdravstveni sustav. Ali mi imamo 11 tisuća potpisa osiguranika iz centra Zagreba koji prosvjeduju zbog ukidanja urologije u KB Merkur i zbog toga smo ju dužni vratiti natrag. Njihova zdravstvena zaštita u KB Dubrava koji dozvolite da dobro poznam jer sam tu bolnicu pregovaranjem uspio spasiti od gospodina Rašete i njegove klike jer sam bio predsjednik Upravnog vijeća 11 godina, jer sam ju uspio dignuti iz razine Vojne bolnice do razine Kliničke bolnice. Pa valjda nešto o njoj znam? U toj bolnici naravno da nema uvjeta za urološku zaštitu svih ovih bolesnika, dakle ovih novih koji su došli. Tamo vam se dragi moji prijatelji čeka na operaciju tumora bubrega 4 mjeseca. Takva operacija na žalost pacijentu više ne treba. Zbog toga moramo ispraviti takve krive poteze koji nisu bili uvjetovani zdravstvenim zahtjevima. I na kraju što se tiče informatizacije. U informatizaciju je investirano u protekle 4 godine 120 milijuna kuna. Za te novce je informatizacija trebala do sada funkcionirati. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Hebrangu. Za ispravak netočnog navoda javio se gospodin Zvonimir Mršić. Izvolite.
Netočna je konstatacija da mjere aktivne politike nisu dale rezultate jer ja ne znam odakle podaci, ali u Koprivničko-križevačkoj županiji upravo zbog tih mjera u posljednje dvije godine pada broj nezaposlenih, a primjerice, samo u posljednjih mjesec dana zaposlili smo 5 100%-tnih invalida koristeći te mjere aktivne politike zapošljavanja.
Zahvaljujem. Nastavljamo raspravu. Sljedeći je na redu gospodin Zvonimir Mršić. Izvolite.
Hvala. Gospođo predsjedateljice, članovi ... ako mi možete osigurati mir, ako ne ja ću odustati od rasprave.
Mislim da je samo mali zamor. Samo izvolite kolega Mršić.
Da, i vrijeme mi morate dodati ovo. Poštovana predsjedateljice, poštovani članovi Vlade. Proračun je definitivno najvažniji godišnji akt koji donosi predstavničko tijelo. Upravo zbog toga Zakonom o proračunu propisanoo je što mora sve sadržavati. Ne samo što se njime određuje financiranje javnih potreba i zadovoljavanje potreba građana u tekućoj proračunskoj godini, nego se u jednogodišnjem proračunu određuje 1/4 mandata razdoblja, pa i cijelog mandata u cjelini. Postavimo si ovakvo pitanje. Bi li ovako strukturiran proračun da je kojim slučajem proračun Grada Velike Gorice dobio prolaz na gradskom vijeću? U svakom slučaju ne bi. A ako bi kojim slučajem vijećnici i digli ruku za ovakav proračun, siguran sam da bi Ured državne uprave vratio ga na ponovno odlučivanje jer ne zadovoljava formu. Nije sačinjen naime prema Zakonu o proračunu. Što nedostaje? Nedostaju najmanje dva dijela. Nedostaje projekcija za naredne 3 godine i nedostaje plan radnih mjesta, odnosno kadrovska politika u naredne 3 godine. Da smo to dobili, vidjeli bismo ovaj put da li će vladajuća većina što je obečala smanjiti doista PDV-e 2005. godine jer bi vidjeli da bi se smanjili prihodi od PDV-a. Zbog toga bi prihodi u 2005. godini bili 4 milijarde kuna manji, a ne 6 i pol milijardi koliko se eto duga vuće iz prethodnog razdoblja navodno. Drugo, planiranim planom radnih mjesta vidjeli bismo koliko će se smanjiti broj zaposlenih u naredne 4 godine, odnosno kakva bi trebala biti kadrovska politika i kadrovske potrebe hrvatske Vlade i svih ministarstava u naredne 4 godine. Bilo je sasvim dovoljno vremena da se to učini zato jer je 23.12. stupio na snagu Zakon o Vladi i ministarstva su dobila odredbu da u roku od 60 dana moraju donijeti uredbe o unutarnjem ustroju, pa samim tim i o sistematizaciji što znači da 23.02. smo mogli imati sistematizaciju i sasvim evidentno vidjeti koliko ljudi nam je potrebno za ostvarivanje programa Vlade u ovom mandatnom razdoblju. Na žalost, toga nema, pa i nadalje ostaje nesigurnost dijela zaposlenih u državnoj upravi koji ne znaju hoće li ili neće u naredne 4 godine dobiti otkaz u ovome. A s druge strane, dobrim upravljanjem ljudskim resursima mogli smo stvarati ili obrazovati potrebne kadrove jer smo svi suglasni oko toga da hrvatskoj javnoj upravi nedostaju visoko obrazovani i stručni kadrovi. Postavlja se pitanje. Zašto ministar Šuker može nešto što gradonačelnik Šuker ne bi smio? A sada mi dozvolite i nekoliko riječi čime ću se osvrnuti na ono što se odnosi na moju izbornu jedinicu, dakle na II. izbornu jedinicu koja je po mojem sudu u ovom proračunu potpuno zaboravljena. Iz proračuna je izbrisano sve što se odnosi na rješavanje prometne izoliranosti u II. izbornoj jedinici. Nema niti nove pruge Gradec - Sveti Ivan Žabno - Bjelovar, a se je pripremljeno i riješeno da se počnu graditi objekti u ovoj godini. Nema nastavka remontne pruge Dugo Selo - Vrbovec - Križevci - Koprivnica - Botovo. Nema početka izgradnje drugog kolosjeka te iste pruge. Nema najavljene obnove kolodvora na toj istoj prugi. Ono što nas brine, je da nemamo niti projekte, odnosno Program Hrvatskih cesta, pa je sasvim izvjesno da ove godine neće započeti izgradnja brze ceste Greda - Gradec kao dio podravskog ipsilona, odnosno nastavak ove brze ceste i sasvim je izvjesno da se ona neće realizirati u onom planu kao što je to obećano od svih političkih stranaka u predizbornoj kampanji. Zapanjujuće je da financijski tokovi toliko su savršeno protočni od 2. izborne jedinice ka Zagrebu, jer se primjenjuje samo odljev sredstava, a povrat sredstava gotovo da ni nema. Primjerice radi, 2,7% stanovništva Hrvatske koji živi u Koprivničko-križevačkoj županiji stvar oko 5% poreznih prihoda Republike Hrvatske, a vraća se tek nešto više od 1,5% poreznih prihoda. Posebno je razočaravajuće da nema primjerice projekta izgradnje nove zgrade gimnazije u Koprivnici, jer danas tri srednje škole u Koprivnici sa više od 80 razrednih odjeljenja imaju nastavu u samo 25 učionica što znači da se nastava odvija u tri smjene. Grad i županija su do sada pretvorili sve hodnike pa i pojedine sanitarne čvorove u učionice kako bi učenici srednjih škola mogli imati barem prostor, neuvjetni ali barem prostor za pohađanje nastave. U pripremu projekta nove zgrade gimnazije grad je do sada uložio 15 milijuna kuna i doista smo očekivali da u jednom partnerskom odnosu država, županija i grad ove godine počnemo a sljedeće godine završimo sa izgradnjom toga. Naravno da nema niti dogradnje srednjih škola u Đurđevcu i Križevcima i postavlja se opravdano pitanje gdje će djeca iz Koprivničko-križevačke županije odlaziti u srednju školu jer je obrazovanost u Koprivničko-križevačkoj županiji ispod državnog prosjeka. Nema ni potrebnih sredstava za rekonstrukciju opće bolnice dr.Tomislav Bardek jer je u proračunu predviđeno 19 milijuna kuna iz kredita Svjetske banke, međutim 10 milijuna kuna od toga je za intelektualne usluge, a drugi tjedan bi se trebale otvoriti ponude za građevinske radove u vrijednosti od 8 milijuna dolara koliko je predviđeno da se investira ove godine po kreditu Svjetske banke. Kredit bi trebao biti završen do 30. lipnja sljedeće godine. Neznamo što će biti učinjeno sa natječajem koji je proveden po zakonu, koji je proveden po međunarodnim standardima i pravilima. Životni problem Koprivničko-križevačke i Bjelovarsko-bilogorske županije je vodoopskrba. Tek nešto više od 20% stanovništva te dvije županije ima mogućnost priključiti se na javnu vodoopskrbu. Očekivali smo da će Ministarstvo mora i hrvatske vode prihvatiti, odnosno realizirati investicijske studije koje su prihvaćene, ali za projekte koji bi trebali ove godine se realizirati u iznosu preko 150 milijuna kuna za jednu županiju je 5 milijuna predviđeno, za drugu 4,5 milijuna kuna. Neznam kako ćemo objasniti ljudima da ni ove godine neće doći u poziciju da imaju vodu. Voda je nešto što nije luksuz, voda je nešto što je životna potreba. Moraju odlaziti kilometrima da bi uzeli pitku vodu i to svega nekoliko metara od rijeke Drave. Nadalje mislim da je ovaj saziv Sabora, a mi smo, dakle većina nas je ovdje novih, trebao dobiti plan Hrvatskih cesta za 2005. godinu kao posljednju godinu četverogodišnjeg razdoblja. Ali želim reći da se u proračunu Hrvatskih cesta povećava 10% sa 60 lipa, ona stavka za 60 lipa, ali sve ide za državne ceste. Iako u Hrvatskoj imamo svega 7 tisuća kilometara državnih cesta, 21 tisuću kilometara županijskih cesta. Državne ceste će dobiti milijardu i 480 milijuna, a županijske svega 240 milijuna. Jednaka je situacija sa Hrvatskim vodama, mislim da smo uz ovaj proračun trebali dobiti i jednogodišnji plan Hrvatskih voda a ne samo financijski plan. Pitanje decentralizacije. Očekivali smo daljnju decentralizaciju, ali sredstva se sa milijardu i 100 tisuća kuna u prošloj godini smanjuju na milijardu i 50 tisuća kuna u ovoj godini u Fondu za poravnanje dok se pomoći gradovima i općinama sa 127 milijuna smanjuje na 36, a županijama sa 80 na 39. Očekivao sam da će se postoci decentraliziranih sredstava povećavati u ovoj godini. Postavlja se dakle pitanje da li će jedinice lokalne samouprave moći ostvarivati projekte, ali i zadovoljavati potrebe građana. Na žalost stječe se dojam da se iz sjeverozapadne Hrvatske uglavnom odnose porezni prihodi pa se postavlja pitanje do kada će ta lokomotiva razvoja Hrvatske moći voziti ako joj nećemo davati novac niti za gorivo. I na kraju apelirao bih, pozvao bih ministra Šukera da se u njemu ponovo razgoropadi gradonačelnik Šuker kako bi uspio u Vladi se izboriti za sve ono što smo se do nedavno zajedno zalagali u Odboru za lokalnu samoupravu. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Mršiću. U ime Vlade javio se ministar Šuker. Hoćete dozvoliti gospođi Sučec-Trakoštanec ispravak netočnog navoda.
Netočno je da se neće ove godine ništa napraviti na poboljšanju prilaza prema Koprivnici, dakle kao jedna od šest HDZ-ovih zastupnika obavila sam razgovore u Hrvatskim cestama radit će se obilaznica Vrbovec, i dalje projektna dokumentacija za brzu cestu prema mađarskoj granici. Završit će se remont pruge do mađarske granice i raditi će se drugi kolosijek, ali u okviru poduzeća HŽ-a i u okviru Hrvatskih cesta jer je ovo državna cesta. Hvala.
Hvala. U ime Vlade gospodin ministar Šuker. Izvolite.
Pa ja mislim da što se tiče lokalne samouprave da lokalna samouprava uopće nije loše prošla, međutim htio bih reći samo kolegi Mršiću da proračun ipak treba čitati onakav kakav je. Prošle godine je bilo za dodatna sredstva za … [[Ne razumije se.]] decentraliziranih funkcija 900 milijuna, a ove godine je milijardu i 50 milijuna i to je što se cijeli dan provlači ovdje, pročita se jedna cifra, ne pogleda se druge pozicije i onda se to uzme tako. Dakle ove godine je 150 milijuna više nego lani i ne možete reći da je to manje. Ako je milijardu i 50 manje od 900 milijuna svaka čast. Druga stvar. Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave i Zakonom o porezu na dohodak prošle godine nakon loših iskustava u ljeto 2003. kad je puno jedinica lokalne samouprave sa područja posebne državne skrbi zbog povrata poreza na dohodak ostalo blokirano, Vlada je dala dobar prijedlog da se u 2004. taj povrat vrši iz državnog proračuna i kada pogledate tablicu predviđenih sredstava za pomoć tim sredstvima, zapravo tim jedinicama lokalne samouprave na područjima od posebne državne skrbi onda ćete vidjeti da je u proračunu bilo predviđeno 136 milijuna kuna. Međutim 160 milijuna kuna i 709 tisuća je povrat poreza na dohodak za te jedinice lokalne samouprave i normalno ako jedna jedinica lokalne samouprave je bila predviđena dotacija od 5 milijuna kuna, a ima 10 milijuna kuna poreza na prvotnom, normalno da neće dobiti i tih 5 milijuna kuna jer je i ovako već u zaradi 5 milijuna kuna jer tih 5 milijuna kuna neće biti vraćeno sa njenog žiro-računa nego će biti vraćeno sa žiro-računa države. Dakle nije dobro, nije pametno, a oprostite na ovom izrazu, manipulirat s podacima. Zašto? Zato jer mnoge kolege, gradonačelnici i načelnici općina očekuju sredstva iz proračuna. I ako vi kažete da decentralizirane funkcije su smanjene, a nisu smanjene nego su povećane za 150 milijuna i ne vidim koji je smisao te poruke. Jer ne možete, pogledajte plan izvršenja do 31.12.2003. je 900 milijuna kuna, ove godine je plan milijardu i 50 milijuna kuna. Prema tome baratajmo sa podacima i činjenicama onakve kakve jesu.
Ispravak netočnog navoda gospodin Zvonimir Mršić. Izvolite gospodine Mršić.
Prije svega da smo dobili proračun kako zakon propisuje onda bismo vjerojatno mogli govoriti o istim podacima. Međutim mi nismo dobili izvršenje proračuna do 31. 12. pa očito imamo različite podatke. Ja imam podatak da je u 2003. godini za decentralizirane funkcije izdvojeno milijardu i 100 milijuna, a vi bi kolega Šuker kao gradonačelnik donedavni gradonačelnik Velike gorice trebali znati da smo sredstva decentralizacije za 12. mjesec dobili u uputama Ministarstva financija u 1. mjesecu i da smo svoje proračune to knjižili u 12. mjesecu kao prihod 12. mjeseca. Prema tome, možda ja imam krivi podatak, ja imam podatak da je prošle godine bio milijardu i 100, sada je milijardu i 50, vi imate 900 da je milijardu i 50, treba vidjeti koji su podaci bilo bi dobro da smo dobili te podatke od 2003.
Zahvaljujem. Nastavljamo raspravu. Sljedeći je na redu gospodin Jure Bitunjac, izvolite gospodine Bitunjac.
Hvala. Gospođo potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege. Slušajući po prvi puta diskusiju kada je riječ o državnom proračunu mogu reći da sam se prisjetio svih lokalnih proračuna na lokalnim razinama od 93. godina na ovamo u kojima sam sudjelovao u različitim funkcijama i na različite načine. Moje mišljenje je da je okvir defakto isti, zadane su određene okviri kad je riječ i o državnom proračunu a i kada je riječ i o proračunima jedinica lokalne samouprave. Ono što bih istakao posebno kada je riječ o proračunu za 2004. godinu jest da je on realan, objektivan i da je on ustvari u tom pravcu čestitam ministru financija i u prvom redu predsjedniku Vlade i svim ministrima na prijedlogu proračuna koji je pred nama. Sam prijedlog potvrđuje defakto i program Hrvatske demokratske zajednice tako da određene politike koje su bile u našem programu kada je riječ o razvoju, kada je riječ o socijalnoj politici sigurnosnoj itd, oni su akceptirane u ovom prijedlogu proračuna a ja očekujem kao i većina nas njihovo apsolutno ostvarenje. Dopustite mi da se samo ukratko osvrnem na neke riječi i diskusije koje sam čuo ovdje. U prvom redu kada je riječ o uvaženom zastupniku gospodinu Račanu. Naime, on je se potrudio u svom izlaganju na neki način da dovede u pitanje koncepciju razvoja i kada riječ o socijalnoj politici, koncpciju socijalne politike koja je zacrtana u ovom proračunu. Međutim, moram reći da je izgubio iz vida okvir od kojeg ova Vlada i sva državna ministarstva polaze tj. dug koji je već stvoren i obveze koje nisu prikazane, ja bih rekao da nisu na neki način proknjižene ako govorim ... terminologijom. Također mogu reći da i još neke diskusije pa i od uvaženog gospodina Crkvenca idu u pravcu ka tobože nekog optimizma, zapravo ja mislim da je upao jedan stari lapsus a to je planska privreda. Međutim, ja nemam nakanu pričati puno o globalnim odnosima nego bih se želio vratiti na područja jedinica lokalne samouprave i nešto reći ono što je karakteristično ne samo za Splitsko-dalmatinsku županiju nego i za većinu jedinica lokalne samouprave, gradova i općina poglavito na područjima posebne državne skrbi bez obzira gdje se one nalaze. Naime, kada je riječ o vodoopskrbi znamo da je prisutno nekoliko modela i shodno tim modelima da su se nastojali riješavati problemi po pitanju vodoopskrbe s jedne strane smo imali kreditne linije od Svjetske banke, s druge strane krediti Hrvatske banke za obnovu i razvitak kada je riječ o kreditima Hrvatske banke za obnovu i razvitak znamo da je tu odnos bio 70:30 gdje su 70% sredstava bile obvezne vratiti jedinice lokalne samouprave, odnosno krajnji korisnici a 30% Hrvatske vode. A po pitanju kredita svjetske banke, moram reći, moram istaknuti da su ti krediti u cjelosti kada je riječ o jedinicama lokalne samouprave otpisani. Međutim, i od jedinica lokalne samouprave nisu bile u poziciji birati model, odnosno liniju kredita koje će prihvatiti, i hvala Bogu da su prihvaćale one modele i one kreditne linije koje su bile tada na raspolaganju. Ja želim naglasiti sljedeće da je većina Dalmatinske zagore i većina jedinica lokalne samouprave u rješavanje vodoopskrbe kada je riječ o Splitko-dalmatinskoj županiji posegnula za kreditima Hrvatske banke za obnovu i razvitak koje su bili nositelji prema njima Hrvatske vode. Tako da obveze Splitsko-dalmatinske županije iznose oko 18 milijuna eura, garancije su dane na 11 milijuna eura. Za otplatu je prispjelo sa 31. 12. 2003. 25 milijuna kuna. Imajući to u vidu a s obzirom da su jedinice lokalne samouprave dale jamstva a županija ... jamstva na neki način se izlažu, izložene su poziciji da im računi budu blokirani pa bih ja predložio, koristeći ovdje nazočnost potpredsjednika Vlade, predložio bih Vladi Republike Hrvatske da stavi mirovanje po pitanju obveza prema Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak do 31. 12. 2004. da bi se izbjeglo blokiranje žiro-računa i s druge strane mislim da bi to vrijeme trebalo iskoristiti za iznalaženje novih modela po pitanju vraćanja kredita gdje bi sredstvima državnog proračuna u narednim godinama se olakšala pozicija jedinica lokalne samouprave po pitanju navedenih obveza. Poglavito tu imam u vidu i obveze koje imaju općine i gradovi koji su bili ratom ugroženi. Na taj bih način završio svoje kratko izlaganje i apeliram i molim potpredsjednika Vlade ovdje nazočnog da u suradnji sa Hrvatskim vodama i nadležnim ministarstvima zauzme se stav po ovom pitanju. Hvala lijepo.
Hvala vama poštovani kolega Bitunjac. Na redu je poštovani kolega Puljić izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodine ministre, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Svaki je proračun financijska eksplikacia programa Vlade ali u okvirima koje određuje makroekonomsko okruženje uz ograničenja nametnuna zatečenim preuzetim a neplaćenim obvezama iz prethodnog razdoblja i uz prilagodbu prioriteta prethodno spomenutim uvjetima ostvarivosti. Ova je Vlada čiji prijedlog proračuna raspravljamo zaslužila čestitke što je u kratkom vremenu uspjela izraditi kvalitetan proračun i dostaviti ga Saboru na razmatranje uz napomenu da se on odnosi na razdoblje samo od 9 mjeseci. Tek sljedeće godine ova Vlada će biti u prilici napraviti proračun za cijelo godišnje razdoblje. Ali zaslužuje čestitke još više za to što je u nepovoljnim okolnostima pada gospodarske aktivnosti, galopirajuće ekspanzije vanjskog duga, visokih prenesenih obveza iz prethodnog razdoblja i dospjeća do sada najveće otplate duga, 2,5 puta više nego što je to bila otplata u prošloj godini. Uspjela je uz zadržavanje makroekonomske stabilnosti ispuniti u potpunosti ili djelomično svoja predizborna obećanja prema umirovljenicima, braniteljima, majkama i obiteljima. Nadalje osiguran je nastavak kapitalnih investicijskih projekata u cestogradnji, stanogradnji i prometnoj infrastrukturi. Kao i porast plaća u državnoj upravi u skladu sa kolektivnim ugovorom. Da to nije lako kada vam stiže za otplatu dva i po puta veća otplata kredita sa kamatama ukupno 21,3 milijarde kuna, a prethodnici vam potroše unaprijed 6,4 milijarde kuna. Uvjerljivo je svima pa čak i onima koji su te okolnosti u znatnoj mjeri prouzročili makar se za komentiranje tuđe brige upotrebljavaju inverznu logiku. Veseli me što je Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti dobilo 5,6 milijardi kuna, što je Vlada pronašla sredstva za povećanje rodiljnih naknada i povrat zaostatka, zaostataka braniteljima što su traženja umirovljenika također zadovoljena. Barem za ovaj korak. Kao čovjek s mora pozdravljam najprije što je ustanovljeno Ministarstvo sa morem u nazivu, što je u Proračunu za otoke predviđeno 230 milijuna kuna i što će biti izgrađeno daljnjih 177 kilometara autoceste Zagreb-Split. Ministru gospodarstva odajem priznanje što nije zaboravio brodogradnju očekujući da proračunska sredstva prate kvalitetni organizacijski i kadrovski potezi Vlade u ovoj izuzetnoj izvoznoj grani gospodarstva. Povećanje ulaganja u znanost i obrazovanje potvrđuje postulat ove Vlade da je znanost bitna komponenta razvitka, a ja ću priznati lokal patriotski da me u razvojnu opredjeljenost Vlade uvjerava posebno cifra od 55 milijuna kuna predviđena za nastavak izgradnje splitskog sveučilišnog kampusa. Ne krijem također lokal patriotsko zadovoljstvo što je u Proračunu i izgradnja obrtnotehničke škole u Splitu koja je u prošlom mandatu također bila u Proračunu, ali ju je splitsko Poglavarstvo u suradnji sa ovom prošlom Vladom u rebalansu potpuno izbrisalo. Kolegu Marina Jurjevića, kolega Marine upućujem da na stranici 180 pronađeš da je splitsko rodilište kao i kuhinja KBC-a predviđena sa 7 i po milijuna kuna. Istina ministar je u međuvremenu izrekao to, ali kako vi vjerujete samo ono što u tekstu piše, to ste tvrdili oko stavki za kulturu stranica 180 da ste se kolega potrudili ne bi morali upotrijebiti onu tablicu krivi navod. Nadalje pošto za bolnicu su osigurana sredstva ja moram iskazati moju zabrinutost da to možda neće biti dovoljno da se ta važna investicija zaista i pokrene budući da znam da dosadašnji ravnatelj koji je sa vama gospodine Jurjeviću nastupao na konferencijama za tisak i pokušavao napraviti aferu oko ove investicije, nije ništa poduzeo da se pribavi prostorna dokumentacija i preduvjeti za investiciju. Detaljni plan uređenja prostora za to područje koji je preduvjet bilo kakove konkretne radnje oko pribavljanja građevinske dozvole i otvaranja investicije nije još uvijek pokrenut u proceduri mada je za to imao 4 godine pa mislim da taj posao ne bi gospodine ministre trebalo njemu ni povjeriti. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda kolega Jurjević.
Kolega je spominjao, koliko ono, 7 milijuna kuna? 7 i po, odlično. Izgradnja i adaptacija te opremanje samo kuhinje košta 32 milijuna kuna, a sa tih 7 i po milijuna kuna, a još sa tim što je gospodin potpredsjednik zabranio i obustavio ili pokušao natječaj, a on se odvijao dalje, se pokazala izrazita volja da e doli zaustave stvari. Da bi se dobilo ove dozvole o kojima vi gospodine Puljiću govorite između ostaloga je bila nužna i ta prezentacija koja se, koja je bila zakazana. Taj dan avion nije došao, sletio radi magle, a onda ona koja je bila zakazana za sljedeći petak je zabranjena od gospodina potpredsjednika Vlade i ministra zdravstva. Mi smo to razumjeli kao atak na to da se te započete stvari realiziraju. Možda ste imali planove ne znam kakve da to sada se na koji način prezentira, ali zaista ako zaboravimo [[Upadica: Vrijeme.]] sve političke predznake onda se radilo o opstrukciji tih projekata.
Hvala lijepa kolega. Riječ ima potpredsjednik Vlade gospodin Andrija Hebrang. Izvolite gospodine potpredsjedniče Vlade.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, štovane dame i gospodo, da još jedanputa rezimiramo splitsku bolnicu i njezine objekte rodilište i kuhinju. Dakle, podatak koji je naveden je također krivi. Kuhinja ukupno košta 50 milijuna kuna. U tri godine će se odvijati. Ministarstvo zdravstva je ugovorom obvezno rezervirati 36,6 milijuna kuna, u ovoj godini praktično ništa samo 200 tisuća kuna. Takva je dinamika dogovorena i potpisana i mi ćemo ju poštovati ali 2005. za kuhinju u Splitu već 12 tisuća 200 milijuna kuna. Isto tako 2006. i već prema tome kako je kredit dogovoren dalje. Što se tiče bolnice i njezinog objekta rodilišta ovdje je projekt predvidio od Vijeća Europe kredit od 71 milijun kuna. Od toga Ministarstvo zdravstva je obveznik plaćanja svih 71 milijun kuna, ali opet prema dogovorenoj dinamici od koje ove godine je 7 milijuna kuna. Dakle nismo mi krivi što je takva dinamika. Dobro da je tako, ali zato već sljedeće godine Ministarstvo zdravstva mora izdvojiti za Vijeće Europe 23 milijuna 700 tisuća kuna dakle sve je dogovoreno, sve je uvedeno u ove rubrike i tako će biti ostvareno. Nisam ja zaustavio gospodine Jurjeviću taj projekt. Ja sam samo preporučio da se projekt svede u granice zakona Hrvatske države. Dakle nikako se ne može ići u izgradnju ili u bilo što dok nije rashodovna stavka u ovom Saboru odobrena i to u stavci Državnog proračuna. A to što vi niste kao što smo čuli sada ishodili niti lokacijsku dozvolu niti građevinsku dozvolu niti izradili izvedbeni projekt nego samo idejni to će naravno razvući gradnju, ali ne zbog naše krivice. Hvala.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Na redu je gospodin Niko Rebić. Izvolite kolega Rebić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, potpredsjedniče hrvatske Vlade, gospodine ministre, kolegice i kolege. Sigurno da je usvajanje i donošenje Proračuna jedno od najvažnijih pitanja Hrvatskog sabora te je veliki ispit za svaku Vladu, a posebno ako je to prvi proračun koji predlaže na početku svoga mandata. Iz ovoga Prijedloga već sada se može ocijenjivati i prosuđivati kako će se odvijati život u državi i o kakvoj se Vladi radi. Ohrabruje želja Vlade za pokretanjem proizvodnog i razvojnog ciklusa u državi, ali i svijest i realna procjena o stanju državnih financija i zaduženja zemlje. Razvidno je i to posebno veseli da ovaj Prijedlog proračuna nisu radili čarobnjaci i ne nude se nikakva čuda nego odgovorni ljudi svjesni težine situacije u kojoj se zemlja nalazi precizno određujući prioritete, a najvažniji je zaustavljanje zaduživanja i rasprodaja zemlje, te pokretanje i razvitak gospodarstva. Procijena naslijeđenog stanja je vrlo važna za ovakav prijedlog proračuna. Ne smijemo smetnuti s uma da je bivša Vlada upravo zbog prekoračenja potrošnje, a samim tim i deficita izvanproračunskih fondova bila dužna u listopadu prošle godine Hrvatskom saboru predložiti stvarni rebalans konsolidiranog proračuna. Umjesto toga, oni su jednostavno te troškove prebacili na 2004. godinu i zbog toga je ova Vlada između ostalog imala bitno smanjen manevaski prostor. Zato je ovaj prijedlog proračuna prije svega realan, a ako želimo bolje gospodarstvo koje će puniti proračun i donijeti veći standard građanima, potrebna je većina konkurentnost i to ova Vlada tek treba ispuniti na dolazećem razdoblju. Ma zapravo što je, opće je poznato i u svijetu da sve lijeve i socijal-demokratske vlade i partije su rastrošne. A u našem slučaju olako se i zaduživaju dovodeći u pitanje samo funkcioniranje države. Da su ostali još četiri godine, i nastavili se ovako zaduživati i trošiti, teško bi to država podnijela. Zato je dobro da je došla ozbiljna i odgovorna Vlada koja će trošiti koliko može, a ne koliko koji ministar želi. Bilo bi dobro da nikad više naš ministar financija ne prodaje u bescijenje državne obveznice, hvaleći se u javnosti kako je postigao puno bolju cijenu, nego prethodnici ne govoreći kako tim zadužuje zemlju. Prijedlogom proračuna ove Vlade, uostalom kao i svih prethodnih Vlada neće svi biti zadovoljni. Ono što je bitno, a to je da je proračun objektivno i realno projiciran, posebno njegov prihodovni dio. Što se tiče rashoda. Vlada je, ali stranka ispunila najveći dio predizbornih obećanja. Kratko rečeno ovaj prijedlog proračuna predstavlja blagi trend konsolidiranja državnih financija, i naznake pomaka u razvoju gospodarstva. Međutim, kada u medijima pročitamo izjavu bivšeg ministra financija, da ovom ministru ne da neće pomoći financijska policija, nego da mu ne može pomoći niti financijska vojska. Ta izjava najbolje govori o naslijeđenom stanju u državnim financijama. Stoga, svjesni okolnosti u kojima se donosi proračun, ovo je umijeće mogućeg. i ako se sve realizira, trebali bi svi čestitati i ministru financija i ovoj Vladi, i ja bih vas pozvao da svi damo potporu, jer to je u interesu građana Republike Hrvatske da se konačno počne živjeti i raditi i da se omogući ovoj Vladi da jedan ovako realan i dobar proračun pokušaju realizirat na dobrobit svih građana. Hvala lijepa.
Hvala vama kolega … Na redu je poštovani kolega Pankretić. Pardon, ispravak netočnog navoda kolega Jurjević.
Pa ispravio bih netočan navod kolege, citiram, on je izjavio, "opće poznato je u svijetu da su sve lijeve stranke vlade rastrošne". Mislim dobar je običaj ovdje da se u Hrvatskom parlamentu ne miješamo da tako kažem u tuđe države, vlade itd., a posebno ne onda kad i od nekih od tih država gdje su lijeve stranke i vlade na vlasti očekuju da nam, očekujemo da nam pomognu da postanemo punopravna članica Europske unije, gdje se na ovaj način nikako ne govori.
Povreda Poslovnika, kolega Rebić.
Članak 209., dakle ovo je opet ispravljanje mog mišljenja, dakle opće je poznato dakle, da u svijetu ima primjera i takvih i ovakvih, zašto sad inzistirat..
Nažalost, nije ispravljanje mišljenja, vi ste generalizirali kad ste rekli, da su opće poznato da su lijeve stranke.
Pa to je činjenica, zapravo.
E, pa zato vas je kolega ispravio. Na redu je poštovani kolega Pankretić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodo iz Vlade. Pa evo ja očekujem da će sigurno svakog trenutka doći gospodin ministar poljoprivrede, jer on je cijelo vrijeme bio ovdje, dakako, vjerujem očekujući rasprave koje će biti vezane uz poljoprivredu. Pa evo ja ću krenuti od nečega što nažalost, sam pročitao ovdje u obrazloženju prijedloga državnog proračuna Republike Hrvatske, i to pod "efekt prenesenih obveza iz 2003. godine na rashod u 2004. godini", i onda jedna rečenica na stranici 19. glasi: "neplaćene subvencije za poljoprivredu iznose 800 milijuna kuna". Kada bi to se moglo stavljati u ovaj dio efekata, ja moram ovdje posebno naglasiti to, ne samo, ja bih rekao za bivše ministre, za sadašnje ministre i za buduće ministre poljoprivrede, nego i za sve one koji su u Vladi, jer poznata je činjenica da kalendarska godina u poljoprivredi ne traje kao i proračunska godina. i ne moguće je definirati potpune obveze koje jesu u pojedinom proračunskom razdoblju u poljoprivredi i u tom dijelu ovakva konstatacija ne može stajati. Naročito ne može stajati, jer ni jedna od tih obveza nije trebala biti na određeni način isplaćena u toku 2003. godine i to svi dokumenti jasno pokazuju. Ja bih molio da mi netko pojasni, ako je ikako moguće isplatit primjerice, mlijeko iz 11 mjeseca ili 12 mjeseca, ili one zadnje kvartale koji općenito u takvom dijelu se prenose. Mi možemo otvoriti diskusiju oko proljetne sjetve koja je glavni stavak u ovom dijelu u kojemu je bilo dosta diskusije do sada. Ali objektivni razlozi, ja bih rekao na koje sam ja osobno upozoravao i prije donašanja ovog proračuna, jer sam jedan od rijetkih u bivšoj Vladi bio, koji sam rekao da bi ipak trebalo donijeti proračun baš zbog poljoprivrede. Dakako da postoji dobra parlamentarna praksa u kojoj ovdje bilo puno riječi da se ne donosi proračun kada je takvo vrijeme, jer bi ga trebali drugi donosit i privremeno financiranje izrazito problematično za poljoprivredu, to se sada pokazalo ispravnim, jer jedna dvanaestina koja je i koja se isplaćuje nikako se ne isplaćuje u prva tri mjeseca početka godine u poljoprivredi, nego su to mjeseci, a možete to sada provjeriti u kojima se najviše isplaćuje za poljoprivredu, jer smo to radili i prošle godine, jer je to trebalo učiniti i ove godine i tako će se to morat uvijek radit. Prema tome, mislim da u tom dijelu ne treba baratat nikakvim obvezama, jer to nisu obveze, to je nešto što se moralo učinit nažalost, zbog privremenog financiranja i to je nešto zbog čega bih ja podržao samo onaj prvi dio hitnog donošenja proračuna, ali ne i proračuna u ovakvom obliku. Želim ovdje vrlo jasno reći da mi možemo gledati na određene stvari iz jednog formalnog pogleda, pa možemo uvijek tumačit da se nešto povećava, a nešto se smanjuje. No, međutim, ne znam tko će me moći uvjeriti da je 2 milijarde 100 i nešto milijuna kuna veće od 2 milijarde i 300 milijuna kuna. To su stavke Ministarstva poljoprivrede i šumarstva. Ekvilibristika u tom dijelu je uvijek moguća pa će netko reći glavna stavka subvencije, evo sada ove godine ipak će rasti, no međutim definitivno to nije točno jer mi znamo što je bilo prošle godine i koji napori su uloženi da se 400 milijuna kuna koje je isplaćeno za elementarnu nepogodu suša pronađe u državnom proračunu. Dakako da je tog trenutka u Ministarstvu poljoprivrede učinjen izuzetan napor a napor je učinjen na onoj stavci koja je najveća i za gotovo preko 200 milijuna kuna smanjen iznos potpora. Kada bi se on pridodao ovom dijelu onda bi vidjeli da ta konstatacija o povećanju kao što je ovdje bilo rečeno od 16,4% subvencija nije točno. Objektivno rečeno, mislim da i onih dodatnih 200 milijuna tj. ukupno 400 milijuna se može sigurno računati da je nešto što je isplaćeno u poljoprivredi. Isplaćeno je poljoprivrednicima, prema tome i uvjeren sam da je ona Vlada bivša ostala sigurno to bilo uračunato u subvencije i dakako da bi one s obzirom na trend koji se može provjeriti u proračunu rasle kao i svake godine za 20-tak posto što je bilo uobičajeno. Mislim da u ovom dijelu je potrebno istaknuti da reforme u koje je ušla prošla Vlada i ministarstvo nisu bili lake, no međutim trebalo je ući u njih i ranije. Mislim da oko toga nema nikakve diskusije, no međutim da naglasim o ovom prvom dijelu zašto je ovo najveći problem u pogledu poticaja i subvencija. Zato što je svima jasno da je pred nama 2004. godina izuzetno teška, vrlo ja bih rekao problematična jer znamo da nam padaju zaštite koje se odnose na WTO. Mislim da smo svjesni i ovih dana i proteklih dana to čujemo o otvaranju ne samo pregovora sa Europskom unijom nego i određenih skidanja zabrana što definitivno negativno utječe na našu ukupnu poljoprivredu proizvodnju a dakako najdirektnije na zaštitu. Nju je jedino moguće učiniti putem subvencija. Prema tome, nema nikakve šanse da ako te subvencije realno ne rastu da možemo se na određeni način zaštititi. Dakako da je ovdje u proračunu za poljoprivredu da ću dakako i u samim amandmanima moći nešto detaljnije i elaborirati određene stvari ali ovdje u načelu još kazati nekoliko stvari oko same reforme. Reforma je jasno učinjena, donešeni su zakoni i propisi. No, međutim ono što je bilo sporno do sada u pogledu određenih ograničenja ja bih vrlo jasno naglasio. Mi u prošloj godini 2003. nikakvog ograničenja nismo upotrijebili prema našim poljoprivrednim proizvođačima tako da i oni koji su imali proizvodnju od 6 tisuća litara mlijeka su dobili sve to plaćeno. Dakako, ja mogu sada govoriti o tome ki bi da bi, no međutim ono što je činjenica da evidentno niti oni koji su imali samo jedan hektar su isto imali sve potpore u tom dijelu. I sada se pojavljuje dakako jedan problem o kojemu je potrebito raspravljati. Ja mogu slobodno reći da dakako da mi smo ostali u ovom dijelu da se sigurno restrikcije ne bi ni dogodile. Mislim da je potrebno reći da u onim djelovima potpora koje su nabrojane a posebice onaj dio koji se odnosi na potporu dohotku je potrebno povećati jer iznos od 600 kuna nije dovoljan, moramo ga povećati najmanje udvostručiti da on bude privlačniji, posebice onaj iznos koji se odnosi na investicijsku potporu u poljoprivredi potrebno je povećati sa 122 milijuna kuna jer je evidentno da u zadnjoj primjeni nekoliko mjeseci se pokazala izuzetno dobro. Potrebno je učiniti dodatni napor da se skine i ono ograničenje od 250 tisuća kuna na veći iznos jer vidimo da je i on premali. Prema tome, mislim da u ovom razmjeru svakako ima mogućnosti da se sa ovim određenim mjerama utječe na ono što je najvažnije povećava konkurentnost domaćeg poljoprivrednog proizvođača jer jedino na taj način on može odgovoriti svemu onome što stoji pred njime a to je jedna oštra konkurencija. Prema tome, ne možemo govoriti da ćemo nekim mjerama koje nisu definirane u samom proračunu zaštititi domaću poljoprivrednu proizvodnju ako to ne evidentiramo najdirektnije u proračunu. Vjerujem da evo i sa amandmanima ali vjerujem i povodom rasprave iako dakako je ostalo još ovdje niz nespomenutih stvari pripomoći da se zasigurno ono što vjerujem da zaslužuje proračun za Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva poveća za najmanje 400 milijuna kuna jer to je onaj iznos koji je nužan da bi se sprovele reforme koje su započete. Hvala lijepa.
Ministar Čobanković. Izvolite!
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče! Poštovane zastupnice i zastupnici! Dozvolite mi par riječi da kažem vezano za izlaganje uvaženog zastupnika gospodina Božidara Pankretića. Ja u načelu mogu se složiti sa par iznesenih stvari. U pravilu, uvažavam potrebe i značaj proračuna za problematiku poljoprivrede. Isto tako, uvažavam značaj poticaja i potpora subvencija u poljoprivredi vezano i za procese prilagodbe i pridruživanje Europskoj uniji, liberalizaciji trgovine i držim da je upravo to što može biti u funkciji zaštite hrvatskih seljaka jer praktično dolaze u jednu rekao bih tržišnu utakmicu neravnopravnih partnera gdje znamo da su potpore i poticaji u Europskoj uniji i zemljama koje će od 1.5. biti članice Europske unije veće nego što su u Hrvatskoj. Ali isto tako mi moramo biti svjesni i trenutka i vremena u kojem se nalazimo i morali smo na jedan rekao bih realan i racionalan način sačiniti ovaj proračun. Ja mogu kazati par riječi vezano i za ovaj dio prenešenih obveza po osnovi poticaja iz 2003. godine i mogu kazati da i u tom dijelu ima i postoje djelom i objektivni razlozi. Ali je isto tako činjenica da praktično nijedne godine do sada nismo imali ovoliki prijenos poticaja po osnovi prethodne godine. Ako usporedimo prošlu godinu onda je taj prijenos bio negdje cirka red veličina oko 400 milijuna kuna. To su podaci službeni koje ja imam i s kojima raspolažem. Danas po osnovi poticaja naš dug je negdje cirka 800 milijuna. Od toga u strukturi duga je negdje oko 650 milijuna kuna poticaji po osnovi kultura iz proljetne sjetve 2003. godine. Ne mogu točno ni dan danas još kazati točan iznos iz više razloga. Prvi je da je 2003. godina bila prva godina kada se primjenjuje novi način poticaja i novi način obračuna poticaja. Drugi rekao bih, razlog je subjektivne naravi i to se ogleda što nisu utvrđene sukladno Zakonu o novčanim poticajima i potporama što nisu utvrđene nacionalne kvote za pojedine kulture. I da smo imali utvrđene kvote mi bi točno mogli izračunati ukupne iznose poticaja. Danas radimo maksimalne napore kako bi isplatili dio poticaja ... [[Govornik se ne razumije.]] proljetne sjetve i isplaćujemo 50%. Znači negdje cca. 650 milijuna kuna su poticaji po osnovi proljetnih kultura, iz proljetne sjetve. Zatim cca. 100 milijuna kuna je neisplaćenih 30% po osnovi stočarstva i 50-ak milijuna kuna se odnosi na isplate neisplaćenih poticaja po osnovi mlijeka. Ja znam da postoji način obračuna da se mlijeko isplaćuje sa 60 dana. I da normalno u svakoj godini se prenosi dio poticaja. Što kazati o samom proračunu? Realno sagledavajući situaciju mogu kazati da je proračun za poljoprivredu a prvenstveno tu mislim na stavke poticaja i potpora da je on realno veći za cca. 15%. Ili u apsolutnom iznosu za 250 milijuna kuna. Isto tako ja moram gospodinu Pankretiću neke stvari isto tako kazati da nije u prošlomandatnom razdoblju bilo povećanja poticaja i potpora u nivou 20%. Bilo je u prve 2 godine. Znači od 99. na 2000. godinu, možemo kazati da je to povećanje bilo 20%. Isto tako 2001. u usporedbi sa 2000. godinom je bilo 20% ali tada dolazi do dijela smanjenja, ne smanjenja nego smanjenja povećanja tako da je 2003. u usporedbi sa 2002. godinom cca. 10% povećanja I da bi došli na 2003. godinu kada to povećanje iznosi svega 2%. To su realni pokazatelji. Što se tiče pozicije isplate elementarne, isplate šteta od elementarne nepogode o suše koja je bio red veličina cca. 400 milijuna kuna. Ja ne mogu prihvatiti i mislim da nitko od proizvođaća ne može prihvatiti da se taj iznos smatra subvencijom ili poticajem. To je nešto što je usljedilo na osnovu katastrofalne suše i zašto je prošla Vlada uspjela nakupiti 400 milijuna kuna i isplatiti po osnovi štetu. Ja vjerujem da u ovoj godini nećemo biti suočeni sa takovom sušom ili drugim oblikom elementarne nepogode. Ali sam isto tako uvjeren ako elementarna nepogoda dosegne te razmjere da će i ova Vlada iznači mogučnost da pomogne onima koji su najugroženiji. Iz toga razloga još jednom naglašavam da je ovaj poticaj upravo na onim najbitnijim stavkama povećan za cca. 15%. Ako ga gledamo u raščlambi onda moram naglasiti da smo znatno povećali stavku rulalnog razvitka, da smo znatno povećali investicijske potpore koje su sada u iznosu od 122 milijuna kuna i da smo uveli i određene, rekao bih nove potpore kao što su horizontalne mjere kao što su u prehrambenoj i ... [[Govornik se ne razumije.]] indrustriji da isto tako imamo znatna sredstva za intervencije na tržištu i da je to naša daljnja orjentacija. Isto tako želio bih i naglasiti da ovaj proračun smatram realnim i osvarivim. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Slavko Linić.
Gospodine predsjedniče Sabora, želim ispraviti napokon tu priču od 6,5 milijardi kuna preneseni ... [[Govornik se ne razumije.]] iz razloga što od tih 6,5 je 800 milijuna za poljoprivredu. Mi moramo shvatiti da to nisu točni podaci i da su to razlozi zašto ispravljati. Molio bih da se pogleda da su izdaci za poljoprivredu, šumarstvo i vodno gospodarstvo ukupno prošle godine potrošeno 2 milijarde 580. U ovoj godini se planira 2 milijarde 640. Da je preneseno 800 milijuna to znači da se u prošloj godini potrošilo 3 milijarde 380 a u ovoj godini bi se potrošilo samo milijardu 840 takvi odnosi u proračunu ne bi bili mogući. Prema tome, ne želimo usporavati svih 6 milijardi ali želim vrlo jasno reći da cijelo vrijeme, cijeli današnji dan baratamo sa 6 milijardi a samo na ovom primjeru je i krupnih 800 milijuna, vidimo da je to neodrživa stavka.
Poštovani zastupnik Josip Pankretić, ispravak netočnog navoda, izvolite. Božidar, pardon.
Hvala gospodine predsjedniče. Ispravak netočnog navoda mislim da treba ovdje reći vrlo jasno. Nikako je nemoguće u svim ovim računicama utvrditi ove neke brojke. Ali je činjenica koja stoji da je 2 milijarde i 300 u 2003. godini veći od dvije milijarde i 100 u 2004. godini. Moram reći da je prijenos normalno da je određeni prijenos veći jer su veći poticaji. I to je taj dio. Pa normalna je stvar i nove potpore su koje nisu ušle u punu funkciju i to je sve normalno. No, međutim, nikak nije mjesto. I ja mislim da to i za sve buduće stvari je Mislim da je to i za sve buduće stvari je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva ubuduće u ovakvim stvarima. Jer ne traje isto vrijeme poljoprivredna kalendarska godina i proračunska. I to je stvar o kojoj treba voditi računa. Ne ulazeći u ove druge stvari. Ali u poljoprivredi je to stvarna činjenica, prihvatimo to kao stvarnu činjenicu. Hvala.
Hvala lijepa. Ministar financija gospodin Šuker.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Iskreno govoreći iznenađen sam reakcijom bivšeg potpredsjednika Vlade Linića. Vrlo čudne su konstalacije kako treba nešto knjižiti. Vi ste tvrdili da ni 530 milijuna zdravstva nije obaveza. Pa to je obaveza koja je po svim međunarodnim pravilima se morala ... [[Govornik se ne razumije.]] Da je obaveza o ovim poticajima bila evidentirala u proračunu onda bi bila iskazana kao obaveza prošle godine. Prema tome ne možete neke stvari postavljati kada vam paše onako kako vama paše a kada vam ne paše onako kako nepaše. Pa tako ćete isto tako početi tvrditi da ni HABOR nije potrošio milijardu i 200 milijuna protekle 3 godine pa bi vjerojatno onda umjesto da večeras pozivate radnike Gredelja i Đure Đakovića zbog neizvršenih željeznica te novcem i ove godine upotrijebili za željeznice, znate. Međutim ono što je potrošeno ne možete negirati. Milijarda i 200 milijuna je mimo odluke ovoga Sabora, mimo evidencije o državnom proračunu utrošeno u obnovu. Zašto ste to sakrivali, zašto to niste prikazali u poslovnim knjigama? Ali večeras, pozivate radnike Đure Đakovića i Gredelja da ova Vlada šalje jasnu poruku. Ova Vlada šalje jasnu poruku da ste vi novce od Hrvatskih željeznica potrošili u protekloj godini i zato se ove godine ne može investirati u Hrvatske željeznice. ... [[Pljesak.]]
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Slavko Linić.
Ponavljam ponovo ispavak iz dokumenata koje smo dobili 2 milijarde 580 poljoprivreda šumarstvo i vodno gospodarstvo. Ako je točno da je potrošeno 800 milijuna više, što znači da je i u prošloj godini za taj trošak 3 milijarde i 300 potrošeno, a plan onda za ovu godinu koji predlaže ministarstvo je 2 milijarde i 600, manje 800, milijardu i 800. Uspoređivati iznose 3 milijarde i 300 i milijardu i 600, valjda je svakom jasno da ta računica ne drži. I to je moja ispravka, a hvala za optužbu. Imat ću priliku odgovoriti o željeznicama.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa ja bih zamolio, ispravak se odnosi na ovaj dio gdje se želi na određeni način usporediti ove obveze u poljoprivredi na određeni način sa obvezama koje se odnose na neke drugi stvari, pa bih zamolio ministra financija da to, a moja je zamolba na početku se odnosila da u nikom slučaju ovo što se odnosi na poljoprivredu ne spada u ovom dijelu. Prema tome, molio bih da se ponovo ne dovodi u taj kontekst.
Ministar poljoprivrede i šumarstva, gospodin Čobanković izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Ja znam da je u poljoprivredi sezonskog karaktera i ovdje mi ne govorimo o obvezama po osnovi jesenske sjetve 2003. godine, nego govorimo po obvezama koje su sukladno Zakonu o poticajnim potporama trebale biti isplaćene u tekućoj godini. E, sada, da li je i u zakonu zakonom trebalo regulirati nešto što u proračunu nije bilo predviđeno? A kada govorimo o apsolutnim iznosima proračuna ja sam rekao da nominalno jeste nešto manji, ali da je taj manjak nastao po osnovi isplate elementarne nepogode.
Ispravak netočnog navoda gospodin Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa ispravak netočnog navoda je u ovom dijelu što u zakonu tj. u pravilniku kojeg vjerujem da će kolega ministar sigurno pronaći stoji da je isplata proljetne sjetve do 31. siječnja 2004. godine. Prema tome, vrlo je jasno definirana. I ne može se prenositi kao obveza. I ja molim da ne zbunjujemo više hrvatsku javnost u tom dijelu.
Ministar Čobanković.
Mislim da je zakon uvijek iznad pravilnika.
E, sada ovako, kolegice i kolege, ima 23, 4 sada su malo prije dvoje zastupnika još odustali od rasprave. Ja bih apelirao na zastupnike da bar skrate rasprave. To je po vašoj volji. Moj je samo to apel. Imamo još i Zakon o izvršenju državnog proračuna. Svakome je jasno, pristoji na volju. Poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil izvolite.
Uvaženi predsjedniče, članovi Vlade, kolegice i kolege. Kada zaista 13 sati učestvujete u ovom maratonu gdje se pokušava dokazati koliko je proračun socijalan, koliko razvojan, kada s jedne i druge strane pršte argumenti za i protiv i sami počnete sumnjati u svoje argumente i stoga ja zaista neću ocjenjivati kakav je ovaj proračun. Zadržat ću se prije svega ipak na onim problemima zbog kojih sam i u ovom Saboru, odnosno zadržat ću se na temi manjina. Već danas ovdje je spomenuto da je za programe manjina i za njihove aktivnosti izdvojeno 22 milijuna. 10% više i zaista, dobro da je toliko. Jer konačno je dostignut nivo koliko su manjine dobivale 99. godine. Ali moram reći da na žalost to ne znači i više sredstava pojedinim udrugama. Jer u međuvremenu usvojeni su manjinski zakoni temeljem kojih su i obveze nešto veće. Istovremeno organizirane su 4 manjine, a na taj način stvorilo se i znatno više udruga. Vjerujem da kada su u pitanju kulturni amaterizam, kulturne manifestacije da se tu i može nešto reducirati. Ali kada su u pitanju tisak, informiranje, onda je jako teško reducirati troškove, jer na žalost i manjinci su na tržištu i tu ima dosta problema upravo u tom segmentu. Željela bih nešto više reći o obrazovanju manjina na pismu i jeziku manjina. Najveći problem su udžbenici. Na žalost, za udžbenike svake godine izdvaja se jako malo tako da možda 1/3 manjina svake godine uspije izdati po jedan udžbenik. Radi se isključivo samo o udžbenicima materinjeg jezika. Vjerujte da zamjene nema za razliku od predmetnih udžbenika, gdje se može učitelj poslužiti i prevesti udžbenik. Ali kada su u pitanju jezici čini to veliki problem. Ako se tome doda da je smanjen dodatak od 10% koji su učitelji u dvojezičnim školama ranijih godina imali, pitajte kako je raditi bez udžbenika i same učitelje, ali i učenike. Drago mi je da mogu pohvaliti jednu poziciju, a to je pozicija koja zaslužuje pažnju učenje drugog stranog jezika. Pozicija koja nosi 15 milijuna i zasigurno ulaganje u mlade je najbolje ulaganje. Međutim, začuđuje učenje drugog stranog jezika jedne manjine za koji se u ovom proračunu izdvaja 6 i pol milijuna i s opravdanjem da je to jezik društvene sredine. Nije li možda i drugi manjinski jezici koji su u službenoj uprabi isto tako možda jezik društvene sredine ili pak se radi o nejednakoj primjeni zakona ili možda o pokušaju da se manjine unutar sebe pomalo i diskriminiraju? Na pozicijama Ministarstva kulture nestala je i jedna pozicija koja nije bila velike. Svake godine ovisno o godini iznosila je 300 do 500 tisuća kuna koja je pomagala u obnovi spomenika specifičnih za date manjine u obnovi sakralnih objekata. Na žalost, pojavila se jedna nova stavka koja iznosi milijun kuna. Ali na žalost, opet samo za jednu manjinu i za izdavaštvo jedne manjine. Možda ako je to već rađeno, možda bi bilo bolje da nije činjeno tako javno? Dozvolite mi da se ujedno osvrnem i na proračun Ministarstva poljoprivrede. No, ne želim uspoređivati koliko je on ukupno veći ili manji u odnosu na prošlu godinu i je li on ove godine rastao. Pitanje, koji su efekti toga? 2001. godine donijet je Zakon o poljoprivredi. Neki kažu da je dobar, neki da je loš. No, ostala je činjenica da u hrvatskoj poljoprivredi sve manje proizvodimo, a ono što proizvedemo seljak na žalost ne može plasirati. Već mjesecima traje agonija viška goveda. Pred to smo imali isto tako višak svinja. Pitamo se, kako je to uopće moguće u zemlji koja ne proizvodi dovoljno ni jednog ni drugog mesa, odnosno ne zadovoljavamo potrebe čak niti sa 80%? Sve sam to navela da bih upozorila da zakon predviđa Ravnateljstvo za tržišnu i strukturnu potporu poljoprivredi čija temeljna uloga bi trebala biti upravo reguliranje i interveniranje na tržištu poljoprivrednih proizvoda. I dok je prošle godine proračunom predviđeno 120 milijuna, pa onda rebalansirano za 15 milijuna na manje, ove godine na žalost predviđa se samo 60 milijuna kuna, a tržište poljoprivrednih proizvoda ovoga trenutka nikad lošije. Moram naglasiti da je ovdje bilo danas dosta govora o poticajima i potporama u poljoprivredi, ali vjerujte bit će uzaludni ukoliko zaista seljak proizvedeno ne bude mogao plasirati. Voljela bih da nešto počnemo i sa zapada učiti, a ne samo uvoziti. Drago mi je da ovdje se nalazi i bivši ministar i sadašnji ministar. Možda je vrijeme da se ovom Saboru podnese zeleno izvješće, da zajednički konstatiramo što smo to do sada učinili, što smo učinili dobro, što loše i da konačno i poticaji koji su relativno visoki ali zasigurno nedovoljni u odnosu na zapad, nađu upravo svoje opravdanje kroz povećanje proizvodnje, ali i kroz stvaranje konkurentne proizvodnje. I na kraju bih još samo željela naglasiti da se pridružujem amandmanu koji je podnio klub Nacionalnih manjina, a zaista tiče se samo udžbenika, jer smo svjesni da proračun sredstava nema, ali ne vjerujem da se ne može naći ta mala stavka koja bi zasigurno riješila velike probleme manjinskog školstva i stoga svoj glas svakako ću dati proračun ovisno o usvajanju ili neusvajanju ovog amandmana. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Željko Kurtov.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministri, kolegice i kolege bit ću vrlo kratak. Iz proračuna za branitelje nije vidljivo da ima nekakvih bitnijih promjena od prošlogodišnjeg što mene osobno zabrinjava. Branitelji očekuju poboljšanje ako ničeg drugog, a ono pristupa njihovim problemima. Kako sam i sam branitelj i ratni zapovjednik, a i radio sam na poslovima sa braniteljima, ja vrlo dobro razumijem da to nije lagan posao pa sam baš zbog toga očekivao da se u proračunu odvoje dodatna sredstva za stručne osobe koje će obavljati taj posao ili da se osobe koje rade na tim poslovima dodatno obrazuju za taj posao. Nadalje me zanima iz kojih će sredstava financirati priprema za podjelu dionica braniteljima i dragovoljcima, jer do sada ni iz jedne vaše izjave nisam mogao razumjeti koja institucija će se baviti tim odgovornim poslom. Naime, ako se već ove godine barem ne započne sa pripremama nekako sumnjam da će do podjele uopće doći što bi meni bilo osobno vrlo žao, a i mislim velikoj većini branitelja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Ivan Kolar.
Hvala lijepa uvaženi gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, potpredsjedniče Vlade, dame i gospodo. Evo dopustite mi da par riječi, evo tek smo sada ozbiljnije počeli raspravljati, valjda je pravo vrijeme o poljoprivredi. Danas smo tek tak cijeli dan zapravo prešli i mislili da nije valjda važna tema. Ja skrećem pozornost, evo imam sreću i čast kao seljak učestvovati već tko zna koji puta u raspravi u proračunu i neka se ova moja rasprava shvati od gospode iz vladajuće strukture da dajem ministru vjetar u leđa i uvjeravam ga da nije sve napravljeno da bi bili zadovoljni ni on, a pogotovo ni seljaci. Ja vjerujem da na ovoj Vladi je jedna odgovorna zadaća i težak teret jer ako se samo malo prisjetimo 1.5. ili 31.5., 1.6., ako se svih obaveza koje nas očekuju novim setom ulaska u Europsku uniju smanjenjem carina i novoga napada na Republiku Hrvatsku, ovoga časa hrvatska poljoprivreda pada ne na koljena nego mi potrbuške puzimo. Ja vas uvjeravam da ovo nije politička i demagoška nekakva moja patetika nego je ovo situacija na terenu ozbiljna i gospođi Sučec-Trakoštanec sada odgovaram, nemam nije nam na pameti da mažemo traktore da bi izlazili na ceste jer na ceste smo vozili uvijek onu mehanizaciju koja nije valjala, a s onom koja je valjala mi smo obrađivali polja i mislimo nastaviti i dalje. Ministru ne prijetimo nego ga molimo da shvati situaciju, a i Vladu, da u ovo vrijeme kada poljoprivreda stenje i govorim potrbuške puzi, treba nam pomoć. Treba nam pomoć u smislu jer smo sami bili svjedoci kada smo obnašali dio funkcije i borili se za namirenje svih troškova koliko je to težak posao i koliko je to velika obaveza da ispuniti pa ne i samo predizborno obećanje nego i zakonske pretpostavke koje se pod nas postavljaju, da je izuzetno teška zadaća. Ja vas uvjeravam iz mojega iskustva nije dovoljno da proračun nominalno pada da se poticaji nominalno povećavaju i da je sve u redu. Preraspodjelom sredstava koja su sada 40 milijuna manja nego su bila u prošlom proračunu jer se je ipak unutar proračuna preraspodjelom događalo da su se neke stvari namirivale na ovaj ili onaj način. Samo podsjećam da je iz toga istoga ministarstva 200 milijuna bilo, a da se je 200 iz Ministarstva financija i sad se u konačnici prikazuje to kao proračun Ministarstva poljoprivrede. Znači da se je našlo snage da iz drugih stavaka se potiče poljoprivreda, da se rješavaju akutni problemi, lani je bila to suša, ovu godinu je ja vas uvjeravam tržište. Intervencije na tržištu pa bile one neznam koliko velike, one budu opravdane. Vjerujte mi da neće biti razlike oporbe ili pozicije jer je potrebno reagirati ili nije. Sad je potrebno reagirati ne bilo kojim sredstvima da se tržište uredi, da se pomogne seljaku, poljoprivrednome proizvođaču da sada nekoga slučajno ne povrijedim jer nisu samo seljaci proizvođači poljoprivrednih proizvoda nego su i robni, oni se neki hoće tako zvati, neka se zovu i tako, i zato ova sredstva koja su predviđena nisu dovoljna. Ja vas uvjeravam u to, jer vi nakon polugodišta obaveze koje vam dolaze nemate s čim to platiti. Mi smo realno kada smo planirali proračun i nekakve rasprave vodili to je bila magična cifra tri, ja vas uvjeravam da ispod toga po ni jednoj soluciji mi ne možemo to zadovoljiti. Ne možemo zadovoljiti zbog toga jer smo takvi kakvi jesmo. Strukturna prilagodba u poljoprivredi treba, ona je neminovna. Vi znate i sami ako u Europu slučajno da kročimo ne daj Bože, ja vas uvjeravam, a vi imate iskustva ako se malo bavite politikom da su padale Vlade. Ova Vlada sigurno pada ako se ovako nastavi. Nema sredstava, propada se. Selo to ne može podnijeti. To ne može. Udar na selo je prevelik i mi tu ne možemo. Zato vas uvjeravam da je sada vrijeme, ministra financija je tu, potpredsjednik Vlade je tu, ministar za poljoprivredu. Kako god znate na koji god pomognete ministru poljoprivrede neka se ozbiljno razmišlja o tomu. Nije to naš politički samo nekakav poen. Ovo je stvarno stanje na terenu koje vapi za pomoći gdje država se mora početi aktivno baviti politikom. I ja vas pozivam na politički konsenzus. Jer kada političkoga konsenzusa nema u ovom Saboru, poljoprivreda propada. Uvoz nam buja, raste. Evo gospodine ministre, bez zle krvi, vaša najava nas straši. Mi se bojimo. Ako se otvorimo još više Europskoj uniji i uvozu ovoga svega mi se ne možemo tomu othrvati sami, treba nam pomoć. Na koji način? Iz državnoga proračuna. Mi se bojimo zapravo ovoga svega što se događa na ovoj našoj lijepoj Hrvatskoj od zemljišta od GMO da sada ne otvaram dalje temu. Zato budimo realni, skupimo snage, je li je to amandman Vlade, je li je to naš amandman, je li je to amandman skupine saborskih zastupnika tako sve jedno, pomozimo sada poljoprivredi ozbiljan je trenutak. Tako da ja, a mogu vam obećati da seljaci znaju cijeniti kada se vode računa o njima jer vjerojatno i vi ste honorirali onih 14 milijuna kod izborne pobjede jer vam je to prikazano kao da je dato seljaku i da je seljak prihvatil sve to skupa kao jednu realnost. Zato ja apeliram stvarno i mislim da realne potrebe su puno veće i u tom smislu ne bih izazival i ne bih... [[Govornik se isključio, ne čuje se.]] je li više sada ili onda, i onda je bilo malo, sada je malo, trebalo bi više i treba dati čim se više može ako hoćemo spasiti ovu situaciju. Dopustite mi da već kada govorim osvrnem se i lokal patriotski jer govornica je za to da se i na to skrene, ja upozoravam, i to sam upozoraval inače nije dobro a mi neki smo analitičari kada važemo pojedinoga zastupnika koji dolazi iz pojedine sredine i dok on je težak 100, 200 i više milijuna a neki je malo vrijedan i nije dobil na svojem terenu ni 5, ni 10, ni 20 milijuna, to je nepravda koja se spram terena odnosi. Već je prethodnik moj govoril gospodin Mršić gradonačelnik Koprivnice, vjerujte mi dok s jednoga terena odlazi porezni prihod i bar u onom dijelu koji bi se trebal vraćati gdje su projekti pripremljeni, gdje su građevinske dozvole, gdje su vlastita učešća dajte za shodno da se to prati i da se takvi projekti realiziraju. Ja slobodno mogu reći da sam ja mali zastupnik i da ne nosim te milijune kak neki drugi. Bilo me je sram za ovom govornicom dok su neki svoju izbornu bazu govorili ja sam veli u vreći nosil novce iz ovoga Sabora jer sam politički jak, to nije dobro, to nam se odbija svima u glavu jer teren vapi za pomoći državnoga proračuna ali u realne projekte koji su osmišljeni. Ja znam da sve se ne može pratiti ali ja javno to mogu reći nije mi ušel projekt prečistača prvo sam selo valjda u Hrvatskoj koje je napravio kompletnu kanalizaciju, kompletni vodovod i plinovod a da za prečistač ni program nisam ušel, dobivena građevinska dozvola i 50% sredstava osiguranih. Sramota me to mojoj bazi reći ali ako se to ne honorira ja to moram javno izgovoriti i po tom imam puno pravo reći da su samo podobni ušli a da neki nepodobni ili izborni pobjednici to nisu dobili, na žalost kak veli moj kolega Jarnjak to je situacija takva kakva je, ali kaj si ja morem. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Vladimir Kurečić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, znam da je jako kasno i ne bih htio trošiti vrijeme. A najmanje bih htio ispravljati gospodina Kolara koji je iznimno pošten međutim, neke stvari su stvarno prevršile mjeru pa moram ispraviti sljedeće. Prvo, njegova izjava i tvrdnja da je veli mi, dakle HSS i njihov dio odgovornosti u okviru poljoprivredne politike u proteklom mandatu nije dio nego je potpuna odgovornost. Dakle, u protekle 4 godina je potpuna i apsolutna odgovornost HSS-a za stanje u poljoprivredi koje je nota bene danas gospodin Kolar kaže da je selo na koljenima. Ali oprostite selo nije na koljenima od prije dva mjeseca od kada je premijer Sanader i HDZ nego je to unatrag ne znam koliko godina. I nadalje nije fer, još nisu ministri sjeli u svoje fotelje već se poziva narod doista a to nitko nije demantirao, to je izašlo u novinama molim vas lijepo, pa nismo mala djeca. Nitko nije demantirao, prema tome, budimo realni znate a velike fraze koje slušamo iz godine u godinu ne vode nikuda. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Kolar povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče, valjda bute oprostili ja se dijelom slažem s vama agonija sela ne traje kako smo mi nego otprije i to ja ne demantiram, hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Luka Roić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, cijenjeni ministri, kolegice i kolege zastupnici. Evo i HSS je očito dobio set rasprava za redom i na svoj način vidi probleme koji mogu proizići iz proračuna koji je predložen. Čini mi se da u ovoj raspravi o proračunu koja se večeras vodi posve su došle do izražaja brojne zabrinutosti i različitosti u svezi njegove realne snage i u kojoj mjeri ovaj proračun može zadovoljiti one ljudske potrebe koje ovise o aktivnosti države. Bilo da se radi o razvojnom, bilo da se radi o socijalnom aspektu. Nema spora da je legitimno vladino pravo da nama predlaže one projekte i one prioritete koje misle da će polučiti najbolje efekte. Svakako odabrati poticanje poduzetništva odabrati veće ulaganje u kapitalne infrastrukturne projekte, odabrati poticaje koji će povećati proizvodnju, koji će pojačati izvoz to su sve prava koje ova Vlada ima ali i mi kao zastupnici imamo i obvezu i pravo podvrći te prioritete kritici, predložiti neka svoja rješenja amandmanima poboljšati tekst proračuna, pa i ako možemo i promijeniti njegov smjer ali svakako u cilju prosperiteta i gospodarskog rasta i boljitka za sve nas. Ja se mogu složiti sa pravom vladajuće garniture da predloži i socijalne programe koji će poboljšati po meni značajna problem koji je prisutan i koji svi vidimo demografsku pronatalitetnu politiku koja se svakako treba voditi danas, sutra i uvijek jer to je zaista prioritet koji prepoznajemo svi. Ali kada gledam pokazatelje koji su iskazani u procjeni prijedloga ovoga proračuna ne mogu ne primjetiti da je on nedovoljno optimističan, da je premalo ambiciozan što svakako može zbog tog manje potrebnog optimizma ostvariti i negativne učinke. Ako slijedimo logiku da ovaj proračun nije optimističan ali u onoj mjeri u kojoj govorimo o stopi rasta koja je manja od one koju smo očekivali, onda možemo nastaviti logično ukoliko nije dovoljno optimističan bojim se da može biti i dovoljno razvoja. A ukoliko nije dovoljno razvojan bojim se da nije dovoljno ni socijalan jer sve je sigurno da se posve je sigurno da se socijalna stabilnost može postići samo u bogatoj državi, pravno stabilnoj u kojoj ulaganja u razvojne programe multipliciraju gospodarski rast. Zemlje koje žele postati članice Europske unije a Hrvatska je jedna od njih moraju u procesu približavanja postupno dosegnuti kriterije iz Mastrihta a to su deficit državnog proračuna do 3%, bruto domaćeg proizvoda i javnog duga ne većeg od 60% bruto domaćeg proizvoda uz kontroliranu inflaciju. Iz svega što sam rekao može se zaključiti kako sumnjam da će ovi kriteriji biti ispoštovani bez one optimističke verzije jače stope gospodarskog rasta bruto domaćeg proizvoda, a po nama u HSS-u ona bi trebala biti veća i to temeljena prije svega na novom zapošljavanju što bi po meni bitno mijenjalo odnose u proizvodnji i potrošnji u korist domaće proizvodnje što bi pak bitno promijenilo odnose u robnoj razmjeni smanjujući deficit platne bilance i na taj način i bitno poboljšalo ukupno gospodarsko stanje u Hrvatskoj, a nadam se onda i pokrenulo Hrvatsku. No na moju žalost mišljenja sam da se to neće dogoditi. I dalje će rasti ukupni dug, i dalje će uvoz rasti brže od izvoza. I dalje će najveći dio novca odlaziti u osobnu potrošnju, a ne u proizvodnju jer nema većeg i povečanog izdvajanja kao što reče gospodin Pecek koji je govorio u ime Kluba HSS-a za kapitalne projekte nema večeg ulaganja za veću podršku izvozu, nema večeg ulaganja za poticanje proizvodnje i zapošljavanja, a posebno za razvoj malog i srednjeg poduzetništva. Nema većeg izdvajanja za jedinice lokalne uprave i samouprave, poduzetničkih zona kao ni izdvajanja za potpore u poljoprivredi. Iz sredstava namijenjenih Fondu za regionalni razvoj može se zaključiti kako i taj problem nije prepoznat kao prioritetan u rješavanju jer ne bi onda sredstva predviđena za tu namjenu bila smanjena. Očito nema tako jasne spoznaje o tome kako različiti dijelovi Hrvatske imaju raspon u bruto domaćem proizvodu od dvije do 15 tisuća dolara po glavi stanovnika, a to znači da za neke i dalje nema nade za vodu koju naravno nemaju, za plin kojeg također nemaju, za navodnjavanje koje će i dalje ostati pusta želja mnogih. Nema nade za mnoge koji su s pravom očekivali neku novu školsku ili sportsku dvoranu, zdravstvenu ustanovu ili slično. Rekao bih da taj izvjesni pesimizam koji je posijan ovim Prijedlogom proračuna, a opravdan tobože prevelikim dugom iz prošle godine imati će zaista nesagledive posljedice za budući razvoj i buduće vrijeme. Istina društveni konflikti i osobno nezadovoljstvo velikim dijelom rastu iz materijalnih nestašica. Uzrok nezadovoljstva nije novac nego njegov nedostatak da ne kažem siromaštvo. I priznajem često je teško izvuči ono što najnužnije treba. Činjenica je da se privredna struktura vrlo sporo mijenja. Nešto što se u ovoj priči sigurno najbrže mijenja su troškovi i dugovi i to u pravilu samo na više. Ipak orijentacija na razvoj poduzetništva na bazi imaginacije kojeg neprestano treba razvijati i poticati kako bi prevladali, kako bi prevladavala maksima koja postoji uspješno u zemljama svijeta onoliko koliko vi dajete meni, toliko i ja dajem vama jer ima mnogo ljudi koji tvrde da je biznis najveća umjetnost, a ja dodajem možda nije najveća ali je vjerojatno najvažija. Jasno je da se ovakav pristup ne može ostvariti bez bolje organizirane državne administracije, bez opsežnih rekao bih gotovo školskih priprema koje vode računa o tržištu te o bankarskom sustavu koji u ovom trenutku vođen špekulativnim razlozima i interesima, a ne orijentiran prema proizvodnji i njenom poticanju. Zaduživanje je u nas često raslo u korist potrošnje i svih razloga, iz ovih razloga o kojima su mnogi govorili, a i ovih o kojima sam ja naznačio koje treba otklanjati i proizvesti poslovnu klimu koja će oploditi nužno ograničena financijska sredstva te osigurati uvjete za veću izmjenu dobara i usluga i na taj način ubrzati rast i razvoj. Zato već na samom početku svog izlaganja izrečena ocjena o manjku potrebnog optimizma pače prevelikog pesimizma iskazanog u stopama rasta nije nešto što nas može uvjeriti da je ovaj Proračn obećavajući i da išta značajno može pokrenuti, a ponajmanje Hrvatsku pa se bojim da to pomicanje ne bude unatrag a ne naprijed kako bismo bar se nadam svi željeli. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Frano Matušić.
Gospodine predsjedniče moram ispraviti jedan od mnogih krivih navoda koje je iznio kolega zastupnik Roić. Naime nema potrebe da on večeras piše epitafe školama i da govori kako nema nade da, da neće biti škola u Hrvatskoj, da se neće graditi nove škole. Da je malo bolje pročitao ono što piše u Proračunu saznao bi da samo ove godine će biti uloženo 104 milijuna EUR-a u 144 nove škole. Samo ove godine. Dakle 144 nove škole. Da ne govorim o drugim navodima, o tome ću u svom obračanju kasnije za koji ću imati prigode.
Poštovani zastupnik Živko Nenadić.
... [[Govornik je kasnije uključen]] ću trenutak i vrijeme u kojemu jesmo večeras pa ću samo zbrojiti nekoliko stavki i pretvoriti postotak onim brojkama što je večeras već bilo rečeno. Naš Proračun je, okvirno ću govoriti 80 milijardi kuna. Od toga puno je puta rečeno 6 i pol milijardi kuna je potrošeno već, a jesu volili trošiti šta ćemo. To je 8% Proračuna. 18,3 milijarde kuna je povrat duga ove godine. To je 22% Proračuna. Iako tome dodamo četvrtinu Proračuna koji je praktički već definiran jer prvo tromjesječje ide po onom Odluci o privremenom financiranju, to je 55% Proračuna. Dakle mi večeras i danas raspravljamo praktički o 45% Proračuna godišnjega. Ostalo je sve definirano. I doista promjena vlasti bila je posebni trenutak da se država spasi od jednog bankrota, da se ovaj Proračun konsolidira. I zato ja neću podnositi nikakve amandmane. Znam da će me moji u mojoj izbornoj jedinici u mojoj županiji pitati zašto nisam, ali ću im odgovoriti da nisam uvažavajući njihovu želju jer poštivam prioritete koje smo obećali i koje je ova Vlada obećala, a to su branitelji kao temelj Hrvatske države i to su dječji doplatak, porodiljne naknade kao budućnost Hrvatske države. Dakle želimo pokrenuti ono što je protekle četiri godine bilo umrtvljeno ili pokušavamo umrtviti međutim svaka Vlada ima svoj program. Zato čestitam Vladi Republike, hrvatskoj Vladi što je i ovako brzo i ovako kvalitetno napravila Proračun. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ivica Pančić.
Gospodine predsjedniče, gospodine premijeru, članovi Vlade, kolegice i kolege. Za ovaj Proračun rečeno je da je njime su realizirana sva predizborna obećanja i da Proračun posebno vodi računa o rodiljama i hrvatskim braniteljima. Budući je kasni sat ja ću se pozabaviti, samo bih molio, samo ovim segmentom hrvatskih branitelja pa pokazati i dokazati možda da to i nije baš tako. Da su realizirana sva predizborna obećanja. Sjetimo se da je obećan novi Zakon o pravima hrvatskih branitelja. Ovih dana je rečeno da je formirana tek radna skupina. Znači novi zakon možemo očekivati krajem ove godine, sljedeće godine ili ne znam kada. A da Proračun vodi računa o hrvatskim braniteljima koristit ću se osnovnim matematičkim operacijama zbrajanjem, oduzimanjem i onda poređenjem tih brojki. Od ukupnog proračuna Ministarstva obitelji, branitelja, međugeneracijske solidarnosti koje nekih 5,6 milijardi kuna na skrb o hrvatskim braniteljima otpada nekih 3 milijarde 394 milijuna kuna. Milijun tamo, gore ili dolje, nije bitno. Istina, ukoliko poredimo to sa prošlogodišnjim proračunom, Ministarstva hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, jer se to ministarstvo još tada tako nazivalo razlika je koje je iznosilo tih 2 milijarde 900, razlika je oko 500 milijuna. i na osnovi toga bi se moglo i reći da je ovaj proračun namijenjen skrbi za hrvatske branitelje uistinu veći. Međutim, tih 500 milijuna najveći dio tih sredstava su sredstva koja su bila prije na stavci Ministarstva rada i socijalne skrbi za mirovine djelatnih vojnih osoba, a sada je to prebačeno u novo ministarstvo. Stoga i ta razlika od tih 500 milijuna. Za mene, kažem, sa tim osnovnim operacijama matematičkim, ovaj proračun je gotovo identičan prošlogodišnjem, a ne sjećam se da ste ga tada nazivali da vodi računa o hrvatskim braniteljima. i ja sam stoga i zadovoljan, jer smatram da je najveći dio ovih stavaka realno planiran i da se tu ne može ako ćemo biti objektivni nešto bitno mijenjati. Sad koliko će on biti realan, treba vidjeti oko sljedeće veće stavke pored stavke isplata mirovina koje oko 2,5 milijarde i 75% cijelokupnih sredstava za hrvatske branitelje otpada upravo na isplati prava iz mirovinskog osiguranja, je stavka za trajna prava, to su prava na osnovi invaliditeta i druga prava koja iz toga proizilaze koji su u iznosu nekih 650 milijuna kuna, i što je nešta veće nego prošle godine, zbog toga, zbog večega broja korisnika opskrbnine. Ukoliko broj korisnika ostane približno na postojećoj razini, ta će onda sredstva biti dostatna. Međutim, postoji jedan "ali". Zbog određenih poteza koji se vuku u Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, a spomenut ću samo dvije stvari, to je da se liječničkim komisijama, da je dat nalog da sva riješenja koja su negativno ocijenili moraju ocijeniti pozitivno, što smatram da je jedan novum za djelovanje pravne države, jer smatram da liječničke komisije trebaju raditi po zakonu, isključivo po zakonu. i druga stvar što je pomijenjen pravilnik o ocijenjivanju tjelesnog oštećenja koje upravo na osnovi tih pravilnika liječničke komisije i daju ocijene, gdje je oboljenje PTSP-a maltene automatski daje status invaliditet od 20% i status hrvatskog ratnog vojnog invalida. Što znači, ako znamo da je 5 tisuća novih zahtjeva, 3 tisuće ljudi koji se vraćaju sa presudama Upravnog suda, da bi već ove godine status, odnosno broj korisnika mogao porasti za nekoliko tisuća, što samim timi uvećava i sredstva na poziciji krajnjih prava. Ali nesumnjam da ćemo o tome u ovom Saboru još raspravljati poradi nekih drugih tema, pa ne bih zamarao vas sada sa ovim mojim procijenama, nadam se da nisam u pravu, ali sve kazuje da će to ipak tako biti. Najveći dio proračuna, znači ako zbrojimo prava iz mirovinskog osiguranja, trajna prava, usmjeren je ka stradalnicima, kao obiteljima poginulih, ka hrvatskim ratnim vojnim invalidima, to je tako i to tako i mora biti. Stim da je i po svim prijašnjim zakonima i onome starom i ovome novom, vjerojatno i budućem, hrvatski branitelj, običan hrvatski branitelj koji nije stradao je malo gurnut u drugi plan. i stoga mislim da je ovaj proračun na jednoj stavci mogao biti i malo ambiciozniji, a to je stavka zapošljavanja hrvatskih branitelja. U prethodne dvije godine napravljen je dobar iskorak, posebno prošle godine gdje je osigurano 30-tak milijuna kuna, mislim da je skoro sve i realizirano, čini mi se 27 milijuna u 11 mjesecu, za kasnije nemam podatke. Tako da i brojka nezaposlenih hrvatskih branitelja po prvi puta pala ispod 30 tisuća zahvaljujući mjerama Ministarstva hrvatskih branitelja drugim vladinim mjerama, vjerojatno ćete reći da je tu bilo i brisanja administrativnoga sa Zavoda za zapošljavanje, možda, ali brojke su očigledne, kazuju da je oko tisuću 500 do 2 tisuće ljudi svake godine u ove dvije godine pronašlo posao, ili je prekvalificirano i doškolovavano upravo zahvaljujući ovim sredstvima koji su u proračunu osigurane. Tako da smatram što radi iskustva i uhodanosti administracije da su ta sredstva mogla biti i veća, jer od tih 27 tisuća nezaposlenih hrvatskih branitelja koji se vode na zavodu za zapošljavanje, dvije trećine njih, i to je brojka na koju se trebamo svi zamisliti i pokušati pronaći odgovore, dvije trećina njih ima manje od srednje stručne spreme. i stoga i mjere za prekvalifikaciju i doškolovanje sigurno će polučiti efekta, jer moj stav je da za te ljude koji imaju 30, 35 ili 40 godina riješenje ne može biti umirovljenje, već riješenje treba pronalaziti u jednom proaktivnom, proradnom pristupu. I na kraju bih se osvrnuo na problematiku udruga, možda ne zbog sredstava koja su im osigurana, jer ćete reći da je i bivša vlast četiri godine osiguravala ovih 15 milijuna kuna, sad je dvojba da li ostati na tih 15 milijuna kuna ili eventualno povećati. Već na jednu praksu koja je postojala u Hrvatskom saboru, dobru praksu, a to je da se u Hrvatski sabor pozivaju i udruge iz Domovinskoga rata, a posebno sad prelazim na bit na Odbor za veterane kao njihovo matično tijelo. To je bila praksa prijašnjih godina. Moram reći da sam se nekada slagao sa njima, nekada smo ulazili u polemike na samome Odboru, ali smatram da je to bilo dobro kako za nas u ministarstvu, tako i za njih same. Međutim, parlamentarna većina je odlučila da udruge više ne treba zvati, a na moj zahtjev da se posebno poradi ovako bitnih stvari kao što je proračun, jer smatram da je on jedna od glavnih tema o kojima bi i udruge trebale raspravljati ili barem biti upoznate, odgovoreno je da će se tek o tome razmisliti što mislim da nije dobro. i stoga je i moj apel, evo i ja vam da na budućim sjednicama Odbora za veterane poradi ovoga ili nekih drugih bitnih tema budu prisutne i udruge proizašle iz Domovinskog rata. Hvala.
Hvala lijepo. Ispravak netočnog navoda, poštovani kolega Željko Krapljan.
Ispravljam navod kolege zastupnika. Nije točno da smo mi protiv, da udruge ne budu nazočne, nego smo rekli da nam se da tjedan, dva vremena da vidimo koje udruge i koliko da se pozove. To nije točno, znači da se ne pozivaju udruge. Bit će pozvane ali rekli smo da će se zajedno naći predsjednik odbora i zamjenik predsjednika koji sjedi do mene, dogovorit će se u roku tjedan, dva i to će biti riješeno.
Poštovani zastupnik Pero Mlinarić, ispravak netočnog navoda.
Gospodine predsjedniče, ovo što je gospodin Krapljan rekao točno je. A gospodin Pančić je pozivao udruge one koje su njima odgovarale a mi zagovaramo da sve udruge imaju jednaki tretman kod nas i udruge ćemo pozvati. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Frano Matušić.
Odustajem.
Hvala. Predsjednik Vlade. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, dame i gospodo! Potaknut raspravom zastupnika Pančića želim nešto reći o nekoliko tema koje je dotakao u svom izlaganju, prije svega o ovom pozivanju udruga na razgovor. Neću reći niti ponavljati ovo što je rekao zastupnik Krapljan jer to je stvar tog odbora ali ću reći nešto što vjerojatno će biti novo za hrvatsku javnost a i za vas i za vašu praksu kao bivše Vlade. Mi smo prije donošenja ovog proračuna i prije upućivanja proračuna u Sabor pozvali sve braniteljske udruge na razgovor o proračunu i o onome što Vlada predlaže u ovom proračunu za branitelje. To je novum jer neću govoriti o vama ali mi ćemo to uvijek činiti. Dakle, pozvali smo prije, čak i prije nego je došlo na konačnu sjednicu Vlade prijedlog proračuna pozvali smo braniteljske udruge, razgovarali s njima i mogu vam sa zadovoljstvom reći bez obzira što je kasna ura da su udruge sve bez iznimke podržale ovakav prijedlog proračuna koji se odnosi na njih, na braniteljsku populaciju. To je jedna činjenica koja je iznimno važna i koju javnost treba znati. Druga činjenica, vi ste rekli ovdje i spomenuli ste i sami neke odluke Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti pa između ostaloga ste se dotakli i problema tzv. prevođenja koje ste vi uveli u praksi i ja ću reći nešto jer je to iznimno osjetljivo pitanje. Nitko u Hrvatskoj nema pravo tražiti invaliditet veći nego što ga ima i tko god učinio to u dogovoru s nekakvom lječničkom komisijom da dobije 10% veći ili 20% veći invaliditet čini krivo i treba reviziju ali kad sam prošlog tjedna dao intervju jednom hrvatskom vodećem tjedniku onda me novinarka pitala je li istina da ste ukinuli proces revizije i je li istina da se u tijeku procesa revizije pokazalo da je 30% branitelja imalo lažni ili krivi pogrešni postotak invaliditeta. Dakle, vašom politikom prethodnom uspjeli ste postići u javnosti dojam da je 30% hrvatskih branitelja invalida Domovinskog rata izlažiralo svoj postotak invaliditeta. Kad sam toj novinarki odgovorio i to u intervjuu citirano da je na koncu svih revizija kompletnog procesa revizije od tih 30% samo 3 do 4% utvrđeno da je bio pogrešan invaliditet onda mi ona to nije vjerovala jer u javnosti naprosto vlada taj dojam koji ste vi uspjeli stvoriti, da je 30% hrvatskih branitelja ljudi koji su bili spremni i dali ono sve što su najviše imali da su lažni vojni invalidi ili da barem imaju lažni stupanj odnosno neodgovarajući stupanj invaliditeta. Na kraju svih procesa se pokazalo da je to 3 do 5%. Ne znam točnu brojku ali to je otprilike tu negdje. I zato ćemo ukinuti ovaj proces prevođenja kako ste ga vi imali u šest stupnjeva jer je bio krajnje nepravedan prema tim ljudima i jer se ne može na temelju pojedinaca koji su zaista i takvih ima i takvi su za osuditi i tretirati čitavu braniteljsku populaciju na takav način. Jer, ponovit ću ono što sam rekao i neki dan u nekom drugom kontekstu nakon cijelog procesa kontrole invaliditeta i prevođenja tzv. procesa prevođenja taj VI. stupanj koji je bio upravni spor kad ga branitelj dobije onda nije dobio potvrdu da je dobio taj proces koji je vođen protiv njega nego ga se vraća na početak. I to je nešto što nismo nikada mogli razumjeti. To nema veze koja je stranka SDP ili HDZ na vlasti. To je naprosto nekorektno, neprihvatljivo, neljudski, nehumano, kako god hoćete. I ova vlast će to ispraviti, ova Vlada će to ispraviti. Ne može se nekoga maltretirati da čeka jednu komisiju, pa drugu, pa treću, pa četvrtu, pa petu, šestu, na šestoj dobije spor i taj šesti spor rezultat je takav da ga vraća na početak. To ste vi imali, gospodine Pančiću, kao bivši ministar u ministarstvu. I neću govoriti o postotku suicidalnosti koji je porastao za to vrijeme jer to pustimo, to su preteške stvari. Ali je činjenica i to smo spremni dokumentirati javno način na koji ste vi prevodili tzv. invalide Domovinskog rata odnosno provodili reviziju i da ste nakon VI. stupnja ponovo ga vratili i ponovno je morao proći šest komisija i šest instanci. Dakako da kao zastupnik imate pravo govoriti sve što mislite, ne pada mi na pamet komentirati niti bilo u što ulaziti ali ovo je istina i to hrvatska javnost treba znati makar bila i ponoć upravo. I mi nećemo na to pristati i želimo ispraviti tu nepravdu. Želimo te ljude koji su bili spremni dati svoj život za Hrvatsku ako je danas bilo kakvi birokrati koji ste postali, koje je tko zna tko postavio bio u kakvim komisija, maltretiraju, čekaju satima, pa i danima, dođu iz jednog ili drugog mjesta i čekaju da doživljavaju ovakva poniženja i ovakav tretman. To ćemo ukinuti a javnosti smo spremni podastrijeti točno ćemo ilustrirati na koji način ste vi to radili. Mi to nećemo raditi, to ćemo ukinuti. Hoćemo li ukinuti reviziju? Ne, reviziju nećemo ukinuti ali ona će biti humana, ljudska i neće biti takva da kada čovjek prođe šest stupnjeva da ga se vrati na početak pa onda opet prođe svih šest komisija i opet na kraju mora ići na početak. Pa to je jedan "cirkulus iciozus" da čovjek poludi a već je dovoljno ima od domovinskog rata znamo od čega sve pate. Prema tome, da zaključim. U ovom proračunu ispravljamo ja sam rekao to jutros u svom uvodnom govoru. Ispravljamo nepravde prema braniteljima. Proračun je veći nego što je bio i to nije točno kad ste rekli da je isti nego što je bio lani. Veći je nego što ste ga imali vi, veći je i za onaj dio koji smo i 1997. znači ona bivša HDZ-ova Vlada, jer ponavljam još jedanput kad su branitelji u pitanju potpuno je svejedno koja je Vlada posrijedi i onaj dio duga iz 1997. želimo vratiti koji postoji i koji smo spremni priznati i vratit ćemo ga. Prema tome, ova Vlada se odnosi prema braniteljima s puno više razumijevanja, s puno više senzibiliteta i ne pristajemo naprosto na ovakve tvrdnje koje nisu točne, koje nisu utemeljene. U ovom proračunu ima više za branitelje nego što je bilo lani. ... [[Pljesak.]]
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Ivica Pančić.
Zahvaljujem. Jedan, pozvane su sve braniteljske udruge. Izgleda da nisu sve jer su se neke žalile i pismeno su tražile od Odbora za veterane zahtjev da budu nazočne na sjednici. Ali to je pitanje funkcioniranja Odbora za veterane. Kaže se, ja sam uspio stvoriti dojam da je 30% hrvatskih ratnih vojnih invalida izrežilalo postotak invaliditeta. Pa gospodine premijeru vaša potpredsjednica Vlade je ovdje prije 3 tjedna upravo izrekla taj postotak čini mi se 35%. Nikada nisam govorio o tome postotku već je to rečeno od gospođe potpredsjednice. Tako da se dogovorite vi u Vladi sa kojima podacima ćete ići u javnost. A postoji i fonogram i spreman sam da, i želim da se taj fonogram onda i podasrje hrvatskoj javnosti. Što se kaže, što se tiče procesa prevođenja u šest stupnjeva. Ne znamo odakle vam tih 6 stupnjeva. Prevođenje, odnosno postupak priznavanja prava je identičan kao što je bio i u 90.-im godinama, nikakvih promjena tu nema. I volio bih da mi pokažete u ćemu je ovaj proračun veći nego što je bio prošle godine? Ja kažem da je gotovo identičan. I ako me uvjerite u to [[Upadica: Hvala lijepa gospodine Pančić.]] vodim vas sve na ručak ili večeru sve članove Vlade koji su trenutno ovdje. Hvala.
Poštovani zastupnik Marin Jurjević. Ispravak netočnog navoda.
Netočan je, netočan je navod gospodina premijera Sanadera da je itko u bivšoj Vladi ikada rekao da ima 30% lažnih ratnih vojnih invalida ali je točno da je to po prvi put javno izgovorio tadašnji zastupnik HDZ-a u Županijskom domu gospodin Marinko Liović predsjednik ... [[Govornik se ne razumije.]] javno rekao član HDZ-a a bio je član HDZ-a kada je to izgovorio. Da, da provjerite pa ćete vidjeti. Ali inače ste skloni da tvrdite da smo nešto uradili šta nismo kada su u pitanju barnitelji kao što ste tvrdili da su u zakonske odredbe uneseno da braniteljima miruju prava dok su u zatvoru itd., što je unio HDZ dok je bio na vlasti.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Neumjesno je i netočno tvrditi da je zbog nekog postupka Vlade ili ministra, bez obzira bila to Vlada ili ministar HDZ-a ili SDP-a porasla suicidnost branitelja. Molim vas da se klonimo teških riječi, zaštitimo dignitet hrvatskih branitelja u ovom Domu, u ovo doba dana, odnosno noći.
Hvala lijepa. Potpredsjednik Vlade, ministar Hebrang.
Štovani gospodine predsjedniče, štovane dame i gospodo zastupnici, potpuno se slažem da treba dignitet hrvatskih branitelja poštivati što kaže kolega, međutim to je trebao mislit u protekle 4 godine. Status hrvatskog branitelja je toliko degradiran što je rekao premijer posljedice su tragične ali sada se raspravlja o proračunu pa ću samo reći podatak koji je zahtjevao gospodin zastupnik Pančić. Prije svega stavka proračuna za branitelje mora se iščitavati kao što je rekao gospodin ministar Šuker tako da se gleda cijeli proračun a ne jedna ili dvije stavke. Cijeli proračun je cjelina. Sada ću vam reći tri stavke koje su povečane za hrvatske branitelje. Prije svega hrvatski umirovljenici branitelji nalaze se u stavci mirovine i mirovinska primanja. Ta je stavka veća za 9% u odnosu na prošlu godinu. I tu je dio hrvatskih branitelja. Druga stavka koja je veća su invalidske i obiteljske mirovine ta je stavka veća za 600 milijuna kuna i to je stavka za branitelje. I treća stavka možete iščitati u porračunu Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje iznosi 77 milijuna kuna i ona se odnosi na branitelje koji su razvojačeni i ostali bez posla. Dakle koji su zapravo socijalni problem zbog politike kakva se je prema njima vodila protekle 4 godine. Kada to sve zbrojimo onda je proračun za branitelje veći za 600 milijuna + 77 milijuna i + 140 milijuna za mirovine i mirovinska primanja. To je značajno veće i u postotku to iznosi 18,6% više za branitelje nego što je bilo prošle godine. Mislim da trebamo kada razgovaramo o hrvatskim braniteljima biti egzaktni jer oni to zaslužuju. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Mato Gavran.
Gospodine predsjedniče ispravljam netočan navod predsjednika Vlade. Naime teško mi je govoriti o braniteljima i moram govoriti o sebi. A reći ću iz svog primjera, moj dignitet ničim nije narušen. Mislim da ovdje stalno brkamo nekoliko pojmova, sve branitelje svrastavamo ili gledamo kroz jednu kategoriju a to je kategorija hrvatskih ratnih vojnih invalida. Pa mislim i molim da ubuduće razgovaramo vrlo precizno i da pokušamo zaštiti veliki broj dragoljaca Domovinskog rata među kojima su evo i ovdje veliki broj mojih kolega od nas samih.
Ispravak navoda poštovani zastupnik Ivica Pančić, izvolite.
Gospodin Hebrang je spomenuo stavke u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje, mirovinskom i ne znam da li još nešto. Ukoliko idemo tako nabrajati onda treba i spomenuti Ministarstvo znanosti jer su tamo, Ministarstvo prosvjete itd. Kada sam govorio o sredstvima mislio sam samo na 2 milijarde 900 u Ministarstvu hrvatskih branitelja a i prije za prijašnjih vlada su sredstva bila i u drugim institucijama. Znači u svakom slučaju ne predlažem to kao što je gospodin Šuker sjedio sa gospodinom Crkvencom i onda su usklađivali podatke ali možda ćemo morati sjesti pa vidjeti u kojim stavkama je i prije bilo za hrvatske branitelje u kojima je danas i vidjeti koliko je to povećanje. Ali za 18% sigurno da nije. Hvala.
Poštovana zastupnica Jagoda Martić.
Poštovani svi zajedno. Evo, da skratim, ma mislim da inače da ubuduće malo sratimo ove silne pozdrave da bi onda dobili na uštedi vremena pogotovo kada ovako već debelo uđemo u treću smjenu. O proračunu je večeras bilo već puno toga rečeno, već sam rekla, sata je dosta kasan pa ću onda ja evo, poštivat preporuku predsjednika Sabora koji je na nas apelirao da malo skratimo diskusije. Međutim, s nekoliko rečenica bi se osvrnula na Ministarstvo zdravstva odnosno na neke programe ili bolje rečeno na neke stavke u Ministarstvu zdravstva i što iz njih možemo iščitati. Primarna zdravstvena zaštita nema dovoljno sredstava pa se bojim da se tako neće moći ostvariti neki preventivni programi koje je Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Ministarstvo, Ministarstvo zdravstva i Hrvatska liječnička komora potpisala prošle godine kako bi se značajno smanjio rak dojke, debelog crijeva, bolesti vezane uz hipertenziju i šečernu bolest. Nadalje gledajući proračun kao žena teško je povjerovati da za program očuvanja i unapređenja zdravlja žena predviđeno svega 280 tisuća kuna. Od toga za očuvanje unapređenja reprodukcijskog zdravlja žena svega 80 tisuća kuna, a za prevenciju i rano otkrivanje raka dojke svega 200 tisuća kuna. Nije potrebno napominjati koliko su ovakvi pregledi bitni za očuvanje zdravlja žena i spašavanje života. Mislim da je svima poznata činjenica da je rak dojke u stalnom porastu i da po tome Hrvatska zauzima neslavno visoko mjesto na ljestvici zemalja gdje je ova opaka bolest u porastu. Mislim da je svima vrlo dobro poznato koliko se čeka u bolnicama na mamografske preglede, a veći broj žena, odnosno većina žena ne može sebi priuštiti privatne preglede. Međutim, da se ne bi rekla da oporba samo kritizira, onda ću ja reći da ima i nešto što je dobro, a dobro je to što ima posebna stavka "Specijalizacije iz obiteljske medicine". Napomenula bih da je upravo tu specijalizaciju uvela bivša Vlada prošle godine, a isto tako je činjenica da je prekid specijalizacije obiteljske medicine upravo uveo ministar gospodin Hebrang 90-tih godina, pa je dobro i za pohvaliti da je uvidio svoju grešku i prihvatio dobra dostignuća bivše koalicijske Vlade. Hitna medicinska pomoć, sredstva su nedovoljna pogotovo za pripremu turističke sezone. Predviđeno je svega 100 tisuća kuna za poboljšanje pružanja hitne medicinske pomoći, a napomenula bih koliko je značajna ova služba. Pogotovo to možemo reći mi koji dolazimo iz turističkih krajeva i znamo što hitna medicinska pomoć znači inače, a pogotovo u turističkoj sezoni. Proračun bolnicama neće omogućiti pozitivno poslovanje tako da od obečanja povišice plaća liječnicima u ovoj godini bojim se nema ništa. Time se najbolje dokazuje da je štrajk liječnika bio ipak isključivo politički inspiriran. Što se tiče ulaganja u kapitalnu infrastrukturu o tome je već bilo jako puno riječi, pa se na to više ne bih niti osvrtala. Nešto o proračunu Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Vidljivo je da će nedostajati 1,2 milijarde kuna jer je to razlika do iznosa koji je utvrdilo bivše Upravno vijeće Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje kao potrebna sredstva za 2004. godinu. Za lijekove na recept predviđene su 2 milijarde kuna, a samo u 2003. godini potrošene su 2,4 milijarde kuna. Trškovi lijekova u 1. mjesecu rastu po stopi od 10%, a to znači zapravo da će trebati oko 2,65 milijarde kuna, plus troškovi koji će nastati oslobađanjem starijih osoba od 65 godina plaćanja participacije. Postavlja se pitanje. Kome će se uzeti tih 700 do 800 milijuna kuna, ili će to biti riješeno rebalansom proračuna? Nema sumnje da je zaštita života prioritetna javna potreba, mjera etičnosti svakog društva. Pa već kada sam na neki način se dotakla problema spašavanja i zbrinjavanja ljudskih života, dotakla bih se jedne službe koja je upravo na ovom planu itekako bitna, a to je Hrvatska gorska služba spašavanja. Na žalost, u proračunu Ministarstva unutarnjih poslova nema mjesta za vitalnu javnu potrebu, preventivu i spašavanje ljudi na nepristupačnim prostorima izvan gradova i javnih prometnica, odnosno nema mjesta za Hrvatsku gorsku službu spašavanja. A činjenica je da su nesreće na tim prostorima u dramatičnom porastu. Sa 0 kuna u proračunu MUP-a ova javna potreba očito čeka ili neku katastrofu ili nesreću širih razmjera, pa da se o njoj možda počne razmišljati na drugačiji način i da joj se onda ukaže nužna pozornost i pažnja. Jer činjenica je da bez opreme, obuke i sredstava jednostavno je djelovanje Hrvatske gosrske službe spašavanja otežano ako ne i gotovo nemoguće. Već i postojeći pravni status sasvim je dovoljan da u proračunu MUP-a postoji pozicija za ovu neupitnu i neodložnu javnu potrebu. MUP je temeljem Zakona o unutarnjim poslovima članak 24. osnivač interventnih specijalističkih postrojbi gorske službe spašavanja. Nadalje, Ministarstvo unutarnjih poslova je i potpisnik sa Hrvatskom gorskom službom spašavanja sporazuma o dugoročnoj suradnji temeljem svega navedenog u prijedlogu proračuna bivše Vlade bilo je predviđeno milijun i 790 tisuća kuna za ovu službu, a sada je ta pozicija brisana. Ovu grešku ćemo pokušati ispraviti amandmanom, a napominjem da ta sredstva sigurno neće ići u plaće, jer je s njima poznato da pripadnici Gorske službe spašavanja isključivo iz etičkih motiva doniraju svoje vrijeme kako bi nekome spasili život, ali mislim da je svima jasno da bez potrebne opreme onda je i takvo djelovanje maltene otežano, odnosno skoro nemoguće. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. U ime predlagatelja ministar Hebrang. Izvolite.
Štovana gospođo potpredsjednice, štovani ostali. Iako ste malo već pospani ali ne mogu nakon ovakvog govora gospođe zastupnice ne reći što je istina. Prije svega, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje je imao prošle godine 13 milijardu 200, a ove godine 14 milijardi i 4 milijuna kuna što je povećanje od 6%. U tih 6% smo uključili i pregovore sa Liječničkim sindikatom i povećanje plaća liječnicima. Prema tome, nije istina da se radi o bilo kakvom političkom štrajku jer mi cijelo vrijeme sa tim Liječničkim sindikatom nismo imali niti kontakta, niti progovorili bilo jednu riječ za cijelo vrijeme štrajka. Baš dapače, mi smo imali kontakte da se ne bi štrajk politizirao. Zato nismo niti ulazili u štrajk, niti kontaktirali sa organizatorima. Ali jest sramota prošle Vlade da nije stupila u kolektivne pregovore sa Liječničkim sindikatom, kao niti sa većinom sindikata u zdravstvu, nego je umjesto kolektivnog sporazuma njihove plaće određivala Vladinim uredbama. To je nešto što naravno nema veze sa demokracijom i zato smo mi onda obećali u našem predizbornom programu pregovore i sada smo započeli i kolektivne pregovore sa sindikatima u zdravstvu i socijalnoj skrbi i strukovne pregovore sa Liječničkim sindikatom i mislim da je to demokratska praksa koju ćemo držati dok god smo tu gdje jesmo. Ono što treba još reći, da u ovom proračunu gdje HZZO dobiva prividno samo 6% više od prošle godine, zapravo HZZO dobiva puno, puno više. Jer Ministarstvo financija plaća 532 milijuna duga od prošle godine potrošenog na teret ove godine. Kada to zbrojimo onda HZZO ima točno 9% više, jer je onda to 14 milijardi 538 milijuna kuna. To je 9% više, nego prošle godine. Ni jedna druga stavka u proračunu ovako velika nema to povećanje. Napokon treba reći da ove godine plaćamo dug HZZO-a od prošle godine u iznosu od 2 i pol milijarde kuna. Pa kada to pribrojimo, onda je zdravstvo dobilo 15% više, nego prošle godine. Dakle,3 milijarde plaćamo dospjele obveze od prošle godine i plus toga povećavamo za 6% ovogodišnji proračun. Mislim da takvo povećnje zdravstva nije dobilo još nikada od kada je Hrvatske države. I moramo odgovoriti sada što se tiče preventivnih programa. Ako ste iščitali primarnu zdravstvenu zaštitu u koju spadaju preventivni programi, ona je povećana za 16,57%. Štovana gospođo zastupnice, preventivni programi, štovana gospođo zastupnice, odgovaram vama. Preventivni programi su u primarnoj zdravstvenoj zaštiti povećani za 16,57%, sa 2 milijarde 335 na 2 milijarde 723. Tu su preventivni programi. A što se tiče karcinoma dojke koji kosi naše žene, donijeli smo Prvi nacionalni program prevencije karcinoma dojke gdje će svaka županija iz decentraliziranih sredstava kupiti mobilni mamograf, a mi liječnici radiolozi ćemo volonterski očitavati te mamograme i svake godine će creening mamografijom biti obuhvaćeno 500 tisuća žena kritične dobi, dakle one koje smatramo visoko rizičnim i to je uključeno u naš program koji ćemo objaviti odmah po donošenju ovog proračuna ukoliko on bude donesen. Dakle mislim da pravi preventivni programi upravo startaju sa ovim proračunom i to ne smatram financijskim opterećenjem nego obrnuto to smatram nečim što će osim spašavanja života donijeti i do smanjenja sljedećih sredstava u sljedećim godinama. I još moram malo samo replicirati. Specijalizaciju opće medicine naravno da nismo nikada ukinuli. Mi smo specijalizaciju opće medicine zadržali na razini od tri godine, a sada je ona spuštena na smiješnih osam mjeseci što nije čak niti u skladu sa Europskom unijom. Hvala lijepo.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Kolegica Jagoda Martić, a onda evo mala informacija. Ima svega još 14 prijavljenih za ovu točku dnevnog reda, iza toga nas čeka još samo izvršenje državnog proračuna pa možemo na jutarnju kavu.
Samo replika što se tiče HZZO-a.
Oprostite niste digli "repliku".
Pardon, ispravak krivog netočnog navoda, očito je kasan sat. Što se tiče HZZO-a mislim da je dug koji je napravljen u prošloj godini on se onda mora prebacivati u ovu godinu.
Hvala lijepo. Uglavnom znamo kako se javljamo za riječ. Idemo dalje sa raspravom. Poštovana kolegica Dorotea Pešić-Bukovac. Izvolite kolegice.
Poštovana potpredsjednice, članovi Vlade, kolegice i kolege. Ja ću nastojati biti isto vrlo kratka i taksativno navesti neke zamjerke koje sam ja uočila u ovom proračunu, a prije toga bih htjela reći da sam zaista tokom ove rasprave stekla dojam da je i moram reći da sam zadivljena obranom jednog takvog savršenog proračuna koji zaista do sada se pokazalo nema niti jedne greške pod navodnicima. Prvo što sam ja uočila u ovom proračunu je da se vrši još veća centralizacija novaca i ovlasti te da su novci dijeljeni po stranačkoj pripadnosti, obojenosti. Evo sad ću vam dati i primjere za to. Prvo, kako je moguće da za sve škole u Republici Hrvatskoj za poticanje sporta u školskim klubovima daje 8 milijuna, a isto toliko novaca Olimpijskom centru u Bjelolasici. Ja ne kažem da ne treba dati olimpijskom centru, ali smatram da 8 milijuna za sve škole u Hrvatskoj je premalo. Drugo, tko me može uvjeriti da se iz državnog proračuna Republike Hrvatske treba dati milijun kuna za sprječavanje nedoličnog ponašanja navijača, a sa druge strane za obnovu i izgradnju sportskih objekata svega 1,5 milijun kuna. To samo potvrđuje moje teze. Ovaj proračun isto tako ne poznaje sve potpisane sporazume do sada. Primjer. Ministarstvo zdravstva se obvezalo sporazumom sa Primorsko-goranskom županijom i gradom Rijekom da će sufinancirati medicinske, laboratorijske i nemedicinske opreme sa 60% što znači 12 milijuna kuna, a u proračunu je predviđeno svega 2,6 milijuna kuna. Najveća zanimljivost u ovom proračunu je svakako jedna stavka koja se tiče našeg Jadranskog mora. U našem proračunu uopće nema stavki koje predviđaju plaćanje dugovanja, a niti ima predviđenih sredstava za 2004. godinu a tiče se toga da je država vlasnik brodova koji su potonuli u Jadranskom moru i koje su ekološke bombe. Znamo u protekle dvije godine da su se dogodila dva incidenta. Jedan u blizini Rapca, brod "Stela Polare" gdje je potrošeno 1,1 milijun kuna koje je financirala Istarska županija. Čak postoji sudska presuda o ovrsi, a ta stavka nije predviđena u proračunu. Znači da niti sudske ovrhe ne znače ništa za ovaj proračun. Isto to se desilo prošle godine i u Primorsko-goranskoj županiji brod "Elhavi star", istina cifra je manja, ali to je tek početak jer su tankovi puni nafte i trebati će jako jako puno novaca za saniranje. Ja mislim kako je država vlasnik tih brodova, ima tih brodova potonulih još od Austrougarske, 2. svjetskog rata i mislim da bi trebalo predvidjeti stavku u proračunu, ako ništa drugo za napraviti projekt za vađenje tih brodova u Jadranskom moru. Svi se kunemo na zaštitu Jadrana, na turizam, na održivi razvoj, održivo gospodarstvo, održivi turizam, međutim ja to kroz proračun zaista ne vidim. Što se tiče one moje teze na početku da se vidi jako velika centralizacija to će se možda kasnije vidjeti još više u izvršenju proračuna gdje zaista ovlasti jedinica lokalne samouprave oko podizanja kredita ako ne dobiju pod navodnicima, amen od države stati će svi projekti oko financiranja vodovoda, kanalizacijskih, ostalih projekata koje jedinice lokalne samouprave vode. Znamo da jedinicama ostane svega 6-8% sredstava, a ako težimo Europskoj uniji onda znamo da njihove regije imaju i do 50% fiskalnih sredstava koja im ostaju u regijama, da ne govorim o onima koji imaju poseban status gdje mogu donositi zakone. Ako želimo zaista ući u Europsku uniju 2007./2008. onda zaista moramo ne samo deklarativno nego i realno voditi računa o tome da decentraliziramo sredstva i ovlasti. A još jedno možda moje pitanje je, kako to da je Vlada za svoj dio povećala financijska sredstva u proračunu kada znamo da na konstituiranju Vlade i promjene ministarstava, smanjenja broja ministarstava se govorilo o tome da se ide ka efikasnijoj upravi i da se na taj način želi uštediti, a samim time što je veći proračun na račun Vlade u odnosu na prošlu godinu mislim da to više ta teza ne stoji. Evo toliko. Hvala.
Hvala lijepo kolegice. Evo stvarno je koncentracija jaka. Imamo dva ispravka netočnog navoda. Prva se javila kolegica Ivana Sučec-Trakoštanec. Izvolite.
Pa da gospođo potpredsjednice, ja nikako ne mogu prihvatiti i smatram vrlo netočnim ono što je gospođa Dorotea rekla da se novac dijelio po stranačkoj pripadnosti pa je onda rekla da je u odnosu na neku drugu stavku više dano za suzbijanje nasilja kod navijača. Ispalo bi da su nasilni navijači HDZ-ovci, a stvarno nisu molim lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeći ispravak netočnog navoda kolega Stjepan Bačić. Izvolite.
Ja bih ispravio kolegicu kad je rekla da Ministarstvo zdravstva ne poštuje potpisane ugovore po pitanju KBC Rijeka. Upravo ne stoji tako ovo što je predviđeno za ovu godinu je upravo poštivanje tih ugovora jer to je kreditna linija koja traje iduće godine i svake godine iduće po 13 milijuna i 800 a ove godine se može samo toliko koliko pokrivaju te kredite.
Hvala lijepo. Idemo dalje, kolega Kajo Bučan izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodo ministri, kolegice i kolege. Napraviti novi ustroj Vlade isto ukonstituirati, napraviti pozitivan i hvale vrijedan iskorak prema međuarodnoj zajednici, snimiti cjelokupnu društvenu i gospodarsku situaciji i pri tome rekordnom roku danas je evo 68 dan od preuzimanja vlasti, napraviti prijedlog i dostaviti ga na klupe državnog proračuna složit ćete se može samo vrijedna, sposobna ali želim istaći i jedna složna Vlada. Suočiti se s činjenicom probijanja prethodnog proračuna a napraviti istovremeno razvoja i socijalno osjetljiv proračun iznimno je težak zadatak. U svom izlaganju želim se osvrnuti na stavke proračuna vezane uz Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi. Obzirom da Ustav Republike Hrvatske garantira zdravstvenu zaštitu svim njenim građanima time smo se opredijelili za socijalni a ne tržišni zdravstveni sustav svjesni činjenice da takav zdravstveni sustav ima dosta financijskih pukotina. No, poštivanje tog sustava koji se financira iz državnog proračuna garantira njegov uspjeh, tj. znati što i tko financira troškove liječenja a koji "komad kolača" je predviđen za investicije i pri tome striktno poštivati stavke proračuna, tako i članak 8. Zakona o zdravstvenoj zaštiti osnovni su prduvjeti za njegovo provođenje. Provođenje koje treba stabilizirati sustav zdravstva u iduće 2 do 3 godine koliko god je moguće jer prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji, zdravstveni sustav nikada neće biti potpuno stabilan dok je godišnji porast cijena u zdravstvu oko 10% a porast bruto društvenog proizvoda od 3do 5%. Prijedlog državog proračuna za Ministarstvo zdravstva je čuli smo veći za 716 milijuna kuna nego što je bio prošle godine uz činjenicu da je na stavku Ministarstva financija prebačena sanacija duga veledrogerija i dug HZZO-a sve skupa negdje oko 3 milijarde kuna. Vjerujem gospodine ministre da će nadzor i kolegice i kolege u trošenju novca i racionalizacie u nabavci opreme značiti i više od navedenog a u korist kvalitete liječenja naših bolesnika i da se neće moći dogoditi da se isti aparat koji košta u Europi oko milijun dolara da ga tri Zagrebačke bolnice nabave po cijenama od 15, 8 i 6 milijuna kuna. Tko može opravdati trošenje novca naših građana u iznosu od 206 tisuća američkih dolara za edukaciju hitne medicine u Australiji i to za 20 osoba i tamo provesti nešto manje od 2 mjeseca proučavajući kako se to radi na širokim prostranstvima Australije helikopterom. Vrlo je to primjereno našim zemljopisnim širinama. Isto vrijedi i za stavku za lijekove koje po projekcijama u Europi rastu po stopi od 10% godišnje a nas samo u prošloj godini sa 2,1 milijarde kuna na 2,9 milijardi kuna što iznosi porast od 38%. Naravno nitko ne smije ostati bez potrebnog lijeka ni bolesnici, ni ljekarne, ni bolnice. Ovo govorim iz razloga što prema izvorima opet i Svjetske zdravstvene organizacije porast potrošnje lijekova nema odraza na snižavanje krivulje morbiditeta i mortaliteta a što reći o trošenju sredstava prethodnog proračuna kada su u zadnje dvije godine na ugovore o djelu savjetničke i intelektualne usluge i prekovremeni rad potrošeno oko 12 milijuna dolara, nema komentara, nema opravdanja već samo treba pozdraviti racionalizaciju i smanjenje takvih sredstava u prijedlogu državnog proračuna za 2004. godinu. Isto tako pozdravljam činjenicu o stavki u proračunu za Kliničku bolnicu u Splitu i vjerujem da će nakon ovog prestati spekulacije o zabrani izgradnje budućeg rodilišta jer je samo za ovu godinu izdvojeno 3 i pol milijuna kuna za rodilište kao i 3 i pol milijuna kuna za obnovu bolničke kuhinje što nije kompletan iznos ali dovoljan za ovu godinu dok se ne korigira projektna dokumentacija i uskladi s pozitivnim zakonskim propisima. Isto tako je za napomenuti da ove godine se u županijske bolnice ono što je kolega Stazić govorio nije točno nego se izdvaja iz decentraliziranih sredstava 400 milijuna kuna. Vjerujem da ćemo biti svjedoci ove dvije godine obnavljanja kako je i navedeno opreme starije od 8 godina, uvođenja preventivnih zdravstvenih pregleda svih osiguranika, preventivne mamografije za ugrožene skupine žena, zaštitu prava bolesnika a sve na račun smanjenja krivulje morbiditeta i mortaliteta produljenja životnog vijeka i podizanja svima dostupnog osnovnog zdravstveno standarda. Zbog navedenog a i zbog onog što sam čuo od kolega o drugim razdjelima i kategorijama pridružujem se svima koji će podržati donošenje ovog proračuna opterećenog utezima rastrošnosti i prijenosa enormnog zaduživanja prethodnika. Hvala lijepa.
Hvala lijepa kolega Mršić za koju tablu ste se odlučili jer ste digli sve tri?
Budući da vi predsjedate za žutu.
Ispravno.
Ja bih htio kolegi reći da što se tiče troškova edukacije u Australiji i ne samo toga nego konzultanata koji su savjetovali da se ide u Australiju na tu edukaciju bi bilo dobro pitati ministra zdravstva iz 99. godine koji je potpisao ugovor sa Svjetskom bankom i koji je potpisao ugovor sa konzultantima ... help health care koji su savjetovali da idu na tu edukaciju, prema tome, ako tražite odgovor na pitanje tko bi mogao dati odgovor na to može vam dati ministar HDZ-ovac iz monostranačke Vlade iz 99. godine koji je potpisao Ugovor sa Svjetskom bankom o tom projektu.
Hvala lijepo. Mislim da ćemo sada dobiti točan odgovor, molim kolege da ne polemiziraju iz klupa. U ime predlagatelja potpredsjednik Vlade Hebrang, izvolite.
Štovana gospođo potpredsjednice, zahvaljujem gospodinu zastupniku na ovom pitanju jer je to prilika da se konačno još jedna velika misterija oko tog kredita razjasni. Kredit sa Svjetskom bankom to je drugi kredit, jest potpisala HDZ-ova Vlada iz 1999. godine ali nije potpisala ni honorare, niti stavke rashodovne niti gdje će se ići na edukaciju nego je potpisala okvirni projekt u kojem je predviđena investicija u opremu i prostore i plus toga reorganizacija sustava. NI jedna stavka nije potpisana predviđena ni jedan honorar nije potpisan, a podaci koje ste čuli su potpisali i propisali, izveli i isplatili oni koji su izvodili projekt, a izvedba projekta je počela 2000. godine. Prema tome, za usporedbu tog projekta uzmite projekt prvi koji je Svjetska banka dala za zdravstvo a koji je provodila HDZ-ova Vlada. U tom projektu nitko nije dobio ni jedne lipe honorara. Nitko nije dobio ni jedne lipe za intelektualne usluge. Mi smo svoje intelektualne usluge domovini Hrvatskoj dali na raspolaganje u okviru svoje obične plaće. U tom prvom projektu 100% sredstava je išlo u investiciju i opremu. U ovom sadašnjem projektu 50% sredstava ide u investiciju, a nažalost 50% u intelektualne usluge koje sam dobio na 3 diskete vrijede 7 i pol milijuna dolara, ja vam ih prodajem za dolar.
Hvala lijepo. Izgleda da možemo dalje sa raspravom. Kolegica Ljubica Lalić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, gospodo ministri, kolege i kolegice zastupnici. Slažem se sa svima onima koji su danas isticali da je Proračun za jednu državu najvažniji dokument. Iz njega iščitavamo vlastitu budućnost ne samo u godini na koju se odnosi jer ono što se događa u toj godini reflektira se i na buduće godine i zbog toga imam pravo biti najblaže rečeno zabrinuta. Zabrinuta sam jer sam dužna na Proračun gledati sa aspekta regije odnosno izborne jedinice čiji su me građani i birali za svoga zastupnika, a birali su me građani Brodsko-Posavske, Vukovarsko-Srijemske i Požeško-Slavonske županije ili kraće rečeno Slavonije. Moji Slavonci danas nemaju razloga za optimizam, nemaju razloga za zadovoljstvo i to iz jednog jedinog razloga jer Proračun za 2004. godinu ne samo da nije razvojni, on je protuslavonski i to bi morali vidjeti svi Slavonci neovisno o tome kojoj političkoj stranci pripadaju. Evo zašto je to tako. Slavonija je najnerazvijenija regija na što ukazuje i postotak nezaposlenih, visina prosječno isplaćene plaće i niz drugih statističkih podataka koji govore da se nekada najbogatija regija pretvorili u najsiromašniju. Dakako da razloge ne možemo tražiti samo u zadnjih 13 godina. Razlog se nalazi u odnosu koji država ima prema toj regiji sve negdje od 1918. godine. Iz Slavonije se sve ovo vrijeme samo izvlačilo, a ulagalo se samo toliko koliko je bilo potrebno kako bi se umirući održavao u životu. Kroz prethodne 4 godine slikovito rečeno umirući nije izliječen, ali mu se stanje za mrvicu počelo popravljati. Novi Proračun ga ponovno vraća na put umiranja. Dakle uz desetljeća nedostatno ulaganje Slavoniju je zadesio rat, a zatim tijekom rata privatizacija iz koje su ostale zatvorene tvornice i prepuni zavodi za zapošljavanje. Ono što nam je ostalo jest naš ponos, ali se od njega ne živi i poljoprivredno zemljište za koje nas stručnjaci uvjeravaju da je najčistije i najplodnije u Europi. Dakle to je naš prirodni potencijal od kojeg možemo krenuti. Stoga je za Slavoniju od životne važnosti upravo ono što se događa u Proračunu Ministarstva poljoprivrede. Nakon 3 godine rasta i to s početnih 750 milijuna kuna u 1999. godini na 2 milijarde i 300 milijuna kuna u 2003. godini. Sredstva namijenjena ulaganju u poljoprivredu smanjuju se. Dakako da posljedice toga snose prije svega Slavonci i ne, i to ne samo u tekućoj godini nego i dugoročno jer Hrvatska hoće u Europsku uniju, ali seljake i poljoprivredu na odgovarajući način ne priprema za ulazak. Ceh pogrešnog pristupa plaća seljak odnosno plača Slavonija. Gospodine ministre nije smješno. Ovakvim pristupom neće se povečati primarna poljoprivredna proizvodnja pa ćemo i nadalje u Hrvatsku uvoziti hranu i to onu genetski modificiranu pokraj svojih neiskorištenih prirodnih potencijala. Slavonija nije zanemarena samo kroz Proračun Ministarstva poljoprivrede, ovaj Proračun Republike Hrvatske nije razvojan, a ovoj državi posebice Slavoniji potrebno je povećanje proizvodnje jer ono dovodi do novog zapošljavanja, time do povećanja osobnog standarda ali i kolektivnog jer poreze na dohodak i dobit pune proračune općina, gradova, županija i države iz koje se financiraju programi koji služe zadovoljavanju općih potreba. S obzirom na stanje Proračuna Ministarstva poljoprivrede evidentno je da neće doći do povećanja primarne poljoprivredne proizvodnje ali neće doći niti do povečanja industrijske proizvodnje jer industrije u Slavoniji gotovo nema jer je propala u procesu privatizacije. Za život je Slavoniji potrebna reindustrijalizacija za što su potrebna državna sredstva. Slavoniji je potrebna jaka prehrambena industrija koja bi preradila ono što je proizvedeno u primarnoj poljoprivrednoj proizvonji. Na taj način seljak ima sigurno tržište. Danas nezaposleni imao bi zaposlenje, a jedino finalni proizvod donosi akumulaciju koja ostaje u Slavoniji. To je vizija koja se nažalost ovakvim odnosom države prema regiji neće realizirati unatoč tako euforičnim obećanjima “Pokrenuti ćemo Hrvatsku”. Nadalje meni nije vidljivo da nova Vlada želi zadržati ono što je prethodna uz velike napore uspjela napraviti. Evo primjera. Đuro Đaković prije 1990. godine upošljavao je 17 i po tisuća radnika. Tada dolazi do propadanja sve dok broj radnika nije dosegnuo brojku od nešto više od dvije tisuće. Ogromni industrijski kompleksi ostali su pusti i bez posla. Prethodna Vlada kroz razvoj željezničkog prometa uspjela je djelomično zaposliti do tada puste pogone Đure Đakovića i tek prošle godine zabilježeno je prvo povećanje uposlenih od 1990. godine. Nažalost nova Vlada usporava razvoj željeznica, a to znači novu stagnaciju holdinga koji je svojedobno bio nositelj razvoja ne samo Brodsko-Posavske županije. S nestankom velikog i srednjeg poduzetništva Slavonci su se teškom mukom, ali ipak okrenuli obrtništvu i taman kada se učinilo da će Slavonija početi disati sadašnji Proračun smanjuje sredstva za obrtništvo. U takovoj politici kome i čemu se treba okrenuti Slavonija? Nikome i ničemu jer je na margini promišljanja današnje vlasti. Možda je to specifična zahvala zato što je naivno povjerovala da je i ona obuhvaćena u onome “Pokrenimo Hrvatsku”. Samo me zanima što će im sada reći oni koji su to obećali. Nadalje dokaz o zanemarenosti Slavonije očituje se i kroz sredstva namijenjena Hrvatskom fondu za regionalni razvoj. Fond je osnovan upravo zbog toga da bi putem njega došlo do ujednačavanja regionalnog razvoja. Tome Fondu sredstva su smanjena. Bez sredstava nema niti razvoja. To je tek dio razloga zbog kojih niti jedan zastupnik Slavonac ne bi trebao podržati ovaj Proračun. Kažem svaki Salvonac bez obzira kojoj političkoj stranci pripada, a ja sam uvjerena da će tako i biti. Nadalje kaže nam se da je ovaj Proračun socijalan. On nije niti pravedno socijalan. Sasvim sigurno da Proračun u svom prihodovnom dijelu može biti samo onoliki koliko dozvole izvori financiranja. Bitno je da ono što se u Proračunu skupi bude pravedno raspodjeljeno, a to nije ovdje slučaj. Za ilustraciju što u jednom društvu znači pravednost citiram Antuna Radića iz 1904. godine: “Ljudi međusobno ne mogu ni živjeti a kamoli napredovati bez pravednosti”. Što je pravo, a što je krivo svaki čovjek u duši nosi, a to mu je od Boga. Posve je pravedan samo Bog, a i čovjek može biti pravedan ako je zdušan. Čovjek bez Boga i duše ne može biti zdušan pa time ni pravedan. Da li je ovdje, ima Boga i duše to će ocijeniti moji Slavonci, a ja samo kažem nema.
Hvala vam lijepa. Molim vas za tišinu u sabornici. Molim ministra Čobankovića u ime predlagatelja. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice, gospodo zastupnici i gospođe zastupnice. Dozvolite mi par riječi. Ja se zahvaljujem gospođi Lalić na ovolikoj brizi za Slavoniju. Ali pratio sam sjednice Sabora. Nisam primjetio u prošlom sazivu da ste baš tako emotivno istupali i govorili vezano za problematiku Slavonije. Ja isto dolazim iz županije koja realno zaostaje 2/3 za prosjekom Republike Hrvatske. Dolazim iz Vukovarsko-srijemske županije i jako dobro poznajem tu problematiku. Slažem se da puno toga treba učiniti u Slavoniji i uvjeren sam da ćemo i učiniti. Ja neću više elaborirati. Mi možemo prikazivati koji je proračun veći, koji je manji. Ali postoje brojke, postoje pokazatelji i o tome više neću govoriti. Vi spominjete određene stvari i kažete za mrvicu ste popravili situaciju u Slavoniji. Samo na žalost, ljudi u Slavoniji to nisu prepoznali. Bili smo u istoj izbornoj jedinici i znate rezultate kakvi su bili. Dozvolite mi da kažem malo i vezano za Fond za regionalni razvoj na koji se netko i od zastupnika čini mi se prije SDP-a pozivao. A dozvolite mi sada da kažem - u prošloj godini za Vukovarsko-srijemsku županiju koja je ispunjavala kriterije Fonda za regionalni razvoj čini mi se da ima 9 ili 8 za sve je ispunjavala uvjete osim što nije otok. A znate koliko je novca došlo iz Fonda za regionalni razvoj u Vukovarsko-srijemsku županiju? 5,3 milijuna kuna. U znatno razvijenije županije došla su više nego dupla sredstsva i to oje taj dio mrvice koje ste pomaknuli. I stoga, molim vas, dozvolite nama kojima su ljudi u Slavoniji dali povjerenje da vode brigu i skrb o Slavoniji i na koncu konaca mi živimo tamo, naše obitelji su tamo i mi ćemo se vratiti za razliku od mnogih drugih koji su predstavljali Slavoniju iz nekih drugih krajeva. Ja ću vam biti zahvalan da i dalje vodite brigu i skrb o Slavoniji o V. izbornoj jedinici i da date svoj doprinos razvoju Slavonije. Hvala lijepa. [[Pljesak.]]
Hvala lijepo ministre. Imamo ispravak netočnog navoda. Kolegica Ljubica Lalić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine ministre na vašim emotivnim riječima, ali vas moram ispraviti jer sam u ovom Saboru zapažena jer sam o Slavoniji uvijek emotivno govorila. A uzmite i životopis, pa ćete vidjeti da živim u Slavoniji i nisam otišla. Možda smo negdje pogriješili u prethodnoj vlasti i to smo izgubili smo na izborima? Možda će se to dogoditi i vama? I svoju grešku priznajemo. Međutim, kažete, tko je dobio povjerenje. Pa nisu za mene glasovali hrastovi slavonski, nego su glasovali ljudi i trebate poštivati i volju i tih ljudi koji su glasovali i za druge stranke koji su drugačije političke opcije od vaših.
Nisam siguran da se emocije mogu ispravljati, ali ovaj ispravak netočnog navoda može biti vrlo u tankoj crti. No, dobro. U ovo doba izgleda moramo biti tolerantni. Predlažem da idemo dalje. Još je samo 11 prijavljenih za ovu točku. Kolega Frano Matušić izvolite.
Poštovana potpredsjednice, evo, budući je rano, tek je počeo novi dan dopustite meni samo da sudjelujem sa ipak nešto kraćom raspravom nego što su do sada bile. Ali dopustite mi da počnem moju raspravu još jedanput ukazujući na okolnosti u kojima se stvara ovaj proračun. Prije svega, tu mislim na okolnost, na činjenicu da je naslijeđeno 6 i pol milijardi kuna obaveza o kojima je danas više puta bilo riječi. Ali mislim da je još jedanput potrebno istaknuti upravo tu činjenicu. Naime, vjerujte, kolega Linić koji pokušavate pobjeći od tih 6 i pol milijardi kuna kao čovjek od svoje sjene. Od njih je doista nemoguće pobjeći, a nitko sretniji od nas da nemamo tih obaveza koje ste vi izvršili, a bez odobrenja Hrvatskoga sabora. Dakle, bez odobrenja Hrvatskoga sabora vi ste potpisali ugovore, ili ste potrošili taj novac. Tih 6 i pol milijardi kuna ovaj proračun treba pokriti, treba ih isplatiti. A nitko sretniji ne bi bio od nas da tih 6 i pol milijardi kuna ne moramo davati za nešto što ste vi na takav način potrošili jer bismo budite sigurni, pokušao sam zbrajati sve vaše programe koje ste davali putem amandmana, dakle sva povećanja ta sva povećanja koja ste do sada kroz ove amandmane davali su više nego duplo manja od tih 6 i pol milijardi kuna. A mi bismo danas bili sretni jer bismo ispunili sve to i još više od toga za tih 6 i pol milijardi kuna. Prema tome, i usprkos tome ovaj proračun je i razvojan i socijalan i usprkos tome smo ostvarili, odnosno počinjemo ostvarivati predizborna obećanja. Za razliku od gospodina Pančića, moram samo napomenuti, mi nismo kroz ovaj proračun ostvarili sva predizborna obećanja. Mi smo počeli ostvarivati obećanja koja smo dali da ćemo ostvariti u četvorogodišnjem mandatu kolega Pančić. Da smo kojim slučajeme napravili taj veliki skok jer to će biti doista veliki skok i ja sumnjam da biste vi bez većih posljedica mogli izdrati takvu učinkovitost. Zato ja vas molim da se doista ograničite u vašim istupima na ono što je realno, a ono što je realno doista i stoji u ovom proračunu. Bili bismo najsretniji da tih 6 i pol milijardi obveza koje su kažem bez odobrenja ovoga Sabora bile izvršene da ih nema u ovogodišnjem proračunu. Ali na žalost, evo tu smo gdje jesmo. Ali dopustite mi sada da nešto i kao zastupnik iz X. izborne jedinice nešto zamolim kod predstavnika Vlade za razumijevanje oko dva problema koja mi se čine izuzetno važnima, a ne tiču se samo naše X. izborne jedinice. Jedna je od tih stvari Sveučilište u Dubrovniku. Naime, Sveučilište u Dubrovniku je tek zaživjelo nedavno i sredstva koja su osigurana u ovom proračunu u biti pokrivaju spajanje dvaju fakulteta koja su temelj tog Sveučilišta. I ja vas molim da uvažite zahtjeve koji dolaze iz Sveučilišta da se vidi postoji li mogućnost da se tijekom godine odgovori na traženja samog Sveučilišta po pitanju osiguranja sredstava za prostor u kojem će se Sveučilište nalazit, za određene potrebe koje se mogu realizirati. Pa evo čisto vama na razmišljanje da se vidi koje će to potrebe biti moguće realizirati još ove godine i da se eventualno vidi mogućnost da se ta sredstva na određeni način osiguraju kroz proračun ministarstva. Jedan drugi problem koji muči ne mislim samo X. izbornu jedinicu, već sve gradove koji imaju zaštićene spomenike kulture i pogotovo zaštićene povijesne jezgre primorskih gradova, a riječ je o činjenici da se na žalost ubrzano ti dijelovi tih gradova prodavaju, a prodavaju se zato što je očito postalo vrlo atraktivno kupovati nekretnine na tom području, pa ću dati primjer grada iz kojeg dolazim, iz Dubrovnika, pa moram samo ovdje za ilustraciju reći da je cijena stambenog kvadrata dosegla razinu od 5 tisuća eura. Dobro ste čuli, za 5 tisuća eura se prodaje kvadrat stambenog prostora u povijesnoj jezgri grada Dubrovnika. Ova činjenica je frapantna ali dovoljno pokazuje o interesu stranih ulagača, stranih državljana za našu spomeničku baštinu. Mislim da bi bilo dobro da Vlada promisli dobro koje bi mjere mogle se poduzeti u zaštiti spomeničke baštine jer na ovaj način će se doista naša spomenička baština na određeni način otuđiti, možda će čak i namjena tih prostora biti upitna, ona već sada jest upitna zato što po postojećim zakonima vrlo je teško utjecati na novog vlasnika prostora da u određenom prostoru budu upravo određena vrsta djelatnosti. Takva iskustva već u Dubrovniku i doista je vrlo teško utjecati dakle na tog vlasnika koji u spomeničkoj jezgri ima svoje vlasništvo da i namjenu prostora uskladi sa viđenjem kako određena lokalna samouprava vidi na koji način bi trebalo tu se gospodariti tim prostorima. Da stvar bude gora za poslovne prostore cijena je u najmanju ruku duplo veća dakle poslovnog kvadrata, cijena poslovnih objekata prestiže 10 tisuća eura po kvadratu. Ja bih molio da doista o ovom problemu povedete računa na Vladi jer ubrzo nećemo biti više vlasnici povijesnih jezgra i Dubrovnika i Trogira, i Splita itd., Korčule naravno. Imali smo slučaj na Korčuli samo da vas prisjetim gdje je kuća Marka Pola kojim smo se dičili. Evo, umalo, na kraju je bila intervencija mislim županije premda je i to upitno hoće li se ostvariti, ne znam radi sredstava ali nadam se da hoće da bi se pomoglo gradu Korčuli. Kuća Marka Pola je umalo prodana nekome stranom državljaninu koji tu misli vjerojatno imati rezidenciju ljetnu, on će vjerojatno dolaziti samo tijekom ljeta i na taj način ti gradovi izumiru. Dubrovnik upravo zbog vikendaša koje volimo vidjeti dole i tijekom zime i tijekom ljeta ali nažalost povijesne jezgre tih gradova izumiru a one su zapravo taj nukleus razvoja i gospodarstva i svega što uz to ide. Dakle, treba dobro promisliti kojim mjerama a prije svega financijskim zato što država po sadašnjem zakonu, država, županija i lokalna samouprava grad imaju mogućnost prvokupa pa bi bilo dobro da se pokuša pronaći u proračunu, da se pokušaju pronaći sredstva da li je to 50-100 milijuna kuna ja sada teško mogu reći ali da se vidi koja su to sredstva, da li je uopće ih moguće pronaći ove godine ili ih planirati za sljedeću godinu, za sljedeća razdoblja ali da se na određeni način nađe rješenje za ovaj problem jer to danas već postaje problem. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Kolega Pančić, niste odustali? Izvolite!
Cijenjeni kolega je prozvao moje ime pa onda da odgovorim i da ispravim netočan navod. Kaže, rekli smo obećanja ćemo ispuniti u četverogodišnjem razdoblju. To je jedan bitan pomak hvale vrijedan ka realnosti. Da vas samo podsjetim, netočno je to što ste rekli. Zakon o pravima hrvatskih branitelja je gotov, u ladici je, napravili smo ga sa udrugama i na prvoj sjednici Sabora pustit ćemo ga u proceduru. Ovo je 3. sjednica. Ispalo je da je tek formirano povjerenstvo i da će tek do godine taj zakon ako Bog da zaživjeti. Hvala.
Kolega Pančić, ja mislim da vi sada ispravljate izborni program, prema tome kršite Poslovnik.
Evo, ja se ispričavam što kao SDP-ovac moram podsjećati na HDZ-ova obećanja.
Ne, ne, prekršili ste Poslovnik, kolega. Opomena. Idemo dalje s raspravom. Kolegica Biserka Perman. Izvolite!
Dobro jutro svima! Svoju raspravu započet ću primjedbom koju smo već više puta čuli u današnjoj raspravi odnosno jučerašnjoj, i na odborima i u raspravama odbora i klubova i pojedinačnih rasprava a odnosi se na netransparentnost pojedinih stavki a pogotovo na izostavljanje usporednih parametara sa proračunom iz 2003. godine i na taj način zapravo onemogućavanjem normalnog praćenja proračuna. Shvaćam da je reorganizacija države uprave unekoliko zakomplicirala taj prikaz ali ako su klubovi i zastupnici mogli pronaći način da naprave usporedbe mogla je i Vlada pa stoga zaključujem da je to napravljeno namjerno da bi se prikrila bit odnosno činjenica koliko je proračun zapravo koči Hrvatsku. Najprije bih rekla nekoliko riječi o sportu s obzirom na činjenicu da se on svugdje kad je u pitanju financiranje marginalizira iako je poznata njegova uloga u afirmaciji države u međunarodnoj zajednici a također i u obrazovnom procesu mladih kao i u prevenciji ovisnosti i kriminala među mladima. Naime, jučer je na Odboru za obitelj, mladež i sport bilo riječi o stavki za sport pa je izraženo zadovoljstvo činjenicom da je za sport predviđeno nešto manje od 54 milijuna kuna što je za oko milijun i 700 hiljada više nego prošle godine. No, ako tome dodamo projekte osnovnih i srednjih škola sa školskim dvoranama, sa školskim sportskim dvoranama vidjet ćemo da su od približno 130 milijuna kuna investicije pale na svega 75 milijuna što je preko 40% manje u odnosu na prošlu godinu. Ako k tome dodamo činjenicu da je za sport u ukupnoj proračunskoj masi izdvojeno tek oko 1 promil, dobro ste čuli 1 promil jasno je da ne možemo biti zadovoljni i da je to jedan od najmanjih izdvajanja za sport uopće u odnosu na Europu u koju svi želimo pa i šire od toga. Zato sam svojim amandmanom tražila povećanje izdvajanja za sport za 13 milijuna kuna s obzirom da je ovo i olimpijska godina a i godina čitavog niza europskih i svjetskih prvenstava u neolimpijskim sportovima. Htjela bih se nadalje osvrnuti i na nekoliko kapitalnih projekata u Primorsko-goranskoj županiji odnosno gradu Rijeci pa vezano za njih imam i nekoliko pitanja. Pitanje se odnosi, moje prvo pitanje se odnosi na Ministarstvo zdravstva. S obzirom da iz prijedloga državnog proračuna za ovu godinu nije vidljivo da su planirana sredstva za realizaciju projekta izgradnje nove sveučilišne bolnice u Rijeci KBC Rijeka molim da mi se odgovori ako je moguće da li se ide u realizaciju ovog za Primorsko-goransku županiju a i šire značajnog projekta i kada odnosno ako se ne ide u realizaciju ovog projekta zašto ne i voljela bih dobiti obrazloženje. Žao mi je što je ministar Hebrang trenutno izašao. Nadalje, imam pitanje vezano za Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. Naime, visina investicije u sklopu projekta regionalnog vodovoda Gorskog kotara iznosi 7 milijuna kuna. U državnom proračunu Republike Hrvatske za 2004. godinu planirano je milijun i pol kuna u stavci K568133 pa bih voljela znati da li je ostatak investicije planiran u sklopu financijskog plana Hrvatskih voda za ovu godinu i ako nije molim da se ostatak sredstava organizira, osigura bilo u državnom proračunu bilo financijskom planu Hrvatskih voda. Nažalost, i ministar Čobanković je trenutno izašao. Nadalje, imam pitanje, pitanja koja se odnose na Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka. Budući da iz prijedloga državnog proračuna za ovu godinu nije vidljivo željela bih znati da li je predviđenou sklopu programa otočni razvoj, u stavci 1509. projekt vodoopskrbe otoka Krka, odnosno dovođenja vode s kopna? A ako nije, ja bih željela da se navedeni projekt na neki način uvrsti u proračun za ovu godinu. Nadalje, budući da nije transparentno iskazano željela bih znati da li su projekti odvodnje na Liburnijskom području, odnosno u Opatiji, Lovranu i Matuljima, na otoku Susku, te Grobinštini u zaleđu Rijeke, što se direktno odnosi na općine Čavle i Jelenje, planirani u proračunu za ovu godinu? Većina navedenih projekata je započeta i financirana iz više izvora među kojima je i državni proračun, te je nužno da se u proračunu za ovu godinu osiguraju sredstva za njihov završetak. I moje zadnje pitanje, u prijedlogu proračuna za ovu godinu predviđeno je za poticanje redovitih pomorskih putničkih i brzobrodskih linija 290 milijuna kuna. Ne znam da li je u tom iznosu planirano i uvođenje druge redovne brzobrodske linije na području Primorske-goranske županije? A ako nije, tražim da se osiguraju sredstva za tu liniju. Naime, početkom ljetne sezone 2002. godine u Primorsko-goranskoj županiji uvedena je brzobrodska linija brzim katamaranom tipa Judita, koja je vrlo dobro prihvaćena od otočana, jer im omogućava dnevno povezivanje s Rijekom, tj. polazak s otoka ujutro i povratak popodne. Četiri puta tjedno katamaran održava liniju vanjskom rutom, a tri puta tjedno unutarnjom. Otočani zahtjevaju što smatram i opravdanim, da im se omogući svakodnevna veza tijekom radnog dijela tjedna, a to je moguće samo ako se ove godine uvede i dodatni katamaran, tj. ako se spomenute linije potpuno odvoje. Uvođenjem dva katamarana trebalo bi, uvođenje, o uvođenju dva katamarana trebalo bi razmišljati i kao o mogućnosti da se njima prevozi i dio potrepština otočana, čija je cijena daleko niža na kopnu, nego na samim otocima. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Srećko Ferenčak. Nije tu. Poštovani zastupnik Zdravko Sočković.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. U stanje proračuna na svim razinama, a pogotovo državnog proračuna uvijek je težak i odgovoran posao, gdje ima najveći broj nezadovoljnih i iz redova parlamentarne većine, ali i iz redova parlamentarne manjine. Ali rekao bih da je ovaj prvi prijedlog proračuna nove Vlade rađen ipak u drugačijim uvjetima u odnosu na dosadašnje, jer smo prvo imali privremeno financiranje zbog izborne godine, a drugo je došlo do promjene vlasti. Naša tradicija je do sada bila da se uvijek govorilo šta je ostalo od prošle vlasti, gdje svatko brani svoju poziciju. Mogli nabrajati sve promjene vlasti od 1990. godine do danas, gdje su svi jedni druge prozivali svoje prethodnike, ali mislim da to ne vudi nikuda i da se trebamo okrenuti prema budućnosti, jer sam duboko uvjeren da mi svi ovdje nazočni želimo najbolji proračun za dobrobit svih građana Republike Hrvatske. Ovaj proračun donosimo u vrijeme usporavanja gospodarske aktivnosti od 2. polugodišta 2003. godine što je vidljivo iz niže stope rasta industrijske proizvodnje, kao i usporavanja više nego dvostrukoga rasta trgovine na malo u 2003. godini u odnosu na 2002. godinu. Usporavanje rasta trgovine će se i nastaviti zbog restriktivne monetarne politike, koja teži smanjivanju osobne potrošnje, ali i zbog neradnih nedjelja i skraćenoga radnoga vremena. Stopa rasta bruto društvenog proizvoda za 2004. godinu očekuje se u visini 3,2%, a prosječna stopa inflacije očekuje se u visini 2,4%. Moramo poći od činjenice da u ovoj godini moramo vratiti 16,8 milijardi kuna ino i domaćih dugova kao i cca 5 milijardi kamata. Što je izuzetno velik teret za ovaj proračun. Kada uzmemo fiksne rashode u proračunu za školstvo, zdravstvo, vojsku, policiju i druge, onda je svima nama jasno da nije baš previše ostalo slobodnih sredstava koja se mogu preusmjeriti. Zato smatram da je u okviru mogućega predloženi proračun i razvojni i socijalni, koliko god je to bilo moguće razvojni, jer se nastavlja izgradnja svih značajnijih većih objekata od stanogradnje preko izgradnje autocesta, jer do ljeta će biti gotovo još 177 kilometara autoceste, nastavljaju se i ulaganja u malo i srednje poduzetništvo, nastavit će se i poslovi na rekonstrukciji željeznica, ali sa smanjenim intenzitetom prema realnim mogućnostima. Posebnoje to bitno naglasiti, jer je bilo govora o potpunom prekidu, što nije točno, a pogotovo što dolazim iz Brodsko-posavske županije, gdje je upravo u tvornici Đure Đakovića se radio jedan veliki broj vagona, pa zato želim to demantirati, znači da neće doći do nikakvoga prekida, nego da će doći samo do smanjenoga obima, prema realnim mogućnostima. Isto tako su vidno veća ulaganja u znanost. Socijalni je ovaj proračun također, ako vidimo prema naknadama koje će se povećati prema braniteljima, umirovljenicima, majkama, rodiljama, tamo gdje je i najpotrebnije. U isto vrijeme da bi osigurali kredibilitet države, Vlada će deficit zadržati na 4,5%. A cilj ovoga proračuna je svakako zadržavanje makroekonomske stabilnosti, te fiskalne konsolidacije kroz smanjenje proračunskog deficita. Zato pozdravljamo pristup Hrvatske vlade da je proračun sastavljen vrlo realno i odgovorno u okvirima mogućim. Pošto dolazim iz Brodsko-posavske županije, imam jedna prijedlog, s obzirom da zaista po svim pokazateljima naša županija se nalazi uglavnom na posljednjem mjestu, pa je i jedan prijedlog Vladi da pomoć iz državnog proračuna koji je u prošloj godini iznosio 9,6 milijuna kuna za županiju, a sada je predloženo 4 milijuna 533 tisuće, da se poveća za 2,5 milijuna kuna, jer znam, pošto sam i vijećnik Županijske skupštine koliko imamo poteškoća oko financiranja. Argumenti za to su, jer Brodsko-posavska županija spada u skupinu ekonomski najsiromašnijih županija nakon Domovinskog rata, ali i povećanja stanovništva preko 20 tisuća koje smo dobili uglavnom iz Bosanske Posavine. Ujedno bih dao i jedan prijedlog koji bi puno pomogao poljoprivredi, a u biti novaca za to ima predviđeno. Radi se o stavljanju zapravo u pogon protutučne obrane od tuče koji je do sada nam prouzrokovao dosta šteta na našem području. Mislim da su tu određena razmimoilaženja između onih koji su za to zaduženi, znači hidrometerološkog zavoda i onih koji trebaju to organizirati. A ja ću vam samo dati podatak koji je evidentan procijena šteta na području samo Brodsko-posavske županije koje smo pratili od 1997. do 2001. godine iznose 172 milijuna kuna. Odnosno petogodišnji prosjek prijavljenih šteta od tuče na području samo naše županije iznosi prosjećno 34 milijuna i 400 tisuća kuna. A cjelokupni troškovi oprerativne provedbe obrane od tuče na području Republike Hrvatske iznose 22 milijuna kuna. Znači samo na jednoj županiji je daleko veća prosjećna šteta nego da smo financirali cijelu i na vrijeme obranu od tuče na području Republike Hrvatske. I još bih samo rekao nekoliko riječi kada je bilo pitanje, žao mi je što nije tu kolegica Ljubica Lalić, mislim da kada je u pitanju poljoprivreda nisu se baš iskazali u proteklome razdoblju od 4 godine jer od totalne propasti najvećega agrokombinata koje smo imali a koji je godinama bio, državo po funkcijama uvijek HSS nije ostalo gotovo ništa a ono što su učinili u selu je bilo jako loše tako da se to pokazalo pri ovim izborima. Kada je u pitanju Đuro Đaković, ja moram reći da je za protekle 4 godine nakon što je poteškoća imala montaže Đure Đakovića kada je Bapkok došao u stečaj dobili smo jedan jedini puta jedno jamstvo od hrvatske Vlade u visini 3,2 milijuna eura. A da je hrvatska Vlada 92. godine kompletno sanirala besplatnim sredstvima Đuru Đakovića sa 116,5 milijuna maraka i da onda ne možemo mjeriti ako uzmemo samo da je protekla Vlada u kojoj je učestovala i stranka gospođice Lalić da je samo jednoj firmi Viktoru Lencu dala jamstava 67 milijuna, 67 milijuna eura. Prema tome, nismo bili ravnopravno tretirani kao regije i zbog toga ja vjerujem da što se tiče poljoprivrede mislim da je ministar kroz proračun učinio zaista maksimalno što je mogao i zato sam vjerujem, da brzina i efikasnost nove Vlade u izradi proračuna je za svaku pohvalu jer će nam usvajanje proračuna omogućiti isplatu poticaja koji do sada nismo mogli uraditi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Slavko Linić, izvolite.
Ispravljam netočni navod vezano za Đuru Đakovića. Vlada u mandatu 2000./2003. osim što je dala jamstvo da bi pokrila rizike iz stečaja Bapkoka, dala je poslove. S obzirom da je na mnogim mostovima i obnovama Đuro Đaković dobio posao i isto tako dobio je posao vezano za željeznicu. Ali očito da netko misli da davanje novca je rješenje trgovačkih društava, davanje posla je rješenje. I još nešto, ono što je bivša Vlada dala prije 2000. godine otišlo je u stečaj banaka i ništa nije dobio Đuro Đaković i dan danas je Đuro Đaković u opasnosti zbog pojedenih novaca koje nije dobio Đure Đaković nego su ih pokrali u bankama a zna se tko je kriv za te banke.
Poštovani zastupnik Slavko Linić, sada ste vi na redu, izvolite za raspravu.
Hvala lijepo predsjedniče, ja bih počeo i govorio ipak globalno o proračunu. I počeo bih od našeg najvećeg prblema a to je problem visokog deficita platne bilance. I tko god strateški, makrostrateški razmišlja o tome uvijek će pokušati vidjeti što učiniti da smanjimo deficit platne bilance. Deficit platne bilance rješava izvoz ili roba ili usluga. I itekako smo se bavili problemom izvoza roba jer osnovni problem je nekonkurentnost hrvatskih proizvoda i proces da bi neki hrvatski proizvod bio konkurentan, da bi ga mogli plasirati u izvozu znači prije svega osim ulaganja sredstava potrebno vrijeme. I tko god se bavi proračunom tada pokušava odgovoriti kako u kraćem roku osigurati ipak manji deficit platne bilance. I tog trenutka je ipak odgovor da smo najkonkurentniji na hrvatskom tlu i to je razlog zašto i ulaganja u turizam daju rjeešnja, ali ono što je vrlo bitno geostrateški položaj Hrvatske je bitan za promet i svako ulaganje u promet, neovisno da li je to cesta, da li je to željeznica, da li je to plinovod, da li je to naftovod, da li su to luke, i to riječne luke, morske luke jer je to ono gdje se može sa kraćim ulaganjima biti konkurentan, osigurati devizne prilive i smanjiti proračunski, izvinjavam se, platni deficit ili trgovački deficit Republike Hrvatske. To je ono gdje kada netko razmišlja kako ići u razvoj, kako popraviti tu situaciju s obzirom da će vremena i vremena proći dok izmislimo, pronađemo nove proizvode s kojima ćemo biti konkurentni na svjetskom tržištu i na tuđem tlu pokušati izboriti veći izvoz. To je razlog zašto bitka za razvoj je bitka i za infrastrukturu, bitka za ulaganje infrastrukture jer će ona smanjiti najveću opasnost koja može poremetiti i makroekonomsku stabilnost i makroekonomske indikatore a to je upravo deficit platne bilance. I zato uvijek treba od važnosti za ulaganjem. Od važnosti za ulaganjem. I ne smije se napuštati projekte koji će smanjiti platni deficit. Ali to nije jedini razlog. Osnovni problem neuspješne privatizacije je i dobrim djelom gašenje procesa industrije. Prema tome, tercijale koje ćemo graditi kroz infrastrukturu uspjeti ćemo polako povratiti dio industrije koji može biti konkurentan na domaćem tržištu. I to je otprilike bitka za makroekonomske indikatore za nastavak makroekonomske stabilnosti koje traje sa određenim rezultatima već duži niz godina. Što možemo reći? Sa ovim proračunom evidentno je da bitku za infrastrukturu, bitku za ulaganje ne održavamo. Ne održavamo. Napuštamo. To je sigurno da napuštamo. Ona ulaganja koja su predviđena ovome pokazuju da nemamo nastavak za tu bitku. Ja bih još nešto htio reći. U obrazloženjima koja imamo pred nama mi ne govorimo i ovdje se ne govori o padu nego se govorio o usporavanju pojedinih pozitivnih trendova u rastu, u industrijskim i investcijskim indikatorima. Usporavanju, to je alarmantno, samo period izbora značio je taj pad. Samo period. Što to znači? Da dobar dio državnih investicija koji su usporeni zbog izbora, zaista usporeni su već imali negativnog utjecaja na određene makroekonomske pokazatelje. Oni moraju biti alarmantni za našu Vladu, moraju biti alarmantni. I tada se postavlja osnovna dilema da li to osporavanje prihvatiti kako činjenicu i cijelu 2004. godinu zadržati bez pokušaja da upravo to osporavanje zaustavimo i ponovo vratimo u one indikatore koji su nama neophodni. Nama neophodni. Tu bitku mi ne vidimo u ovom prijedlogu. Osporavanje indikatora se prihvaća kao činjenica za cijelu godinu. Zbog čega? E, to su onda sada najveći problemi. Što je financijska situacija u Republici Hrvatskoj? Ja bih rekao izvanredna. Izvanredna. Po prvi puta možemo reći da ova Vlada ima na raspolaganju napokon domaći kapital. Ima ga i bit će ga problem potrošiti i penzioni fondovi i osiguravajući fondovi i u ovom materijalu piše izvanredni rezultati i pozitivni rezultati gospodarstva pa čak dio gospodarstva ne želi nastaviti ulaganje u svojoj djelatnosti, formira investicijske fondove i stavlja ih na raspolaganje za investiranje. Napokon imamo hrvatsko financijsko tržište. Napokon imamo kune. Da, istina je. Četiri godine kuna nije bilo i trošili smo devize, zaduživali smo se da bi mogli ići u razvoj. Da bi mogli ići u ceste. Evidentno je da je situacija u ovom trenutku drukčija i da tih novaca ima i da će biti problem plasmana tih novaca. Da će biti problem svih onih koji štede u fondovima, jer neznaju gdje će biti novci i to je ono o čemu ozbiljno moramo razgovarati, ozbiljno se zamisliti. Znači novac nije problem, projekata imamo, ali je onda nešto drugo problem, a to drugo se zove deficit proračuna i to su jedina ograničenja. Deficit je problem. I ja čestitam Vladi koja je uspjela ubjediti MMF i međunarodne institucije da 4,5% deficita za ovu godinu je prihvatljivo i mene ne opterećuje optužba od 6,5 milijardi ako je ona služila da bi se MMF ubjedio da ne idemo na 2,9 koliko je trebalo ići ovu godinu i to je uspjeh Vlade i nitko ga ne želi osporavati jer je upravo samo to problem. Znači novaca ima, ima kuna napokon, ima projekata i moglo bi se uložiti, ali je problem 4,5% i tu je sada izbor Vlade. To je ogromno ograničenje, to je problem kako biti odgovoran, kako jednostavno izvršiti tu obvezu, kako ne prekoračiti cifru, a imate novac. To jesu problemi, ali je naša odgovornost kako imati investicije. Jer vi morate znati ovdje piše, nama se napokon zaustavlja potrošnja. Nema te potrošnje, građani smanjuju potrošnju. Svega 30% uvoza ide u potrošnju u ovom trenutku. Sve restrikcije Narodne banke daju efekat i mi moramo pojačati kapitalnu investiciju. Država još uvijek mora, jer naša privreda nije dovoljno snažna. To je sam ministar Šuker rekao i država ako ne drži upravo tu investiciju ugrožava i stopu od 3,2% razvoja. To je najveća opasnost oko koje se mi moramo boriti, a novaca imamo. I naravno tu je ta filozofija. 4,5% prihvaća optužbe vezano za ovo da bi mogli imati 4,5%. To je dobro. 4,5% ipak imamo pravo imati deficit. Ali se ova Vlada opredijelila i za neke ja bih rekao daljnje rashode koji smanjuju investicijsku mogućnost i to su naši problemi. A što se tiče Željeznice, projekat je napušten. Onog trenutka kada sutra budete glasali protiv 0,60 za Željeznice, nema ulaganja u Željeznice. Problem bivše Vlade je bio što nije bilo novaca za Željeznicu pa se Željeznica sama zaduživala pa je to sada problem o kojem govori ministar Šuker pa je čak i financije preuzelo dio duga pa se ne vidi u Ministarstvu pomorstva, prometa i to je novac koji vječito nedostaje. Tamo je 18 tisuća zaposlenih plus 6 tisuća uvezenim društvima direktno 24 tisuće. Nemaju li direktnih izvora koji će pratiti restrukturiranje Željeznica niti će sebe održati, ali ono što je najvažnije neće biti ni infrastrukturni program s kojim ćemo zarađivati i smanjivati deficite. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Liniću. Ministar Šuker izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici meni je drago da možemo gospodin Linić i ja nekakve teze sada suprotstaviti jedno drugima u ovako jednoj tolerantnoj atmosferi. Prvo ono što bih rekao i što sam već pokazao danas do podne, a to je da deficit tekućeg računa platne bilance je itekako utjecao na rast bruto domaćeg proizvoda i na gospodarski rast i to je nešto što na žalost u Hrvatskoj još uvijek u ovom trenutku nedjeljivo i nemoguće je odijeliti jedno od drugog. Kad smo imali najveći deficit platne bilance tada smo imali najveći rast ekonomskih aktivnosti i to je naša tragedija i to je naša gospodarska žalost što na žalost u proteklim vremenima to nismo na vrijeme prepoznali i nismo to na vrijeme pokušali otkloniti. To je naš najveći problem i meni je drago da ste vi to rekli. Jer kada pogledate strukturu bruto domaćeg proizvoda o tome se ne govori zadnjih tri mjeseca, zadnju godinu, o tome se govori još kada su bili poznati službeni podaci, zapravo iz izvješća Hrvatske narodne banke za 2002. godinu kada je rečeno da praktički 80% rasta bruto domaćeg proizvoda čini potrošnja. 07 ulaganje u infrastrukturu, dakle ulaganje iz državnog proračuna i to je naš problem koji će nas pratiti. I sada smo došli u situaciju da imamo ograničenje rasta bruto domaćeg proizvoda takvo kakvo je. Čim imamo ograničenje, imamo ograničenje zaduženja, imamo ograničenje ulaganja u infrastrukturu i to je možda najveća tragedija što se u proteklih godina nije pokušao naći neki, neka supstanca za to državno ulaganje u infrastrukturu. Možda se određene infrastrukturne objekte trebalo pokušati naći neko drugo ulaganje, a taj dio proračunskih novaca preusmjeriti na drugi način i to je nešto što mi jednostavno u ovom trenutku tražimo i zato jesam jutros naglasio i gospodin premijer dr.Sanader i ja da direktne strane investicije su ovom trenutku jedini spas za Hrvatsku. I možemo mi sada pričati da li će se u Željeznice uložiti ovoliko ili onoliko, da li će s toga osnova biti oštećen "Đuro Đaković", "Rade Končar", "Gredelj" i svi koji su vezani za Željeznice zbog toga što je to usporeno. Međutim bez povećanja direktnih stranih investicija mi vrlo teško možemo govoriti o značajnijem rastu bruto domaćeg proizvoda o 3,2%. Pa mi možemo sada izmišljati toplu vodu koliko god hoćemo, ali osnovni problem zašto nismo stvorili preduvjete za veći ulazak stranog kapitala. Mi smo 2000. u sedmom mjesecu donesli Zakon o poticajima stranih ulaganja za kojeg sam i ja i većina kolega oporbenih tada iz ove govornice rekli da je to zakon za ciljanu skupinu ulagača. Točno se zna za koga, za velike trgovačke lance, jer jedini su oni tada u tom trenutku u Hrvatsku ulagali preko 30 milijuna i oni su s toga osnova bili oslobođeni poreza na dobit i praktički 10 godina ne plaćaju porez na dobit. Dakle to je nešto što je nesporno. Bitka za infrastrukturu se ne napušta, to je sigurno. Međutim ja bih vrlo rado kad bi mi netko otkrio čarobnu formulu kako nadomjestiti ovih milijardu i pol kuna za Željeznice koje su ovih dana top tema u Hrvatskoj. Ako se kaže već da je HDZ sa nekim svojim predizbornim obećanjima povećao potrošnju onda se ne može reći da, ako je to već tako, da istovremeno potpisivanjem kolektivnog ugovora neposredno prije izbora se … [[Ne razumije se.]] znatno veći iznos nije povećala potrošnja na drugoj strani. Dakle tu možemo stavit i reći da smo al pari, 1:1. Ali je osnovni problem da u ovoj situaciji kada zbog ovog ili onog razloga je potrošeno novaca koji nisu trebali biti potrošeni. Nisu trebali biti potrošeni iz razloga što ih u tom trenutku Republika Hrvatska nije imala i ne možete potrošiti nešto što nemate jer da je Republika Hrvatska u tom trenutku imala te novce onda bi ti novci bili bilancirani. I to je osnovni problem, mi smo potrošili nešto unaprijed i kad tad nas je to moralo stići. Na žalost stiglo nas je u trenutku kada je HŽ trebao preći jednu stepenicu više u modernizaciji i to mi javno moramo priznati. I ne možemo pobjeći od toga. Potrošili smo u datom momentu više nego što smo imali to je mišljenje i međunarodnih financijskih institucija. Na žalost 2003. godina predizbona je poslužila i to se može vidjeti iz dijagrama rasta i aktivnosti u građevinarstvu pa ćete vidjeti da su 6. i 7. mjesecu su strahoviti skočili na bilo kojoj godišnjoj razini unatrag tri godine točno se zna zašto i tada je potrošeno onih 1,6 milijardi u auto ceste. I to je ono što je sporno jer u nekakvoj dinamici građenja koje su same Hrvatske autoceste napravile 4-godišnjoj su predvidjeli da na temelju nekakvih pokazatelja će se u 2003. moći prikupiti 5 milijardi i 400 kuna. Ali što je najbitnije tih 5 milijardi i 400 milijuna kuna itekako utječe na rast bruto domaćeg proizvoda. Na svu sreću svih nas financijsko tržište u Hrvatskoj je profunkcioniralo, nije ono još uvijek da tako kažem duboko kao što mi mislimo da je i mi ćemo ovde godine imati problema sa servisiranjem na domaćem tržištu 11,3 milijarde kuna koliko se moramo zadužiti da bi vratili ono što smo već potrošili, a još plus toga mi se ove godine moramo zadužiti skoro 6 milijardi za deficit ove godine, a po svim procjenama je da u Hrvatskoj će biti negdje oko 12,8 milijardi kuna koje će se moći plasirati, dakle nama se stvara problem financiranja deficita ove godine. I to je ono što je istina. Pa ćemo vidjeti kakav je rezultat svega ovoga skupa, što smo radili, kako smo radili, za jedno mjesec dana na prvom road showu kada budemo išli kao Hrvatska država. HBOR je bio prije mjesec dana i da tako kažem nije loše prošao, međutim, mi definitivno još uvijek nemamo na domaćem tržištu dovoljno novaca da pokrijemo plaćanje starih dugova i da bi se zadužili za novi deficit, znači morat ćemo se zadužiti jednim dijelom van, to je sigurno u ovom trenutku jer sve su procjene da negdje u ovom trenutku ima oko 12,8, 13 milijardi će biti sredstava koja će se moći plasirati u Hrvatskoj. Deficit proračuna, o njemu je danas toliko toga rečeno i mislim da ona 2002. smanjenje umjetno sa 6,8 na 4,8 pokazuje kako se ne smije bježati izvan ekonomskih okvira i ekonomskih okruženja. Jednostavno je nemoguće da je Hrvatska sa onakovim gospodarskim aktivnostima i okruženje koje je bilo ekonomsko 2002. godine mogla smanjiti deficit za 2 postotna poena. To je bilo samo nemogućnost određenih investiranja koja su se povećala 2003. godine. 0,6 kuna za željeznice. Gospodine zastupniče vi dobro znate da kada bi se to napravilo da se onda i željeznice bilanciraju i da onda deficit više ne može biti ni 4,5 ni 5 nego da može biti daleko veći. U onom trenutku kada željeznice imaju takav prihod one su praktički izvan proračunski korisnik. Ja sam se cijeli dan odmicao da to ne kažem međutim, s obzirom da je danas bila jedna dosta po meni nekontrolirani poziv na televiziji, zato je bila jedna moja reakcija tu ja sam to morao reći na kraju ove sjednice, vi to dobro znate u onom trenutku kada je 60 lipa otišlo direktno u Hrvatske ceste i Hrvatske autoceste da su one postale sastavni dio opće konsolidirane bilance Republike Hrvatske. Kada bi se ovo napravilo sa željeznicama vi to jako dobro znate, preduboko ste u tom poslu i ne možemo onda više razgovarati ni o deficitu 6%. Prema tome, željeznice se mogu jedino financirati da se kaže toliko i toliko novaca će se osigurati u proračunu ali kvotni dio koliko je 60 lipa toliko da se doznači Hrvatskim željeznicama. I ja vam moram reći nije nikakava specijalnost Hrvatske države 60 lipa to je samo instrument da se izbjegne kontrola ovog Sabora, to je imala Slovenija, bivši ministar financija Slovenije kad je došao za premijera odmah je tih 60 lipa vratio natrag u proračun i kada bi se za Hrvatske autoceste reklo u Ministarstvu turizma, mora, prometa i razvitka negdje milijardu 420 milijuna za autoceste, milijardu 420 milijuna za ceste, to ne znači da bi te ceste mogle dobiti manje novaca ali ima nešto drugo. Ti novci koji kontinuirano dolaze na žiro račune jednih i drugih cesta stoje na tim žiro računima dok se istovremeno Hrvatska na tržištu, zapravo državni proračun na tržištu novca kratkoročno mora zaduživati za plaćanje nekih svojih obaveza. Pa zar ne mislite kada bi ta sredstva išla i kroz proračun da bi i Hrvatska država bila likvidnija da ne bi nekada morala posegnuti za novce na tržištu novca i plaćati bespotrebne kamate, mislim da je krajnje vrijeme došlo da počnemo razmišljati o tome da svaku lipu čim racionalnije utrošimo jer evidentno je da više niti vremena niti novaca za bacanje imamo. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Slavko Linić.
Pa ispravljam vašu konstataciju da 60 lipa mora ići u željeznice, ne mora, pa podignite 60 lipa i neka idu u državni proračun i dajte novac, nećete konsolidirati željeznicu. Podignite 60 lipa, vi imate prijedlog koji je već na dnevnom redu i raspravlja se da ne ide 60 lipa. Podignite 60 lipa cijenu goriva i metnite ih u proračun.
Ministre izvolite.
Gospodine zastupniče prijedlog ide u tom smjeru da ne ide 60 lipa direktno Hrvatskim željeznicama i ja sam rekao razlog zbog čega i to je jedini razlog. A 60 lipa će se u proračunu ono što ide 1. 4. ... za željeznice. Ali vi dobro znate da ste i sami rekli kada već sada otvaramo karte idemo ih otvoriti do kraja kada smo bili na onom zajedničkom sastanku da ste rekli da ćete povisiti trošarine za 30 lipa da bi pokrili investiciju u željeznice. Tu ste rekli da je to jedini mogući način. Druga stvar, rekao sam mi smo ove godine investirali, zapravo predlažemo 300 milijuna veću investiciju Hrvatskim željeznicama nego što je to bilo prošle godine. A zašto? I prošle godine su opet neki radovi na željeznici napravljeni koji nisu plaćeni prošle godine bit će plaćeni ove godine i nemojmo sada baš mačka razvlačiti do daske.
Dobro. Inače ostaje ono što smo se na Predsjedništvu Sabora sa predsjednicima svih klubova dogovorili da se amandmani na proračun mogu davati do utorka u 14 sati, zaključno sa 14 sati. To ja samo spominjem još jedamputa tako da predsjednici klubova su ovdje neka i podsjete ostale zastupnike, da ih još upoznaju dakle ima dovoljno vremena, stiglo je već negdje oko 200 i ne znam koliko amandmana, ima vremena do utorka u 14 sati. Poštovani zastupnik Mate Brletić izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, potpredsjedniče Vlade, gospodo ministri, dame i gospodo saborski zastupnici. Na početku napominjem da ću u ime Demokratskog centra glasovati za prihvačanje Prijedloga državnog proračuna za ovu godinu, a nastojat ću iznijeti razloge prihvačanja. Prijedlog državnog proračuna za, proračuna za ovu godinu konzervativno je planiran u najboljem smislu te riječi. Realno je procjenjeno da ne treba prekomjrno podgrijavati potrošnju posebice državnu potrošnju. Visina fiskalnog deficita i javni dug su odredili razvojne mogućnosti koje su pak nužne morale biti prilagođene kriterijima proračunske izdržljivosti. Obveze, obveze po zatečenom javnom dugu i prenesene obveze iz prošle godine od 6 i pol milijardi kuna koje bi svaka odgovorna pa i sada ova naša Vlada morala platiti, a koje su detaljno obrazložene na stranici 18 i 19. Obrazloženja Prijedloga državnog proračuna za 2004. godinu uz deficit Hrvatskih autocesta odredile su uz svu restiktivnost planiranja rashoda Državnog proračuna, visina fiskalnog deficita i planiranog javnog duga na 54% bruto domaćeg proizvoda. Odgovor na pitanje zašto podržavamo konzervatizam u planiranju stope rasta gospodarske aktivnosti je u sljedećem: ako bi bila ostvarena i veća stopa rasta bruto domaćeg proizvoda odnosno i veća od 3,2% realno te 5,6% nominalnog zadržavanja rasta ukupnih rashoda i zadataka Državnog proračuna u fiskalnoj 2004. godini nominalno za 4,6% u odnosu na 2003. godinu. Omogučilo bi smanjenje deficita, ali i javnog duga, a sa obzirom da bi u tom slučaju rast bruto domaćeg proizvoda bio rezultat porasta gospodarskih aktivnosti a ne potrošnje. Osim fiskalne konsolidacije za očekivati je značajno veće stopa rasta u 2005. godini. Unatoč restiktivnosti u planiranju rashoda Državnog proračuna za 2004. godinu Prijedlog proračuna za 2004. godinu ne samo što zadovoljava sve komponente socijalnih davanja te omogučava nastavak investicijskih projekata u cestogradnji, stanogradnji i prometnoj infrastrukturi već je u već opisanim ograničavajućim okvirima odredio prioritete koje bismo ukratko mogli svesti na ubrzanje ulaganja ljudski kapital ali i u razvoj onih djelatnosti koje su presudne za stvaranje pretpostavki ubrzanog gospodarskog razvitka, a time rješavanje pitanja nezaposlenosti. Da izneseno nisu samo fraze nemoćno traženje alibija za dosadašnje tvrdnje obrazloženje je natprosječnom povećanju funkcionalnih rashoda za ulaganje u znanost i obrazovanje. Zatim kapitalne infrastrukturne objekte u Ministarstvu mora, turizma, prometa i razvitka sa porastom od 23% u odnosu na izvršena sredstva u 2003. godini. U unapređenju i poboljšanje učinkovitosti hrvatskog pravosuđa sa porastom od preko 16% prema izvršenju 2003. godine. U poticanju poduzetništva koji je planiran i veći iznos za 2004. godinu u odnosu na 2003. godinu samo u Ministarstvu gospodarstva, rada, poduzetništva za 660 milijuna kuna i trebao bi iznositi nešto manje od 25 milijardi kuna te preko Hrvatske banke za obnovu i razvitak od 600 milijuna kuna. Oživljavanje hrvatskog gospodarstva osim uređenja prostora usko je povezano sa unapređenjem i poboljšanjem učinkovitosti hrvatskog pravosuđa. To je prepoznato kao jedan od bitnih prioriteta. U pozicija rashoda i izdatka Prijedloga državnog proračuna za 2004. godinu koji se odnosi na Ministarstvo pravosuđa jasno se očitavaju iznesena obilježja planirane politike za 2004. godinu. U svojim nastupnim govorima na početku mandata ministrice pravosuđa jasno su definirani ciljevi i potezi koji se namjeravaju učiniti da bi se izvršila reforma i započeo razvoj na području hrvatskog pravosuđa. Reforma i razvoj hrvatskog pravosuđa kao nužno potrebno ocijenjeno od svih mjerodavnih međunarodnih institucija kao jedno od najznačajnijih ... [[Govornik se ne razumije]] pitanja. Da bi se materijalni status sudaca poboljšao i izjednačio sa ostalim zaposlenima u odnosu na rashode za plaće, doprinos i naknade zaposlenima u pravosuđu planirana sredstva rastu 15% prema masi iz 2003. godine. Rast mase proizlazi iz povećanja osnovice za obračun plaća kao i svim ostalim zaposlenima kod korisnika Državnog proračuna prosječno za 4,3%, ali i dodatno više zbog priznavanja staža sucima te što je još važnije zbog relativno visokog planiranog zapošljavanja mladih, završenih vježbenika na mjesta savjetnika koji bi se uz iskusne suce osposobljavali za dužnost sudaca a i odterečivali ih kod obavljanja manje složenih sudskih predmeta. Kapitalna ulaganja rastu u odnosu na izvršenje 2003. godine za 32% od čega ulaganja u poslovne i građevinske objekte za njihovu izgradnju, adaptaciju i opremanje rastu po stopi od 70%. U projekat sređivanja zemljišnih knjiga i katastra 7% te u projekat tehničke pomoći u vezi sa stečajevima za više od 3 puta. Ulaganja u informatizaciju planirana su na razini onih iz 2003. godine kada su za tu svrhu utrošena relativno velika sredstava dok su ulaganja u obnovu namještaja vozila svedena na trećin utrošenog 2003. godine. Ukupno su za 2004. godinu planirana kapitalna ulaganja od 147 milijuna 400 tisuća kuna. Stvaraju se bolji prostorni uvjeti za rad pravosudnih kaznenih tijela kroz informatizaciju, kadrovsko ekipiranje znači ulaganjem u ljudske potencijale, kapitalnim ulaganjem u hrvatsko pravosuđe planira se učiniti bitniji iskorak u reformi i razvitku hrvatskog pravosuđa. Može se izraziti zadovoljstvo što je u određivanju visine rashoda za ovogodišnji Državni proračun pošlo od naznačenih prioriteta. Uvijek smo isticali da je najvažnije odrediti prioritete a programi razvoja moraju se prilagoditi kritrijima proračunskih izdržljivosti posebice u uvjetima visokog javnog duga i fiksalnog deficita. Slijedom iznijetog u ime Demokratskog centra glasovat ću za prihvačanje Prijedloga državnog proračuna za 2004. godinu. Pošto sam ja zastupnik sa pete izborne jedinice, a prebivam u gradu Iloku imamo jedno tri problema s kojim se gradska Vlada danas sukobila. Bivša Vlada je obećala da će u gradu Iloku otvoriti općinski sud. Do danas on nije otvoren iako je gospođa bivša ministrica pravosuđa bila u posjeti gradu Iloku, pregledala zgradu suda koju trebalo otkupiti po cijeni od 2 milijuna kuna. Taj program se nije realizirao, pa umaljavam Vladu Republike Hrvatske da ako postoji ikakva mogućnost da osigura u ovoj godini određena sredstva za kupovinu zgrade, gdje bi se otvorio općinski sud u Iloku. Poznato je, da grad Ilok nema općinskog suda od 60-tih godina kada ga je Jugoslavija ukinula. Mislim, dokle će čekati grad da se ova institucija otvori?
Hvala lijepa kolega, vrijeme davno isteklo. Replika gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite poštovana kolegice.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče. Na internetu je, ako niste još do sada vidjeli, sutra će vam biti u novinama, što o tom proračunu misli opća sjednica Vrhovnog suda o proračunu za pravosuđe. Pa izvolite pročitati. A što se tiče kapitalnih ulaganja, nikada u povijesti nije za jednu godinu, odnosno dvije godine uloženo sredstava u kapitalna ulaganja, a naravno da nije moglo biti izvršeno sve. i točno, slažem se, da Ilok veliki problem. Međutim, nema u ovom proračunu ni jednog novog kapitalnog projekta. Samo se nastavljaju oni projekti koje smo mi započeli. A mnoge već i prije dovršili.
Hvala lijepa. Nastavljamo s raspravom. Na redu je poštovani kolega Slaven Letica.
Osigurajte mir. Nećete vjerovati, ali mislim da bi trebalo dvaput godišnje organizirati noćne sjednice. Zvao me sada, sada me zvao jedan stalni gledatelj noćne more, naime, do po prvi put smo dobili mlade ljude koji gledaju ovu sjednicu i prepoznao u jednom zastupniku, mislio da je Jajan čuveni iz, a to nije mislila na predsjednika Sabora. Znači, ja imam obvezu i zbog toga ću se ovdje baviti ipak nešto ozbiljnijim stvarima. Naime, pridružio bih se jednoj malom apelu gospodina Linića u odnosu na željeznice. Ja sam veliki ljubitelj željeznica, cijela moja obitelj, i ja se osjećam tužno, pogotovo sam rastužen kad gledam to hoću reći, kad ovih vukova nema. Zato što koalicija sa HSP-om bi bila praktički toliko jeftina da smo mogli skratiti i željeznice, onaj plan još nešto. Naime, ja sam njih uvjerio da našim biračima ništa ne obećavamo. Jer ja sam pisao katekizam i proračunska cijena mog programa je bila nikakva, niti smo umirovljenicima ništa obećali, niti manjinama, ni ne znam čemu god. Znači, ali sad stvar po strani. Znači, moj apel je sada ozbiljne naravi. Gospodine ministre financija on je dvojak. Kad smo mi donosili prvi Ustav, mi smo ga nazvali Božićnim ustavom, ja bih htio da ovo bude korizmeni proračun i da vi se založite za korizmeno proračunsko ponašanje. To znači, da svaki državni službenik u ovoj godini bude svjestan da treba štedjeti, da se na malim stvarima može puno uštedjeti, na mobitelima, na benzinu, na svakim malim sitnicama. Da na neki način u doba korizme i mi koji smo bili 5, 6 dana u savezu komunista i ovi ovdje u HDZ-u koji su bili 20-tak godina i ovi ovdje 30 godina, dakle ima takvih, ne kažem. Da pokušavamo, da pokušavamo razmišljati o tome da ovaj proračun posvetimo jednom velikom čovjeku, a s tim je povezana i moja druga ideja. i to je jedan dio mog malog obećanja jednom čovjeku, da se u proračun, ja bih volio da ja ne moram pisati taj amandman, nego da to napiše netko u ime HDZ-a ili možemo gospodin Jarnjak i ja da se izgradi put koji ide od Sošica do Sv. Gere prolazi kod Jazovke, to je put koji malo košta i da ga nazovemo "Puteljkom" ili "Putom blaženog Franje Kuharića". Dakle, time ćemo povezati puno ideja, i mislim da ćemo napraviti dobru stvar. Što se tiče same teorijske podloge na kojoj je građen proračun. Pošto me je Vlada i vrlo sam joj zahvalan oslobodila obveze da se dalje bavim i autocestama i …, jer su to preuzeli USKOK i druge institucije pravne države, sad ću imat puno slobodnog vremena i do dogodine do rasprave ćemo napisati, ja ću zamoliti gospodina Šukera i ja jednu malu proračunsku početnicu za saborske zastupnike. Naime, ovdje se rasprava vodi tako da ona djeluje zbunjujuće. Naime, sasvim logično da je na vlasti lijeva opozicija ona bi mogla kazati da je ovaj proračun razvojni i socijalni. Jer ona vjeruje u poduzetničku snagu države, u državu kao redistributivni jedan mehanizam i to je za nju prilično logično i ona je bavila se državnim poduzetništvom. Međutim, ako je na vlasti Vlada desnog centra, onda ovo nije nažalost, nije razvojni proračun, jer razvojni proračun je jedna mjerstvena ili matematička kategorija. Samo ako su porezi manji i ako se smanjuje proračun, to je dobro. i zbog toga bi preporučio, a nema već je kasna ura, da se ne branite da ste nešto smanjili, jer čim oni kažu s desne strane smanjili ste ovo, ovo, vi kažete nismo smanjili. Dapače, vi se odmah pohvalite, mi smo smanjili, jer smanjenje proračunskih izdataka znači smanjenje poreza, to znači otvaranje više prostora za poduzetničku i privatnu incijativu tako bi to trebalo izgledati, tako bi trebalo to gledati. Što se tiče kršenja tog proračuna. On je nažalost neka vrsta djelomično manjim dijelom koalicijskim obvezama nametnutog rasta proračunskih obveza. i drugo, dužničkih obveza koje su stvarale sve ranije vlasti. Prema tome, ja se ne bih tu svađao više i ne bi bilo dobro da se oko toga svađamo. I zadnja stvar što se tiče budućnosti rasprava o proračunima, o tome sam nešto ranije govorio. Zgodno je i obredno je i korisno je da saborski zastupnici imaju mogućnost da pokažu svojem biračkom tijelu da se zalažu za njega, i dobro je da oni predlažu amandmane, sve razumne Vlade to dopuštaju, oni kažu, ja hoću vodovod, ja hoću školu, a pametna Vlada odbije te amandmane. To je tako svugdje u svijetu i tako će vjerojatno biti i tu, ali tu i tamo da se pokaže i uvažavanje, negdje ćete nešto u tom pogledu. Ali ono što je nedopustivo da sljedeće godine predlagači državnog proračuna budu u tako superiornoj poziciji u odnosu na odgovornost ogromnu koju mi imamo prema našim biračima i prema poreznim platišima, jer mi smo ti koji odobravamo proračun. i u tom smislu se ova situacija nikako ne može više ponoviti, ovaj Sabor mora imati ne samo Odbor za državni proračun, on mora imati i posebni fond koji bi omogućio svakom zastupniku koji nije nužno ni makroekonomski ni financijski stručnjak da dođe, da dobije savjet da ovaj Sabor ne koristi stručne i savjetodavne usluge koje koristi Vlada, nego da imamo autonomnu instituciju ili ekspertni tim koji će nama prosuditi. Jer ako mi koristimo iste, onaj koji sugerira Vladi će i sugerirati nama, da se tu stvori korisna. I zadnja stvar koju hoću kazati oko skrivenih rezervi. Već sam kazao da je šteta da će biti manje novaca za željeznice. Međutim, postoji nekoliko mogućnosti unapređenja financijskog menadžmenta u ovoj zemlji. Prva je vezana uz kraticu koja možda ljudima koji nisu ekonomisti ništa ne znači a koja znači PPP a to je "public private partnership" na području željeznica, na području elektroprivrede, na području drugih velikih sustava, na području ... [[Ne razumije se.]] imovine. Postoji ogromna imovina koja se može zgodno povezati sa različitim privatnim inicijativama i kapitalima i dobiti ono što čini osnovicu modernog razvoja. I postoje još dvije mogućnosti. Jedan je mrtvi fond, to je kapital fond naše države. Tamo koliko znam ima oko stotinjak milijuna dolara ili koliko. Menanđment fonda je jedan i nevoljan. Stvara se braniteljski fond. Nemojmo dopustiti da se ti fondovi pretvore u klijentelističke fondove jer su tu ogromni potencijalni. Braniteljski fond će imati ja mislim portfelj 400-500 milijuna eura i to kvalitetnih dionica u velikim tvrtkama. Prema tome, na tom području treba puno ozbiljnije raditi kažem imat ću puno vremena, ne mogu uzimati honorare i bit će mi čast da pomognem koliko budem mogao.
Hvala lijepa, kolegica Letica. Jeste da je kasni sat ali uz dužno uvažavanje vam moram izreći opomenu na temelju članka 214. stavak 1. podstavak 5. zbog omalovažavanja zastupnika jer zastupnicima ne možete pisati početnice, možete pisati svima samo zastupnicima ne. A sada ispravci netočnog navoda. Gospođa Babić-Petričević prva.
Gospodine dopredsjedniče, ispravljam netočan navod kolege Slavena Letice kad je rekao i svi vi gospodine Letica koji ste bili pet, šest dana u Savezu komunista i ovi u HDZ-u koji su bili valjda rekli ste ne znam koliko godina. Prema tome, molim to nije točno. Ima ovdje ljudi koji nisu nikada bili u Savezu komunista niti jednu sekundu. Drugo, uz život i rad i zasluge kardinal Kuharić još nije blaženi. Njega Sveti Otac Papa treba proglasiti blaženim makar je on to zaslužio svojim radom, poštovanjem on je kao što je bio predsjednik Tuđman povijesni predsjednik Hrvatske države tako je kardinal Kuharić za hrvatski narod bio povijesni. I ovo drugo što ste rekli "ovo mogu reći ovdje kad nisu ovi vukovi ovdje". Ma to su naši dragi kolege.
Kolega Turić, ispravak netočnog navoda.
Ja bih želio ispraviti netočnu tvrdnju kad je uvaženi gospodin zastupnik rekao obrativši se lijevoj strani da oni silno vode brigu o državi a eto mi nekako s ove strane ovako. Ja bi pripomenuo da lijeva strana je uvijek radila, tumačila i meni zagovarala i govorila da će država odumrijeti pa ne znam od kuda sada mi nismo ti koji se brinemo o državi. Evo toliko.
Hvala lijepa. Nastavljamo s raspravom. Na redu je poštovani kolega Mato Gavran. Izvolite, kolega!
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodo ministri, kolegice i kolege! Evo, nakon ovog nadahnutog govora gospodina Letice mislim da će mi biti lakše govoriti, bar smo se malo izbudili ili razbudili. Kako je o državnom proračunu u ovih 16 i pol sati puno toga rečeno pokušat ću u najkraćem mogućem iznijeti svoje viđenje ovogodišnjeg proračuna naravno gledajući s pozicije Slavonije odnosno Brodsko-posavske županije iz koje i sam dolazim svjesno preskačući da tako kažem generalni osvrt na proračun u kojem bi kao i ostale kolegice i kolege štošta imao reći. S pozicije lokalne odnosno područne i regionalne samouprave pri ovakvoj koncepciji proračuna logično su stalni napori da se za potrebe minimalnog razvoja lokalnih sredina osiguraju nužna potrebna sredstva. Stoga su i proturječnosti u raspravama koje su danas se mogle čuti i logične rekao bih i sasvim normalne. Vjerujem da je strateško opredjeljenje svih zastupnika bar onih koji dolaze iz Slavonije zaustaviti negativne razvojne trendove i priključiti se razvijenim djelovima Republike Hrvatske, naravno koristeći pri tome vlastitu pamet, znanje, tradicionalnu radišnost i naravno uobičajene komparativne prednosti. Bez obzira na učinjeno u proteklom vremenskom periodu i vidne otklone na bolje nažalost u Slavoniji još uvijek je prisutno uvjerenje da mrak počinje u Sesvetama a kako se hodi istočnije u gospodarskom smislu, usuđujem se reći, sve je mračnije. Razlozi takvog stanja držim da su svima poznati i da ih ovom prilikom naročito u ove posne sate ne treba posebno niti pominjati. Stoga u ime mnogih svojih sugrađana koji su tijekom Domovinskog rata podnijeli ogroman teret naravno i u svoje osobno ime iskazujem i nezadovoljstvo i razočaranost prijedlogom ovogodišnjeg proračuna jer držim da je i ovaj puta Slavonija zaboravljena naročito Brodsko-posavska županija, da su tradicionalno inertni Slavonci ponovo na neki način prevareni, da se kao i do sada moraju naoružati strpljenjem, upornošću i vjerom u sebe inatom rekao bih a čekati a možda i dočekati bolje dane. Da li će to biti za godinu dana ili više ostaje da se vidi i naravno da se nada. Rijetki su primjeri velike brige iskazanog zadovoljstva kao što je to slučaj kolegice Bajt koji naravno u potpunosti podržavam i podupirem u izrečenim potrebama naših sugrađana iz Požeško-slavonske županije. Ali nažalost, situacija u drugim djelovima Slavonije nije takova a naročito nije takova na području Brodsko-posavske županije. O tome su vrlo emotivno kako smo i čuli govorila naročito kolegica Ljubica Lalić ali i kolega Zdravko Sočković. Čime potkrijepljujem ovu tvrdnju? Pa prije svega slijedećim činjenicama svjestan toga da se malo naslonim da tako kažem na gospodina Leticu da neću biti racionalan jer sve ovo što ću predložiti naša pametna Vlada će odbiti. Ali evo ja ću i pod tu cijenu zbog građana Brodsko-posavske županije iznijeti nekoliko bitnih činjenica. Prvo, najveći resurs plodnu slavonsku zemlju nažalost i dalje ne možemo obrađivati onim intenzitetom kojim bi inače mogli. Unatoč činjenici da su programi raspolaganja poljoprivrednim zemljištem davno gotovi zemlja nije u rukama onih koji bi iz nje mogli izvući maksimum što zbog neriješenih vlasničkih odnosa, što zbog neusklađenosti stanja katastra i samog terena. Unatoč činjenici da su jedinice lokalne samouprave ali i područne odnosno regionalne samouprave svojim doista skromnim proračunima osigurali sredstva i načelno dogovorili sa državnom geodetskom upravom realizaciju ovoga projekta u proračunu su planirana sredstva u iznosu od samo 500 tisuća kuna što naravno nije dostatno niti za pokretanje projekta a gdje ozbiljniji posao. Vjerujem, poštovane kolegice i kolege, da će se stoga uvažiti i amandman koji smo podnijeli i koji će omogućiti da pokretanjem Hrvatske bar malo pokrenemo i Slavoniju. Nadalje, Slavonija je iznimno bogata vodama no u jednom slučaju je nažalost ima previša a u drugom premalo. Naime, niz puta do sada čuli smo od mnogih dužnosnika uključivo i predsjednika Vlade da je projekt navodnjavanja u razini gradnje autoceste no, kako se zove namjene u proračunu planiralo osigurati ili kako je planirano samo 4 milijuna kuna upitan je ne samo projekt navodnjavanja već i cestogradnje. Kako se suše u Republici Hrvatskoj javljaju u prosjeku svake treće do pete godine i da bi se u takvim ekstremnim klimatskim uvjetima moglo navodnjavati potrebno je kvalitetno riješiti pitanje vodoodvodnje koji će svakakako biti u funkciji i navodnjavanje. Kako je sustav kanalske mreže gotovo potupno devastiran ili tijekom ovog proteklog perioda zapušten primarno je potrebno isti dovesti u funkciju. Naravno da za gotovo 6 tisuća i 800 km vodotoka, nasipa, obalo utvrda i zidova o kojem skrbe Hrvatske vode 86 milijuna kuna nije dostatno. I da samo znatno većim sredstvima ovo stanje možemo popraviti. Naravno i motivirati vlasnike zemljišta, mi koji živimo u Slavoniji znamo kakvo je stanje kanalske mreže od osnovne do detaljnje. Dakle, motivirati vlasnike da i sami bar iskrče velika debla koja se nalaze u samim vodotocima. Pa bar na takav način svojim skromnim doprinosom pripomogu da se i protočnost tih vodotoka bar malo poveća. Naravno da veliki problem u Slavoniji predstavlja i problem pitke vode. Mada je u pojedinim područjima ima u izobilju i to vrlo kvalitetne. No, i ovaj puta izostala su sredstva za izgradnju istočnog regionalnog vodovoda koji bi ne samo trebao otkloniti žeđ i to na području i Vukovarsko-srijemske i Brodsko-posavske i Osječko-baranjske i Požeško-slavonske županije već i omogućiti ono što je nama svima iznimno bitno to je gospodarski razvoj. Zašto i zbog čega je takvo stanje meni a i nama s područja Brodsko-posavske županije nije jasno, a ne znam vjerojatno ćemo dobiti odgovor i od Vlade. Ako kojim slučajom Slavoniju zaobiđu suše ili poplave obično je zadesi tuča. Samo u periodu od 97. do 2001. godine ja mislim da je o tome govorio i kolega Sočković, nije na odmet da još jednom ponovim. Štete od tuče na področju Brodsko-posavske županije iznosile su preko 172 milijuna kuna ili u prosjeku 34,4 milijuna kuna godišnje. A ukupni troškovi cjelokupne obrane od tuče na području cijele Republike Hrvatske iznose svega 22 miljuna kuna. Naravno svi naši apeli i bivšoj Vladi i sada nisu dali željeni rezultat. Očito ovi argumenti nisu dostatni. Nažalost u ovogodišnjem proračunu planiran je iznos od svega 500 tisuća kuna. Držim da je komentar suvišan a nama u Slavoniji, naročito nama u Brodsko-posavskoj županiji, uvažavajući ovu silinu šteta ostaje da se molimo Bogu jer slavonski seljak novac za osiguranje usjeva i nasada ali i imovine naprosto nema. Tijekom proteklih godina svjetlo na kraju tunela bila su sredstva Ministarstva obrta, malog i srednjeg poduzetništva koja su zajedno sa sredstvima Brodsko-posavske županije i poslovnih banaka omogućila gotovo 600 novih radnih mjesta kroz plasman cca. 260 milijuna kuna. Za Brodsko-posavsku županiju na kojoj je preko 18 tisuća nezaposlenik doista puno. Napore da nastavimo u tom trendu, naročito zaposšljavanje mladih i žena uskračuje ovaj proračun koji za sve ove namjene, za cijelu Republiku Hrvatsku planira svega 4,5 milijuna kuna. Komentar suvišan, andam se da tako neće proći i amandman koji smo dali. Brodsko-posavskoj županiji ukupan prihod po stanovniku prema podacima iz 2001. godine iznosio je 717 kuna što u odnosu na prosjek Republike Hrvatske od 2054 kune inosti 34,9%. Uvjeljivo smo na 8 mjestu što je najbolji pokazatelj stanja Brodsko-posavske privrede. Bijeg od nadvlastitim snagama nije moguć, nužna je dakle, pomoć države a čuli smo da evo, u proračunu za ovu godinu planirano je za tekuće potpore svega 4,5 milijuna kuna, nedostatno. Nažalost evo, vidim da vrijeme već uveliko mi ističe, ne dozvoljava da nastojim nabrojati sve, stoga mi dozvolite da istaknem samo nekoliko stvari. Naravno pored potreba sređivanja katastri i zemljišnjih knjiga [[Upadica: Ali vrijeme je isteklo.]] Imam dvije rečenice još. Pitanje je Županijski sud u Slavonskom brodu, Županijski sud u Slavonskom brodu [[Upadica: Dobro, dvije rečenice.]] bolnica u Gradišci, evo, ja ću završiti.
Hvala lijepa. Na redu je poštovani.
Ja sam čekao 16,5 sati ali dobro, vrijeme ide.
Na redu je u ime predlagatelja ministar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Drago mi je čuti da zastupnici iz V. izborne jedinice ovako se zalažu za oživaljavanje, kako gospodarstva ja bih rekao i života u V. izbornoj jedinici jer stvarno naši podaci su katastrofalni, ekonomski. Rekao sam već, vi ste iznjeli podatke za Brodsko-posavsku županiju, u Vukovarsko-srijemskoj nažalost ti podaci su još i gori. Naš broj neuposlenih je negdje cca. 23 tisuće. I ukupan prihod po stanovniku nam je manji nego u Brodsko-posavskoj županiji. I normalno svi koji smo bilo u Saboru, bilo u Vladi moramo se zalagati za ravnomjeran razvoj Republike Hrvatske a samim time moramo se zalagati i za razvoj tih područja koji znatno zaostaju za prosjekom. I, rekao sam već i u dosadašnjim istupima da isto tako moramo biti svjesni i trenutno trenutka vremena, prostora i svega onoga o čemu je govorio gospodin Šuker. Vjerojatno bi naše mogućnosti za razvoj pogotovo ovih rekao bih zaostalijih krajeva bilo znatno veće da nema opterećenja kojeg ima. I stoga ja ću vam ipak replicirati i kazati što u proračunu ima a što nema.
Oprostite ne možete replicirati zastupniku.
Ispričavam se, ispričavam se samo ću kazati što u programu ima a što nema. Na pozicijama Ministarstva, poljoprivrede i šumarstva postoji 15 milijuna kuna za uređenje zemljišta jer znam koliki su,kolike su potrebe i koliki su troškovi sređivanja zemljišta ne sređivanja zemljišno knjižnih odjela i usklađivanja sa terenom. Isto tako vezano za navodnjavanje na pozicijama Ministarstva poljoprivrede ima dvije stavke, jedan je od 4 miljune kuna i druga je u glavi uprave za vode, 19 milijuna kuna. Mi znamo da za projekte navodnjavanja to nije značajan iznos ali isto tako držimo da su ovo inicijalna sredstva sa kojima ćemo početi osmišljavati programe, sa kojima ćemo moći odraditi početni dio i pripremiti se za, rekao bih snažnije investicije u sljedećoj godini. Pitanje plitke vode je jedno od ključnih pitanja za kompletan prostor istočne Slavonije i svojevremeno je krenuto u rješavanje kroz regionalni vodovod istočna Slavonija. Ali nažalost ja moram konstatirati da u proteklom mandatu ni ovakva sredstva nisu bila kakva su sada na ovoj stavci. I apsurdno je da područje koje leži na velikim zalihama dobre i kvalitetne pitke vode trenutno je u vodoopskrbi jedno od najugroženijih. I stoga ovo treba smatrati kao nastavak projekta regionalnog vodovoda istočna Slavonija koji u proteklom periodu nije funkcionirao. Hvala lijepa.
Hvala vama gospodine ministre. Ispravak netočnog navoda kolega Gavran. Izvolite.
Niz puta smo čuli od najodgovornijih uključivo i premijera da je strateško opredjeljenje navodnjavanje. Nedopustivo je da se 4 milijuna smatra samo inicijalna sredstva, a to je tako strateški projekt kao što je i izgradnja autocesta. Mislim da komentar ne treba.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom. Na redu je kolega Antun Kapraljević. Nema ga. Gubi pravo govora. Na redu je poštovana kolegica Ljubica Brdarić. Izvolite kolegice.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, članovi Vlade, kolegice i kolege, dobro jutro. Ja ću nastojati po preporuci predsjednika Sabora gospodina Šeksa biti što kraća jer je u ovoj dugočasnoj raspravi gotovo sve već rečeno. Nitko zdravog razuma u ovoj dvorani ne osporava pravo Vladi da sačini prijedlog proračuna onako kako to želi u skladu sa programom s kojim je osvojila izbore i sa svojom vizijom razvoja. To je u redu, kao što je jednako tako i u redu disciplinirano izražavanje oduševljenja zastupnika iz redova koalicije koja je na vlasti. Ali dozvolit ćete u tom slučaju da je jednako tako u redu i prirodno da mi zastupnici iz oporbe koji imamo posve drugačije programe i vizija razvoja ne budemo jednako tako oduševljeni osim ako se i od nas ne očekuje da provodimo program HDZ-a kao ravnatelji nekih zdravstvenih ustanova. Vjerujući da tomu nije tako ja izražavam kao i sve moje kolege i kao i predsjednik Račan u ime kluba mišljenje da ovaj proračun u svojoj suštini nije razvojni i da je to razlog zbog kojega ga nećemo podržati. Isto tako, moram se osvrnuti i na neka izlaganja kolega zastupnika iz Slavonije. Živa istina jest da smo mi podnijeli teret rata krvav i težak i izdržali smo. Jednako tako su nas poharali i pretvorbeni junaci. Od toga se još uvijek oporavljamo. Ali izdržat ćemo i to. Došlo je vrijeme kada smo mada usporeni i mirni, inertni kako je rekao kolega Gavran zaključili ukoliko ne budemo tražili da nećemo niti dobiti jer dijete koje ne plaće nitko neće uzeti na ruke. Pa je tako sasvim normalno i u redu da bismo mi htjeli i ceste, i pruge, i koridor 5C i sustav navodnjavanja, i sustav obrane od tuče i dobru voduopskrbu pitkom vodom. Naši ljudi to zaslužuju. Mislim da ne bi bilo normalno niti prirodno kada mi to ne bismo tražili. Koliko će se našim zahtjevima izaći u susret to je sasvim drugo pitanje. O tome na žalost ne odlučujemo mi. Moram reći kao i kolega Gavran da smo zaista očekivali s obzirom na sva data obečanja da će se povesti računa i o ovom dijelu naše zemlje jer i Slavonija dakako i na sreću jest Hrvatska. Međutim, po svemu sudeći one euforične priče o pokretanju Hrvatske mogle bi ako budemo imali sreće završiti kao tapkanje u mjestu, a ne kao korak unatrag. Hvala.
Hvala vama. Na redu je poštovani kolega Marin Jurjević kao posljednji govornik ove dugosatne rasprave.
Pa evo, nema problema. Ima vremena. Govorit ću zbilja kratko, pa mogu svi učestvovati. Poštovani gospodine predsjedavajući, gospodine potpredsjedniče Vlade, gospodine ministre, kolegice i kolege. Evo, cijeli dan smo tu od jučer ujutro i ja ne bih i noć, ne bih ponavljao ono što sam govorio i neću pitati sada više ni o bolnici itd. Ali samo jednu stvar ću pitati. To će biti sve. Cijeli dan, jučer, evo noć teće i što se desilo u ovih 15, 16 sati. Po meni jedna krupna stvar i ja bih molio gospodina ministra Šukera da ukoliko može odgovori. Riječ je o Željeznicama. Ja sam gledao jučer u 19 i 30 glavni Dnevnik na Hrvatskoj televiziji na kojem Dnevniku je gospodin ministar Kalmeta rekao da će u 6. mjesecu u lipnju između Splita i Zagreba putovati nagibni vlakovi jer nije istina da pruga lička neće biti spremna, uređena itd. To je rečeno u 19 i 30 sati. Ako sam dobro razumio vas kada ste odgovarali mom kolegi Slavku Liniću vi ste rekli nešto sasvim suprotno - da se to neće desiti. Tako sam vas razumio. Zato vas i pitam, tj. po vama taj program se neće moći po vama realizirati. Pa ja pitam gospodina ministra pa će on sada imati priliku da odgovori. Dakle, po meni dva ministra su po meni, ja sam to tako razumio dali različite odgovore na pitanje koje me veoma zanima, mislim svih nas u Splitu i u Zagrebu, pa i u Hrvatskoj. Dakle, pitanje glasi: hoće li u 6. mjesecu nagibni vlakovi između Splita i Zagreba voziti ličkom prugom kao što se i očekivalo, dakle 4 sata i 45 minuta ili će oni stajati negdje u Zagrebu na nekoj remizi ili u Splitu u nekom hangaru? Evo, to je moje pitanje za kraj ove duge rasprave.
Hvala lijepa, kolega Jurjević. Molim sada završni osvrt ministra Šukera. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. No, prije nego što kažem nekoliko riječi na kraju ove duge rasprave, ako je resorni ministar rekao da će to biti tako onda će to biti tako. Ne, ja i Slavko nismo ništa tu drukčije govorili. Ali kažem, ako je resorni ministar rekao onda je to tako. No, kolegice i kolege, pardon, dame i gospodo zastupnici, mislim da ne treba na kraju nakon ovako duge rasprave držati duge govore. Mislim da smo si danas svi puno toga rekli. Ja vam se svima zahvaljujem na jednoj vrlo tolerantnoj raspravi i Vlada će razmotriti vaše prijedloge, amandmane, pa sljedeći tjedan ćemo nastaviti. Još jedanput hvala svima na stvarno jednoj kvalitetnoj i tolerantnoj raspravi.
Hvala lijepo ministre. Dame i gospodo, raspravu ćemo nastaviti o proračunu idući tjedan. Do utorka 2. ožujka do 14 sati je vrijeme za predaju amandmana. Gospođe i gospodo zastunici, nastavljamo sa sjednicom. Idemo na izjašnjavanje Vlade o predloženim amandmanima na prijedlog državnog proračuna za 2004. godinu. Imamo tablicu svi pred sobom, imaju je i članovi Vlade. Prvi je amandman gospođe zastupnice, zastupnice Dragice Zgrebec i Milanke Opačić. Molim predstavnika Vlade. Ministar financija gospodin Šuker izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastunici, amandman broj 1. zastupnice gospođe Dragice Zgrebeb, gospođe Milanke Opačić Vlada ne prihvaća. Iz razloga što intelekt, ove predložene, smanjenja se ne mogu smanjiti zato što na poziciji 3237 intelektualne usluge manje za 219 milijuna kuna. To su prije svega intelektualne usluge u Ministarstvu znanosti za određene projekte koji su krenuli, kojih do sada nije bilo, isto tako i CARD programi. A ostale usluge manje i ostali nespomenuti rashodi u najvećem dijelu se odnose na ovrhe. Na ovrhe, sudske ovrhe.
Hvala lijepa. Gospođa Zgrebec, izvolite. Hvala lijepa. Gospođa Zgrebec, izvolite.
Mi smo predložile smanjenje određenih troškova koji se odnose na službena putovanja i intelektualne i ostale usluge, ostale specificirane usluge, reprezentaciju, s obzirom da one rastu iznad prosjećno u odnosu na ukupno povećanje troškova od 7%. Naime, gospođa Kosor je nakon moje rasprave rekla da će preispitati se ovi troškovi. Oni su se preispitali na način tako da su službena putovanja povećana za 12,5 milijuna, ostale usluge za 3,6 i reprezentacija za 125 tisuća a intelektualne usluge za 21,7 milijuna. Dakle, mogu konstatirati da je u odnosu na proječno povećanje samo ove 4, 5 stavaka povećane su za 450 milijuna kuna iznad tog 7%-tnog povećanja troškova. Ja ću samo reći na primjeru koji sam rekla i u raspravi, reprezentacija samo za jednu obljetnicu planira se u visini od 240 tisuća kuna. I to govori o štednji u ovom proračunu i molim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Drugi amandman Kluba zastupnika HSP-a?
Ovaj amandman je u cijelosti Valda predložila da se riješi amandmanom Vlade u Zakonu o izvršenju proračuna.
Predstavnik HSP-a, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre. Oprostite samo da dođem do zraka. Ovo je amandman koji smo predložili, iznimno je bitan radi razrješenja odnosa Republike Hrvatske sa Republikom Italijom. Riječ je o obvezama koje Republika Hrvatska ima, koje je preuzela kao međunarodno pravna sljednica bivše državne tvorevine Jugoslavije. U članku 2. tzv. Rimskog ugovora iz 83. stoji da Hrvatska i Slovenija moraju isplatiti ukupno 110 milijuna USA dolara. Slovenija je svoj dio platila, ... [[Govornik se ne razumije.]] odnose sa Itallijom dok Hrvatska to nije učinila, mada joj je to bila obveza učiniti od 90. u 13 jednakih godišnjih rata. Kako bi se stvar ubrzala naš Klub je predložio amandmn na proračun da se tih preostlih 35 milijuna dolara, odnosno 217 milijuna kuna isplati iz ovogodišnjeg proračuna. Mi smo dali amandman gospodine ministre i na Zakon o izvršenju državnog proračuna i mi želimo da se taj problem riješi. Ako je moguće ili iz proračunske rezerve kao što je predložila Vlada ili na bilo koji drugi način. Zato, bih volio da se dogovorimo može li to biti realizirano ove godine, ako se to može realizirati doista iz proračunske rezerve odmah ćemo povući ovaj amandman. Hvala.
Ministar Šuker.
To je Vlada predložila amandmanom, svojim amadnmanom u Zakonu o izvršenju proračuna. Tako da se riješi. I mislim da je takav dogovor i postignut sa Klubom da je to u ovom trenutku najjednostavniji način da se riješi jer mnoge stvari su još pravno nedorečene. I mislim da najprije treba to riješiti a onda se rješava ovaj financijski problem, a za neke stvari osiguravat sredstva unaprijed je praktički umrtljivanje toga dijela sredstava a ovako je najjednostavnije ako se tijekom godine to riješi da se počne isplaćivati iz tekuće pričuve.
Kolega Tadić, jeste li suglasni sa time? Izvolite.
Dakle, vi ste, gospodine vi ste rekli da trebamo riješiti neka pravna pitanja. Međutim, mi smo jučer razgovarali sa predsjednikom Vlade vezano za ovaj naš amandman u kome smo se vrlo jasno dogovorili da je Vlada spremna isplatiti tu svotu novaca u ratama kako Sporazum osimski, rimski to i predviđaju. Nismo govorili o nekim pravnim, nekim pretpostavkama nego jednostavno o obavezi Vlade da će tijekom godine uplatiti prvu, prvu ratu ovog duga koji imamo prema ... [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, vi sada govorite o nekim pravnim pretpostavkama.
A sklapanje ugovora je isto pravni posao ako se ne varam. I određivanje dinamike ... [[Govornik se ne razumije.]]
Ne, nema, nema tu govora o ugovoru, dakle, radi se o tome da smo mi jučer se dogovorili decidirano, jasno da će Vlada preuzeti obavezu i da će tijekom godine proračunske rezerve da će uplatiti prvu ratu duga prema Esulima. To nas interesira, jer to u amandmanu Vlade u izvršenju proračuna preuzeto.
Da, da.
U redu. Onda povlaćim ovaj amadnman.
Zahvaljujem. Treći amandman zastupnika antuna Kapraljevića.
Treći amandman Vlada ne prihvaća iz razloga što nije donesen pravilnik. I s obzirom da nije donesen pravilnik nisu se mogla odrediti sredstva. I zastupniku je kada smo razgovarali predloženo da kada se donese pravilnik i sve da će se poslovanje, zapravo troškovi, potrebni materijalni troškovi isplatiti iz tekuće pričuve.
Zastupnik Kapraljević.
Ne znam, ne znam na koji način i iz kojih podataka ste došli da pravilnik nije donesen. Pravilnik je objavljen u "Narodnim novinama" i pravilnik stupa na snagu u ponedjeljak. Ali zahvaljujem u svakom slučaju na ovakvom tumačenju jer to znači da Vlada ne želi poštivati zakon. Jer u Zakonu decidirano piše: "Za provedbu ovoga Zakona sredstva će osigurati u državnom proračunu.". A što se tiče samog Sabora, u svakom slučaju Sabor ne može biti mentor, ona priča da će Sabora nama biti mentor u poslovanju Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Sabor to ne može biti jer mi u Saboru nismo regulirani kao radno tijelo a pogotovo što Povjerenstvo treba kontrolirati i saborske dužnosnike, onda ne vidim kako bi mi mogli biti neovisni ako trebali ovo kontrolirati ako nam Sabor bude mentor. To znači da nikako ne bi imali neovisnosti. I želim reći ako ovo, ovaj amandman ne usvojimo da šaljemo jako lošu sliku u javnost. U javnosti znamo da 10% ljudi vjeruje ovom Povjerenstvu da će početi sa radom a 90% ne vjeruje. Na ovaj način im pokazujemo baš takvu sliku. I ja tražim u svakom slučaju glasovanje o amandmanu, a zastupnicima predlažem ili da izglesaju amandman ili da nas raspuste.
Ministar Šuker.
Zakonom je predviđeno da stručne službe Sabora obavljaju administrativne poslove, ali gledajte. Ako se Vlada obaveže da će troškove isplatiti iz tekuće pričuve onda ne razumijem kako možemo poslati lošu poruku dan ismo osgiurali srestva. Dakle ne usvaja se amandman zbog toga i toga. A sredstva će se isplatiti kad nastanu u trenutku kada nastanu iz tekuće pričuve proračuna.
Tražim u svakom sluačju nisam zadovoljan ovim, jer u Zakonu ne piše ovo što ste rekli. U Zakonu piše za provedbu ovoga Zakona sredstva će se osigurati u državnom proračunu.
Šta je pričuva nego državni proračun.
Dajem na glasovanje ovaj amandman. Koji Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 4. amandan zastupnice Milanke Opačić.
Vlada ne prihvaća amandman zato što su sredstva potrebna za redvono održavanj zrakoplova.
Gospdoine Šuker treba biti pošten i reći da ovo nije mom amandman ovo je amandman koji sam ja preuzela od gospođe Kosor koja se uporno tri godine borila u ovom SAboru za smanjenje sredstava za direkciju za korištenje službenim zrakoplovom. Ja sam imala to više opravdanje da još jedan puta podnesem ovaj amandman, zbog toga što je u odnosu na prošlogišnji proračun su sredstva za ovu direkciju povećana ni manje ni više nego 3 miliona kuna. Ja sam mislila da je ovo dakle dobra prilika da vi prihvatite jedan amandman dakle za koji sevaša kolegica gotovo 3 godine zalagala. Međutim žao mi je što je dosljednost prestala dolaskom na vlast. Hvala lijepa ine treba glasovanje.
Dajem na glasovanje ovaj amandman koji Vlad ane prihavća. Tko je za? Povukli ste. Hvala lijepa. Amandman 5. gospođe zastupnice Gordane Sobol.
Vlada ne prihvaća zato što smatramo da su predviđena sredstva dovoljna.
Zastupnica Sobol izvolite.
Pa meni je žao što Vlada ne prihvaća ovaj moj amandman, predviđena sredstva su u stvari stvarno miminalna koja bi trebalo povećati u Uredu za ravnopravnots spolova, intencija je bila u stvari da s kroz ured za ravnopravnost spolova kasnije će to biti u ovim ostalim amandmanima, ipak provedu određene aktivnosti projekti koji su predviđeni nacionalnim politikom za promicanje ravnopravnosti spolova. A ukidanjem povjerenstva za rad spolova Vladinog povjerenstva očito nitko nije vodio brigu o tome da su neke aktivnosti i projekti ostali potpuno izvan sustava. tražim glasovanje.
MOlim. Tko je za ovaj amandman kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman broj 6 iste zastupnice.
Vlada također ne prihvaća, jer smatra da su potrebna sredstva osigurana sredstva.
Gospodine ministre naravno za razliku od vasd a to sam smatarla i prije netkolikio godiona dok sam bila također ovdje zastupnica, da se u našoj državi aposlutno nedovojno odvaja sredstva predviđa sredstava za strupno usavršavanje zaposlenika. Unutar sustava državne uprave. I sve ono što mi govorimo o tome da bi trebalo napraviti promejne u radu državne uprave, a bez da smo bilo gdje u proračunu predvijedjeli sredstva za stručno obrazovanje i usavršavanje smatram da ostati će samo mrtvo slovo na papiru.Traži glasovanje.
Hvala dajem na glasovanje ovaj amandman kojeg Vlada ne prihavća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 7 iste zastupnice.
Također Vlada ne prihvaća, iz razloga što je na prijedlog ureda osigurana sredstva za usluge vanjih suradnika. Toi je procjena ureda da će on trebati sredstva vanjskih suradnika u ovom iznosu. I Vlada je to kao takvo prihvatila, i ostaje kod svoga prijedloga.
Ja ostajem kod ovoga svoga amandmana, ta stavka intektualno i osobne usluge običćno se ipak potroši na neke druge stvari a ne navanjske neke suradnike. Pogotovo ne stručne suradnike, ja sam ovdje predvidjela njihovo smanjenje da bi onda u kasnijim stavkama mogli se konkretne aktivnosti i projketi izraditi unutar ureda za ravnopravnost spolova. Tražim glasovanje.
Molim. Tko je za ovaj amandman broj 7 koji Vlada ne prihvaća. Hvala nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 8 iste zastupnice.
Vlada ne prihvaća, zato što je strukturu rashoda predložio ravnatelj a prijedlogom gospođe zastupnice ukupna sredstva predviđena za ove namjene koje su ovdje predviđene, se smanjuju. SToga Vlada ne prihvaća to.
Izvolite kolegice Sobol
Ovako rekli ste da je strukturu rashoda za ovaj ured predvidio ravnatelj, ne znam dali ravnatelj ureda. Jer koliko ja znam predstojnica ureda imenovana je prije tjedan dana prije nego što je prijedlog proračuna došao oavmo. Ja sam ovim amandmanom probala na transparetniji način pokazti što bi taj ured za ravnopravnost spolova trebao raditi. Odnosno ukazti na to da ukidanje povjerenstva za ravnopravnost spolova nitko se u Vladi nije pozabavio time koji su to programi i aktivnosti neophodni da bi se nacionalna politika za promicanje ravnopravnosti spolova mogla i nadalje provoditi u našoj državi. Ja sam tu predvidjela izdvajanje stvarno minimalnih sredstava, za na neki način nastavak rada na osnivanju povjerenstva odbora na lokalnoj i područnoj razini, izrada metodologije prikupljanja statističkih podataka iskaznih po spolu, i izrada pojmovnika i ravnopravnosti spolova Provođenje programa obrazovanja kooridnatora o ravnopravnosti spolova. Jer zakon o ravnopravnosti spolova predviđa u svakom ministarstvu imenovanje koordinatora. I na kraju nigdje nisu predviđena sredstva za izradu nove nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova za period 2005. godine 2009. jer je ta politika kao i svaka druga politika takva da ipak zahtjeva više mjesečni rad. Ako ne budemo krenuli ove godine bojim se da tijekom iduće godinu takvu poilitku nećemo izraditi. Tražim glasovanje.
Dajem na glasovanje ovaj Amandman. Hvala nije prošao. Amandman broj 9 isto gospođe zastupnice Gordane Sobol.
Vlada ne prihvaća ovaj amndman nakon dugo godišnje namjene da se osnuje centar za stručno osposobljavanje državnih službenika centar je konačno osnovan. Kao organizaciona jedinica središnjeg državnog ureda za upravu. Osigurana su sredstva ovo je dio hrvatski udio u tom projektu inače iz CARDs programa financirati će se aktivnosti ovoga centra. A moram reći sada javno da je Vlada osigurala i zgradu za početak rada ovoga centra i da će on uskoro profunkcionirati. O detaljima programa ćemo u toku kada centar bude profunkcionirao zajedno sa stručnjacima koji provode CARD program.
Kolegice Sobol izvolite.
Pa da se ja mogu također pozdraviti konačno formiranje centra za stručno osposobljavanje državnih službenika. ali oprositte ne mogu pozdraviti da recimo unutra samo za službena putovanja će se potrošiti 200 kuna. PIše intelektualne osobne usluge 300 tisuća kuna. Mislim da je potpuno netransparetno ja ne znam na osnovu kojih i kakvih programa će se raditi osposobljavti, vršiti osposobljavanje za poslenika u državnoj upravi, međutim bojim se da će ponovno ako i bude takve obuke onaj dio koji se odnosi na izradu programa obrazovanja državnih dužbnosnika dakle ponavljam državnih dužnosnika, službenika i namještenika u ravnopravnosti spolova ponovno ostati potpuno izvan svih proračunskih stavaka i u tom smislu je išao i moj amandman i ja tražim glasovanje o njemu.
Molim. Dajem na glasovanje ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća. Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 10 zastupnika Nevena Mimice.
Vlada također ne prihvaća. Evo kao što sam rekao kod izjašnjavanja o prethodnom amandmanu Vlada je svoj dio za početak rada Centra za stručno osposobljavanje državnih službenika osigurala u obliku zgrade, u obliku sredstava u poziciji državnog proračuna za Hrvatsku akademiju i javne uprave za sada je prerano govoriti. Možda u jednoj budućnosti, ali sada će centar ostvariti mi se nadamo rezultate koji se od njega očekuju.
Kolega Mimica Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Svi ćemo se složiti da je smanjivanje broja ministarstava tek prvi korak u reformi, ukupnoj reformi javne uprave. Međutim ako se ne prihvati ovaj amandman kojim se predlaže osnivanje obrazovne institucije za formiranje vodećih kadrova među državnim službenicima. To nije isti ovaj centar koji se osniva i akademija nije ista stvar. Taj će prvi korak ostati i jedini. Time bi se nužna reforma uprave ne samo usporila i odgodila već bi se na samom početku ona i zaustavila. Za mene je nevjerojatno da itko može očekivati da se bez uređenog sustava obrazovanja postojeća javna uprava može transformirati u moderan, učinkovit, kvalitetan, odgovoran servis građanima kao što stoji u programu rada Vlade. Hrvatska je jedna od rijetkih europskih zemalja koja uopće nema obrazovnu instituciju za visoke državne službenike. Svakim pa i najmanjim kašnjenjem u osnivanju ovakve hrvatske akademije javne uprave bespovratno se odričemo generacija novih visokoobrazovnih državnih službenika koji jedini mogu biti jamstvo da će se uspješno završiti sadržana reforma državne uprave, a time i da će se završiti i posao prilagodbe standardima i kriterijima Europske unije. Bez ovoga nema ispunjavanja tzv. Madridskog kriterija o institucionalnoj sposobnosti preuzimanja obveza iz članstva u Europskoj uniji. Zato za mene pouzdati se u to da bez dodatnog obrazovanja postojeća struktura državnih službenika može sama sebe reformirati. Jednako je u očekivanju da će pokojnici sami premjestiti groblje na kojem su pokopani, zato tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Molim. Dajem na glasovanje. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 11 gospođe zastupnice Dragice Zgrebec.
Vlada ne prihvaća amandman iz nekolika razloga. Prvo što smatramo da osigurana sredstva su dovoljna da ispoštuju postojeću dinamiku, međutim ono što bih htio reći jer ima nekoliko amandmana što se tiče carinskih prijelaza. Tu na žalost nisu izvršene određene tehničke pripreme da bi se poslovi mogli napraviti. Mi imamo između ostaloga i CARDS program za Bajakovo i Breganu, međutim niti je na vrijeme izvršen otkup zemljišta, dakle riječ je o imovinsko-pravni odnosi niti su ishođene određene dokumentacije. Prema tome, Vlada smatra da ova osigurana sredstva su dovoljna za ovu godinu za dinamiku radova koji će se moći izvršiti.
Izvolite gospođo Zgrebec.
Ja ovim amandmanom za povećanje sredstava za granične prijelaze prema Republici Sloveniji tražim konkretno za granični prijelaz u Murskom Središću. Taj granični prijelaz se danas nalazi gotovo u centru grada. On je nekoliko metara udaljen od glavnog gradskog trga. U sezoni je gotovo nemoguć promet gradom, dakle on se prepolovi na dva dijela i iz jednog dijela grada u drugi se uopće ne može proći. O tome je raspravljalo gradsko vijeće ponukano time što će Slovenija uskoro postati članica Europske unije i režim na granici će biti još stroži. Građani su vrlo ogorčeni. Ovdje ne postoji ni problem zemljišta ni problem dozvola, jednostavno bi trebalo započeti sa premještanjem graničnog prijelaza iz samoga centra grada i ja tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Molim tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potreban broj glasova. Time su konzumirani i amandmani 12 i 13 gospode zastupnika Dragutina Lesara i Željka Pavlica. Amandman broj 14 gospođe zastupnice Dragice Zgrebec.
Ne prihvaća se iz istih razloga. Smatramo da osigurana sredstva osiguravaju dinamiku u ovom trenutku mogućih radova koji se mogu izvršiti.
Ovaj amandman se odnosi na granične prijelaze prema Republici Mađarskoj. Slična situacija kao i u prethodnom amandmanu. Željeznički granični prijelaz u Kotoribi uz to postoji interesi sa mađarske strane da se izgradi i cestovni prijelaz s druge strane rijeke Mure nalazi se sedam hrvatskih sela sa našom nacionalnom manjinom koji su također vrlo zainteresirani i po našim informacijama u susretima s njima imamo informaciju da i mađarska Vlada se ne protivi da se uz željeznički sagradi, odnosno uz jedan prijelaz koji bi zapravo onda bio u funkciji i za cestovni promet. Dakle trebalo bi početi sa dokumentacijom za izgradnju mosta za cestovni promet pa i ovdje tražim glasanje.
Dajem na glasanje ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. S time je konzumiran i amandman broj 15 gospodina zastupnika Željka Pavlica. Amandman broj 16 Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman broj 16 djelomično se prihvaća zato što je u proračunu osigurano 324 tisuće kuna za uređenje graničnog prijelaza. Međutim kompletno što se ovdje radi o sanaciji riječkog gata to nije granični prijelaz nego to praktički spada u nadležnost lučke uprave, a radi se oko izmjene i popravka onih drvenih stupova. Prema tome ne možemo kroz financiranje graničnih prijelaza sanirati dio luke koja ne spada u bescarinski dio, dakle ne tretira se kao … prijevoz.
Zastupnik Drandić izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Na riječkom gatu postoji državni granični prijelaz i potrebno je završiti tu sanaciju. Ja bih vas samo molio da mi ponovite iznos koji ste rekli da je osiguran.
324 tisuće kuna koliko je ugovoreno radova je osigurano ove godine i to će biti završeno. Ali ovaj dio o kojem vi govorite ne spada u ovaj dio da se to odnosi na granični prijelaz.
U redu. Hvala vam lijepa i povlačim amandman.
Zahvaljujem. Amandman broj 17 zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća iz dva razloga i prvi je što prošle godine je za sredstva izravnanja do … [[Ne razumije se.]] funkcije bilo utrošeno ili izvršeno 900 milijuna kuna. Vlada ove godine predlaže 150 milijuna kuna više. U amandmanu gospodina zastupnika Mršića predlaže se povećanje od 600 milijuna ili skoro 65% s tim da nije navedeno za što će se ta sredstva koristiti, jer onda bi mi morali mijenjati Zakon o financiranju lokalne samouprave i koje se to decentralizirane funkcije još više prenose na jedinice lokalne samouprave da bi se utrošilo tih 600 milijuna. Jer tražiti sredstva za postojeće decentralizirane funkcije u iznosu od 600 milijuna, dakle povećanje od 65% a bez spuštanja određenih obveza jedinicama lokalne samouprave da preuzmu dio decentraliziranih funkcija u najmanju ruku nije dobro.
Zastupnik Mršić izvolite.
Pa rije svega malo se u brojkama ne slažemo. Ja mislim da je milijardu i 100 milijuna utrošeno za decentralizaciju tijekom prošle godine, jer treba računati ono što su te jedinice lokalne samouprave dobile u 1. mjesecu, a mi smo jučer donijeli zakon koji nepovoljno utječe na budžete jedinica lokalne samouprave gdje će onda 30 milijuna kuna manje poreza prihodovati s osnova povećanja neoporezive osnovice za umirovljenike. Ovaj fond nije za to da se spuštaju decentralizirana sredstva nego je to upravo za ono da se nadomjesti dio sredstava koji nije ostvaren decentraliziranim sredstvima 2,9, 2,6 i ostalo. Budući da pretpostavljamo da će ove godine biti povećanja neoporezivog dijela i kod radnika, a i da neki, da porezne olakšice nepovoljno utječu na punjenje proračuna jedinica lokalne samouprave. Ja sam uvjeren da milijardu i 50 milijuna kuna neće biti dostatno i zbog toga tražim glasanje o amandmanu.
Molim, tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala, nije dobio potrebu većinu. Amandman 18. zastupnika Antuna Peruška.
On je već praktički objašnjen u amandmanu 16. Kluba zastupnika IDS-a. Radi se o izgradnji i opremanju graničnog prijelaza Riječki gat u Puli, samo što je različit iznos. Ovdje je Klub IDS-a tražio milijun, a zastupnik Peruško traži 3 milijuna. Međutim, ostajemo kod istog, da je osigurano za ugovoreni posao 324 tisuće kuna, a za ovu drugu sanaciju je nadležna lučka uprava.
Kolega Peruško, izvolite.
Kratko da pojasnim. Radi se o jedinom mjestu u luci Pula gdje pristaju brodovi međunarodnom prometu, gdje se vrši carinski nadzor i gdje se vrši prelazak državne granice. Praksa koju smo do sad imali da idemo na dijelno saniranje nanosi samo sve veće i veće štete. Ukoliko se ne intervenira, a radovi su u tijeku, doći će zaista do daljnjih većih šteta i nepovoljnih posljedica i ova sredstva koja je ministar rekao, od 324 kuna, 324 tisuće kuna ni u kom slučaju ne mogu spriječiti nastavak daljnjih šteta i nepovoljnih posljedica, što je štetno kako za Grad Pulu, za Lučku upravu, ali isto tako i za državu Hrvatsku i tražim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 19.
Vlada ne prihvaća iz razloga ...
Samo da kažem zastupnika. Gospodina Arlovića, Gavrana, Ljubice Brdović, Željka Antunović i Ljubice Lalić. Izvolite.
Vlada ne prihvaća iz dva razloga. Iz jednog razloga što se nadamo da će ova sredstva biti dovoljna, a drugi je razlog, mislim da moramo više inzistirati da u suradnji sa jedinicama lokalne samouprave i područne, regionalne samouprave idemo na koncept osiguranja poljoprivrednih usjeva. I prošle godine jedinice lokalne samouprave koje su taj koncept provele se pokazao kao najefikasniji i najbolji. Ići na protutučnu obranu u momentu kad Republika Slovenija, Republika Bosna i Hercegovina to nemaju, to se proteklim desetljećima pokazalo kao izuzetno neefikasno, pa smatramo da su ova sredstva dovoljno. A ako, ne daj Bože, se dogode veće elementarne nepogode, na kraju krajeva, zato je zakonom predviđena tekuća pričuva.
Zastupnik Mato Gavran, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Meni je žao što Vlada definitivno odustaje od sustava obrane od tuče. Nažalost, ja vas moram demantirati. Ova sredstva nisu dostatna niti za najmanje pokriće šteta. Reći ću samo podatak da je u periodu od 97. godine do 2001. samo na području Brodsko-posavske županije štete po ovom osnovu su iznosile oko 173 milijuna kuna, ili prosječno 34 milijuna kuna godišnje. Cijeli sustav obrana od tuče na područje Republike Hrvatske kreće se u iznosu oko 22 milijuna kuna, a Vlada evo očito sa 5 milijuna i 600 planira samo naknadu od šteta u ovom proračunu. Naravno, što se nas tiče sa područja Slavonije da je to neprihvatljivo. Neprihvatljivo je prije svega što jedinice lokalne samouprave za taj, za to područje nema dostatno sredstava, a isto tako je netočna tvrdnja da sve okolne zemlje odustaju od sustava protutučne obrane. Mi smo, raspravljajući ove teme na skupštini Brodsko-posavske županije, a i u ostalim slavonskim županijama donijeli odluku i tražili od Vlade da nas podrže u tome, ali je očito da je ovaj puta taj sluh izostaje. Naravno, ja apeliram na zastupnike Slavonije da podrže ovaj amandman i tražim glasovanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 20. amandman Kluba zastupnika HSS-a.
Isto obrazloženje kao i za amandman 19. Vlada ne prihvaća.
Zastupnica ...
Gospodine predsjedniče ...
... Lalić, izvolite.
... gospodine ministre. Sa obrazloženjem nismo zadovoljni. Nismo zadovoljni iz sljedećih razloga jer ovaj amandman je nastao na temelju postojećeg Zakona, važećeg Zakona, Zakona o sustavu obrane od tuče koji u svom članku broj 13. točno navodi načine financiranja pa kaže: "20% sredstava od državnog proračuna predviđenih pozicijom sredstva pomoći za uklanjanje posljedica elementarnih nepogoda". Tragom toga je nastao ovaj amandman, međutim nije mi jasno kako izvršna vlast ne želi osigurat sredstva za Zakon koji je važeći i koji je primjenjiv. Vi ste obrazložili ovdje da je sustav obrane od tuče neefikasan. To nije provjerena i to nije dokazana tvrdnja jer koordinacija župana Slavonije i Baranje je jasno zaključila da je tuča užasan problem i užasnu štetu nanosi u Hrvatskoj i vukla je paralele u odnosu na ono što je bilo kad je taj sustav funkcionirao. Međutim, u zadnje vrijeme taj sustav ne funkcionira, ne funkcionira zbog toga, ne funkcionira zbog toga što ravnatelj, gospodin Gelo zastupa sasvim jedan drugačiji stav. Međutim, odbijanje ovog amandmana štetno je, kako za Slavoniju, posebice za Slavoniju jer tamo se nanose najveće štete, ali je štetno i za radnike Đure Đakovića kojima smo oduzeli vagone pa ćemo im sad oduzet i protutučne rakete. Dakle, mi vrlo lošu i vrlo ružnu poruku nosimo i radnicima i Slavoncima. Ovaj amandman je u iznosima nešto manji od prethodnog amandmana pa sam siguran, evo sada upravo zbog smanjenog iznosa da će svi zastupnici iz Slavonije glasat za taj amandman i tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 21. zastupnika Mate Gavrana i Mate Arlovića.
Amandman 21. i niz sljedećih amandmana koji dolaze, gospodine predsjedniče, dozvolite mi da dam jedno generalno obrazloženje. Prvo je što vrlo interesantno da svi zastupnici koji su ponesli na ovih 34 amandmana za, gdje su tražili više sredstava za pomoć jedinicama lokalne samouprave, nitko nije predložio amandman na dva članka Zakona o izvršenju proračuna koji to reguliraju. Dakle, to su članak 33. i članak 34. Dakle, člankom 33. Konačnog prijedloga zakona o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske država preuzima povrat poreza na dohodak umjesto općina i gradova s područja od posebne državne skrbi, prva, druga, treća skupina, te brdsko-planinskih područja kao i županija, za obveznike svih područja, dok se člankom 34. citiranog Zakona prema Zakonom propisanim kriterijima osiguravaju tekuće pomoći iz državnog proračuna kao razlika između propisanih kriterijima i povrata poreza na dohodak općinama i gradovima. Dakle, to su dva članka Zakona o izvršenju Državnog proračuna koji to reguliraju. I kažem, vrlo je interesantno da na ta dva članka nije bio niti jedan amandman. E sad, ako se držimo ovih članaka koji se predlažu u Zakonu o izvršenju proračuna onda je praktički nemoguće izvršit ove amandmane. No evo, za primjer kod amandmana 21. sredstva izvršena u 2003. godini za pomoć Gradu Iloku su bila 3 milijuna 121 tisuću i 823 kune. Po Prijedlogu proračuna ove godine to je 3 milijuna 603 tisuće 424 kune ili 15% više. Prema procjenama Porezne uprave povrat poreza na dohodak ove godine za Grad Ilok će biti milijun 655 tisuća kuna i 364, i dakle kada oduzmete od ovih 3 milijuna 600, milijun i 655, predlaže se da se gradu Iloku ove godine doznače sredstva u iznosu od milijun 948 tisuća i 60 kuna. A da vam velim koliko je ova zakonska odredba dobra i pozitivna i puno bolja od onoga što je bilo do sada najbolje možete pitati gradonačelnike i načelnike sa područja od posebne državne skrbi, prva, druga i treća skupina koji su prošle godine u 6., 7. i 8. mjesecu kada je bio povrat poreza na dohodak njih 80% je bilo praktički blokirano dva tri mjeseca jer povrat poreza na dohodak im je praktički pojeo sve novce sa žiro računa. Dakle ovakvim prijedlogom Vlade su osigurana sredstva u ukupno sve jedinice lokalne samouprave sa područja od posebne državne skrbi, prva, druga i treća skupina i brdsko planinskih područja do 7,45% više nego što je to bilo izvršeno prošle godine, ali kažem morali smo sukladno članku 33. i članku 34. Zakona o izvršenju proračuna akceptirati ovaj dio povrata poreza na dohodak koji će ove godine direktno uslijediti iz državnog proračuna a ne sa proračuna navedenih jedinca lokalne samouprave.
Hvala, zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo, gospodine ministre mi cijenimo napore koje ova Vlada čini da bi se pomoglo jedinicama koje se nalaze na području posebne državne skrbi, no naša procjena ta sredstva koja su planirana nisu dostatna pa iz tih razloga i idemo sa ovim amadnmanima. Naime, uvažavajući činjenicu da su naročito ova dva grada Ilok i Vukovar teško razoreni u Domovinskom ratu, da je socijalno stanje vrlo teško držimo da je ovakova pomoć u ovom iznosu nužna za bržu reintegraciju i povrat ili sustizanje ostalih dijelova Hrvatske u razinu svakom drugom smislu. Tražim glasovanje.
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 22. zastupnika Mate Brletića.
Isto obrazloženje samo drugačiji iznos, dakle želio bih samo reći da nije uopće sporno, nije Vlada baš tako neosjetljiva da misli da tim gradovima ne bi trebala biti veća sredstva, međutim, vrlo interesantno da prošle godine se to nije moglo osigurati a ove godine kada s osiguralo za 8% veća sredstva e sada ove godine ni ta veća sredstva nisu dovoljna. Vjerojatno da je prošle godine bilo osigurano onda osnova za indeksiranje sredstava ove godine bi bila veća nego prošle godine i iz toga osnova bi ti gradovi dobili veća sredstva. NO, možemo kada smo u oporbi tražiti 100% veća sredstva, koje je pravo, ali kažem podloga za ovo izvršenje 2003. godine, prema tome, na temelju toga se sukladno raspoloživim sredstvima i rashod proračuna osigurala sredstva za ovu godinu.
Kolega Brletić izvolite.
Slažem se sa obrazloženjem gospodina ministra Šukera i povlačim amandman.
Zahvaljujem. Amandman 23. zastupnika Marije Lugarić i Zvonimira Mršića.
Isto se traži povećanje, praktički isto obrazloženje kao i za prethodno s tim da mi nije jasno nije obrazloženo bar nismo vidjeli iz amandmana što se tiče grada Vrbovca o kojoj kategoriji bi on spao u skupinu gradova kojima treba pomoć, jer onda stvaramo jednu Pandorinu kutiju svih ostalih jedinica lokalne samouprae koje su izvan ovoga sustava kojem se u ovom trenutku osiguravaju sredstva iz proračuna, no želio bih nešto reći ovo je samo transfer prema jedinicama lokalne samouprave, međutim, kada progledate kroz ostala ministarstva, kroz izvanproračunske fondove onda ćete vidjeti koliko se puno sredstava transferira prema jedinicama lokalne samouprave kroz sufinanciranje određenih projekata u kulturi i u komunalnoj infrastrukturi. Ovo su dakle transfer sredstava isključivo za pomoć jedinicama lokalne samouprave, Vlada ovo ne može prihvatiti.
Zastupnica Marija Lugarić izvolite.
Naime, gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Grad Vrbovec ima izuzetnih problema u osiguranju sredstava i financiranju djelatnosti za koju zakonski je nadležan poseban je problem što je gospodarstvo tamo u padu, problem PIK-a Vrbovca, što ne možemo negirati i udio države, PIK Vrbovec je u velikim poteškočama, ne podmiruje svoje obveze prema gradskim komunalnim tvrtkama, da im plaća komunalnu naknadu itd, grad pored toga ima i obvezu vraćanja kredita. Moram reći da se grad potrudio osigurao zemljište za izgradnju poduzetničke zone, za koju postoji interes poduzetnika i iz Vrbovca, Zagreba ali i iz inozemstva međutim, grad nema dovoljno sredstava za dovođenje komunalne infrastrukture kako bi se stvorili preduvjeti za dolazak potencijalnih poduzetnika i izgradnju poslovnih i proizvodnih pogona. Iz toga razloga ja ali i ostali zastupnici, barem ovaj opozicijski dio koji su bili u drugoj izbornoj jedinic smo predložili da se osigura sredstva u iznosu od samo 750 tisuća kuna, za pomoć gradu Vrbovcu ali moram reći da nakon što zastupnici pozicije nisu glasali za pomoć za grad Vukovar i za Ilok da nemam apsolutno nikakvih iluzija da će glasati za pomoć gradu Vrbovcu ali volila bih da to podrže barem zastupnici Zagrebačke županije i druge izborne jedinice jer su se za to zalagali isto kao i ja i ostali zastupnici u samoj izbornoj kampanji stoga tražim glasovanje. Hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala nije dobio potrebnu većinu. Time je konzumiran i zastupnik, i amandman broj 24. Izvolite ministre.
Pa htio bih samo reći s obzirom na obrazloženje gospođe zastupnice da bi bilo dobro kad bi pozvali angažiranu upravu PIK Vrbovca da svoj jedan mjesečni menađerski ugovor da kao pomoć gradu Vrbovcu i to bi riješilo bez problema ovih 750 tisuća kuna.
Zahvaljujem ministre. Amandman 25. Kluba zastupnika HSP-a.
Također ne prihvaća se iz naprijed navedenih razloga.
Poštovani predsjedniče, gospodine ministre ja sam u svom obrazloženju već rekao zašto tražim da se gradu Petrinji da upola manji iznos nego prošle godine. Naime, taj grad je jedan od najrazrušenijih uz grad Vukovar u Domovinskom ratu ima jako posrnulo gospodarstvo i treba tom gradu pomoći da na neki način stane na noge. Naime, ja samo mogu napomenuti da sam u isčitavanju proračuna za ovu godinu vidio da ste na području od posebne državne skrbi u Sisačko-moslavačkoj županiji svim gradovima i općinama dali upola manje nego prošle godine, pa ne vidim razlog da se i ove godine gradu Petrinji ne da po predloženome pola onoga iznosa od prošle godine.
Izvolite ministre.
Grad Petrinja je prošle godine dobio 3 milijuna 277 tisuća kuna, ove godine je predloženo 3 milijuna 969 tisuća kuna međutim, povrat poreza koji će ove godine ići iz državne blagajne je 10 milijuna i 22 tisuće kuna što je za 6 milijuna više nego što su predviđena sredstva a da nije ovakva odredba zakona onda bi taj povrat išao iz proračuna grada Petrinje i iz toga osnova bi grad Petrinja onda dobio 6 milijuna manje sredstava.
Dajem na glasovanje ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 26. zastupnica Marija Lugarić i Zvonimir Mršić.
Vlada ne prihvaća iz jednostavnog razloga što je u proračunu prošle godine bilo predviđeno, odnosno izvršeno 155 tisuća kuna, proračunom ove godine je predviđeno 165 tisuća kuna, a po procjenama porezne uprave povrat poreza na područja grada Daruvara će biti 427 tisuća kuna. Dakle grad Daruvar je samim tim što država preuzima povrat poreza dobiti 262 tisuća kuna više nego što je predviđeno.
Zastupnica Marija Lugarić.
Naime, podnošenjem ovoga i još nekih drugih amandmana ja ostvarujem svoju obvezu prema građanima i građankama grada Daruvara i ovog dijela Bjelovarsko-bilogorske županije koje imam ovdje kao njihova zastupnica oni su mi upravo predložili da dam taj amandman s upravo ovakvim iznosom i u tom smislu se građani koji žive u gradu Daruvaru ne slažu s obrazloženjem ministra Šukera, a naime posebno je potrebno saniranje komunalne infrastrukture obzirom da se radi i o području od posebne državne skrbi koje je opterećeno i povratkom povratnika i osiguranjem općenito uvjeta života. I ja još jednom bih molila i apelirala na zastupnike iz druge izborne jedinice posebno Bjelovarsko-bilogorske županije koji su u kampanji isto kao i ja bili u Daruvaru i to obećali u kampanji građanima i građankama grada Daruvara da podrže ovaj amandman. Hvala lijepa. Tražim glasanje.
Dajem na glasovanje ovaj amandman. Tko je za? [[Upadica: Jandroković]] Amandman nije prošao. Amandman 27. istih zastupnika i zastupnice.
Isto obrazloženje Vlada ne prihvača s tim da je povrat za milijun i 792 tisuće kuna veći nego što je predviđeno Proračunom i što je izvršenje prošle godine. Zastupnik Mršić izvolite.
Pa ja bih molio ipak da Vlada prihvati ovaj amandman budući da se grad Grubišno polje nalazi doista u vrlo složenoj situaciji sa vrlo velikim brojem nezaposlenih, sa malim brojem visokoobrazovanih i ovo bi im pomoglo da pokrenu neke projekte koji imaju u planu od poticanja poduzetništva, od nove poduzetničke zone i da na takav način doista pokrenu novi razvojni ciklus. Povrat poreza njima ne znači toliko puno, znači im puno ali naprosto nemaju od kuda puniti gradski proračun da bi ostvarivali razvojne projekte jer su i ono malo ljudi što radi imaju vrlo male plaće pa samim tim i plaćaju poreze gotovo po najnižim stopama. Hvala. Tražim glasanje.
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 28. Zastupnici Željko Pecek, Ljubica Lalić i Božidar Pankretić.
Vlada ne prihvača iz razloga što su sredstva u odnosu na izvršenje prošle godine ove godine osigurana 10%. Predviđa se da bi u općini Vočin povrat poreza bio 342 tisuće kuna i s tog osnova se umanjuje predviđeni iznos od 753 tisuće kuna tako da se za ovu godinu predlaže 411 tisuća kuna, ali napominjem da je to 10% više nego što je bilo izvršenje prošle godine.
Zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi gospodine ministre ja vas molim da još jedanput razmotrite ovaj prijedlog simboličnog povećanja Proračuna u obliku transfera prema općini Vočin i nije dobro kada radite paralelu između povrata poreza zato jer je to područje od posebne državne skrbi koje je nažalost još uvijek razoreno sa velikim brojem nezaposlenih prema kojem nema nikakvih kapitalnih transfera. Znači ovo je i dotacija, ali ovo je ujedno i kapitalni transfer koji bi omogučio da se tamo završi ambulanta. Nažalost za nekoliko tisuća ljudi još nemamo osnovnih zdravstvenih uvjeta na tome području. Tako da nije baš usporedivo kada razgovaramo o povratu poreza i kada razgovaramo o ukupnim potrebama ovih općina o kojima smo govorili malo prije i u kojima ćemo očito govoriti i dalje. To nije zakon spojenih posuda. Tamo još gdje ima kapitalnih transfera, ja to razumijem da možemo tako obrazlagati, ali u paketu moramo razmišljati o području da li država daje transfer kako bi se podigao zdravstveni standard, kako bi se eventualno nešto novoga dogodilo kod zapošljavanja ili sličnog tome. Zbog svega što sam rekao molim vas da prihvatite ovaj amandman. Ne radi se o prevelikoj razlici, a omogučiti će da se ipak dovrše objekti koji nažalost još uvijek nisu tamo gotovi, a trebali su. Ja napominjem, biti gotovi barem prije nekoliko godina.
Dajem na glasovanje ovaj amandman. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 29. Kluba zastupnika HSP-a.
Vlada ne prihvača iz istih razloga kao što je rečeno i u prethodnim amandmanima no htio bih reći da procjena da će ove godine ukupno na područjima od posebne državne skrbi dakle prva, druga i treća skupina biti povrat poreza 160 milijuna kuna, a prošle godine su dotacije bile 127 milijuna kuna. I da nije izmjena ovoga Zakona onda bi jedinice lokalne samouprave sa tog područja 36 milijuna kuna više dale za povrat nego što im je prošle godine doznačeno sredstava.
Zastupnik Tonči Tadić. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre zanima me koliki će povrat poreza biti recimo u Vočinu, Škabrnji, Čemincu. Ja ne trebam napominjati u kojem su stanju bile te općine nakon oslobođenja od velikosrpskog agresora. Dakle govoriti paušalno o povratku poreza je jedno. Nas zanima koliki je povrat poreza baš u tim općinama, a kako znamo da tamo je malo zaposlenih upravo zato i tražimo ova sredstva. Tražim glasovanje gospodine predsjedniče.
Molim, tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvača? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 30 Kluba zastupnika HSS-a.
Ne prihvača se iz razloga što je prošle godine Gornjim Bobičevcima doznačeno 499 tisuća i 799 kuna. Ove godine je predviđeno povećanje od 47%, povrat poreza nepaušalno nego prema stvarnim podacima o povratu poreza prošle godine je bio, predviđa se 261 tisuću 566 kuna i predlaže se da se ove godine Gornjim Bobičevcima da 477 tisuća kuna ili samo uz ovaj povrat poreza ili samo 200 tisuća kuna zapravo 20 tisuća kuna manje nego što je to bilo prošle godine. Dakle predviđena sredstva za Gornje Bogičevce su ove godine 47% bila veća nego što je izvršenje prošle godine.
Zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine ministre općina Gornji Bogičevci se nalazi u područjima od posebne državne skrbi i bila je doslovno razorena. Nakon obnove jest imaju kuće međutim osim kuća nemaju ništa drugo. Ako uzmemo postotak zaposlenosti, ako uzmemo izborne prihode općine onda ćemo vidjeti da je to uistinu nedostatno i da ne možemo očekivati da se u te prostore vrate oni koji su tamo živjeli, a Bože sačuvaj da bi netko došao sa strane. Ali ako je uvjerenje ove Vlade da je tim područjima od posebne državne skrbi uz povrat poreza dovoljno ovo pa evo ja vas sve skupa pozivam u ime ovih općina s područja državne skrbi dođite i živite s nama, da vidite kako je to fino. I tražim glasovanje.
Dajem na glasovanje ovaj amandman. Hvala. Nije prošao. 21., 31. istog, Kluba zastupnika HSS-a.
Isto, Stara Gradiška. Prošle godine, dakle isto je općina Stara Gradiška bila na području od posebne državne skrbi i vjerojatno težim uvjetima nego ove godine. Izvršeno 748 tisuća kuna. Ove godine je predviđeno 798 tisuća kuna. Povrat poreza 447. Predlaže se 350. Ali kažem općina Stara Gradiška je i prošle godine bila na području od posebnog državnog interesa.
Zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite.
Nisam zadovoljna sa obrazloženjem, je gospodine ministre bila je i prošle godine na području od posbne državne skrbi i stanovnici se vraćaju, ali se ne vraćaju radi zaposlenja nego vraćaju se na svoje kuće. Zaposlenje im nismo osigurali, a ako se povećava broj stanovnika tamo i potrebe se povećavaju. Pa samo primjera radi gospodine ministre da vam kažem da djeca od prvog razreda osnovne škole iz Stare Gradiške idu u školu u Okučane pa probajte vi svoje dijete od 7 godina poslati da vam ide autobusom 17 kilometara, da po nekoliko sati čeka na autobusnim stanicama po snijegu, ledu i kiši pa ćete vidjeti kako to mi uživamo tamo na područjima od posebne državne skrbi i tražim glasovanje.
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 32. zastupnice Zdenke Čuhnil.
Općina Glovac prošle godine milijun 173 tisuće kuna, ove godine predloženo milijun 572, dakle povećanje od 34%, povrat poreza 485 tisuća kuna. Prijedlog da dotacija bude milijun i 86 tisuća kuna. Dakle u skladu sa mogučnostima.
Zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre. Ovaj amandman ustvari obuhvaća dva grada i pet općina koja se u području posebne skrbi i zaista zaostajanje razvoja komunalne infrastrukture zatim stanje gospodarstva u svakom slučaju traži daleko veća sredstva kako bi se stvorili preduvjeti za eventualna ulaganja i stvaranja novih radnih mjesta. Nemojmo zaboraviti da je broj nezaposlenih daleko iznad prosjeka Republike Hrvatske. A kakve su plaće i kakvo je gospodarstvo, najbolje govori ove stavke povrata poreza o kojima ovdje govorite kad za jedan grad kao što je grad Daruvar povrat poreza je 427 tisuća, odnosno ako uzmemo jednu općinu Đulovac koju ste ovdje spomenuli, ako je povrat poreza 400 tisuća, onda zasigurno je to nedovoljno kako bi se pratila sva infrastruktura i stvarali upravo ti preduvjeti koji će stvoriti potrebna mjesta da bi se ta područja uopće danas i povratno naselila. Jednako tako nemojmo zaboraviti da u ta područja je doseljeno što Janjevaca, što građana iz Bosne i Hercegovine koji danas su nezaposleni, koji doslovce žive od socijalne pomoći. Prema tome, i dalje ćemo morati izdvajati za socijalnu pomoć ukoliko ne stvorimo uvjete da se stvaraju nova radna mjesta i da ljudi počnu raditi od svoga rada. Tražim glasovanje. Hvala lijepa.
Hvala, molim. Tko je za ovaj amandman, kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 33. Marija Lugarić i Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća iz istih razloga kao amandman 32.
Da skratimo vrijeme o tome smo već glasali, ja se potpuno slažem sa kolegicom Čuhnil, ali obzirom da smo već glasali, nemam nikakvih iluzija da nakon što zastupnici HDZ-a nisu poduprli ni Vukovar ni Ilok ni Vrbovec ni ostale gradove da će pomoći i općini Đulovac, obzirom da se radi, posebno stoga što se radi o relativno malim sredstvima, znatno manjima, nego što je reprezentacija jednomjesečna ovdje u Hrvatskom saboru, ali svejedno tražim još jedno glasanje.
Molim. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije prošao. Time je konzumiran i amandman broj 34. jer se odnosi na istu općinu i na isti iznos. Amandman 35. zastupnika Mate Gavrana i Mate Arlovića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što je ovim jedinicama lokalne samouprave koje su ovdje nabrojene, povećane su dotacije u odnosu na prošlu godinu od 20 do 64%. Dakle, govorimo o izvršenju prošle godine, jer to je temelj za osiguravanje sredstava u proračunu ove godine. Prema tome, Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman.
Zastupnik Mato Gavran, izvolite.
Hvala lijepa. Pa nakon svih ovih prethodnih amandmana ne iznenađuje me ni odbitak ovog amandmana. Naime, za svih 55 jedinica lokalne samouprave koje se mahom nalaze na područjima od posebne državne skrbi Vlada je planirala 26 milijuna kuna. A uzet ću primjer radi općinu Erdut svega 5 tisuća kuna. To najbolje govori o pristupu riješavanju problema na područjima od posebne državne skrbi. Reći ću da je reprezentacija ove godine povećana 20%, a vi ovdje gospodine ministre govorite o povećanju povrata poreza, pa je to dostatno naravno uz ova skromna sredstva koje ste u proračunu planirali za nesmetan život i rad jedinica lokalne samouprave. Naravno i u proteklom razdoblju je povrat poreza vršen ovim jedinicama o kojima govorimo. Ja mogu konstatirati što držim da i vama iznimno dobro znano da je povrat poreza rezultat povećanih razvojnih mogućnosti što je očito produkt ulaganja bivše vlasti na područja od posebne državne skrbi. Ja želim vjerovati i vjerujem da će i ova Vlada nastaviti intenzivnije, ali dajte to i dijelima potvrdite. Tražim glasovanje.
Molim. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 36. Kluba zastupnika HSS-a.
Općina Dvor također predviđeno ove godine 7% više nego prošle godine. Htio bih reći čisto radi hrvatske javnosti, povrat poreza na dohodak je prošle godine vršen sa žiro-računa jedinica lokalne samouprave. i samim tim što se povrat poreza ove godine vrši iz državnog proračuna je direktno dotaciju tim jedinicama lokalne samouprave. i moći će normalno i redovno funkcionirat, neće biti blokirane kao što su bile prošle godine blokirane i sve aktivnosti su im bile zamrznute tri mjeseca i uz sve intervencije prema Ministarstvu financija nas zastupnika ništa nije pomoglo, pitajte gradonačelnike i načelnike Hrvatske Kostajnice, Dvora i ovih gradova i općina o kojima vi sad govorite kao su radili, funkcionirali prošle godine. Ovo je praktički model koji omogućava njima normalno funkcioniranje. Da ne budu tri mjeseca kad su najveće aktivnosti u jedinicama lokalne samouprave oko i uređenja komunalnih i ostalih da bude im blokiran žiro-račun i da ne mogu ništa radit. Dakle, sredstva ove godine predviđena za jedinice lokalne samouprave su 8% veća, a još kad tome dodati povrat koji je za 36, za 24 milijuna veći, nego što su predviđena sredstva, onda su ta sredstva u odnosu na prošlu godinu daleko veća. No, kažem svi smo zaboravili intervencije gradonačelnika i načelnika prošle godine prema svim zastupnicima bez obzira kojoj su političkoj stranci pripadali, o tome da im se pomogne, da im se omogući da im se ne blokiraju žiro-računi, koji su im bili blokirani u 7 i 8 mjesecu. i onda se našlo solomonsko riješenje za 2004. godinu da povrat poreza bude iz državnog proračuna, a ne sa njihovih žiro-računa.
Zahvaljujem. Zastupnik Heramija, izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, štovani ministre. Upravo ovi argumenti koje ste sada čuli ne bi se baš na ovom primjeru općine Dvor, ne bi našlo dobro mjesto na primjer općine Dvor. Općina Dvor je također općina od posebne državne skrbi, površinom je jedna od najvećih u Hrvatskoj, ima površinu od 507 kvadratnih kilometara, ima 5700 stanovnika, a svega 290 stanovnika je zaposleno. Dakle, prema tome, povrat poreza na dohodak će biti vrlo mali, s obzirom na broj zaposlenih u toj općini. Valja reći da na toj, u toj općini ne postoje zemljišne knjige koje su nestale za vrijeme Domovinskog rata, da se ne obnavljaju, da je to glavna prepreka što nema inozemnih ulaganja, što nema investiranja uopće u tu općinu. A odlaskom inozemnih humanitarnih organizacija koje svojim sredstvima u toj općini obnavljaju infrastrukturu i ta, taj mali iznos sredstava će presagnuti i nestati. Jedna trećina naselja na području općine Dvor još i danas nema električnu energiju. Prema tome, to su sve problemi koji spriječavaju i povratak stanovništva na tu općinu i povratak svih onih koji bi to željeli, a zbog objektivnih razloga to nisu u stanju. A da bi toj općini se dao zamah, potrebno je ovo što smo mi predložili za povećanje u državnom proračunu. Ona sredstva koja je Vlada predvidjela, nažalost..
Kolega želite li glasovanje?
…dostatna, jedva su dostatna da se pokriju plaće općinskih službenika. Hvala najljepša.
Želite li glasovanje?
Tražim glasovanje.
Molim. Tko je za ovaj amandman kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 37. zastupnici Marija Lugrić i Zvonimir Mršić.
Vlada ne prihvaća. Samo bih htio pojasnit naš porez na dohodak se plaća prema mjestu stanovanja, a ne prema mjestu zaposlenja. Prema tome, uspoređivati broj zaposlenih sa povratom poreza je nešto što je nemoguće a tako je na primjer i u općini Veliki Grđevac gdje je povrat poreza milijun 17 tisuća kuna, prošle godine izvršena sredstva 408 tisuća kuna a ove godine je predviđeno 531 tisuću kuna ili 30% više nego što je bilo prošle godine.
Zastupnik Mršić, izvolite!
Ja se slažem sa ministrom da je dobro da se ove godine iz državnog proračuna vraća porez na dohodak jedinicama lokalne samouprave jer oni su taj novac u suštini potrošile u prethodnoj godini i doista bi bile u velikim problemima da sada moraju to vratiti pa će vjerojatno biti one koje nisu području od posebne državne skrbi. Ali radi se dakle o općinama koje imaju problema i to problem razvoja i problem infrastrukture i mislimo dakle da ne samo s osnove povrata poreza na dohodak nego s osnova omogućavanja rješavanja temeljnih infrastrukturnih pitanja a ovdje se radi o pitanju izgradnje sekundarne mreže vodovoda treba omogućiti da i građani u Velikom Grđevcu imaju zadovoljavajući ili nekakav niski kvalitet života koji nemaju pa i potanuti onda dio ljudi koji se još nije vratio da se vrati u ta područja. Tražim glasovanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 38. istih zastupnika i zastupnice.
Isto obrazloženje kao i kod prethodnog amandmana Vlada ne prihvaća.
Zastupnica Marija Lugarić.
Da ne ponavljam sve ono što je kolega Mršić malo prije rekao. I za općinu Veliki Grđevac koji smo malo prije odglasali i ovu općinu Velika Pisanica i koja slijedi općinu ... [[Govornik se ne razumije.]] mi tražimo da se doda po 400 tisuća kuna. Ja zaista ne razumijem zastupnike i zastupnice u Hrvatskom saboru koji će izglasati da se upravo toliki iznos potroši za reprezentaciju pri jednog obljetnici Vrhovnog suda, ne može se donirati općini na području, Trgovačkog suda, a ne može se dati općinama na područjima od posebne državne skrbi. Stoga ja tražim glasovanje. Hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 39. istih zastupnika.
Vlada ne prihvaća iz istih razloga kao i u prethodna 33. amandmana.
Zastupnica Lugarić.
Mi iz istih razloga tražimo glasanje.
Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 40. zastupnice Dragice Zgrebec.
Vlada ne prihvaća iz razloga što su sredstva osigurana na nivou prošlogodišnjih osiguranih sredstava i s obzirom da nisu predviđene nikakve nove decentralizirane funkcije.
Izvolite!
Radi se o Krapinsko-zagorskoj županiji koja ima čak 13 jedinica lokalne samouprave koje imaju niže fiskalne prihode nego što to ima sama županija koja također ima niske fiskalne prihode. Oni su planirali da bi u tim općinama poboljšali komunalnu infrastrukturu, asfaltirali nerazvrstane ceste, za projekte za ceste Zabok-Krapina kao i za sustav vodovoda Mihovljan-Golubovec i vodoopskrbu za područje grada Pregrade. S obzirom da u ovom proračunu se smanjuju sredstva za HBOR i za Fond za regionalni razvoj naravno da će i to nedostajati jer su to bila sredstva koja su pratila komunalne poslove u općinama i županijama. Rekla bih ukoliko bi se smanjili izdaci za putovanja, za reprezentaciju, za honorare sigurno bi se našla sredstva za ovakve županije da im se povećaju transferi. Molim glasanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije prihvaćen. Time su konzumirani amandmani 41. i 42. jer se odnose na isti iznos i na istu jedinicu. Amandman 43. zastupnice Alenke Košiša-Čičin-Šain.
Vlada ne prihvaća iz djela obrazloženja koje je išlo kod ovih pomoći gradovima i općinama, dakle djelom povrata jer je uračunat u transfer prema županijama i drugi dio je kod Sisačko-moslavačke županije što nismo povećali obim decentraliziranih funkcija u 2004. godini. Dakle, oni su u skladu sa onim indeksom rashoda, rashodovne strane proračuna.
Zahvaljujem. Izvolite, kolegice!
Jako mi je žao, gospodine Šuker, što baš vi ne prihvaćate taj amandman s obzirom da ste ispred VI. izborne jedinice kad smo bili u predizbornoj kampanji upravo povećavali razvoj gospodarstva i boljeg standarda svim stanovnicima Sisačko-moslavačke županije. Veliki broj jedinica lokalne samouprave ostvaruje izvorne prihode u toj županiji upravo ispod 75% a znamo da se sredstva pomoći iz državnog proračuna koriste upravo za razvoj infrastrukture i gospodarstva i ostalih takvih funkcija. Kao što znate, svakodnevno smo sudionici i čujemo o tome kako su građani koji žive u Zagrebu imaju različite i puno bolje uvjete za razvoj nego recimo građani koji žive u Sisačko-moslavačkoj jer je eto bruto nacionalni dohodak u gradu Zagrebu 19 tisuća dolara godišnje a u Sisačko-moslavačkoj svega tisuću dolara. Prema tome, budimo iskreni, glasajmo za taj amandman, ostvarimo ljudima bolju mogućnost za razvoj i dajmo im bolju šansu. Hvala. Tražim glasovanje.
Hvala. Dajem na glasovanje ovaj amandman. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Kolegice i kolege zastupnici, naš rad danas će djelomično pratiti i učenici Ekonomske škole "Mio Mirković" iz Rijeke pa ih pozdravimo. [[Pljesak!]] Amandman 44. zastupnici Ljubica Lalić, Božidar Pankretić i Željko Pecek.
Dakle, najveći dio obrazloženja kao i za amandman 43. no htio bih samo dodati jednu stvar. Sisačko-moslavačka županija je prošle godine bila u istim uvjetima kao i ove godine a sredstva osigurana ove godine u odnosu na prošlu godinu su povećana. Prema tome, s obzirom da je navodno gospodarstvo prošle godine funkcioniralo dobro onda je za očekivati da ove godine su ova sredstva dostatna.
Zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite!
Ne znam da li je gospodin ministar pogriješio jer je govorio o Sisačko-moslavačkoj, ovo je amandman Zagrebačka županija, županija iz koje vi ministre dolazite. Ja sam očekivao da napokon evo jednog amandmana koji će zasigurno prihvaćen. Prema tome, ja vjerujem da ovaj iznos koji se zna iz kojih razloga jer ja to vama ne želim posebice objašnjavati vjerujem da je dio sredstava koji je zasigurno nužno potreban Zagrebačkoj županiji jer ona je jedina od županija ili vrlo rijetkih koja nije uvrštena u ostale pripomoći županije, znači ne traži se povećanje sredstava nego dio koji bi bio za Zagrebačku županiju, za njezine dakako potrebe koje se sigurno slažete sa mnom su nužne. Hvala. Tražim glasovanje.
/Govornik se ne razumije zbog buke./
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 45. zastupnica Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća već u 2. ili 3. amandmanu je bilo govora oko povećanja sredstava za decentralizirane funkcije u odnosu na izvršenje prošle godine, dakle izvršenje prošle godine je bilo 900 milijuna kuna. Ove godine su ta sredstva povećana za 150 milijuna kuna. Predlaže se povećanje na milijardu i 500 tisuća kuna što Vlada nije prihvatila prethodnim amandmanom. S toga osnova onda i rasprava oko ovih ostalih povećanja koja se vežu na povećanje decentraliziranih sredstava, sredstava za decentralizirane funkcije na milijardu i 500 kuna onda postaje bespredmetna rasprava i oko povećanja ovih sredstava za Koprivničko-križevačku županiju jer ona su vezana bar prema ovome kako je koncipiran amandman na povećanje tih sredstava sa milijardu i 50 na milijardu i 500 milijuna.
Zastupnik Mršić, izvolite!
Ali kolega Šuker, vi ste rekli da ima 150 milijuna više u decentraliziranim funkcijama. Prema tome ovih 4 milijuna i 100 tisuća kuna koje ja tražim za Koprivničko-križevačku županiju ima u tih 150 milijuna o kojima govorimo. Ja molim da se glasa o ovome, posebice stoga što je to županija koja, iz koje se ukupno ubere godišnje preko 2 milijarde kuna poreznih prihoda a ima određenih problema u decentraliziranim funkcijama posebice u osnovno školstvu jer ima preko 50 osnovnih škola od kojih su sve još s kraja II. svjetskog rata i ima potrebe da se iz tih sredstava zadovolje potrebe stanovnika u malim općinama i u mjesnim odborima koji imaju mali broj stanivnika i ne mogu iz poreznih prihoda županije, pa niti županija sama ostvariti ono što građani očekuju. A ponavljam država godišnje ubere preko 2 milijarde kuna poreznih prihoda u toj županiji. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amadnman? Hvala. Nije prošao. Amandman 46 zastupnika Ivana Kolara.
On je sličan prethodnom amandmanu i isto je obrazložnje, Vlada ne prihvaća.
Zastupnik Kolar, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Pa ja bih pokušao objasniti a mislim da već znamo da ispod 75% županijskoga projsjeka, prihoda po stanovniku u Koprivničko-križevačkoj županiji ostvaruje 14 jedinica lokalne uprave i samouprave. I nabrojit ću ih da se zapamti bar, da je to Sveti Petar Orehovec, Sveti Ivan Žarno, Rasinja, Sokolovo, Peteranac, Kalnik, Lebine, Gornja Rijeka, Đelekovec i Drnje. Inače za pomoć bi trebalo u prosjeku 4 milijuna 486. Mi smo lani iz svojih sredstava, znači iz jedinica, iz regionalne kao županija dodjelili pomoć milijun i 400 tisuća kuna, za kapitalne donacije ili pomoći 5 milijuna 110 341. Međutim to su sve nedostatna sredstva i zato je ovo predivđeno dodatno 3 milijuna da bi se jednostavno pokrili ovi transferi koji nedostaju jer tu nema onoga opravdanja, jer to nisu jedinice od posebne državne skrbi i da bi dobile povrat. Pa evo, samo neka bude zapisano. I jedna moja mala opaska, ne bi se dogodilo ništa kada bi zastupnici te županije podigli ruku jer nas naravno nema dosta, ne morate se bojati. Hvala.
Dajem na glasovanje ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća. Hvala lijepo. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 47. zastupnika Željka Peceka, Ljubica Lalić, i Božidara Pankretića.
Vlada ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i ova dva prethodna amandmana.
Zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa ja ne znam u čemu je uporište za isto obrazloženje jer stvari su principjelno jasne i stvari su matematički poznate. Ako je u prošloj godini bilo 4, milijuna 137 onda je brojka 2 milijuna 999 212 manja od 4 milijuna 137. Još jednom načelno, što bih vas molio gospodine ministre. Molim vas nemojte govoriti kako zapravo jedinice lokalne samouprave dobivaju više nego u prošloj godini bilo što se tiče tekućih pomoći ali jednako tako i kapitalnih pomoći. Jer ovdje u prijedlogu državnog proračuna za ovu godinu na stranici 5 pod pozicijama koje se upravo tiču tekuće kapitalne pomoći 36 31 i 36 32 kada zbrojimo prošlu godinu, ona je bila 4 milijarde 32 milijuna kuna a u prijedlogu ovog proračuna to je 3 milijarde 354 milijuna kuna. Prema tome, prosta matematika govori, 650 milijuna kuna manje, kako za koju općinu, županiju ili grad. A na primjeru Virovitičke županije to je u potpunosti jasno. Tako da prošle godine je pouzdano bilo 4 milijuna i 100 a ovdje u prijedlogu je manje a ne više. Matematika je uvijek matematika. Molim vas.
Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 48. zastupnika Mate Arlovića, Mate Gavran, Ljubice Lalić i Ljubice Brdarić.
Vlada ne prihvaća iz istih razloga kao i o prethodnom obrazloženja za gradove i općine i ovaj dio obrazloženja za županije, dakle što se tiče sredstava za decentralizirane funkcije i što se tiče povrata poreza iz državnog proračuna.
Zastupnik Mato Gavran. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo, gospodine ministre Vlada očito ostaje na svom tragu, jedinicama lokalne samouprave, odnosno područne samouprave ostaje da se snalaze na način samo njima znan. Naravno da smo u ovom amandmanu uobzirili činjenicu da je proračun takav kakav je i da smo smanjili prvotno planirana sredstva sa 9 milijuna i 664 tisuće kuna koliko je u planu za 2003. godinu sa ovog osnova bio planiran za područje Brodsko-posavske županije. Nažalost nismo očekivali da će svega sa 47% biti ispoštovan u Konačnom prijedlogu proračuna što je nama na području Brodsko-posavske županije stvorilo i stvorit će ogromne probleme. Naime, dovoljno je nekoliko samo podataka, Brodsko-posavska županija prema podacima iz 2001. godine po prihodima, po glavi stanovnika nalazi se uvjerljivo na posljednjem mjestu u Republici Hrvatskoj, svega sa 717 kuna. Poredbe radi, grad Zagreb je 2001. imao 4 tisuće 314 kuna. Ako uzmemo u obzir da privreda na području Brodsko-posavske županije konstantno pada zahvaljujući evo, bojim se i planu ove Vlade jer je sudbina "Đure Đakovića" od alatnice do specijalnih vozila više nego upitna, bojim se da će taj jaz biti još veći. Nama ostaje [[Upadica: Kolega želite glasovanje?...]] Evo, samo da kažem, i tražim glasovanje naravno [[Upadica: Nemojte, nemojte.]]
Tiho. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. S time je konzumiran i amandman 49. Amandman 50. Zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Vlada ne prihvaća iz istih razloga kao i prethodne amadnamne. I iz razloga što dio povrata poreza na dohodak za Zadrarsku županiju koji se odnosi na porez na dohodak koji uplaćuju gradovi na području od posebne državne skrbi se vraćaju s dražavnog proračuna. I s tog osnova je umanjen dio dotacija za Zadarsku županiju. A isto tako ovim decentraliziranih funkcija ove godine nije povećan u odnosu na prošlu godinu. Dakle, sredstva su nešto veća nego što su bila planirana prošle godine. Zapravo što su izvršena prošle godine.
Zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Ne samo što ne prihvaćam obrazloženje nego nije točno obrazloženje. Jer su ta sredstva koja se sada odobravaju smanjenja u odnosu na prošlu godinu. I kada je Vlada Ivice Račana odobravala ta sredstva evo, dok je bio gospodin, evo moj kolega ovdje gospodin Prtenjača, dok je bio, on bio župan 4 puta su bila veća ta sredstva. Prema tome, sa ovakvim obrazloženjem koje ste dali i za prethodno tako i ovo uopće se ne može podvesti pod moj amandman i obrazloženje jer nužna, mislim da je suviše obrazlagati kako je Zadarska županija, kako je Zadarski kraj stradao, nešto kuća je obnovljeno, život je stao. Prema tome, uopće za započinjanje života, za financiranje te komulnalnih i drugih porjekata neophodno je osigurati bar sredstva na razini prošle godine i tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 51. zastupnika Vilima Hermana.
Vlada ne prihvaća. Uz isto obrazloženje kao i za prethodne amandmane.
Kolega Herman izvolite.
U ovom amandmanu se radi o prijedlogu za osnutak Agro banke sa sjedištem u Osjeku. Agro banke koja bi trebala biti investicijske orjentacije a ne komercijalne koja bi trebala biti banka dakako u domaćem ili pretežito u doamćem vlsništvu ona koja bi bila orijentirana na razvoj agrara. naravno maloga i srednjeg poduzentištva. Ali evo ja se sada trgam da dam neke ozbiljne argumente, ispadak vjerojatno smiješan kao o svi ostali zastupnici. Nema premijera Sanadera da bih samo za trenutak podsjetio da je u programu Vlade čini mi se 23. 12. upravo Agro banka bila predstavljena kao jedan od važnih projekata. Dakle, ja bih zamolio predsjednika SAbora Šeksa kao drugoga čovjeka HDZa jer nema premijera Sanadera da ohrabri slavonske zastupnike i da tako ohrabreni slavonski zastupnici ima i umorivljenik iz Slavonije. Evo zapravo realiziramo projekt koji je u programu Vlade i koji je bez sumnje doista važan za razvoj Slavonije i Baranje. Hvala lijepa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman kojega Vlada ne prihvaća. Nije dobio dovoljna broj glasova. 52 zastupnice Dragice Zgrebec.
Vlada ne prihvaća amandman jer nisu povećane decentralizirane funkcije, sredstva su kad ase pogleda u globalu puno veća nego prošle godine.
Zastupnica Zgrebec.
Nisam ni sumnjala da će biti prihavćen ali našloj županiji je ovaj transfer prepolovljen u odnosu na proračun 2003. godine. ponovno ću ponoviti da je to županija sa radno intenzivnom industrijom nisko profitabilnom sa najnižim plaćama od svih županija u Hrvatskoj. Kad bi se manje povećale izdaci za reprezentaciju, za honorare, za službena putovanja koja u ovom proračunu u odnosu na godinu ranije rastu za gotovo pola milijarde kuna onda bi se ovih 550 tisuća kuna sigurno našlo da međumirska županija može dobiti samo 2 i pol miliona kuna transfera. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 53 zastupnika Željka Pavlica.
Isti amandamn kao i 52. Vrlo sličan. A obrazloženje je isto.
Znam zato sam se i požurio. Naime ja predlažem da s sredstva zadrže približno na razini koje us bile prošle godine. Jer mislim da nema razloga da se one smanje. Ona su sada dmanjena na nešto ispod 2 miliona kuna. To se desilo svim županijama. Naime ukupna sredstva su prepolovljena prošle godine je bilo ovakim trensferima županijama prenešeno 80 miliona kuna ove godine 40 milina kuna. Mislim da moramo tu ipak misliit i na one županije općine i gradove koji nisu dakle pod posebnom državnom skrbi i da one također imaju određene potrebe. što se tiče još argumenta za naše županiju samo danapomenem što se tiče bruto društvenog proizvoda Republike Hrvatske koja je prosječno po stanovniku negdje oko 6 tisuća i 300 dolara da je on u Međimurju 4 tisuće i 100 dolara. A npr. je u Zagrebu preko 19 tisuća doalra. Ovakvom preraspodjelom budžetskih sredstava mislim da ne možemo doći do ravnomjernog razvoja REpublike Hrvatske što mislim da nam je i te kako potrebno. Dakle tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala nije dobio potrebnu većinu. Amandman 54 zastupnica Zvonimira Mršića i Marije Lugarić.
Vlada ne prihvaća. I iako ja dolazim iz te županije na svu sreću županija zagrebačka nije u tim kriterijima da bi sa ove pozicije mogla dobiti pomoć. To je na svu sreću stanovnika zagrebačke županije.
Zastupnik Mršić. Izvolite.
Ja bih samo htio upozoriti da županije koje nisu na području od posebne državne skrbi u ovom državnom proračunu dobivaju manje novaca zato što te županije i te općine i gradov eneće biti vraćeni porez na dohodak. To se ondosi na ovu županiju to se odnosi na Koprivničko križevačku županiju. I ne vidim racionalnih razloga zašto se tim županijama smanjuje dotacije u odnosu na prethodnu godinu. Jer je obim decentralilziranih funkcije ostao isti. Mada smo svi mi obećavali da ćemo povećati decentraliziratnost države i da ćemo prenjeti još više funkcija decentraliziranih na općine i gradove. Očit oto neće biti ove godine. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandma kojega Vlada ne prihvaća? Hvala nije dobio potrebnu većinu. Amandman 55 zastupnice Biserke Perman.
Vlada ne prihvaća iz jednostavnog razloga ako želimo bolju i efikasniju poreznu upravu, onda se trebaju osigurati sredstva. A tim više što je ostao čak i u nasljeđe jedan ugovor iz Rijeke koji nije plaćen. Koji je potpisan po vrlo čudnim kondicijama za zgradu koja još nije izgrađena što se tiče porezne uprave u Rijeci.
Klegice Perman izvolite
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Ovaj amandman se zaprav oodnosi na dio sredstva potrebnih za razgradnju koksare Bakar, koju ću kasnije kada on dođe na red detaljnije obrazložiti. I tu sam predvidjela određeno smanjenje d abi se iz tih sredstava djelomično financirala ta razgradnja. Ja molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman kojega Vlada ne prihvaća? Hvala nije dobio potrebnu većinu. Amandman 56 zastupnika Valtera Drandića. Ministar Mlinarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, ministarstvo unutarnjih poslova na poziciji plative iskaznice ostale usluge amandamnom je planiralo svega 21 milijun 534 tisuće kuna i ne može prihvatiti prijedlog zastupnika Valtera DRandića. TAkođer ne možemo prihvatiti prijedlog da se projekt program u provedbi posebnih mjera za zaštitu od požara od 15 milijuna poveća na 28 milijuna jer je već sada u ministarstvu unutarnjih poslova povećano od prošlogodišnjih 10 milijuna na 15 milijuna što znači za 50%. Ne možemo prihvaitti amandman.
Zastupnik Drandić.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre evo ja najrpije želim čestitati Vladi na ovom amandmanu njihovom gdje su ovu stavku platili tiskanice ostale usluge, smanjili sa 110 miliona na 21 i pol milion od prilike. Ja sam predložio smanjenje sa 110 na 96 kako bi se ta sredstva usmjerila u program provedbe posebnih mjera zaštite pod požara. I ako dozvolite samo dvije riječi, ovaj program je donjela Vlad aRH 12. veljače ove godine. Mi smo ga kao zastupnici dobili kao inforamciju. U njemu jasno piše da su sredstva potrebna za njegovu provedbu 28 miliona 875 tisuća kuna. Ja sam ovaj amandman dao, kako bi pomoga Vladi da provede vlastiti program. Ja mislim da je to potpuno logčno i ispravno. I da bi ovakav Amandman vlada trebala uvažiti. Tim više što ste i sami smanjili ovu stavku plativih tiskanica. Prema tome mislim da je najbolje što ste mogli napraviti da prihvatite ovaj amandman i da ta sredstva idu u zaštitu od požara pogotovo znamo kakav problem imamo u tijeku turističke sezone, protupožarne sezone. Ja vas stvarno pozivam da razmislite još jedan puta i da osigurate sredstva za vlastit program ništa drugo. A mislim da taj program su prihvatili to govorim sad ai kao zamjenik predsjednika Hrvatske vatrogasne zajednice, svi vatrogasci u Hrvatskoj mislim da bi stvarno trebali uvažiti ovaj amandman. A vas gospodine predsjedniče molim s obzirom da tražim glasanje, da se glasovi broje da ne kažete samo nema dovoljno glasova. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Amandman nije prošao, jer kada je očito prema Poslovniku da nema dovoljno glasova za prolaz amandmana onda je takva procedura.
Prihvaćam.
Amandman 57 zastupnika Šime Lučina.
Za provođenje Zakona o zaštiti svjedoka osigurana su sredstva, ali njihov iznos nije vidljivo iskazan u okviru ovog proračuna što je uobičajeno kod takvih vrsta izdataka te se amandman ne prihvaća.
Kolega Lučin izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre u ovom Saboru je donesen jedan zakon. Ako počnemo uvoditi praksu u Hrvatskom saboru da donosimo zakone u kojima piše da primjena tih zakona košta određenu sumu novaca i ako mi u proračunu ne možemo vidjeti kolika je ta suma novaca i na kojoj stavci zapravo onda mi zastupnici u ovom Saboru varamo sami sebe. Ja moram biti iskren. Ja sam očekivao da će ovaj amandman biti usvojen iz više razloga. Prvi možda i najvažniji razlog zato što je premijer Sanader najavio i dao nalog da se krene u odlučnu borbu protiv kriminala. Bez Zakona o zaštiti svjedoka nema efikasne borbe protiv organiziranog kriminala. Smanjili ste u amandmanu Vlade plative tiskanice sa 100 i nešto milijuna za 88 milijuna. To ste prebacili na gorivo materijalne tekuće troškove, međutim onda ste mogli uzeti još par milijuna i osigurati da ovaj zakon profunkcionira. Možete vi meni reći da se nalazi na nekoj drugoj stavci, ali obzirom a je proračun Ministarstva unutarnjih poslova u masi manji za 150 milijuna sve su stavke smanjene, uglavnom sve i zapravo nemate mi gdje reći da se taj novac nalazi. Druga stvar koju sam također želio reći. Nekakvom alkemijom prebacivanjem sa stavke na stavku ništa se ne dešava, Tako ste riješili i problem prekovremenih sati, prebacili ste, uzeli ste im putne, policajcima putne troškove i terenski rad a dali ste im u prekovremeni rad. Mislim da na takav način ništa nećemo dobiti. Tražim glasovanje.
Molim tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 58 zastupnika Marijana Jurjevića, Dragice Zgrebec i Jagode Martić.
Ministarstvo unutarnjih poslova sa svojom stručnom službom u Odjelu investicija i nekretnina utvrđuje stanje nekretnina i po prioritetima u okviru osiguranih sredstava određuje s kojim će se objektima krenuti u izgradnju, a među te sigurno spada i Policijska postaja Korčula. Broj zahvata na objektima uvjetovan je prioritetima i osiguranim sredstvima u proračunu te se amandman ne prihvaća.
Kolega Jurjević.
Vidim da su ovdje krivo napisali Marijan Jurjević, ali se čudim da kolega Šeks se nije sjetio da se ipak zovem Marin Jurjević, ali dobro. Dakle Marin Jurjević. Meni je žao što se ne prihvaća amandman makar evo vi vodite računa o tome, radi se naime o izgradnji policijske postaje u Korčuli. Ta policijska postaja u Korčuli je naime smještena u potpuno neuvjetnoj, neodgovarajućoj zgradi koja osim toga traži se povrat sada imovine i ta zgrada, dakle zatražen je povrat. Ostat će se bez te zgrade, tim više je njezin ostanak sasvim upitan i bilo bi sasvim logično da ste prihvatili ovaj amandman. Radi se o dakle otoku, o gradu Korčuli, a u dogovoru sa jedinicom lokalne samouprave prilikom izrade projekte dokumentacije utvrđena je nova dokumentacija, a u ovoj godini se isto tako očekuje ishođenje sve potrebne dokumentacije za gradnju i zaista ukoliko je istina šta vi kažete da vodite računa o tome prioriteti itd. a nema u proračunu onda za mene je nejasno zašto niste prihvatili jer izgleda da ćemo ostati bez te postaji na Korčuli. Evo neki dan je kolega Rebić govorio kako ga je jako pogodilo kada su u Vrlici ostali bez postaje, a evo desit će se to izgleda i u Korčuli.
Dajem na glasovanje ovaj amandman Marina Jurjevića. Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 59 zastupnika Šime Lučina.
Na projektu nova osobna iskaznica pozicija 4221 uredska oprema i namještaj ne može se predloženi iznos od 12 milijuna 640 tisuća kuna smanjiti na 5 milijuna 640 kuna jer se radi o otplati kredita gospodine zastupniče, koji u navedenom iznosu dolazi na naplatu u 2004. godini za nabavljenu opremu u vaše vrijeme te se prijedlog amandmana ne prihvaća.
Zastupnik Šime Lučin izvolite.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Hvala. Amandman povućen. 60 zastupnika Marina Jurjevića i Jagode Martić.
Prijedlog zastupnika Jagode Martić i Marina Jurjevića da se uključi Hrvatska gorska služba spašavanja sa milijun i 800 tisuća kuna u proračun MUP-a ne prihvaća se jer je to udruga građana i utvrđen je način na koji se od Vlade Republike Hrvatske svake godine podnosi zahtjev za financiranje njihove djelatnosti. Zakon, članak 23. Zakona o udrugama.
Žao mi je što Vlada nije prihvatila ovaj amandman. Naime dolazim iz Makarske, grada u čijem zaleđu se nalazi planina Biokovo, planina prepuna svojih ljepota, ali isto tako i puna opasnosti kao u krajnjoj liniji i svaka druga planina i zbog toga vrlo dobro znam što znači djelovanje gorske službe spašavanja pa u krajnjoj liniji koliko je ono bitno i za turističku aktivnost. Činjenica je isto tako da je Ministarstvo unutarnjih poslova je temeljem Zakona o unutarnjim poslovima osnivač interventnih postrojbi specijalističkih postrojbi gorske službe spašavanja, a isto tako je ovo ministarstvo, vaše ministarstvo potpisalo sporazum o dugoročnoj suradnji na poslovima spašavanja i zaštite života. Činjenica je da su ako pogledamo i procjenu opasnosti, činjenica je da su u stalnom porastu upravo nesreće na nepristupačnim terenima, znači na terenima gdje ne može doći niti hitna pomoć niti vatrogasci već jedino jedinice gorske službe spašavanja. Prema tome ovim sredstvima, nisu velika sredstva, milijun i 800 tisuća kuna. Ovim sredstvima bi se osiguralo na neki način koliko-toliko normalan rad gorske službe spašavanja. To što ste vi rekli da oni idu po nekim drugim, odnosno kao udruge građana činjenica je da je u Ministarstvu mora, turizma, prometa i razvitka u jednoj stavci su osigurana 710 tisuća kuna za ovu službu. Prema tome još jedanput izražavam žaljenje, ali čini mi se da je ovo sve danas po sistemu "psi laju karavane prolaze". Žao mi je što Vlada nije našla bar malo sluha. Hvala.
Hvala. Molim glasovanje. Amandman nije prošao. Amandman 61 zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Probijanje protupožarnih i poljskih putova na području Općine Vir ukoliko se nalazi na državnom zemljištu, odnosno onda Hrvatske šume osiguravaju za to sredstva, a ako se nalazi na privatnom poljoprivrednom zemljištu, odnosno šumama onda za to osiguravaju sredstva lokalna samouprava. Prema izjavi načelnika svi su ti putevi probijeni samo ih treba održavati pa tu nisu potrebna veća sredstva i amandman se ne može prihvatiti.
Poštovana zastupnica Antičević.
Malo čudno obrazloženje jer je ovo upravo tražio načelnik. Prema tome, nije točno. Vi ne morate obrazlagat, ali morate govorit istinu. Znate? Vi ne morate prihvatiti.
Molim?
A doći će uskoro ljeto, pa ako se ne daj Bože tamo nešto dogodi [[Upadica: Jasno.]] ja ću vas na to podsjetiti. Hvala lijepa.
Dajem amandman na glasovanje. Nije prošao. Gospodine Bebić, molim vas. Gospodine Luka Bebić, molim vas, preuzmite predsjedanje. Amandman zastupnika Luke Roića, 62.
Na taj amandman je već odgovoreno. MUP sa svojom stručnom službom, odnosno Odjelu investicije i nekretnine utvrđuje stanja nekretnina i po prioritetima u okviru osiguranih sredstva određuje s kojim će se objektima krenuti u izgradnju, a među te sigurno spada i policijska postaja Korčula. Broj zahvata na objektima uvjetovan je, rekli smo, utvrđenim prioritetima, odabranim sredstvima i, te se amandman ne prihvaća.
Gospodin Luka Roić, izvolite.
S obzirom da je praktički već bio ovaj amandman na raspravi, mislim da je ista, argumenti koji su bili i ranije. Policijska postaja je u zaista zgradi u kojoj je zatražen čak i povrat i potrebno je nova sredstva da bi se prešlo u izgradnju nove postaje, policijske postaje u Korčuli.
Hvala lijepa. Jel povučen? [[Upadica: Da, već je glasovano.]]
Već je glasovano o tome.
Bilo je glasovanje, hvala lijepa. Klub zastupnika HSP-a, Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidatnosti, gospođa potpredsjednica i ministrica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče, poštovane gospođe i gospođo iz kluba HSP-a. Vlada neće u ovom trenutku prihvatiti ovaj amandman, ali ćemo imati itekako na umu dobru intenciju ovoga prijedloga i eventualno tijekom godine razmatrati tu vašu dobru intenciju u ovom prijedlogu. Naime, planirani iznos od 650 milijuna kuna temelji se na podatku o izvršenju plana za 2003. godinu. Što se tiče zapošljavanja, planirali smo isti iznos na temelju izvršenja rashoda za 2003. godinu jer ta obveza proizlazi iz nacionalnog programa zapošljavanja. Što se tiče invalidskih i obiteljskih mirovina planirane su u većem iznosu od 2 milijarde 565 milijuna, što je 31,25% više u odnosu na izvršenje iz 2003. godine. Što se tiče stambenog zbrinjavanja invalida iz Domovinskoga rata o čemu također govori vaš amandman, u iznosu od 60 milijuna kuna, to je također u visini izvršenja za 2003. godinu. Ali vas također želim podsjetiti da na pozicijama Ministarstva graditeljstva postoji također iznos veći od 144 milijuna kuna, također predviđen za stambeno zbrinjavanje invalida iz Domovinskoga rata.
Hvala. U ime Kluba, gospodin Pero Kovačević.
Pa prvo što moram konstatirati je to da očito Vlada nije pomno i pažljivo pročitala obrazloženje našeg amandmana. Naime, svrha našeg amandmana je dvostruka. Prva je svrha da se konačno spriječi nezakonito trošenje sredstava državnog proračuna i doznačavanje Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje za 5 tisuća i 100 osoba koje dobivaju mirovinu kao hrvatski ratni vojni invalidi. Naime, još 99. godine general Gotovina i ja smo uspjeli utvrditi tu činjenicu i došli smo do podataka koji su bili za ne vjerovati. Od tih 5 tisuća i 100 koji su koristili, a koriste i dan danas vojne mirovine, tisuću i 2 opće nisu imali status hrvatskog branitelja, a ostali broj nisu imali status hrvatskog ratnog vojnog invalida. Samo po toj osnovi, a ako se uzme da je u skupini umirovljenika vojnih povećavana mirovina nije se mogla povećavati, da je mirovinski, Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje iz proračuna alimentirao i sredstva i za one osobe koji su djelomično izgubili radnu sposobnost iz civilstva, državni proračun je zadnje dvije godine oštećen za otprilike, zadnje 4 godine za otprilike 2 milijarde kuna. To je ogroman iznos. I stoga s nevjericom moram konstatirati da Vlada očito to nije dobro pročitala, obrazloženje, jer ako bi se takav dio nastavio i dalje to znači da će Vlada i dalje nezakonito doznačavati Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje ta sredstva. Druga bitna je stvar što omogućavamo ovim amandmanom, znači, to je preraspodjela sredstava, da se ove godine i donese novi Zakon o hrvatskim braniteljima i da stupi na snagu. Dajem vam, znači, još jednu prigodu da dobro razmislite oko ovog amandmana našeg.
Hvala. Ministrice, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani gospodine zastupniče. Naravno da ćemo razmisliti kao što znate, u tijeku je i ja vjerujem da će na sljedećoj sjednici Hrvatskog sabora biti prijedlog o kojem smo puno i razgovarali i ovdje u Sabornici oko izmjena i dopuna postojećeg Zakona, vezano za prevođenje. I naravno, u izradi je novi Zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Dakle, ja ponavljam, Vlada će tijekom godine itekako voditi računa o vašem prijedlogu, odnosno o podacima koje ste iznijeli i o intenciji ovoga prijedloga.
Dajemo vam priliku i onda povlačimo amandman.
Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospođa Antičević-Marinović ima povredu Poslovnika.
[[Govornik udaljen od mikrofona, ne čuje se.]] 68. stavak 3. koji glasi: "nakon očitovanja predlagatelja o pojedinom amandmanu na očitovanje predlagatelja može se osvrnuti samo podnositelj amandmana. Dakle, predlagatelj više nema pravo. Podnositelj, riječ podnositelja amandmana je zadnja. Nekoliko puta se to dogodilo ovdje, međutim, kako to eskalira, evo bila sam prinuđena da reagiram na ovakav način. Molim vas, gospodine potpredsjedniče ...
Zahvaljujem.
... da se to više ne ponovi.
Zahvaljujem. Potpuno je u pravo, to je članak 168. stavak 3. Dakle, trudit ćemo se da se ne ponovi. Da li ste povukli vi amandman? [[Upadica: Je.]] Amandman je povučen. Hvala lijepa. Zastupnik Ivica Pančić, 64. broj amandmana.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Vlada ne prihvaća ovaj amandman jer se tu radi o zapošljavanju hrvatskih branitelja. Iznos koji je ovdje planiran jest na razini, odnosno temelji se na izvršenju proračuna, odnosno rashoda za ovu aktivnost u 2003. godini jer ove obveze proizlaze iz nacionalnog programa zapošljavanja.
Hvala lijepa. Izvolite, gospodine zastupniče.
Moram reći da sam malo začuđen. Kada sam vidio proračun, identičnu stavku od prošle godine, znajući da je upravo potpredsjednica Vlade rekla da će jedan od prioriteta nove Vlade biti zapošljavanje hrvatskih branitelja. U ove 4 godine broj nezaposlenih hrvatskih branitelja smanjen je sa 35 na nekih 27 tisuća. Znači, ostalo je oko 27 tisuća nezaposlenih hrvatskih branitelja, ali teži slučajevi zato što skoro 2/3 njih ima manje od srednje stručne spreme. Stoga sam pretpostavljao jer su mjere pokazale dobar učinak, oko 2 tisuće ljudi je što zaposleno ili poslano na prekvalifikacije gdje će bolesti administracije su riješene i očekivao sam da bi ove godine Vlada mogla biti i ambicioznija u rješavanju ovoga problema. Ali eto, i ovdje se pokazalo da je lakše lijepo pričati i obećavati hrvatskim braniteljima nego osiguravati potrebna sredstva i probleme rješavati. Ili možda i spremnosti u HDZ-u za rješavanje ovoga problema ima, ali možda vaši koalicioni partneri se možda sa time ne slažu. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Stavljam na glasovanje ovaj amandman. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen. Broj 65. Klub zastupnika LIBRE.
Vlada ni u kom slučaju ne može prihvatiti ovako sročen amandman, jer Klub zastupnika LIBRE predlaže potpuno ukidanje naknada za rodiljnih naknada, dakle naknada za majke, naknada za rodilje, mislim da je to potpuno neprihvatljivo sasvim sigurno i za sve zastupnike i za Vladu svakako ne. I također Klub zastupnika LIBRE predlaže ukidanje teško izborenog alimentacijskog fonda na pozicijama Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Naime, za te pozicije Klub zastupnika LIBRE predlaže smanjiti sredstva koja su planirana u Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, prema tome to je za nas potpuno neprihvatljivo, dakle Vlada ne prihvaća.
Hvala lijepa. Predstavnik Kluba izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo potpredsjednice, ponajprije ispravak netočnog navoda. Klub LIBRE ne predlaže potpuno ukidanje porodiljnih naknada, nego samo dodatnih porodiljnih naknada u iznosu od 400 milijuna kuna. Što se projekta "Nova škola" tiča samo da kažem da je to projekt LIBRE koji predviđa za pet godina uvođenje cjelodnevne nastave u sve osnovne škole Republike Hrvatske koji bi trebao koštati negdje oko 10 milijardi kuna, a naravno da je krajnje vrijeme da se tim projektom počne, jer dizanjem kvalitete osnovne škole istovremeno znači dizanje kvalitete obrazovanje uopće, visokog obrazovanja i srednjeg obrazovanja. Jednako tako rasterećenje roditelja koji rade, pogotovo žena, da bi se taj projekt ostvario mi predlažemo da se ukine dodatni porodiljni dopust čije su posljedice, odnosno učinci u pogledu demografske obnove vrlo upitne a dovode majku u neravnopravan položaj u odnosu na muškarce u svijetu rada i poduzetništva. Jednako tako predlažemo ukidanje alimentacijskog fonda koji još nije ni osnovan po našim zakonima jer taj fond će potaknuti neodgovorno roditeljstvo umjesto da stvaramo odgovornost svih za ono što čine u društvu i slabimo državu, mi na ovakav način potičemo neodgovorno roditeljstvo i jačamo državu. Stoga gospodine potpredsjedniče tražimo glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 66. Klub zastupnika SDP-a.
Gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici Vlada ne prihvaća ovaj amandman, jer su planirana sredstva u iznosu od milijardu 539 milijuna 699 tisuća 493 kune planirana na podatku o izvršenju za 2003. godinu. I predviđenom broju korisnika s obzirom na imovinski cenzus, radi se naime o doplatku za djecu mi smo tražili vrlo precizne podatke i na temelju svih preciznih podataka došli do ovoga iznosa. Naime, jasno da uz raspravu o ovom amandmanu treba podsjetiti i na činjenicu da je broj djece na žalost smanjen, da je broj djece smanjen, prema tome na temelju podataka o izvršenju za 2003. godinu planirana su sredstva za isplatu dječjega doplatka. Naravno da ako bi se pokazao bilo kakav manjak na ovim stavkama da će Vlada na vrijeme reagirati.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika SDP-a gospodin zastupnik Vidović.
Ja moram izraziti žaljenje činjenicom da je ova Vlada doista na neprimjerenom mjestu štedi, 70 milijuna kuna manje za dječji doplatak koji predstavlja u svim zemljama jednu od najvažnijih ili najvrednijih oblika potpora obitelji, posebno u našim okolnostima kada su i nezaposleni roditelji dobili pravo i to im često puta jedini izvor prihoda. Smanjivanje proračunskih sredstava ne i u ovom slučaju za 70 milijuna i vaš je izračun kriv, milijardu i 700 milijuna je bilo planirano a izvršenje je bilo milijardu i 600 milijuna, točno onoliko koliko tražimo. MI na žalost moramo očekivati i veći broj nezaposlenih ljudi, mi moramo očekivati i veći broj djece s obzirom na projekcije koje proizlaze iz ovog proračuna obuhvat onih koji trebaju primiti neće se smanjivati nego će se povećavati. Čak i kada bi se desilo da je manje djece bilo bi dobro razmisliti o promjeni cenzusa jer se on dvije godine nije mijenjao pa da se bar zadrži ona visina naknade za dječji doplatak kojega smo imali do sada. Evo držim da je žalosno da se štedi na djeci i tražim glasovanje o tom amandmanu.
Hvala lijepa. Stavljam na glasovanje amandman 66. koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. Prije nego prijeđemo na 67. amandman, naš Hrvatski sabor je posjetila učenici Osnovne škole i Međimurske županije, Osnovna škola "Donja Dubrava" pa ih pozdravimo. Amandman 67. zastupnica Marija Lugarić i zastupnica Milanka Opačić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Vlada ne prihvaća ovaj amandman, radi se o sredstvima za Vijeće za djecu, moram istaknuti i Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti da su planirani iznosi za ovu aktivnost u 2004. godini veći za 17,2% u odnosu na izvršenje u 2003. godini. Prema tome, mislim da zastupnice mogu biti sigurne da će sve aktivnosti Vijeća za djecu ne biti ispunjene nego i u velikom opsegu povećane budući da smo podsjećam ušli u veliki projekt i sa otokom Obunjanom prema tome upravo planiramo proširiti aktivnosti i uključiti u te aktivnosti i lokalnu upravu ali i ima nekih drugih ambicioznih planova o kojim u ovom trenutku ne mogu govoriti ali radi se o jednoj znatnoj pomoći, prema tome mislim da ćete do kraja godine biti zadovoljne sa izvršenjem ovoga plana.
Hvala lijepa. Gospođa Marija Lugarić.
Naime, jedno je deklarativno zalaganje a drugo s konkretne brojke. Vijeće za djecu u proračunu za 2004. godinu je planirano u iznosu od 331 tisuću 872 kune, lani je bilo 419 tisuća 397 kuna, znači gotovo 100 tisuća kuna više i to je upravo ono za što se mi zalažemo. Prema tome, mi samo tražimo da se iznos vrati na razini u kojoj je bio protekle godine. Tim više što potpredsjednica Vlade spominje nove ambicioznije planove, veće uloge, pa je potpuno nejasno kako se smanjenje iznosa sredstava dovodi u kontekst s povećanjem aktivnosti i stoga upravo tražimo da se ta sredstva, ne trebala bi se povećati, ali barem da se izjednači sa sredstvima iz 2003. godine i tražimo glasovanje.
Hvala lijepa. Stavljam na glasovanje ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća. Hvala lijepa nije dobio potrebnu većinu. Također amandman 68. zastupnice Marije Lugarić.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman, radi se o provedbi nacionalnog programa djelovanja za mlade i ta će se provedba ncionalnog programa realizirati u okviru planirane aktivnosti, praćenje i unapređivanje politike za mlade, za koju je planiran iznos od milijun i 200 tisuća kuna u okviru glave 15. zaštita obitelji, materinstva i mladeži.
Hvala lijepa. Zastupnica Marija Lugarić izvolite.
Naime ja se u najmanju ruku čudim gospođi ministrici, potpredsjednici Vlade što jedan veliki resor u koji se zaklinje ne samo ona nego i svi ovdje tumači posve pogrešno i sa popriličnim nepoznavanjem. Tim više kad smo donosili Nacionalni program “Djelovanje za mlade” krajem 2002. godine on je donesen jednoglasno u Hrvatskom saboru znači svih zastupnika od HDZ-a pa do SDP-a i upravo se gospođa Kosor koja je tada bila zastupnica zalagala da su potrebna, da je program dobar ali da bi se provodio potrebna su i sredstva. Ovo o čemu govorite se odnosi na pojedine, pojedine aktivnosti iz Nacionalnog programa djelovanja za mlade i pokriva manji dio tih aktivnosti. Podsjećam da se radi o 110 aktivnosti sveukupno i prema planu sredstava po pojedinim ministarstvima u odnosu na pojedine djelatnosti iz programa potrebno je osigurati znatno više od ovdje predloženih 5 milijuna kuna, ali obzirom da je to iznos koji je lani, u lanjskom Proračunu bio predviđen za provedbu Nacionalnog programa “Djelovanja za mlade” predložila sam taj amandman. I želim reći samo još jednu rečenicu, mislim da i kod ovog amandmana treba biti posve jasno i treba još jednom istaknuti da nije dovoljno govoriti da se za nešto zalažemo, da nam je do nečega stalo nego da to treba pokazati i glasanjem i uvođenjem pojedinih stavki u Državni proračun jer bojim se da nam od zalaganja i od toga da nam je stalo i od razmatranja nećemo učiniti nikakav kvalitetni pomak i stoga tražim glasanje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Stavljam amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman zastupnice Gordane Sobol broj 69.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Vlada ne prihvača ovaj amandman. Radi se naime o amandmanu kojim se predlaže nova podskupina koja bi glasila: Izrada nacionalne strategije za suzbijanje nasilja nad ženama, u iznosu od 380 tisuća kuna. Vlada je itekako senzibilizirana na problem nasilja i evo želim vas upozoriti da se u Proračunu za zaštitu odnosno protiv zlostavljanja u obitelji planirana sredstva u iznosu od milijun i 300 tisuća kuna u aktivnosti zaštita zlostavljanja u obitelji i dakako u okviru toga iznosa mi ćemo itekako voditi računa upravo o ovome na što vi upozoravate dakle izradu nacionalne strategije za suzbijanje nasilja nad ženama. Dakle to će se planirati u okviru ovih milijun i 300 tisuća kuna [[Upadica: Hvala lijepa]] Pa vas molim da prihvatite obrazloženje.
Hvala lijepa. Izvolite gospođo Sobol.
Ovako, ja moram kazati da ovime što ste sada dakle kroz svoje obrazloženje ste u biti samo na neki način potvrdili kako je ovaj Proračun apsolutno netransparentan jer ja sam to pitanje bila postavila i u raspravi o Proračunu i u biti naravno ostaje na volju nekome u Vladi da odredi šta to, šta će se financirati od tih milijun i 300 tisuća kuna. Ja se između ostalog nadam da ćete uspjeti onda isfinancirati recimo i Udrugu “Korak” iz Karlovca, gospođa Sadika Zvirkić nažalost već danima pokušava doći do vas i do Premijera, ali ne uspijeva. Ja ću to podržati da iz toga međutim kao što sam u svojim prošlim amandmanima zatražila da se konkretno, jasno naznače projekti u Proračunu koji će se financirati tako to tražim i ovim amandmanom i ja od njega ne odustajem. Želim samo ovim povodom reći obzirom na to da su odbijeni amandmani moji koji su se odnosili na Ured za ravnopravnost spolova što se tiče pojednih aktivnosti na tim, na pozicijama Ureda, ja ću ovako samo reći gospođo potpredsjednice vi ste neki dan obrazlagali zbog čega su povećana službena putovanja. Na tim službenim putovanjima i vi i Premijer i svi koji budu išli i po Europi i po svijetu morati će između ostalog odgovarati i na upite o tome na koji način i kako se promišlja ravnopravnost spolova u Hrvatskoj. Ona se mora promišljati u svoj punini na način kako je to i zapisano i u Nacionalnoj strategiji za promicanje ravnopravnosti spolova. Za sve one koji nisu znali, a možda niti vi to pitanje postaje vrlo visoko pitanje u onim pitanjima koje moramo ispuniti ako želimo ući u Europsku uniju. Tražim glasanje.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje koji Vlada ne prihvača. Tko je za? Hvala lijepa. Nije potrebno, nije dobio potrebitu većinu. Zastupnica Milanka Opačić, amandman 70.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Vlada ne prihvača ovaj amandman jer su sredstva koja su planirana za dodatni porodiljni dopust i opremu za novorođeno dijete dostatna. Naime mi smo itekako vodili računa o ovoj stavci. Mi smo tražili precizne izračune Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Te su projekcije rađene na temelju podataka iz 1999. godine i naravno rađene su na temelju podataka iz 2003. godine. Prema tome planirana sredstva biti će dostatna ukoliko se ukaže potreba naravno da će Vlada tijekom godine reagirati, ali ja ističem još jedanput da mi vračamo dakle raspon od tisuću šesto do dvije i pol tisuće kuna za zaposlene majke. To se može vidjeti u Zakonu o izvršavanju Državnog proračuna i dižemo odnosno vraćamo sa, sa devetsto kuna na tisuću i šesto kuna naknadu za nezaposlene majke i evo mogu izraziti još jedanput zadovoljstvo što je jučer i data potpora vraćanju mogućnosti korištenja trogodišnjeg rodiljnog dopusta za majke blizanaca, trećeg i svakog sljedećeg djeteta. Budući da je u raspravi o Proračunu isticano i, i da je gospođa zastupnica Opačić govorila o, odnosno vezivala ovaj svoj amandman i uz svoje ime ja mogu samo reći i u ime Vlade i u ime Ministarstva da je taj amandman zakasnio barem 3 godine. Dakle mi smo došli do trenutka kad sve ono o čemu smo govorili kroz amandmane proteklih godina vraćamo danas kroz zakone i vraćamo kroz Proračun.
Hvala lijepa. Gospođa zastupnica Opačić. Izvolite.
Pa ovo što ste vi sad rekli gospođo ministrice je samo djelomično točno. Naime, da, doista ovo je vaš amandman za koji ste se vi kontinuirano zalagali 3 godine. Amandman dakle koji je u potpunosti i u lipu prepisan i prepisala sam ga samo zbog toga što sam vidjela na na ovoj stavci dodatni porodiljni dopust i oprema za novorođeno dijete niste uspjeli izboriti niti za lipu više u odnosu na prošlogodišnji Proračun. Naime vaš amandman je pune 3 godine glasio doslovno onako kako glasi i danas da se 400 milijuna kuna mijenja u iznosu od 740 milijuna kuna i 600 tisuća kuna. Dakle ja sam mislila da ćete se dakle vi izboriti da se ova stavka poveća u odnosu na vaš amandman za koji ste se 3 godine zalagali. S obzirom da to niste uspjeli nadam se da će vaše kolege danas poduprijeti ovaj amandman i pomoći da se napokon nakon 3 godine vaša dosljednost i provede. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Traži se glasovanje. Izvolite glasovati. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Također zastupnica Milana, Milanka Opačić 71.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ovaj amandman gospođe zastupnice Milanke Opačić odnosi se na Alimentacijski fond. Dakle prvi puta Hrvatska ima Ministarstvo obitelji i prvi puta mi u Državnom proračunu predviđamo sredstva za Alimentacijski fond. Sredstva za Alimentacijski fond mogla je osnovati i prošla Vlada odnosno mogla je osnovati Fond, mogla je predvidjeti sredstva u Proračunu za Alimentacijski fond ali to nije učinila. Ova Vlada ima itekako i osjećaj i osjećaj i odgovornosti i kad se govori o djeci na koju bi se odnosi Alimentacijski fond odnosno na obitelji na koje bi se odnosila sredstva iz Alimentacijskog fonda, odnosno uopće ideja o tome fondu. Prema tome, mi smo zadovoljni što smo uspjeli u ovom proračunu osigurati početnih 20 milijuna kuna, to nisu mala sredstva, i zbog toga ovaj amandman također zakasnio barem 3 godine. Ne možemo prihvatiti.
Izvolite gospođo Opačić.
Pa ja moram reći da je zapravo meni drago što ste vi prihvatili zakon koji je Klub SDP-a dao u proceduru prije nekakvih 20-tak dana o osnivanju Alimentacijskog fonda, i drago mi je što ipak provodite nacionalnu obiteljsku politiku koju je donijela prošla Vlada, premijera Ivice Račana. Ja bih samo htjela reći da ovih 20 milijuna kuna su sredstva koja su po onome što smo mogli čuti u nekima od obrazloženja dostatna da se taj fond počne, dakle počne funkcionirati zadnja tri mjeseca u godini. Mi mislimo da bi mogao taj fond i prije počet funkcionirati, zato tražimo povećanje ovih sredstava. Iz razloga što, ako možete dati pola milijarde kuna u proračunu za službena putovanja i vas kao predstavnika Vlade, ali i brojnih službenika koji su već u ovih zadnjih 12 godina proputovali zemljinu kuglu barem nekoliko puta, mislim da bi bilo ovoga puta primjerenije da se dio sredstava usmjeri u Alimentacijski fond.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman, koji Vlada ne prihvaća? Hvala lijepa, nije dobio potrebnu većinu. Molim. Zahvaljujem gospođi ministrici. i molim gospodina ministra gospodarstva, rada i poduzetništva, gospodina Vukelića. Amandman 72. zastupnica Biserka Perman.
Hvala gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Vlada ne prihvaća ovaj amandman, naime, radi se o amandmanu kojim se predlaže smanjenje iznosa subvencija trgovačkim društvima izvan javnog sektora za 5 milijuna i 600 tisuća kuna. S obzirom da je u obvezi i Vlade i ovog Ministarstva prenijeti sredstva, imati sredstva koja se koriste za industrijske grane, tekstilnu, kemijsku, mentalno-prerađivačku, za otklanjanje poremećaja ili za poticaje u, i pomoći u tim granama, ovo umanjenje zasigurno ne bi bilo u pravcu pomoći koju je nužno davati i našoj tekstinoj i metaloprerađivačko i ostalim granama industrije, odnosno tvrtkama iz tih grana industrije. Dakle, ovaj amandman Vlada ne prihvaća.
Hvala. Gospođa Perman. Izvolite.
Gospodine ministre, s obzirom na činjenicu da se ovaj amandman odnosi na ovaj sljedeći odmah iza njega, odnosno također na razgradnju koksare bakar koja je prestala s radom prije 10 godina i da je razgradnja i sanacija pri kraju za radove predviđene u ovoj godini potreban je navedeni iznos, govorim o oba amandmana potreban je navedeni iznos da ne bi došlo do zaustavljanja radova na sanaciji zagađenog terena, te smanjenje stavki u ovoj, smanjenje stavki Ministarstva gospodarstva u ovom dijelu odnosi se kako bi se dobio traženi iznos i smatram realnim i opravdanim da se on usvoji. Pa molim glasanje.
Hvala lijepa. Stavljam na glasanje ovaj amandman, koji Vlada ne prihvaća. Hvala lijepa, nije dobio potrebnu većinu. Ista zastupnica amandman 73. gospođa Perman.
Kao što je uvažena zastupnica i kazala ovo su dva povezana amandmana. Vlada ne prihvaća ni ovaj amandman koji se odnosi na povećanje sredstava predviđena za daljni postupak sanacije Koksare bakar. Želja je Vlade i opredjeljenje i ovog ministarstva da ta sanacija završi tijekom ove godine. Ukoliko predviđena sredstva ne budu bila dostatna, odlukom Vlade ili preraspodjelom unutar s ministarstvom osigurat će se sredstva potrebna za dovršetak te sanacije. A sa ovom pozicijom ostajemo sada u planu proračuna kao što je predviđeno. Dakle, cijenim zalaganje uvažene zastupnice da se ta sanacija ove godine završi, da taj postupak završimo. S ovim sredstvima koja su predviđena kanimo taj postupak voditi u tom pravcu. Ukoliko bude bilo kakvih poteškoća, tada ćemo predlagati Vladi ili unutar preraspodjele sredstava unutar ministarstva namiriti potrebna sredstva.
Hvala lijepa. Gospođo Perman izvolite.
Ja se zahvaljujem gospodinu ministru na dobrim namjerama, ali ukoliko je to zaista tako, ne vidim nikakvog razloga zašto ta sredstva nisu prikazana i u proračunu. Pa ako su prevelika, nije ih problem nikakav usmjerit u drugom smjeru. Hvala lijepo. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman, koji Vlada ne prihvaća? Hvala lijepa. Nije prošao. Nije dobio potrebnu većinu. 74. Klub zastupnika SDP-a.
Vlada ne prihvaća amandman, jer u prijedlogu proračuna prijedlog ovih prihoda i rashoda državnog proračuna i svih fondova kao što je i Fond Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, ovim iznosima predviđena su i osigurana su sva prava po osnovi mirovinskog osiguranja kako oni koji se alimentiraju iz doprinosa, tako i onih koji se temeljem posebnih propisa alimentiraju iz poreznih prihoda.
Hvala lijepa. Klub zastupnika SDP-a. Gospodin Vidović, izvolite.
Poštovani gospodine ministre. Prihvatili ili ne prihvatili, para nema. Nema novaca za mirovine, to znate i vi i ja. Ovih 806 milijuna što tražimo, to je ono što je Zavod za mirovinsko osiguranje izračunao. Ja računam da vam nedostaje milijardu i 200 milijuna kuna za prava po prošloj godini. A da bi se nešto povećalo, da bi se došlo do onih sačuvaj me Bože 50% prosječne plaće koje ste dogovorili s umirovljenicima, nedostaje vam na to još 3,5 milijarde kuna. Vi ćete na kraju godine, ova snimka ostaje, objašnjavati što se desilo i zašto se penzije ne mogu isplatiti. Tražim da se glasa o tome u ime odgovornosti spram umirovljenika.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman, koji Vlada ne prihvaća? Hvala, nije prošao, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 75. Klub zastupnika HSS-a.
Vlada ovaj amandman ne prihvaća. Jer prijedlogom se želi na neki način anticipirati riješenja koja predlagatelj inače predlaže u prijedlogu Zakona o nacionalnim mirovinama. Ali tu je otvoreno pitanje, jer je traženo riješenje u predloženoj koncepciji zakona kao pravo na nacionalnu mirovinu u sustavu mirovinskog osiguranja ili ne. Isto tako, s obzirom na obilježja predložene nacionalne mirovine, mirovina sadrži više socijalno zaštitnih elemenata, stjecanje pravo na mirovinu pod uvjetom imovinskog cenzusa, … za osobe koje nisu radile ili po osnovu rada nisu ostvarile nikakva primanja, za razliku od elementa na kojim se temelji mirovinsko osiguranje. i stoga držimo da je potrebno pažljivije i dosljednije sa cijelovitim sustavom socijalne sigurnosti i socijalne skrbi osmisliti institut nacionalne mirovine i to je ono što slijedi i taj projekat i razvoj tog projekta slijedi u ovoj godini i naš je prijedlog da ovaj iznos koji bi išao od 300 milijuna na nacionalne mirovine ne uđe kao takva stavka u proračun, odnosno ovaj amandman ne prihvaća.
Hvala lijepa. Klub zastupnika HSS-a, gospodin zastupnik Zlatko Tomčić.
Hvala vam lijepa. Ja moram potsjetiti Sabor i hrvatsku javnost, da Republika Hrvatska svojim Ustavom i to člankom 57. jamči pravo na pomoć za podmirenje osnovnih životnih potreba i to slabima, nemoćnima i nezbrinutima. Naš sustav socijalne pomoći i potpora nažalost još uvijek ne obuhvaća sve kategorije stanovništva kojima je ova pomoć potrebna. To se posebno odnosi na one osobe koje su starije od 65 godina, koje su iz razno raznih životnih razloga nisu ispunile onu minimalnu kvotu za minimalnu mirovinu od 15 godina, ili se nalaze na socijalnoj skrbi ili nekakvoj drugoj mirovini ispod 640 kuna mjesečno, što zapravo predstavlja 19% proračunske osnovice kao minimalna mirovina. Smatramo da bez obzira što ti ljudi nisu nikada uplaćivali u mirovinski fond da bih tih 40-tak tisuća ljudi, pardon 60 tisuća ljudi imalo pravo na zaštitu nekakvog minimalnog dostojanstva. Oni koji pak imaju manja primanja socijalna ili mirovinska oni bi imali pravo na razliku do tih 640 kuna. Zapravo, ovim amandmanom mi anticipiramo rješenja iz zakona kojeg smo predložili u izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju o kojem ako sam vas dobro shvatio vi se pozitivno izražavate, samo znate ovih 60 tisuća ljudi više ne može čekati. Da je bilo dobre volje ovaj naš zakon kojeg smo predložili mogao je ići u hitnom postupku, mogao je biti do sada već ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]] Zato iz razloga pravednosti jer sredstva koja se izdvajaju za socijalnu pomoć i za potpore moraju biti pravedno raspoređena. Hrvatska ih izdvaja jako puno i upravo radi toga pokušajmo biti pravedni prema svima. Ovo je kategorija koja je najteže pogođena. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Stavljam na glasovanje ovaj prijedlog. Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 76. zastupnici Mato Arlović, Mato Gavran, Ljubica Brdarić i Ljubica Lalić.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Dopustite mi da dam jedno obrazloženje koje se odnosi na niz ovih amandmana koji sada dolaze a koji se odnose na povećana sredstva poduzetništva. Stav Vlade jasno je da se ovaj amandman ne prihvaća. A zašto? Iz razloga što smo mi u proračunu za ovu 2004. godinu kada gledamo sredstva koja su ostvarena i planirana pa ostvarena prošle godine i ona koja su u proračunu za ovu godinu imamo porast tih sredstava u iznosu od 22%. Dakle, mi smo u proračunu za razne mjere poticanja poduzetništva, obrtništva, poduzetničkih zona i svega ostaloga povećali ako ćemo govoriti u milijunima za te programe ostvarenih sredstava prošle godine 125 milijuna, ove godine imamo 153 milijuna kuna, nešto više. Prema tome, uvažavajući i pozdravljajući inicijative svih saborskih zastupnika koji su svojim amandmanima predložili veća sredstva, poneki i daleko veća sredstva za pojedine programe u pravcu poticanja poduzetništva ipak uz zahvalnost zbog ograničenja proračuna ove godine o kojima smo već i dosta govorili, ne treba ih ponavljati ne možemo prihvatiti te prijedloge povećanih sredstava. Tako je i što se tiče konkretno ovog amandmana stav Vlade da amandman ne prihvaćamo.
Hvala lijepo. Izvolite! U ime kluba gospodin Gavran.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, meni je žao što ova Vlada ovakvim činom spriječava daljnji razvoj, naročito na područjima Slavonije odakle i sam dolazim. U prethodnim raspravama sam držim nastojao oslikati realno stanje stvari. Reći ću kad su već izostala sredstva potpore u ovom drugom dijelu jedinicama lokalne samouprave ovo su razvojna sredstva koja su trebala prije svega omogućiti ostanak mladih u jedinicama odnosno na područjima iz kojeg ja dolazim ali reći ću i na području Hrvatske da pamet ne odlijeva se onim intenzitetom kako je to naročito unazad onih prethodnih sedam, osam godina iz Hrvatske bilo. Riječ je o poticanju samozapošljavanja i reći ću da je pred kraj godine za zapošljavanje mladih i žena na području Brodsko-posavske županije plasirano 2,4 milijuna kuna. Da smo imali 24 plasirali bismo ih sve. Ovakvim pristupom mislim da nećemo omogućiti i natalitetnu politiku i sve ono što smo i jučer cijeli dan razgovarali. 4,5 milijuna kuna za ove stavke za cijelu Hrvatsku držim doista nedostatnim. Ja molim još jednom da razmotrite mogućnost da na ovaj neposredan način pomognete naročito tamo gdje postoji poduzetnička inicijativa i da pomognete mladim ženama da se samo zaposle. Tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Klub zastupnika HSS-a broj 77. amandmana.
Vlada ne prihvaća amandman. Obrazloženje je ono što sam i kazao. Još jednom ću ponoviti. Ove sve mjere koje u poticanju poduzetništva imamo predviđene u proračunu za ovu godinu su značajni iskorak i veće od onih koje smo imali u prethodnoj godini. Dakle, razvojna koncepcija u pravcu poticanja poduzetništva postoji. Zahvaljujem na amandmanima koji traže daleko značajnija sredstva. Potrebe poduzetništva zasigurno jesu takove i našeg obrtništva i gospodarstva za tako velikim sredstvima ali cijeneći ono okolnosti koje imamo i mogućnosti koje imamo držim da su ova sredstva predviđena proračunom dovoljna i da imaju svoju razvojnu funkciju. Ovaj amandman ne prihvaćamo.
Izvolite, gospodin zastupnik Tomčić.
Dakako da se ne mogu složiti s ovakvim obrazloženjem jer se radi ipak o nečemu drugom. Podsjećam, ovim amandmanom predlažemo poticanje poduzetništva mladih sa preskromnih 1 milijun gospodine ministre, 1 milijun godišnje na 21 milijun, za poticanje poduzetništva žena sa uvredljivih 1,2 milijuna na 21 milijun, za poticanje rada obrtničkih radionica, nemojte se ljutiti, sa smiješnih 700 tisuća kuna godišnje na 30 milijuna. Upozoravam da danas u Hrvatskoj postoji 100 tisuća obrtnika i obrtničkih radionica a da smo samo u protekle tri godine otvorili 13 tisuća novih radionica. Za poticanje razvoja lokalnog kreditiranja sačini na prvi pogled malo većih 7 milijuna na 42, međutim prošle godine je potrošeno skoro 20 milijuna za tu stavku. Ova sredstva su sva zapravo namijenjena udruživanjima s jedinicama lokalne samouprave i komercijalnim bankama i podsjećam da u zadnje tri godine na taj način sa isto tako vrlo skromnim ali ipak nešto većim sredstvima stvoreni investicijski potencijal od 7,5 milijardi kuna od čega je iskreditirano 4,6 milijardi kuna, od čega je otvoreno 69 tisuća i 314 radnih mjesta. Isto tako, predviđamo znatno povećanje sredstava na stavci poticanja razvoja poduzetničkih zona. O njihovim vrijednostima i kao generatoru razvoja ne treba govoriti ali moram podsjetiti da je u periodu od 2000. do 2003. godine iz ovih sredstava podređenom od EU s jedinicama lokalne samouprave otvoreno 188 poduzetničkih zona, 29 poduzetničkih inkubatora i 48 tehnoloških centara. Dakako da mi nismo protiv investicija, Greenfield i ostalih investicija. Upozoravam, ove stavke obrtništvo i malo i srednje poduzetništvo su inicijalni eksploziv za razvoj hrvatskog gospodarstva. Restrikcija na ovim stavkama će vrlo grubo ugroziti i rast GDP-a i smanjenje stope nezaposlenosti. Gospodine ministre, to znate i vi, i ja, i cijela hrvatska javnost. Nemojte biti prema ovome restriktivni.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje koji inače Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebni broj glasova. 78. zastupnici Mato Arlović, Mato Gavran, Ljubica Brdarić i Ljubica Lalić.
Vlada ne prihvaća ni ovaj amandman. On je kao što je i prethodni amandman išao u pravcu povećanja pozicije programa razvoja lokalnog kreditiranja sa 7 milijuna na 70 milijuna kuna. Ja ću i dalje još jednom ponoviti. Sredstva za programe u ovoj godini su 22% veća od sredstava prošle godine, dakle ne radi se o nikakvim restrikcijama.
Hvala lijepa. Gospodin Gavran, izvolite.
Hvala lijepo. Meni je drago gosopdine ministre da je Vlada povećala 22% sredstva ali morate uobziriti činjenicu da su druga stredstva potpore od regionalnih fondova znatno smanjena itd. U cijelosti potpisujem sve ovo što je Klub HSS-a i gospodin Tomčić izrekao. Naravno da su ovo inicijalna srestva i 7 milijuna kuna koliko je na ovoj ... [[Govornik se ne razumije.]] planirano za cijelu Hrvatsku držimo doista i smiješnim i nedostatnim. Pono ću iznjeti podatak, na području Brodsko-posavske županije tijekom samo protekle godine za ove namjene plasirano je 122 milijuna kuna, zaposleno preko 6 stotina novih djelatnika. Što u uvjetima kada se na Zavodu za zapošljavanje sada nalazi 16 tisuća ljudi od toga 9200 žena samo za sebe dostatno govori. Očito da su poduzetnici znatno inventivniji i brži, i brže rastu, dakle, oslanjaju se na vlastite snage, vlastita sredstva no što to država u ovom trenutku hoće i želi pomoći. Ja vas još jednom molim da pomognete naročito onim sredinama koje su teško stradale u ratu, koje su dale ogroman doprinos a o tome bar ovih dana obilazeći i slaveći 14 obljetnicu HDZ-a i u Slavonskom Brodu i u drugim dijelovima Republike Hrvatske puno je govorio i sam predsjednik Vlade a i vi cijenjena gospodo. Još jednom molim potporu i naravno tražim glasovanje ovog amandmana.
Hvala lijepa. Izvolite glasovati. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 79. zastupnika Josipa Vreska.
Vlada ne prihvaća ni ovaj amandman. Radi se o sredstvima za osnivanje, program osnivanja tehničkih parkova ... [[Govornik se ne razumije.]] Ja da ne bih iščitavao mislim da zastupnici imaju sve programe koji su predviđeni u, pod pozicijom poticanja poduzetništva, pa imamo i za razvoj poduzetničkih centara predviđenih 7 milijuna kuna. Dakle, sredstva postoje za sve aktivnosti i što se tiče poduzetničkih centara i inkubatora i tehnoloških parkova. Pred nama slijedi i vrlo skoro u ovoj godini i rasprava o Zakonu koje će ministarstvo proslijediti, odnosno Vlada i ovom Saboru o tehnološkim parkovima. Dakle, držimo da postoje sredstva za ovu namjenu koju amandmanom se predlaže izdvojiti. I stav Vlade je ne prihvaćamo amandman.
Hvala lijepa. Izvolite gospodin Vresk.
Hvala lijepa. Gospodine ministre volio bih da mogu biti sretan sa vašim obrazloženjem međutim nisam. Radi se o iznosu od 1 milijun kuna. Samo 1 milijun kuna, pazite. Iz toga se najbolje vidi stav vlasti i Vlade prema malom i srednjem poduzetništvu. Radi se o županiji u kojoj prevladava drvna, kožna i tekstilna industrija. I vi i ja znamo u kojem je ona stanju, radi se o županiji u kojoj je izuzetno važan razvoj malog i srednjeg poduzetništva, neka se nitko ne ljudi iz ostalih županija. Ne mogu biti zadovoljan tim obrazloženjem obzirom da u toj županiji postoje već 3 poduzetnička centra. Jedan gradski, jedan županijski, jedan općinski. I mislimo da bi ovim sredstvima se značajno doprinjelo razvoju malog i srednjeg poduzetništva. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Stavljam na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 80 zastupnika Miroslava Korenike.
Vlada ne prihvaća niti ovaj amandman. Radi se također o traženju sredstava za program osnivanja tehnoloških parkova i poduzetničkih centara u iznosu od milijun kuna jer dalje ponavljam i jasno opredjeljenje Vlade i kroz proračun i kroz pozicije koje su u proračunu i Ministarstva gospodarsva, rada i poduzetništva a vezano za poduzetništvo a jasno je data snažna potpora poticanju poduzetništva, poduzetničkih centara, zona i sredstva su predviđena. I ponavljam 22% većem iznosu nego što je bilo prošle godine.
Hvala lijepa. Gospodin Korenika izvolite.
Gospodine ministre, već je gospodin Vresk dao jednim dijelom obrazloženje međutim, bojim se da kada ministri imaju nekakvo diskrekcijsko pravo odlučivanja hoće li neki program proći ili ne a on nije dat u našem proračunu da od toga nema ništa. Osim toga za svoga boravka ovoga tjedna ministar Primorac je obećao kod tehnološkog parka u Varaždinu određeni iznos i novac. A meni bi bilo jako drago da čujem iz kojih izvora, iz koje stavke. Točno u proračunu će to biti. Bojim se da od toga neće biti ništa i za svaki slučaj molim izjašnjavanje ovoga Doma.
Hvala lijepa. Stavljam na glasovanje. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnica Marija Lugarić 81. amandman.
Vlada ne prihvaća amandman sa obrazloženjem koje sam već i kazao da ne ponavljam.
Izvolite gospođo Lugarić.
Naime, prvo, obrazloženje možda u totalu stoji ali kada pogledamo stavku razvoj i poduzetničkih inkubatora tu tog povećanja od 20% nema. Sredstva planirana za razvoj poduzetničkih inkubatora u 2003. godini bila su u iznosu 5 milijuna 500 tisuća kuna. Za 2004. godinu su planirana u iznosu od 4 milijuna 500 tisuća kuna. Prema tome, nikakvog povećanja o kojem govorite nema, naprosto radi se o smanjenju od 1 milijun tisuća kuna. Dodatni argument uz argumente koji su izrekli prethodnici, prethodnici je u tome što je pred neki dan objavljeno, objavljenje preporuke Vijeća za konkrurentnost koje nude niz preporuka Vladi da bi se povećala konkurentnost i u tom smislu cijela poduzetnička klima u Repubici Hrvatskoj i upravo se ističe da je poterbno raditi i na obrazovanju i na poticanju razine svjesnosti o poduzetničkoj kulturi. I stoga sam ja predložila da se ta razlika koja je manja u ovom proračunu od milijun kuna doda na kontu kapitalne donacije neprofitnim organizacijama jer je to direktno prati preporuke Vijeća za konkruentnost a s druge strane izjednačava sredstva za poticanje razvoja od poduzetničkih inkubatorima sa sredstvima iz 2003. godine. Prema tome, ako vaša obrazloženja ponekad i u totalu stoje, u strukturi pororačuna se to ne vidi. A zaista mislim da sam dala dovoljno dobre i valjane argumente da bi se prihvatio ovaj amandman pa molim glasanje. Hvala.
Hvala lijepa. Stavljam na ovaj amandman na glasovaje. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnica Zdenka Čuhnil 82.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Sada je jedan opet niz amandmana koji imaju zahtjev u pravcu ili pojedine poduzetničke zone uvrštenja u proračun ili kao što su naredni amandmani. Više tih zona prije svega želim reći da su razvoj poduzetničkih zona je jedna od prioritetnih odrednica programa kada se radi o poticanju poduzetništva. Da smo mi u poziciji poticanja i razvoja poduzetničkih zona umjesto 30 milijuna koje je bilo u proračunu prošle godine predvidjeli za ovu godinu 55 milijuna kuna. Dakle pozdravljam sve one i županije i gradove i općine i zastupnike koji na neki način iniciraju, traže i hoće i svoje zone i zone u svojim županijama imati jasno vidljive i u prorčaunu, međutim, niti do sada nije bila praksa koliko ja znam, i mislim da ne bi bilo dobro da u proračunu bilo koja zona imenom i prezimenom iz nekoga grada ili županije uđe. Moje obećanje ovdje jeste i poruka je jasna iz ovog proračuna da će posebno i veća sredstva, dakle, od 30 milijuna na 35 milijuna kuna u ovoj godini, to je značajno ili najveće povećanje biti usmjerena upravo ka poticanju i podršci osnivanju, osnivanja poduzetničkih zona. Dakle ovaj amandman Vlada ne prihvaća.
Hvala lijepa. Zastunica gospođa Čuhnil.
Uvažneni potpredsjedniče, uvaženi ministre. Već sam ranije naglasila u kakvom je stanju gospodarstvo Bjelovarsko-bilogorske županije sa kojim brojem nezaposlenih ovog časa se suočava. Jednako tako sam naglasila da 1/3 jedinica lokalne samouprave je u području od posebne državne skrbi što zasigurno stvara veliki problem. I stoga neka ne začudi da je upravo, da su sve jedinice u svojim prostornim planovima predvidjeli poduzetničke zone. Kako se radi uglavnom o zemljištvu koje je u privatnom vlasništvu koje treba otkupljivati, koje treba opremiti kompletno infrastrukturom jer većina tih općina danas zaostaje u komunalnoj infrastrukturi. Zasigurno da ova sredstva koja se ovdje traže nisu prevelika i osigurala bi barem početni start za kako takvo gospodarstvo koje je uvjet rješavanja kompletno sve problematike, pa tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 83 zastupnika Željka Pavlica.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman naime radi se isto o amandamnu koji je za Međmursku županiju navodi točno općine odnosno mjesta gdje bi se dale potpore zonama. Ponavljam zone i pozicija za potporu poduzetnim zonama je značajna i velika na osnovu kritdrija biti će podrška, jasnijih načela i kriterija biti će podrška svih općinama, gradovima odnosno županijama.
Hvala lijepa. Gospodin Pavlic izvolite.
Pa u međumurskoj županiji gotovo da i nema općine i grad u kojoj se ne radi na izgradnji i opremanju tih zona, taj projekt traje već dvije godine. Uz ovoga veliku pomoć samoga ministarstva. S obziorm d anisu poznati takvi kriteriji po kojim aće se dijeliti ta sredstva ja ipak molim dakle da se glasanjem pokuša, dakle, utvrditi koja će općina dobiti u kojme iznosu koja sredstva. Tj. nadam se dakle da će i ove godine te vse ezone dobiti podršku iz ministarstva. Hvala lijepa. Tražim glasanje.
Hvala lijepa. Stavljam na glasovanje. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa, nije dobio potrebnu većinu. Amandman zastupnica Dragica Zgrebec 84.
Vlada ne prihvaća. Isto je obrazloženje.
Gospođa Zgrebec Izvolite.
Ja ću dodati na obrazloženje kolege Pavlica još i ovo. Obrtništvo i malo poduzetnštvo u Međumurskoj županiji ima dugu tradiciju. 80tih godina mi smo imali preko 3 i pol tisuće obrtnika. DAnas upravo zbog toag što su sve općine u svoje progarame unjele da imaju najmanje jednu poduzetničku ili industsrijjsku zonu, mi smo među županijama koja ima najnižu stopu nezaposlenih. Do sada smo godišnje imali ulaganja po oćinama iz državnog proračuna ili drugih fondova između 800 do dva i pol miliona kunapo jednoj zoni. Ovdje predlažemo da seto sada učini za 14 općina i gradova koji su ta sredstva, odnosno, već to planirali u svojim lokalnim proračunima i računaju na ta sredstva. S obzirom da i fond za regionalni razovj i HABOR ima smanjena sredstva u ovoj godini iz državnog proračuna naravno da se ona neće moći za neke programe javljati u tim institucijama, i morat će dio svoga proračuna onda preraspodjeliti za ove potrbe što naravno onda onemogućava razvoj nekih drugih djelatnosti. Unatoč tome što kažete da će su ta sredstva povećana ali s obzirom da neka druga sredstva su smanjena sigurno se neće moći realizirati u takvom opsegu kao št oje to bilo ranijih godina. Pa tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Stavljam na ovaj na amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnik Miroslav Korenika 85.
Vlada ne prihvaća amandman, a obrazloženja sam već prethodno rekao da ne ponavljam.
Izvolit gospodine Korenika.
Moram naglasiti da u varažinskoj županiji prevladava nisko akumulativna gospodartsvo poput teksilne industrije, drvo prerađivačke, obućarske. Da je prosječna plaća 25% niža nego u ostalim dijelovima Republike Hrvatske, a da je u proteklom razdoblju uz pomoć prethodne Vlade uloženo preko 20 milijuna kuna u opremanje poduzetničkih zona. Od 28 jednica lokalne samouprave u njih 19 su izgrađene poduzničke zone i u njima je u protekle 3 godine zaposleno preko 1000 radnika. Meni se čini da odbijanjen ovoga amandmana građeni ili oni nezaposleni radnici Varaždina, Varažinskih toplica, Novoga Marofa, Lepoglave, Ivanca, Sračinca, i Čestice gube mogućnost da budu zaposelni. Čini mi se da je ova Vlada imala prioritet ili još uvijek barem verbalno ima prioritet zapošljaavnje. Međutim jaki ste u verbalizmu ali kada treba ona jamstva koja ste dali ispuniti onda je to jako daleko od toga. Molim izjašnjavanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala, amandman nije prihavćen nije dobio potrebnu većinu glasova. Amandman 86 Kluba zastupnika HSSa.
Vlada ne prihvaća amandman radi se o onome što sam već obrazlagao, ...zona u Bjelovarsko biligorskoj županiji. Dakle mi nemamo i predlažemo da ne bude ni u proračunu nikakvoih zona posebnih. Jer već imamo daleko veću poziciju za zone koje ćemo troštii upravo na potporu svim zonama u svim županijama.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Ivak Kolar u ime Kluba.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Evo ponavlja se priča da su sredstva veća smo nisu vidljiva ili bolje rečeno ne zna se kome će biti dodjeljena. Pa ja ministru predlažem da se povodi kriterijima na način koliko koja jejdinica uprave i lokalne samouprave napreduje. Znači jer osigura sredstva vlastita u kojem iznosu, i da to bude kriterij, inače stara praks nas uči da moramo biti skeptici i zato predlažemo ovakve amandmane direktno jer uložena vlastita sredstva više puta nisu adekvatno nagrađena da budem slikovit s državnoga proračuna. I ostajemo samo na vlastitom ulaganju ili bolje rečeno sami sebi svrha. zato ovoliko amandmana na ovaj način pa evo neka ovo bude moj doprinos da se sredstva transpratno troše, da se troše gdje lokomotiva već kreće, gdje se povlači a da ne najprije krećemo od odotraga da dajemo za projekte, za ovo za ono, a ne za. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala lijeepa nije dobio potrebnu većinu glasova. 87 zastupnice gospođe Alenke Kočiša Čičin Šain.
Vlada ne prihvaća amandman i ovdje se radi o zonama u Sisačko mosalvačkoj županiji.
Hvala izvolite gospođo Čičin Šain.
Hvala gospodine predsjedniče, moram reći da za razliku od ranijih zastupnika koji su zagovarali poslovne zone po svojim županijama. Ovdje imamo jedan specifičan slučaj a to je da Sisačko moslavačka županija ima najniži bruto nacionalni dohodak. Ako želimo i ako govorimo o razvojnom proračunu onda je dakako važno da vidimo kako ćemo taj razvoj i ostvariti. A ostvariti ćemo ga upravo tako da potičemo razvoj poslvonih zona. Prema tome ja vas ljubazno molim iz ove netranspretnosti gdje je budžetom predviđemo jedna jedinstvena stavka rado bi vidjela da se za poduzetničku zonu u Križu i poduzetničku zonu u Novskokj točno definira koliko sredstava kako bismo na to mogli odgovoriti. Predviđemo je ovdje planirano odnosno, s moje strane predloženo, milijon kuna za o pćinu Križ i 2 i pol miliona kuna za poslovnu zonu u NOvskoj. Moramo vam areći da je i za jedno i za drugo priređena projektna dokumentacija da je otkupljeno zemjište, pabi molila barem one zastupnike koji dolaze iz 6 izborne jedinice, da podrže ovaj amandman. Tražim glasanje.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovnje. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnica Đurđa Adlešić. Amandman 88.
Vlada ne prihvaća amandman, obrazloženje kao i za prethodni.
Hvala lijepa. Gospođa Đurđa ADlešić izvolite.
Gospodine ministre tražim obrazloženje.
Ministre zastupica traži obrazloženje.
Dakle u amandmanu 88 predlaže se uvršetenje nove pozicije izgradnja poduzetničkih zona u Bjelovarsko bilogorskoj županiji u iznosu od 10 milijuna kuna. kao što sam i do sada kazao u ovom prijedlogu proračuna je značajno povećana pozicija koja upravo ide prema izgradnji i poticanju izgradnje i osnivanju poduzetničkih zona. Ministarstvo će jasne kriterije načela razraditi na osnovu kojih će evo uz ove sugestije koje sam danas čuo od vas zastupnika, uključiti da se jasno zna kome i na koji način i u kom iznosu ti poticaji idu.
Hvala lijepa. Potpredsjednice izvolite.
Tražim glasovanje. Tražim glasovanje.
Stavljam ovaj amandman na glasovanje koji inače Vlada ne prihvaća. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Hvala lijepa. Amandman 90 sada preuzima Ministarstvo kulture. Zahvaljujem ministru Vukeliću. Oprostite ima još jedan amandman 89 zastupnika Josipa Vreska.
Vlada ne prihvaća amandman. Radi se, ista je, amandman je u sadržaju isti kao i amandman broj 85 program, za program organiziranja poduzetničkih zona traži se 3 milijuna kuna, već sam i kazao u ukupnim programima koji su povećani ove godine značajno za poticanje poduzetništva su i između ostaloga poticaji o organiziranju, osnivanju poduzetničkih zona.
Hvala lijepo. Izvolite gospodine Vresk.
Gospodine ministre ako negdje funkcioniraju poduzetničke zone onda je to svakako Varaždinska županija, odnosno grad Varaždin. Do sada je u poduzetničke zone uloženo 20 milijuna kuna. Da ne ponavljam priču koliko je značajan razvoj malog i srednjeg poduzetništva upravo u toj županiji zbog ranije spomenutih razloga, a razlozi se navode prije svega u stanju u drvnoj opet ponavljam, kožnoj i inim industrijama koje su bile, odnosno funkcionirale u Varaždinskoj županiji, a danas više ne funkcioniraju. Iznos od 3 milijuna kuna ne predstavlja ništa u odnosu na cjelokupni iznos za vaše ministarstvo, a pogotovo za državni proračun. Ne mogu prihvatiti takvo obrazloženje, tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Nije amandman prošao. Nije dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem ministru Vukeliću. Molim ministra Božu Biškupića, ministra kulture. Amandman 92 zastupnika Antuna Vujića i gospođe Marije Lugarić. Oprostite opet jedna stranica prevrnuta. Zastupnica Ingrid Antičević-Marinović 90.
Gospodine potpredsjedniče dopustite mi nekoliko rečenica svega u uvodu. Želim vam uvaženi zastupnici kazati da se u ovim prijedlozima od 27 zahtjeva oko 86% vaših prijedloga već nalazi u programu kulturnog razvitka jer je riječ vrlo često o spomenicima kulture, o programima koji traju kroz nekoliko godina kroz dulje vrijeme i neki od njih već su neki primjer recimo Čakovca već više od 8 godina ili 10 godina u tom programu i takav nastavak programa bit će i dalje, stoga ćete odgovor "ne prihvaća se" čuti uvijek ipak s konkretnim obrazloženjima zašto. Naime razlog je vrlo često da se već nalaze u programu kulturnog razvitka. Gospođo zastupnice ovaj se 90 amandman ne prihvaća, jer se dio ovog programa nalazi u opoziciji opremanja i izgradnji ustanova u kulturi, riječ je konkretno o Gradskoj knjižnici u Biogradu. Ona se nalazi u programu opremanja i uređenja.
Hvala lijepa. Izvolite gospođa Ingrid Antičević-Marinović.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre ovo što ste prije uvodno rekli ne odnosi se na izgradnju Gradske knjižnice u Biogradu i ne radi se o nikakvom spomeniku kulture. Grad Biograd zaista nema sredstava. A ovo drugo što ste rekli da se ipak pojedinačno, dakle niste se osvrnuli konkretno na izgradnju gradske knjižnice nego ste paušalno rekli što se tiče spomenika kulture, dakle kako se ni jedan ni drugi ovo potraživanje ne odnosi na spomenike kulture vi ste dali obrazloženje jedino za ljetno kino pa to djelomično prihvaćam, ali to su bila nedostatna sredstva pa ostajem ja kod svog amandmana.
Hvala lijepa. Izvolite glasovat. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala lijepa. Amandman nije prošao. Zastupnici Marija Lugarić i Zvonimir Mršić 91.
Ne prihvaća se predloženi program već se radi u programu zaštitnih radova Ministarstva kulture.
Hvala lijepa. Izvolite gospođa Lugarić.
Naime pozicija Janković u Daruvaru je postojala u lanjskom proračunu. Ovakvo obrazloženje predstavlja svojevrsno skrivanje pojedinih stavki i ne daje dovoljno jamstvo da će se zaista i provesti jer je sprovedeno u jednu zajedničku stavku. Mi smo tu stavku uveli prije dvije ili tri godine u proračun. Sredstva za unutarnje uređenje dvorca izdvojio je već grad Daruvar, potrebno je završiti sanaciju južne i istočne i zapadne vanjske fasade dvorca i zaustaviti daljnje devastacije. Podsjećam riječ je o dvorcu prve kategorije koji ne samo da je bio devastiran vremenom nego se u njemu nalazila i osnovna škola i sad se taj problem kroz druge stavke rješava, ali mislim da je potrebno tu poziciju na ovakav način transparentno utvrditi u proračunu i tražim glasanje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu glasova. Amandman 92 zastupnici Antun Vujić i gospođa Marija Lugarić.
Ne prihvaća se. Iskoristiti ću priliku pa ću vam reći da nema nikakvih skrivanja pozicija. Mi smo u Ministarstvu kulture naslijedili transparentnost koja je javno, sve je javno objavljeno na web stranicama Ministarstva kulture. Mi ćemo naravno tu praksu slijediti i nakon donošenja proračuna svaka stavka će biti tamo javno objavljena. Prema tome niti je bilo niti će biti u budućnosti skrivanja pozicija. Ovdje je riječ o zbirnoj poziciji bez konkretnog prijedloga i ne prihvaća se.
Hvala lijepa. Gospodin Antun Vujić izvolite.
Gospodine predsjedavajući i gospodine ministre. Ovo je zbirna pozicija zato što je zbirno Ministarstvo kulture za programe kulturnoga razvitka i stvaralaštva zakinuto za 37 milijuna kuna prema proračunu u odnosu na ono čime je raspolagalo prošle godine. Naime prividni … [[Ne razumije se.]] sredstava za Ministarstvo kulture na 690 milijuna kuna krije 77 milijuna kuna koje se tiču pripajanja Ministarstva okoliša pa se to odnosi na nacionalne parkove, zaštite kraških područja, djelovanje udruga, plaća ministarstva koja su povećana itd. itd. Faktički proračun Ministarstva kulture u tom pogledu nije 690 za kulturne djelatnosti nego je 623 milijuna što je zapravo 30-tak, 37 milijuna kako sam ja izračunao manje nego što je bilo predviđeno za to ranijih godina i moram napomenuti da je ovo prvi puta nakon četiri godine da sredstva Ministarstva kulture se ne penju po obično prosječnoj stopi od 10% nego da su umanjena u ukupnom iznosu za preko 30 milijuna kuna. To je vrlo loš znak obzirom da se svi na neki način zaklinjemo da je kultura također faktor razvitka moram konstatirati da sa ovakvom politikom ova Vlada to ne prihvaća, a što se tiče deklaracija velikih proračuna mogli smo isto tako pripojiti Ministarstvo poljoprivrede sa agrikulturom pa bi onda proračun bio još veći, a ne bi išao na kulturu.
Hvala lijepa. Tražite glasovanje?
Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 93 zastupnici Antun Vujić i Marija Lugarić također.
Ne prihvaća se. Kad bi se proračun po istoj tehnologiji prošlogodišnji izradio onda bi na toj stavci programa kulturnog razvitka bilo svega 413 milijuna kuna. Mi smo to točno izračunali. Prema tome, u ovom konkretnom odgovoru nije uopće jasno o kakvom je programu kultnog razvitka riječ.
Hvala lijepo. Izvolite, gospodine Vujiću.
Uvaženi gospodine ministre. Upravo je ovo ono na što ste vi sami rekli, a i gospođa potpredsjednica Vlade Kosor, da ćete intervenirati u proračunu, da su učinjene greške u proračunu. Naime, nakon što smo dobili amandmane Vlade u kojoj se mijenjaju neke pozicije, sada je eklatantno jasno da se neke pozicije mijenjaju, ali redovito nizbrdo. Pa tako npr., za kazališno i glazbeno-scensku djelatnost ona pada. Za književno izdavaštvo i knjižnice umanjena je za 4 milijuna, od 53 je došlo na 49. Umjetničko stvaralaštvo i likovna djelatnost 7 milijuna je manje. To nije prebačeno na neko odgovarajuće mjesto. Zaštita pokretnih spomenika od 20 milijuna došli smo na 18 milijuna. Dakle, ovo su sada konkretne stavke koje jesu mjerljive. One su manje po realizaciji prošlogodišnjega budžeta za nekih 10 milijuna kuna i to je bila svrha da se ovdje, da tako kažem, predloži da vam se vrati, vama da se vrati kao Ministarstvu kulture, 10 milijuna kuna.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje? Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 94. zastupnica gospođa Alenka Košiša Čičin-Šain.
Ne prihvaća se. Sredstva za izgradnju muzeja suvremene umjestnosti osigurana su u okviru pozicije za investicije u kulturi.
Hvala lijepa. Izvolite gospođo.
Žao mi je jako što je ova pozicija potpuno netransparentna pa se ne vidi kolika su ta sredstva za to osigurana. Naime, ovdje se radi o jednom kapitalnom objektu za državu Hrvatsku, bez obzira što se on nalazi u Gradu Zagrebu, a kao što znate, sporazumom od svibnja 2001. godine između Grada Zagreba i Ministarstva kulture, odlučeno je da će se ovaj, ova investicija financirati u polovici iznosa. Znači, svako sa polovicom iznosa. Gradnja muzeja planirana je u razdoblju od 2003. do 2006. godine, a ukupna investicija planirana je u iznosu od 180 milijuna kuna bez opremanja. U 2003. godini planirano je 10 milijuna kuna iz proračuna Grada Zagreba i 5 milijuna kuna iz državnog proračuna. Kako je, međutim, sa gradnjom započeto tek u studenom 2003. godine iz tog naslova potrošeno je samo 3 milijuna kuna. U 2004. godini Grad Zagreb je planirao financirati projekt u početku sa 32 milijuna kuna, međutim je u proračunu predviđeno samo 20 milijuna kuna, dok će se razlika namiriti, kažu, kroz rebalans. Kako se radi o kapitalnom objektu kulture Hrvatske sredstva ta ovu namjenu moraju se izdvojiti na zasebnoj poziciji sa barem 35 milijuna kuna. Time da moram napomenuti da je u vašim razrezima, recimo, kao posebna pozicija iskazana obnova Palače Restić. Pa bi, mislim, zavrijedila ova kapitalna izgradnja da također ima svoju vlastitu poziciju. Zahvaljujem, tražim glasanje.
Hvala lijepa. Stavljam na glasovanje ovaj amandman? Tko je za? Hvala lijepa, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 95. zastupnice gospođe Dragice Zgrebec.
Ne prihvaća se. Većina predloženih programa već se nalazi u programu izgradnje održava ustanovu o kulturi, Dom kulture Sveta Marija, Hotel ... [[Ne razumije se.]] i Mursko Središće.
Hvala lijepa. Gospođa Zgrebec, izvolite.
Hvala. Pa kod nas zaista u gotovo svim općinama postoji potreba za sanacijom domova kulture. To je nešto što sve naše općine koje imaju takve objekte imaju u svojim proračunima, a u ovom amandmanu koji ja predlažem jedino je novo, novogradnja Centra za kulturu u Gradu Murskom Središću gdje su projekti završeni i trebalo bi upravo u ovoj godini početi i sa građevinskim radovima. Ja bi bila zadovoljnija da ste vi rekli u kojoj mjeri će se to pratiti, ako su to simbolična sredstva onda zaista ne postoji nikakva mogućnost da se započeti radovi završe ili da se početni radovi u nešto većem obujmu obave 2004. godine. I molim glasanje.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa, nije dobio potrebnu većinu. Zastupnik Željko Pavlic. 96. amandman.
Ne prihvaća se. Odgovor je isti. Većina programa nalazi se, većina predloženih programa nalazi se u programu izgradnje održavanja ustanova u kulturi. Isto tako, riječ je o Svetoj Mariji, Kotoribi i Murskom Središću i mi ćemo, naravno, sredstva. Nakon donošenja proračuna objavit ćemo točna sredstva.
Hvala lijepa. Izvolite, gospodine Pavlic.
Pa ja sam zapravo ... [[Ne razumije se.]] dakle, da su prihvaćeni projekti za nastavak u Svetoj Mariji, Donjoj Dubravi i Kotoribi jer su i općine same u svojem proračunu već predvidjele sredstva. No, tu ima jedan novi projekt, dakle, obnova Doma kulture u Donjoj Vidovci pa bi zbog toga molio glasanje, dakle, da se taj novi projekt uvrsti, dakle, u moguću raspodjelu ovoga, ovoga. Dakle, molim glasanje o cijelom amandmanu.
Izvolite, gospodine Tomčić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, u ime Kluba tražim provjeru kvoruma.
Izvolite, izvolite provjeriti kvorum. Hvala lijepa.
Molim.
92, imamo kvorum. Hvala lijepo. Stavljam na glasovanje ovaj amandman 96. gospodina Željka Pavlica. Tko je za? Hvala lijepa, nema potrebni broj glasova. 97. zastupnici Željko Pecek, Ljubica Lalić i Božidar Pankretić.
Ne prihvaća se. Većina predloženih programa već je uvrštena u program kulturnog razvitka. Palača Pejačević u Virovitici, prostor ... [[Ne razumije se.]] knjižnice u Čepinu i Dom kulture u Pitomači.
Hvala lijepa. Izvolite, gospodine Pecek.
Hvala lijepo. Udruženje koje zadovoljava, ja se nadam da će u izvršenju proračuna se naći prostora i za ostale projekte koji su ovdje kandidirani.
Hvala lijepa. Tražite glasovanje?
Da.
Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebni broj glasova. Amandman 98. zastupnika Branka Vojnovića.
Ne prihvaća se. Grad Split kao osnivač nije se očitovao razrađenim programom na natječaju. Nema cjelovitog rješenja razrađenog programa namjene Omladinskog doma Gripe.
Hvala lijepa. Izvolite, gospodine Vojnoviću.
Mislim da je Grad Split nosioc, ali ipak mislim da bi ovaj Sabor i Vlada trebali pokrenuti tu aktivnost jer taj prostor godinama stoji neiskorišten, a ovdje imamo 14 naših zastupnika sa 10. izborne jedinice koji znaju dobro u kakvom je taj prostoru i zašto služi. On je sada sakupljalište narkomana i sirotinje navečer i mislim da bi ovaj amandman Vlada i Sabor trebali prihvatiti, da pokrenu inicijativu da se taj prostor napokon uredi jer je to ... [[Ne razumije se.]] prostor kulturni za Grad Split.
Hvala lijepo. Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa, nije prihvaćen. 99. gospođa zastupnica Ljubica Lalić.
Ne prihvaća se. Oba se zahtjeva su uvrštena u program kulturnog razvitka Ministarstva kulture i Crkva uznesenja Marijina u Slavonskom Klobašu i Crkva Svetog Mihovila u Dubočiću.
Hvala lijepa. Izvolite, gospođo Lalić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, zahvaljujem gospodine ministre što je uvršteno. Međutim, bilo bi mi draže čut sa kojim sredstvima s obzirom da se radi, s obzirom da se radi o vrlo značajnim spomenicima kulture. Ja bi samo podsjetila za Crkvu uznesenja Blažene Djevice Marije u Slavonskom Klobašu jer crkva, spomenik kulture iz 11. stoljeća. Prošle godine su izvršena istraživanja, ta istraživanja su pronašla tragove koji govore da se radi o najvrijednijem spomeniku kulture u Slavoniji. To se odnosi na trijumfalni luk i to se odnosi na Kapitol. Što se tiče Crkve Svetog Mihovila u Dubošcu, to je također spomenik kulture koji se nalazi na samoj obali rijeke Save koji je teško strdao u Domovinskom ratu i ovih godina svih godina, se nešto ulagalo, prema tome, to radi se o sakralnim objektima koji su u funkciji bogoštovlja. Ukoliko se ti objekti ne završe u ovoj godini mi osakačujemo vjernike jer napominjem da se u u crkvi Uznesenja blažene Djevice Marije u Slavonskom .... obavljaju bogoštovne radnje posebice na Veliku gospu kada je to regionalno svetište, kada dolaze hodočasnici ne samo iz Slavonije nego dolaze iz cijele Hrvatske, dolaze iz bosne, ne samo sjeverne Bosne nego i južne Bosne i tu bi uistinu trebalo uložiti znatna sredstva kako bi se čim prije ti objekti priveli funkciji u kojoj su uistinu godinama i bili.
Tražite glasovanje?
Glasovanje tražim dakako.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala, nije dobio potrebni broj glasova. Zastupnici Antun Vujić i Marija Lugarić amandman 100.
Ne prihvaća se. Riječ je o zbirnoj poziciji, predloženo povećanje neobrazloženo naime želim ovdje reći da je spomenička renta zakon o spomeničkoj renti koji je donesen još 99. koji je u mandatu prošle Vlade još potvrđen pod dobro pozicioniran, na svu sreću počeo je živjeti, počela je naplata spomeničke rente, vijesti koje imamo iz Dubrovnika koji je prvi konkretno počeli su jako dobri i predviđamo da bi ove godine mogla iz naplate spomeničke rente za zaštitu i obnovu spomenika kulture moglo se otprilike skupiti na poseban račun oko između 40 do 60 milijuna kuna.
Hvala lijepa. Gospodin Antun Vujić izvolite.
Smisao ovog amandmana je da se ponovno dosegne razina financiranja zaštite spomenika kulture u onoj visini koja je bila prošle godine. Jest to je točno i mi očekujemo i da smo imali sreće da ovaj Sabor u prošlom mandatu potvrdi Zakon u kontekstu spomeničke rente međutim, tada smo eskpliticitno rekli da se o tim sredstvima radi kao onome što se još treba dodati na postojeća sredstva da bismo očuvali da tako kažem ažurnost u zaštiti spomenika kulture u kojoj stojimo vrlo loše. Ne bi bilo dobro i nikako se ne slažem da se tu vide rezerve za umanjenje budžetskoga financiranja ovoga dijela. MI i dalje u budžetu izdvajamo premalo za zaštitu spomenika kulture sada izdvajamo još manje, ovo je trebao biti jedan dodatak koji bi aktivirao i lokalne zajednice i nisu to spojive veličine zato predlažem da i dalje glasamo za ovaj amandman.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala nije dobio potrebni broj glasova. Amandman 101. zastupnika gospodina Josipa Vreska.
Ne prihvaća se, predloženi program je uvršten u program zaštitnih radova, riječ je naime o županijskoj palači u Varaždinu.
Hvala lijepa, izvolite gospodin Vresk.
Hvala lijepa. Predsjedniče, gospodine ministre, ja bih doista volio da je to tako da je uvršten. Naime, svi znamo da je županijska palača u Varaždinu u najužoj Varaždinskoj ... jezgri, da se kontinuirano obavlja 1977. godine, da je županija osigurala ove godine dio sredstava i da se dodatno sama zadužiti za još 7,5 milijuna kuna. Znamo u kojem se stanju nalazi županijska palača i da su hitno potrebni konzervatorski radovi. Ne slažem se s obrazloženjem, ipak tražim glasovanje o amandmanu. Hvala lijepa.
Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala, amandman nije prihvaćen jer nije dobio potrebiti broj glasova. Isti amandman 102.
Prihvaća se, predloženi program je već uvršten.
Amandman 102. mislim da nije. Povlačite li?
Ja bih volio da gospodin ministar kaže o kojem se iznosu radi jer na ovaj način upravo vidimi kada su skupno iznosi u državnome proračunu mi ne znamo koji su to a stalno pričamo o transparentnosti proračuna i svega ostaloga, ja bih vas molio gospodine ministre recite nam koliko je to novca predviđeno za županijsku palaču u Varaždinskoj županiji, pogotvo zbog toga što kao što je već kolega Vresk rekao postoji mogućnost zaduživanja, jer se to sljedeći 30 godina bude radilo onda od obnovljene županijske palače bojim se neće biti ništa.
Ovako molim vas lijepo, ovaj amandman je već odbijen i praksa je do sada u Saboru da se onda ne otvara rasprava o amandmanu koji je potpuno isti, znači on je odbijen i mislim da možemo ići dalje. Zastupnici Antun Vujić i gospođa Marija Lugarić 103.
Ne prihvaća se obzirom da će se preostala sredstva za zaštitu rada kao što sam već spomenuo na spomenicima ostvarivati iz urbane spomeničke rente.
Hvala lijepa. Gospodin Antun Vujić izvolite.
To nije odgovor na ovaj amandman, amandman 103. tiče se, a pardon jest, odgovor jest, mislio sam da je drugi amandman. Međutim, argumentacija jednaka kao i prije dakle ne radi se o tome da spomenička renta treba služiti da bi se manje budžetskih sredstava osiguralo to je trebalo održavati na razini barem na kojoj je bilo a ovo su trebala biti dodatna sredstva, na ovaj način na neki način ne koristimo Zakon o spomeničkoj renti nego samo alociramo na drugačiji način izvor sredstava a lišavamo državu njene obveze da prati zaštitu spomenika kulture.
Hvala lijepa stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa, nije dobio potrebni broj glasova. Zastupnice gospođe Dragice Zgrebec 104.
Ne prihvaća se, predloženi program je već uvršten u program zaštite i radova na spomenicima kulture, to je jedan dugogodišnji program obnova grada Zrinski u Čakovcu, mi smo svjesni njegovog značenja i Ministarstvo će sigurno pratiti sa dostatnim sredstvima obnovu tog grada.
Hvala lijepa, gospođa Zgrebec izvolite.
Radi se o gradu Zrinski, spomeniku kulture nulte kategorije koji se dugi niz godina obnavlja, konačno su napravljeni i konzervatorski projekti koji su se nekoliko godina radili s obzirom na nedostatne kadrove u ovoj instituciji. Dakle moguće je od ove godine krenuti u ubrzanu obnovu grada Zrinski, treba reći eto vezano i uz naš parlament da je u doba bana Nikola Šubića Zrinskog u tom gradu nekoliko puta zasjedao i Hrvatski sabor, dakle mislim da postoje opravdanja da grad Zrinski bude i posebna stavka u državnom proračunu kao što sam ja u ovom amandmanu predložila i tražim glasanje.
Hvala lijepa stavljam ovaj amandman na glasanje. Tko je za? Hvala lijepa, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 105. zastupnika gospodina Željka Pavlica.
Ne prihvaća se, predloženi programi su uvršteni u program zaštite i radova na spomenicima kulture, dio predviđenih programa.
Izvolite gospodine Pavlic.
Ja bih molio glasanje upravo zbog toga što je prihvaćen dio ovog amandmana, možda da samo napomenem što se tiče obnova zvonika i župne crkve u SV. Mariji oni se već nekoliko godina dakle provodi uz pomoć ministarstva, a bitno je tu napomenuti da preko 500 tisuća kuna da su skupili sami mještani različitim ... i donacijom pa se nadam da će to isto Ministarstvo honorirati. Hvala lijepa. Molim glasanje.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala amandman nije prihvaćen, nije dobio potrebni broj glasova. Amandman 106. zastupnika gospodina Antuna Vujića i gospođe Marije Lugarić.
Ne prihvaća se, nositelj programa trebao bi biti grad Zagreb koji je još 99. godine proveo natječaj a nije kasnije osigurao nikakva sredstva za izradu projekte dokumentacije. Ukoliko grad osigura sredstva za projektu, za izradu projektne dokumentacije država mođe djelomično sudjelovati u izgradnji ovog spomenika.
Hvala lijepa. Izvolite gospodine Vujiću.
Odgovor je djelomično točan, međutim, ovdje se radi o obavezi koju je Hrvatski sabor postavio Vladi Republike Hrvatske i Vlada Republike Hrvatske je započela sve aktivnosti u prošlome mandatu i postupke u vezi sa izgradnjom spomenika domovini a koje se tiče određenja lokacije i koje se tiču svakom slučaju obuhvaćaju i suradnju sa gradom Zagrebom. Međutim, kako se, dakle održane su i dvije sjednice Odbora u kojem i ovaj Sabor ima svoje predstavnike kao i udruge proizašle iz Domovinskog rata kao i čitav niz stručnih i drugih tijela neprijeporno je jedinstveno što je vrlo važno podvuči izraženo mišljenje i oko vizualizacije koja je bila demonstrirana mogućega riješenja da se priđe ovakvom jednome velikome zahvatu koji bi istodobno bio i jedan zahvat u nova urbanistička rješenja samoga grada, a tiče se na neki način i spomenika domovini i prolaska Zagreba preko Trga Stjepana Radića prema Savi takoreći do mora. To je jedan veliki projekt i zato bi njemu morao ovaj Sabor dati adekvatnu dužnost da ga se izdvoji sa posebnom pozicijom pa taman za sada vezano za prikupljanje dokumentacije i za suradnju sa gradom od 5 milijuna kuna. To je bio smisao ovoga amandmana i ja molim da se uzme u obzir i odluka ovoga istoga Sabora i da se na ovaj relativno simbolički način uvrsti pitanje spomenika domovini u obaveze ovoga Sabora i Vlade kao što će to dakako i biti i obaveza grada.
Zahvaljujem. Stavljam ovaj amandman na glasovat. Tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebni broj glasova. Amandman 107. zastupnika gospodina Željka Pavlica.
Ne prihvača se jer je obnova orgulja župne crkve Blažene Djevice Marije, župa Sveta Marija već u programu kulturnog razvitka.
Izvolite gospodine Pavlic.
Ja povlačim dakle amandman i nadam se da će se to i ostvariti jer riječ je zbilja o vrijednom spomeniku, pokretnom spomeniku kulture i mislim da će sve biti u redu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Amandman je povučen. Amandman 108. zastupnika gospodina Damira Kajina.
Ne prihvača se. Programi nisu bili prijavljeni tijekom javnog poziva s odgovarajućom dokumentacijom te se upućuju na predaju prijave kod prvog narednog natječaja s odgovarajućom dokumentacijom.
Hvala lijepa. Izvolite gospodine Kajin.
Poštovani gospodine ministre, uvaženi potpredsjedniče Vlade. Ovdje se radi o zahtjevu za rekonstrukciju obiteljske kuće Matije Vlačića Ilirika. Očigledno da se radi o spomeniku kulture, a svi ćemo se ovdje vjerojatno složiti da uz Dioklecijana kao najvećeg provoditelja kršćanska, ne znam Tesle, Tita najpoznatija osoba s ovih prostora je Matija Vlačić Ilirik, Matius Splatius Iliricus. On je rođen u Labinu 1520. Umro je u Frankfurtu na Majni 1575. Bio je jedan od prvaka reformacije. Uz Lutera svakako drugi čovjek tog pokreta. Zvali su ga Ahil čistog luteranstva, koautor je “Eclesiasticae historiae” monumentalnog djela crkve do 1300. godine i imajući na umu dolazak na ove prostore mnogih iz Njemačke, ne znam Danske, Nizozemske i tako dalje, držimo da bi bilo korisno da se nađu pa makar ovako minimalna ovdje predložena sredstva za obnovu jednog spomenika kulture.
Hvala lijepa. Da li Vlada ostaje? Ostaje. Stavljam amandman na glasovanje. Tko je za? Amandman nije prihvačen. Nije dobio potreban broj glasova. Također zastupnika Damira Kajina 109.
Ne prihvača se jer će se projekt programa sanacije i čuvanja zbirke izraditi od struke i zašto su osigurana sredstva u Ministarstvu kulture.
Sjajno. Ja sam ovdje zadovoljan ovim obrazloženjem. Inače samo da kažem da ova sakralna zbirka crkva Svetoga Blaža u Vednjanu koju danas vodi župnik Marijan Jeličić posjeduje, kako? Jelenić pardon, da, posjeduje jednu od najvrijednijih zbirki sakralne kulture na prostoru Republike Hrvatske ali možda i šire. Tvrde da posjeuju 380 likvija. Kažu da je to najveća takva zbirka u Europi. Između ostalog imaju 4 neraspadnuta tijela svetaca; sv. Helene, Barbare i tako dalje. Zbirka stalno privlači turiste, a ona je u katastrofalnom stanju i treba nešto učiniti da se zaštiti taj relikt sakralne kulture na prostoru Republike Hrvatske. Hvala na ovome.
Hvala lijepa. Stavljam amandman na glasovanje. Tko je za? Amandman nije prošao.
Ne, nije potrebno, nije potrebno glasati ako,
A povučen je?
Da, da.
A pa nisam to čuo. Oprostite. Znači amandman 109. je povučen. Hvala. 110. amandman također gospodina Damira Kajina.
Ne prihvača se ovaj program je već uvršten u program zaštitnih radova na spomenicima kulture i obnova ove, ovo koje obiteljskog objekta biskupa Dobrile.
Da.
Hvala lijepa. Izvolite.
Biskup Juraj Dobrila rođen 1812. u Ježenju kraj Pazina, umro u Trstu 1882. Inicijator narodnog preporoda ne samo istarskih Hrvata nego i Slovenaca. On je govorio često: “Ja sam pastir i Latina i Slavena”. Na Vatikanskom koncilu pridružio se Strossmayeru, ovaj, i šta još reći? Nalazi se na novčanici od 10 kuna, ali rodna mu je kuća doista zapostavljena. Po meni radi se o spomeniku kulture koji se nalazi u privatnom vlasništvu i tu postoji jedan problem. Kako nekoga koji posjeduje spomenik kulture privatnog vlasništva, ovaj, ne natjerati nego pomoći mu da se naprosto i taj objekat na neki način valorizira. Tražim glasanje.
Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnik također gospodin Damir Kajin 111.
Ne prihvača se, program nije bio prijavljen tokom javnog poziva s odgovarajućom dokumentacijom i upućuje se na predaju prijave kod prvog narodnog natječaja ali s odgovarajućom dokumentacijom.
Hvala lijepa. Izvolite. Zastupnik Kajin.
Da. Ovdje su isto ovako predložena simbolična sredstva za izgradnju spomenika žrtvama ratova na prostoru županije Istarske. Stalno se postavlja pitanje kako okončati ove stalne verbalne bitke između hrvatskih, talijanskih publicista, političara, povjesničara i tako dalje. Ja tvrdim da 17 tisuća istarskih žrtava koliko ih je stradalo na strani antifašističke koalicije za vrijeme 2. svjetskog rata svakako je najveća tragedija tih istarskih prostora, ali jednako tako i ovi egzodusi koji su se dešavali između dva rata nakon 2. svjetskog rata također su tragedija ma ne samo za ljude koji su njima bile pogođeni nego i za prostor županije istarske u cjelini. Za mene apsolutno nema nikakve dvojbe. Svaka nevina žrtva, nevina žrtva pala na pravu ili na krivoj strani zaslužuje pijetet i mislim da bi tu priču o tim stradavanjima, fojbama, egzodusima i tako dalje trebali već jednom jednim simboličkim činom okončati za kojeg je barem kada je Istra posrijedi postignut plebiscit i kod ne znam političkih stranaka i kod Saveza antifašističkih boraca i kod Talijanske unije i kod boraca Domovinskog rata i zamolio bih da se o ovom amandmanu glasa ili da Vlada prihvati jedan ovakav pristup tretiranja tog svakako još uvijek bitno pa ja ću reći političkih, političkog problema Republike Hrvatske jer ako se ne varam i raspravu o današnjim amandmanima otvorili smo pričom o potrebi da se poštuje Rimski ugovor temeljem kojega u Proračunu se predlaže osiguravanje adekvatnih sredstava za otplatu, pod navodnicima tzv. optatske imovine.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnik Miroslav Korenika 112. amandman.
Ne prihvača se, predloženi program je već uvršten u program zaštite prirode.
Ja bih volio čuti gospodine ministre s koliko je to novca zaštićen odnosno uloženo za očuvanje arboretuma Opeka u Vinici jer samo javnosti radi arboretum Opeka je spomenik parkovne arhitekture najviše kategorije. Do sad je o njemu skrbila veterinarska i poljoprivredna škola u Vinici i Varaždinska županija u okviru tog spomenika kulture i dvorac koji je nažalost dosta devastiran. Pravomoćnim rješenjem Republika Hrvatska je postala vlasnik arboretuma Opeka i ja bih volio čuti prije nego što odlučim o eventualnom povlačenju amandmana o kojem se iznosu novca radi?
... [[Govornik se ne razumije, nije uključen]]
Ja molim dodatno objašnjenje ministra na što imam pravo po Poslovniku.
Kazao sam nakon donošenja Proračuna mi ćemo sve iznose javno objaviti i preko web stranice našeg Ministarstva. Do donošenja Proračuna nije bilo nikakve raspodjele sredstava.
Moram reći da mene ovakav odgovor, imam pravo dodatno nakon obrazloženja..
Gospodin Korenika, niti ministar niti vi sada niste trebali dobiti riječ. Uzeli ste..
Po Poslovniku..
Molim vas lijepo. Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za neka digne ruku? Nije dobio potrebnu većinu. Idemo na 113. zastupnika Josipa Vreska.
Ne prihvaća se. Predloženi program je uvršten u program zaštite prirode u onom dijelu koji se odnosi na Ministarstvo kulture.
Ali su tri ministarstva. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, riječ je o tri ministarstva, ne o jednom. i ovdje u ovom amandmanu je dodatno traženo tri milijuna kuna. Da ne ponavljam ono što je gospodin Korenika rekao malo prije, Arboretum Opeka jedan od najvećih takvih parkova u Europi. Ima značaj bar isto toliko koliko i Arboretum u Dubrovniku. Hitno je potrebna sanacija parka, pogotvo dvorca koji se nalazi u sastavu parka. Nije vidljivo u kojoj stavci su predviđena sredstva za sanaciju parka i dvorca, pa još jedanput molim glasovanje. Hvala.
Hvala lijepa. Ovaj dio će obrazložiti gospođa Marina Matulović-Dropulić koji se odnosi na Ministarstvo zaštite i okoliša i prostornog uređenja.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine zastupniče ne možemo prihvatiti ovaj amandman. Radi toga jer u našem razdjelu se samo dvije stvari financiraju, a to je Osječka tvrđa i grad Dubrovnik. Prema tome, drugih pozicija nema, i ako otvorimo takvu jednu novu poziciju, onda više nema kraja svim ostalima, a u zaštiti prirode se to nalazi.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj prijedlog amandmana na glasovanje. Tko je za? Amandman nije dobio potrebni broj glasova. Amandman 114. zastupnika Miroslava Korenike.
Ne prihvaća se. Predloženi program je u programu zaštite prirode.
Izvolite gospodine Korenika.
Opet dolazimo do iste stvari. Disrekcijsko pravo ministre, Ministarstva da određuje novce, a da Hrvatski sabor, odnosno ovaj Visoki dom jednostavno ni o čemu ne odlučuje. Upravo zbog toga bez daljnjih obrazloženja molim izjašnjavanje ovog doma.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnik Josip Vresk, 115. amandman.
Isti odgovor, jer je zapravo riječ..
U drugom dijelu možemo raspravljati o drugom dijelu ovog, Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka. Ovo je riješeno prvi. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine ministre šteta što nema ministra mora, turizma, prometa i razvitka. Ova se špilja nalazi na samoj granici sa Republikom Slovenijom, i devastirana je naravno, ona se financirala u onom dijelu koliko je županija Varaždinska mogla izdvajati za njezinu revitalizaciju. To je značajan i turistički objekt, ne samo kulturni i povijesni. i zbog same blizne s Republikom Slovenijom, a i inače jer se nalazi u jednom dijelu gdje su i dvorci i perivoji Hrvatskog Zagorja, što … što nisu. Zato sam i postavio ovaj amandman ciljajući ga na dva ministarstva, Ministarstvo kulture i mora, turizma i razvitka. Kako nije vidljivo ni iz Ministarstva kulture koja je to stavka, gdje je predviđen milijun kuna, a pogotovo ne u Ministarstvu mora, odnosno njegovim stavkama, to tražim glasovanje za ovaj amandman. Hvala.
Hvala lijepo. Glasujemo za drugi dio amandmana. Tko je za? Hvala lijepa. Nije prihvaćen, nije dobio potreban broj glasova. 116. Klub zastupnika HSS-a.
Ne prihvaća se. Državni zavod za zaštitu prirode nije zasebna pozicija u proračunu, jer je kao javna ustanova dio uvršten u proračun kao i sve druge javne ustanove. Kako su međunarodni projekti uvršteni posebno kao učešće Republike Hrvatske u njihove realizacije.
Hvala lijepa. U ime Kluba, gospođa Lalić.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Temeljem dogovora postignutog između Ministarstva kulture, Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva i državnog zavoda za zaštitu prirode od 5. veljače 2004. godine, Državni zavod je preuzeo 9 međunarodnih projekata zaštite prirode, te su mu prebačena sredstva donacija za pojedine projekte. Svaki projekt ima obvezu financijskog praćenja od strane Republike Hrvatske, zašto su u prijedlogu proračuna Ministarstva kulture predviđene navedene stavke. Budući je provedba projekta prešla u državni zavod, potrebno je prebaciti prateća sredstva iz državnog proračuna, i zbog toga ostajemo kod amandmana. Tražimo glasovanje.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Izvolite. Koja povreda Poslovnika.?
Molim utvrđivanje kvoruma.
Molim?
Molim utvrđivanje kvoruma.
Molim da se utvrdi kvorum na sjednici. Izvolite. 81, imamo kvorum. Za ovaj amandman Klub zastupnika HSS-a. Tko je za? Nije prošao, nije dobio potrebni broj glasova. Amandman 117. zastupnika HSS-a.
Ne prihvaća se. Sredstva za rad državnog zavoda za zaštitu prirode osigurana su u proračunu sa svim drugim javnim ustanovama u zaštiti prirode.
Hvala lijepo. Izvolite gospođo Lalić.
Zahvaljujem. Predloženim amandmanom dopunjava se proračun Ministarstva kulture, stavkom za Državni zavod za zaštitu prirode sukladno financijskom planu kojega je donijelo Upravno vijeće zavoda na sjednici održanoj 22. prosinca 2003. godine. Analogno je iskazan primjerice proračun agencije za zaštitu okoliša u okviru proračuna Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, … proračun Zavoda za školstvo Republike Hrvatske u okviru proračuna Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa. Državni zavod za zaštitu prirode, osnovan je kao ustanova uredbom Vlade Republike Hrvatske, a temeljem članka 12. stavka 2. Zakona o ustanovama zavod je započeo s radom 15. rujna 2003. godine s ukupno 9 zaposlenih djelatnika od predviđenih ukupno 25. Novim Zakonom o zaštiti prirode, zavod je dobio status javne ustanove, te postaje javna služba za obavljanje stručnih poslova zaštite prirode. Osnivač zavoda je Republika Hrvatska, a prava u ime države ostvaruje Vlada Republike Hrvatske. Za osnivanje i početak rada zavoda osigurana su sredstva u državnm proračunu. Trajni izvori financiranja djelatnosti zavoda su iz sredstava državnog proračuna, te iz drugih izvora u skladu sa zakonom. Osnivanje zavoda predviđeno je strategijom i akcijskim planom zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti Republike Hrvatske i planom provedbe sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Dio poslova zavoda obavlja, zavod obavlja kao svoju redovnu djelatnost, te ih financijski iskazuje kroz plaće svojih djelatnika. Dio poslova definira kroz posebne programe za čiju provedbu je dijelom potrebno uključivanje vanjskih suradnika, te je sukladno tome potrebno osigurati posebna sredstva u državnom proračunu, i zbog toga predlažemo, ostajemo kod amandmana i zahtjevamo glasovanje.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje, koji inače Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem ministru Boži Biškupiću. I molim gospodina ministra poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva Petra Čobankovića. Zastupnica Ljubica Lalić, amandman 118.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Ne prihvaća se amandman. Stojimo na stajalištu da su sredstva dostatna za planirane aktivnosti sukladno pravilniku o obradi duhana, proizvodnji i markama duhanskih proizvoda. Želio bih samo naglasiti da je u ovoj godini imamo povećanje od 45% na zadanoj stavci.
… [[govornik se naknadno uključio, ne čuje se]] Lalić ili Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, mislim da vam je poznato da je Duhanski institut sada u vlasništvu po prvi puta Agronomskog fakulteta u Zagrebu što definitivno znači da nakon potpuno krive privatizacije ipak se uspjelo napokon da to se Duhanski institut ne prekine nego da ipak dođe tamo gdje mu je mjesto i vjerujem da ako želimo nastaviti sa određenim znanstvenim istraživanjima i svemu onome što je potrebno u razvoju ukupno duhanske industrije a posebice u ovom dijelu vezano uz proizvodnju mislim da ovaj dio sredstava nije dovoljan, naročito zbog toga što je jasno da Duhanski institut nema svoj smještaj i morat će biti privremeno smješten na određenoj lokaciji. Ne znamo da li će se to uspjeti, pa vas molim iz tog razloga da se ovaj amandman ipak razmotri jer zasigurno ovaj dio predviđenih sredstava neće biti dovoljan. Tražim glasovanje.
Amandman gospođe Ljubice Lalić, Božidara Pankretića, Željka Peceka 118. stavljam na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa. Amandman nije prihvaćen. Zastupnici Ljubica Lalić, Božidar Pankretić, Željko Pecek 119.
Ne prihvaća se amandman. Želio bih naglasiti da za ovu aktivnost koju držim izuzetno bitnom sredstva su predviđena na pozicijama investicijskih potpora a ova sredstva koja su predviđena u proračunu za 2004. godinu je samo dio izmirenja obveze iz prethodne godine jer ne znam iz meni nepoznatih razloga ta sredstva nisu isplaćena u 2003. godini.
Hvala lijepa. Izvolite gospodine zastupniče!
Pa, moram reći da je meni jasan razlog iz kojih razloga sredstva nisu isplaćena. Pričekat ću kad kolegice završe. Ja bih vas molio jer se radi o tome da je program započet i u tom programu dakako da je potrebno isplatiti ova sredstva koja su za prošlu godinu, no međutim u tom programu iz prošle godine je evidentno da su određeni pravni subjekti a prvenstveno poljoprivredne zadruge ispunile određene uvjete a koje nisu imale to u 2003. godini. Iz tih razloga da se nastavi ovaj dobro započeti projekat ako se ispune uvjeti samo za ove iz prošle godine znači da u ovoj godini se neće moći ići dalje i znači da će se iz tih razloga daje povećanje ovih sredstava da se nastavi sa izgradnjom hladnjača a vjerujem da se slažete da je ona nužno potrebna u Hrvatskoj. Hvala. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen. Amandman 120. isti zastupnici gospođa Lalić, Pankretić, Pecek.
Ne prihvaća se. Planirana sredstva dostatna su za pripremne aktivnosti uspostave poljoprivredne komore tijekom ove godine.
Hvala lijepa. Izvolite, gospodine Pankretić!
Pa i gospodinu ministru je jasno da ako se želi osnovati poljoprivredna komora, provesti izbori da su to nedostatna sredstva. Mi smo njih vodili prošle godine u ovom iznosu ali iz razloga što se objektivno pripremao zakon koji je trebao utvrditi taj dio i ako se stvarno želi uspostaviti Hrvatska poljoprivredna komora 500 tisuća kuna nedostatna su sredstva. Prema tome, ja mogu jedino ocijeniti da se onda to ne želi napraviti u 2004. godini pa onda tražim glasovanje da se ipak osiguraju sredstva i da se to napravi.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebni broj glasova. 121. zastupnici Mato Arlović, Mato Gavran, Ljubica Brdarić, Željka Antunović i Ljubica Lalić.
Ne prihvaća se amandman. Sredstva potpore za osiguranje usjeva ona su planirana u stavci pozicije poticanja poljoprivredne proizvodnje 56-80-24. Podnositeljima zahtjeva priznaje se potpora po pojedinoj polici osiguranja do 25% troškova zaračunate ukupne premije osiguranja. Želio bih naglasiti da je u tijeku obrada podataka za priznata prava iz 2003. godine koja će se isplaćivati u ovoj godini. Znači, postoje sredstva samo na drugoj stavci.
Hvala lijepo. Gospodin zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo, gospodine ministre. Iz dosadašnjeg tijeka rasprave razvidno je da ova Vlda ne samo da nema namjeru poštivati Ustav i zakon već ih ima namjeru sustavno kršiti. Temeljem zakona koji je donio ovaj visoki Dom a riječ je o Zakonu o sustavu obrane od tuče člankom 13. izrijekom je rečeno da se novčana sredstva za provođenje operativnog rada obrane od tuče osiguravaju iz državnog proračuna i to iz slijedećih izvora, između ostalog 30% sredstava Ministarstva poljoprivrede i šumarstva predviđenih pozicijom sredstva poticaja za osiguranje usjeva. Kako smo mi mislili da je Vlada napravila previd nastojali smo ovim amandmanom taj previd popraviti, no ovdje nije riječ o previdu, ovdje je riječ o namjeri. O obrani od tuče govorili smo i u prethodnim amandmanima obrazlažući ih. Ja ću reći da mi bar sa područja Slavonije imamo nekoliko razloga da ovaj zakon i sustav obrane od tuče egzistira. Prvi je zaštita imovine svih građana jer nije samo poljoprivreda u pitanju i objekti i pokretna imovina. A drugi dio jedina tvornica u Hrvatskoj koja ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]] Netko isključuje, meni je žao što neki evo ne žele čuti ono što je istina. Dakle, slaba obrana od tuče. Jedina tvornica koja proizvodi protutučne rakete je alatnica Đure Đakovića. Ja vas molim da glasujemo o ovom amandmanu a zastupnike da podrže amandman.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje koje inače Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebni broj glasova. Amandman 122. Kluba zastupnika HSS-a.
Isti amandman. Ne prihvaća se.
Isti amandman. Ne treba glasovati, riješili smo ovaj amandman. 123. Klub zastupnika HSS-a.
Ne prihvaća se amandman iz prostog razloga što na ovoj poziciji imamo znatno povećanje, povećanje u odnosu na prošlu godinu kada je u proračunu znači proračunu od 2003. godine bilo 15 milijuna a sada se u proračunu nalazi 40 milijuna 427 tisuća i 31 kuna što držimo da ćemo moći poticati određene programe koji su predviđeni programom ruralnog razvitka kao što su razvitak seoskog prostora, očuvanje izvornih i zaštićenih pasmina i marketinška priprema poljoprivrednih proizvoda.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Zlatko Tomčić.
Hvala lijepa. Prihvaćamo ovo obrazloženje u smislu da je točno da je znatno povećanje sredstava, međutim pred Hrvatskoj je još najviše tri eventualno četiri godine prilagodbe Europskoj uniji. Sve što se u Europskoj uniji oko poljoprivrede događa ovisit će o tome koliko će se Hrvatska uspješno prilagoditi Europskoj uniji. Ruralni prostor, razvoj ruralnog prostora 2006. godine za Europsku uniju postaje primarno pitanje, dakle smanjivat će subvencije i poticaje, povećavat će sredstva za ruralni razvoj. Hrvatska je tek počela sa tim projektom i Hrvatska mora ubrzano razvijati projekat ruralnog razvoja ako hoćemo sačuvati stanovništvo na selu ako hoćemo da nam sela u potpunosti ne opuste. Nisam siguran da ako ove godine propustimo tu šansu da u sljedeće dvije godine to možemo napraviti. Hvala. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebni broj glasova. Prelazimo na 124. amandman. Klub zastupnika HSS-a.
Ne prihvaća se amandman iz razloga i dijela ograničenja proračunskih sredstava a i iz razloga da na ovoj poziciji imamo povećanje u odnosu na prošlu godinu od 192 milijuna kuna. Isto tako bih želio naglasiti da ćemo po donošenju proračuna utvrditi nacionalne kvote za određene proizvodnje, znači za proizvodnje biljnih kultura što moram naglasiti u prošloj godini nije bio slučaj. Iz tih razloga danas se nalazimo dosta u teškoj situaciji sa isplatom ne izmirenih obveza iz 2003. godine.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Zlatko tomčić.
Hvala vam lijepa. Ne bih nastavljao raspravu sa ministrom koliko je prošle godine utrošeno na ovoj poziciji ili koliko je trebalo biti utrošeno. I on i ja znamo da je zapravo smanjenje na toj stavci uzrokovano sušom. Međutim, gospodine ministre i vi i ja znamo da je ključno pitanje zaštite domaće proizvodnje i uspješnosti prilagodbe naše poljoprivrede u uvjetima konkurencije poljoprivredama Europske unije upravo na ovoj stavci. I vi i ja znamo da je za tu prilagodbu ostalo još tri eventualno 4 godine. Dakle, do 2007. ili 2008. godine. Bez obzira na teškoće u proračunu ne bi se smjela propustiti prilika da se znatno povećaju sredstva na ovoj stavci. Obzirom na međunarodne ugovore, obzirom da putem ugovora sa VTO permanentno se snižava carinska zaštita, obzirom na stalno povećanje izvoznih subvenicija u zemljama koje izvoze u Republiku Hrvatsku, obzirom na ukupno visoku subvencioniranu poljoprivredu Europske unije 50 milijardi eura, obzirom na nove opasnosti koje su moguće kod potpisivanja protokola 7. potrebno je sve veće godišnje izdvajanje za poticanje u poljoprivredi. U suprotnom biti ćemo svjedoci potpunog kolapsa domaće poljoprivrede a uvoz će nas dodatno zapljusnuti ako ne i preplaviti. Da se to izbjegne postoji samo jedan model, povećavati, povećavati poticaje, ulagati, uglagati u poljoprivredu. Ako hoćemo ući u Euoropsku uiju, ako hoćemo sačuvati seljake i poljoprivredu onda to moramo činiti bez obzira na poteškoće u proračunu. To je pitanje konkurentnosti našeg seljaka prema Europskoj uniji. Naš seljak se ne boji zdrave konkurencije, on se boji ... [[Govornik se ne razumije.]] cijena, a danas su izloženi hrvatski seljaci ... [[Govornik se ne razumije.]] cijenama. Makar me proglasili euroskeptikom pribojavam se posljedica vašeg negativnog odgovora. Pribojavam se tog. Posljedica vodite računa da vaš odgovor željno očekuje ni manje ni više nego 5 stotina tisuća seljaka koji se straše od vašeg negativnog odgovora. Hvala vam lijepa. Tražimo poimenično glasovanje.
Hvala lijepa. Ovdje je Klub HSS-a zastražio pojedinačno glasovanje o amandmanu. Ja se za 14 godina rada u Saboru da je za amandman zatraženo pojedinačno glasovanje. Ali kako ovdje nije to precizno nego je za sva glasovanja određeno da se može zatražiti pojedinačno glasovanje, ja naravno predlažem da pojedinačno glasovanje odobrimo ali da u promjeni ili Poslovnika preciziramo ovu stvar jer se na ovaj način može do besvjesti pordužiti sjednica Sabora. Dakle, pozivam tajnicu Sabora i molim ministra da joj ustupi mjesto. Tajnicu Sabora za pojedinačno glasovanje o amandmanu 124. Kluba zastupnika HSS-a kojeg inače Vlada ne prihvaća.
Jene Adam, Đurđa Adlešić.
Čekajte, jeste, koga ste pročitali?
Jene Adam.
A Jede Adam. Nije tu.
Nema. Durđa Adlešić, Irena Ahel, Zdenko Antešić, Ingrid Antičević-Marinović, Željka Antunović, Franjo Arapović, Mato Arlović - za, Zdenka Babić-Petričević - protiv, Stjepan Bačić, Ivan Bagarić - protiv, Marija Bajt, Ivo Banac, Luka Bebić -protiv, Snježana Biga-Friganović, Danira Bilić - protiv, Jure Bitunjac - protiv, Florijan Boras, Dražen Bošnjaković, Ljubica Brdarić - za, Mate Brletić, Mirjana Brnadić - protiv, Kajo Bučan - protiv, Perica Bukić, Karmela Caparin - protiv, Mato Crkvenac, Radimir Čačić, Ivan Čehok, Lino Červar -protiv, Lucija Čikeš - protiv, Zdenka Čuhnil - za, Tomislav Čuljak -protiv, Krešimir Čosić - protiv, Miljenko Dorić, Valter Drandić, Ivan Drmić - protiv, Josip Đakić - protiv, Anto Đapić, Srećko Ferenčak, Mirko Filipović, Stjepan Fiolić -protiv, Katarina Fuček - protiv, Ratko Gajica - protiv, Mato Gavran - za, Branimir Glavaš - protiv, Zdenko Haramija, Vilim Herman - za, Silvano Hrelja, Nikola Ivaniš, Rade Ivas - protiv, Gordan Jandroković - protiv, Ivan Jarnjak, Ivo Josipović, Vlado Jukić, Ljubo Jurčić, Neven Jurica, Marin Jurjević - za, Damir Kajin, Antun Kapraljević - za, Ivica Klem - protiv, Ivan Kolar, Miroslav Korenika, Alenka Košiša Čičin-Šain, Pero Kovačević - da, Zlatko Kramarić, Željko Krapljan -protiv, Vladimir Kurečić - protiv, Željko Kurtov - za, Ljubica Lalić - za, Josip Leko - za, Ruža Lelić - protiv, Dragutin Lesar - za, Slaven Letica, Slavko Linić - za, Ivan Lončar, Šime Lučin - za, Marija Lugarić, Nevenka Majdenić - protiv, Nikola Mak, Nikola Mak - protiv, Dujomir Marasović - protiv, Ante Markov - , Krunoslav Markovinović - protiv, Jagoda Martić - za , Jagoda Majska-Martinčević - protiv , Frano Matušić - protiv , Milan Meden - protiv , Darko Milinović - , Neven Mimica - za , Petar Mlinarić - , Zvonimir Mršić - za, Željko Nenadić - , Živko Nenadić - protiv , Milanka Opačić - za , Ivica Pančić - , Božidar Pankretić - , Branimir Pasecky -protiv , Jelena Pavičić-Vukičević - , Željko Pavlic -za , Željko Pecek -za , Biserka Perman -za , Anton Peruško -za , Dorotea Pešić-Bukovac - , Tonino Picula - , Velimir Pleša -protiv , Vladimir Pleško -protiv , Valter Poropat - ,Drago Prgomet- protiv, Šime Prtenjača - , Dragutin Pukleš - , Zvonimir Puljić -protiv , Milorad Pupovac - , Vesna Pusić - za, Ivica Račan - , Furio Radin - , Jozo Radoš - , Niko Rebić - protiv, Luka Roić -za , Ivanka Roksandić -protiv , Miroslav Rožić - , Petar Selem -protiv , Gordana Sobol -za , Damir Sesvečan- protiv,Zdravko Sočković -protiv , Nikola Sopčić -protiv , Vojislav Stanimirović - , Nenad Stazić - za , Ivana Sučec-Trakoštanec -protiv , Josip Sudec -protiv , Darko Šantić - , Vladimir Šeks -protiv , Marko Širac -protiv , Vladimir Šišljagić -protiv , Božica Šolić -protiv ,Vesna Škućić-, Damir Špančić -protiv , Mato Štimac -protiv , Tonči Tadić - , Šemso Tanković - , Ruža Tomašić -za , Zlatko Tomčić -za , Emil Tomljanović - , Jozo Topić -protiv , Pejo Trgovčević -za , Marko Turić - , Davorko Vidović - , Branko Vojnović -za , Josip Vresk -za , Ivan Vučić - , Antun Vujić -za , Vice Vukov - za, Dragica Zgrebec -za , Mario Zubović -protiv.
Sada treba prozvati ponovno one koji na popisu zastupnica nije zabilježeno da su Glasovali.
Jene Adam, Zdenko Antešić-za, Željka Antunović-za, Ivo Banac, Snježana Biga Friganović. Mate Brletić, Mato Crkvenac-za, Radimir Čačić-za, Ivan Čehok, Miljkenko Dorić- za, Valter Drandić, Anto Đapić-za, Srećko Ferenčak, Mirko Filopović, Silvano Hrelja-protiv, Nikola Ivaniš, Ivo Josipović, Vlado Jukić-za, LJubo Jurčić-za, DAmir Kajin, Miroslav Korenika, Alenka Košiša Čičin Šain-za, Zlatko Kramarić, Slaven Letica, Ivo Lončar, Marija LUgarić-za, Željko Nenadić, Ivica Pančić, Jelena Pavičić Vukičević, Dorotea Pešić Bukovac, Tonino Picula. Valter Poropat, Dragutin PUkleš, Milorad Pupovac. Ivica Račan, Furio Radin, Jozo Radoš, Miroslav Rožić, Vojislav Stanimirović, DArko Šantić, Vesna Škulić, Tonči Tadić, Šemso TAnković, Davorko Vidović.
Prema podacima prebrojavanja, 49 zastupnika glasovalo je za amandman, 71 protiv. Amandman nije prošao. Amandman broj 125 Kluba zastupnika HSS-a.
Ne prihvaća se amandman. Planirana sredstva dostatna su za prijavljen broj korisnika dohodovne potpore za 2004. godinu. Želio bih naglasiti u 2003. godini isplaćeno je 13 milijuna 952 tisuće i za 2004. godinu rok za podnošenje zahtjeva za ovu skupinu potpore produžen je do 20.3. ove godine, tekuće godine. Znači nama jeste intencija da razdvojimo socijalni dio u poljoprivredi od komercijalnog, dohodovnog i tržno orijentiranog, ali držimo da su ova sredstva koja su predviđena na ovoj stavci da će biti dostatna.
Poštovani zastupnik Zlatko Tomčić izvolite.
U jednom dijelu se slažem sa obrazloženjem gospodina ministra, međutim ne u razini novaca za nekomercijalna poljoprivredna domaćinstva. Ovdje se traži dodatnih 29 milijuna kuna. Disolucija na komercijalne i nekomercijalne poljoprivrednike je zapravo dio jednog vrlo grubog, teškog i dugotrajnog prije svega sociološkog, ali i gospodarskog procesa. Komercijalne trebao osposobiti za tržište, ali nekomercijalni moraju živjeti, ali i proizvoditi. To su uglavnom oni ljudi koji nemaju uvjeta za nekakvu drugu skrb, za mirovinu, dakle ljudi, žene iznad 50 godina, muškarci iznad 55 godina. Da bi ovaj sustav funkcionirao i da bi ta kategorija seljaka bila u potpunosti zaštićena ovdje će biti potrebno izvršiti određene promjene u zakonskoj regulativi. Naš prijedlog će biti, a to smo anticipirali zapravo u ovom amandmanu, da se dohodovna potpora poveća sa 600 kuna na 1.500,00 kuna. Sa tih 1.500,00 kuna onaj dio domaćinstava koji se ne može baviti komercijalnom poljoprivrednom proizvodnjom bi imao uvjete za preživljavanje, ali i za doprinos nekakvom ukupnom tržištu poljoprivrednih proizvoda u Hrvatskoj. Ne zaboravite da su to uglavnom oni ljudi koji kroz život nisu imali sreću da imaju nekakvo zaposlenje, da si osiguraju nekakve mirovine itd. i zapravo su sada ni na nebu ni na zemlji. Radi se o ozbiljnom dijelu hrvatske seljačke populacije, a ako hoćemo komercijalne poljoprivredne proizvođače gurati prema Europi, prema konkurenciji, ako ih hoćemo prilagoditi za Europu onda se moramo brinuti o ovom dijelu. Predviđena sredstva nisu dovoljna, tražimo dodatnih 29 milijuna kuna i tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 126 isto Kluba zastupnika HSS-a.
Ne prihvaća se ovaj amandman iz razloga što na ovoj poziciji imamo šest puta veće povećanje u odnosu na prošlu godinu i iz tih razloga ovdje smo učinili maksimalne napore kako bi uvažavajući činjenicu značaja i važnosti podupiranja i poticanja investicija u poljoprivredi i iz tih razloga smo išli sa maksimalnim povećanjem. Ja se zahvaljujem gospodi zastupnicima na izraženoj velikoj zabrinutosti za poljoprivredu i drago mi je da se u relativno kratkom roku dobar dio ljudi shvaća i uvažava problematiku poljoprivrede i počinje se znatno zalagati za poljoprivredu, ali ovdje smo učinili maksimalni napor i kažem 600 puta smo povećali ovu stavku i mislim da ćemo uspjeti zadovoljiti potrebe.
Zastupnik Tomčić izvolite.
Zadovoljan sam što gospodin ministar uvažava brigu zastupnika za poljoprivredu, a ja njega uvjeravam da će na kraju biti on najviše zabrinut. On neće prihvatiti činjenicu da se u prošloj godini ovaj institut primjenjivao svega nepuna tri mjeseca i zato ova disproporcija u sredstvima i zato tražimo dodatnih 100 milijuna kuna. Prilagodba hrvatske poljoprivrede Europskoj uniji je alfa i omega opstojnosti hrvatskog seljaštva i hrvatske poljoprivrede. Sa ovim treba žuriti. U ranijim izlaganjima sam naglasio ostalo nam je još svega tri godine za prilagodbu uključivo i ovu godinu. Ljudi nisu dovoljno stimulirani sa postojećih 250 tisuća kuna po hektaru, treba predvidjeti znatno veća sredstva i naš prijedlog je takav kakav je upravo radi toga što predviđamo dizanje ove sume od 250 tisuća kuna na 500 tisuća kuna po hektaru. Očito da ovih 250 tisuća kuna nije dovoljno atraktivno, a Hrvatska će vjerujte u roku nekoliko godina kada se zabetoniraju površine u vinogradima, kada se zabetoniraju površine pod određenim drugim kulturama, voćem itd. onda ćemo lupati glavom o zid gdje smo bili, zašto nismo stimulirali poticanje onih poljoprivrednih proizvoda koji su ovog momenta deficitarni u Hrvatskoj. Ja vas molim gospodine ministre da ipak promislite o ovome što govorim. Za tri-četiri godine ćemo se naći u čudu ako ne prihvatite ovaj amandman. Hvala vam lijepa. Tražim glasovanje.
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 127 isto Kluba zastupnika HSS-a.
Ne prihvaća se. Navedena sredstva pokrivaju planirane troškove intervencija na tržištu kao što su otkup junadi i svinja i ostale interventne mjere koje su zakonskim aktima dozvoljene. Bez obzira na iznos od 60 milijuna kuna uvjerenja sam da ćemo ga najbolji i najkvalitetniji način iskoristiti i da se neće desiti slučaj da se 105 milijuna kuna utroši sa ove stavke u prethodnoj godini za skladištenje pšenice, a znamo kolike su količine pšenice bile prošle godine.
Poštovani zastupnik Tomčić izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Ako je stavka poticaja i potpora, ako ona zapravo treba voditi na neki način prilagodbu hrvatske poljoprivrede u smislu konkurentnosti prema Europskoj uniji, onda ova stavka je sasvim sigurno obrana od nekonkurentnosti hrvatskih seljaka. Nestabilnost domaćeg tržišta nam je poznata, ne treba nabrajati razloge radi čega je to tako. Seljak se u tijeku godine nekako prilagodi ako su poticaji potpore koliko-toliko korektni i ako se redovito isplaćuju, ali udare nestabilnosti tržišta seljak jednostavno ne može podnijeti i zato pred nama je žetva pšenice, pred nama će još ove godine doći nekoliko ciklusa nestabilnosti tržišta sa junetinom od 8 kuna žive vage, sa svinjetinom od 6 kuna žive vage. To je propast za seljake i to seljak jednostavno ne može izdržati i zato smo predvidjeli ovih dodatnih 40 milijuna. Međutim, obzirom da je ovo zadnji amandman kojeg ću braniti, još ću jednu stvar reći. Pitanje poljoprivrede nije samo gospodarsko pitanje, kako se ovdje pokušava danas kroz obranu amandmana Hrvatskom saboru, hrvatskoj javnosti predočiti. Pitanje poljoprivrede je još uvijek težišno sociološko pitanje. Nemojte zaboraviti činjenicu da u ovoj zemlji još uvije 5 stotina tisuća ljudi živi od poljoprivrede i ako se neće prilagoditi konkurentnosti u Europskoj uniji ne znam što ćete, gospodine ministre, sa njima raditi. To vas seljaci pitaju. Hvala vam lijepa. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 128. zastupnici Ljubica Lalić, Božidar Pankretić i Željko Pecek.
Ne prihvaća se amandman. Držimo da su planirana sredstva dostatna za osnivanje agencije i njen početni početak rada u 2004. godini.
Zastupnik Božidar Pankretić, izvolite.
Hvala lijepa, predsjedniče. Gospodine ministre, ja mislim da ste i sam svjesni ako se aktivno krene u osnivanje Hrvatske agencije za hranu, da zasigurno taj predviđeni iznos nije dovoljan. Mislim da moramo svi zajedno biti svjesni svih onih stvari koje se događaju, koje su se upravo dogodile jučer, a to je liberalizacija hrvatskog tržišta, a posebice otvaranje hrvatskog tržišta za nešto za što je sada Hrvatska bila zatvorena. Primjerice, koliko mi je poznato, jučer ste potpisali i dozvolili uvoz iz Austrije i Finske goveđeg mesa i žive stoke. Dakako da imamo u ovom dijelu reći i nešto u temi koja se odnosi na GMO i sve ono što se ovih dana događalo vezano uz to. I mislimo da bez jasnog i dobrog funkcioniranja Agencije za hranu zasigurno je nemoguće sprovesti sve procese koji su pred nama u ovoj godini. Stoga je naša dobra namjera bila da se pripomogne ovom dijelu i da se prvenstveno zaštiti domaća proizvodnja u Hrvatskoj, na način da se putem svih onih mogućnosti koje daje Zakon o hrani putem Agencije za hranu učini sve što je moguće. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 129. iste skupine zastupnika.
Ne prihvaća se jer držimo da su ova sredstva kojim se sufinancirat priprema dokumentacija, a sukladno nacionalnom programu povećanja proizvodnje i potrošnje ribe u Republici Hrvatskoj, nakon donošenja podzakonskih akata koji će regulirati prodaju ribe na veliko, u idućim godinama planirat će se kapitalno ulaganje u izgradnju ribarskih veletržnica.
Zastupnik Pankretić, izvolite.
Mislim da ste vi, gospodine ministre, svjesni da je milijun kuna potpuno nedostatno. Da se uopće ozbiljnije razmišlja o ribarskim veletržnicama. Mislim da taj dio novaca koji je bio do sada namijenjen za veletržnicu koja bi bila na Visu i u tom dijelu, dakako da nije dostatna. Moramo biti svjesni toga da ako želimo učinit iskorak u tom području, a znate i sami da ovim projektom razvoja nacionalnog ribarstva i povećanja potrošnje riba smo došli do podataka da u Hrvatskoj, da ako 8kg per capita u odnosu na naše okruženje gdje je 16kg per capita potrošnje riba, zasigurno nam nalaže da tu infrastrukturu, a posebice vezanu uz tržište moramo pojačat. Vi znate da primjerice, susjedna Italija kao i ja ima 60-ak veletržnica i da u tom dijelu bez sufinanciranja države, posebice nadležnog ministarstva nećemo moć napravit iskorak. Započeli smo dobru stvar na Komiži, treba dakako u tom dijelu je nastavit, ali to je nedostatno jer zasigurno samo ako bi imali jednu veletržnicu ne možemo ići u onom smjeru kako to nalaže nacionalni program razvoja ribarstva i povećanja potrošnje riba. Zato tražim glasovanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Ja bi samo naveo da bi odredio stanku od 14 do 15 sati. Od 14 do 15 sati da zastupnici računaju sa time. Amandman broj 130. iste skupine zastupnika.
Ne prihvaća se. Sredstva su planirana kao sufinanciranje od 10% vrijednosti projekta izgradnje tipskih brodova sukladno nacionalnom programu povećanja proizvodnje i potrošnje ribe u Republici Hrvatskoj. Sufinanciranje provode Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva, Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva i Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka.
Zastupnik Pankretić, izvolite.
Pa dakako da se ovdje radi o nečemu što je nastavak, ja bih rekao, jedne od izuzetno dobrih odluka ovog Parlamenta, a to je proširenje jurisdikcije na Jadranskom moru. Dakako da bi mogli iskoristiti u tom dijelu, mi moramo poboljšati našu flotu. Ja mislim da je svima jasno da ako sada to ne učinimo i to što brže da ćemo imati dakako puno problema kod ulaska u Europsku uniju jer znamo da sada u Europskoj uniji u tom pogledu postoje znatno, ja bih rekao, mjere koje su drastičnije u tom pogledu, pa čak i ne idu u smjeru razvijanja pojedinih flota. Mi znamo gdje je naša ribarska flota u tom dijelu i ovaj projekat koji je započet u prošloj godini, koji je, evo i vi ste rekli da podržavaju i druga ministarstva, potrebno je znatno ubrzat. Mislim da u tom dijelu je naš cilj bio da se ova sredstva 5 puta povećaju jer u ovoj godini ako to ne učinimo iduća godina ili ona sljedeća bit će prekasno. Tražim glasovanje zato o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnik, amandman 131. zastupnika Mate Gavrana, Mate Arlovića, Dragice Zgrebec i Ljubice Lalić.
Ne prihvaća se amandman. Navodnjavanje poljoprivrednih površina jest naša strateška odrednica, ali ja bi želio naglasiti da ćemo u ovoj godini, da će se pripremati dokumentacija i model po kojem će se provoditi sustav navodnjavanja. Isto tako, želim naglasiti da unutar glave vodnog gospodarstva planirana su dodatna sredstva za navodnjavanje u iznosu od 19 milijuna kuna. Značajnija kapitalna ulaganja planiraju se u 2005. godini.
Kolega Gavran izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Pa meni je drago da je Vlada, evo, planirala 23 milijuna kuna no po našim procjenama to je nedostatno za ovako ozbiljan projekt. Naravno, hvale je vrijedan projekt. A u obrazloženju, dozvolite mi da citiram gospodina doktora Ivu Sanadera, predsjednika Vlade, izrečenog u Slavonskom Brodu 21. ožujka. Citat: "Nedopustivo da taj problem nismo i prije rješavali i sigurno, već smo na sjednici Vlade u Splitu donijeli odluku da idemo u taj projekt navodnjavanja i ja ga stavljam u razinu gradnje autocesta. Kao što je povijesna važnost izgradnja autoceste Zagreb-Split tako je sigurna važna realizacija projekta navodnjavanja.", završen citat. Vjerujući predsjedniku Vlade mi smo se rukovodili, i namjerom naravno da se izgradi i da se krene u navodnjavanje, mi smo se rukovodili spoznajom da 4 milijuna kuna planirano u ovoj poziciji, 19 na drugoj nije dostatan za ozbiljno idejno rješenje, odnosno idejni projekt pa stoga predlažemo ovaj amandman. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 132. zastupnika ... [[Upadica se ne razumije.]] nije isti, zastupnika Ljubice Lalić, Božidara Pankretića i Željka Peceka.
Važi isto što sam rekao, ne prihvaća se iz navedenih razloga o kojima sam govorio u prethodnom amandmanu. Želio bi naglasiti da ovu godinu moramo iskoristiti za osmišljavanje projekta i pripremu projekta. To je preozbiljan projekat da bi mogli bez jednog operativnog, osmišljenog i znanstveno potkovanog programa ući u takav projekat.
Zastupnik Božidar Pankretić.
Upravo iz ovih razloga koje je rekao sada gospodin ministar mi smo i tražili povećanje sa 4 milijuna na 10 milijuna, jer smatramo da u tom dijelu ovih 4 milijuna mislim da i ministar je svjestan toga neće biti dovoljno s obzirom da znamo da jedino međimurska županija do sada izradila takve ukupono projekte i znamo koliko je koštalo tu županiju ako znamo da je to nužnost u najvećem dijelu Hrvatskih županija onda smatramo da je zbilja potrebno ući sada u taj dio da bi se onda moglo dakako predviđati određena veća sredstva, za stvarno navodnjavanje. Znači treba ući u projektnu dokumentaciju, u istraživanja učiniti dobre elaborate ali za 4 milijuna kuna to se neće moći učiniti i zato predlažemo ovdje 10 milijuna što je jedan realan iznos i tražim glasovanje oko toga.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. Amandman 133. Ljubice Lalić, Božidara Pankretića i Željka Peceka.
Ne prihvaća se. Uvažavamo značaj istraživanja u poljoprivrednim, potrebe znanstvenih istraživanja u poljoprivredi i uvažavajući tu činjenicu povećali smo za cirka milijun kuna ovu stavku u odnosu na 2003. godinu što je realno za ove mogućnosti proračuna.
Zastupnik Božidar Pankretić izvolite.
Povlačimo amandman.
Hvala. 134. zastupnice Ljubice Lalić, Božidara Pankretić i Željko Pecek.
Ne prihvaća se amandman, želio bih naglasiti da je ovo nova stavka unutar razdjela Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva i držimo da su ova sredstva dostatna za 2004. godinu da se započne sa aktivnostima koje uključuju pripreme radnje za dvogodišnje aktivnosti koje će se putem usvojenih programa za uređenje zemljišta po prioritetnim područjima provoditi u suradnji sa županijama i jedinicama lokalne samouprave. Sredstva se planiraju udruživati na razini županija i jedinica lokalne samouprave.
Zastupnik Božidar Pankretić.
Mogu reći da ovo obrazloženje koje je rekao ministar je djelomično prihvatljivo jer je istina da na žalost gotovo ovih 13, 14 godina u ovom dijelu uređenja zemljišta nije ulagano gotovo ništa ili nedostatan izvor sredstava. Na ovaj način pokreće se uređenje zemljišta i drago mi je što gospodin ministar nastavlja projekat koji je započet i plan iz prošle godine. Vjerujem da u tom dijelu ako se nastavi sa ozbiljnim radovima oko uređenja zemljišta ovdje prvenstveno mislim da je potrebno krenuti sa komesacijama, jer na žalost evidentno bez dobrog uređenja poljoprivrednog zemljišta nećemo moći govoriti o konkurentnosti Hrvatske poljoprivrede a da ne ponavljam već ali dobro je reći bez dobro pripremljenog poljoprivrednog zemljišta koje je osnov dakako naša konkurentnost je mala a onda i dakako veliki problemi oko ulaska u Europsku uniju. S obzirom da vidim da postoji dobra namjera da se krene u ovom smjeru ja ću povuči svoj amandman ali se nadam da će ovih svih 15 milijuna biti realizirano u uređenje zemljišta i ove projekte. Povlačim amandman.
Zahvaljujem zastupniku Božidaru Pankretiću. Amandman 135. zastupnika Marina Jurjevića, Dragice Zgrebec i Jagode Martić.
Ne prihvaća se amandman. Za navedeni program nije pripremljena investicijsko tehnička dokumentacija te projekt nije spreman za izvođenje u predloženom iznosu. Ali će se dio financirati sredstvima redovnog plana Hrvatskih voda.
Zastupnik Marin Jurjević.
Poštovani gospodine ministre ja sam jako začuđen da vi niste prihvatili ovaj amandman pošto kada je riječ o otocima onda su svima puna usta obećanja i bila i jesu a ovim amandmanom ustvari bi se osiguralo to da za razvoj otoka Korčule, Lastova i Mljeta i poluotoka Pelješca se iz doline Neretve osigura dakle ono što je neophodno a to je voda da se dovrši izgradnja regionalnog vodovoda kojim bi se upravo sva pitka voda iz Neretve dovela i do ovih otoka i do Pelješca. Kao što je poznato ovaj regionalni vodovod započet je još 80-tih godina i do danas nije završen, ne treba ni napominjati što znači voda za otoke da upravo ovaj vodovod predstavlja okosnicu budućeg razvoja ovih otoka, turizma, poljoprivrede i opstanka ljudi na ovim otocima a to znači i one demografske obnove i populacijske obnove i uopće preduvjeta da bi ljudi ostali na otocima a ovim dana smo puno pričali i o nužnosti demografske obnove itd, pa ja mislim da je ovo u punom višem rangu nego ono što smo jučer izglasali ne bi li se demografski obnovili. A mislim da otoci imaju specifičan status i da su nešto čemu treba posvetiti posebnu pažnju pa sad evo još jedamput sam jako začuđen da niste prihvatili ovaj amandman.
Želite glasovanje?
Da, da. Možda se predomisli.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 136. amandman zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Ne prihvaća se amandman uvažavam promišljanja zastupnika o potrebi investiranja i u priobalju i na otocima ali da bi se uopće moglo pristupiti investiranju mislim da je svima opće poznato da trebamo imati pripremljeno investicijsko tehničku dokumentaciju, što uzmimo ovdje kada govorimo o ovom amandmanu u slučaju vodoopskrbe, za prvu fazu mjesne vodovodne mreže u naseljima Vir nije slučaj. Isto tako niti je završena izgradnja magistralnog cjevovoda do naselja Vir. Što se tiče kanalizacije, projekt će biti financiran sredstvima lokalne samouprave i Hrvatskih voda u ovisnosti o stupnju pripremljenosti tehničke dokumentacije.
Zastupnica Ingrid Antičević-Marinović izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Mislim da vaše obrazloženje ne zadovoljava a djelomično i nije točno. Jer su Hrvatske vode upravo prihvatile ovo što ste vi rekli da je preduvjet udovoljenju eventualnom odnosno potraživanju ovakve vrste, međutim, napominjem da se amandman prije svega predložio budući da je zaključen Sporazum o zajedničkom financiranju radova na izgradnji vodovodnog i kanalizacijskog sustava naselja Vir te je utvrđeno upravo tim sporazumom da će u 2004. godini za ovu namjenu nadležno Ministarstvo osigurati 9 milijuna kuna, Hrvatske vode 9 i 500, a općina Vir koja je sama u zadnje vrijeme u nekoliko puta povećala svoj proračun ima snage sudjelovati u ovom projektu sa 5 milijuna kuna. Prema tome, shodno onome što je rekao i kolega Jurjević zaista ta briga za otoke može se ogledati jednim ovakvim činom da udovoljite ovom zaista opravdanom, ovo nije ničiji hir, nego ovo je zaista opravdano pogotovo ako znamo kakva je situacija u tom Viru i koliko je njima nužna voda i kanalizacija. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, amandman nije dobio potrebnu većinu. 137. zastupnika Antona Peruška.
Ne prihvaća se amandman i sukladno potpisanom pismu namjere dio sredstava će se osigurati putem plana upravljanja vodama Hrvatskih voda te sredstvima županije i investitora.
Poštovani gospodine Peruško. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Htio bih reći da je pitanje sudbine ovog amandmana i razvojno i zdravstveno i političko pitanje i za građane grada Pazina i građane Istre razvojno radi toga što nema daljnjeg razvoja bez rješenja ovog značajnog problema za grad Pazin, a znamo da je pazinsko gospodarstvo posrnulo i devastirano zapravo u hrvatskom modelu privatizacije. Drugo zdravstveno jer se grad Pazin nalazi u jednom vrlo osjetljivom vodozaštitnom području sa brojnim podzemnim tokovima i ima, neriješavanje ovog pitanja ima utjecaja na šire područje Istre. I treće političko, jer su kolege iz HDZ-a, organizacije, županijske organizacije HDZ-a Istre na jednoj svojoj press-ici pred 15-tak dana izjavili kako je HDZ-ova Vlada u posljednja dva mjeseca od preuzimanja vlasti više učinila za Istru nego Račanova u prethodne 4 godine pa je sad ovo prilika da se na konkretnom primjeru glasanjem za ovaj amandman u što ja ne sumnjam iskaže ta briga za razvojne projekte u Istri pa tražim da se glasuje o ovom amandmanu.
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 138. zastupnika Ante Markova.
Ne prihvača se amandman jer držimo da projekt nije spreman za izgradnju budući da nije u potpunosti pripremljena investicijsko-tehnička dokumentacija, a veći dio programa je mjesna mreža koja je u nadležnosti prema Zakonu o vodama jedinica lokalne samouprave.
Zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine ministre pitanje opskrbe vodom danas je pitanje prosperiteta, budućnosti, demografske obnove i svega onoga što voda nosi. Općina Primošten odnosno njezin dio jedan zaleđa je upravo taj dio u kome se taj projekt upravo realizira i do današnjeg dana je gotovo iz vlastitih sredstava jedinica lokalne samouprave osigurala gotovo 4 milijuna kuna i nastavlja se sa programom. Idemo, dokumentacija za upravo realizaciju ove glavne dionice je pripremljena i općina učestvuje u njoj i stoga su nužna ova sredstva u ovoj visini od 5 milijuna i 600 da bi se taj cijeli projekt nastavio jer je on i u tijeku u ovom trenutku pa ne bi bilo nikako dobro gospodine ministre da se on zaustavlja. On se može potaknuti, može se nastaviti ali da se odbaci mislim da bi to bila pogrešna poruka, ali i da bi zaustavilo taj važni projekt da se u potpunosti općina Primošten i taj dio kraja koji je eto unatoč velikoj izloženosti i svim nedaćama u tim teškim područjima opstao pa i pokazuje neke znakove ponovnog, ponovnog živosti, demografske obnove i svega onoga za što se vjerujem svi zalažemo. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potreban broj glasova. 139. također zastupnika Ante Markova.
Amandman se ne prihvača ali i projekt je nominiran za realizaciju putem programa zaštite od onečišćenja voda na priobalnom području kroz projekt “Jadran”. Znači ide po drugim osnovama projekt.
Zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa. Naravno drago mi je da projekt će se nastaviti i da će se realizacija kanalizacije i otpadnih voda za općine Sveti Filip i Jakov, Pakoštane i grad Biograd ući u realizaciju i u tom smislu povlačim amandman.
Zahvaljujem zastupniku Ante Markovu. Amandman 140. Kluba zastupnika HSS-a.
Ne prihvača se amandman. Želim naglasiti da nakon određenog zastoja ponovo kreću aktivnosti na regionalnom vodovodu istočna Slavonija i da će se planiranim sredstvima te sredstvima programa Hrvatskih voda graditi će se objekti koji, za koje postoji pripremljena investicijsko-tehnička dokumentacija.
Zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo stvarno sam iznenađena sada što ni ovaj amandman nije prihvače s obzirom da se radi o investiciji koja je predviđena za 7 godina 671 milijun kuna i ako budemo išli sa ovako oko 6 milijuna kuna vjerojatno mi nećemo doživjeti da, nećemo doživjeti da, da, da ćemo imati taj istočni vodovod. A ovaj projekat je od interesa i u Vukovarsko-srijemskoj i u Brodsko-posavskoj i u Osječko-baranjskoj pa sam mislila barem će ministar iz te županije sada prihvatiti pa bi ja rekla: “Evo ljudi vidite da ministar nije okovan stranačkim okovima nego ima razumijevanja za svoj kraj.” E sada nažalost nakon svega ovoga ja moram prenijeti poruku: [[Upadica: Da nema razumijevanja.]] “Dragi moji Slavonci evo vam poruka od vašeg prvog susjeda Srijemca da nemate ni za navodnjavanje, nemate ni za vodoopskrbu, nemate ... [[Govornica se ne razumije]] za protugradne rakete, vrlo ružna poruka. Ali ja tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljni broj glasova. Time je konzumiran i susjedni idući amandman 141. Amandman 142. gospođe zastupnice Biserke Perman.
Ne prihvača se amandman nego želim naglasiti da planiranim sredstvima, da će se planiranim sredstvima te sredstvima programa Hrvatskih voda gradit će se objekti za koje postoje pripremljeno tehničko investicijska dokumentacija. I ovdje bih želio naglasiti još jednu stvar. Mi ovdje raspravljamo samo o onome dijelu sredstava koji ide preko Ministarstva, ali isto tako postoji znatan dio sredstava koji ide preko Hrvatskih voda. I znači nije ovo jedini iznos sredstava o kojemu ovdje raspravljamo nego na taj dio sredstava se nadodaje i iznos iz Hrvatskih voda.
Poštovana zastupnica Biserka Perman. Izvolite.
Nažalost gospodine ministre ja ne znam iz Proračuna Hrvatskih voda kolika su zapravo ta sredstva i s obzirom na tu, na tu činjenicu i s obzirom da je nemoguće to iščitati, a mi smo u razgovoru prije par dana dotaknuli se tog problema ja nažalost odgovor ni do danas nemam i zbog toga sam podnijela ovaj amandman. Naime regionalni vodoopskrbni sustav Gorskog kotara je projekt čija izgradnja traje više godina, a iznosom od 7 milijuna kuna osiguralo bi se dovršanje, dovršenje magistralnog cjevovoda, objekta za stavljanje u funkciju izgrađenog dijela i izgradnja privremenog vodozahvata, a s obzirom na klimatske specifičnosti Gorskog kotara koje izazivaju proljetne i jesenske bujice koji mogu zagaditi i zamutiti prirodne vodotokove ja molim da se o ovom amandmanu glasa i traženi iznos odobri. Hvala lijepo.
Hvala vam. Tko je za ovaj amandman? Hvala vam. Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 143. gospodina zastupnika Ivana Kolara.
Nažalost ne možemo prihvatiti amandman. Obrazloženje je kao i za prethodni amandman. Želim naglasiti da se na stavkama Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva za ovaj projekt vodoopskrbnog sustava Koprivničko-križevačke županije osigurava 5 milijuna kuna, a isto tako da će se znatan dio sredstava osigurati na pozicijama i kroz programe Hrvatskih voda. I isto tako opet moram naglasiti ne možemo, raditi će se onaj dio objekata za koje postoji investicijsko-tehnička dokumentacija. Posjedovanje investicijsko-tehničke dokumentacije je osnovni preduvjet bilo kakve daljnje aktivnosti i investiranja.
Hvala. Zastupnik Ivan Kolar. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospodine minstre, dame i gospodo pa evo nek se čuje inače prosijek vodoopskrbnoga sustava u Republici Hrvatskoj je na razini 70 ili više posto. Dok ja dolazim iz županije Koprivničko-križevačke, gdje je tek 20 do 22 ili 25% obuhvaćeno vodoopskrbnim sustavom. i unatoč toga što ležimo na jednom području pitke vode kao bazen, utvrđenom, i moramo opskrbljivati dalje. Sami smo gradili, gradimo i sada magistralne vodove. Nema mogućnosti spajanja tzv. tih po svojem sustavu, jer su tak gradovi bili prije i Koprivničko-križevačka na tri dijela kak je podjeljena bila, i trebalo bi to spojiti. Ja vas uvjeravam da ovakva sredstva koja se daju, da bi se udružila s bančinim sredstvima s jedinicama lokalne uprave, kod nas su dala izuzetne rezultate. Ja nemam iluzije da zbog čega se to sad ne prihvaća. Ali se šteta pravi spram toga stanovništva koje nema još za sada mogućnost da se opskrbljuje pitkom vodom. Zato, ja pozdravljam ovo vaše nastojanje i sugestiju da postoje druga sredstva, dapače. i mi baratamo programskom i tehničkom izvedbenom dokumentacijom, i mislimo da bar bude tu puno više sluha da bi se dobila dodatna sredstva i da bi se moglo gradit. Tražim izjašnjavanje. Hvala.
Molim. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljni broj glasova. Jedna obavijest o promjeni termina održavanja 2. sjednice Odbora za pravosuđe, koja je bila zakazana za danas u 13,30 je odgođena, i održat će se sutra u 9 sati u dvorani 133/1 sa točkom dnevnog reda, Davanje mišljenja i imenovanje sudaca Županijskih, Trgovačkih, Općinskih i Prekršajnih sudova u Republici Hrvatskoj. A sjednica Odbora za međuparlamentarnu suradnju umjesto sutra, održat će se danas u 14 sati u dvorani 84. Amandman 144. zastupnika Zvonimira Mršića.
Ne prihvaćamo amandman. Vrijedi isto obrazloženje koje sam dao i za prethodni amandman.
Zastupnik Mršić, izvolite.
Pa poštovani ministre, meni je žao što ne prihvaćate ovaj amandman, jer ste bili nedavno s premijerom u Koprivničko-križevačkoj županiji, gdje ste vi i on obećali da ćete poduprijeti razvoj vodoopskrbe, budući da Koprivničko-križevačka županija je županija u kojoj manje od 30% stanovništva ima priliku priključit se na javni vodoopskrbni sustav. Mi imamo tehničku dokumentaciju, mi imamo građevinske dozvole. Ovdje investicijska studija koje izradile su Hrvatske vode, koje su prihvaćene od strane Hrvatskih voda, i gdje piše da ove godine bi se iz državnog proračuna trebalo dati i Hrvatskih voda između 23 i 37 milijuna kuna, zavisno od stupnja tehničke dokumentacije. Ovo su mrvice što nam dajete. Sa tim se može napraviti 8 kilometara magistralnog vodovoda, i to je sasvim sigurno potpuno nedostatno. Moram reći da godišnje Hrvatske vode uberu na području Koprivničko-križevačke županije preko 20 milijuna kuna prihoda po raznim osnovama. i bilo bi pošteno makar vratiti taj prihod u Koprivničko-križevačku županiju, jer mi ne tražimo 4-stazne ceste, ne tražimo ne znam što, tražimo da ljudi mogu imati vodu. Ujutro kumice nose mlijeko na mljekaru, onda s tim istim kantama idu po vodu da bi imale vodu za sebe i za stoku. A nalaze se svega nekoliko metara od Drave. Podzemne vode su toliko pale, da više nema vode u bunaru, i opstanak tih ljudi i poljoprivrede na području Koprivničko-križevačke županije ugrožen, upravo zbog vodoopskrbe. Bilo bi nam puno lakše odlučivati da ste nam dostavili projekciju Hrvatskih voda, što smo vas molili. Ali mislim da ako se neće ove godine realizirati prva godina investicije od 86 milijuna kuna da će to biti katastrofa za našu županiju. Ja vas molim da glasujemo o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 145. zastupnika Zvonimira Mršića i Marije Lugarić.
Ne prihvaćamo amandman. Zbog rekao bih nedostatnih sredstava i mogućnosti osiguranja više sredstava. Učinili smo krajnje napore da popratimo upravo određene projekte na prostorima gdje je kao što je već rečeno i od strane gospodina zastupnika, gdje je vodoopskrba zastupljena u relativno malom postotku. Ali isto tako, moramo biti svjesni, da u jednoj godini ne možemo načiniti tolike napore, da riješimo ono što se nije riješilo u relativno dugom vremenskom periodu, da riješimo sve u jednoj godini. Moramo uvažavati trenutne mogućnosti proračuna. i isto tako i za ovaj dio postoje određena sredstva na pozicijama i kroz programe Hrvatskih voda.
Hvala. Kolega Mršić, izvolite.
Pa ja nažalost opet moram izraziti svoje žaljenje. Bjelovarsko-bilogorska županija jednako tako županija u kojoj manje od 30% domaćinstava ima mogućnost priključka na vodu. Voda je temeljna potreba domaćinstava, dakle više od kruha. A mi ovdje ne možemo odrediti prioritet, nego ponovno dajemo mrvicu od 5 milijuna kuna. Sa 5 milijuna kuna može se napraviti 8 kilometara magistralnog vodovoda. Pri čemu građani jedinice lokalne samouprave moraju dodatno investirati u izgradnju sekundarne mreže na području tih jedinica lokalne samouprave. Ja sam pri raspravi za proračun rekao, da vodoopskrba u četiri županije Koprivničko-križevačka, Bjelovarsko-bilogorskoj, Požeškoj i Zagrebačkoj koje imaju izgrađene investicijske studije i projekte i studije razvoja moraju dobit status nacionalnog projekta, jer se radi o mogućnosti da ljudi uopće žive. Lako je živjeti u gradu gdje imate vodovod, ali na selu gdje vam je presušio bunar, i nemate vodu, naprosto ne možete više živjeti. Ja sam očekivao da će biti malo više razumijevanja. Ne traže se stotine milijuna kuna, traži se 20 milijuna kuna, što bi bilo dostatno sa sredstvima županije i općina i gradova, da se naprave značajni projekti, projekti su 5-godišnji i to bi bilo sasvim dostatno da se napravi tako. A ovdje primjerice u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji u proteklih godinu i pol dana investirano je više od 30 milijuna kuna. Sada ako to zaustavimo anulirat ćemo rezultate koji su napravljeni izgradnjom magistralnog cijevovoda Bjelovar-Štefanje-Čazma. Ja vjerujem i očekujem da ćete makar kroz Hrvatske vode imati razumijevanje za ovu masušnu potrebu, ovo nije luksuz, ovo je naprosto preduvjet da ljudi na tom području mogu preživjeti. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 146. amandman Kluba zastupnika HSS-a.
Ne prihvaća se amandman. Rekao bih obrazloženje slično kao i na prethodnima. Ministarstvo već ima maksimalne napore osiguravanju i ovolikog iznosa sredstava, i ja uvažavam kao što sam već i prethodno rekao potrebu intenzivnijeg razvoja vodoopskrbe, ali isto tako je činjenica da se ne može u jednoj proračunskoj godini kada praktično ovaj proračun će na dijelu biti 9 mjeseci, ne mogu se riješiti svi nagomilani problemi u ovoj grani gospodarstva.
Hvala lijepo. Ovo je identičan amandman koji smo imali ranije, pa je konzumiran sa ranijom odlukom. Identičan je i sljedeći amandman zastupnice Zdenke Čuhnil koji je također konzumiran sa amandmanom, odlukom o amandmanu 145. 148. zastupnika Marija Lugarić i Zvonimira Mršića.
Ne prihvaća se ovaj amandman jer ne postoji mogućnost povećanja planiranih sredstava i isto važi kao i za prethodne da će se dio sredstava, ustvari da je dio sredstava osiguran u Hrvatskim vodama.
Poštovani zastupnik Mršić, izvolite!
Ali poštovani ministre, i do sada se to tako radilo da je dio sredstava bio osiguran u Hrvatskim vodama a dio u proračunu. Mi govorimo ovdje sada o sredstvima za koja smatramo da trebaju biti osigurana u proračunu. Ovdje se radi doista o minimalnim sredstvima i ja ću biti sada malo zločest. Više ste povećali neke izdatke za putovanja, kupujete automobile a ovdje ljudi neće imati novac za izgradnju magistralnog vodovoda. Radi se o nasušnoj potrebi. Imamo četiri županije koje imaju izrazito malu mogućnost priključenja ljudi na javnu vodoopskrbu. Radi se o magistralnim vodovima, radi se tamo gdje doista treba vratiti novac koji se ubire po osnovu Hrvatskih voda. Hrvatske vode naplaćuju četiri nameta ljudima na području građanima Hrvatske vode. I samo im to treba vratiti. Kad bi im se to vratilo a ne redistribuiralo neke druge krajeve bilo bi onda mogućnosti da sve ove potrebe za vodom naprave. I ja mislim da ovdje ako smo tamo tražili puno sredstava ovdje se radi doista o nekim minimalnim sredstvima ali koji će omogućiti ljudima u prigradskim naseljima da mogu dobiti konačno vodu i da ostanu živjeti na tim područjima. Treba poduprijeti te napore i trebalo bi vidjeti tko i kako plaća te namete koje Hrvatske vode imaju i na takav način repozicionirati ih onda natrag a ne da se uzima a da se defakto onda ta područja ostavljaju bez vode. Tražim izjašnjavanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 149. zastupnika Željka Peceka, Ljubice Lalić i Božidara Pankretića.
Ne prihvaća se amandman. I radi jedne cjelovite informacije. Dužan sam ipak neke stvari kazati. Ja apsolutno uvažavam potrebu rekao sam u više navrata značajnijeg razvoja vodoopskrbe a isto tako i vodoodvodnje. I isto tako Hrvatske vode po određenim zakonom propisanim propisu ostvaruju određene prihode. Normalno, ostvaruju te prihode na području cijele Republike Hrvatske i normalno da ih na taj način i distribuiraju. Ali, moram kazati da po osnovi vodoopskrbe i kapitalnih projekata za vodoopskrbu i vodoodvodnju u prošloj godini je iznos koji je bio osiguran na poziciji Ministarstva jednog drugog javnih radova obnove i razvitka iznosio je 73 milijuna. Mi smo u ovoj godini kada je to prenešeno na pozicije Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva uspjeli osigurati 80 milijuna. Ja sam svjestan da je to za potrebe relativno mali novac ali želim naglasiti da smo učinili kao i na određenim drugim pozicijama da smo učinili maksimalne napore u datim okvirima u realnim mogućnostima proračuna. Normalno da bi kao resorni ministar bio daleko sretniji i daleko zadovoljniji da mi po osnovi ovakvih projekata i ovakve situacije na terenu kad bi mogli osigurati ne znam deset puta veća sredstva, ali gospodo zastupnici mislim da moramo biti realni i svesti se u realne okvire i mogućnosti. I normalno, nije ovakva situacija u vodoopskrbi i u vodoodvodnji od ove godine nego je ona takva bila i još gora i u prijašnjem periodu.
Zastupnica Ljubica Lalić, izvolite!
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Pa evo, gospodine ministre, meni je drago što ste vi puni razumijevanja ali nama bi bilo još draže da vi to dokažete da imate razumijevanja jer samo plakanje, mi od toga nemamo ništa a Slavonija leži na vodi. Imamo žedna polja, imamo sada i žedne ljude i sada mi se pitamo da li je važniji projekat voda jer je bitno za ljude ili su ceste. Po nama je važniji projekat voda od cesta. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. Amandman 150. iste skupine zastupnika.
Oprostite, koji je amandman?
Amandman 150. zastupnika Ljubice Lalić, Božidara Pankretića i Željka Peceka.
Ne prihvaća se amandman. Za navedeni program nije pripremljena investicijsko-tehnička dokumentacija u cijelosti dok će se dio projekta za koji postoji investicijsko-tehnička dokumentacija radovi će se financirati iz sredstava redovnog plana Hrvatskih voda, županije, jedinice lokalne samouprave. I opet milsim da ne bi bilo više zabune kada kažem da sam svjestan znatno većih sredstava ali da gradimo u granicama mogućeg i da eto i na tim bitnim pozicijama imamo značajno povećanje u odnosu na prethodni mandatni period i godine u tom periodu.
Poštovani zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite!
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, evidentno je da ovo povećanje od 750 tisuća kuna nije nešto što je nerealno nego stvarno ono što je evo je dobiveno od lokalne samouprave za što oni tvrde da postoji i tehnička dokumentacija i moguća je izvedba u ovoj godini. Prema tome, ja bih rekao da je ovo amandman koji je definitivno usklađen u tom dijelu. Ne implicira neka ogromna sredstva nego sredstva od 750 tisuća kuna. Moram naglasiti i nadovezati se ovdje i na rasprave koje su i amandmani bili prije. Mi moramo biti svjesni da u kontinentalnom dijelu imamo izuzetno veliki problem sa vodoopskrbom i to naročito sa mrežom. Nešto manje je učinjeno sa određenim regionalnim vodovodima ali to je još uvijek nedovoljno. Razvoj regionalne mreže je nužno potreban i iz tih razloga je dakako i potrebno ovo povećanje koje evo ponavljam nije tako veliki iznos da ipak se ne bi moglo pronaći. Tražim glasovanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 151. iste skupine zastupnika.
Ne prihvaća se amandman.
Objašnjenje, zbog čega.
Recite ukratko.
Gradit će se sredstvima Hrvatskih voda, znači u programu je Hrvatskih voda i gradit će se objekti za koje postoji pripremljena investicijsko-tehnička dokumentacija.
Zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite!
Meni je žao što je gospodin ministar pokušao brzo proći preko ovog amandman iako možda nije detaljno upoznat o kakvom se amandmanu radi. Radi se o amandmanu koji govori o regionalnom vodovodu Zagreb koji je građen 18 godina i napokon dovršen u prošloj godini 2003. ali dovršen samo do grada Vrbovca koji je s velikim sredstvima u tih proteklih 20-tak godina učestvovao oko te izgradnje. No međutim, dakako da je sada od grada Vrbovca prema okolnim općinama kao što su Preseka, Rakovec, Dubrava nema nikakve mreže i jedna nužnost takvog zahvata je nužno da ga nastavimo u tom dijelu. I molim, i nije mi jasno iz kojih razloga s obzirom da postoji i dokumentacija, postoji sve u tom dijelu da taj projekat se sada ne nastavlja i da je u potpunosti izbačen iz opće sustava koji je bio prije u Hrvatskim vodama jer je svake godine on bio sufinanciran do ovog dijela. Tražim glasovanje.
Hvala. Nije dobio dovoljni broj glasova. Amandman 152. Ljubice Lalić, Božidara Pankretića i Željka Peceka.
Ne prihvaća se amandman. Ovim planiranim sredstvima te sredstvima kroz program Hrvatskih voda graditi će se objekti za koje postoji investicijska tehnička dokumentacija.
Zastupnik Božidar Pankretić, izvolite.
Pa, evo, ovo je zadnji amandman u ovom dijelu kojeg smo dali, ja bih rekao također za dio Sisačko-moslavačke županije ali i dio Zagrebačke županije u ovom dijelu Moslavine gdje je također situacija u potpunosti identična, pa rekao bih i svim ovim situacijama koje smo čuli koje su od Koprivničko-križevačke, Virovitičke-bjelovarske županije i u tom dijelu nužnost ovakve investicije u vodoopskrbu je zbilja nešto što ja vjerujem da u tom dijelu se mora učiniti dodatni napor. Također u ovom dijelu traži se povećanje sa milijun i 500 tisuća kuna na 2,5 milijuna kuna jer se poćinje sa tom investicijom i evidentno je da će taj novac biti utrošen. Pa evo, tražim uz ovaj napor da ipak to uđe i u dio onog projekta Hrvatskih voda koji nisu ovdje evidentirani i koje nismo dobili da se podrži. Ali tražim glasovanje o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. S time je konzuliran sljedeći amandman 153. zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain jer je potpuno identičan. 154. amandman zastupnice Ljubice Lalić.
Ne prihvaća se amandman iz razloga što za navedeni projekt nije pripremljena investicijska tehnička dokumentacija. Te projekt nije spreman za izvođenje u predviđenom iznosu.
Zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa gospodine ministre ovo je, dokumentacija je pripremljena i nalazi se kod vodovoda kod društva, društva kapitala u Slavonskom Brodu. Ovdje se radi o vrlo ozbiljnom problemu. Radi se o vodocrpilištu koje snabdjeva cijelu općinu Orjovac. Ja bih sa posebnim piitetom govorim o tom dijelu iz razloga što se radi o nefropatičnom području. Nefropatija je neizlječiva bolest, nefropatija je uništila tamo sela, od neforopatije oboljevaju i danas ljudi. To područje ima 30 godina vodovod i od prošle godine ima samo tehničku vodu, vodu koja je zabranjena za piće. To područje nema bunareva, to područje svakodnevno obilaze kola hitne pomoći i odvoze ih na kemo, na terapiju. Mislim da iznos od milijun i pol kuna nije veliki iznos, za tih 5 tisuća i 700 stanovnika koji svakodnevno, svakodnevno žive u strahu i svakodnevno od tih 5 tisuća i 700 stanovnika pokapaju svoje umrle od nefropatije. Tražim glasovanje ako nećete prihvatiti.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 155 zastupnika Luke Roića.
Ne prihvaća se amandman jer za navedeni program nije pripremljena investicijsko tehnička dokumentacija. Te projekt nije spreman za izvođenje u predloženom iznosu.
Zastupnik Roić.
Eto, i još jedan amandman koji zapravo govori o istoj temi vodoopskrbe. Radi se o dovršetku izgradnje regionalnog vodovoda Neretva, Pelješac, Korčula, Lastovo. I da ne ponavljam sve što su drugi govorili kada je u pitanju opskrba u kontinentalnom dijelu. Ja bih samo dodato da je još ona izraženija na našim tradicionalno žednim hrvatskim otocima. I složitit ćete se za razvoj otoka Korčule, Lastova, Mljeta i poluotoka Pelješca ali i doline Neretve neophodno je izvršiti izgradnju regionalnog vodovoda kojim se pitka voda iz doline Neretve dovodi do stanovnika ovih otoka. Kao što je poznato ovaj regionalni vodovod započet je još 80-ih godina i do dan danas još nije završen. On svakako predstavlja okosnicu bilo kakvog budućeg razvoja turizma pa i poljoprivrede ali sigurno i uvjet za opstanak života na našim hrvatskim otocima. Tražim glasovanje o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio dovoljan broj glasova. 156 amandman zastupnice Jagode Martić.
Ne prihvaća se predloženi amandman, učinjeni su maksimalni napori u datim okvirima i zbog nedostatnih financijskih mogućnosti ne možemo prihvatiti ovaj amandman kao i većinu prije njih.
Zastupnica Jagoda Martić, izvolite.
Pa to što ne prihvaćate amandman me niti ne iznenađuje, slijedom svega ovoga što smo danas vidjeli da se zapravo niti jedan amandman nije prihvatio. Naime u ovom amandmanu se traži realizacija projekta kanalizacije i naselja Krvavac kao i uređenje oborinske kanalizacije jaruga. Napominjem da je naselje Krvavac i ova oborinska kanalizacija jaruga u sklopu općine Kula Norinska koja je, spada u općinu od posebne državne skrbi. U obrazloženju amandmana sam navela i način financiranja, znači financijsku konstrukciju u kojoj bi sudjelovale i Hrvatske vode koje su se ujedno obavezale na izradu Ugovora o financiranju, naprijed navedenih radova koje trebaju potpisati Hrvatske vode, ministarstvo i općina Kula Norinska kojim se utvrđuje rok izvođenja radova u 2004. godini. A o načinu financiranja pripremljeni su i ugovori. Evo, gledam tu gospodina Bebića, on je iz tih krajeva, prema tomu ova situacija mu je sigurno poznata i bolje nego meni, pa se nadam da će i on podržati ovaj amandman. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. Amandman 157 zastupnika Damira Kajina.
Ne prihvaća se amandman. Stojimo na stajalištu da grad Pula treba donjeti odluku o prihvaćanju koncepte sustava odvodnje i potrebno je napraviti novi investicijski program.
Zastupnik Kajin izvolite.
Da, točno, nije tu toliki samo problem nadležnog ministarstva ili Hrvatske vodoprivrede nego i grada Pule. Međutim želim reći da se radi o jednom od svakako najznačajnijih infrastrukturnih projekata ne samo grada Pule nego i županije Istarske. I mi držimo da ukoliko bi se u ovogodišnjem proračunu osigurala ta gotovo simbolička sredstva da bi to na neki način pokrenulo i nadležnu gradsku administraciju da ozbiljno počne razmišljati o izvedbi kanalizacije tog najvećeg Istarskog središta. Taj program pred nekoliko godina ušao je u koncept "promišljanja" pod navodnicima Europske banke za obnovu i razvoj, točno je, nakon toga je zaustavljen iz meni nepoznatih razloga. Ali držim da ukoliko bi postojao jedan pod navodnicima jedna "gesta" nadležnog ministarstva da bi se možda investiciju moglo obnoviti. I utoliko molio bih zastupnike da podrže me u tom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljan broj glasova. 158. zastupnika Željka Peceka, Ljubice Lalić i Božidara Pankretića.
Ne prihvaća se amandman. Projekt će biti financiran sredstvima lokalne samouprave i Hrvatskih voda u ovisnosti o stupnju pripremljenosti i tehničke dokumentacije.
Zastupnik Željko Pecek, izvolite
Poštovani gospodine ministre ja želim reći da na području Riječke županije kanalizacija postoji tek u tragovima, svega u 4 naselja. Dokumentacija za sva tri kandidirana projekta je izrađena kako za Viroviticu, tako i za Slatinu. Naravno da je lagano dati odgovor kako će to biti financirano iz sredstava jedinica lokalne samouprave, to je model koji uglavnom i vrijedi za naše područje. Ali ukoliko ovdje je to pozicija o proračunu to je transfer prema jedinici lokalne samouprave pa je to bespovratno i besplatno. Zbog toga ja sugeriram da barem one projekte koji su već započeti da ih pokušamo kroz ove izmjene koje ja i predlažem u obliku amandmana da ih dovršimo. Tako da ne prihvaćam obrazloženje kako će se to sufinancirati iz proračuna gradova i općina jer vi niste nadležni za te proračuna vi ste nadležni za proračun Vlade RH.
Glasovanje. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. amandman 159 Alenke Košiša Čičin Šain.
Ne prihvaća se amandman, i držimo da će ponuđeni iznos osigurati će se putem plana upravljanja vodama Hrvatskim voda.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin Šain izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine ministre htjela bih napmenuti da se ovdje radi samo o povećanju od jednoga miliona znači u amandmanom je predloženo povećanje sa 2 milijona na 3 miliona kuna. Kako bi se dovršila izgardnja transportnog kolektora 3 izgradnja sabirnog kolektra S4. TE izgradnja transportnog kolektra 1. Kojim bi se prikupile otpadne vode sa područja desne obale rijeke Kupe i time odvele na lokaciju budućeg uređaja za pročišćavanje. Naglasila bih da ovaj projekt ima kompletno pripremljenu tehničku dokkumetnaciju, mogu vam čak napomentui koja ju je tvrtka izradila, izgradilo je Hidroelektra projekt. Ukupno taj projekt je vrijedan 200 miliona 267 miliona. A planira se u 10 godina. Za ovu godionu je po otoj investicionoj dokumetnaciji planira se investicija od 23 miliona i smatram d abi ovo povećanje udjela državnog dijela iz naslova ministarstva od milion kuna sa 2 na 3 miliona bilo lako omogćiti ako bi se ta svota skinula sa naslova povećanja do kojeg je došlo na stavci Ministarstva financija gdje je az reprezentaciju umjesto ovogodišnjih 600 tisuća kuna planorano milioln i 400 tisuća kuna. Pa kada skinete ta sredstva za reperzentaciju taman će biti onoliko treba dodati na ovu stavku. Hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potreban broj glasova. 160 kluba zastupnika IDS-a.
Ne prihavća se amandman i sukladno potpisanom pismu namjere dio sredstava za uređan za pročišćavanje otpadnih voda će se osigurati putem plana upravljanja vodama Hrvatskiih voda te sredstvima županije i investitora.
Izvolite.
Poštovani gosodine predsjedniče, gospodine ministre, geografski položaj Pazina je takav da on mora imati pročišćavač otpadnih voda samim time što se nalazi u tom poroznom kraškom terenu i postoji velika opasnost od zagađenja izvora pitke vode za cijelu Istru. Međutim pošto j egospodine ministar napomenuo da će se ova sredstva naći u sredstvima i dio sredstava Hrvatskih voda ja ovaj amandman povlačim. Hvala.
Hvala zastupniku Poropatu. 161 amandman zastupnika Dragutina Lesara.
Ne prihvaća se amandman iz prostoga razloga što investicija nije spremna za realizaciju jer nije ishođena građevinska dozvola.
Zastupnik Lesar izvolite.
Poštovani gospodine ministre. Vi vjerojatno znate da Međimurje ima studiju odvodnje otpadnih voda koji obuhvaća cijeli teritorij županije i da su sve općine i gradovi u Međimurju odlučili sustav odvodnje otpadnih voda rješavati zajedničkim projektom na temelju te studije. Vjerojatno je to jedan od rijetkih primjera kojega u ovom trenutku u državi imamo, da se cijeli projekat zasniva za cijeli teritorij županije. Pribisalvec, jeste ishođena i lokacijska dozvola točno je, sutra će se izdati građevinska dozvola. međutim kroz to naselje u izgradnji je kolektor 4 ili početak izgradnje kanalizacije u Pribislavcu sada. Pojeftinio bi ukupnu investiciju jer bi se radovi odvijali odjedanupta. Drugo ni jedan projekta Međumirje prema državnom proračunu i ovim amandmanima nije kandidiralo ako u njegovoj realizaciji nije osiguralo barem 50% od ukupne investicije. I završavam s time da imamo i nacionalni program za Rome u ovoj državi, da u naselju odnosno općini Pribislavec četvrtina stanovnika je pripadnike Romske nacionalne zajednice. I to su sve bili argumenti zašto smo vam ponudili ovaj amandman od svega milijun i pol kuna za početak investicije. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. 162 također zastupnika Lesara.
Amanman se ne prihvaća osiguranih je mililjun i 500 tisuća kuna i sukladno potpisanom višegodišnjem sporazumu o sufinanciranju radova sredstva će se osigurati znači uz ova sredstva osigurait će se putem plana upravljanja vodama Hrvatskih voda i ostalih potpisnika sporazuma.
Zastupnik Lesar izvolite.
Na teritoriju općine Nedelišće je vodocrpilište iz kojeg se pitkom vodom snabdijeva 75% stanovništva u Međimurju. Isto vremeno radi se i kolektor 3 koji Iz Nedelišća kroz Staholinec, SAvsku VEs dovodi otpadne vode od prilike u količine jedne trećine cijele županije, na pročišćač koji uspješno funkcionira već nekoliko godina. Ministre jeste u pravu. I u ovoj investiciji 50% sredstaav osigurava lokalna samouprava i Hrvatske vode ali prema sporazumu kojega ste naveli u ovoj godini državni proračun treba osigurati dva i pol ne milijun i pol kuna, zato je i dat ovaj amandman. Dakle taj sporazum kojega ste citirali u njemu piše dva i pol u ovoj kalendarskoj godini. ne milion i pol. Zato je predloženo povećanje. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Time je konzumiran i amandman broj 163 gospođe zastupnice Dragice Zgrebec. Amandman 164 zastupnika Draguina Lesara.
Ne prihvaća se amandman i sukladno potpisanom višegodišnjem ugovoru o sufinanciranju radova sredstva će se osiguratit putem plana upravljanja vodama Hrvatskih voda, te ostalih potpisnika ugovora.
Zastupnik Lesar izvolite.
Također je investicija koja je u toku sa potpisanim ugovorom i to trojnim. Grad Čakovec, Hrvatske vode i država. Prema tom ugovoru u ovoj kalendarskoj ili proračunskoj godini Čakovec osigurava tri i pol milijuna kuna i osigurana su sredstva, Hrvatske vode milijun i državni proračun p otome ugovoru 2 milijuna. Napominjem da je investicija u toku da su ostali investitori ...grad Čakovec se i kreditno zadužili, jer je trebalo investiciju započeti i završtii u planiranim rokovima. Da se radi o projektu koji u sebi sadrži i izgradnju kolektora 4 koji sa sjeverne strane prikkuplja svu otpadnu vodu i opet dolazimo do pročišćača koji već uspješno već dosta dugo funkcionira. I u ovoj investiciji lokalna samouprava osigurala je 50%, svi državni dužnosnici svih bivših i sadašnje Vlade ponose se Međumurjem pa nas neki nazivaju malom Švicarskom, neki Japancima. Ja bih ministre molio taj ponos kojega imate spram Međimurja dajte pretvorite u ova dva milijuna kuna pa da i ja budem zadovoljan. A da ne šaljemo poruku jedinicama lokalne samouprave da svaki ugovor sa državom o zajedničkom dugoročnom projektu dolazi u pitanje ako su u međuvremenu izbori. Tražim glasanje.
Tko je ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 165 amandman zastupnika Nevena Mimice.
Ne prihvaća se predloženi amandman. Grad Omiš je nominiran za realizaciju putem Programa zaštite od onečišćenja voda na priobalnom području, znači projekt "Jadran", a za ostala naselja u priobalju nije osigurana potrebna tehnička dokumentacija. Znači što se tiče grada Omiša on će se graditi kroz drugi program, a za ova priobalna naselja treba osigurati normalno tehničku dokumentaciju da bi mogli nastaviti radove.
Poštovani zastupnik Neven Mimica.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Ovako veliki broj amandmana s područja vodnoga gospodarstva svakako pokazuje koliki je zaostatak u zadovoljavanju potreba građana za vodoopskrbom i odvodnjom, a to sve skupa se zbilja, ovakva traženja se ne čine zbog toga što bi to proizlazilo iz obijesti ili obilja, radi se zbilja o nasušnim potrebama. U ovom kontekstu vode, kada pričamo vode, ovdje je zbilja nasušna potreba. Međutim pravo je Vlade odbiti amandman kojim se traži sudjelovanje države u zadovoljavanju infrastrukturnih ekoloških potreba svojih građana. Pravo je Vlade ne ispuniti očekivanja svojih građana, ali ustavna je obveza Vlade osigurati uvjete za zdrav okoliš. Ustavna je obveza Vlade osigurati, odnosno posvetiti osobitu skrb zaštiti zdravlja ljudi, prirode, ljudskog okoliša, a kod ovog amandmana radi se upravo o tome. Radi se o prijedlogu da se sufinanciranjem dovršetka kanalizacije i pročišćavanja otpadnih voda otklone ekološke prepreke daljnjeg razvitka turizma u naseljima u priobalju grada Omiša kojem je turizam praktički jedina održiva razvojna perspektiva. Još jedna izgubljena turistička sezona zbog onečišćenog mora bila bi još jedna propuštena prigoda da se Hrvatsku pokrene malim i konkretnim koracima tamo gdje je to najpotrebnije. Zato tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. Molim tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Jedna obavijest. Sjednica Izvršnog odbora nacionalne grupe Hrvatskoga sabora pri Interparlamentarnoj uniji održat će se u 14,00 sati u dvorani 233. Amandman 166 zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Ne prihvaća se amandman. Ostajemo na iznosu od 2 milijuna kuna, jer za daljnje investiranje nije pripremljena neophodna projektna dokumentacija.
Poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain izvolite.
Zahvaljujem. Donekle sam zadovoljna odgovorom, jer zaista nedostatak dokumentacije je ono bez čega se ne može ići u realizaciju. No međutim napominjem da se ovdje radi o jednom projektu koji je već više godina bio na raspravama u ovom Domu, a znamo da je de facto time ugrožen i grad Samobor i Zaprešić, a neposredno i Grad Zagreb. Zahvaljujem se. Ne tražim glasanje.
Ne tražite? Hvala. Amandman je povučen. 167 amandman zastupnika Zvonimira Mršića.
Ne prihvaća se amandman iz razloga nedostatka financijskih sredstava.
Mršić.
Ali ministre ja ne tražim novac, ja tražim samo da se poboljša tekst stavke. Ja nisam stavio povećanje stavke, ja sam samo tražio da se poboljša tekst, da bude dovoljno precizan. Ne vidim razloga zašto ga ne bi prihvatili, makar taj. Napravite izuzetak. Proračun vam ostaje isti u cjelini, ali prihvatite makar jedan amandman oporbe.
Dajem na glasovanje taj amandman. Tko je za? Hvala. Nije prihvaćen. Identičan je sljedeći amandman zastupnika Kolara pa je s time konzumiran. 169 amandman zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Ne prihvaća se amandman i nismo u mogućnosti povećati iznos, s tim da će se navedeni projekt financirati sredstvima redovnog plana Hrvatskih voda.
Poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre na području Općine Kravarsko i Pokupsko više godina uzastopce proglašavana je elementarna nepogoda uslijed suše. Zbog toga se intenzivno izvode radovi na izgradnji magistralnih vodoopskrbnih objekata za čije je dovršenje u 2004. godini nužno povećati sredstva državnog proračuna barem sa 3 na 5 milijuna kuna kako bi se omogućilo puštanje u rad te tehničke cjeline. Do sada je u investiciju već uloženo 50 milijuna kuna i ovo je zadnja etapa. Molim vas da podržite ovaj amandman gospodo zastupnici i tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije prošao. 170 zastupnika Ljubice Lalić, Božidara Pankretića i Željka Peceka.
Ne prihvaćamo amandman i držim da smo učinili maksimalne napore kako bi ovu poziciju znači sredstva za Hrvatski zavod za … [[Ne razumije se.]] službu jer smo ih znatno povećali u odnosu na prethodnu godinu. Sa 18 milijuna i 390 tisuća u ovoj godini su povećana na 23 milijuna i 129 tisuća što držimo realno maksimalno mogućim povećanjem za ovu godinu.
Zastupnik Božidar Pankretić izvolite.
Pa ja sam očekivao da će uvaženi gospodin ministar na kraju reći da to znači da će ovih 170 djelatnika koji je trenutno tamo, biti povećano za ovih 10 pripravnika koji su završili pripravnički staž. Ministre jel' točno to tako?
To ćemo vidjeti.
Pa dozvolite onda da pojasnim o čemu se radi. 170 djelatnika visoko obrazovanih u Hrvatskom zavodu za savjetodavnu službu je dio ljudi koji radi na edukaciji naših poljoprivrednika. Na žalost moram konstatirati nedovoljan broj ljudi i mislim da smo toga bili svjesni zato smo znači pretprošle godine dali mogućnost da se 10 novih pripravnika uvede i oni su godinu dana odradili pripravnički staž. Sa tim ljudima je rađeno godinu dana i na neki način oni su sada spremni da odrade taj dio posla. S obzirom da mi gotovo imamo dvostruko manji broj savjetodavaca nego primjerice što ima susjedna Slovenija u odnosu na broj obiteljskih seljačkih gospodarstava, imamo sada 10 novih ljudi koji su spremni da educiraju naše poljoprivrednike što ja mislim da će se i gospodin ministar složiti, nužno potrebno ukupno našoj poljoprivredi u podizanju ipak ove razine edukacije, e sada smatramo da ne trebaju izgubiti tih 10 ljudi nego čak što više treba ih zaposliti, ali i nastaviti. Ja sam mislio da kada je ovo pojašnjenje bilo da su povećana sredstva, a je to dostatno u tom dijelu, no međutim pošto se ministar nije izjasnio ja tražim glasovanje, ali ipak u nadi da ipak to daje naznaku da će ovih 10 pripravnika tj. sada budućih djelatnika biti zadržano. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 171 zastupnice Đurđe Adlešić.
Ne možemo prihvatiti ovaj amandman iz prostog razloga nedostatnih sredstava i uz svo uvažavanje i ovo što sam već i prije rekao, potreba vezano za pozicije vodnog gospodarstva, gospodarenja vodama na žalost u ovolikom iznosu nismo u mogućnosti i ovih 322 milijuna i 622 tisuće 240 kuna je maksimum u zadanim okvirima u kojima smo se našli kod sastavljanja ovoga proračuna.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobila potrebni broj glasova. 172. Kluba zastupnika HSS-a.
Ne prihvaćamo ovaj amandman. Vlada, iako svjesna potreba povećanog ulaganja u održanje sustava obrane od poplava nije u mogućnosti zbog ograničenih sredstava povećati stavku, ali preuzima obvezu da zajedno s resornim ministarstvima i Hrvatskim vodama nađe mogućnost da se tijekom godine osigura nedostatni iznos za redovno održavanje ovoga sustava.
Poštovani zastupnik Ivan Kolar. Izvolite.
Hvala lijepa, uvaženi gospodine predsjedniče i gospodine ministre. Pa mislim da već sama briga i vaša opservacija u vezi našeg amandmana dovoljno govori o stanju vodnih građevina, o stupnju održavanja i šteti koja se nanosi svakim danom poljoprivrednoj proizvodnji, a i govori dovoljno o nebrizi društva gdje su ogromna sredstva potrošena, a sad se zaboravilo na takve građevine i one se ne održavaju, nisu u primjernom stanju. Ja ne tvrdim da je to greška vaša, moja ili ne znam čija nego cijeloga društva. Zato vas podupirem u smislu da se pod bilo koju cijenu, na bilo kojoj stavci zapravo ta sredstva osiguravaju u ovom ili onom obliku. Nama bi bilo drago da je to sada napravljeno, ali podupiremo nastojanje u svakom slučaju za boljitak hrvatske poljoprivrede da se racionalno razmišlja i da se sredstva višestruko povećavaju u smislu dobrobiti poljoprivredne proizvodnje. Tražim izjašnjavanje. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio dovoljan broj glasova. S time su konzumirani i amandmani 173., 174., 175. i 177. Imamo samo još 3 amandmana iz ovog resora pa da ih završimo da ministar može ić svojim putem. 176. zastupnice Ljubice Lalić, Božidara Pankretića i Željka Peceka.
Nažalost, ne prihvaćamo ovaj amandman. Nismo u mogućnosti u prvoj godini, rekao bi, izrade projekta osigurati veća sredstva. Rekao sam već da za kapitalne investicije vezano za projekt navodnjavanja očekujemo znatno veća sredstva u 2005. godini. Ovo je maksimum koji smo mogli osigurati.
Zastupnik Božidar Pankretić, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Ovo je nastavak na onaj amandman gdje smo rekli da je potrebno znatnije povećat sredstva za određena istraživanja, određene elaborate pa dakako onda i u ovom dijelu za konkretne projekte sa 19 milijuna kuna na 100 milijuna kuna. Rekao bih, a ovdje je to već bilo naglašeno da je to na određeni način i određeno predizborno obećanje koje smo mogli čuti pa vjerujem da sa 19 milijuna kuna će se jako teško moći ostvariti. Mi bi rado pridonijeli ostvarenju dakako obećanja, mislimo da je ono nužnost. Prema tome, da u ovom dijelu, iz onih 4 milijuna kuna kod kojih je ostalo se u tom dijelu izrade određenih elaborata je dovoljno sredstava da se može krenut u ozbiljnije investicije pa ostajem pri ovom amandmanu i tražim glasovanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Nije dobio dovoljan broj glasova. 178. amandman zastupnika Damira Kajina.
Ne prihvaćamo ga kao amandman, ali bi želio naglasiti da pošto za ovaj projekt je pripremljena potrebna investicijska tehnička dokumentacija, da će se taj projekt financirati sredstvima redovnog plana Hrvatskih voda.
Kolega Kajin.
Pa nas raduje jedno ovakvo obrazloženje. Želim samo, međutim, primijetiti da je županija Istarska od godine 93. do današnjeg dana de facto na svom prostoru izgradila preko 500 kilometara vodovodnih instalacija, a od države, odnosno Hrvatskih voda za te namjene nije dobila niti kune. Želim vjerovati na riječ ministru šumarstva, vodoprivrede, itd. i da će se doista kroz sredstva, investicije Hrvatskih voda osigurati potrebna sredstva da se i u Pičnu nastavi sa predmetnim projektima. Inače, želim reći da je županija Istarska sa negdje ispod 60% modificiranosti godine 93. modificiranost podigla na nekih 97% što spada u vrh, ja bih reko europskog prosjeka jedne Austrije, Njemačke, Italije. Međutim, ovih 3% nas će koštati otprilike kao investicija od gotovo dosadašnjih 500 kilometra. I zato tu stvarno tražimo da se i Hrvatska država u te projekte uključi, ali nije za ne vjerovati na riječ ministru poljoprivrede i u tom kontekstu ja povlačim ovaj amandman.
Zahvaljujem kolegi Kajinu. I zadnji još amandman istoga zastupnika, 179.
Ne prihvaća se amandman iz prostog razloga jer za navedeni program nije pripremljena investicijsko tehnička dokumentacija te projekt nije spreman za izvođenje.
Kolega Kajin.
Pa ja ću, jasno, morati u ovom slučaju zamoliti da se glasa o ovomu našemu amandmanu. Želim samo podsjetiti da područje općine Cerovlje do 93. godine nije bilo pokriveno ni sa jednim metrom tih vodovodnih instalacija. U ovome času je sigurno 70% te općine tim instalacijama pokriveno. Ali još jedanput naglašavam da praktički nekih 50-ak kilometara koliko bi trebalo još izgraditi košta ogromna sredstva koja bez intervencije Hrvatskih voda lokalna samouprava, bilo da je riječ ovdje o općini, bilo da je riječ ovdje o županiji, bilo da je ovdje riječ o sredstvima solidarnosti koji se prikupljaju na nivou Županije istarske nisu dostatna. Stoga, zamoliti ću kolege zastupnike da Klub IDS-a podrže glede ovog amandmana.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio dovoljnu većinu. Stavom smo zaključili ovaj set sa Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. U 15 i 10 ćemo nastaviti sa Ministarstvom mora, turizma, prometa i razvitka. Kolegice i kolege nastavljamo sa radom. Molim ministra mora turizma, prometa i razvitka, gospodina Kalmetu da se očituje o amandmanima. Amandman 180. zastupnik Valter Drandić.
Amandman se ne prihvaća jer je jednostavno nemoguće smanjiti 7 milijuna s ovih sredstava koji su planirani za održavanje željezničke infrastrukture i njih dodati u subvencije za turistički promet iz razloga što je održavanje željezničke infrastrukture je obveza države, a s druge strane subvencije za ... turistički promet u visini od 88 milijuna kuna jednake su ukupno isplaćenim subvencijama u protekloj godini. A jednako tako u 2004. godini prenesen je i neiskorišteni saldo u iznosu od oko 16 milijuna kuna što znači das ove godine imamo ukupno 104 milijuna kuna za subvencije u organizirani turistički promet.
Kolega Drandić izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre ja samo želim reći da što se tiče ove stavke gdje sam predložio smanjenje da je to na žalost najbolje od svega što sam uspio naći ja isto ne mislim da je to najsretnije rješenje ali čini mi se da je možda Vlada i Ministarstvo da su mogli pronaći nekakvo drugo rješenje da se namaknu ova sredstva potrebna za subvencije jer svi znamo da je ove godine izuzetno da tako kažemo opasno ugrožena konkurentnost Hrvatskog turizma zbog nekoliko velikih svjetskih događaja, to je Europsko prvenstvo u nogometu u Portugalu i Olimpijada u Grčkoj i da bi u biti trebalo što je više moguće povećati ovakva sredstva za subvencije pogotovo što su već objavljeni javno kriteriji i naputak o subvencioniranju na temelju od prometa prošle godine, inače ja o subvencijama imam drukčiji stav i mislim da bi trebalo subvencionirati predsezonu i posezonu i ovaj sugeriram Ministarstvu da razmisli o tome za sljedeću godinu i s obzirom na obrazloženje ministra da su osigurana i dodatna sredstva i da je to ukupno preko 100 milijuna kuna onda povlačim ovaj amandman.
Zahvaljujem kolegi zastupniku Drandiću. 181. zastupnik Damir Kajin.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Prostorno planskom dokumentacijom predviđena je izgradnja tunela kroz Učku dužine 12 km kojim bi se povezao kolodvor Opatija Matulj sa kolodvorom Borut u Istri. Trasa budućeg tunela ne stane u prostorni plan parka prirode Učka i prema dosadašnjim razmatranjima vrijednost ulaganja u izgradnju tunela procjenjuje se na 150 milijuna eura. Predmet tunel se ujedno nalazi na budućoj trasi pruge kojim se povezivao Trst sa Rijekom kao nastavak 5.b paneuropskog koridora i dio južnog Jadranskojonskog prometnog koridora. Buduća željeznička veza Rijeka Trst je na znatno nižim visinskim kvotama od postojeće a time i znatno povoljnija u eksploataciji. Budući razvoj sjeverno jadranskih luka, Trsta, Kopra i Rijeka koji se razvijaju kroz ... [[Govornik se ne razumije.]] u mnogome zavisi od jedne takve veze između luka. Planovima, sadašnjim planovima o Hrvatskim željeznicama ova gradnja nije predviđena prije 2010. godine.
Kolega Kajin
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine ministre, svi mi znamo da je predviđena trasa tunela Učke ili Čičarija međutim, evo nedavno ako se ne varam 28. veljače u Novom listu u Glasu Istre pročitao sam jedan članak gdje je državni tajni gospodin Babić sada ne znam u čije ime ali pretpostavljam svoje tvrdi kako će sa 2007. početi povezivanje Rijeke i Pule. Ukoliko tome je to tako onda zasigurno treba razmišljati i na radovima tunela Učka odnosno Čičarija. MI u ovom našem amandmanu predviđamo da bi već ove godine trebalo u državnom proračunu osigurati "simbolična" sredstva od 10 milijuna kuna kako bi se moglo početi sa izvedbom projektne dokumentcije. Svi vjerojatno zastupnici znaju da željeznički promet iz Pule ili Istre do Zagreba ili drugih dijelova Republike Hrvatske ide preko Ljubljane preko Republike Slovenije. Svjesni smo činjenice da gradnja tog hotela zahtjevalo bi iznalaženje iznosa od 150 milijuna eura i isto tako smo svjesni da gospodarsko ili druga aktivnosti između samo županije Istarske i drugih krajeva Republike Hrvatske nikada neće opravdati tu investiciju, no ukoliko na te koridore uspijemo privuči promet željeznicom iz susjedne Italije onda i šire, Francuske odnosno Španjolske ta investicija itekako bi mogla biti dohodovna. MI vas gospodo zastupnici molimo da podržite ovaj naš amandman i da se kroz tu formu otvori ona stara Dobrilina ideja povezivanja Istre i drugih krajeva Republike Hrvatske o kojoj je on govorio koncem pretprošlog stoljeća.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 182. zastupnika Ante Markov.
Amandman se ovaj ne prihvaća iz razloga što ova sredstva koja je poštovani zastupnik ovdje predviđa su sredstva koja su na pozicijama ... izgradnju državnih luka. Luka u Biogradu je svrstana u luku županijskog značaja, mi smo određena sredstva osigurali za sanaciju takvih luka i trenutno je postupak usaglašavanja sa lučkim upravama je u tijeku tako da ćemo u konačnici uzeti u obzir i ovaj amandman.
Kolega Markov.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Evo uvjeren da sam amandmanom u svakom slučaju inicirao rješavanje problema kako je kazao ministar da će se u okviru drugih stavaka iznaći sredstva za sanaciju gradske luke u Biogradu koja je ipak u simboličnome iznosu od milijun kuna, s obzirom da će i grad osigurati milijun, držim da smo svi skupa postigli jedan cilj te povlačim amandman.
Zahvaljujem kolegi Markovu, amandman povučen. 183. amandman zastupnice Biserke Perman.
Ovaj amandman nema potrebe prihvatiti jer su sredstva u cjelosti osigurana za 2004. godinu sukladno ugovoru o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj i Ugovor o zajmu sklopljen između Svjetske banke i Lučke uprave Rijeka od 12. srpnja 2003. godine.
Kolegice Perman izvolite.
S obzirom da se radi o revitalizaciji Riječkog prometnog pravca odnosno o izgradnji ceste D404 koja spaja kontejnerski terminal Brajdica sa čvorom Draga na obilaznici i državnoj cesti D403 koja bi trebala spajati zapadni dio luke Rijeka sa čvorom Škurinje na obilaznici a radi se o vitalnom značaju za Riječku luku i važnom čimbeniku u prometnom rasterećenju najužeg centra grada, s obzirom na to da navedene iznose nisam nigdje specifirano naišla u proračunu, ja ipak molim da se o ovom amadnmanu glasa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 184. Klub zastupnika IDS-a.
Ovaj amandman također ne možemo prihvatiti iz razloga što je također kao i prije obrazloženje ustvari isto luka Pula je svrstana kao luka od županijskog značenja i ne može se financirati sa pozicije lučke ... lukama od državnog značaja. Međutim, rekao sam da su na ovoj poziciji za sanaciju županijskih luka predviđena odgovarajuća sredstva da je postupak usaglašavanja potreba sa županijskim lučkim upravama u tijeku i sve ove amandmane ćemo uzeti dakako u obzir.
Kolega Drandić izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre ovo što ste rekli je istina. Radi se o ingerenciji županijske lučke uprave međutim činjenica je da je to jedan ogroman problem za grad Pulu i da je to jedna investicija koja ima vrlo visoku vrijednost preko 30 do skoro 40 milijuna kuna i s te strane smo mislili s obzirom da je već i iz Proračuna Istarske županije uplaćeno nešto sredstava kako bi se započelo nekako prvo fazu sanacije lukobrana da bi bilo dobro da i država sudjeluje u tome. Ja bih vas molio samo za vašu riječ da ćete u okviru ovih sredstava namijenjenih za županijske lučke uprave osigurati barem jedan dio za, za ovaj, za ovaj problem da ga se počne razriješavati jer tu imamo nažalost sličan problem kao i sa, sa pitanjem kanalizacije u Puli. A ako osigura [[Upadica: Osigurati ćemo, osigurati ćemo.]] E onda povlačim ovaj amandman ... [[Govornik se ne razumije]]
Zahvaljujem kolegi Drandiću. 185. zastupnika Branka Vojnovića.
Ovo je također iz grupe ovih istih amandmana. Obrazloženje je jednako, usaglašavamo sa županijskim lučkim upravama. Sredstva su u masi osigurana. Napraviti ćemo prioritete i odvojiti određena sredstva za svoj prijedlog o kojima sada ovdje razgovaramo.
Kolega Vojnović izvolite.
Hvala lijepa. Ja mislim svatko tko je iz pravca Splita krećao prema Omišu na negdje pola puta je naišao na sliku tih 110 jedrenjaka koji nekad se bavili iskopom pijeska, a sad su svi preuređeni u male hotele. Zato bi ministra molia da stvarno ovo uzme u obzir. Ta udruga broji 110 članova i da se program, oni imaju građevinsku dozvolu za rukobrane, ali kod, pošto je veliki broj brodova ne mogu se zimovati svi kod, u matičnu luku tako da se snalaze na razna mjesta da bi smjestili svoje brodove i zaštitili. Ali isto tražim da se glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio većinu. 186. zastupnik Antuna Peruška.
I ovaj amandman se ne prihvača iz razloga koji sam rekao i prije da je između ostalog i postigao usaglašavanje sa ... [[Govornik se ne razumije]] je u tijeku i ja želim kazati inače za sve ove prijedloge da kod raspodjele ovih sredstava koja su, rekao sam prije osigurana u masi da ćemo svakako voditi računa i o zahtjevima i prijedlozima zastupnika.
Kolega Peruško izvolite.
Gospodine predsjedniče hvala. Moram priznati da nisam u cijelosti razumio međutim želim nas potaknuti na razmišljanje. Radi se o prijedlogu amandmana jedan za luku Rabac na istočnoj obali Istre koja je zaklonišna luka i za brodove državnog brodara Jadrolinije, a druga je lukobran Pula, objekat koji je sagrađen, koji nikad nije dovršen, a njegova gradnja je u ovom stadiju u kojem je, dovršena je 1905. godine i onaj ključni objekat zaštite ovog 3 tisućljetnog grada ukoliko ne interveniramo na vrijeme posljedice bi mogle biti kobne za grad Pulu i radi toga koliko god mi šutjeli o tome ovaj problem ćemo morati uhvatiti se u koštac. Za njega dovoljno snage nema ni grad Pula ni Istarska županija a bojim se da će biti to velika obaveza i za Republiku Hrvatsku i morati ćemo tražiti njegova rješenja za taj problem i čim ga prije uhvatimo se u koštac sa njime to će za nas biti bolje.
Glasovanje?
Da.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 187. Kluba zastupnika HSS-a.
Ovaj amandman također ne možemo prihvatiti jer nije do kraja gotova projektna dokumentacija. Naime izgrađeni su glavni projekti pruge. Otkupljeno je negdje oko 70% potrebnog zemljišta na trasi buduće pruge. Ishodovana je građevinska dozvola, a u izradi je projektna dokumentacija objekata na pruzi kao što su nadvožnjaci i podvožnjaci koji nisu, rekao sam prije, gotovi tako da stanje projektne dokumentacije ne omogućava još početak izgradnje ovih, ovih, ove, ove dionice pruge. No nakon donošenja ovog Državnog proračuna mi ćemo donijeti jasno i financijski plan Hrvatskih željeznica za 2004. godinu te će se sukladno osiguranim sredstvima u Državnom proračunu i mogućnosti autonomnog zaduživanja eventualno Hrvatskih željeznica utvrditi prioritet za 2004. godinu i svakako, ovaj, i o ovome voditi računa.
Poštovani zastupnik Ivan Kolar. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, pa evo da ostane zapisano da se samo podsjetimo da je postojeća željeznička pruga Križevci-Bjelovar-Kloštar građena krajem 19. stoljeća. Ona je kategorizirana kao pruga drugoga reda od posebne važnosti za Bjelovarsko-bilogorsku županiju. Posljednjih godinu trasa je modernizirana na većem dijelu osim dionice Sveti Ivan Žabno-Križevci o kojoj i govorimo te je izražena potreba izgradnja nove pruge Sveti Ivan Žabno-Gradec koja se na, koja se i nalazi u strategiji prometnog razvitka. Vi ste to sve lijepo i dobro rekli međutim premala su sredstva za to planirana i zato uz ne samo načelnu podršku, a već su napravljene tehnička dokumentacija osim ovoga dijela kojega niste. Dobivena je, dobiveno je pozitivno mišljenje Komisije za pregled investicijskih programa kaj je važno kaj druge neke dionice ni to nisu dobile. Idejno građevinsko rješenje i rješenje državne uprave za zaštitu okoliša i tak dalje sve je to izgrađen glavni projekt i trebalo bi malo aktivnije učestvovati. Ono što očekujemo je stvarno aktivno učestvovanje države v onim projektima gdje je približno napravljen jedan iskorak, a to je tu već rečeno, gdje su projekti pripremljeni i sve ovo drugo. Hvala lijepa. Tražim izjašnjavanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala vam. Nije dobio potrebnu većinu. S time su konzumirani i amandmani 188., 189., 190., 191 amandman je konzumiran sa Odlukom o amandmanu 186. Amandman 192. zastupnika Damira Kajina.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti uz sljedeće obrazloženje: godine 2002. započeli su radovi na sanaciji klizišta Buzet 4 i Buzet 5, ali nisu realizirani jer nije bila moguća sanacija predviđenom tehnologijom radi čega se pristupilo izradi nove projektne dokumentacije temeljem koje će biti potrebno izvršiti sanaciju. Projektna dokumentacija je trenutno na reviziji. Nakon revizije projektne dokumentacije nastavit će se započeti radovi, radovima na sanaciji ovog klizišta tako da amandman nije potreban.
Kolega Kajin.
Ma malo prije sam rekao istarska pruga izgleda da je zaboravljena i od ljudi i od Boga, a samim time i od Hrvatske države. Malo prije sam rekao isto tako da od Pule ukoliko želite doći do Rijeke odnosno do Zagreba vi morate prometovati preko susjedne nam Republike Slovenije ili Ljubljane. Tek 2010. malo prije čuli smo da će se početi razmišljati o gradnji tunela Učka ili Čičarija. Međutim i do 2010. treba održavati tu istarsku prugu koja doslovce propada. Želim samo napomenuti da ovo klizi i da preko ovog klizišta kod željezničke pruge odnosno kod Buzeta, kod raspadalice vlakovi prometuju brzinom od 10 kilometara na sat. To je jedna nenormalna situacija i morati će se doslovce nešto učiniti da se u cijelosti ne prekine komunikacija Pule, odnosno drugi Istarskih gradova koji leže na toj prugi s drugim centrima bilo u Republici Hrvatskoj, bilo u svijetu. i molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 193. također zastupnika Kajina.
Ovaj amandman također ne prihvaćamo, zbog onih prethodnih obrazloženja, dakle radi se o luci lokalnoj značaja. Sredstva su osigurana. Prioritet će se odrediti nakon usaglašavanja sa Županijskim lučkim upravama koja su u tijeku.
Kolega Kajin.
Radi se o luci "Krnica Porat" luka interesantnih karakteristika, komparativnih prednosti i bili bi zahvalni većini u ovome domu ukoliko bi ovih skromnih milijun kuna izdvojili za projekat koji je zasigurno izuzetno značajan za stanovnike tog prostora.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 194. Kluba zastupnika IDS-a.
Ovaj amandman ne prihvaćamo, obrazloženje kao kod prethodnog amandmana.
Kolega Poropat, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo ministri. Trajektno pristanište Brestova povezuje otoke Cres i Lošinj s kopnom. Kompletna dokumentacija radi se na tome i sa Vladinim programom povezivanja otoka sa kopnom i međusobno. Mogu reći da je IGH napravio korektnu dokumentaciju, da je zatražena lokacijska dozvola. A što je najvažnije još od svega Jadrolinija uvodi nova plovila čiji gabariti prelaze sadašnje mogućnosti pristaništa i ne mogu takva plovila prihvatiti. Prema tome, neophodna je rekonstrukcija takvog pristaništa. Lučka uprava Rabac je dostavila zahtjev za ishodovanje dozvole kažem, i upravo u tome umoljavamo da se o tome pokrene mogućnost povezivanja kopna sa našim Istarskim otocima. Hvala. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 195. zastupnika Luke Roića.
Ovaj amandman ne prihvaćamo, jer su sredstva osigurana u državnom proračunu dostatna za održavanje svih brzobrodskih linija. A eventualno uvođenje dodatnih brzobrodskih linija razmotrit ćemo u okviru … sredstava za ovu 2004. godinu.
Kolega Roić.
Ovim amandmanom zapravo se nastojalo uvjerit Vladu da je potrebno proširiti, odnosno dosadašnjim plovidbenim redom utvrđeno je da ta pruga brzobrodska između Splita, Hvara i Korčule funkcionira samo četiri dana u tjednu. Iskustva su pokazala da je to zaista veliki poticaj za kraj poput Korčule, istočnog dijela Korčule, Pelješac i otoka Hvara i da bi bilo dobro i potrebno zapravo da ona funkcionira svakodnevno. I za to svakodnevno funkcioniranje upravo željeli smo upravo ovim dodatnim sredstvima omogućiti da se svakodnevno poveže ta naša dva otoka s kopnom. Ja tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 196. zastupnici Marin Jurjević, Dragica Zgrebec, Jagoda Martić.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti. Obrazloženje kao i prije, planirana su sredstva dostatna za održavanje postojećih brodskih, trajektnih i brodskih linija. Prema svim utvrđenim redovima plovidbe za 2004. godinu, što ne znači da mi nećemo uvesti još koju liniju tijekom godine.
Kolega Jurjević.
Prošla Vlada je prepoznala interese u ovom slučaju otoka Korčule i otoka Hvara i potrebu njih zajedno sa Pelješcem da budu što bolje povezani sa Splitom. I uvedena je ta brzobrodska linija broj 12 četiri puta tjedno. Ovo je pokušaj da nova Vlada uvidi značaj te linije koja je potvrdila svu svoju svrhovitost, a posebno ako uzmemo u obzir turizam i sve ono da ne ponavljam priče o demografskoj obnovi, o našoj brizi za otoke u koju se svi kunemo i tučemo šakom u prsa kad treba govoriti. Evo prilike da to dokažemo, s ovim amandmanom bi se osiguralo da još 3 dana vozi ova linija koja apsolutno potvrdila svoje opravdanje. Glasanje molim.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 197. zastupnika Zdenka Antešića.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje isto kao i za prethodni amandman.
Kolega Antešić izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ja bih ovu potrebu na otocima ilustrirao jednom ovako slikovitom pričom na primjer, pretpostavimo da grad poput Velike Gorice, odnosno njegove pristupne ceste, na njegove pristupne ceste stavimo rampe. i te rampe se podižu nekoliko puta dnevno. A s tim da se nakon 8 sati navečer ili eventualno 10 sati navečer uopće ne podižu. E to su te naše luke, odnosno linije, trajektne pruge i brzobrodske linije. To je zakonodavac, odnosno država prepoznala, te je donijela Zakon o otocima 99. godine, i člankom 9. toga zakona, a isto tako člankom 8. izmjene toga zakona je rekla da svaki naseljeni otok koji s kopnom nije povezan mostom ili ima najmanje tri povratne, mora imati najmanje tri povratne veze s kopnom ili većim naseljem dnevno od kojih 2 trebaju biti brzobrodske. Rab, otok Rab koliko ja znam nije povezan s kopnom, nema brzobrodske linije, odnosno ima tri puta tjedno, te ja želim da ne samo, ovo su sredstva ne samo namijenjena za otok Rab, već i za ove linije koje su prije kolege spominjale, te želim da se u tom smislu poštuju odredbe Zakona o otocima, i molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 198. amandman zastupnika Božidara Pankretića.
Ovaj amandman se ne prihvaća iz sljedećeg razloga. Izgradnja inače čvorišta na postojećim dionicama autocesta je u nadležnosti Hrvatskih autocesta i Hrvatske autoceste će prijedlog izgradnje čvorišta Križ kao i ostalih prijedloga koje su dale jedinice lokalne samouprave i predložile za gadnju na trasi postojećih dionica autoceste analizirati i sva čvorišta koja će zadovoljavati kriterije prometa bit će uključena u program izgradnje Hrvatskih autocesta za razdoblje 2005. do 2008. godine, pa tako i ovaj čvor Križ.
Kolega Pankretić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Gospodine ministre, koliko je meni poznato da se ovom čvoru Križ već dosta raspravlja i da ovaj dio o kojemu vi sada govorite je došlo u završnu fazu i da ustvari se radi, ja sam htio od vas čuti ovdje danas, ne toliko da se ovih 300 tisuća uključi, nego da li će u tom dijelu imati to podršku Ministarstva, jer je došlo do ove završne faze. Ako mogu naslutiti da to, onda ja povlačim amandman i držim vas za riječ. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Pankretiću. Amandman povučen. 199. amandman Kluba zastupnika HSS-a.
Ovaj amandman ne prihvaćamo iz razlog što u planu građenja Hrvatskih cesta za ovu godinu je obuhvaćen i završetak radova na pripremi projektne dokumentacije za dionicu Vrbovec-Gradec, te za završetak građevinsko-tehničke studije brze ceste Gradec-Bjelovar-Virovitica. Programom građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje od 2005. do 2008. koje će se predložiti Hrvatskom saboru na usvajanje planira se izgradnja brze ceste Sveta Helena-Vrbovec-Bjelovar-Virovitica. Ovog časa i kad bi imali novaca nije to moguće jer nije potpuna dokumentacija još gotova ali rekao sam ulazi u program za sljedeće četverogodišnje razdoblje.
Poštovani zastupnik Kolar.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, ja cijenim napor i evo obećanje ujedno da se planira za budućnost, međutim kad bi se našlo sredstava očigledno nema tih sredstava po ovome što vi govorite, ovo bi se samo ubrzalo. Ja ne moram spominjati koliko ceste život znače i koliko je napravljeno u ovom dijelu izgradnjom tih brzih suvremenih cesta. Ja samo molim da se ravnomjerno razmišlja o ovom pravcu istovremeno i o pravcu za Koprivnicu, Križevce i spoj s mađarskom granicom jer vjerujte mi ako i te žile kucavice ne proteču kako treba biti nama nema napretka jer đabe nama puniti državni proračun ako se ne možemo brzo povezivati. A do sada je bila takva praksa da je dobro putovalo se za Zagreb kad su sredstva odlazila a teže kad je trebalo doći fizički u Zagreb. Hvala lijepa.
Tražite glasovanje?
Da.
Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. S time su konzumirani i amandmani broj 200. zastupnice Zdenke Čuhnil i 201. zastupnice Đurđe Adlešić. Amandman 202. zastupnik Ante Markov.
Ovaj amandman nije potrebno prihvatiti jer planom građenja hrvatskih cesta planira se izgradnja spojene ceste sa čvorištem Pirovac to je D27 kao i uređenje križanja za novu radnu zonu na području općine Stankovci.
Kolega Markov.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, mislim da je dobro da se ovaj amandman našao prije svega kad je prije dvije godine započeta gradnja auto-ceste Zagreb-Split. Eto, ove godine će prije turističke sezone njezina konačnica biti upravo na ishodištu Pirovac odnosno nadalje će ići svi oni putnici koji budu išli prema jugu Hrvatske i zbog toga je mislim nužno bilo taj priključak na jadransku turističku cestu koji je u ovom slučaju zasigurno usko grlo i koji bi predstavljao vrlo značajan problem i na neki način u turističkom smislu mogao bi negirati sve one pozitivnosti koje sama auto-cesta ima iza sebe. Zbog toga sam držao da je s obzirom da nije bilo jasno u proračunu iskazana ova stavka ali kako ministar kaže da se ona u svakom slučaju će biti rekonstruirana i da će priključak biti u onoj normi koji zadovoljava sve ono što se podrazumijeva pod auto-ceste i sporedne putove. Povlačim amandman.
Zahvaljujem kolegi Markovu. Amandman je povučen. Amandman 203. istog zastupnika.
Također nema ga potrebe prihvaćati jer je planom građenja hrvatskih cesta za ovu 2004. godinu je planirano i kroz program održavanja i rekonstrukcije sedam kilometara navedene državne ceste za koje gospodin uvaženi zastupnik traži sredstva. Dakle, već je predviđeno.
Kolega Markov.
Hvala lijepa. Inicijativa je upravo bila iz razloga kao što sam rekao i prije što nije se jasno iskazalo u okviru državnog proračuna a držao sam da je moja zadaća kao zastupnika iz tog dijela iz IX. izborne jedinice da se prije svega ovaj vrlo važan priključak i za grad Biograd i za ostala mjesta koja se nalaze na tom dijelu da se ovo inicira. Pošto je kazano da će on biti napravljen u potpunosti i spreman za iduću sezonu povlačim amandman. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku Markovu. Amandman povučen. Amandman 204. zastupnika Damira Kajina.
Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Programom građenja hrvatskih cesta za 2004. godinu planira se na dionici Šušnjevica do tunela Učka rekonstruirati dionica Mandići dužine 1,9 kilometara, završiti cjelokupna projektna dokumentacija za zaobilaznicu Vranja dužine 2,2 kilometra i završiti prvu fazu projektne dokumentacije za dionicu kroz Boljunsko Polje. Završetak radova na dionici Šušnjevica-Tunel Učka planirat će se programom građenja javnih cesta za razdoblje 2005.-2008. godina koji će se uputiti Hrvatskom saboru tijekom ove godine na usvajanje.
Kolega Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine ministre! Pa zasigurno najveći problem državnog proračuna za ovu godinu gleda se u tome što su proračuni Hrvatskih cesta odnosno Hrvatskih voda ja bih se čak usudio reći skriveni od saborskih zastupnika. Radi se o ogromnim sredstvima od čak 3,5 ili 3,6 milijardi kuna a mi zapravo ne znamo kojom dinamikom će se ona trošiti i za koje će to projekte od vitalnog interesa za Republiku Hrvatsku ta sredstva biti i utrošena. Što mi ovom amandmanom tražimo? Mi tražimo da se pristupi daleko dinamičnije gradnji ceste od Šušnjevice do tunela Učke i za tu namjenu tražimo da se u državnom proračunu osigura iznos od 20 milijuna kuna. Ovo što ću reći možda izgleda paradoksalno ali imajući na umu kakvo je stanje ceste od Labina do tunela Učka Labin odnosno labinske općine defakto u ovome trenutku egzistiraju kao otok. To je zasigurno najpotrebnija investicija u tom dijelu Istre. I ukoliko takvom dinamikom pristupimo daljnjoj gradnji gdje će se u ovoj godini sanirati svega 1,9 kilometara ceste izgleda da će nam trebati još četiri, pet godina da bi se ta prometnica od nepunih 20-tak kilometara sanirala. To je po nama nedopustivo. Jasno, Klub IDS-a traži glasanje jer je neshvatljivo da će Labin sa tunelom Učka jednom pristojnom cestom biti povezan tek 2010. godine.
Tko je za ovaj amandman 204.? Hvala lijepa Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 205. također zastupnika Damira Kajina.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti iz slijedećih razloga. Cesta Lališće-Lupoglav je u nadležnosti županijske uprave za ceste Istarske županije a obzirom da je općina Lališće utvrđena kao općina koja pripada područjima od posebne državne skrbi a općina Lupoglav je razvrstana u brdsko-planinska područja ministarstvo će u okviru pozicija koje su planirane za poticanje regionalnog razvoja područja od posebne državne skrbi i brdsko-planinska područja zajedno sa županijskom upravom za ceste osigurati sredstva u 2004. godini za rekonstrukciju navedene ceste, prema tome mislim da nema potrebe ovaj.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre! Klub IDS-a povlači ovaj amandman. Samo želim napomenuti da se radi o najsiromašnijim općinama, da ova cesta vodi direktno prema malograničnim prijelazima koji županiju Istarsku odnosno Republiku Hrvatsku povezuju sa susjednim općinama spram Republike Slovenije i doista u ovom trenutku smatramo tu dionicu jednim od istarskih prioriteta na sjevernom dijelu županije Istarske.
/Govornik nije uključen, ne čuje se./
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti iz slijedećeg razloga. Na poziciji "zaštita kulturne baštine" predviđen je iznos od 5 milijuna i 115 tisuća kuna kojim se direktno potiče razvoj ovakvih i sličnih projekata, međutim da bi mi utvrdili koji će projekti biti realizirani moramo provesti javni poziv za prikupljanje projekata. Smatram da je predloženi izvor sredstava za ovu namjenu nerealan a i držim da i ovaj, da se ovaj predloženi porjekt itekako može kandidirati na javni poziv za određena financijska sredstva.
Zastupnik Vrsek.
Vresk. Gospodine ministre radi se o nekoliko područja koje su na rubnom dijelu Republike Hrvatske, dakle uz samu granicu sa Republikom Slovenijom. Pretežni dio stanovništva koji živi na tom području je nekada radio u Republici Sloveniji, danas, nažalost više ne radi. Jedino čime se oni bave danas su poljoprivreda odnosno vinogradarstvo i seoski turizam. Županija Varaždinska je lani za taj dio programa izdvojila 8 milijuna i 825 tisuća kuna a od Republike Hrvatske se traži samo jedan milijun kuna. Smatramo da bi se sa ovim iznosom popravilo na tom području dosta toga. Ne slažem se sa vašim obrazloženjem i tražim glasovanje. Hvala.
Tko je za amandman 206? Hvala lijepo. Amandman nije prošao. Amandman 207 zastupnik Vilim Herman.
Gospodine Herman, ovaj amandman mislim da nije potrebno prihvatiti iz sljedećeg razloga. Program građe i održavanja javnih cesta za razdoblje 2001./2004. godina u dijelu koji se odnosi na autoceste obuhvatio je i radove na pripremi projektne dokumentacije za izgradnju autoceste od Mađarske granice do granice sa Bosnom i Hercegovinom, autocesta Beli Manastrir, Svilaj, odnosno koridor V C. Temeljem provedenog javnog nadmetanja, Hrvatske autoceste zaključile su 5 ugovora za projektiranje u ukupnoj vrijednosti ugovorenih radova u iznosu od 80 milijuna i 584 tisuće i 220 kuna. Završetak radova po ovim ugovorima planira se u mjesecu lipnju 2005. godine a građenje autoceste Beli Manastrir, Svilaj biti će uključen u program građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje 2005/2008. godine. koji će Vlada uputiti Hrvatskom saboru. A ja svakako držim da je 2008. godina daleka, to je 4-godišnje razdoblje ali da ovo treba ići, odmah, odmah po usvajanju programa dakle, u prvom dijelu ovog sljedećeg srednjoročnog programa razvoja. Dakle odmah.
Zastupnik Herman.
Ja sam prije podne pokušao objasniti i mislim sa dosta uspjeha unatoč toga amandman je odbijen o potrebi osnutka agrobanke. Sada je riječ o drugom prevažnom slavonskom-baranjskom infrastrukturnom projektu, dakle, autocesti koridor V C. Ako sam vas dobro razumio gospodine ministre, a inače vi dolazite iz Zadra, i bili ste gradonačelnik Zadra, nije potrebno objašnjavati što znači autocesta. Zadar je to doista osjetio doslovce. Dakle, iz vaših usta sam čuo da koridor V C započinje 2005., to je bio gradnja, gradnja, dakle, to je bio i prioritet u bivšoj Vladi i doista je zaključeno da će početi radovi 2005. Prvi puta to čujem od vas i to je veoma dobro. Ali ako je to točno utoliko prije moj amandman ima opravdanje jer bi promidžba za tu autocestu značila, ne samo psihološki nego u najdoslovnijem smislu praktično izuzetno veliki doprino0s za naš prostor za Slavonsko-baranjski prostr jer bi omogućilo da se doista razumije da započinje veliki projekt kao i da se također trebaju započeti oni projekti koji znače pratiti tu autocestu od motela, od hotela, od benzinskih crpki itd., itd. Dakle, čini mi se da ste zapravo pozdravili moj amandman, rekli ste razumijem ga a potvrdili početak gradnje kao da imam nekakav osjećaj da bi to mogao biti prvi amandman koji će biti prihvaćen. Evo, gospodine Kalmeta za vas dobre prilike.
Vidjeti ćemo sada. Tko je za amandman 207.? Imali ste loš osjećaj. Nije prošao. Amandman 208. zastupnik Luka Roić.
Amandman u ovom iznosu ne možemo prihvatiti, dakle amandman ne prihvaćamo iz razloga što smo dio sredstva potrebnih za zračnu luku Korčula predvidjeli u ovogodišnjem državnom proračunu.
Pa kao što smo čuli, zapravo radi se o zračnoj luci na Korčuli. Ako smo svi suglasni da je turizam zaista jedna od glavnih gospodarskih grana ako ne u cijeloj državi onda na našim otocima sigurno potrebno je više uložiti u infrastrukturu, promet i infrastrukturu i naravno na našim srednjodalmatinskim otocima i u zračne luke. Ako ste jednom putovali do Korčule, onda ste sigurno svjesni da je za bilo kakav ozbiljniji elitni turizam to neprihvatljivo. Nastavak aktivnosti koje bi željeli da se dogode u zračnoj luci u Korčuli upravo na ovaj način bi potakli, kao i na drugim dalmatinskim otocima jer priznati ćete da zaista elitnog turizma bez takvih prometnih pomagala nema. Zato molim da se glasuje o ovom amandmanu.
Molim tko je za amandman 208.? Nije dobio potrebnu većinu. Budući da su isti amandman 209., 210, prelazimo na amandman 211. zastupnik Antun Peruško.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti iz razloga što sredstva namjenjena za pokriće troškova traganja i spašavanja ljudskih života na moru te spriječavanja onečišćenja s brodova predložena su u okviru programa sigurnost pomorskog prometa i planirana su u dostatnom iznosu.
Izvolite.
Gospodine ministre, iz 25-godišnjeg iskustva kojega imam u radu ovih službi traganja i spašavanja na Jadranu ne zadovoljava me odgovor jer znam da se u toj stavci kada je u pitanju ova služba krije isključivo sredstva za gorivo. Ali ako, ali za izvršavanje međunarodnih obveza koje proizlaze iz odgovarajućih konvencija te radi unapređenja rada ovih važnih službi potrebna je posebnom stavkom osigurati dodatna sredstva. Kao potvrdu neophodnosti osiguranja sredstava navodim da su u 2003. godini službe pri lučkim kapetanijama obavile 342 akcije spašavanja u kojima je spašeno 789 osoba, 8 brodova i 203 brodice. Interveniralo se je i u 74 akcije onečišćenja mora. U posljednih 25 godina učestvovao sam osobno u brojnim akcijama traganja i spašavanja na moru i bio u prilici da se usred Jadrana susretnem sa kolegama sa suprotne strane Jadrana i vidim kako je njihova služba kadrovski ekipirana te tehnički i sigurnosno opremljena. Uprkos svemu, uprkos inferiornom položaju našem, naše službe nisu nikada zakazale zahvaljujući stručnosti, sposobnosti i profesionalnoj odgovornosti djelatnika naših službi u lučkim kapetanijama i ostalim subjektima koji učestuju u tragediji spašavanja na moru kao što su to policija, mornarica, ribari, brodari, svjetioničari i ostali. Ukoliko želimo da ovu službu unapređujemo i da dobije ono mjesto koje u državi, koja je poborski orjentirana kao što još to Hrvatska pripada onda molim da se izdvoji i posebna stavka za ovu službu i tražim glasovanje. Hvala.
Tko je za amandman broj 212.? Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman 212. zapravo ovo je bio prethodni 211, ja se ispričavam. Na amandman 212. zastupnika Antuna Peruška.
Evo, o ovakvim amandmanima smo već razgovarali. Dakle, stvar je ista, sredstva su osigurana ali nakon usuglašavanja sa županijskim lučkim upravama ćemo odrediti prioritete. Prema tome amandman ne možemo prihvatiti.
Izvolite. Tražite glasovanje?
Ne tražim, odustajem.
Odustaje, hvala lijepo. Amandman 213. zastupnik Damir Kajin.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti mada se ovaj amandman ne odnosi na Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka. S obzirom da isto ministarstvo nije nadležno za vodno gospodarstvo. Međutim pitali smo šta je i odgovor je sljedeći da projekt nije spreman za izvođenje budući da je samo za dio projekta pripremljena investicijsko tehničko dokumentacija. A početak i dinamika izgradnje vezana je za početak radova na rekonstrukciji prometnica u čije trupu se i nalazi trasa cijevovoda.
Zastupnik Kajin.
Da, ovdje se zapravo radi o tome da je potrebno osigurati određena sredstva za početak gradnje vodovodnog ogranka od Plomina preko Vidikovca do Brestove. Neću objašnjavati što ljudima koji nemaju vode znači voda, toga smo svi svjesni. Međutim ovom prilikom uz glasanje koje ću svakako tražit molim nadležno ministarstvo da ubrza institucije za koje je on nadležan da nadležnoj i loklanoj sredini izdaju potrebne dozvole kako bi mogli pristuptii gradnji toga vodovonog ogranka.
Tražite glasovanje? tko je za amandman 213. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 214 je isti kao i amandman 213. Glasali smo pod 113.
Dobro obrazloženje je isto. Tako da ne možemo prihvatiti ovaj amandman. Obrazloženje je isto kao kod onoga amandmana 206. GDje bilo predloženo novci za. Znam da nismo na ...cestama ali je isti kao i onaj.
To je isti amandman kao i.
Ja vas molim .. /Govornici govore u glas/
Taj amandman smo isti.
Pa nije istina. Ja sam dao tri različita amandmana sa istim sadržajem ali se radi različita ministarstva. Molim vas da mi date riječ.
Radi se o istom iznosu. Dobro.
Gospodine potpredsjedniče činjenica da jeste isti tekst ali se radi o tome da bi Arburetum opeka u Varažinskoj županiji isto tako treba biti značajno turističko odredište sjevero zapadne Hrvatske. Prema tome, o njemu bi trebalo voditi brigu i skrb i Ministarstvo kojem je na čelu gospodine Kalmeta. meni je jasno da neprihvaćanjem ovakvog amandmana a pitam i sebe i vas drage i poštovane kolegice i kolege, kakvu to poruku šalje ova Vlada hrvatskoj javnosti kada ne vodi brigu o svojoj vlastitoj imovini, i ne želi svoju vlastitu imovinu staviti u funkciju i svrhu. Molim izjašnjavanje.
Ne može se glasati o ovom amandmanu glasovano je od 113. Amandman 215 istoga zastupnika je glasovano po amandmanom 206. Amandman 216 zastupnik Miroslav Korenika isto je u prethodnom jednom od amandmana glasovano i o tom amandmanu. Amandman 217 zastupnik RAdimir Čačić.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti uz sljedeće obrazloženje. Obnova izgradnja školskih objekata cep 5 je program obnove izgradnje 140 školskih objekata, tu spadaju škole i športske dvorane. KOje se u 50% finaniciraju iz redita razvojen bankei Vijeća Europe. A sredstva planirana u prijedlogu proračuna su usklađena sa dinamikom realizacije. Dakle sredstva su usklađna sa dinamikom realizacije. Program koji je započeno krajem 2002. godine a predviđa se završtak toga programa krajem 2006. godine. Izgradnja športske dvorane u Klanjcu planirana je kao jednodnevna športska dvorana i za nju u programu planirano oko 4 milijuna i 600 tisuća kuna. lokalna smaouprava je izrazila spremnost da se dvorana gradi kao dvodjelna i da partaicipira u troškovima koji će se postići na javnom natječaju od cijene koja je planirana do cijene koja će se postići.
Zastupnik Čačić izvolite.
Hvala lijepa. Sve je istina što je iznio gospidin ministar. Napominjem da sudeći po svemu će ove godine od ukupnog programa od 900 miliona ići 200 miliolna u program. I zbog situacije u kojojo se nalazi općina grad Klanjec i miminalnog budžeta sa kojim može sudjelovati u ovom programu predložio sam ovaj amandamn. Međutim obzirom na dosadađnju praksu odbacivanja svih ne očekujem ni da ovaj bude prihvaćen pa povlačim ne tražim glasovanje. Hvala.
Hvala lijepa. Amandman 218 zastupnici Lalić, Pankretić, Pecek.
Ovaj amandman također ne možemo prihvatiti, obrazloženje od prilike isto kao i kod amandman 217.
Zastupnik.
Pa ja sam ipak očekivao gospodine ministre da ćete pojasniti jer se radi konkretno o pet školskih objekata na područu zagrebačke županije. Ja ću govoriti samo dvije tri rečenice o jednom objektu a to je onovna Škola u Preseki. Preska vam je jedna općina pokraj Vrbovca u kojoj na žalosat učenici idu u jednoj dvorani u školu koja je na žalost tamo strop se već ruši dvije godine. I prošle godine je bilo dogovoreno u ministarstvu da će se krenuti ali nije bill nešto sa projektima u redu. Za ovu godinu je rečeno da su projekti prihvaćeni i u vašem ministarsvu je to definirano i očekuje se da se to ide. Sada ja vas molim jedan projekat sam ovdje rekao. RAdi se još o četri projekta ja bih molio da ako ima nedvoljno sredstava da se pokuša učiniti jer to su objekti koje zasigurno se mora obnoviti u ovom dijelu. Ja bih molio glasovanje.
Tražite glasovanje? Tko je za amandman 218. Amandman nije proša. Amandman 219 obrazloženje je bilo na amandmanu 217. Klub zastupnika HSS-a dali traži glasovanje. Amandman 219 traži li glasovanje. isto je kao, isto obrazloženje kao 217. O istom amandmanu ali uvaženi zastupnik Čačić nije tražio glasovanje. Dali tražite glasovanje za amandman 219 isto je obrazloženje ako amandan 217 poštovani zasatupnik nije tražio glasovanje. Dali vi tražite g lasovanje. Jedni viču da, jedni ne. Hvala lijepa. Amandman 220 zastupnica Alenka Košiša Čičin Šain.
Ovaj amandman također ne možemo prihavtiti jer kao št oje i poštovanoj zastupnici poznato obnova komunalne infrastrukture na područjima posebne državne skrbi je projekt koji se financira 50% iz sredstava kredita Europske investicijske banke. A ukupna vrijednost projekata je oko 100 milijuna eura. Od čega se iz redita Eurposke investicijske banke osigurava 50 milijuna eura, iznos planiran u prijedlogu državnog proračuna za 2004. godinu je u visini od 258 milijuna i 100 tisuća kuna. I dostatan je i usklađen sa dinamiokom realizacije projekata. Sukladno ugovoru između Europske inveesticijske banke i RH.
Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine dopredsjedniče, po štovani gospodine ministre. Ja bih ovom prilikom upozirila da na području općine Dvor, Majur, Donji Kukuruzari i Gvozd do danas postoji niz elektra objekata bez napona. A radi se o objektima koji su bili izgrađeni i u funkciji do 1991. godine. Prioriteti su utvrđeni uz pomoć Elektre područni ured Dvor uzimajući u obzir broj stanovnika po područjima, a odnosi se na cca 30-tak sela u ovim općinama koje još danas nemaju struje. Smatram da je imanje električne energije apsolutno nešto bez čega ne možemo govoriti ni o kakvom razvoju barem jednako toliko važno kao imati vodu i ne možemo govoriti niti o informatizaciji niti o prenošenju obavijesti ili bilo čega ukoliko nema električne energije. Ovo smatram prioritetom stavku od 258 milijuna koliko je za ovaj program obnove komunalne infrastrukture namijenjeno. Na žalost nije razrađeno i ne vidim iz kojih će se sredstava ova elektro mreža obnoviti. Zahvaljujem.
Jel' tražite glasovanje?
Tražim glasovanje.
Tko je za amandman 220? Amandman nije usvojen. Amandman 221 zastupnik Miroslav Korenika.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti. Činjenica je da Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka nije nadležno za sustav vodnog gospodarstva, ali ću dati obrazloženje koje smo dobili od Hrvatskih voda. Obrazloženje je sljedeće. Dakle, za navedeni program nije pripremljena investicijsko-tehnička dokumentacija te projekt nije spreman za izvođenje u predloženom iznosu.
Zastupnik Korenika.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Moram naglasiti da u nizinskom području Varaždinske županije i ovdje o području o kojem se govori, nalazi se prvi vodonosni sloj koji je jedan od najkvalitetnijih izvora pitke vode u sjeverozapadnoj Hrvatskoj. Na žalost, probnim ispitivanjima je ustanovljeno i potvrđeno da se on stalno zagađuje jednim dijelom zbog postojanja deponija otpada, na drugoj strani zbog djelovanja i zbog toga što ne postoji prikupljanje otpadnih voda. Međutim s obzirom na nedostatak dokumentacije, ja ću ipak povući ovaj amandman. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Amandman 222 zastupnika Vreska je isti kao 221. Obrazloženje je isto.
Povlačim amandman.
Hvala lijepo. Amandman je povučen. Amandman 223 zastupnik Miroslav Korenika.
Ovaj amandman također ne možemo prihvatiti i isto kao i prije ovo ministarstvo nije nadležno za sustav vodnog gospodarstva, ali dobili smo obrazloženje od Hrvatskih voda koje glasi: Amandman nije precizno definiran te se ne zna na koje vodoopskrbne objekte se odnosi. Sredstvima iz plana Hrvatskih voda kao i lokalne samouprave planirat će se izgradnja objekata ako imaju pripremljenu investicijsko-tehničku dokumentaciju.
Povlačim amandman.
Zahvaljujem. Isti amandman 224 zastupnik Vresk.
Isto povlačim.
Povučen. Amandman 225 sukladan je amandmanu 113 o kojem smo već glasovali. Amandman 226 zastupnik Ivica Pančić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Činjenica je da je ova stavka od 3 milijuna i 185 tisuća kuna za postupanje s otpadom mala, ali je tri puta veća nego u prethodnom proračunu i iz nje će se financirati snimak postojećeg stanja koji smo već započeli i projekte i studije i neka izvješća. Što se tiče same izgradnje i pomaganja jedinicama lokalne samouprave koji su odgovorni za svoje deponije temeljem Zakona o otpadu koji je stupio na snagu 1. siječnja ove godine, imamo Fond za zaštitu okoliša u koji će se prikupljati sredstva i prikupljaju se već od 1. ožujka. Naša je procjena da će se i samo od automobila prikupiti oko 150 milijuna kuna. Prema tome imati ćemo sredstava za pomaganje jedinicama lokalne samouprave i za saniranje pojedinih deponija i izgradnje novih. Zato ovaj amandman ne možemo prihvatiti.
Zastupnik Pančić.
Pohvalno je to što su sredstva veća nego za prijašnje Vlade, ali u skladu sa motom na izborima "Pokrenimo Hrvatsku" mislim da se i na ovome pogledu moglo biti ambiciozniji, jer 3 milijuna kuna mislim da je nedostatno za zbrinjavanje otpada zbog nedostatka državne strategije, gospodarenja otpada te zbog svih problema koji danas u Hrvatskoj postoji. Tako da ovih 13 milijuna bi možda bilo makar djelomice jedan dio problema više riješen pa molim onda da se glasuje o amandmanu.
Tko je za amandman 226? Amandman nije prošao. Amandman 227 zastupnik Pančić.
Ja mislim da gospodin zastupnik Pančić dobro zna da ministarstvo ima svoj zavod za prostorno planiranje i da mi samostalno izrađujemo prostorne planove nacionalnih parkova i parkova prirode zajedno sa županijskim zavodima. Prema tome veća sredstva nisu potrebna, a ova sredstva su isključivo za vanjsku suradnju, za angažiranje onih stručnjaka kojih u ministarstvu nemamo, prema tome ne možemo prihvatiti ovaj amandman, ali ću vam usput samo reći da će ove godine biti završen prostorni plan Nacionalnog parka "Velebit", Parka prirode "Učka", Lonjsko polje, Kopački Rit, Medvednica, Telašćica i Žumberak. Mislim da će to biti veliki pomak naprijed u nacionalnih parkova i parkova prirode.
Zastupnik Pančić.
Izrazio bih zadovoljstvo ukoliko sve ovo što je gospođa ministrica navela bude uistinu i realizirano, ali smatram bez obzira na ovaj poseban fond što ste spomenuli, da ipak ova sredstva posebno za prostorni plan, za hrvatski Jadran gdje je osigurano nekih 660 tisuća kuna da neće biti dostatno tako da bih molio da se ipak glasuje i o ovome prijedlogu.
Tko je za amandman 227? Amandman nije usvojen. Amandman 228 zastupnik Pančić.
Kao što znate u Saboru se već dosta pričalo o strategiji prostornog uređenja Republike Hrvatske. Mi tu strategiju imamo i imamo program prostornog uređenja Hrvatske treba ga samo malo izmijeniti ili dopuniti, eventualno neke stvari i popraviti. Prema tome i ovaj iznos je potpuno dovoljan. Što se tiče iznosa za obnovu i revitalizaciju povijesnih gradova od 200 tisuća kuna radi se na završetku jednog projekta za koji su dovoljna ova sredstva. Amandman ne možemo prihvatiti.
Zastupnik Pančić.
Nisam iznenađen što se ne prihvaća ni ovaj amandman, jer kako bi i svojim kolegama mogao pogledati u oči da slučajno se neki amandman i prihvati. Smatram da ipak ova sredstva koja su predviđena za strategiju prostornog uređenja Republike Hrvatske nisu dostatna jer strategija uistinu predstavlja najvažniji dokument. Volio bih kao što je i ministrica rekla da je to pri samome završetku i vjerujem da ćemo znači i do kraja godine ili u ovome mandatu vidjeti kompletnu strategiju, ali ipak ostajem jer stručnjaci tvrde da sredstva nisu dostatna, da se o ovome amandmanu ipak glasa.
Tko je za amandman 228? Amandman nije prošao. Amandman 229 zastupnica Dorotea Pešić-Bukovac.
Samo da sekundu kažem nešto oko ovih prethodnih amandmana. Naime kolega Pančić, situacija je samo u jednom jasna, a to je da je do sada u svakom proračunu sa manjim sredstvima nego što su ova bila su stavke umanjivane, rađene rebalans proračuna jer sredstva nisu potrošena. Vjerujte da ova sredstva koja smo mi predvidili će biti potrošena.
Ja vas, ja vas molim ministrice ...
Što se tiče ovog amandmana, mi u proračunu imamo dvije stavke. Jedna stavka je izgradnja brodova čistača i druga je stavka akcidentne situacije. Što se tiče izrada projektne dokumentacije za vađenje potonulih brodova, još uvijek niti za bivše Vlade niti za naše koja traje, evo sada dva mjeseca, nije još uvijek utvrđeno da li te olupine treba vaditi ili ih uopće ne treba vaditi. I stručnjaci jedni misle jedno, drugi drugo. Napravit će se jedan program, vidjet će se što je najpametnije i najvjerojatnije vađenje će biti vrlo, vrlo teško i komplicirano. Prema tome, nema smisla raditi projektnu dokumentaciju za vađenje potonulih brodova, tako dugo dok se ne napravi strateški program, da li da ili ne. Ne prihvaćamo amandman.
Zastupnica Dorotea Pešić-Bukovac.
Pa nije sigurno projektna dokumentacija samo radi toga dal će se vadit brodovi ili neće. Ti brodovi u sebi sadrže ono nešto što je za naše Jadransko more jako loše. Ima puno mazuta i goriva u tim brodovima i mislim da bi trebalo baš Ministarstvo zaštite okoliša raditi jednu takvu projektnu dokumentaciju da se vidi da li će se vaditi ti brodovi ili ako ne brodovi onda barem opasno gorivo koje je unutra. Znamo šta se desilo prije 2 godine za vrijeme turističke sezone, a što se tiče brodova čistača, znamo da isto tako u tome sudjeluju i županije koje ustvari isto tako i u prvi momenat i reagiraju i financiraju te troškove. Evo, i nakon dvije godine ti troškovi još nisu podmireni oko čišćenja u Rabcu. Htjela sam samo reći da po meni ima unutra, po informacijama koje sam dobila iz Ureda za zaštitu kulturne baštine, podmornica jedna, tridesetak aviona i oko dvadesetak brodova koji u sebi imaju dizela i mazuta. I zaista mislim da je krajnje vrijeme da zaštitimo naš Jadran i da vidimo šta ćemo s tim napraviti. Molim glasanje.
Točno, napravit ćemo prijedlog, ali zašto nije plaćeno ono što je napravljeno prije dvije godine, ja mislim da ne možete pitati nas. Hvala lijepo.
Jel tražite glasovanje? [[Upadica: Da.]] Tko je za amandman 229? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman 230. Zastupnica Marija Lugarić, a odgovarat će državni tajnik Nevio Šetić.
Da, evo amandman 230. moramo odbiti. Naime, za ovu stavku izkazano je 12 tisuća kuna više u odnosu na prethodnu godinu te držimo da su ova sredstva dostatna. Također naglašavamo da ukoliko se temeljem snimke stanja na terenu utvrdi potreba za dodatnim sredstvima da ćemo u perspektivi s posebnom pažnjom voditi brigu i povećati ova sredstva.
Izvolite.
Gospodine državni tajniče. Naime, ja sam ovim amandmanom zaista tražila jedno simbolično povećanje sredstava za poticanje programa rada s nadarenim učenicima kako bi i u stvarnosti pokazali deklaraciju izrečenu ne samo načelno. Upravo ste vi izrekli da je potrebno poticati izvrsnost. Inače mislim da se s nadarenim učenicima premalo radi. Meni je malo čudno, posebno stoga, s obzirom na ovo što ste upravo izrekli, da se u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta taj iznos od samo 200 tisuća kuna potroši za reprezentaciju ili, recimo, imate sredstava za 60 tisuća kuna za auto-gume, a nemate sredstava za samo 200 tisuća kuna povećati za programe rada s nadarenim učenicima. Naravno, ja tražim glasanje, a gospodine potpredsjedniče, ako smijem jednu malu povredu Poslovnika. Naime, Vlada je prilikom pisma zastupnicima odredila da će proračun braniti premijer, zamjenici premijera, ministar financija i ostali članovi Vlade, državni rizničari, itd. Ovdje je prvi puta situacija da nam proračun pred Saborom brani gospodin državni tajnik kojeg ja cijenim, itd. No međutim, mislim da nema ovlasti braniti ovdje na plenarnoj sjednici amandmane jer je tako naime, samo, sama nam Vlada odredila. Mislim, na koncu konca, da to pokazuje i određeni stav ove Vlade prema obrazovanju znanosti. Naime, ministar Primorac i ako je ovdje bio, on se u Hrvatskom saboru nije pojavio i ovdje govorio, osim kad smo mu iskazali povjerenje. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Ministar Primorac je imao neodgodivo putovanje i mislim da je to bila i praksa u prethodnim sazivima koje sam ja gledao preko televizije. Da li vi tražite glasovanje o amandmanu? [[Upadica: Da rekla sam.]] Tko je za amandman 230.? Amandman nije prošao. Još jedno pojašnjenje, ministar Primorac je otišao u Makedoniju na ispraćaj makedonskom predsjedniku i zbog toga nije danas prisutan. Amandman 231. Klub zastupnika nacionalnih manjina i Klub zastupnika SDSS-a.
Poticaj obrazovanja nacionalnih manjina su u proračunu predviđeni sa sredstvima u iznosu od 2 milijuna i 700 tisuća kuna, što je za 50 tisuća kuna više u odnosu na prethodnu godinu, ili 2% te držimo da su sredstva u ovom trenutku dostatna za ove potrebe. Stoga ne možemo prihvatiti ovaj amandman.
Zastupnica Čuhnil.
Uvaženi državni tajniče. Manjine su svjesne da je proračun uvijek skup velikih želja i malih mogućnosti i uvažavali smo to i nismo podnosili amandmane na druge pozicije koje se tiču manjina. Međutim, problem udžbenika, prije svega udžbenika na materinjem jeziku je kontinuirani problem i zasigurno 2 i pol milijuna su se mogla naći u proračunu, da je bilo dobre volje kako bi konačno, barem dio manjina koje imaju organizirano školstvo moglo reći da radi sa udžbenicima, da se i učitelji i djeca ne moraju snalaziti. To je potvrdio na kraju krajeva i jučerašnji monitoring Vijeća Europe koji su ovdje upravo zbog regionalnih jezika i manjinskih jezika gdje jedino i najveći problem su upravo udžbenici na materinjem jeziku. Jer lako se prevodi udžbenik predmetni, međutim, ovdje ne postoji mogućnost prijevoda i ja molim glasovanje i molim da se sredstva pronađu.
Tko je za amandman 231.? Amandman nije prošao. Amandman 232. zastupnica Biserka Perman.
Sredstva za sve tri stavke su iskazana na razini prethodne godine, ali naglašavamo da se istima moraju pridružiti i sredstva Hrvatske lutrije koja im se doznačuju izravno na njihov žiro račun i to u procjenama iznosa na bazi prošlogodišnje realizacije. Tako poticanje programa javnih potreba, športa, Hrvatskog olimpijskog odbora, cca 38 milijuna kuna, poticanje bavljenja športu invalida osoba Hrvatskog športskog saveza invalida 2 milijuna kuna. Naglašavamo da će se sredstva potrebna za odlazak na Olimpijadu u Atenu biti dostatna te također i za odlazak na Svjetsko prvenstvo u Australiju. Stoga ne možemo prihvatiti ovaj amandman.
Zastupnica Perman.
Gospodine državni tajniče, sami ste rekli da su sredstva na razini sredstava prošle godine pa isto tako i sredstva iz Hrvatske lutrije. Međutim, činjenica je da se medaljama i uspjesima nas sportaša svi skupa ponosite, odnosno svi skupa ponosimo. Činjenica je i poznato je da su sportaši i najbolji promotiri i ambasadori jedne zemlje. S obzirom da je ovo godina čitavog niza svjetskih i europskih prvenstava, te Olimpijskih igara i prvenstava u neolimpijskim sportovima, a prošla je godina i bez Olimpijade pokazala kroničnu besparicu u sportu, tražim da se navedene stavke u cilju što kvalitetnijih nastupa naših sportaša na tim natjecanjima povećaju i posebno pozivam kolege sportaše iz HDZ-a da podrže ovaj amandman i tako pokažu da njihovo zaladanje za sport nije samo deklarativno nego i stvarno. Molim glasanje. Hvala.
Tko je za amandman 232? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 233. zastupnik Branko Vojnović.
Poticanje sporta, amaterskih klubova nije u predviđeno u prijedlogu državnog proračuna i to iz razloga što Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta financira i potiče nabavljanje sportom u sklopu sustava obrazovanja, stoga ne možemo prihvatiti ovaj amandman.
Hvala lijepa. Ovdje imamo u proračunu poticaj školske klubove, poticaj javnih potreba, poticaj bavljenja sportom invalida, mislim da je i poticaj športa u amaterskim klubovima zaslužilo da se nađe u proračunu. To je naš najmasovniji sport i najvažniji za razvoj sporta u Republici Hrvatskoj. Danas se amaterki sport nalazi u velikoj krizi jer lokalne jedinice nisu u stanju da odvajaju sredstva da bi se ljudi bavili športom. Ta sredstva jedva steknu da pokriju troškove kotizacije i plaćanje sudaca, zato mislim da treba da se uvede u proračun i poticaj amaterskog športa. Ali prije kada već govorim o sportu dao bih jedan savjet opoziciji, pošto imamo 426 puta dignuti ruku, kada budete glasati mijenjajte ruke da ne bi došlo do ozljede. Tražim glasanje.
Tko je za amandman 233? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 234. zastupnice Vesne Škulić.
Želim samo istaknuti da se ovim sredstvima moraju pridružiti i sredstva Hrvatske lutrije koja im se doznačuju izravno na njihov žiro račun i to u procijenjenim iznosima na bazi prošlogodišnje realizacije to je oko 2 milijuna kuna. Još jednom želim naglasiti jer je to i raniji amandman to pokazivao, naglašavam da će se sredstva potrebna za odlazak na Olimpijadu u Atenu biti dostatna te također i za odlazak na Svjetsko prvenstvo u Australiju, tako da Hrvatska športska javnost može s time biti mirna. Duboko se nadamo da će prihvaćate i razumijete naše objašnjenje te smo uvjereni da će se sve proteći na obostrano zadovoljstvo stoga ne možemo prihvatiti ovaj amandman.
Poštovana zastupnica Škulić.
Hvala, poštovani gospodine potpredsjedniče. Ne mogu biti zadovoljna neprihvaćanjem ovog amandmana na žalost niste razumjeli o čemu se radi, na igrama, dakle na paraolimpijskim igrama u Ateni trebaju sudjelovati paraolimpijska reprezentacijama i na Olimpijskim igrama, ne na Svjetskom prvenstvu nego na Olimpijskim igrama gluhih trebaju sudjelovati gluhi sportaši iz Hrvatske. Moram vas još jedamput podsjetiti da se u Hrvatskoj profesionalno sportom bavi oko 14 tisuća sportaša s invaliditetom udruženih u 28 županijskih saveza. Žao mi je što se ta činjenica ignorira i molim sve zastupnike da glasaju za ovaj amandman.
Tko je za amandman 234? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 235. Kluba zastupnika HSP-a.
Da to je jedna naglašavamo da se ista moraju pridružiti sredstva Hrvatske lutrije koja im se doznačuju izravno na njihov žiro račun i to u procijenjenim iznosima na bazi prošlogodišnje realizacije to je približno oko 2 milijuna kuna. Naglašavamo da će sredstva potrebna za odlazak na Olimpijadu u Atenu biti dostatna, te također na odlazak na Svjetsko prvenstvo u Australiju, prema tome, iz tih razloga ne možemo prihvatiti ovaj amandman.
Štovani potpredsjedniče, državni tajniče ja ću samo upozoriti jednu drugu dimenziju toga, znamo da je to otprilike oko 2 milijuna kuna, ali smatramo da su ta sredstva nedostatna radi bavljenja športom invalidnih osoba i vidimo kako je lijepo kada se neki državni dužnosnici slikaju sa tim osobama i daju im moralnu podršku u tome i mi u Hrvatskoj stranci prava držimo da tim ljudima nije potrebna samo moralna nego i materijalna pomoć u tom smislu i zato tražimo glasovanje o ovom amandmanu. Hvala.
Tko je za amandman 235? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 236. zastupnice Dorotee Pešić-Bukovac.
Kako smo već prethodno obrazložili da su sredstva za poticanje športa u školskim klubovima dostatna za 2004. godinu a poticanje športa u Hrvatskom olimpijskom centru Bjelolasica je od velikog značaja za Republiku Hrvatsku stoga vaš amandman ne možemo prihvatiti.
Pa ja se ne bih složila s time da u cijeloj Hrvatskoj za sve škole je dostatno 8 milijuna kuna ovaj amandman je imao intenciju da se napravi pravednija preraspodjela novca jer za nekoliko godina nećemo uopće imati koga poslati u Olimpijski centar Bjelolasica ako ne budemo osnovnim školama potencirali bavljenje sportom, amaterskim naravno u početku. Tražim glasanje.
Tko je za amandman 236? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 237. zastupnika Nenada Stazića.
Izgradnja športske dvorane bazena u Hrvatskom olimpijskom centru Bjelolasica je projekt u tijeku ali naglašavam da su za financiranje istog predviđena kreditna sredstva, stoga ovaj amandman se ne može prihvatiti.
U prošlogodišnjem proračunu, proračunu Račanove Vlade za Bjelolasicu je bilo izdvojeno 10 milijuna kuna, ove godine u vašoj Vladi 2 milijuna kuna manje a uopće nema stavke izgradnja bazena i športske dvorane. Amandmanom se traže da se ta dva milijuna kuna koji su bili u prošlogodišnjem proračunu stave u ovogodišnji, dakle da Bjelolasica bude financirana istim iznosom kao i prošle godine. Evo, mnogi zastupnici su do sada prije mene bili uvjereni kako će njihovi amandmani proći a nije se to dogodilo, a ja sam sada uvjeren da će ovaj biti prihvaćen i da gospoda Lino Červar, Franjo Arapović a posebno Perica Bukić glasati za to da se nastavi i financira izgradnja bazena na Bjelolasici.
Zahvaljujem. Tko je za amandman 237.? Amandman nije dobio potrebnu većinu. I da su spomenuti zastupnici glasova za. Amandman 238.
Ističem da se u ovoj poziciji ne radi o obnovi ili izgradnji športskih objekata nego o projektima poboljšanja sigurnosti na športskim terenima kao što je video nadzor i slično, svakako je neosnovano predloženo povećanje sredstava za iznos od 25 milijuna kuna, stoga amandman se odbija u cjelosti.
Ja se ispričavam 238. nisam spomenuo zastupnika Pecek, Lalić i Pankretić.
Hvala lijepo. Pa bez obzira na poziciju koja je istovremeno premala moglo se razmotriti da u Virovitičko-podravskoj županiji postoji potreba kako bi se izgradio,odnosno natkrio jedan bazen za potrebe prije svega djece u osnovnim i srednjim školama, a i da se razmotri izgradnja sportskih objekata u mjestima gdje su gradovi i općine osigurali i projektnu dokumentaciju i zemljište i ponešto novaca za to. Ali očito pošto je ovaj puta Ministarstvo škrto za razvoj amaterskog sporta pogotovo za kapitalne transfere ja sam ovakav odgovor i očekivao. Naravno da sam razočaran i tražim glasovanje.
Tražite glasovanje? Tko je za amandman 238? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 239. zastupnika Ante Markova.
Amandman se odbija u cijelosti jer izgradnja športskih objekata iz razloga što se prema noveliranim zakonskim rješenjima sredstva za ove namjene osiguravaju u Proračunu županija i gradova.
Zastupnik Markov.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine glavni tajniče, ja sam baš suprotno mislio da će ovo biti presedan i da će upravo na Šibeniku da pomognemo skinuti Šibeniku onu antitezu da je pobjednik u ratu i gubitnik u miru i da ćemo mu sada na ovaj način dati, a ja ću sada obrazložiti i zbog čega bi trebalo odobriti ovaj vrlo mali iznos sredstava. Naime poznato je da je tradicija športa u Šibeniku duga posebno tradicija vaterpola. On je dao čitav niz vrhunskih i istaknutih vaterpolisti, iznjedrio je čitav niz generacija koji su se bavili vaterpolom, ali nažalost nikad nije imalo one uvjete koji se držu optimalni, koji se držu kvalitetnim, a i sa aspekta da je Šibenik turistički centar i da treba imati zatvoreni bazen. Upravo stoga gradska vlast je u 2003. 1. 9. donijela Odluku o izgradnji zatvorenog športskog bazena na Crnici i to je dio razgrađene tvornice TEF, jedne od najvrijednije pozicije u gradu Šibeniku koja bi sa ovim bazenom dobila jedno novo svojstvo, jednu novu sportsku dimenziju, ali ne samo nju nego i turističku i upravo je od strane grada, znači ono što je glavni tajnik kazao osigurano 20 milijuna i 559 tisuća kuna znači glavnina iznosa, no nažalost zbog kako se često događa upravo kad se rade takvi objekti javnih namjena dolazi do toga da je potrebno osigurati i dodatne, dodatna sredstva koja uistinu nisu velika i iznose svega 3 milijuna i 950 tisuća. Znači sredstva koja su na neki način u odnosu na ukupna sredstva minorna i mislim da bi država trebala pokazati jednu širinu i jednu podršku ne samo gradu Šibeniku nego i ideji koja je sportska, koja je, koja treba biti i koja vjerujem da je iznad politike. Upravo zato i zbog grada Šibenika i zbog športa i zbog svih nas prinuđen sam da tražim glasovanje.
Tko je za amandman 239.? Amandman nije prošao. Amandman 240. zastupnik Markov.
Da, evo, amandman gospodina zastupnika Markova izgranju športske dvorane u Vodicama odbija se i ne može se prihvatiti iz istih razloga jer moram podsjetiti da je 2001. godine donesen takav zakon koji je prebacio ta, ta financiranja na razinu županija i gradova. Prema tome nismo u mogućnosti prihvatiti ovaj amandman.
Ja u potpunosti razumijem način na koji odbijate da se ovaj amandman prihvati. Motiv da se subvencionira športska dvorana je motiv za koji se postoje elementi i u novom načinu financiranja koje je decentralizirano, ali koje može na određeni način subvencionirati u slučaju da jedince lokalne i područne samouprave ocijene da određeni objekat jest prioritetan, a vjerujem da u gradu Vodicama jest prioritetna izgradnja sportske dvorane. To je jedan od značajnijih turističkih gradova u Dalmaciji koji svojim rastom i svojim ugledom zaslužuje jednu takvu instituciju sportsku dvoranu i vjerujem da će se u budućnosti zasigurno na ovaj ili na onaj način to dogoditi. Molim glasovanje.
Tko je za amandman 240.? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 241. zastupnica Antičević-Marinović.
Prema odredbama članka 14. Zakona o predškolskom odgoju i naobrazbi predstavničko tijelo jedinica lokalne samouprave donosi plan mreža dječjih vrtića na svim područjima, a predstavničko tijelo područne, regionalne samouprave usklađuje razvitak mreža dječjih vrtića na svom području. Općina Vir je osnivač dječjeg vrtića “Smješko” u Viru s područnim objektom u Debeljaku. S obzirom na to da prema zakonskim odredbama osnivač dužan skrbiti o djeci predškolske dobi i osiguravati uvjete za rad dječjih vrtića držimo da je njihova obveza osigurati i odgovarajuće prostore u kojima će boraviti djeca predškolske dobi. Znači u ovom područnom, Proračunu nismo u mogućnosti osigurati sredstva za izgradnju dječjeg vrtića u Viru iako bismo rado pomogli izgradnji kapitalnih objekta za djecu predškolske dobi.
Zastupnica Antičević-Marinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Vi gospodine državni tajniče šteta niste upoznati bili sa raspravom koja se danima ovdje provodila u vezi pronatalitetne politike. Svi su se složili da nam je potrebna čitava mreža dječjih vrtića i tako dalje i tako dalje. I sada kad se možete iskazati sad govorite čak da to nije i vaša briga. Istina je da je to i briga lokalne samouprave. Govorimo i o decentralizaciji koja isto nekako u ovom Proračunu izgleda da će opasno zakazati jer su smanjena ta sredstva, a općina Vir je upravo za tu namjenu bila i kupila prostor jer nije imala svog prostora, izradila je već i projektnu dokumentaciju. Prema tome ishodovala čak lokalnu, ovu, dobila dozvolu i čeka sada još samo građevnu. Prema tome mislim da nije, nema uopće mislim potrebe ovdje trošiti vremena oko nečega oko čega smo svi bili suglasni koliko su nam dragocjena, vrijedna djeca, koliko se želimo brinuti za pronatalitetnu politiku pogotovo na otocima, a mogu reći da upravo otok Vir u tome i prednjači. Srećom hvala Bogu sve je više djece pa je potreba upravo za dječjim vrtićem koji sada je nekakvim posve neadekvatnom prostoru smješten u privatnoj kući. Mislim da bi mogla država i trebala pripomoći sa ovim skromnim sredstvima.
Tražite glasovanje? Poštovana zastupnice je li tražite glasovanje?
Molim glasovanje.
Tko je za amandman 241.? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 242. zastupnik Ante Markov.
Ovdje je slična situacija dakle općina Primošten je osnivač dječjeg vrtića Primošten u Primoštenu s područnim objektima u Privlaci i u Rogoznici. S obzirom na to da je prema zakonskim odredbama osnivač dužan skrbiti o djeci predškolske dobi i osiguravati uvjete za rad dječjih vrtića. Držimo da je njihova obveza osigurati odgovarajuće prostore u kojima će boraviti djeca predškolske dobi. Znači u ovom Proračunu nismo u mogućnosti s tih razloga osigurati ta sredstva. Zato se amandman odbija.
Zastupnik Markov.
Hvala lijepa. Pa djeca vjerovatno trebaju jedini prema kojima ne bimo smjeli imati nikakvih opravdanja. Apsolutno u jedinicama lokalne samouprave i područne je zadružena da skrbi o djeci no kada općina sa relativno malim prihodima, nemogućnostima i situaciji u kojoj se nalazi dođe u poziciju da se naprosto mora iseliti iz postojećeg prostora gdje se sada nalazi dječji vrtić jer pravomoćnom presudom Općinskog suda u Šibeniku od 2003. pa i potvrđenom presudom Županijskog suda od 2004. godine naloženo je iseljenje dječjeg vrtića i nažalost on će se morati iseliti ovih dana. I u toj situaciji vjerujem da je briga svih nas i države znači središnje vlasti da pokuša iznači rješenje kojim bi se jedna velika sredina kao što je Primošten pokušalo naći određeno rješenje koje bi makar suportiralo i jasno nezaobilaznu ulogu jedinice lokalne samouprave da pomogne i da se nađe i da se iznađu prioritetna sredstva. Prema tome, intencija je bila, gospodine državni tajniče, da se pomogne da se pokuša naći rješenje a ne na bilo koji način zbog argumentacije koja i može biti u pravu u smislu zakonodavstva koje je da se naprosto ništa ne dogodi jer ukoliko se na bilo koji način središnja vlast ne uplete u ovaj slučaj nažalost imat ćemo vrlo lošu situaciju u tom respektabilnom turističkom mjestu ali prije svega radi se o djeci a oni ne zaslužuju nikakve karakteristike. Prema tome, molim glasovanje.
Tko je za amandman 242.? Amandman nije usvojen. Amandman 243. zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Moram reći da se ovaj amandman odbija u cijelosti i to što se tiče osnovne škole na otoku Viru iz razloga što se prema zakonu koji je donesen upravo u ovom Saboru 2001. godine promijenio način financiranja i on danas za to skrbe osnivači, grad ili županija ali želim reći sljedeće, da ovaj dio koji se odnosi na izgradnju osnovne škole u Ninu da su u ovom proračunu osigurana sredstva i to u sklopu C5 programa koji će financirati Ministarstvo mora. Prema tome, jedan dio vjerojatno uvažena gospođa zastupnica nije znala za to financiranje. Prema tome, osnovnu školu u Ninu financira se iz C5 programa, prema tome ovdje nije potrebno osigurati ta sredstva. Zato se ovaj amandman odbija.
Zastupnica Marinović.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, znala sam ja za to a ta su sredstva nedostatna jer za tu školu treba 6 milijuna a ni tamo nisu osigurana dovoljna sredstva pa ni ovdje na ovoj stavci. Naime, gospodine državni tajniče za izgradnju osnovne škole u Ninu tijekom 2003. godine dobivena je suglasnost Zadarske županije. Sam Nin darovao je zemljište. Amandmanom se dakle predlaže osigurati sredstva za početak gradnje te škole. Gospodine državni tajniče, za vrijeme vaše prvobitne vlasti Nin, općina Nin pompozno je proglašena gradom, kolijevkom naravno hrvatstva a danas nastava u toj školi ... [[Govornica je isključena, ne čuje se.]] sa učenicima moraju premještati stolove da im ne padne žbuka sa plafona i sa zidova. To vam je što se tiče same škole u Ninu. Ne znam da li ste se očitovali ovdje, jeste, i za zgradu u Viru. Isto tako, Vir je osigurao i prostor. Prema tome, mislim da država može odnosno zemljište može pripomoći sa ovim skromnim sredstvima za izradu projektne dokumentacije. Napominjem, premda je povezana sa mostom radi se o otoku, pa prema tome ponavljam ovdje sve ono što su i kolege zastupnici rekli glede brige naše svekolike za otoke. Molim vas glasovanje.
Zahvaljujem se zastupnici Antičević-Marinović. Tko je za amandman 243.? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 244. Klub zastupnika LIBRE.
Politika plaća kao sam izračun je vrlo kompleksno pitanje. Djelatnici Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa koji raspolažu s potrebnim podacima napravili su izračun za koji držimo da je realan, stoga amandman se odbija u cijelosti.
Izvolite!
U ime Kluba LIBRE dakle naglašavam da je riječ o vrlo bitnome amandmanu kojima bi se povisila ova stavka za 100 milijuna kuna. Naime, o čemu se radi? Ovim amandmanom htjeli bi spriječiti da se dalje nastavi zaostajanje plaća osnovno školskom obrazovanju u odnosu na plaće u javnom sektoru i u državnim poduzećima. Znači, s obzirom na istu stručnu spremu to zaostajanje dakle sada od 9 do 12%. Povećanim ulaganjima dakle s povećanjem predviđenim u proračunu zapravo se ne postiže ništa. Tim povećanjem od 4% zapravo anulira se učinak rasta bruto društvenog proizvoda i inflacije tako da plaće zapravo realno ostaju iste a naša je namjera dakle da se plaće osnovno školskih prosvjetnih djelatnika što više približe prosječnoj plaći u Hrvatskoj, tj. prosječnoj plaći u odnosu na stručnu spremu. Dakle, mi ostajemo kod našeg amandmana. Tražimo glasanje. Tražimo podršku svih saborskih zastupnika jer za nas je mišljenje da je i dobro plaćeni prosvjetni djelatnik također isto temelj dobrog i kvalitetnog školstva.
Zahvaljujem se zastupniku Pavlicu. Tko je za amandman 244.? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 245. zastupnice Milanke Opačić i Marije Lugarić.
Riječ je dosta o nejasnom amandmanu ali moram reći kako je poznato, najavljeno je dodatno zapošljavanje stručnih suradnika a za čije su plaće sredstva osigurana u ovom prijedlogu proračuna, stoga ne vidimo razloga za ovaj amandman i zato ga odbijamo u cijelosti.
Zastupnica Opačić.
Pa, gospodine državni tajniče, ja ne znam gdje su osigurana sredstva jer u čitavom ovom proračunu na poziciji Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa nemate poziciju sa koje možete zaposliti stručnjake a izbrisali ste poziciju koja je bila u proteklom proračunu koja se zvala ekipiranje timova stručnih suradnika i na osnovu kojih sredstava se u protekloj godini zaposlilo 185 stručnih suradnika u osnovnim i srednjim školama. Ja bih vas ovdje htjela podsjetiti da smo mi zatekli situaciju da 127 osnovnih škola nema niti jednog stručnjaka mentalnog zdravlja. Dakle, da je ovih 185 stručnjaka u osnovnim i srednjim školama samo kap u moru onih stručnjaka koji su nam potrebni. Nećete moći riješiti problem nasilja među djecom, nećete ga moći riješiti ukoliko u škole ne uvedete stručnjake mentalnog zdravlja, ukoliko ih ne educirate za ovu problematiku rada sa djecom, i dok ne počnete dakle sustavno rješvati prvenstveno u osnovnim školama problem nasilja među djecom, dakle sve one probleme koje djeca imaju i zbog čega jesu nasilna. Svaki dan u novinama imate slučajeve nasilja među djecom i ono što za sada radite uglavnom se svi skupa zgražamo nad tim slučajevima. Ono što treba početi raditi jest još dakle uz ovih 185 stručnjaka koji su prošle godine zaposleni zaposliti dodatno prvenstveno psihologe, educirati te ljude i krenuti u jedno sustavno rješavanje nasilja među djecom, dakle sustavno početi raditi sa djecom i rješavati njihove probleme i zbog toga tražim glasanje o amandmanu.
Tko je za amandman 245.? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 246. zastupnik Anton Peruško.
Mi razumijemo amandman gospodina Peruška zastupnika ali moramo reći da je upravo protekli saziv Sabora promijenio način financiranja i da zbog načina financiranja više nije moguće izgraditi te škole iz državnog proračuna u Kršanu i Buzetu jer za to danas skrbe po zakonu županije i gradovi a mi ne možemo svojevoljno mijenjati zakon. Zato se ovaj amandman odbija.
Izvolite!
Ja razumijem i gospodina državnog tajnika koji dolazi iz istog kraja odakle i ja i vjerujem da mu je poznata problematika isto kao i meni. Ali bih htio pripomenuti da je za probleme u osnovnoj školi .. [[Govornik se ne razumije.]] bila predviđena dogradnja ove 4 učionice prije decentralizacije. A šta bi značilo za područnu školu Roč i tamošnju glagoljašku akademiju u tom malom istarskom gradiću. Gospodinu tajniku nije potrebno da govorim. Ja znam da je on mogao da bi prihvatio te amandmane. Ali obzizrom da on to nije mogao. Ja mogu tražiti glasovanje. Hvala.
Tko je za amandman 246.? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 247. Klub zastupnik LIBRE.
Amandman se odbija u cijelosti iz razloga što držimo da su sredstva dostatna i to iz razloga što je u tijeku edukacija nastavnog osoblja a dodatno naglašavamo da u pojedinim sredinama postoji isporučena informatička oprema koja još nije niti raspakirana.
Zastupnik Pavlic.
Ovim amandmanom dakle predlažem da se povise sredstva za informatizaciju osnovnih škola sa 10 na 20 milijuna jer nažalost još ima puno školskih sredina u kojima nema niti jednog računala, ovakvih slučajeva vjerojatno ima. Nažalost ali ima još škola dakle koje još nisu ušle u program informatizacije. I ovim dakle sredstvim od 20 milijuna kuna mislimo da bi se taj proces ove godine mogao i dovršati. Tražim glasanje za ovaj amandman.
To je za amandman 247.? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 248. zastupnik Radimir Čačić.
Moram reći iskreno da se čudimo ovoliki broj amandamana da daju upravo zastupnici koji su donjeli zakon da nije moguće financirati više iz državnog proračuna izgradnja športskih dvorana i škola. Taj Zakon je donesen 2001. godine i to je jedan od temeljnih razloga jer mi ne možemo zakon promijeniti svojevoljno već odvdje u Hrvaskom saboru, moramo odbiti ovaj amandman koji je predložio gospodin zastupnik Čačić.
Zastupnik Čačić.
Ne bih se pretjerano mućio oko forme ako se za to nađu novci. Drugim riječima i vama i meni je potpuno jasno da se o formi ovdje ne radi. Ako je Ministarstvo znanosti, prosvjete i, pardon, znanosti, obrazovanja i sporta najavilo da će postavljati ravnatelje i tamo gdje smo preuueli na sebe odgovornost, naime tamo gdje smo preuzeli odgovornost za postavljanje ravnatelje smo istovremeno prenjeli obvezu financiranja. Kada treba graditi škole onda ne možemo dati novce, a kada treba postavljati ravnatelje onda smo tu prvi. Prema tome, nemojmo tako to postavljati. Raščistimo jedanputa te pojmove. Ako hoćete reći da nemamo novce, recite nemamo novce, ja ću vam reći gdje se oni nalaze. Odmah, odmah, odmah sada. Odmah sad. Obzirom da slučajno, obzirom da slučajno gospodo, ovaj Sabor, osvaj Sabor se zalagao za transparentnost trošenja, Šuker je ovdje ministar u nekoliko navrata inzistirao na tome da Sabor donosi odluke. Jedina stavka u kojoj stvarno Vlada ima potporu, diskreciono pravo je buđetska rezerva. Ona je bila prije 2 godine 150 milijuna, prošle godine 180, šta mislite kolika je sada? 320 milijuna. Pa piše, ne. Bila je 180, potrošeno je 220, ove godine je 320. Prema tome 100 milijuna vam piše u rezervi. Hvala lijepo.
Molim, molim ministra finanacija. Molim ministra financija da ne sudjeluje u raspravi. Tražite glasovanje? Ne? Dakle povlaćite amandman?
Da, da, povuko.
Povlačite amandman? Amandman 249. zastupnik Radimir Čačić.
Nažalost moram reći da ovaj amandman moramo odbiti iz istih razloga. Ako sam dobro shvatio zastupnika Čačića, znači iz rezerve bi mogli eventualno graditi, ali vi znate da zakon nije omogućio ta rezerva ne bi mogla biti tako velika koliki su zahtjevi ovdje. Prema tome ipak je zakon ono osnovno što nas tu limitira. I to razlog da moramo odbiti i ovaj amandman izgradnje športske dvorane osnovne škole Ludbreg.
Zastupnik Čačić.
Lijepo. Istina je, rezerva ne može pokriti baš sve amandmane, ali otprilike trostruko pokriva sve ove amandmane koje ja nudim. Hvala.
Je li tražite glasovanje?
Ne.
Dobro, je malo i humora.
Samo novce, ne.
Amandman 250. zastupnika Čačića.
Da ne otvaramo polemiku, stvar je ista, ne možemo prihvatiti iz istih razloga.
Dakle prošli amandman prvi je bio osnovna škola Višnjica, drugi je bila osnovna škola Ludbreg, sportska dvorana i razumijem da je 8 milijuna malo puno za neke stavke. Ali recimo amandman koji se odnosi na osnovnu školu Donja Voća, sportsku dvoranu a to je ovaj o kojem sada govroimo je samo 2 milijuna kuna. Podsjećam samog ministra Šukera da je u prošloj godini ministar financija Mato Crkvenac pojeo i popio 610 tisuća kuna a Šuker ove godine milijun 450. Pa ajmo bar tu razliku dajmo za tu školu.
Tražite glasovanje.
Pitam Šukera, ministra Šukera da li je spreman reprezentaciju dati za osnovnu školu.
Tražite li glasovanje za amandman 250?
Ne.
Ne, jel? Hvala. Amandman 251. zastupnik Čačić.
Nažalost ovo je amandman istog sadržaja traži izgradnju športske dovorane osnovnoj školi Ljubešica. Iz istih razloga zakonska limitiranost je, ne možemo prihvatiti, odbijamo ovaj amandman.
Zastupnik Čačić.
Hvala lijepo. Ja bih samo spomenuo da je ministarstvo koje sam vodio uvelo u program za ovu godinu 142 škole i sportske dvorane, 28 samo na Zadarskom području. Pa smatram ponovo da bi bio red da barem 3, 4 ove zagorske i varaždinske dvorane isto tako dobiju neku podršku. Ako već ne može kod ministra Šukera, ista situacija sa udvostručenjem reprezentacija i u Ministarstvu europskih integracija. Pa nema Ministarstvo europskih integracija svedu svoju reprezentaciju na prošlogodišnju. Hvala.
Tražite glasovanje?
Ne, hvala.
Evo, ja mislim da bi možda bili prihvatili. Ništa. Idemo dalje. 252. amandman zastupnika Branko Vojnović.
To je amandman istog sadržaja dakle, koji tražoi izgradnju školske dvorene Dugi rat, nažalost mi iz istih razloga zakonske limitiranosti i što je sada to u području nadležnosti županije, gradova moramo odbiti ovaj amandman.
Zastupnik Vojnović.
Hvala lijepa. Ja bih samo naveo razloge zašto tražimo milijun kuna za sportsko-školsku dvoranu u Dugom ratu. Općina Dugi rat broji 7 tisuća i 200 stanovnika. Imamo 8 sportskih klubova u kojima je angažirano 400 sportaša, osnovna škola Jasenice 687 učenika, vrtić 160 djece i kulturno umjetničko društvo 300 članova a imamo još i 5, 6 udruga. Svi ovi bi koristili tu dvoranu jer ovo je nije, ova gradska dvorana nego športsko-školska dvorana i mislim da milijun kuna bio bi poticaj a mi ćemo je ... [[Govornik se ne razumije.]] ovu godinu započeti graditi. Tražim glasanje.
Tko je za amandman 252. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 253 klub zastupnika IDS-a.
S istih razloga moramo odbiti ovaj amandman i očito je da je zakon koji je donesen 2001. u mnogo čemu kriv jer ovdje se sada traži ono što se ispravilo. Prema tome takvih amandmana ima još jako puno i naš ostaje jedini stav da ne moćemo jer nemamo zakonska uporišta prihvatiti zato odbjamo taj amandman.
Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospdine državni tajniče. Rekonstrukcija osnovne škole Podpičan u općini Kršan odnosi se na dogradnju 4 učinice u toj školi za koju postoji i tehnička dokumentacija. Te četri učionice potrebne su već više godina iz razloga povećanja broja djece u školi za podizanje kvalitete nastavnog programa i plana. Treba napomenuti da su sredstva i prije decentralizacije bila planirana u državnom proračunu ali nisu bila osigurana, Pa molim u tom smislu možda da se ipak ovo uzme u obzir. S obzirom da je na tom području došlo do povećanja djece i da pokušamo u tom smislu zadržati taj trend. Hvala lijepa. Molim glasovanje.
Tko je za amandman 253? Amandman nije dobio potrebnu većinu. 254 amandman zastupnika Zvonimira Mršića.
Na žalost isti slučaj zakonska je ograničensoti ne moežmo prihvatiti financiranje ove izgradnje zato povlačimo ovaj, ne možemo prihvatiti amandman.
Zastupnik Mršić.
Pa mene kolega državni tajniče čudi kako to da zakon vrijedi u KOprivničko križevačkoj županiji a ne vrijedi u Karlovačkoj županiji. Jer imate u proračunu da se izgradnja školskih sportskih terena u karlovačkoj županiji će financirati sa milion kuna iz državnog proračuna. A mi to isto tražimo za Koprivničko križevačku županiju. Međutim to vas prijeći da radite u Koprivničkoj križevačkoj županiji, ali u Karlovačkoj županiji možete to raditi. Jedna tako ima još škola u državnom proračunu koje ćete financirati izgradnju iz državnog proračuna. A ja vam moram reći da je koprivničko-križevačka županija i Virovitička-podravska županija dvije županije koje nisu ušle u projekt C5. I ni jedna škola iz toga projekta u dvije županije neće biti sagrađena. MI ovdje tražimo dakle sredstva za izgradnju 5 dvorana, za sufinnaciranje izgradnje 5 dvorana u 5 osnovnih škola na području naše županije. Odnosno dogradnju škole u Sv. Ivanu Žabnom. Ako je točno da se financira iz decentraliziranih sredstaav onda nam nemojte sprečavati da povlačimo ta sredstva. Jer ministartsvo određeuje što mi možemo tražiti. A to su minimalna standardi. Ako možemo to financirati iz decentraliziranih sredstava mi ćemo to staviti u plan i izf onda za poravnanje povući ta sredstva. Ali me čudi ova nelogičnost da jedna županija može a druga županija ne može. Posebice stoga što niti jedno od 142 škole koje se obnavlja nije iz naše županije. A na jesen je sada na jednoj od tih škola odletio krov zato jer je potpuno stara zgrada. U drugoj da dođe građevinska inspekcija zabranila bi rad jer su djeca u opasnosti. Molim da se glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman broj 255 klub zastupnika IDS-a.
Amandman se odbija u cijelosti iz razloga što je također kod rekonstrucije izgradnje osnovne škole Potpičan nadležana županija i grad. Samo želim reći da svi oni objekti koji su započeti prije donošenja zakona 2001. ministarstvo sve financira iz budžta jer su takva bila franija pravila. Kada su se pravila promjenila. A ono što do danas nije dovrešno mi to dovršavamo. Zato ovaj amandman 254 odbijamo.
255. Kolega Poropat izvolite.
Poštovani gospodine predsjedničće, gospodine državni tajniče, teško mi je prihvatiti odbijanje ovoga amandmana upravo iz onoga razloga što sam i prije govorio. naime radi se o praktički dvije škole jedna je područna škola Roč za dovršetak rekonstrukcije objekta za potrebe škole i malo glagoljašk akademije. I ovo drugo za proširenje te četri učinice u osnovnoj školi Podpičan. Mislim da u ovom smisklu za podizanej kvalitete i nastavnog plana i programa i zbog povećanja djece u toj općini da bi u svakom slučaju to trebalo uzeti u obzir. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio dovoljnu potporu. 256 zastupnice Gordane Sobol.
Vjerojatno uvažena gospođa zasatupnica Sobol nije znala da se ovaj projekt financira iz C5 programa. Prema tome mi moramo odbiti amandman ali će projekt biti dovršen.
Zastupnica Gordana Sobol.
Zastupnica Gordana Sobol zna da se ova školska sportska dvorana financira dijelom iz programa C5. međutim općina odnosno grad Klanjec se nalazi u pograničnom području uz REpubliku Sloveniju, slabo je povezan sa centrima županije i Zagrebom i pomalo ne sveviše zaostaje u gospodarskom i kulturnom životu za okolnim sredinama. proračun grada Klanjcka iznosi od prilike 2 miliona i 700 tisuća kuna. Grad Klanjec je otkupio zemljište neophodno za izgradnju dvorane isfinancirao projekte, ishođena je građevna dozvola. Međutim za uređenje dvorane nedostjati će sredstava i ta sredstva grad Klanjec neće moći sam isfinancirati. U tom smislu je išao i ovaj moj amandman. A želim reći da se nastava tjelesnog odgoja u školi tijekom zimskog perioda i loših vremenskih prilika odvija nećete vjerovati na hodnicima te zgrade. Stoga molim glasanje o ovom amandmanu.
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio dovoljnu potporu. Amandman 257 zastupnika Zvonimira Mršića.
Ovaj amandman se odbija u cijelosti iz razloga što se prema noveliranim zakonskim rješenjima sredstva za ove namjene osiguravaju u proračunu županija i gradova.
KOlega Mršić izvolite.
Pa ja opet postavljam pitanje kako to da se u Koprivničkoj križevačkoj županiji za plinifikaciju osnovnih škola osigurava novac u budžetu županija. A primjerice u Bjelovarsko bilogorskoj se to osigurava u državnom proračunu. 2 milijarde kuna država ubere poreznih prihoda u Koprivničko križevaćkoj županiji, 800 miliona vrati za ono što je potrebno. Milijardu 200 miliona kuna država ostavlja ovdje u Zagrebu i redistrubuira taj novac. Ne vidim razloga da se ne može naći 5 milijona kkuna da se dignu standardi osnovnog obrazovanja u Koprivničko križevačkoj županiji. A iomamo škola u kojima nemamo niti vodu niti plin nitit sanitarni čvor koji je ispravan i kao što je netko rekao gdje žbuka otpada i djeca su u opasnoti od obavljanja, da mogu biti na nastavi. Ali ako je to doista iz decentraliziranih sredstva a onda nam recite, onda nas nemojte prilikom donošenja naših godišnjih planova prijećiti nego ono što mi planiramo da treba decentralizirati napraviti, financirajte nam iz decentraliziranih sredstava. Mi ne tražimo da nam date tuđi novac samo nam ostavite novac od poreza koji se ostvaruje u Koprivnici.
Molim tko je za ovaj amandman? Nije dobio dovoljnu potporu. 258 zastupnice Dragice Zgrebec.
Ovaj amandman se odbija u cijelosti i to što se tiče osnovne škole Orehovica iz razloga što se prema noveliranim zakonskim rješenjima sredstva za ove namjene osiguravaju u proračunima županije i gradova. Ali sredstva zahtijevana za Osnovnu školu u Kotoribi već su osigurana u sklopu C5 programa koji ide u sklopu Ministarstva mora, turizma itd. i prema tome i za ovaj dio imamo rješenje, ali amandman moramo odbiti.
Kolegice Zgrebec izvolite.
Pa ja sam zadovoljna ukoliko je za Osnovnu škola Kotoriba osigurana sredstva su iz kredita ako je to točno. U toj školi trebalo bi započeti sada radovi, jer je tu dokumentacija kompletirana, zemljište uređeno. Što se tiče Osnovne škole Orehovica tu su projekti pri kraju, trebalo bi još određena sredstva za uređenje zemljišta. Županija i općina su u proračunu osigurali određena sredstva, ali htjela bih upozoriti da bi ove dvije škole trebalo sufinancirati iz državnog proračuna po modelu škole … [[Ne razumije se.]] Strelec koja je sada u proračunu i bila je i prošle godine, jer se ovdje i u Kotoribi i u Orehovici u ovom trenutku te škole pohađa jedna trećina djece romske populacije. U prvim razredima oni su već sada preko 50% učešća i mislim da bi trebalo u budućnosti, odnosno i jednu i drugu školu sa jednim većim iznosom sufinancirati jer to ni županija ni općine nisu u mogućnosti. Ja bih sve jedno molila da se glasa o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio dovoljnu potporu. 259 amandman zastupnika Željka Pavlica.
Amandman se odbija u cijelosti iz razloga što se prema zakonskim rješenjima za ovu namjenu osiguravaju u proračunima županija i gradova.
Kolega Pavlic izvolite.
Ja sam ovim dakle amandmanom zatražio da se odvoje sredstva za školu Orehovac u iznosu od 2 milijuna kuna, jer smo i prošle godine imali dva projekta koje su se otvorile upravo po istim pretpostavkama, dakle i u Držimovcu i u Maloj Subotici, dakle kao pomoć države s obzirom da na povećani broj učenika romske populacije u toj školi. Ja se nadam da ćemo ipak tokom ove godine porazgovarati o ovom projektu i da će se on pojaviti sljedeće godine. I na žalost moram upozoriti na činjenicu da je ova 2004. godina prva godina nakon nekoliko godina u kojima se ne otvara ni jedan novi projekt što se školstva tiče, ne započinje ni jedan projekt što se školstva tiče u Međimurskoj županiji što mislim da se nije smjelo dogoditi, dakle tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljnu potporu. Amandman 260 konzumiran je odlukom o amandmanu 258. Amandman 261 zastupnika Radimira Čačića.
Amandman se odbija u cijelosti iz razloga što se prema zakonskim rješenjima sredstva za ove namjene osiguravaju kao što sam već više puta rekao u županijama i gradovima.
Kolega Čačić izvolite.
Hvala lijepo. Još jednom, nije problem u zakonu, problem je u tome da se za to ne želi dati novac, ako se želi postoji Fond za poravnanje, o tome je ovdje govorio zastupnik Maršić, a postoji bar još pet načina koje vam odmah ovdje mogu navesti. Drugim riječima nije problem u formi nego u suštini. Vi ne želite riješiti problem primjerice dogradnje, izgradnje, izgradnje sportske dvorane Petrijanec. Radi se o općini i školi u kojoj imamo 567 učenika od čega 116 romske nacionalnosti očigledno sa tendencijom povećanja broja. Nema sportske dvorane, nemamo mogućnosti ni na kakav drugi način to rješavati i ta općina svakako zavređuje da joj se pomogne. Pročitat ću gospodinu Šukeru obzirom da me je pokušao ispraviti, precizno ove godine 318 milijuna 086911 je iznos na tekućoj zalihi proračuna prošle godine sa rebalansom je bilo 232468, pretprošle godine sa rebalansom je bilo 157442. Drugim riječima razlika je u odnosu na prošlu godinu sa rebalansom 85 milijuna 518 tisuća, a u odnosu na pretprošlu 320 milijuna, pardon 170 milijuna. Stavke su objavljene u budžetu, mogu se provjeriti. Pozivam ministra Šukera da poštujući svoje izjave dok je bio u oporbi, ne povećava paušalnu diskrecionu zonu Vlade. Drugim riječima da da pravo Saboru da odlučuje o sredstvima. Molim da se smanje tekuće rezerve i da se ta sredstva usmjere u ove programe. Hvala lijepo.
Kolega želite glasovanje o amandmanu?
Ne hvala.
Jeste povukli amandman?
Ne. Nema potrebe glasovat. Ne želim glasovanje. Hvala.
Ne možete …
O.K. Onda želim glasovanje. Hvala.
Tko je za ovaj amandman molim? Hvala. Nije dobio potporu. 262 također amandman zastupnika Radimira Čačića.
Želim još jednom istaknuti da je zakonom koji je donesen 2001. godine izmijenjen način financiranja kapitalnih investicija u školstvu, zgrade školske, dvorane, a da se dovršava ono što je ranije ugovoreno. Prema tome ovo je jedan isti takav slučaj oko izgradnje osnovne škole Sveti Ilija i to je razlog da ne možemo prihvatiti ovaj amandman.
Kolega Čačić izvolite.
Hvala lijepo. Osnovna škola Sveti Ilija odgojno-obrazovni proces odvija se u građevini koja je sama po sebi opasnost za učenike. Stara je 165 godina. Ima klizište. Onemogućena je bilo kakva sonacija ili dogradnja te je potrebno izgraditi novu zgradu za što je već izrađena projekta dokumentacija. Još jednom, sredstva se nalaze na stavkama koje sam naveo i pozivam da se to omogući. Molim glasovanje. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 263 zastupnika Ivana Čehoka.
Ovaj amandman se odbija u cijelosti iz razloga što prema postojećem stupnju realizacije kapitalnog projekta dogradnje zgrade centra Tomislava Špoljara u Varaždinu, projekt u izradi, predložena sredstva će biti dovoljna za ovu godinu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljnu većinu. 264 zastupnika Mate Gavrana i Mate Arlovića.
Amandman se odbija u cijelosti iz razloga što se prema zakonskim rješenjima sredstva za ove namjene osiguravaju u proračunu županija i gradova.
Kolega Gavran.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče Babina Greda spada u jedno od najvećih slavonskih sela i po prirodi stvari jedne od najbogatijih ili među najbogatijim slavonskim selima. No niti Babina Greda, a niti Vukovarsko-srijemska županija iz svojih sredstava ne može izdvojiti 2 milijuna kuna da bi izvršila rekonstrukciju osnovne škole M.Stojanović. Meni je žao što nema dostatno sluha, a evo čuli smo od svih prethodnika gdje ima prostora za pripomoć Slavoniji pa iako sam već unaprijed uvjeren da će i ovaj amandman doživjeti sudbinu svih prethodnih, ja ipak tražim glasovanje.
Tko je za amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 265 zastupnici Željko Pecek, Ljubica Lalić i Božidar Pankretić.
Ovdje se predlaže izgradnja pet objekata u osnovnoškolskom području, ali iz istih razloga, zbog zakona koji je donesen 2001. godine nismo u mogućnosti u državnom proračunu ovo isfinancirati već to ostaje županijama i gradovima. Prema tome odbijamo ovaj amandman.
Kolega Pecek izvolite.
Hvala lijepo. Ja naprosto ne razumijem obrazloženje gospodina državnog tajnika. Moje ambicije su bile da predložim kako bi se u Pitomači, odnosno Dinjevcu, Gradini, Špišić Bukovici, Novoj Bukovici i Suhopoljskoj Borovi, gradile, dogradile škole, odnosno športske dvorane. Gradovi i općine su sukladno zakonu izdvojile zemljište, napravile projekt dokumentaciju, izdvojile nešto novaca. Da li to znači, gospodine državni tajniče, na osnovu vaše izjave kako ubuduće sve škole će graditi u cijelosti iz vlastitih izvora gradova i općine u Hrvatskoj? Ja tako tumačim vašu izjavu. Inače, ovo je sve spremno za izgradnju, sukladno dosadašnjim dobrim iskustvima, da nešto participira ovdje nadležni grad i općina u kojoj se gradi škola, nešto županija i naravno, nešto državni proračun. Ja bi vas molio da pojasnite, zapravo, da li to ostaje sve lokalno ili će ipak se moći računati na pomoć državnog proračuna?
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 266. Ivana Čehoka je konzumiran odlukom o amandmanu 256. Amandman 267. zastupnika Željka Pavlica.
Ovaj amandman se odbija, ali moram kazati da će projekt biti izgrađen u sklopu C5 projekta.
Kolega Pavlic, izvolite.
C5, ovoga. Možda samo da napomenem jer sam ministarstvo upoznao, dakle, s ovim projektom. Da se radi o najstarijoj školi u Međimurju koju velikim dijelom pohađaju učenici Romske populacije. Također to je pogranično područje i ta škola skrbi isto tako i za programe hrvatskog jezika za pripadnike nacionalne manjine, hrvatske nacionalne manjine, preko Mure odmah u susjednim selima. Također da je projektna dokumentacija izrađena, delokacijska dozvola izdana, da je građevinska dozvola izdana, da je do sad općina uložila negdje oko milijun i pol kuna u projekte koji su gotovi, zemljište, infrastrukturu, itd. Ja ću povući ovaj svoj amandman, ali isto tako bi molio da organiziramo sastanak u ministarstvu da se dogovorimo svi skupa, dakle, o financijskom planu za sljedeću ili onu drugu godinu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem zastupniku Željku Pavlicu. Amandman 267. povučen. 268. Klub zastupnika HSP-a.
Izgradnja gradske školske športske dvorane u Petrinji u iznosu od 2 milijuna i 400 kuna biti će realizirana u sklopu C5 projekta kojega vodi Ministarstvo mora. Prema tome, amandman moramo odbiti, ali projekt će biti realiziran i ove godine.
Kolega Pejo Trgovčević, izvolite.
Hvala lijepa. Ja sam zadovoljan ovim odgovorom ukoliko je to tako, jer mi smo informirali Vladu da je Grad Petrinja spreman financirati jednu trećinu izgradnje te dvorane i kao jednu trećinu Županija sisačko-moslavačka. Pa mi je onda drago da će na ovaj način biti izrealizirano i povlačim ovaj amandman.
Zahvaljujem kolega Trgovčević. 269. zastupnika Ivana Kolara.
Amandman se odbija u cijelosti iz razloga što se prema zakonskim rješenjima sredstva za ove namjene osiguravaju u proračunima županija i gradova.
Kolega Kolar, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, ministre i glavni tajniče. Pa nisam očekival da bude prihvaćeno, al bar da se reče ono kaj treba reći. Ako smo do sada kao jedinica lokalne uprave kupovali zemljište, opremali i infrastrukturu, pravili projekte, sve moguće dozvole dobivali i mogli se osloniti kolko tolko na državni proračun da bi se zadovoljile potrebe u najmanjem mjestu, znači, od recimo 500, 600 stanovnika. Mala osnovna škola ili športska dvorana u većem mjestu, mislim da je ovo vaše obrazloženje prozirno jer nasloniti se na centralnu državu je valjda pravo svakojega stanovnika i u onom malom i velikom mjestu, a ne samo reći da je zakonom određeno ili nije određeno. Mi to svi znamo, međutim, praksa je sasvim drugačija i vi samo znate koliko se iz državnoga proračuna financira takvih projekata jer jednostavno je nemoguće to prekinuti. I zato vas molim da se na drugoj stavci, već ste to rekli u više navrata, ili nas uputite gdje da se more dobiti. Jer škola nije bilo kakva ustanova i nije za bilo koga. Ona nosi određenu težinu i gdje mjesto nema škole, mislim da je to mjesto propalo. Od njega, iz njega se odlazi, a vi znate kak mi na selu velimo, gdje ima župnika, veterinara i učitelja zabadav nam takve škole, ovaj takva mjesta. Zato vas molim, nemojte nam samo ovo da je zakonska obaveza nego je i obaveza je države pomagati takve jedinice lokalne uprave i nas da se naslanjamo na centralnu državu radi sredstava. Tražim izjašnjavanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio dovoljnu većinu. 270. amandman, također zastupnika Ivana Kolara.
Iz istih razloga amandman se ne može prihvatiti.
Zastupnik Kolar, izvolite.
Pa još jednom da ponovim. U jednom mjestu gdje se pripremi teren, gdje se opremi teren infrastrukturom, gdje se naprave projekti, osiguraju inicijativna sredstva, inicijalna sredstva jedinica lokalne uprave i samouprave, mislim da se daje do znanja da nam je to od interesa, da hoćemo financirati i da svoju zakonsku obavezu izvršavamo. Međutim, v jednom takvom malom mjestu kak je recimo Trema, v ovoj Koprivničko-križevačkoj županiji, oni nikad sami ne bi napravili školu da se ne naslone na jačega brata ili sestru, a to je županija i centralna država, a to je valjda nam i nekakva obaveza da svi skupa pomažemo jer, ponavljam. v takvom mjestu gdje nema škole, život prestaje, odlazi se s toga mjesta, ljudi ne ostaju. I zato, a mislim da smo se odredili za decentralizaciju, a ne centralizaciju jer Zagreb je prevelik već ovak, gradovi su nam takvi kakvi jesu, nemreju ni za sebe osigurati infrastrukturu i ovo je najmanje kaj lokalna zajednica očekuje pomoć države. Ja tražim izjašnjavanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 271. zastupnika Josipa Vreska.
To je amandman sličnog sadržaja, traži izgradnju školske dvorane, osnovne škole "Višnjica". Amandman se ne može prihvatit, ali moram sasvim otvoreno reći, mi smo svjesni pozicije i ozbiljnosti problema, ali smo svjesni i činjenice i to smo upozoravali u raspravi kad se zakon mijenjao o decentralizaciji 2001. godine da to neće bit dobro jer upravo te male škole, u manjim općinama i gradovima ne mogu se na ovaj način dograditi. Mi ćemo to ozbiljno razmotriti i osjećamo da je to jedan problem u Hrvatskoj državi, ali to se ne može riješit preko noći i očito da će morati se preispitati taj Zakon, ali kad se taj Zakon preispita i donese ovdje, onda ćemo moći po njemu i djelovati. Za sada je stanje takvo, iz tih razloga se ne može prihvatit ovaj amandman zastupnika Vreska.
Kolega Vresk, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, kad je bilo uvodno izlaganje predstavnika Vlade na državni proračun, a pogotovo kad je bilo diskusija po klubovima i replike predstavnika Vlade na tu diskusiju, onda je sasvim jasno rečeno koliko će se školskih objekata u ovoj godini graditi na teritoriju Republike Hrvatske, koliko će se škola opremati i graditi sportskih dvorana. Sad tu raspravljamo da to nije djelatnost Republike Hrvatske već da je to djelatnost lokalne samouprave. Naravno, ovdje se radi o izuzetno siromašnoj općini, na rubnom području Republike Hrvatske sa Slovenijom iz koje se iseljavaju ljudi i ako imalo mislimo u prilog demografske obnove sasvim je sigurno da je trebalo prihvatiti ovaj amandman. Tražim izjašnjavanje, hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 272. također zastupnika Josipa Vreska.
Iz istih razloga ne možemo prihvatiti ovaj amandman.
Kolega Vresk.
Isto obrazloženje kao i kod prethodnog amandmana, isto siromašna općina, isto rubno područja, isto granica Republike Slovenije, isto mjesto koje, ako ima i nešto ljudi i ako imaju djecu onda nemaju kamo ići u školu. A ako imaju kamo ići u školu onda nemaju gdje izvoditi nastavu tjelesne kulture i zaštite. Molim vas gospodine državne tajniče, ovo je obzirom da znam tu općinu jedna od najsiromašnijih općina u Republici Hrvatskoj, ne izdvoje li se sredstva iz državnog proračuna bojim se da ta djeca nikada neće vidjeti objekat u stanju u kojem bi trebao biti. Hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije prošao. 272. istog zastupnika.
Gospodin zastupnik Vresk postavili ste isti amandman koji se odnosi na osnovnu školu SV. Ilija kao gospodin Čačić želim vam reći još jedamput kao osnovnoj školi Donja voća mi to razumijemo i svjesni smo da će trebati na jedan drugačiji način to isfinancirati ali ovog časa nemamo te zakonske mogućnosti i vjerujem da će ovom Saboru vrlo brzo morati se o tome na drugačiji način raspraviti. Za sada ovaj amandman ne možemo prihvatiti.
Kolega Vresk.
Moram reći gospodine predsjedniče, i gospodine državni tajniče da je najstariji dio ove škole star 165 godina, možete samo zamisliti u kojim uvjetima djeca pohađaju tu školu. Nadam se da je ovo dovoljan podatak da ste trebali malo više razmisliti o ovom amandmanu i možda ga prihvatiti, tražim izjašnjavanje. Hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. 273. također zastupnika Vreska.
Iz već poznatih razloga ne možemo prihvatiti ovaj amandman.
Kolega Vresk.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Obrazloženje je isto gospodine državni tajniče mene zanima jedna stvar kada bi doista promijenili Zakon kada bi ovaj Sabor promjenio Zakon da li bi onda bio sredstava za te osnovne škole u koje ponavljam se Vlada toliko zaklinjala i govorila u uvodnom izlaganju proračuna da će se dograđivati, graditi, i škole i sportske dvorane. Tražim izjašnjavanje, hvala lijepo.
Tko je za taj amandman? Hvala nije prošao. Amandman 274. je bio i amandman zastupnika Čačića to je konzumirano isto kao i amandman 275. na osnovnu školu Petrijanec i to je konzumirano. 276. zastupnika Josipa Vreska.
Amandman ne možemo prihvatiti iz istih razloga.
Kolega Vresk.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, situacija je ista kao i kod ostalih amandmana, radi se o tome da su doista ove škole koje su izdvojene a na koje se odnosi ovih 6 amandmana jedno od najsiromašnijih osnovnih škola koje sam mogao vidjeti. Gospodine državni tajniče ukoliko imate vremena svakako otiđite na taj teren pa ćete vidjeti u kojim uvjetima doista djeca pohađaju osnovnu školu Ludbreg možda biste onda prihvatili ovaj amandman. Hvala lijepo. Tražim izjašnjavanje.
Tko je za taj amandman? Hvala nije dobio potporu. Amandman 277. zastupnika Damira Kajina.
Amandman ne možemo prihvatiti iz razloga što se prema zakonskim rješenjima ... namjene osiguravaju ... županija i gradova.
Kolega Kajin.
Nije tome baš tako zato jer u državnom proračunu čitav je niz gradova, općina gdje se ta sredstva za njihove potrebe osiguravaju. Ja želim podsjetiti državnog tajnika da je županija Istarska za ovu 2004. u proračunu Republike Hrvatske zastupljena sa svega 28 milijuna kuna, čak 18 milijuna kuna manje nego prošle 2003. godine kada sam za govornicom govorio da Istra nikada manje novaca nije dobila nego te prošle godine. Ja mogu samo podsjetiti i istina je da je u vrijeme biskupa Bogetića, velečasnog Heka, ministrice Jurkić-Girardi došlo do gradnje Gimnazije pri klasičnoj gimnaziji u Pazinu, međutim ovdje se radi o potrebi izgradnje športske dvorane za nazovimo to tako neka građanska odjeljenja, osnovnih odnosno srednjih škola i molim državu da gradu Pazinu, županiji Istarskoj u tom dijelu izađe u susret. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potporu. 278. zastupnika gospodina Kajina.
Da, iz istih razloga ne može se prihvatiti ovaj amadnman.
U ovom amandmanu ispred Kluba IDS-a tražimo da se u državnom proračunu osigura svega 2 milijuna kuna za dogradnju osnovne škole u gradu Buzetu. Državni tajnik je upoznat da je županija Istarska zajamčila da će gradu Buzetu osigurati 3 ili 4 milijuna kuna za te svrhe, grad Buzet osigurava također negdje između 3 i 4 milijuna kuna za dogradnju osnovne škole u Buzetu i držimo da ukoliko bi i državni proračun u toj investiciji participirao sa 2 milijuna kuna da bi investicija mogla biti zgotovljena već u ovoj 2004. godini. Ukoliko državni tajnik ne može prihvatiti ovo obrazloženje ispred Kluba IDS-a tražim da se zastupnici o njemu opredijele.
Što ste?
DA glasuju.
Tko je za taj amandman? Hvala nije dobio dovoljnu potporu. 279. zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Ovaj amandman uvažene zastupnice ne možemo prihvatiti ali ističem da će izgradnja športske dvorane u Biogradu biti realizirana u sklopu projekta C5 koje provodi Ministarstvo mora.
Kolegice Antičević izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, kao što je ovih dana bio argument, kada nestane argumenata onda je bio dug, pa je sada nestao i sada imamo famozni projekt C5. Ni kada će biti realiziran, mi ovdje ja s ovim amandmanom konkretno tražim za ovu proračunsku godinu a vi onda uštedite ta sredstva iz famoznih C5 pa gradite negdje možda drugdje, a ovdje sportska dvorana za srednju školu u Biogradu je toliko neophodna, to su srednjoškolci nemaju gdje vršiti tjelesni odgoj, pogotovo naravno u zimskim mjesecima je to onemogućeno, a za izgradnju muzičke škole zemljište je osigurao i sam grad Biograd. Prema tome, kada nemate argumenat jer niste osigurali ta sredstva stalno se pozivate na taj C5, kao Citroen C5 to je jedan projekt ne znamo ni kada će biti ni kako.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio dovoljnu potporu. S time je konzumiran i amandman 280. zastupnika Ante Markova, ovom odlukom o prethodnom amandmanu. 281. Klub zastupnika LIBRE.
U ovom proračunu predviđena su sredstva za rast plaća za redovan rad u okvirima kako je obećano stoga ne možemo prihvatiti ovaj amandman koji se traži povećanje u iznosu od 53 milijuna kuna, dužan sam napomenuti da smo naslijedili financijsku obvezu prema djelatnicima u srednjim školama iz 2001. godine, a koja se odnosi na isplatu regresa a koja je više od 150 milijuna.
Kolega Pavlic izvolite.
Pa argumentacija je ista jer su to tražili isto i za osnovno školstvo, tako i u srednjem školstvu i dalje će ostati plaće manje u odnosu na istu stručnu spremu u javnim službama ili u državnim poduzećima. Dakle ovim povećanjem bi te plaće dignuli dakle da oni zaposlenici i prosvjetni djelatnici sa visokom stručnom spremom imaju istu plaću s onim zaposlenicima isto s visokom stručnom spremom u drugim dijelovima državne uprave, a da ne govorim s onim zaposlenicima u državnim poduzećima. Prema tome ovo povećanje plaće velim anulirano je rastom bruto društvenog proizvoda i inflacijom. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 282. zastupnice Milanke Opačić i Marije Lugarić.
Moram kazati kako je prošle, tijekom prošle godine zaposleno 972 stručna suradnika informatičara, knjižničara i nastavnika stranih jezika u osnovnom i srednjem obrazovanju. Za sve te djelatnike osigurana su sredstva u ovom Proračunu, a nova zapošljavanja posebice stručnih suradnika i nastavnika stranih jezika nastaviti će se ove godine. Stoga smatramo da ne treba otvarati nove pozicije jer je sve pokriveno.
Kolegice Opačić Milanka izvolite.
Ja sam vam rekla gospodine državni tajniče da smo zatekli 127 osnovnih škola bez ijednog stručnog suradnika i 58 srednjih škola, a zaposlili smo sami 185 stručnih suradnika. To o čemu ja govorim, a govorim o problemu rješavanja nasilja među djecom neće riješiti informatičari. Prema tome još uvijek je nedovoljan broj stručnjaka mentalnog zdravlja. Mi smo sada pokrili da, svaka škola ima samo jednog stručnjaka mentalnog zdravlja. Prema tome još je uvijek potrebno zapošljavanje te vrste stručnjaka i potrebno je dakle ekipiranje i timova stručnih suradnika i zbog toga molim da se glasa o mom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 283. Klub zastupnika Libre.
Za opremanje strukovnih škola radioničkom i kabinetskom opremom planirani iznos od 20 milijuna kuna, 13 milijuna kuna je ugovoreno, a 7 milijuna je predviđeno za nova opremanja. Cijenimo da će biti dovoljno radi toga što neće biti jedini izvor sredstava jer je dio sredstava predviđen u okviru cards programa stoga ne možemo prihvatiti predloženi amandman kojim se tražim dvostruki iznos.
Kolega Pavlic izvolite.
Mi tražimo dakle da se povise ta sredstva na 40 milijuna kuna jer na žalost u taj sustav opremanja strukovnih škola, radionica i kabinetskom opremom proteklih godina je lagano, zbilja malo je, potrebna su veća sredstva da bi se zaostatak ovoga nadoknadio kako bi se što bolje povezao, povezalo gospodarstvo i školstvo, a to je ono što nam svakako nedostaje u današnjem sustavu školstva i gospodarstva. Hvala. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 284. Klub zastupnika HSS-a.
Predloženi amandman ne možemo prihvatiti jer smatramo da će predloženi iznosi biti dovoljni za radove koje je moguće izvesti u ovoj godini, a to je dogradnja zgrade športske dvorane gimnazije Krapina, izgradnja športske dvorane Bedekovčina.
Kolega Vresk.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ne znam da li sam dobro razumio. Gospodine državni tajniče da li to znači da će se dograditi škola bez športske dvorane ili zajedno sa sportskom dvoranom u Krapini?
Radovi koji su u ovoj godini planirani biti će svi izvršeni.
Pazite postoji, postoji projektna dokumentacija. Nažalost županija ne može osigurati sredstva niti za zgrade, školsku dvoranu u gradu Krapini a isto tako ni za sportsku dvoranu u Bedekovčini. Ipak molim izjašnjavanje o amandmanu. Hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 285. zastupnik Radimir Čačić. Izvolite.
Ne možemo prihvatiti iz istih razloga kao 284. jer je to isto gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa. To je konzumirano. 286. zastupnik Anton Peruško.
Predloženi amandman ne možemo prihvatiti jer će projekti realizirati u sklopu osiguranih sredstava projektu C5. Dopustite da samo malo objasnimo o kakvom je projektu riječ. To je projekt u kojem Hrvatska država financira sa 50%, a 50% iz kredita Vijeća Europe. Banke koje prate Vijeće Europe. To su sredstva osigurana i takvih će škola i objekata u Hrvatskoj biti izgrađeno 144 i to je red veličina 105 milijuna EUR-a. Prema tome to su ozbiljna sredstva, ozbiljan program kojeg provodi, ovaj program se provodi kroz Ministarstvo mora tako da neki zastupnici koji možda ne, nisu razumjeli o kakvom je projektu riječ to će biti sigurno učinjeno jer su ugovori potpisani i ugovoreno.
Kolega Peruško izvolite.
Zahvaljujem državnom tajniku. Zadovoljan sam odgovorom. Ako možete još ponoviti iznos samo. Ili niste rekli sa kojim iznosom će biti praćeno u, u C programu?
Ne, ne zato jer projekt, zato jer projekt ne ide preko našeg Ministarstva nego, ali u cjelini je li.
Dobro. Povlačim amandman.
Zahvaljujem kolegu Antonu Peruško. Amandman povučen. 287. zastupnik Luka Roić.
Amandman gospodina zastupnika Roića ne možemo prihvatiti s obzirom da se radi o trećoj fazi radova na izgradnji srednje škole u Korčuli. Trenutno je u pripremi dokumentacija za ishođenje građevinske dozvole, a tek se priprema tehnička dokumentacija za izgradnju školske dvorane. Stoga cijenimo da će predviđeni iznos biti dovoljan za radove u ovoj godini. Naravno nastavak slijedi u sljedećoj godini.
Kolega Roić.
Evo, dobro je. Radi se znači o rekonstrukciji zgrade srednje škole u Korčuli i izgradnji školske dvorane. Ja bih samo napomenuo da je srednja škola u Korčuli imala prostorije na dvije lokacije i zbog toga se prešlo na izgradnju nove zgrade u koje bi se smjestili na jednom mjestu cijela škola. Projekt je započet kao što i rekoste prvom fazom i drugom fazom. U nastavku projekta druge faze predviđena je izgradnja školske zgrade i sportske dvorane kako bi se razredi iz srednje škole mogli preseliti na novu lokaciju i time bi se objedinio školski proces na jednom mjestu sa svim sadržajima, a posebno značajno bi bilo izgraditi školsku dvoranu. Djelomično mogu biti i zadovoljan ali ipak tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman molim? Hvala. Nije prošao. Tim je konzmiran i sljedeći amandman 288. Amandman 289. zastupnika Radimira Čačića.
Amandman se odbija u cijelosti iz razloga što je za prethodne radove već sačinjen okončani obračun, a dio radova koji se odnosi na vanjsku fasadu i unutarnje dvorište treba dogovoriti zajedno s gradom Varaždinom i Ministarstvom kulture jer je ovdje riječ o spomeniku nulte kategorije. To su razlozi da ne možemo prihvatiti ovaj amandman.
Kolega Čačić izvolite.
Nema ga.
Ima ga. Tu je.
Ispričavam se. Molim glasanje o amandmanu. Hvala.
Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvača? Nije prošao. 290. također zastupnika Čačića.
Amandman se ne prihvača iz poznatih razloga jer je rješenjima sredstva za ove namjene osiguravaju u proračunu županija i gradova.
Kolega Čačić, amandman 290. vaš, ovaj, oko dogradnje zgrade gimnazije Varaždin.
Molim glasanje.
Hvala. Tko je za taj amandman? Hvala. Nije prošao. 291. također gospodina Čačića amandman.
Amandman gospodina zastupnika Čačića oko dogradnje zgrade Elektrostrojarske škole Varaždin iz poznatih razloga da je to u nadležnosti proračuna županija i gradova nije moguće prihvatiti.
Kolega Čačić.
Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 292. također zastupnika Čačića.
292?
292.
Amandmanom se traži 8 milijuna i 400 tisuća kuna umjesto predložena tri milijuna kuna za izgradnju športske dvorane srednje škole Bedekovčina, predloženi iznos smatramo dovoljnim za ovu godinu, i s obzirom da to neće biti jedina sredstva, nego će dio sredstava osigurati i općina koja izgradnjom financira 40%. Trenutno se radi na potpisivanju ugovora o nadzoru, a poslije toga će se utvrditi kriterij i raspisati natječaj, odabrati izvođač radova. Stoga smatramo da uz ova sredstva i sredstva općina u ovoj godini ne treba povećavati iznos. Zbog svega navedenog amandman ne možemo prihvatiti. Ali ovaj će objekt, dakle biti dovršen u sljedećoj godini.
Kolega Čačić.
Hvala lijepa. Zadovoljan sam s odgovorom. Ako ovo predstavlja i preuzimanje obveze da će objekt biti završen kao što je planirano, a tako sam shvatio. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Amandman povučen. 293. Kluba zastupnika IDS-a.
Riječ je športske dvorane turističkog, … ugostiteljske škole iz Pule. Moram kazati kako će ovaj projekt biti financiran iz C5 programaRiječ je športske dvorane turističkog, … ugostiteljske škole iz Pule. Moram kazati kako će ovaj projekt biti financiran iz C5 programa. Prema tome, amandman ne možemo prihvatiti. Ali će u sklopu programa Ministarstva mora u programu C5 programa ovaj projekt biti dovršen.
Kolega Drandić.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Mene samo zanima, da čujem izričito od vas, da li će se kroz izvršenje ovog projekta riješiti problem osnovne škole Stojak, koji je zajednički sa ovom srednjom školom? Da li vam je to poznato?
Da.
Hvala, onda povlačim amandman.
Zahvaljujem. Amandman 293. povučen. Amandman 294. zastupnice Marije Lugarić.
Izgradnja … [[zbog najave, govornik se ne razumije]] srednje škole u Bjelovaru započet će ove godine nakon što se okonča postupak vezano uz žalbu na odabir izvođača. Te nakon ponovnog raspisivanja natječaja za izvođača radova. Kako su vrlo jasno određeni rokovi za sve zakonski predviđene radnje, cijenimo da je predloženi iznos od 2 milijuna kuna u ovoj godini dovoljan, stoga amandman zastupnice Lugarić ne možemo prihvatiti.
Kolegice Lugarić, izvolite.
Naime djeluju razumno ovi argumenti gospodina državnog tajnika. Međutim, ne bih se baš posve mogla složiti. S obzirom ako znamo da je u proračunu lani bilo osiguran iznos od 6 milijuna kuna, što je kasnije nisu upravo zbog ovih problema o kojima govorite nisu bila sva povučena i rebalansom je to smanjeno. Stoga sam ja podnijela ovaj amandman. Da je tomu tako, da ne misli samo ja, govori i amandmani koji slijede, istina Bog sa nešto različitim iznosima gotovo svih zastupnika iz druge izborne jedinice i Bjelovarsko-bilogorske županije osim zastupnika i zastupnica HDZ-a koji se očito za takve stvari ne zalažu. Tako da, čini se da smo ipak ja i ostali kolege koji su podnijeli amandman sličnoga sadržaja u pravu, stoga tražim glasanje. Hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 295. zastupnika Zvonimira Mršića.
Moram kazati kako je ovaj amandman sličan amandmanu 294. i ne možemo ga prihvatiti iz istih razloga.
Kolega Mršić, izvolite.
Koliko ja znam postupak po žalbi okončan, dakle natječaj je poništen i raspisuje se, koliko ja znam natječaj je poništen. A možda imamo različite informacije. Ali to ne znači da ste vi u pravu. Dozvolite, da ja imam informacije svoje, vi imate svoje. Koliko ja znam, natječaj je poništen, i priprema se rsapisivanje novog natječaja. Ako novi natječaj prođe, a za to treba procedurom dva, dva i pol mjeseca ovoj godini će biti potrebno više od 2 milijuna kuna, zato što sa dva milijuna kuna ne možete niti pripremiti gradilište za 4 srednje škole. Prema tome, predlažem da se ova stavka svakako poveća kako bi se omogućilo zaključivanje ugovora, jer po onom principu koji imamo neće biti moguće zaključiti ugovor na iznos od 2 milijuna kuna za projekt, odnosno za izvođenje radova u iznosu od 72 milijuna.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 296. zastupnice Zdenke Čuhnil.
Da, amandman ne možemo prihvatiti. A obrazloženje isto kao i za 294., jer je riječ o istoj stvari.
Kolegice Čuhnil. Povlači, zahvaljujem. 297. zastupnice Đurđe Adlešić.
Isto tako, predloženi amandman koji se odnosi također na izgradnju zajedničke zgrade..
To je konzumirano, pardon. Nije? A ovaj je povučen, dobro, da, da.
Predloženi amandman koji se odnosi također na izgradnju zajedničke zgrade za 4 srednje škole u Bjelovaru, također ne možemo prihvatiti, rekli smo da su, da će u ovoj godini nakon što se okonča postupak vezan uz žalbu na odabir izvođača, te nakon ponovnog raspisivanja natječaja za izvođača radova, kako su vrlo jasno određeni rokovi za sve zakonski predviđene radnje, cijenimo da će dva milijuna kuna koliko je planirano biti dovoljno za podržati to gradilište.
Kolegica Adlešić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, meni je sada nešto situacija jasnija. Ja držim da je moj prijedlog potpuno realan, za razliku od nekih drugih prijedloga. Međutim, ja sam ga spremna povući, ako vi kao državni tajnik možete reći da će ukoliko se natječaj provede u roku i ovih 2 milijuna neće biti dovoljno, da ste tada rebalansom spremni osigurati ostatak sredstava.
Ne može reći. Gospodo znamo proceduru svi zajedno. Očitovanje predlagatelja. Tražite glasovanje kolegice?
Ne, jer imam obećanje državnog tajnika klimanjem glave.
Hvala lijepo. Zahvaljujem. Sad mislim da je 298. isti kao i ovaj, ali.
Da, želim ovdje jasno reći..
Ima malo, polako gospodine tajniče. Ima mala razlika, tako da izvolite se očitovati o njemu.
Amandman Kluba zastupnika HSS-a isti je kao amandman 297. te ga iz istih razloga ne možemo prihvatiti. Ali dopustite da kažem kako vodimo posebno računa o svim objektima i planiranju sredstava, tako da objekti, odnosn gradilišta ne bi trpjela. Prema tome, razumljivo je da se u Ministarstvo vodi računa o otvorenim gradilištima i ono što treba činiti. Ovaj amandman ne možemo prihvatiti.
Gospodin Kolar, ali isti su amandmani. Evo ja sad gledam da je isti amandman kao i gospođe Čuhnil, ali kolegica, ali je povučen. Dobro, u redu, povučen je.
Dobro, razlikuje se utoliko da ja državnoga tajnika, teško moram držati za riječ, znate da riječ su vjetar. i ja bih rado da mi ozbiljno o tome raspravimo i da se to uvrsti u program, da to sigurno se bude gradilo. Na koncu ta obećanja koja su data više puta već su ovakva ili onakva. i u ime Kluba HSS-a ja tražim glasovanje o tom amandmanu. Ali istovremeno pamtimo obećanja koja su data.
Tko je za taj amandman? Hvala lijepa. Nije prošao. 299. zastupnika Zvonimira Mršića.
Gospodin zastupnik Mršić predlaže izgradnju gimnazije i športske dvorane u Koprivnici s iznosom od 15 milijuna kuna. Amandman ne možemo prihvatiti, s obzirom da se radi o kapitalnom projektu koji nije započet prije 1. srpnja 2001., kao prije promjene zakona, pa ga treba kandidirati sukladno odredbama Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave i uprave i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o srednjem školstvu.
Kolega Mršić, izvolite.
Kad biste barem meni mogli kimnuti glavom. Ja ne znam zašto Koprivničko-križevačku županiju sustavno kažnjavate? Sve osnovne i srednje škole u Koprivnici sagrađene su samodoprinosom građana Koprivnice odnosno bivše općine Koprivnice a zadnja škola u Koprivnici koliko god to bilo nekome smješto a zadnja škola u Koprivnici sagrađena je prije 30 godina srednja škola. Danas se nastava u toj srednjoj školi odvija u tri srednje škole u tri smjene i sve hodnike koje smo mogli pregradili smo učionice pa čak i neke sanitarne čvorove. Grad Koprivnica je do sada u ovaj projekt uložio preko 15 milijuna kuna a projekt je dobio prvu nagradu na zagrebačkom salonu iz arhitekture. Ne vidim nikakvog razloga između ovog projekta i svih ostalih projekata srednjih škola koje su u ovom proračunu jer nijedan od njih nije započet prije 31. srpnja 2001. godine. Ne znam doista zašto Koprivnicu sustavno u ovom proračunu kažnjavate jer i ja ću danas kada se vratim doma isčitati Zakon o decentralizaciji i vidjeti doista vaše riječi. Ali ako je to tako onda nas nemojte spriječavati da mi u županijski proračun ugradimo ovu školu i iz Fonda za poravnanje povučemo ta sredstva pa ćemo ih onda financirati iz decentraliziranih sredstava. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije prošao. Evo nas na amandmanu 300. također zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandmanom se traži dogradnja školskog prostora srednje škole Ivan Seljanec u Križevcima i izgradnja učeničkog doma u Križevcima. Sukladno odredbama Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o srednjem školstvu amandman ne možemo prihvatiti. Ali ovdje jasno želim reći kao ne samo prema Križevcima ni prema Koprivnici nemamo ništa posebno, prema tome ovdje je samo riječ o zakonskim odredbama, dapače to je nama dragi hrvatski kraj ali moramo nešto ozbiljno promijeniti jer gospodo zastupnici, gospođe zastupnice ovdje se pokazalo da nešto u ovome planiranju ne odgovara a vezano je uz zakon.
Kolega Mršić, izvolite!
Ništa nije različito, samo se zakon primjenjuje na nekoga na jedan način a na nekoga drugog na drugi način. Dakle, i ove škole su kandidirane nakon 31. srpnja 2001. godine kao i velika većina onih koji se financiraju u ovom državnom proračunu, kao i svih 144 škole koje se nalaze u C5 programu. [[Upadica se ne čuje.]] 142, ali ja pitam zašto Koprivničko-križevačka županija i Virovitičko-podravska nije u tom programu? To je pitanje. Nemoguće je da u milijardu i 200 milijuna kuna koliko građani ove županije izdvajaju za zadovoljavanje zajedničkih funkcija nema 25 milijuna za školstvo u toj županiji kako bi stvorili uvjete da djeca mogu ići u dvije smjene u školu. Ne u jednoj, u dvije. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 301. zastupnika Radimira Čačića.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što se prema zakonskim rješenjima sredstva ove osiguravaju u proračunima županija i gradova, poznato je to već.
Kolega Čačić, izvolite!
Hvala lijepo. Radi se o tome da od 17. do 24. srpnja 2005. će grad Varaždin biti domaćin 13. Vatrogasne olimpijade svjetske. Obzirom da će ti natjecatelji biti smješteni u prostorima srednjih škola nužno je dakako urediti i osigurati potrebni broj sanitarnih čvorova i ovdje se radi o amandmanu koji to predviđa da li kroz decentralizirana sredstva, da li kroz ... [[Ne razumije se.]] , da li kroz šta god želimo. Još jednom spominjem sjevero-zapad Hrvatske zaslužuje isto tako pažnju i odgovarajući standard u školstvu. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 302. zastupnika Furia Radina.
[[Govornik naknadno uključen.]] zastupnika Furia Radina kojim se traži iznos od 2 milijuna i 400 tisuća kuna umjesto predloženih milijun kuna za izgradnju športske dvorane Srednje talijanske škole u Puli ne može prihvatiti ali predloženi iznos smatramo dovoljan u ovoj godini jer je projekt u početnoj fazi ali želim reći da je riječ o međunarodnom ugovoru da će ovaj projekt biti isfinanciran.
Kolega Radin, izvolite!
Ovaj projekt je financiran više od 80% od Republike Italije i kao takav nije toliko problem ovdje u financiranju samog projekta nego u sudjelovanju u tom financiranju od Republike Hrvatske jer se radi o školama koje će onda pripadati Republici Hrvatskoj odnosno lokalnim samoupravama. Ja bih vas želio samo pitati jednu stvar. Budući da za početak gradnje financijska konstrukcija mora biti gotova da li se onda ministarstvo obavezuje s pismom namjere da će ostatak financirati na kraju gradnje tako da bi se mogla početi ta gradnja škole. Ja bih vas molio da se očitujete o tome jasno.
Da.
Hvala lijepa. Onda povlačim amandman.
Ne može se očitovati, ne može se obvezivati u ime Vlade da li će nešto i drugo biti. Vi znate kolega Radin isto proceduru.
Nisam shvatio.
Kolega Radin, procedura je za sve jednaka. Ja pročitam ili onaj tko predsjedava pročita amandman kojega je zastupnika, Vlada se očituje o njemu, vi dajete objašnjenje i ide glasovanje. Nemoguće je polemičke rasprave voditi jer ne mogu praviti za nikoga iznimku.
Da. Dobro, onda ću ja reći ako mi dozvolite gospodine predsjedniče.
Izvolite!
Onda ću ja to formulirati na slijedeći način. Nemoguće je započeti gradnju bez zatvaranja financijske konstrukcije. Onda za nas milijun ili 2 milijuna 400 je potpuno svejedno onda, bolje da mi čekamo onda novce iz inozemstva da zatvorimo tu financijsku konstrukciju. Ako vi to nama kažete ja neću polemizirati. Međutim, započete gradnje uvijek se dovršavaju u drugoj godini. Naravna stvar da gospodin državni tajnik se ne može obavezati za ovu godinu. Može se obavezati međutim za iduću godinu. Evo, to sam htio naglasiti.
Kolega, tražite li glasovanje molim vas? Tražite li glasovanje ili ste zadovoljni s objašnjenjem predstavnika Vlade?
Ja sa objašnjenjem predstavnika Vlade jesam zadovoljan. Nisam zadovoljan sa onim što je bilo poslije tog objašnjenja. Sa objašnjenjem sam zadovoljan.
Molim vas, da li tražite glasovanje?
Ja ne tražim glasovanje ako je objašnjenje od gospodina državnog tajnika "da".
Amandman povučen. 303. zastupnika Željka Peceka, Ljubice Lalić i Božidara Pankretića.
Amandman se odbija iz razloga što se prema noveliranim zakonskim rješenjima sredstva za ove namjene osiguravaju u proračunima županija i gradova. Realizacija kapitalnog projekta županije Virovitičko-podravske je već započela.
Kolega Pecek, izvolite!
Hvala lijepo. Ovo je moj zadnji amandman, pa da pokušamo rekapitulirati što se dogodilo od 12 kandidatura projekata za Virovitičko-podravsku županiju. Visoko školstvo i znanost nula, srednje škole nula, osnovne škole milijun kuna, šport nula. Znači, vaše ministarstvo za područje Virovitičko-podravske županije 1 milijun kuna u čitavoj proračunskoj godini. Ja mislim da je ovo presedan, i da je ovo katastrofalno loš prijedlog. Usput rečeno, gledao sam i drugi dio moje izborne jedinice, to je Osječko-baranjska županija, osnovne škole, srednje škole nula. Dobar dio Slavonije milijun kuna ulaganja u adaptaciju, u izgradnju i opremanje osnovnih i srednjih škola. Samo ovih 12 projekata koje sam ja pratio prema vašim kriterijima, gradovi i općine su uložile u kupnju i opremanje zemljišta, u projektnu dokumentaciju, u ishođenje građevinske dozvole između 15 i 20 milijuna kuna. Znači lokalna samouprava je izdvojila 15 puta više i to nije bilo dovoljno da se uključi barem jedan kvalitetan projekat iz područja 2 županije. Preostaje nam što da čekamo C5 za školstvo, da čekamo C5 za koridor, naprosto situacija krajnje nejasna. Ja ovim želim izraziti jedno visoko nezadvoljstvo za područje Virovitičko-podravske županije na kojoj će se nači samo milijun kuna, to su te brojke koje su realne, tako da mi ne trebate klimati glavom da će to biti realizirano jer to je negdje 6 kuna po stanovniku te županije. Naravno da tražim da se glasa o mojim prijedlozima kako bi eventualno prošle izgradnja strukovne škole u Virovitici i kako bi se glasalo o adaptaciji vojarne u Slatini koja je krenula lani, za koju je ugovor potpisan i koja bi se ove godine trebala nastaviti. Međutim, prema vašim reakcijama do sada znam da ćemo ostati na tih milijun kuna za čitavu županiju. Hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu veličinu. 304. zastupnika Ivana Kolara.
Ovim amandmanom traži se izgradnja gimnazije i športske kvorane u Koprivnici, dogradnja športskog prostora srednje škole Ivan Seljanec Križevci, izgradnja učeničkog doma u Križevcima. Kao što je traženo amandmanima 299. i 300. amandmane ne možemo prihvatiti iz razloga kako smo tamo objasnili jer je to po zakonu koji je donio ovaj Visoki dom 2001. godine u nadležnosti općina i gradova.
Kolega Kolar, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Pa evo, dopustite mi da iskoristim najprije za ovu dogradnju školskog prostora srednje škole u Križevcima, obrazloženje. To je zgrada površine 2490 kvadratnih metara zajedno koriste zapravo srednja škola jedna i druga, dvije srednje škole. I petodnevni radni tjedan počinje ujutro u 7, završava do kasno navečer. 11 učionica sa kabinetom, a inače je zgrada predviđena za 8 razrednih odjela u turnusu. Sadašnje stanje prevelike premašuje spomenute standarde, a znamo kakvi su nam standardi. U zgradi su 32 razredna odjela, koristi je gotovo 900 učenika. Grad Križevci je pristupio izradi projektne dokumentacije za dogradnju navedene zgrade, dodijeljeno je građevinsko zemljište u vrijednosti 330 tisuća kuna, dobivena je građevinska dozvola, preračunska vrijednost je 18 milijuna. I misli smo da imamo pravo osloniti se na sredstva državnoga proračuna jer osiguravamo iz vlastitih sredstava od 2004. do 2006. 9 milijuna kuna. Međutim, sada vidimo da nam je prepreka zakon. Predlažemo izmjene, u tom smislu i dopune ili donošenje novoga zakona da bi konačno smjeli financirati se iz dražvnoga proračuna i očekujemo da ta inicijativa bude čim prije u ovim klupama da to ne bi bila prepreka. A za ove sve druge već je moj kolega gospodin Mršić, već je rekao. I ja tražim izjašnjavanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman molim? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 305. je konzumiran glasovanjem o amandmanu 290. Amandman 306. zastupnika Josipa Vreska.
Predložen amandman istovjetan je amandmanu 301. Ovaj amandman ne možemo prihvatiti uz obrazloženje koje smo već rekli.
Da, ali kolega Čačić je povukao amandman a tako da ovdje treba se očitovati.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Da, radi se o vatrogasnoj olimpijadi koja će biti organizirana tijekom ovog ljeta u gradu Varaždinu. Grad Varaždin nema sredstva da osposobi škole u kojima će boraviti natjecatelji. Pa kada već vatrogascima nismo dali za onaj dio programa aktivnosti za sezonu ajmo im ono bar dati da mogu pristojno boraviti i sanirati škole za taj boravak za ovo ljeto. Nisam zadovoljan obrazloženjem i tražim izjašnjavanje. Hvala.
Tko je za ovaj amndman. Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandmani 307. i 308. su već izglasovali. 307. glasovan kod amandmana 291. a 308. kod amandmana glasovanja 283., 289, da. Amandman 309. Kluba zastupnika HSP-a. Ovim amandmanom Klub zastupnika HSP-a traži otvaranje nove pozicije izrada nove električne mreže u gimnaziji Šibenik s iznosom 2 milijuna kuna. Pretpostavljamo da naziv pozicije nije precizan. Međutim, predloženi iznos i novu poziciju ne možemo prihvatiti.
A koju novu poziciju?
Molim?
Na koju novu poziciju.
Ne, ne, ne, nije, pozicija nije precizan i ne možemo prihvatiti novu poziciju koju ste vi predložili, znači.
Pa mi se slažemo da vi sami odredite poziciju da prihvatite. Vi to, uopće nije problema.
Vaš je amandman.
Pazite ako ste bili u toj gimnaziji, ako je neto bio onda je mogao vidjeti kakva je ta izolacija, koliko je staro. To je situacija da ne može biti gora.
Ne možemo prihvatiti taj amandman.
Suglasni smo da se taj dio napravi za gimnaziju. Ta je izolacija toliko dotrajala da je to već opasno za život. Da, opasno po život i ne možemo odustati od toga. Ali smo suglasni da vi u okviru vašeg proračuna to na neku drugu poziciju stavite, uopće nema problema.
Moramo glasovati. Tko je za taj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 310 zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća. 67 milijuna kuna je dovoljno za stipendije studenata koji primaju stipendije po ranije raspisanom natječaju kao i za broj od 4 tisuće novih stipendija za akademsku godinu 2003./04. Studenti se stipendiraju i okvirima aktivnosti glave 55. međunarodna suradnja i u okviru aktivnosti glave 10. proračuna radova, djelatnosti učilišta Zagreb, Rijeka, Osijek, Split, Zadar, Dubrovnik.
Kolegice Lugarić, izvolite.
Naime neću se osvrtati uopće na ova netočne navode oko međunarodne suradnje jer se radi o stipendijama koje dodjeljuje, ondašnje Ministarstvo znanosti. Prvo, ja sam ovim amandmanom tražila da se sredstva za stipendije redovitim studentima ostave na razini koja su bila 2003. godine. Ova Vlada Ive Sanadera smanjuje za 3 milijuna kuna novac za stipendije studentima. Ako se nekako može pa shvati da se zbog nekakve stranačke discipline niste prihvatili povećanje za dječje doplatke, niste prihvatili povećanje mirovina, niste prihvatili za mlade općenito, pa dajte ta tri milijuna kuna za studente kojih i ovako i onako ima malo, zalažete se za to, stalno se time hvalite a smanjujete novac za stipendije studentima. Drugo, u predizbornoj kampanji obećalo se vratiti dječje doplate studentima. Ministar Primorac je prije tri dana rekao da će uvesti nove stipendije studentima. Ne samo da im neće moći dati doplatke jer ste smanjili sredstva za dječje doplatke nego ste smanjili i sredstva za stipendije pa mi nije jasno kako ćete s manjim sredstvima isplatiti stipendije onima koji ih do sad primaju, i kako tek uvesti nove stipendije. Stoga ja molim glasanje i pogotovo zastupnike koji su u Odboru za obrazovanje, znanost i kulturu i koji su se za to na odboru zalagali. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Hvala lijepa. Klub zastupnika Libre 311.
Amandman se ne prihvaća. Nacionalna zaklada za znanost i visoku naobrazbu do sada se isključivo financirala iz državnog proračuan Osim dobiti od kamata, financiranje zaklade predviđeno je iz proračuna kao iz drugih izvora.
Hvala lijepa. Klub zastupnika LIBRE gospodine zastupnik.
Pa evo jedno obrazloženje. Ja mislim vrlo suvislo dakle Zakon o nacionalnoj naknadi za znanost visoko školstvo i tehnologijski razvoj usvojene koncem 2001. i to jednoglasno i dobro se sjećamo uz oduševljenje svih klubova i opozicijskih i onih drugih. U 2002. godini uplaćeno je iz državnog proračuna na račun zaklade 52 milijuna, u 2003. planirano je 65 milijuna. naime jasno je da treba osigurati odgovarajuća sredstva i hoću reći da osigurana sredstva u potpuno suprotna onome što je HDZ-e najavljivao u predizbornoj kampanji. Što više na tribini o znanosti i obrazovanju današnji potpredsjednik Vlade gospodin dr. Hebrang najavio je možda i ne znajući da je već nacionalna zaklada formirana znatno kvalitetnije financiranje znanstveno istraživačkog rada, upravo osnivanjem zaklade za znanost. Ona dakle postoji. Dakle kako bi zaklada kroz nekoliko godina doista funkcionirala ozbiljno onako kako se očekuje i da bi se dogodila reforma visoke naobrazbe i tehnologije razvitak da je naprosto potrebno prihvatiti ovaj iznos koji smo predlagali a to je 30 milijuna plus 35 dakle zajedno 65 milijuna. Prijedlog je razložan, ja bih molio glasovanje osim ako se Kolega Šetić nije možda predomislio jer su i neki novi uvjeti stvoreni da možda prihvatite to.
Hvala lijepa. Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 312 zastupnice gospođe Marije Lugarić.
Amandman neprihvaćamo u okviru aktivnosti programa poboljašanja studentskog standarda financira se smještaj studenata u učeničkim domovima. Razlika smještaja i prehrana studenata u studentskim domovima prehrana studenata u privatnim restoranima, kao i ostale aktivnosti koje utječju na poboljšanje studentskog standarda. Izvšenje ove proračunske aktivnosti ranih godina pokazalo je da su sredstva u iznosu 90 milijuna kuna dostatna, za sve planirane aktivnosti u 2004. godini.
Hvala lijepa. Zastupnica gospođa Marija LUgarić.
Ja već pomalo ne mogu vjerovati da čujem ovakve izjave. Naime posve su različite od onih koje je sam gospodine državni tajnik izrekao u petak zaklinjujući se u povećanje sredstava za znanost, obrazovanje, u studente u izvrsnost i tako dalje. Ovdje opet imamo smanjenje sredstava za studente i to na jednoj prilično važnoj socijalnoj komponenti kao što je izrekao i sam kolega Šetić, smanjuje se za 4 miliona kuna sredstva za subvencioniranje prehrane spavanja studenata, prijevozai svega onoga što spada u elementrani studentski standard. Naime sredstva koja su do sada bila u iznosu 94 miliona kuna ona su tek uvjetno dostatna ako uzmemo u obzir porebna povećanja s obzirom da cijene koje su određene i koje država subvencionira nisu ima jako malo veze sa ekonomskim cijenaa. SToga ovu stavku ne samo d aje trebalo zadržati na razini iz prošlogodišnje što ja tražim svojim amandmanom, nego je trebalo i značajno povećati. SToga ja još jednom molim sve zastupnike da podrže ovaj amandman jer podržavajći ovaj amandman će samo izjednačiti sredstva za studentski standard kakva su bila u protekloj godini. A mislim da ne smijemo zaboraviti da u našoj državi u RH je samo 7% visoko obrazovanih ljudi, ako nećemo ulagati u studente koji trebaju poboljšati ovu obrazovnu strukturu Hrvatske, i uvesti Hrvatsku jačim koracima u razvoj i u Europsku uniju onda ne znam koga bi trebalo podržati. Hval lijepa. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za? Hvala. Nije prošao. 313 klub zastupnika LIBRE.
Ovaj amandman je povezan sa veleučilištem Dubrovnik amandman se ne prihvaća,jer trenutno nisu stvorene stručne pretpostavke za realizaciju navedenog amandmana.
Hvala lijepa. [[govornik nije uključen, ne čuje se]]
Pa gospodine Šetić ja mislim da se dogodila naprosto pogreška neke djelatnosti su prebačene na sveučilište u Dubrovniku, i na prosto treba omogućiti finanjciranje. Dio npr. tih djelatnosti je prebačen iz Splita dakle to treba usuglasiti i vaš i naš interes je da se dakle događa dobra sveučilištna nastava u Duborvniku. zajedno smo jednistveno smo o tomu glasovali u prošlom sazviu SAbora. Hvala.
Hvala lijepa. Tko je za? Hvala nije dobio potrebnu većinu. Zastupnik gospodin Vilim Herman 314. amandman.
Amandamn se ne prihvaća, u prijedlogu državnog proračuna u cijelosti je prihavćen prijedlog proračuna Sveučilišta Josip Juraj Strosmajer u Osijeku. napominjemo da Sveučilište Josip Juraj Strosmajer u Osijeku još koristi za kapitalne aktivnosti i novčana sredstva osigurana kreditom u iznosu od 180 milijuna kuna kod slavonske banke.
Hvala lijepa gospodine. [[Govornik se ne čuje]]
To je točno, ali jedna od kritičnih točki Sveučilišta Josipa Jurja Strossmajera u Osijeku nema sumnje je gradska i sveučilištna knjižnica, pa ako se želi ulagati u zanje ako se želi pokrenuti Hrvatsku nema dvojbe da je ovaj gotovo simbolični iznos gotovo pa pripomoć upravo u toj kritičnoj dakle sveučilišnoj i gradskoj knjižnici. A dakako to je i poticaj mladim znanstvenim radnicima dapače novacima. Evo moguće je da se dogodi razumijevanja a s moje strane nerazumijevanje ako se to razumijevanje ne dogodi.
Hvala lijjepa. Tko je za ovaj amandman? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 315 zastupnica Biserka Perman.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Naime i 316 amandman je sličan, sveučilište u Rijeci za kapitalne aktivnosti koritsila je novčana sredstva osigurana kredita kod Zagrebačke banke u iznosu od 88 milijuna kuna kao i dio novčanih sredstava osiguranih kreditom 70 milijuna kkuna. za završetak kapitalnih aktivnosti ministarstvo znanosti obrazovanja i športa su poznate pripreme Sveučilišta u Rijeci za izgradnju kampusa bivša vojarna Trsat. Ministartsvo je plranirano 2004. dio sredstava za pripremu dokumetnacije za izgradnju kampusa.
Hvala lijepa. Izvolite gospođo Biserka Perman.
Hvala lijepa. kao što je gospodin državni tajnik rekao, radi se o kreditima kojih dio treba i otplatiti voe godine iato tako i dio glavnice. A ostatak sredstava potreban je da bi se taj sveučilišni kampus počeo i realizirati, odnosno, da bi se svi riječki fakulteti smjestili na prostor sadašnje vojarne na Trsatu. S obzirom na činjenicu da ovaj projekt nije od značaja samo za Rijeku i Primorsko goransku županiju, nego i za sve one druge gradove i županije koje gravitiraju u Rijeci. A u smislu što boljeg i kvalitetnijeg znanstavneog nastavnog programa na sveučilištu mislim da je nastavni kadar i studenti riječkog Sveučilišta svojim rezultatima dosadašnjim zaslužuju ovakav jedan projekt pa molim da se ovo uvrsti u proračun, odnosno da se o amandmanu glasa. Hvala.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 316 zastupnice gospođe Dorote Pešić-Bukovac.
Zastupnica Dorotea Pešić-Bukovac postavila je isti amandman kao zastupnica Perman, s time da je njen samo za 69 milijuna manji. Prema tome ne možemo ponuditi nikakav drugi odgovor nego ovaj koji je bio i amandman ne možemo prihvatiti.
Gospođa Dorotea izvolite.
Ja sam mislila iako nisam tražila puni iznos jer sigurno će sufinancirati i grad Rijeka i županija, da će ipak država malo više uložiti u jedan takav studentski kap pa tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. Amandman 317 Klub zastupnika LIBRE.
Amandman ne možemo prihvatiti. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa je u okviru Glave X. visoka naobrazba, aktivnost redovna djelatnost sveučilišta Zagreb, Rijeka, Osijek, Split, Zadar, Dubrovnik osigurala iznos za 300 novih refromskih mjesta kao i za 150 novaka i oko 150 asistentskih mjesta. Reformski programi realiziraju se kroz projekte i programe u okvirima pojedinih glava, tako 45, 55, 15 i 50 proračuna razdjela Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa.
Hvala lijepa. U ime kluba izvolite gospodin Herman.
Ja mislim da odgovor nije adekvatan i da se odnosi na nešto drugo, ali dobro ja ću vas sada obavijestiti. Radi se zapravo o tomu hoćemo li poštivati bolonsku deklaraciju, lisabonsku konvenciju i dalje one imaju naravno cilj da se harmonizira visoko obrazovanje i to zbog znatno veće mobilnosti i studenata i profesora. Ja mislim da nije to potrebno posebno objašnjavati osim da je nužno naravno ova ne tako mala sredstva osigurati zbog osnivanja specifičnih agencija koje smo dužni osnovati, a to je istodobno i uvjetom za ulazak u Europsku uniju i zbog toga prijedlog ovog amandmana, ne ono o čemu ste vi govorili gospodine državni tajniče. Moguće da će to promijeniti i vaše stajalište.
Hvala lijepa. Je li promijenio stajalište? Nije. Tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 318 zastupnice Dragice Zgrebec.
Ovaj amandman se ne može prihvatiti. Naime investicijsko održavanje javnih instituta financira se iz troškova tzv. hladnog pogona.
Izvolite gospođo zastupnice.
Ja sam ovaj amandman smjestila na tu poziciju, jer se ova obveza Ministarstva znanosti u proračunu 2003. nalazila na toj poziciji. Naime radi se o sporazumu kojeg ja ovdje držim u ruci, o izgradnji osnovne škole Čakovec jug i preuzimanju objekta s pripadajućim zemljištem sadašnje druge osnovne škole Čakovec za potrebe visoke učiteljske škole i osnivanje drugih viših i visokoškolskih ustanova. Procjenom zgrade i zemljišta utvrđeno je da je to vrijednost od 12 milijuna 885 tisuća 575 kuna i 59 lipa. U 2002. i 2003. ukupno je isplaćeno 8 milijuna kuna, preostalo je još 4 milijuna 885 tisuća 575 kuna i 59 lipa. Ukoliko se ne bi realizirali obveze koje su potpisane i sa strane ministarstva, dakle Vlade kao što se to učinilo i kod amandmana koji smo dali za kanalizaciju gdje je osigurano za milijun kuna manje, što to znači da Vlada sama šalje poruku našim građanima nemojte plaćati svoje obveze. Ja vas lijepo molim, ja ću vam dati ovaj sporazum ako ga niste vidjeli i da se to u toku godine ovaj problem riješi jer je završetak osnovne škole jug u Čakovcu vezan i uz ova sredstva. Molim da se glasa o tome.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. S time je konzumiran i 319 amandman zastupnika Dragutina Lesara i 320 zastupnika Željka Pavlica. 321 Klub zastupnika LIBRE.
Amandman ne možemo prihvatiti. Programi i projekti znanstvenoistraživačke djelatnosti kao i program usavršavanja znanstvenih novaka ne financiraju se samo iz glave 44 znanstvenoistraživačka djelatnost već i u okviru aktivnosti ostalih glava unutar razdjela Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa.
Gospodin zastupnik Herman izvolite.
Da ovo je točno što ste vi kazali, ali ne i odgovor na realne potrebe. Naime evo samo upozorenje. Opće je poznato da je pretpostavka za razvoj i za povećanje konkurentnosti, a ovdje se o tome radi, bitno povećanje broja visokoobrazovanih i treba tvrdoglavo ponavljati da je naša Hrvatska tri puta lošija nego zemlje Europske unije u tomu, a i bitno lošija od velike većine tranzicijskih zemalja. Naš je postotak u tome 7%, prosjek je u Europskoj uniji 20%, u Finskoj i Irskoj 30%, u Mađarskoj skoro se vrijedi uspoređivati, dakle 15%. Kad se broj znanstvenih novaka, a zapravo upravo znanstvenim pomlatkom se može nešto učiniti. Ne uopće ne bi povećao ispast će tako, za njihove bi plaće bilo potrebno ukupno oko 203 milijuna kuna. To znači da je predviđeno povećanje od 7,7% odnosno povećanje sa sadašnjih 2 tisuće i 400 na 2 tisuće i 585. To je za samo 185 znanstvenih novaka. Budući da je ukupan broj diplomiranih studenata oko 12 tisuća godišnje, 10% najboljih je oko 1200 godišnje, a država planira samo vrlo rijetkima među njima pružiti mogućnost evo podsjećam na ovaj broj od 185. Možda sam vas uspio uvjeriti, možda sam uspio uvjeriti i kolegice i kolege. Doista se radi o ozbiljnom pitanju, da li 185 ili pak ono što će nam omogućiti priključak Europi.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potreban broj glasova. 322 zastupnica gospođa Marija Lugarić.
Da uvažena gospođa zastupnica programe i projekte znanstvenoistraživačkih djelatnosti, intelektualne osobne usluge predlaže da se poveća od 151 milijuna na 185, dakle preko 30 milijuna. Mi ovaj amandman ne možemo prihvatiti, ali ističemo da dio intelektualnih usluga financira se i u okviru troškova hladnog pogona i troškova projekata.
Hvala lijepa. Gospođa Marija Lugarić izvolite.
U najmanju ruku čudna obrazloženja. Kada smo imali ono smanjenje stipendija za studente pa je rečeno to vam je u Glavi 44, kada smo došli na Glavu 44 vi opet to vam je u Glavi 43, tako svugdje a zapravo nigdje. Ono što je realnost da se sredstva za znanstvene programe i projekte znanstvenoistraživačke djelatnosti ova Vlada smanjuje za gotovo 35 milijuna kuna u odnosu na proteklu Vladu, a tu nam se hvalila da je povećala proračun za znanost i za transfere i znanost i u tehnologiju. Mislim da ovdje nikome ne treba obrazlagati da sredstva koja smo imali lani su isto tako bila minimalna i na vrlo niskoj razini ako se usporedimo s Europom a kamoli sad kad ih smanjimo za 30 milijuna. Zato ja molim glasanje jer se radi o vrlo važnoj stvari. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. 323 zastupnica gospođa Marija Lugarić.
Amandman ne prihvaćamo. Gospođa zastupnica Lugarić, žao mi je da malo iskrivljuje činjenice i moram kazati da je ukupno izdvajanje za znanost u ovom proračunu povećano daleko od ovoga što vi govorite, više od 6%. A ovdje želim još reći da znanstveno usavršavanje i stipendiranje postdiplomanata da visokim učilištima, javnim institutima ne financira se samo iz Glave 44., znanstveno istraživačka djelatnost, već i iz Glave 10., visoka naobrazba, redovna djelatnost veleučilišta iz Glave 55., međunarodna suradnja unutar razdjela Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa.
Gospođa Marija Lugarić, izvolite.
Ovaj dribling sa glavama smo već prošli pa neću opet o tome. Naime, o iskrivljavanju činjenica. Brojke su vrlo jasne. U proračunu za 2003. godinu stipendiranje i znanstveno usavršavanje poslijediplomanata 8 milijuna 300 tisuće kuna, proračun 2004. Prijedlog HDZ-a, smanjenje na 6 i po milijuna kuna. Dakle, ne samo da ste smanjili iznose za dječje doplatke, za mirovine, za stipendije studentima nego smanjujete iznose za stipendije i znanstveno usavršavanja postdiplomanata, a onda sve one lijepe priče o povećanju sredstava za znanost, o provedbi reforme visokog školstva i znanosti, o prihvaćanju Bolognske deklaracije u ulasku u europski znanstveni prostor, sve ostaju samo priče jer brojkama pokazujete da to zaista ne mislite jer ste smanjili i sredstva za stipendije i znanstveno usavršavanje postdiplomanata. Stoga ja tražim glasanje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebni broj glasova. 324., opet zastupnica gospođa Marija Lugarić.
Amandman ne možemo prihvatiti. Nacionalna zaklada za znanost i visoku naobrazbu do sada se isključivo financirala iz državnog proračuna, osim dobiti od kamata. Financiranje zaklade predviđeno iz proračuna kao iz drugih izvora.
Hvala lijepa. Gospođa Marija Lugarić, izvolite.
Naime, ja ne mogu prihvatiti ovo obrazloženje. Jedan dio odgovora na ovo je dao kolega Herman pa ja to neću ponavljati. Naime, Vlada govori da povećava sredstva za znanost i visoko obrazovanje, za znanstveno istraživačku djelatnost, ali to samo govori jer brojka kaže ovako. 2003. godina Vlada SDP-a i koalicijskih partnera, 15 milijuna kuna, Vlada HDZ-a znanost, visoka naobrazba, tehnologijski razvitak 1 milijun kuna. Prema tome, možete se zalagat, možete govorit, a smanjili ste za 14 puta sredstva za programe za znanost, visoku naobrazbu i tehnologijski razvitak, a to je posve suprotno onome što govorite. Stoga vas ja još jednom pozivam da prestanete govorit i počnete konkretno radit jer pokrenuti Hrvatsku možete samo ako ćete ulagati u znanost, u visoko školstvo, u tehnologijski razvitak i to transferirati u gospodarstvo. Tražim glasanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije prihvaćen. 325., Klub zastupnika LIBRE.
Već je konzumirano u ovome. Znači, isto je obrazloženje. Ne možemo prihvatiti.
Ne znam da li je konzumiran, u svakom slučaju izvolite se izjasniti.
Ne možemo prihvatiti, rekao sam.
Gospodin zastupnik Vilim Herman.
Pa evo, ja sad već ovako beznadežno se osjećam. Evo, samo sam to htio reći. Dao sam obrazloženje.
Hvala lijepa. Nije optimistički. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Gospođa Lugarić, sad ste upali tu, niste u skladu sa zakonom ni podnijeli nijedan svoj amandman. Nije prošao ovaj amandman, nije dobio potrebni broj glasova. Klub zastupnika LIBRE, 326.
Amandman se ne može prihvatiti. Znanstvena oprema i održavanje ne financira se samo iz aktivnosti Glave 44., znanstveno istraživačka djelatnost, već iz aktivnosti Glave 10., visoka naobrazba, Glave 50., tehnologijsko istraživačka djelatnost unutar razdjela Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa.
Klub zastupnika LIBRE, gospodin Herman. Izvolite.
Pa evo sad već na kraju sasvim, doista bi potrebno, bilo potrebno izdvojiti veća sredstva, ali ja mislim da trebam poštediti kolegu Štetića, Šetića ovoga puta. A može i Štetića. Jer odbit će on taj amandman. Radi se o opremi za znanstveno istraživački rad, a ako, evo, nema za to razumijevanja, ja ću naprosto reći hvala. Završen je set ovih LIBRINIH zakona iz područja znanosti, manje-više i ja samo, dopustite mi, gospodine predsjedavajući. Ja znam da zlorabim, ali želim reći jedan svoj osjećaj, ne samo duboke razočaranosti nego dajte, pokažite barem u nekom dijelu nekakvo razumijevanje. Pa nije moguće da vladajući ne daju nijedan amandman, a da ovi svi amandmani s druge strane uopće ne valjaju. Hvala vam lijepo i hvala gospodine Bebić što ste mi dopustili reći.
Hvala lijepa. Lani je prihvaćen amandman zastupnice HSS-a jedan pa nadajte se da će neki bit prihvaćen do kraja. Inače vam se zahvaljujem, zastupnicima LIBRE koji su svaki svoj amandman podnijeli u skladu sa zakonom. [[Upadica se ne razumije.]] Amandman broj 327. zastupnik Damir Kajin.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti iz razloga što su sredstva već raspoređena po aktivnostima, ali riječ je o malim sredstvima i zato molimo zastupnika da nam dostavite cjeloviti program opremanja zvjezdarnice Višnjan, a prijedlog ćemo razmotriti i prilikom izrade Prijedloga proračuna za 2005. godinu, a možda i ranije ako budemo mogli riješiti.
Gospodin Damir Kajin, izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče, cijenjeni gospodine državni tajniče. Da, ni ja ne bih volio, kao što kaže gospodin Herman, da se gospodina Šetića prozove gospodin Štedić. Neko je rekao maloprije tko je protiv zvijezda dobro mu se ne piše. Međutim, radi se o zvjezdarnici u Višnjanu. Hrvatska ne zna kakav biser, gospodo, posjeduje. Kada je otkrivanje asteroida posrijedi, to je po učinkovitosti, ne znam, produktivnosti. 10. zvjezdarnica u svijetu ili bolje rečeno među 10 najproduktivnijih u svijetu. 99. godine bila je među dvije najproduktivnije u svijetu, apsolutno na prvome mjestu u Europi. Ona se može mjeriti sa vodećim zvjezdarnicama američke vojske. Oni su otkrili, na čelu sa gospodinom Koradom Korlovićem tisuću 400 asteroida, otkrili su dvije komete, više promijenjivih zvijezda. Istina je i do sada je država Hrvatska participirala u troškovima zvjezdarnice. Čini mi se tamo od početka 90-tih do danas sa nekih 700 tisuća kuna. Županija istarska dvostruko više. Nešto malo skromno je dala, jasno, prema vlastitim mogućnostima i općina Višnjan, ali ja bih doista molio da se podrži tih skromnih 200 tisuća kuna za ovu 2004., a ne da sada ta sredstva prebacujemo ili tražimo ih u proračunu za 2005. godinu. I zato bih molio stvarno kolege iz vlasti da podrže taj mali sitan novac od 200 tisuća kuna za jedan, u pravom smislu te riječi, znanstveni biser koji posjeduje Republika Hrvatska. Ponavljam, do sada su otkrili preko tisuću 400 asteroida [[Upadica: To je jedini romantični amandman.]] [[Upadica: Ajmo, ajmo, glasanje.]]
Zahvaljujem. Evo, glasovat ćemo u romantičnoj atmosferi. Tko je za? Hvala lijepa. Molim da se broji.
Neka se broji, tražimo pojedinačno ispred Kluba.
Neka se utvrdi kvorum i neka se broji. Molim da se utvrdi kvorum i da se izbroje glasovi. Tko je za?
Kada im stiže pojačanje gotovo je.
Kvorum je 91. Koliko je glasovalo za? 34, amandman nije prošao. Molim vas utvrđeno je da nije prošao ovaj amandman u odnosu na broj zastupnika u sali. Idemo dalje. 328. amandman gospođe zastupnice Željke Antunović.
Amandman se ne prihvaća iz sljedećih razloga, ali gospođa zastupnica Antunović je postavila jedan vrlo kompleksni amandman, pa vas molim malo za pažnje jer će malo duže potrajati objašnjenje. Pozicija A. 628009 u iznosu od 11 milijuna 135 tisuća i 156 kuna odnosi se na redovitu djelatnost Hrvatske akademske i istraživačke mreže Carnet iznosom se u potpunosti pokrivene plaće i materijalni troškovi ustanove Carnet. Pozicija A 628001 u iznosu od 19 milijuna kuna, odnosi se na program telekomunikacijskih kapaciteta za mrežu Carnet odnosno plaćanje zakupljenih linkova i servisa za potrebe okosnice pristupne mreže. Prema dostavljenom izvještaju ustanove Carnet svi telekomunikacijski kapaciteti zakupljeni su od tvrtke HT d.d. Ugovor realiziran u 2003. godini iznosio je 12 milijuna 84 tisuće 587,56 kuna, ugovorne obveze prema HT-u u 2004. godini su 11 milijuna 800 tisuća 327,56 kuna, što je u potpunosti pokriveno predloženim iznosom a ujedno je ostavljeno dosta prostora za proširenje i razvoj. Pozicija A 628012 u iznosu od 6 milijuna kuna odnosi se razvoj i primjenu internet tehnologije projekt Carneta prema dostavljenom izvješću ustanove Carnet o otvorenim ugovorima za projekt u 2003. i 4. godini potrebno je osigurati 3 milijuna kuna što je u potpunosti pokriveno predloženim iznosom i ostavlja dovoljno prostora za razvoj te pokretanje novih projekata. Pozicija A 628015 u iznosu od 16 milijuna kuna odnosi se na uključenje mreže Carnet u paneuropske akademske istraživačke mreže prema dostavljenom izvješću ustanove Carnet o otvorenim ugovorima za 2003. i 4. godinu ugovor sa Danteom, sa Gent servis od 1. siječnja 2004. do 31. 12. 2004. sklopljen je na iznos od 14 milijuna 677 tisuća 914,10 kuna, što je u potpunosti pokriveno predloženim iznosom. Pozicija K 40669 Carnet zajednička RH infrastruktura u iznosu od 5 milijuna kuna odnosi se na nabavu pasivne i aktivne opreme te programske podrške za okosnicu i pristupnu mrežu Carnet. Prema dostavljenom okvirnom programu radi financiranja planu ustanove Carnet za 2004. godinu troškovi opreme i programske podrške za okosnicu i pristupnu mrežu te sistemske potpore ustanova članicama iznose 3 milijuna i 500 tisuća kuna što je u potpunosti pokriveno predloženim iznosom i ostavljeno je dovoljno prostora za proširenje i razvoj. I konačno pozicija K 406716 Carnet izdana kapitalna ulaganja u iznosu od 500 tisuća kuna odnosi na nabavu novog vozila uređenja prostora za traženo povećanje gospođe zastupnice je neosnovano jer je u 2003. godini nabavljeno luksuzno vozilo u iznosu od 190 tisuća kuna te obavljena adaptacija poslovnog objekta, opremanje uredskom opremom i namještajem u iznosu od 3 milijuna 240 tisuća kuna. Ovo su sve razlozi zašto ne možemo prihvatiti ovaj amandman.
Hvala na iscrpnom objašnjenju, izvolite gospođo Antunović.
I ja se zahvaljujem na ovom iscrpnom objašnjenju ali na žalost ono je utemeljeno samo na golom opstanku Carnet Hrvatske akademske istraživačke mreže i ovo obrazloženje u potpunom je neskladu sa programom Vlade Republike Hrvatske koji razvoj i pokretanje Hrvatske bazina na razvoju, jačanju i širenju informatičke tehnologije, informatičkih znanja i informatičke dostupnosti. Problem i prijedlog mog amandmana bazira se na tome što će nedostatna sredstva 25% manja nego u prethodnog godini zaustaviti razvojne projekte Carnet mreže i 100 tisuća korisnika ili 100% više nego u 2002. godini neće se moći dalje povećavati. Ja ovaj amandman svakako nisam podnijela zbog toga što bih željela uskladiti izdvajanja za informatičku tehnologiju sa programom Vlade, nego upravo zbog ovih 100 tisuća korisnika i potencijalnih 100 tisuća korisnika kojima to neće biti omogućeno. Molim vas zbog toga glasanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 329. Klub zastupnika HNS PGS.
Slično područje, vezano uz Carnet vrlo kompleksno pa vas molim za koncentraciju. Riječ je doista o vrlo važnim projektima.
Prije nego gospodin Šetić govori, ako smijem jedno obrazloženje tu je došlo do pogreške u prijepisu kod ovog amandmana, tako da je zapravo nastavak, nešto što je napisano kao posebni amandman je samo nastavak ovog amandmana a nalazi se pod brojem 339. Defakto je to samo nastavak ovog amandmana gdje obrazloženje sa kojih stavki bi se mogla naći sredstva za ovo, za to.
Molim vas samo trenutak da se skoncentriram na ovo. Da. Vi ste se držali norme i ponudili ste rješenje. Imamo i za jedno i drugo, ali moram vas reći da smo kompleksno razmotrili ovaj vaše amdndman koji je doista složen i ne možemo ga prihvatiti ali uz sljedeće obrazloženje: tako da je stavka a) 6280112 u iznosu od 6 milijuna kuna odnosi na razvoj i primjenu internet tehnologije, projekti “carnet-a” prema dostavljenom izvješću ustanove Carnet o otvorenim ugovorima za projekte u 2003. i 2004. godini potrebno je osigurati 3 milijuna kuna što je u potpunosti pokriveno predloženim iznosom i ostavlja dovoljno prostora tj. pokretanje novih projekata. U stavci 628015 u iznosu od 16 milijuna kuna odnosi se na uključivanje mreže Carnet u paneuropske akademske istraživačke mreže. Prema dostavljeni izvješću ustanove Carnet otvoren je ugovorima za 2003. i 2004. godinu, ugovor sa Dante-om, sa Jean service-om od 1. siječnja 2004. do 31. prosinca 2004. sklopljen je na iznos od 14 milijuna 677 914,10 kuna što je u potpunosti pokriveno predloženim iznosom. Pozicija K 406669 Carnet, zajednička LK infrastruktura u iznosu 5 milijuna kuna odnosi se na nabavu pasivne i aktivne opreme te programske podrške za okosnicu i pristupno mrežu Carnet. Prema dostavljenom okvirnom programu rada i financijskom planu ustanove Carnet za 2004. godinu troškovi opreme i programske podrške za okosnicu i pristup na mrežu te sistemske potpore ustanovama članicama iznose 3 i pol milijuna kuna što je u potpunosti pokriveno predloženim iznosom i ostavljeno je dovoljno prostora za proširenje i razvoj. Dalje pozicija K 628022 računalno komunikacijska infrastruktura u javnim institutima da bi znanstvenici mogli koristiti sve usluge i servis na mreži Carnet i Internetu te koristiti informacijske i komunikacijske tehnologije. U svom radu potrebno im je osigurati mrežni priključak na radnom mjestu. Iz navedene pozicije financira se projektiranje, izgradnja i opremanje lokalnih računalnih mreža, javnih instituta odnosno uspostavljanje mrežnih priključaka na radnim mjestima javnih instituta. Dalje pozicija K 628056 računalno komunikacijska infrastruktura u visokim učilištima da bi nastavnici i svi ostali djelatnici visokih učilišta mogli koristiti sve usluge i servise na mreži Carnet i Internetu te koristiti informacijske i komunikacijske tehnologije. U svom radu potrebno im je osigurati mrežni priključak na radnom mjestu. Iz navedene pozicije financira se projektiranje, izgradnja i opremanje lokalnih računalnih mreža, visokih učilišta odnosno uspostavljanje mrežnih priključaka na radnim mjestima visokih učilišta. To je objašnjenje.
Hvala lijepa. Potpredsjednica gospođa Pusić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Iz ovoga, dakle još jedanputa ponavljam u ovom amandmanu je predloženo i sa kojih stavki bi se mogla, mogao skinuti iznos koji se predlaže da se stavi na projekt Carnet odnosno na cijeli program Carnet koji je smanjen za 27%, koji je udvostručio broj korisnika, ali što je još meni se čini ovdje značajnije iz ovoga i što ste vi rekli, a i iz cijelog prijedloga Proračuna izgleda da se udvostručuju neke funkcije koje ima sada Hrvatska akademska i istraživačka mreža Carnet. Dakle neke funkcije koje jedan institut, a to je Carnet, jedna institucija, a to je Carnet već ima, da se sada prebacuju na neku drugu instituciju posebno formiranu nacionalnu informacijsku infrastrukturu koja nije dio Carneta. Budući da Carnet funkcionira to nije za razliku od mnogih drugih amandmana koji su bili, ovo nije niti za pojedinu općinu niti za pojedini grad niti za pojedinu regiju, ovo je zaista za sve. Ovo je za, u prvom redu naravno i nastavnike, ali u prvom redu za studente. Ja vas kolege molim kad već 66 zastupnika HDZ-a nije podnijelo niti jedan jedini amandman smatrajući da oni kao zastupnicu nemaju šta predložiti, nemaju se za šta založiti molim vas da sada kad niste tražili ni za gradove ni za općine ni za škole, ni za vrtiće ni za okoliš ni za vodu, ni nizašta ovo je za buduće lidere ove zemlje, ovo je za visokoobrazovane ljude, za buduće lidere Hrvatske u jednoj, u onome što nama treba, a to je jedna radikalna modernizacija. Ovo je za njih i ja vas molim kad već niste podnijeli ni jedan jedini amandman podržite ovaj. Ovo je za ljude koji bi trebali naslijediti i biti bolji od nas.
Zahvaljujem gospođi potpredsjednici Pusić. Glasujemo o dva amandmana 329. i 339. Je li tako? [[Upadica: Da.]] Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nisu dobili potrebnu većinu. Sada molim vas zastupnik Ivan Čehok 333. Klub zastupnika HSP-a 331. Klub zastupnika HSP-a 332, Klub zastupnika HSP-a 333., Klub zastupnika HSP-a 334., KLub zastupnika HS-a 335. su konzumirani kroz 329. i 339. Prelazimo na 336. Klub zastupnika HNS-a PGS-a.
Da. Riječ je o carnet, razvoju informatičkog društva. Za razdjel 080 Ministarstvo znanosti, obrazovanje i športa glava 45. nacionalna informacijska infrastruktura definira se u dva programa i to: P1444 informacijska infrastruktura znanosti i visokog školstva i P1466 razvoj informacijskog društva. Programom P1444 pokrivaju se aktivnosti vezane za područje informatizacije znanosti i visokog školstva. Tim programom pokrivene su i aktivnosti ustanove Carnet u skladu s njezinim područjem djelatnosti. Programom P1466 pokrivaju se aktivnosti vezane uz razvoj informacijskog društva skladno sa ... [[Govornik se ne razumije]] agendom pakta o stabilizaciji i pridruživanja te promjena naziva programa u Carnet, razvoj informacijskog društva ne bi bilo prikladna. Stoga amandman ne prihvačamo.
Hvala lijepa. ... [[Govornik je naknadno uključen, ne razumije se]] Gospođa potpredsjednica Pusić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče ovo je pokušaj da se onda objedini na neki način ovaj institut informacijske mreže odnosno Carnet-a, da se ono što je navedeno kao projekt razvoja informacijskog društva da se objedini u okviru projekta Carnet odnosno u okviru institucije Carnet koja već postoji dakle te akademske mreže i da se na taj način omogući onda i razvoj na onim temeljima na kojima, na koje već imamo. Hoću još jedanput podvuči, ljudi akademske mreže kao što je Carnet nisu političke stvari. Ne treba svaka stranka ispočetka stvarati nešto. Carnet već postoji. Ajmo investirati u njega da se razvije na ovaj način na koji može. Ovaj amandman je prijedlog da gradimo na onom što već imamo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospođi potpredsjednici Vesni Pusić. Stavljam na glasovanje ovaj amandman. Tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. S ovim amandmanom konzumirani su. U vezi čega? Samo da saopćim da je sa ovim amandmanom konzumiran 337. Kluba zastupnika HSP-a, i 338. zastupnika Ivana Čehoka. Ne znam u vezi čega?
Želio bih dati kvalitetnije obrazloženje za ove amandmane, mada su amandmani različiti.
Žao mi je, ali po našem dosadašnjim pravilima mi smo konzumirali ove amandmane kroz ovaj amandman gospođe Pusić, odnosno HNS-a, PGS-a i ne možemo se vraćati na ove amandmane. i što ste vi željeli gospodin Markov? Izvolite.
U ime Kluba.
Izvolite.
Nije u kontekstu proračuna, ali u ime Kluba bih postavio pitanje, kolaju informacije da su stigle nove optužnice iz Haaga, radi toga da ne bi bilo špekulacija, nego da bi prije svega narodni zastupnici imali pravo na točnost i istinitost, a isto tako i javnost. Moje je pitanje u ime Kluba, da li nam netko odgovornih, premijer ili potpredsjednik Vlade može kazati da li je to točno i u kojem kontekstu je? Hvala lijepa.
Gospodine Markov zatražili ste riječ van dnevnog reda, nemamo spoznaja nikakvih o optužnicama. Kad bude, hrvatska javnost će biti pravovremeno obavještena. A na točki smo dnevnog reda proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu. Na ovaj način smo konzumirali ranije 339. pa smo kroz onaj 329. i 330. konzumirali 340. Kluba zastupnika HSP-a i 341. također zastupnika Kluba. i 342. Kluba zastupnika HSP-a. Prelazimo na 343. Klub zastupnika LIBRE. Ministarstvo zdravstva odgovarat i izjašnjavati se potpredsjednik Vlade, ministar zdravstva i socijalne skrbi, doktor Andrija Hebrang. Izvolite. Klub zastupnika LIBRE 343.
Ne prihvaćamo amandman 343. koji zahtijeva više sredstava za informatizaciju, zbog toga jer se program informatizacije odvija po tri paralelna sektora, ustanove, HZZO, Ministarstvo i želimo najprije snimiti stanje i onda ići racionalne u daljnje investicije.
Hvala lijepa. Klub zastupnika LIBRE, gospodin Jozo Radoš, zastupnik.
Gospodine potpredsjedniče. Ponajprije treba reći da je potpisan ugovor 12. srpnja 2002. godine i da je, i da su sklopljeni ugovori s hrvatskim firmama u vrijednosti preko 30 milijuna kuna. Pitanje je, što će biti ako se ti ugovori razvrgnu? Ali ako se ne ostvari informatizacija zdravstva ove godine tada ćemo naravno u pogledu uštede za racionalniju potrošnju lijekova, upućivanje na bolničko liječenje, upućivanje na bolovanja, propisivanja doznaka, sigurno izgubiti barem toliko novca koliko košta informatizacija za ovu godinu. A naravno to će biti i na štetu zdravstvenih usluga, što je naravno najvažnije. Prema tome, gospodine ministre mislim da bi u interesu racionalnog trošenja novca poreznih obveznika i što je još važnije kvalite zdravstvene usluge u Hrvatskoj trebalo prihvatiti ovaj amandman.
… [[govornik se naknadno uključio, ne čuje se]] Nije dobio potrebnu većinu. 344. zastupnica gospođa Biserka Perman.
Amandman se odbija, jer zahtjev za dodatno financiranje KBC-a Rijeka je ispunjen s time, što je 10 milijuna kuna u rubrici Vijeća europe dva. Pa to treba pribrojiti ovome i to se onda radi o cifri koja je ovdje tražena.
Hvala lijepa. Izvolite gospođo zastupnice.
Hvala lijepo. S obzirom na činjenicu da je prema sporazumu o sufinanciranju nabave i obnavljanja medicinske i ne medicinske, odnosno laboratorijske opreme za KBC Rijeku, Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi u ovoj godini dužno osigurati 12 milijuna kuna, da bi se ispoštovao navedeni sporazum u odnosu na predviđenih 750 hiljada kuna, što je tek nešto više od 6% ugovorenih sredstava, u stavci 4 hiljade 224 medicinska i laboratorijska oprema za aktivnosti K100077 KBC Rijeka. U trakavici u dnevnim novinama na relaciji grad Rijeka, Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi svakodnevno se pojavljuju neke nove istine i neke nove stavke kojih ja nažalost ne nalazim u ovom proračunu. Naime, gospodine ministre vi ste mi pred neki dan ili bolje rečeno pred neku noć oko dva sata ujutro objašnjavali osobno da sredstva izdvojena za KBC Rijeka se nalaze u, spomenuli ste stavku od 10 milijuna kuna iz decentraliziranih sredstava. A danas čitam u Novom listu da je u šifri hiljadu 351 precizirano 10 milijuna kuna iz kredita Vijeća Europe. Ja nažalost nisam uspjela naći tu stavku, a koliko čitam u novinama nije uspio ni gradonačelnik Rijeke. Nadalje, predloženo umanjenje za poticaj za zdravstveno u Federaciji BiH leži u činjenici, što su državne bolnice u Republici Hrvatskoj u dovoljno teškoj situaciji, pa solidarnost za ispomoć Federaciji Bosne i Hercegovine na uštrb ustanova u zdravstvu za koje mora skrbiti Republika Hrvatska, a koja je i njihov vlasnik i osnivač kao i KBC Rijeka, zaista smatram neprimjerenim. Time ne želim bagatalizirati potrebu za pružanjem pomoći zdravstvu Federacije BiH, ali ipak je zadaća proračuna osigurati funkcioniranje ustanova kojih je država osnivač. Stoga, ja molim glasanje o mom amandmanu. Hvala.
Svakako. Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije prihvaćen, jer nije dobio dovoljan broj glasova. Klub zastupnika IDS-a 345.
Odbija se amandman koji traži za bolnicu Pula dodatna sredstva. Naime, bolnica Pula se financira na temelju sporazuma između Ministarstva zdravstva, odnosno Vlade Republike Hrvatske i županije u ukupnom iznosu od 221 milijun kuna. Ali ove godine ne dospijeva nikakvo plaćanje. Prema tome, to je u skladu tog sporazuma. Iako se o sporazumu još treba raspraviti. Ove godine je predviđeno 3,5 milijuna kuna samo za projekte.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Vlade. Da, točno, ovim amandmanom mi tražimo 3 milijuna kuna za izradu projektne dokumentacije opće bolnice Pula, odnosn 8 milijuna kuna za opremanje doma za psihičke bolesne odrasle osobe kojega mi u Puli nazivamo "Vila Marija". Naime, kao što ste i sami primjetili, 6. listopada 2003. godine potpisan je sporazum o sufinanciranju izgradnje opće bolnice Pula. Točno, projekt je težak cca 220 milijuna kuna. Taj projekt je zaključen između bivšeg ministra zdravstva, županije Istarske, odnosno opće bolnice. Nadležno ministarstvo kao što vjerojatno i većina zastupnka zna, prihvatilo je financiranje u iznosu od 30%. I stoga mi držimo da je potrebno ukoliko se želi sa radovima započeti 2005. godine već ove 2004. u državnom proračunu za izvedbu projektne dokumentacije prihvatiti iznos u visini od 3 milijuna kuna. Što se tiče Doma za psihičke bolesne odrasle osobe "Vila Marija" tu je potrebno za opremanje pronaći iznos od 8 milijuna kuna. Želim podsjetiti da ste i vi gospodine potpredsjedniče u više navrata osobno upućivali poruke da će Pula dobiti opću bolnicu pod jednim krovom i mi vas doista molimo da se pokuša već u ovogodišnjem proračunu osigurati ova simbolička sredstva. Ukoliko se na to obrazloženje ne pristane tražimo glasanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebni broj glasova. Amandman 346. zastupnice gospođe Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite!
Ovaj amandman odbijamo zato jer su ta sredstva predviđena u stavci "otoci" gdje piše otoci 10 milijuna kuna tamo je predviđena adaptacija ambulante u Viru i plus toga još je predviđen Ugljan, Šolta, Korčula, Mali Lošinj, Silba i Krk. Dakle, uključeno je već.
Zahvaljujem vam se na ovoj informaciji, gospodine ministre. Međutim, ukoliko biste bili ljubazni reći kolika su to sredstva jer prošle godine bivši je ministar odobrio sredstva za izradu projektne dokumentacije, tako kao što vam je poznato postoji projektna dokumentacija za ovu novu ambulantu u Viru.
Predviđeno je u tih 10 milijuna, predviđena je projektna dokumentacija. [[Upadica se ne čuje.]] E, to moram tražiti.
[[Govornik naknadno uključen.]] onda ide u polemiku.
Predviđeno je sigurno. [[Upadica se ne čuje.]] Na riječ.
Amandman 346. je povučen. Hvala. 347. zastupnik gospodin Ante Markov.
U ovom amandmanu se traži financiranje ambulante u Primoštenu. Nažalost, ne možemo na temelju članka 8. Zakona o zdravstvenoj zaštiti iz državnog proračuna financirati objekt u vlasništvu županije, osim na području državne skrbi a to nije.
U potpunosti, gospodine potpredsjedniče, razumijem razloge.
Izvolite, gospodine Markov!
U potpunosti razumijem razloge zbog kojih ste obrazložili da ne možete financirati ili sufinancirati ovu ambulantu primarne zdravstvene zaštite, no radi se u naravi o situaciji u kojoj općina nalazi se u tuđem objektu za kojega je doneseno prvostupanjsko i drugostupanjsko rješenje da se moraju iseliti jer se ne radi o njihovom objektu i stoga mislim da bi bez obzira na razloge što u ovom momentu nije sa formalne strane moguće učiniti taj iskorak trebalo na neki način akceptirati ovu situaciju koja je takva kakva jeste i ona se ne da mijenjati. Prema tome, mislim svi skupa smo dužni pokušati učiniti ono što možemo.
Možemo iz decentraliziranih sredstava.
Ako vi mislite da se može pomoći ja povlačim amandman.
Hvala lijepa. Ovaj amandman je povučen. 348. Klub zastupnika IDS-a.
Ovo je opet amandman koji se tiče KBC Rijeka pa ću još jednom sada ponoviti. Za KBC Rijeka je Ministarstvo supotpisnik ugovora po kojem Minitarstvo zdravstva daje 48 od 80 milijuna ukupno i mi smo ih rasporedili po slijedećim godinama tako da ove godine dospijeva 12 milijuna 600 tisuća kuna, 2 milijuna 600 vam je u ovoj stavci a 10 milijuna je u stavci kredit Vijeća Europe dva. Evo, ja ću vam pokazati to.
Hvala lijepa. Klub zastupnika IDS-a gospođa Dorotea Pešić.
Pa ja sam htjela reći na tragu vašeg obrazloženja da zaista nije bilo moguće naći tih 10 milijuna kuna za koje vi tvrdite da su planirana u proračunu jer ja zaista apeliram na to kad su županija i grad 40% financijskih sredstava rezervirali za iako imaju skromnije prihode kao jedinice lokalne samouprave kako bi se poboljšalo zdravstveno u KBC-u Rijeka. Znamo da je prilično loše, padaju plafoni i zaista je u derutnom stanju i zaista bih vas molila da nam pokažete gdje je tih 10 milijuna kuna za KBC Rijeka.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 349. Klub zastupnika LIBRE.
Opet isto KBC Rijeka i ja opet ponavljam u stavci Vijeća Europe je 10 milijuna kuna za ovu godinu a sada ću još dodati za iduću godinu je 20 milijuna 500 tisuća kuna a za onu slijedeću 21 milijun kuna.
Hvala lijepa. Izvolite, gospodine Radoš!
Ova obrazloženja gospodina ministra naravno da ćemo pratiti jer tih 10 milijuna kuna nema ovdje u proračunu. To znači da će država podmiriti svoj dio od 12 milijuna kuna za ovu godinu budući da su grad i županija osigurali novac sa svojim proračunima ali ipak treba reći da je grad Rijeka i Vlada Republike Hrvatske osigurala prostor za izgradnju novog kliničkog bolničkog centra Rijeka. Idejni projekt je završen, u tijeku je izrada glavnoga projekta za koji će trebati izdvojiti približno 5 milijuna kuna pa bi za taj dio novca trebalo povećati stavku za gradnju kliničkog bolničkog centra Rijeka. Stoga tražim ili naravno prihvaćanje ovoga dodatnoga amandmana ili glasovanje o mom prijedlogu.
Ostajete pri svome, ministre?
Da, ostajem kod toga uz jedan dodatak, da je za iduću godinu predviđeno 13 milijuna 800 tisuća, za onu slijedeću 13 milijuna ... [[Ne razumije se.]] To je dinamika ugovorenog kredita i nema potrebe ga remetiti jer on osigurava dinamiku izgradnje po ugovoru.
Gospodine zastupniče, hoće li se glasovati ili povlačite?
Neka se glasuje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije prihvaćen. Zastupnica Željka Antunović 350. amandman.
Amandman 350. odnosi se na KBC Zagreb i Viroviticu. Za Viroviticu postoji sporazum, zato se odbija amandman jer postoji sporazum sa županijom prema kojem Ministarstvo zdravstva je preuzelo obveze od 50% ukupnog kredita i u dinamici ove godine dolazi 4 milijuna 200 tisuća i to je predviđeno u sporazumu. KBC Zagreb sam, mislim da sam već spominjao. KBC Zagreb ima najveći kredit u povijesti hrvatskog zdravstva 750 milijuna kuna i smatrali smo da je to dovoljno opterećenje za ovu godinu.
Hvala. Gospođa zastupnica Željka Antunović.
Gospodin ministar uopće ne obrazlaže moj amandman. Moj amandman koji se odnosi na KBC Zagreb odnosio se na brisanje 27 tisuća kuna koji su otprilike jedna bruto plaća gospodina ministra a koje su predviđene za najveću hrvatsku bolnicu kao investicije za čitavu godinu. Osim o investiciji koju vi spominjete nema niti govora jer ona počinje se otplaćivati 2008. godine. Što se tiče Virovitice ono što je ovdje planirano i pokriveno odnosi se na jednu investiciju koja je u tijeku i koja se završava, međutim sporazum kojeg spominjete nije pokriven novim sredstvima i zbog toga će se razvoj zdravstva u jednoj staroj vrlo uglednoj, vrlo kvalitetnoj i važnoj bolnici za čitavu Slavoniju zaustaviti i onemogućiti pružanje kvalitetnije zdravstvene zaštite građanima. I još da dodam, kad sam već zatražila brisanje znači nikakvo dodavanje sredstava nego brisanje učinila sam to zbog toga što je proračun jedan vrlo ozbiljan dokumenat i ovakve smiješne stavke ne smiju se unutra nalaziti i to naprosto kvari ugled Republike Hrvatske, ako netko iz inozemstva bude gledao taj proračun. A sigurna sam da će 700 liječnika najveće hrvatske bolnice moći izdvojiti nekih 30-ak kuna donacije i pokriti ovo što ja tražim da se briše iz proračuna.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije prihvaćen. 351. zastupnik gospodin Nenad Stazić.
Ovdje opet imamo KBC Zagreb sa tih 27 tisuća kuna kojih ne možemo brisati jer nam je zakonska obveza otplata ove godine i također imamo Kliničku bolnicu Merkur. Moram reći da se radi o bolnici koja je bila na "crnoj listi" i četiri godine nije imala niti jednu lipu investicije, ni jednu lipu investicije. Mi u ovom proračunu nastojimo zadržati sve ugovorene projekte. A tamo gdje je bila "crna lista" tamo nastojimo u ovom proračunu dodati. Zato se odbija.
Hvala lijepa. Gospodin Nenad Stazić.
Postoje dvije bolnica. Velika KBC, 1600 kreveta, pet puta manja od nje Merkur 300 kreveta. Ministar zdravstva ovoj velikoj bolnici od 1600 kreveta za obnovu i opremanje predviđa 27 tisuća kuna. Ovoj manjoj, pet puta manjoj 11 milijuna i 500 tisuća kuna. Postoji razlika između te dvije bolnice, ne samo u veličini. Bitna razlika je u tome što je iz ove manje bolnice, iz bolnice Merkur dolazi ministar zdravstva i u nju će se vjerojatno vratiti po isteku mandata. Ministar zdravstva ovakvim prijedlogom pogoduje bolnici iz koje dolazi. Ali ima nešto gore od toga. To je kažnjavanje KBC-a Zagreb, najveće bolnice u Hrvatskoj. Kojoj se za opremanje, za nabavku, za zanavljanje opreme, za pacijente, oni koriste tu opremu, predviđa samo 27 tisuća 500 kuna. To sa kreditom nema nikakve veze. Zašto je kažnjena ova bolnica? Zato što ima sposobnu upravu koja je podigla kredit. Bolnica je podigla kredit. I vraćat će taj kredit bolnica, ni jedna kuna ne ide iz proračuna, ni jedna kuna, Vlada je dala jamstvo. Dala je jamstvo zbog toga što su banke tražile jamstvo. A zašto su tražile jamstvo? Pa vjerojatno strahujući da se može dogoditi da ministar u hrvatskoj Vladi donese odluku da zaustavi one komercijalne dijelove te investicije koje omogućuju otplatu kredita. Ovih 27 tisuća kuna znači agresiju, napad na najveću bolnicu u Hrvatskoj. Znači pitanje kako će ona iduću godinu poslovati. Prema tome, tražim glasanje. Ministre, ministre, ja vas pozivam, opovrgnute sve ovo što sam rekao, opovrgnite, opovrgnite, opovrgnite da se radi s jedne strane o pogodovanju a s druge strane o revanšizmu i prihvatite moj amandman.
Gospodine zastupniče, ostalo nam je da vaš amandman stavimo na glasovanje. Pa predlažem da glasujete. Izvolite. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu i nije prošao ovaj amandman [[Upadica: Željka antunović se javila.]] Ne znam zbog čega se javljate gosopođo Antunović, to je van, u ime koga?
Javljam se u ime Kluba zastupnika SDP-a.
Pa tako recite. Izvolite.
S obzirom da se ovog trenutka kroz obrazloženje ministra Hebranga dogodio ovdje jedan presedan ja vas molim jednu kratku pauzu za konzultaciju u Klubu. Dovoljno će biti 10 minuta.
Kad god klubovi zatraže, naša stara i dobra praksa, 10 minuta pauze, vraćamo se ovdje 25 do 8. Zastupnice i zastpnici nastavljamo sjednicu prekoračili smo 6 minuta vrijeme. Ali evo dok s skupimo možemo nastaviti. Za riječ se tražila je pauzu u ime kluba SDP-a gospođa zastupnica Željka Antunović. Izvolite gospođo zastupnice. Gospodine ministre dok zastupnica pa ćemo.
Hvala lijepa gospodinu ministru što mi je prepustio govornicu. Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. meni je žao što je ova pauza se poklopila sa činjenicom da smo sada upravo preko medija primili jednu informaciju o novopristigli optužnicama. ali moj zahtjev za konzultacije u Klubu nije bila zbog toga. nego kao što sam rekla nego zbog jednoga presedana koji se upravo dogodio za ovom govornicom. Naime u Saboru smo se doista svega naslušali kroz ovih nekolikog odina samostalne hrvatske države. Bilo je razlilčitih političkih rasprava, različitih političkih objeda ili pohvala. bilo je različitih demagoških istupa. Ali do sada za ovom govornicom bar koliko je meni poznato nitko nije izgovarao svjesne laži.
Molim vas gospođo zastupice da ne upotrebljavate takve teške riječi općenito, pa evo ja sam molim da u skladu sa dobrim običajima ovdje se ipak pazi na izgovorenu riječ. Hvala lijepa.
Pa bilo mi je jako teško izgovoriti ove riječi, zbog toga mi dozvolite da vam sasvim konkretno i činjenicama dokažem da na žalost nisam izrekla neistinu netgo čistu i lako dokazivu istinu. Tijekom rasprave o državnom proračunu Republike Hrvatske za 2004. godinu za ovom je govornicom ni više ni manje nego u četri navrata bilo izgovoreno da za kliničku bolnciu Merkur u Zagrebu u prethodnom razdoblju pretpostavlja u 4 godine misleći na investiije nije bilo izdvojeno niti jedne lipe. Prvi puta je to učinio ministar financija gospodine Šuker, kasnije mi je obrazložio nakon što smo ga ispravila i neslužbenom razgovoru na hodniku da je to učinio na temelju informacija provjerenih informacija iz Ministarstva zdravstva. Drugi puta je to učinio ministar zdravstva i potpredjednik Vlade gospodin Hebrang također smo ovdje pokušali ispraviti taj krivi navod. Međutim opetovano ministar zdravstva je pobio u svom ekspozeu koji je trajao destak minuta ispravak toga krivog navoda i po treći puta ponovio da u prethodnom razdoblju za opću bolnicu Merkur nije bilo izdvojeno niti jedne lipe za investicije. Danas, malo prije, po četvrti puta izgovorena je ista neistina. Izgoverena je nakon što se moglo višestruko provjeriti da taj navod koji je višestruko ispravljan u ovome Saboru doista nije točan. međutim kada se tako opetovano i ja sam više nego sigurna jer se radi o ministru zdravstva liječniku koji puno godina cijelil svoj život radi u toj bolnci i vrlo dobro zna što se u nju ulaže ili ne ulaže, koji su njeni problemi ali i njeni uspjesi. Kada se to opetovani ponavlja onda na žalost ja to ne mogu okarakterizirati nego oanko kako sam rekla na samom početku, i nazvala sam to jednim opasnim presedanom kojeg želimo zaustaivti odmah nakon što se dogodio prvi puta. Kako se više nikadne bi dogodio. Jer se radi o vrlo opasnom presedanu. Opasnom jer se obmanjuju i dezinformiraju zastupncii u ovom visokom Domu, jer se obnanjuje i hrvatska javost i navodi nas se na možda pogrešno glasovanje o nekim važnim stavkama državnog proračuna. Osim toga ja ovdje imam i fonograme, fonograme ministar iz prethodne rasprave o proračunu od prethodnog tjedna. Nije se zaustavio samo na političkim optužbama zbog tih navodnih ne ulaganja i ne izdvajanja u opću bolnicu Merkur. Nego je otišao i dalje. Optužio je u tim demantijima ispraavka netočnih navoda svoju vlastitu bolnicu da je protuzakonito ušla u investiciju za transplatacijske odjele u samoj bolnici. Na taj način lažno denuncirao svoje kolege koji su upravo zbog investicija koje su dogodile ostvarili izvanredne svjetski vrednovane rezultate. A da su ove moje tvrdnje točne ja ću pokazti vama poštovani kolege jer sma čvrsto uvjerena da ministar zdravstav i potpredsjednik Vlade to zna bolje od mene. U prošloj godini, govorim samo o prošloj godini, 2003. u kliničku bolnicu Merkur izdvl,jeno je 2 miliona kuna iz državnog proračuna sa stavke Ministarstva zdravstva. O tome obavještena od strane ministarstav zdravstva klinička bolnica Merkur. O tome se sam sigurna sam obavješteni i njeno stručno vijeće u kojemu sjedi ili je bar do sada sjedio ministar Hebrang. Međutim to nije bilo sve. U toj istoj 2003. godini odlukom upranog vijeća Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje evo ovdje odluke izdvojeno je milion i 413 tisuća kuna upravo za sufinanciranje nacionalnog transplatacijskog centra az kojeg je s ove govornice izgovoreno da je protuzakonito uloženo iz redovnih sredstava fakturiranja za usluge od strane kliničke bolnice Merkur. Idemo dalje. U toj istoj 2003. godini u kliničku bolnicu Merkur sa pozicije decentraliziranih sredstava o kojima se također odnosi odluka bar o globalnim izdvajanjima u ovom državnom Saboru, izdvojeno je za kliničku bolnicu Merkur 4 i pol miliona kuna. Nadam se da ste uspjeli zbrajati, nadam se da sam vam ovim činjenicama uspjela dokazati da naša intervencija nije bila bez razloga. I ja lijepo molim prije svega sv eone koji predsjedavaju ovim Hrvatskim državnim saborom lijepo molim predsjednika Vlade kojeg smo ne s ove govornice ali javno upozoravali da se iz Ministarstva zdravstva šire netočne informacije, koje unose nemir i u zdravstveni sustav ali i među naše građane. Koje se mogu provjeriti i dokazati. I da to prelazi naprosto sve mjere i granice. Međutim, izgovorene nenistine s ove govornice čini mi se da su kruna svega onoga što tri mjeseca slušamo iz ministarstva zdravstva a sve su, ili gotovo sve obmane, neistine, dezinformacije i na kraju nemojte mi zamjeriti što ću još jedan puta reći laži.
Izričem vam opomenu za ponavljanje riječi koje sam prije, nisam vam dao riječ. Zaključili ste. Izvolite.
Čast mi je primiti ovu opomenu.
Izvolite, i ova sabornica nije sudnica niti bilo tko može uzeti pozu državnog odvjetnika. Ovo je visoki Dom zastupnički dom, ovo je Dom predstavnički i parlamentarni Dom i tu trebaju vladati običaji koji idu u svezi s tom funkcijom hrvatskoga, kako reče gospođa državnog. Ne državnog, jer se to izmjenilo nego Sabora. Sada ima izvolite gospodine tražite povredu Poslovnika.
Povredu Poslovnika.
Povredu Poslovnika …
209. i 213. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora sve potpisujem što ste kazali, ali bih vas molio vas i one koji predsjedavaju i sjede na vašem mjestu da imate isti aršin prema zastupnicima jedne stranke oporbe ili pozicije i uvodničara. Jer neki dan na ovoj sjednici konkretno zastupnik Stazić je vrijeđan, nitko nije reagirao. Hvala lijepo.
Gospodine zastupniče ovdje se objektivno vodi ova sjednica. Izrekao sam opomenu gospođi Antunović, najprije sam je opomenuo da ne upotrebljava riječi koje ne spadaju u ovaj Visoki dom, ali je ona na kraju ponovo upotrijebila tu riječ i zato je dobila opomenu. Tako bi dobio i svaki zastupnik nakon što sam ga usmeno prethodno opomenuo. A sada ima ispravak netočnog navoda gospodin potpredsjednik Milinović.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana zastupnice Antunović. I ja bih mogao upotrijebiti tako teške riječi kao što ste ih upotrijebili vi, ali dopustite da rečem barem da nedovoljno poznate funkcioniranje, odnosno financiranje zdravstvenog sustava kada, a bila ste i potpredsjednica Vlade zadužena za društvene djelatnosti ako se ne varam, kad decentralizirana sredstva koja su županijska sredstva ubrajate u izdvajanje iz državnog proračuna.
Hvala lijepa. Za riječ se javio potpredsjednik Vlade i ministar zdravstva prof.dr. Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Tužan sam trpjeti uvrede, ali od gospođe Antunović sam naviko. Ne možete me uvrijediti štovana zastupnice, jer ja se držim onoga nije važno što kaže nego tko kaže. Pa ja sam rekao da se ne ljutim. Rekao sam da se ne vrijeđam.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
A sada opet doktor Milinović mi je već uzeo pola odgovora. Naravno da decentralizirana sredstva ne spadaju u domenu odlučivanja Hrvatskoga sabora nego lokalne uprave, a ako je HZZO isplatio 1,7 milijuna kuna KB Merkuru što nije, onda je učinio kazneno djelo jer prema Zakonu o zdravstveno osiguranje HZZO ne smije investirati, on smije samo plaćati račune za izvršenu zdravstvenu uslugu. Toliko o zakonima. Još bih rekao dvije riječi o kreditu koji se toliko spominje i moram obrazložiti zašto odbijamo to. Kredit KBC-a Rebro je protuzakonit kredit na temelju revizije koja je izvršena i to kršenjem pet zakonskih odredbi. Prva što kredit ne može uzeti zdravstvena ustanova i ne može Vlada biti jamac jer Vlada može biti temeljem Zakona o proračunu jamac samo gospodarskom subjektu. Druga što u trenutku davanja jamstva subjekt ne smije biti u dugu, a on jest bio 66 milijuna kuna. Treća što KBC Rebro ne smije investirati u neprofitne, pardon u … profitne sadržaje jer onda bi svaki ravnatelj mogao financirati u kasino. To je zabranjeno u sustavu socijalnog osiguranja. Zato osuđujemo taj kredit, ali ga prihvaćamo jer poštujemo pravnu državu i sve potpisane ugovore. Hvala lijepo. Amandman odbijamo.
Hvala lijepa. Ali za povredu Poslovnika se javila zastupnica Željka Antunović pa ćemo joj dat. Izvolite gospođo Antunović.
Povreda Poslovnika članak 209. Vi ste povrijedili Poslovnik gospodine potpredsjedniče jer ste dozvolili ministru da potpuno govori izvan teme. Niti o amandmanima niti se osvrnuo u ovom dijelu govoreći o KBC-u Zagreb o onome o čemu sam ja govorila u ime kluba. Ja jednom riječju nisam spomenula KBC Zagreb, a ministar je dobio priliku da eksplicira nešto potpuno izvan teme i potpuno neovlašteno.
Gospođo zastupnice nisam znao o čemu ćete govoriti kada ste tražili pauzu od 10 minuta u ime kluba pa ste vi ovdje iznijeli stvari po svom vlastitom nahođenju jer govorili ste ono što ste govorili. Zar bi bilo demokratski i poslovnički da ministar koji je ovdje apostrofiran na takvim teškim kvalifikacijama ne dobije priliku da odgovori. Zar vi osporavate gospodinu ministru Hebrangu da dobije riječ u ovom Saboru osim toga što ovdje nije rasprava bila o amandmanima nego ste vi prekinuli raspravu o amandmanima i ovdje ste govorili u ime kluba. Da ste nastavili sa amandmanima gospodin Hebrang drugi puta ne bi dobio riječ, a kako ste vi ekskluzivno dobili riječ onda je i ministar zdravstva gospodin Hebrang dobio također riječ. Da li možemo nastaviti sa amandmanima? O čemu je sada riječ gospođo?
Dozvolit ćete mi da ja vama govorim. Ja nisam osporila ministru Hebrangu …
Ne možete mi odgovoriti. Ne možete mi po članku ovoga Poslovnika ne možete odgovoriti na ono što sam ja kao predsjedavajući ove sjednice rekao i molim vas gospođo zastupnice da sjednete nakon toga ću vam dati riječ za povredu Poslovnika. Izvolite gospođa Antunović ponovo ima tablicu za povredu Poslovnika. Izvolite.
Opet ste povrijedili vi osobno član 209. jer sam se ja tijekom izlaganja ministra Hebranga javila sa pločicom za ispravak netočnog navoda i niste mi dali riječ.
Dao sam vam. Prvo moram dati za povredu Poslovnika, pa ste se onda ponovo javili za povredu Poslovnika i nisam imao prilike da vam dam za ispravak netočnog navoda. Imate drugi put …
Hvala. Hoćete mi onda sada dati riječ za ispravak netočnog navoda.
Naravno ako ste zlouporabili povredu Poslovnika drugi put. Izvolite za ispravak netočnog navoda.
Ispravljam netočni navod i ministra Hebranga i potpredsjednika Milinovića jer ja nisam niti jednom rekla da o rasporedu sredstava, decentraliziranih sredstava odlučuje ovaj Sabor nego da o globalnim veličinama koje idu u pravcu decentralizacije odlučuje i prima informaciju ovaj Sabor.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa amandmanima. Zahvaljujem na zagrijanoj malo atmosferi, ali u ovo zimsko dobra možda je dobro da smo malo zagrijani. Prelazimo, glasovali smo za 351 jel' tako. Ako nismo, ponovimo. Tko je za ovaj amandman? Nije prošao, nije dobio dovoljan broj glasova. 352 zastupnici Marin Jurjević i Jagoda Martić.
352 amandman Vlada odbija zbog toga što su ispunjeni svi uvjeti iz sporazuma za nadogradnju i rekonstrukciju KB Split u iznosu od 71 milijun kuna kao i kod KBC Rijeka. U Vijeću Europe se nalazi sporazum po kojem Ministarstvo zdravstva od 71 milijun kuna uzima na tri godine 36,6 milijuna kuna. Ove godine je predviđeno i stavljeno u proračun 7 milijuna i 200 plus milijun i 100 iz Vijeća Europe, to je 8 milijuna i 300. Iduće godine su druge rate.
Hvala lijepa. Izvolite gospodine Jurjeviću.
Gospodine ministre ja mislim da nije upitno da ćete se vi složiti kada ocjenjujemo važnost bolnice u Splitu. To je bolnica koja gravitira zaista jedan ogroman broj ljudi, evo tu ima i vaših stranačkih kolega koji su liječnici u toj bolnici i koji će to bolje znati od mene, ali gotovo pola milijuna, ako zbrojimo što građana Hrvatske, što građana iz Federacije BIH koji su također liječeni u tim bolnicama, u toj bolnici, da ne govorim za vrijeme rata, itd. I s obzirom da zaista ta bolnica je možda primala, ustvari je po krevetu manje nego druge bolnice u Hrvatskoj, mislim kad se usporedi sa svim bolnicama, pa i u ovom periodu prethodnom. Zaista namjera ovog amandmana je bila da se uvaži da su ta sredstva koja ste vi spomenuli nedostatna kako bi se izvršila izgradnja, adaptacija te opremanje kuhinje, a prije svega, ono što nas najviše zanima, a to je pitanje materinstva i neonatologije. To je izgradnja ginekologije. To je cijela svrha ovog amandmana je da se pomogne da se to napravi, tj., da se to ostvari, da se taj projekt realizira. Uvažavajući da zaista je ponekad kod ljudi i odnos prema toj bolnici je reproducirao jednu negativan, jedan negativan odnos i budio nepotrebne anemozitete između centra i periferije. Ja bih, da, glasanje ipak, da.
Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepo. Nije dobio potrebnu većinu. 353 zastupnika Miroslava Korenike.
Amandman 353 Vlada odbija. Odnosi se na investiciju u općoj bolnici Varaždin koja je određena sporazumom između Ministarstva zdravstva i županije u visini od 36,8 milijuna kuna, a odnosi se na kredit Hipo banke koji nije realiziran. Pa prema tome, Ministarstvo ne može niti počet sa otplatom svog dijela. Kad bude realiziran, mi ćemo je uključiti, štujući zakone Hrvatske države u naš proračun.
Kolega Korenika, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Moram reći da je Varaždinska opća bolnica najveća bolnica u sjeverozapadnoj Hrvatskoj, paviljonskoga tipa i da prema njoj gravitira samo iz Varaždinske županije preko 200 tisuća građana. Moram naglasiti da je ovaj dio za koji se traži da bi ušao u proračun, znači, radi se o kuhinji, da su instalacije i kompletno sve dotrajalo, da Varaždinska županija je već prošle i ove godine, slijedeći pronatalitetnu politiku i prethodne i ove Vlade krenula u investiciju od 25 milijuna kuna plus PDV za adaptaciju ginekološkoga odjela i jednostavno nema potrebnih sredstava da bi napravila i ovu investiciju za koju su i sva dokumentacija pripremljena i pri kraju. Uz to moram naglasiti da je i postojeća oprema, znači, rentgen aparati i angiograf su dotrajali i amortizirani i jednostavno ne shvaćam na koji način će se to ove godine isfinancirati, ako ne na ovaj. Upravo zbog toga i zbog javnosti, ja molim samo možda decidiranu informaciju hoće li se poštivati sporazum, pogotovo zbog toga što u okviru ove investicije koju je gospodin ministar spomenuo, radi se i o adaptaciji kirurškoga odjela koji je izuzetno značajan. I ja bih ipak molio izglasavanje, odnosno očitovanje ovog Visokog doma o ovom amandmanu. Hvala lijepo.
Tko je za ovaj amandman zastupnika Korenike? Hvala lijepa. Amandman nije prošao. 354 amandman zastupnika gospodina Josipa Vreska. Točka 1. i 2. amandmana su riješeni glasovanjem u prethodnom amandmanu. Ostalo je samo ova točka 3. Dom za starije i nemoćne osobe Varaždin, sanacija Doma. Izvolite, gospodine ministre.
Prva dva su, kao što reče predsjednik, riješena prošlim obrazloženjem, a Dom za starije i nemoćne osobe u Varaždinu ministarstvo nije zaprimilo zahtjev za rekonstrukciju.
Kolega Vresk, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Kolko sam ja upoznat, gospodine ministre, ministarstvo je trebalo takav zahtjev zaprimiti, a osim toga, moram tu reći još jednu stvar. Vidite i sami da u opisu amandmana, odnosno u obrazloženju amandmana doslovce stoji da krov na Domu za stare i nemoćne osobe prokišnjava. Možete samo zamislit kako to izgleda kada osobe u toj životnoj dobi moraju živjet u prostoru u koji doslovce pada kiša. Ja vas molim da provjerite još jedanput da li je doista zahtjev zaprimljen. Ne slažem se s obrazloženjem i hoću glasovanje. Hvala.
Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Izvolite. Hvala, nije dobio potreban broj glasova. 355, zastupnici Marija Lugarić i Zvonimir Mršić.
Amandman se odnosi na financiranje bolnice u Bjelovaru, temeljem članka 8. Zakona o zdravstvenoj zaštiti Ministarstvo zdravstva ne smije iz proračuna investirati u županijsku bolnicu. Naš je prijedlog da ovaj amandman prihvatimo kad ćemo raspravljati sa županijom o raspodjeli decentraliziranih sredstava.
Poštovani zastupnik Mršić.
Da, pa ovdje čini mi se opet da se malo različito interpretiraju zakoni kad se odnosi na županije u drugoj izbornoj jedinici. Jer neki, neke bolnice opće dobijaju ili posredstvom županije. Dakle, može on biti i transfer ... [[Ne razumije se.]] županije, ali ja mislim da je potrebno doista u opću bolnicu u Bjelovar investirati zato jer ovdje se radi o projektima koji postoje. Postoji ishođene građevinske dozvole, a liječnici rade u vrlo teškim uvjetima i pacijenti često zbog dislociranosti objekata moraju prelaziti iz jednog u drugi paviljon. A da ne govorimo o kuhinji koja je vjerojatno još iz doba kad je Marija Terezija osnivala Bjelovar pa su kuhali tamo za pukovniju koja je bila premještena iz Koprivnice. Ja bi lijepo molio da svakako ovo ako ne možete podržati, ali da se stavi u transfer županije i da se ove godine barem u tom iznosu omogući županiji da ima pored decentraliziranih sredstava koje će dobit temeljem 2,6% decentraliziranog dohotka, da dobije mogućnost za investiranje u bolnicu jer doista je velika potreba za investiranje u opću bolnicu Bjelovar. Pod tim uvjetima povlačim ovaj amandman.
Dobro, zahvaljujem. Amandman povučen. 356, gospođa zastupnica Dragica Zgreben, Zgrebec.
Ovaj amandman se odnosi na investiciju u opću bolnicu Čakovec u koji također Ministarstvo zdravstva ne bi smjelo temeljem članka 8. Zakona o zdravstvenoj zaštiti investirati, ali budući da je potpisan ugovor, mi ćemo ga naravno poštivati i uključivat ćemo rate prema dinamici tog ugovora. Ove godine u tom ugovoru dospijeva samo, samo 740 tisuća kuna za troškove kredita. To je prema Ugovoru o obvezama Ministarstva zdravstva, i to smo uključili, a sve ostale godine smo već predvidjeli. Npr., sljedeće godine 2,3 milijuna, zatim 5,9, itd. Dakle, prema ugovoru ćemo ispoštivati do kraja financiranje bolnice Čakovec.
Poštovana zastupnica Zgrebec.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa ja moram reći da su moji Međimurci konačno došli u poziciju da imaju bolje uvjete liječenje u narednih nekoliko godina, s obzirom na dogradnju paviljona u našoj bolnici. Ja sam još 96. godine, gospodine Hebrang, vama opisala stanje u toj bolnici, vi ste ga i vidjeli i kad govorite o crnim listama, ja bih mogla reći da je i ta bolnica bila na crnoj listi jer je u razdoblju od 96. do 2000. godine za investicije dobila svega 80 tisuća kuna. Županija je nevjerojatnim naporima i velikim kreditima osigurala onu osnovnu opremu i očekujemo i odnosno očekivali smo da i država mora pomoći ovoj bolnici. Ukoliko vi kažete da je to dovoljno sredstava, mi smo polazili i kolege Lesar i Pavlic od toga da je u proračunu za 2003. godinu bilo osigurano 4 milijuna 850 tisuća kuna, ali zbog određenih razloga investicija je počela tek krajem 2003. godine. Očekivali smo da je to cifra koja je potrebna za prvu godinu. Ja ću svejedno tražiti da se glasa o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Tko je za ovaj amandman, broj 356, gospođa Zgrebec? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. S time je konzumiran identičan amandman broj 357 zastupnika Lesara. [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite.
Neću tražiti stanku. Danas je 6. put ste mi rekli vi i oni koji su vodili sjednicu, da je amandman konzumiran. Ovaj amandman moj bi bio na bolnici Čakovec konzumiran da je ministar prihvatio i dao nam 4 milijuna, on je odbijen, ne konzumiran. Hvala.
Kolega Lesar gledajte, po Poslovniku ako je amandman identičan pa je odbijen ili prihvaćen onda se o sljedećem takvom istom ne glasuje. Vi imate isti amandman savršeno isti, potpuno isti kao što je bio od gospođe zastupnice Zgrebec. 358. poštovani zastupnik Željko Pavlic.
Amandman se odnosi opet na opću bolnicu Čakovec, ja mogu ponovno reći odbijamo amandman ali poštujemo potpisani sporazum i dinamiku naših obveza, gospodin Lesar zna o čemu govorim.
Kolega Pavlic izvolite.
Ja ostajem kod ovog svojeg amandmana dakle tražim 5 milijuna kuna jer sam mišljenja da se država mora jače uključiti u ovaj projekt, dobro u projekt upravo ove godine jer bi na ovaj način veće opterećenje išlo prema županiji dakle jer bi kredit bio skuplji, prema tome, tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. 359. zastupnici Željko Pecek, Ljubica Lalić i Božidar Pankretić.
Amandman 359. odnosi se na opću bolnicu Virovitica investiciju koja je u tijeku i prema ugovornoj obvezi ove godine nam dospjeva 4 milijuna i 200 tisuća kuna, i mi smo ih uključili tolika nam je obveza i ne možemo ići preko ugovora i zato moramo odbiti taj amandman iako je napominjem i ovaj ugovor protuzakonit.
Kolega Pecek izvolite.
Hvala lijepo. Ja ne znam da li je Ugovor protuzakonit ili ne ali sam siguran da Virovitička županija želi postići zdravstvene standarde kao što je to u okolini. Također ne mogu previše komentirati ovih 4 milijuna i 200 tisuća kuna jer se odnose na projekte koji su započeti još u prošloj godini pa će samo plaćene biti u ovoj, milijun i 200 tisuća kuna se odnosi na realizaciju projekata koji su predviđeni sporazumom potpisanim u prošloj godini između ministarstva i županije. Napominjem da je županija odnosno opća bolnica osigurala prostor, zemljište, infrastrukturu i da ćemo na žalost mi ostati u crnoj rupi u narednih godinu dana ukoliko se ne krene sa realizacijom sporazuma. Objekti u kojima se odvija djelatnost zdravstvena su stari preko 100 godina oni očito su prestari i treba krenuti sa realizacijom sporazuma, ne bih htio da i ta bolnica bude na crnoj listi.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. Amandman 360. zastupnik Josip Leko.
Vlada odbija amandman jer je Traumatološka klinika uključena sa milijun 600 tisuća kao što se vidi iz našeg Prijedloga proračuna, ali je upravo u tijeku investicija od 4 milijuna kuna za spiralni CT koji ćemo morati naravno preuzeti i zbog toga odbijamo ovaj amandman.
Kolega Leko. Nije u dvorani, glasujemo. Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. 361. zastupnici Marin Jurjević i gospođa Jagoda Martić.
Odbijamo iz istog razloga kao i ranije kada je bio amandman o Kliničkoj bolnici Merkur.
To je ustvari isti amandman ali mislim ne znam kako se pojavio ali u biti to je moj amandman na koji sam već dobio odgovor i gdje je izvršeno glasovanje, traženje više za Splitsku bolnicu.
To je onda povučeno jer je konzumirano?
Da.
Dobro, hvala lijepa. 362. zastupnik Anton Peruško.
Amandman 362. odnosi se na opću bolnicu Pula gdje smo rekli da je potpisan sporazum od 221 milijun i Ministarstvo zdravstva od toga treba preuzeti 66 milijuna, kredit je na 10 godina i mi ćemo kada dođe naša rata uvrstiti u proračun.
Kolega Peruško izvolite.
Zahvaljujem ministru Hebrangu. Glavninu obrazloženja dao je kolega Kajin ja moram još izraziti zadovoljstvo što je Vlada Ivice Račana uvidjela nužnost izgradnje nove bolnice u Puli za građane Pule i Istre i njihove brojne goste, jer se ova jednostavno više ne može popravljati i pametno je bilo ići u izgradnju nove bolnice i sukladno potpisanom sporazumu da bi se taj prvi korak ostvario bilo bi potrebno ove godine osigurati veći iznos za projektnu dokumentaciju i radi toga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman molim? Hvala, nije prihvaćen. 363. zastupnici Mato Gavran i Mato Arlović.
363. Vlada odbija jer za sredstva za Novu Gradišku nisu predviđena ugovorom i mi preporučamo da zajednički poraditi da se ovaj dio financira iz decentraliziranih sredstava. MI ćemo podržati to.
Hvala. Mato Gavran izvolite.
Meni je ugodno čuti gospodina ministre evo vašu preporuku, da pojasnim riječ je o objektu na Strmcu dakle bivša specijalna bolnica za plućne bolesti koja je u vlasništvu Novogradiške bolnice. TA bolnica je bila aktivna do Domovinskog rata, nakon Domovinskog rata nije bila u funkciji, jedno vrijeme je u istoj bila Hrvatska vojska koja ju je rabila, objekti nakon odlaska Hrvatske vojske propadaju a teret održavanja hladnog pogona je na Novogradiškoj bolnici koja i sama nema dostatna sredstava. Nisam siguran da ćemo iz decentraliziranih sredstava moći riješiti i ovu bolnicu i bolnicu u Brodu ali i bolnicu u Novoj Gradišci kojoj smo isto tako išli sa amandmanom. Ja još jednom molim za razumijevanje, naš plan je da jednim potezom riješimo nekoliko problema. Prema analizama naime centra za socijalnu skrb Brodsko-posavske županije oko 190 starijih psihički bolesnih osoba ima potrebu za domskim smještajem, taj objekt je idealan rekao bih za takve namjene pa iz tih razloga smo i predložili ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi ulaganje od ovih 4,5 milijuna kuna koji bi riješio trajno riješio problem i zbrinjavanja i starijih i nemoćnih ali i riješio problem koji Novogradiška bolnica a niti Brodsko-posavska županija ne može riješiti, ja molim za razumijevanje.
Dodatak, dodatak dok vrijeme ne istekne a to je da je teško razgovarati o decentraliziranim sredstvima jer je to autonomno pravo da o tim sredstvima odlučuju jedinice lokalne samouprave i u tom pogledu nastaje problem kako dogovoriti.
Hvala lijepa dajem amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala, utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. 364. Kluba zastupnika HSS-a.
Također se amandman odnosi na Novu gradišku ja moram reći da prvi puta čujem za ovu kombinaciju takav prijedlog nije stigao da se ovaj drugi dio, drugi objekt adaptira, mi smo sada razgovarali o adaptaciji kirurgije i interne na novogradiškoj bolnici i tu smo rekli da bi podržali decentralizirana sredstva, dakle moram odbiti ovaj amandman.
Pardon oprostite kolega Gavran, to je Klub HSS-a, Ljubice Lalić izvolite.
Uostalom bilo bi svejedno međutim, s obzirom da imam nešto drugačiju informaciju ja sam jako iznenađena gospodine ministre da vi odbijate amandman, jer mi smo prije neki dan razgovarali nas dvoje na Odboru za zdravstvo i to je bilo nakon pororačuna i vi ste mi rekli da ste noćas osigurali dva milijuna kuna za bolnicu u Novoj Gradiški. Ja sam vama tada objasnila i sada objašnjava, da se radi o bolnici koja je tijekom Domovinskog rata užasno stradala, da ratne štete nisu uklonjenje, da je kirurgija razorena, da u tu bolnicu nije uloženo ništa od 53. godine kada je izgrađena, da se nalazi na autocesti na dionici gdje nastaju teške prometne nesreće i veliki broj povrijeđenih koji se smještaju u tu bolnicu, vi kao liječnik znate što to znači. I sada sam uistinu iznenađena jer ste mi kao članu Odbora za zakonodavstvo rekli da su je osigurala 2 milijuna i tristo, čini mi se da bi sada se reklo ništa. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Sljedeći je 365, ali je potpuno identičan [[Upadica: Da.]] prethodnom amandmanu pa se o njemu ne glasuje. 366. zastupnik Damir Kajin.
To je isto opća bolnica Pula, objašnjenje kao što sam dao pod 345. amandman. Dakle prihvačamo kredit iako napominjem da je protuzakonit, ali zbog slijeda pravnog ugovora mi ćemo ga prihvatiti i dati svoj doprinos novoj bolnici na taj način [[Upadica: Što je protuzakonit?]]
Kolega Kajin izvolite
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine potpredsjedniče Vlade da u ovom amandmanu 345. Kluba IDS-a koji je bio gotovo identičan sa amandmanom 362. gospodina Peruška mi smo tražili iz, osiguravanje adekvatnih sredstva za početak gradnje opće bolnice Pula točnije za pronalaženje sredstva za započinjanje izvedbe projektne dokumentacije. U ovom amandmanu traži se da se za opću bolnicu Pula izdvaja, izdvoje određena sredstva za nabavku opreme. Ono što ovom prilikom, na što želim apelirati nemojmo gospodo zaustaviti početak gradnje opće bolnice u Puli. Želim reći i to da za ovu 2004. u Državnom proračunu za 39 što gradova što općina na prostoru županije istarske osigurano je svega 28 milijuna kuna. Želim podsjetiti i gospodina Hebranga da je u više navrata i on sam navodio kako će se opća bolnica Pula smjestiti pod jednim krovom i utoliko molim da i pod cijenu da se preispitaju ugovori se ne stopira nešto što je od životnog interesa kako za stanovnike Istre tako i za mnoge koji se mogu naći u neželjenoj situaciji prilikom boravka u ljetnim mjesecima na tom prostoru. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 367. također zastupnika Kajina.
367. amandman odnosi se na investiciju u Umagu. Nažalost prema sadašnjem Zakonu o zdravstvenoj zaštiti i članku 8. kojeg opetovano ovdje iznosim mi ne smijemo investirati u županijsku bolnicu odnosno u ustanovu čiji je osnivač županija ako nije na području od posebne državne skrbi ili drugi izuzetak je elementarna nepogoda i moramo za to odbiti ovaj amandman.
Kolega Kajin izvolite.
Da. Ovdje se radi o zahtjevu ukoliko bi bilo moguče da se osigura svega milijun kuna za nabavku opreme pri općoj bolnici Pula. Ne tražim glasanje u ovom amandmanu i time želim dati svoj skroman doprinos da se skrati ovo mrcvarenje oko neusvajanja amandmana.
Zahvaljujem. Utvrđujem da je amandman 368. povučen. 369. amandman također zastupnika Kajina.
369. amandman odnosi se na investiciju u Kliniku za ortopediju Lovran. Mi smo predvidjeli ovu investiciju u stavkama hitne intervencije. To je stavka 618218. Zato odbijamo ovaj amandman.
Kolega Kajin izvolite.
Da. Radi se za osiguravanje određenih sredstava za Kliniku za ortopediju u Lovranu. Ja sam zadovoljan ovim obrazloženjem. Povlačim stoga amandman, ali želim podsjetiti predsjednika Sabora da je preskočen amandman pod rednim brojem 368. gdje predlažemo da se osiguraju određene stavke točnije novci za nabavku opreme u talas terapiji u Opatiji.
Hvala lijepa. Došlo je do jedne pogreške. Prvo je riječ o amandmanu 368. koji se odnosi na talasoterapiju Opatija. Ministre izvolite.
Ovaj amandman moramo također odbiti s istim obrazloženjem kao i 367. Radi se o ustanovi koja, čiji osnivač je županija i ne smijemo iz Proračuna u nju investirati temeljem članka 8. Zakona o zdravstvenoj zaštiti dok ne predložimo izmjenu zakona.
Kolega Kajin vi ste ovaj amandman povukli je li tako?
Ne, onaj prethodni 367. ali ne tražim glasanje niti za 368.
Hvala. I taj amandman povučen. 369. kolega Kajin?
Da, da. Povlačim.
To je objasnio, povučen. 370. također od gospodina Kajina.
Opet je isto obrazloženje. To je ustanova čiji osnivač je županija i mi ne smijemo u ProračunU investirati u nju. Članak 8.
Kolega Kajin.
Da, tu su tražena sredstva za bolnicu u Rovinju međutim povlačim amandman.
Hvala. 370. povučen. 371. također zastupnika Kajina.
Ovdje se radi o investiciji u Dječju bolnicu Kantrida u Rijeci. Mi za KBC Rijeka imamo u Vijeću Europe za ovu godinu 10 milijuna kuna. Ja sad ne mogu točno reći za koji lokalitet. To ovisi o planovima koji su napravljeni u Rijeci.
Povlačim amandman.
Hvala. 371. povučen. 372. Klub zastupnika Libre.
372. amandman se odnosi na, za investiciju za zbrinjavanje bolničkog otpada u zdravstvu. Moram reći da smo ove godine predvidjeli za ovu stavku 2 milijuna 300 tisuća kuna kako bi sa tim novcem raspisali natječaj za koncesiju za zbrinjavanje otpada u hrvatskim bolnicama. Misli se na infektivni otpad i na toksični otpad tako da odbijamo ovu veću stavku jer smatramo da neće biti potrebno.
Kolega Radoš izvolite.
Pa gospodin ministar kaže da su predvidjeli samo novac za raspisivanje natječaja. Inače treba znati da je natječaj bio raspisan pa ga je nova uprava Ministarstva poništila. Pretpostavljam da je opet obrazloženje da je on bio protuzakonit. Takva su sva obrazloženja gospodina Hebranga kada nešto mijenja, ali ipak nešto od toga kao što je malo prije rekao nastavlja prema tome onda se i on ponaša protuzakonito. No ono što je tu važno da tih 2 milijuna i 300 neće biti dovoljno osim možda za raspisivanje natječaja jer je zdravstvo odnosno otpadu, medicinski otpad zapravo sve više i više važan medicinski, ekološki i društveni problem. Za kvalitetno zbrinjavanje toga otpada u sadašnjim kapacitetima i mogućnostima države odnosno medicinskih ustanova potrebno je desetak milijuna kuna ali zbog važnosti toga pitanja svakako je potrebno još desetak milijuna kuna da bi se našli novi modeli zbrinjavanja otpada jer to postaje sve teži i teži problem jer gotovo ni jedna hrvatska bolnica to naravno gospodin ministar zna, nema pitanje zbrinjavanja opasnog medicinskog otpada riješeno na odgovarajući način. Radi se o urgentnom pitanju i zato smatramo da novac koji je predviđen u Ministarstvu od 2 milijuna i 300 tisuća kuna neće biti dovoljan za kvalitetno rješenje ovoga problema i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. Molim tko je za ovaj amandman? Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. 373. zastupnica Marija Lugarić.
Amandman se odnosi na povećanje stavke Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo. To je ustanova koja posluje na dohodovnom principu. Ona zarađuje za svoje poslovanje i Ministarstvo zdravstva snosi samo dio njihovih rashoda temeljem ugovora, a ove godine taj ugovor upravo na svotu od 10 milijuna koju smo naveli. Zato odbijamo ovaj amandman za povećanje ove svote.
Zastupnica Lugarić, izvolite.
Poštovani gospodine ministre, iako se tako na prvi pogled ne čini ovdje je riječ o provedbi Nacionalne strategije borbe protiv zlouporabe droga i osiguranje 5 milijuna kuna za programe protiv droga. Naime posljednjim Izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga, člankom 13. Hrvatski zavod za javno zdravstvo preuzima poslove Hrvatskog zavoda za prevenciju ovisnosti, te se člancima 14. i 15. tog istog zakona utvrđuje način financiranja županijskih i gradskih centara za borbu protiv ovisnosti. Danas tih centara za prevenciju i izvan bolničko liječenje ovisnosti ima 15, oni su saživjeli i imaju kontakt sa tisućama ovisnika. Rad tih centara se adekvatno ne prati financijskom podrškom, posebno ne u zapošljavanju stručnih kadrova. Ima ovdje nekoliko nelogičnosti. Primjerice državni proračun osigurava 10 milijuna 200 tisuća kuna za borbu protiv HIV-a, a upravo tempirana bomba za epidemiju HIV-a je ovisnička populacija. S druge strane neke, na nekim stavkama koje mogu preventivno djelovati u borbi protiv droga, primjerice suzbijanje alkoholizma kod mladih osigurava se 200 tisuća kuna. Naime, ja vjerujem da je zbog brzine u izradi proračuna došlo do ove zapravo omaške, jer se dogodila izmjena u zakonu. Pa ja bih molila i zastupnike i zastupnice u Hrvatskom saboru da podrže ovaj amandman, jer Hrvatski sabor mora definirati svoj odnos prema nacionalnoj strategiji, jer inače ispadamo u javnosti smiješni. Hvala lijepa. Molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 374. amandman. zastupnici Marin Jurjević, Dragica Zgrebec, Jagoda Martić.
Ovaj amandman odbijamo, zbog toga što za Korčulu imamo zahtjev i nastavljamo financiranje ustanove koja se zove Ustanova Dom za psihički bolesne odrasle osobe i na toj stavci već imamo 2 milijuna kuna, i to je jedini zahtjev i naša obveza koju smo uvrstili i zbog toga odbijamo ovaj amandman.
Zastupnik Jurjević. Izvolite.
Ovdje se radi o Centru za socijalnu skrb Korčule. Zahtjev je za, mislim ipak svega 400 tisuća kuna. Radi se o Centru za socijalnu skrb koji pokriva područje ne samo otoka Korčule, nego poluotoka Pelješca, i Lastova. Dakle, ako uzmete Lastovo kao otok do kojega možda najteže doći naseljeni otok na Hrvatskom Jadranu. Ako uzmete značaj Korčule, veličinu Pelješca, onda se zaista radi o jednoj bitnoj stvari, tim više šta postojeći Centar za socijalnu skrb radi u neodgovarajućim prostorima. Zbog toga su u dogovoru s nadležnim ministarstvom prišlo iznalaženju najboljeg riješenja, i grad Korčula je u dogovoru, dakle s nadležnim ministarstvom dogovorio izgradnju novog poslovnog prostora u sklopu postojećeg doma umirovljenika. Ovih 400 tisuća koje tražimo ustvari za 2004. godinu bi služili za izradu tehničke dokumentacije, ishođenje potrebnih dozvola. Radi se o otoku, o dva otoka i našem Pelješcu, zaista mislim da možda bi trebalo imati razumijevanja, da se ne radi o nekoj prevelikoj sumi, a zaista da ne ponavljam više koliko smo spremni govoriti o otocima prije nego dođemo na temu proračun. Evo ja tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman, molim? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman sljedeći 375. je izglasovan kod amandmana 354. 376. zastupnik Dragutin Lesar.
Amandman se odnosi na Centar za socijalnu skrb Čakovec i ovdje smo predvidjeli za ovu godinu 300 tisuća kuna, koliko prema našim proračunima je dovoljno za ovaj poslovni objekt za ovu godinu. Zato odbijamo ovo povećanje, razlika je.
Kolega Lesar, izvolite.
… [[govornik se ne razumije]] gospodine ministre nisam vidio od 300 tisuća koju ste vi sad spomenuli. Zato i jesam podnio amandman. Ali ako dozvolite, možda je negdje skriveno. Ako dozvolite, radi se vjerojatno jednoj od najtežih smještenih uvjeta Centra za socijalnu skrb jer nedostaje prostor, sve općine i gradovi spremni su cijelu zgradu i svoje suvlasničke dijelove darovati državi bez ikakve naknade, radi imovinskih odnosa. Županija je spremna iseliti dvije institucije koje ne spadaju u socijalnu skrb, da bi se dobio veći prostor, i zaista je ljudima u centru potreban. Vjerojatno, zgrada je rađena od nekadašnjih Međimurskih grofofa i Marije Terezije i zbog toga je zaista nužan zahvat u taj prostor. E sad, ako svi ovi argumenti ministri nisu dovoljni. Ja vas molim, dosadašnji svi moji amandmani su bili ili odbijeni ili konzumirani. Dajte mi poklon za rođendan danas, pa prihvatite to molim vas. Hvala.
Ministre.
Ne možemo prihvatiti, jer smo 300 tisuća predvidjeli i ne možemo iznad te svote za ovu godinu. Ali to će biti dovoljno ja vas uvjeravam.
Glasovanje.
Čujte, ja sam traži novac, ne glasanje.
Hvala lijepa i sretan rođendan. Amandman nije prošao. Amandman 377. je već odglasovan u tehničkom sadržaju sa amandmanom 374. Amandman 378. zastupnica Milanka Opačić.
Tu imamo zapravo nekoliko stavki u ovom amandmanu i sve su one uključene u proračun, ali nešto manje svote, nego što ste vi tražili. Tako da možda da ponovim samo za Sv. Anu u Vinkovcima je predviđeno prema proračunu za ovu godinu prva rata, drugu godinu druga rata. Tako je ugovor napravljen. Ja ne mogu preko toga. U Osijeku je predviđena adaptacija stolarije ove godine, u Domu za djecu Zagreb novi objekt Laduč, to je vjerojatno bilo i za Karlovac rekonstrukciju krova i fasade. i na kraju za Kaštel Lukšić rekonstrukcija prema predračunu za ovu godinu. Znači, mi smo prihvatili, odnosno sve ovo uključili, ali s nešto manjim svotama koliko su nam izračunali da su dovoljne za ovu godinu. Zato sam prisiljen odbiti onda amandman.
Kolegice Opačić, izvolite.
Gospodine ministre, ja sam se nadala da ćete vi ipak neka sredstva moža povećati za ove domove za djecu. Zbog toga što su ta sredstva apsolutno nedostatna posebno kod onih domova kao što je na primjer Dom za djecu u Slavonskom Brodu koji bi od sredstava 500 tisuća kuna trebali izvršiti adaptaciju rekonstrukciju sanitarnih čvorova, kupiti stan i opremiti stan, dakle za deinstitucionalizaciju. Naime, riječ je o tome da, ne znam koliko vam je poznato, ta djeca koja su smještena u domovima često puta dočekaju i svoju punoljetnost do 18 godina, nakon toga doista idu pod vedro nebo. Dakle, to su djeca koja nemaju obitelji, nemaju se gdje zbrinuti i odlaze na ulicu. Ono što mi moramo učiniti, a to je pomoći da se koliko toliko negdje kupe stanovi u koje bi se ta djeca mogla zbrinuti barem neki period, dakle oni ne mogu tamo ostati jako dugo, mogu ostati jedan ograničeni perid. Zbog toga su ova sredstva apsolutno nedostatna. U proračunu je ipak bilo dovoljno sredstava koja su potrošena kao otprilike pola milijarde na putovanja. i mislim da se moglo nešto od tih svih sredstava uzeti i još dodati ovim nekim domovima koji imaju, koji s ovim sredstvima neće moći napraviti sve ono što su planirali i što trebaju. Toj djeci je dovoljan veliki teret to što žive i što odrastaju u domovima za djecu bez roditeljske ljubavi. Prema tome, ajmo im učiniti barem to i pomoći da u tim domovima kada već moraju biti žive u nekakvim pristojnim uvjetima. Hvala lijepa i tražim glasovanje.
Molim. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 379. zastupnici Mato Gavran i gospođa Ljubica Lalić.
Odnosi se opet na Dom za djecu Slavonski Brod prema zahtjevu 500 tisuća kuna je prihvaćeno, ja zaista nisam kriv ako to nije dosta, takav je bio zahtjev i zato moram odbiti ovaj amandman.
Kolega Gavran izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo mislim da je kolegica Milanka najbolje rekla za ovaj dom. Ja vas još jednom najljubaznje molim, gospodine ministre, da iznađete mogućnost da ove godine bar jedan stan kupimo za ovu djecu. Mislim da svi imamo djecu i ja ću reći da sam posebno emotivno vezan evo i za te mlade ljude i za ovaj dom. Naime, ove godine iz doma silom zakona moraju otići jedan mladić i dvije djevojke jer završavaju školovanje. Nemaju se mogućnosti vratiti nikamo, obitelji nemaju. Jedina alternativa je ulica. Grad Brod i Brodsko-posavska županija uz sve napore novaca za kupovinu stana nemaju. Mislim da evo solidarnosti radi toliko prostora u državnom proračunu ima da se može povećati ako ne na milijun i pol koliko je naš zahtjev bio pa onda bar toliko da se mogu kupiti dva stana za ovo dvoje mladih ljudi odnosno troje mladih ljudi. Pa molim za razumijevanje odnosno glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu. 380. zastupnik Anton Peruško.
Ovdje se radi o domu za psihičke bolesne osobe "Vila Marija" u Puli, završetak izgradnje objekta. Prema dinamici koju smo mi dobili 3,5 milijuna kuna je za ovu godinu i mi smo toliko predvidjeli i po ugovoru će to morati biti dovoljno odnosno tako je dovoljno, pa onda odbijamo povećanje.
Kolega Peruško, izvolite!
Ovo je objekat kojega zajednički gradi temeljem potpisanog sporazuma kojeg je potpisala Vlada Ivice Račana sa gradom Pulom i Istarskom županijom još u listopadu 2002. godine i vidio sam koja su sredstva osigurana. Ukoliko je tako kako ministar kaže a nema razloga da ne vjerujem u dinamiku onda vjerujem na riječ ministra i povlačim amandman.
Zahvaljujem. Time smo završili resor Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi. Sada idemo na Ministarstvo pravosuđa. Ministrica pravosuđa gospođa Vesna Škare-Ožbolt. Amandman 381. zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Amandman se ne prihvaća. Za stručno usavršavanje zaposlenika iznos od 50 tisuća kuna bit će dovoljan za pokriće navedenih potreba u toj aktivnosti. A inače Ministarstvo pravosuđa u svom djelokrugu ima ukupno 41 aktivnost u okviru koji su između ostalog osigurana sredstva za stručno usavršavanje zaposlenika a i u okviru projekta CARDS predviđena su sredstva za usavršavanje sudaca. Za usluge promidžbe i informiranja planirane su u visini od 10 tisuća kuna na kontu 3233. Pod brojem 3233 su usluge dakle promidžbe i planiranja što očito uvažena zastupnica se zabunila. Ona je govorila o predloženom iznosu povećanja sa 360 tisuća kuna na 500 tisuća kuna koji se odnosi na konto 3235 zakupnine i najamnine i mi mislimo da će iznos od 360 tisuća kuna biti dovoljan budući da je u prošloj godini bilo utrošeno 215 tisuća kuna za zakupnine. Intelektualne i osobne usluge iznos od 500 tisuća kuna bit će dovoljan budući da je u prošloj godini za te namjene bilo utrošeno 242 tisuće kuna što je povećanje više od polovine. Za stručno usavršavanje zaposlenika iznos od 20 tisuća kuna u Upravi za suradnju sa Europskim sudom za ljudska prava bit će dovoljan budući da je u prošloj godini bilo utrošeno 5 tisuća kuna. Dakle, tu je predviđeno četiri puta više sredstava. I na kontu 3237 intelektualne i osobne usluge zaposlenika ove uprave planiran je iznos od 20 tisuća kuna. Prema našem prijedlogu bit će dovoljan s obzirom da je u prošloj godini bilo utrošeno 12 tisuća kuna.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala, gospodine predsjedniče. Mislim da ova sredstva koja se predviđaju i to nešto što je ključ čitave reforme a to su upravo sredstva za Centar za usavršavanje sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika kao i za edukaciju i informiranje ali naročito ovo kroz centar što je ključ svega neće biti dostatna. Ona ne bi bila dostatna niti za jedno permanentno usavršavanje pravosudnih dužnosnika u jednoj normalnoj situaciji a kamoli u situaciji kada je u zadnje vrijeme za vrijeme bivše vlasti zaposleno gotovo 400 novih pravosudnih dužnosnika uz to i drugih službenika i namještenika u pravosuđu a da ne govorimo da je zadnjih četiri godine gotovo promijenjeno kompletno, gotovo kompletno materijalno i procesno pravo. Dakle, to je nešto što iziskuje povećani angažman upravo na edukaciji ali jednako tako i posebno je to važno i za novoimenovane pravosudne dužnosnike. Ako vam možda ovo služi kao moj politički pamflet onda ću vam citirati nešto što je izlazi, proizlazi iz mišljenja o državnom proračunu Republike Hrvatske za 2004. godinu od strane opće sjednice Vrhovnog suda koju sačinjavaju svi suci te vrhovne sudbene istance koja upravo govori i ponavlja ono što sam gotovo rekla i ja, da ta sredstva nisu dovoljna. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 382. također zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Ovaj amandman se ne prihvaća. On se odnosi na stručno usavršavanje zaposlenika ne na stručno zapošljavanje zaposlenika kako je uvažena zastupnica predložila. Planirani iznos će biti dovoljan s obzirom da u prošloj godini nije bilo troškova takve vrste a to je aktivnost kojima se započinje. Nadalje, intelektualne i osobne usluge planirani iznos od 250 tisuća kuna bit će dovoljan s obzirom da u 2002. godini nije bilo takvih troškova. Računalne usluge iznos od 2 milijuna kuna bit će po našem mišljenju dovoljan budući da u prošloj godini također utrošen je isti iznos. Ulaganje u računalne programe iznos od 600 tisuća kuna bit će dovoljan budući da je u prošloj godini bio utrošen isti iznos, dakle tu ostajemo na istoj razini. Ulaganja kada je riječ o informatizaciji kaznenih tijela ulaganja u računalne programe iznos od 250 tisuća kuna je dovoljan s obzirom da u prošloj godini bilo je utrošeno 110 tisuća kuna, dakle sada predlažemo dvostruko više nego prošle godine. Kada je riječ o informatizaciji pravosudnih tijela za stručno usavršavanje zaposlenika iznos od 500 tisuća kuna bit će dovoljan. Intelektualne i osobne usluge iznos od 300 tisuća kuna bit će dovoljan budući da u prošloj godini nije bilo predviđenih stavki i ove vrste troškova. Računalne usluge iznos od 7 milijuna i 200 tisuća kuna je sasvim dovoljan budući da je trošak u prošloj godini iznosio 7 milijuna kuna. Isto tako je riječ o ulaganju u računalne programe i za informatizaciju pravosuđa treba reći da su osigurana sredstva i na drugim projektima kao što su zemljišne knjige, projekt stečajeva i sredstva CARDS programa.
Zahvaljujem. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala lijepa. Obrazloženje Vlade sa stalnom argumentacijom bit će dovoljan. Mogla su biti čak i upola sredstva nego što su predviđena, mogla su čak biti i manja nego su bila prošle godine. Bit će dovoljan, možda. Možda Vlada to smatra ali onda je to u diskrepanciji sa ambicijom da se provede reforma pravosuđa. Prema tome, sa ovim sredstvima ako govorimo o obvezi i nadopuni upražnjenih sudačkih mjesta, o pojačanom tom angažmanu, o provedbi mnogih zakona koji će i dalje ostati mrtvo slovo na papiru sa ovakvom informatizacijom i reći da je to povećanje zbog toga što je to povećanje u odnosu na prošlu godinu ne znači u reformi ama baš ništa. Jer nama je također trebalo dosta vremena da jednostavno promijenimo filozofiju sudbenog proračuna i tu argumentacija nešto je više povećan u odnosu na prošlu godinu. Sa ovog aspekta stvarno ne znači ništa. Pogotovo u tom smislu da je doneseno toliko, da su doneseni svi zakoni više koji se mogu uopće promijeniti što se tiče sudbne vlasti i ona koja se primarno s njima dotiće. I u ovom angažmanu u povećanom popune sudaca onda takvo opravdanje nije. Ono može biti dovoljno sa aspekta mišljenja Vlade ali to znači da je ona u stvarnosti zaista odustala od one verbalne proklamacije, reforme pravosuđa. Ja ću vam reći, opća sjednica smatra, ocjenjuje da postoje razlike u verbalnim političkim opredjeljenjima, da se za rad sudbene vlasti osiguravaju dovoljna sredstva koja omogućavaju rješavanje zaostalih predmeta ali i ubrzati postupak hrvatskim sudovima. I to treba građanima reći, čekati ćete i dalje od reforme nema još uvijek ništa.
Glasovanje.
Da.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljan broj glasova. 384. također iste zastupnice.
Ovaj amandman se ne prihvaća, predložen je novi projekt općinski sud u Biogradu na moru, nema projektnu dokumentaciju s obzirom da je zgrada dobivena od gradskog poglavarstva, grada Biograda na moru, krajem listopada 2003. godine. I stoga, nije moguće potrošiti predložena sredstva u visini od 6 milijuna kuna, budući da je prvo potrebno napraviti projektnu dokumentaciju. Za projekt općinskog Suda u Pagu, izrađena je porjektna dokumentacija za što je utrošeno 135 tisuća 420 kuna a u 2004. godini ishoditi će se građanska dozvola tako da nije realno moguće utrošiti 5 milijuna kuna kako je predloženo amandmanom.
Kolegica Antičević, izvolite.
Ovako, općinski Sud u Biogradu i općinski Sud u pagu rade u takvim uvjetima da nema poljoprivaredne zadruge koja tu ne bi obustavila svoju djelatnost a kamoli. Prema tome, takvi uvjeti su tamo zaista, vladaju da nisu dostojni takve jedne funkcije. Onda je stvarno potrebno više krajnje vrijeme da stavimo ključ u bravu u tim pravosudnim institucijama. Za vrijeme bivše vlasti ovo povjerenstvo za upravljanje imovinom dogovorilo je i postiglo sporazum zajedno sa gradom Biogradom da iseli se jedan dio Ministarstva rada tadašnjega i socijalne skrbi a da se ova stara škola upravo namjeni za te potrebe. Prema tome, ovo su inicijalna sredstva koja bi bila potrebna onda i za tu malu projektnu dokumentaciju. I za započinjanje obnove te zgrade. A o općinskom Sudu u Pagu, teško je bilo što reći jer tamo kada krenete u taj Sud, onda imate nekoliko stepenica, onda dvije nema, pa tako svaki niti, neka svaka stranka koja eto nije mlađa ne može uopće doći do suda. Dakle, tu u Pagu zaista građanima je onemogućeno u najobičnijem fizičkom smislu pristup pravosudnom tijelu.
Molim glasovanje. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova amandman. 385. također iste zastupnice. 384.
Amandman 384. uvažene zastupnice se ne prihvaća. Riječ je dakle, o kapitalnim projektima hitne intervencije na zgradama pravosudnih tijela i zatvorskog sustava. Treba reći da dodatna ulaganja na građevinskim objektima za ta ulaganja predviđen je iznos od 4 milijuna i 250 tisuća kuna. I mi procijenjujemo da će on biti dovoljan budući da je već u 2003. godini bilo utrošeno 5 milijuna kuna. Mogu se očekivati manji kvarovi na kotlovnicama, električnim instalacijama i krovovima u 2004. godini. Prema tome ovaj iznos je potpuno dovoljan.
Kolegica Antičević. Izvolite.
Kamo sreće da je dovoljan ali nije jer se te sudbene, sudske zgrade nalaze zaista u derutnom stanju. Ne radi se samo o sitnim popravcima. Radi se o tome da ponegdje prijeti i krov da se sruši. Nema dugo da smo čitali da zmije izlaze iz zidova. Ja ću vam reći da su ta sredstva zaista do te mjere nedovoljna, evo sami ste rekli da je 5 milijuna prošle godine potrošeno i ta sredstva čak nisu bila dovoljna. Postoje situacije kada službenici jer nema sredstava odobrenih sami kupuju iz svojih džep, a znate koliko su u stvari skromne i male plaće tim službenicima u sudu, ali bilo je slučajeva da su kupovali sami da bi spriječili poplavu u jednom sudu kada su kupovali pipu. Prema tome, ovdje s obzirom na još uvijek derutnost i neobnovljenost u cjelini zgrada za potrebe pravosudnih tijela ovaj iznos se nameće nužnim. Molim glasovanje.
Molim tko je za amandman 284.? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 385. također poštovane zastupnice Antičević.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Dakle riječ je o kapitalnim projektima županijski sud u Zagrebu. Predviđena su dodatna ulaganja na građevinskim objektima u iznosu od milijun i 350 tisuća kuna. Prošle godine je bila završena sanacija krova i fasade a u ovoj godini se planiraju dovršiti radovi na kotlovnici i sanitarnim čvorovima. I nakon toga izmjene elektroinstalacije, uređenja porsora koji se planiraju početkom 2005. godine.
Kolegica Antičević, izvolite.
Da, to je točno. Prošle godine popravljen je u cijelosti krov, fasada, zgrada zaista djeluje impozantno. Ali suci županijskog suda nisu zadovoljni, nisu zadovoljni ni građani. I kažu doslovno ovako. Izvanka gladac unutra jadac. Prema tome, gotovo da je nemoguće raditi u tim uvjetima a znamo kakve obveze sve očekuje na vlastito županijski sud u Zagrebu, ali i druge velike naše sudove kao što su Rijeka, Split, i Osijek. Molim glasovanje.
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 386. također poštovane zastupnice Antičević-Marinović.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Dakle riječ je o kapitalnim projektima županijski sud u Zadru. Dodatna ulaganja na građevinskim objektima predviđena su u iznosu od 585 tisuća kuna. U prošloj godini završena je sanacija fasada a u ovoj godini napraviti će se okončani obračun za radove na fasadi, izmjene instalacija i uređenje, planira se u narednom razdoblju.
Kolegica Antičević, izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođo ministrice, ova sredstva posve su nedostatna. Evo, sami ste nedavno bili tamo i vidjeli ste u kakvim uvjetima rade i suci županijskog suda gdje su smješteni u toj zgradi gotovo sva pravosudna tijela grada Zadra, županijsko državno odvjetništvo, nedopustivo je u jednoj uređenoj državi da 4 zamjenika državnog odvjetnika rade u istoj prostoriji. Vidimo koji teret, koja zadaća spred njim postavlja zakon a i očekuje a i očekuju naši građani. Mi smo za vrijeme, dakle, za vrijeme bivše vlasti osigurano je povećanje prostora na način da se sigurnosne službe isele iz te zgrade, prema tome očekujemo upravo da se dogodi realizacija konačno i da toliko prijeko potrebni prostor za pravosudna tijela u gradu Zadru za županijski sud, općinski sud, za državno i općinsko odvjetništvo konačno ove godine preuzmu zgradu da se to unutra uredi i da mogu obavljati svoju zakonom datu zadaću. Molim glasovanje.
Hvala. Molim, tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 387. poštovana zastupnica.
Riječ je, dakle, ovaj amandman se ne prihvaća zato iz razloga što kaznionica u Turopolju uopće nema pripremljene programe za 2004. godinu. I doista postavilo bi se pitanje gdje bi se potrošio taj silni novac kada još ništa nije napravljeno. Šteta što u prošloj godini nije napravljena projektna dokumentacija onda bi se moglo govoriti i o trošenju ovakvog predloženog novca uvažene zastupnice.
Kolegica Antičević.
Prošle godine je obnovljen čitav niz kaznionica Lepoglava, i tako dalje. Ranije kružni zid, sada potpuno dakle obnovljena Lepoglava. Evo ostalo je ovo koje je nešto što možda prijeti da nas neki od ovih štićenika osuđenika koji oslužuju kaznu u Turopolju prituži i Europskom sudu za ljudska prava zbog nehumanog izdržavanja kazne. Dakle ovo je nešto što zaista strši u našem tom penalnom sustavu. I ako nema sredstva ako nije napravljena projektna dokumentacija onda molim da barem ishodite ili odobrite sredstva da za projektu dokumentaciju kako bi eventaulno onda tek sljedeće godine mogli krenuti i u realizaciju.
Tko je za ovaj amandman 387? Nije dobio potrebnu većinu. 388 također poštovana zastupnica.
Ovaj amandman se ne prihvaća jer riječ je o kapitalnim projektima uređenje i opremanje pravosudnih tijela, uredska oprema i namještaj predviđeni su u iznosu od 2 miliona i 717 tisuka 740 kuna. I prioritet u ovoj godini biti će uređenje protsora a onda kasnije nabavke opreme i namještaja, u prošloj godini nabavljeno je opreme i namještaja u visini od 12 milijuna i 150 tisuća kuna. I kada je riječ o kapitalnim objektima prvo će se posvetiti uređenju prostora a onda ćemo nabavljati opremu i namještaj.
Kolegica Antičević.
Hvala lijepa, to je isto glasno u narodu rečeno i građanima da pravosudna tijela ova koja se kane nešto u stvari samo se nastavljaju neki projekti novih uopće nema. Dakle posvetiti ćeom se prostoru izgradnji, obnovi što je samo dijelomično točno. Točno je ukoliko se nastavljaju oni započeti projekti, novih projekata uopće nema.Ali to znači ako nećete ih onda i opremiti da neć ebiti u funkciji. A to znači nema novoga zapošljavanje, nema rješenja starih predmeta. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. Amandman 389 kluba zastupnika HSS-a.
Ovaj amandman se ne prihvaća riječ je o Županijskom sudu u Zlataru, Ministarstavo je predvidjelo za dovršenje ovoga objekta 10 milijuna kuna, dakle nastavak radova na zgradi. Prošle godin ebilo je utrošeno 5 milijuna kuna, dakle ove godine 10 milijuna kuna i završetak se očekuje u prvo tromjesečju iduće godine. I radovi tu idu tempom kojim je objektivno moguće, dakle predviđeno je 10 miliona kuna.
Kolega Vresk izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođo ministirce. Ova zgrada se gradi od 1987. godine. Nedostaje još 10 milijuna i 500 tisuća kuna na ovaj iznos od 10 milijuna kuna, da se zaokruži financiranje zgrade. Vi sama znate da suci uopće ne rade u toj zgradi to nije dogradnja suda, to je gradnaj potpuno nove zgrade koja traje od 1987. godine. I općinski, županijski sud u Zlataru koji je novi županijski sud će se prvi puta useliti u tu zgradu tek iduće godine. Mislimo da je Vlada mogla izdvojtii još 10 miliona i 500 tisuća kuna da županijski sud u tu zgradu može useliti ove godine. Nisam zadovljan i molim glasovanje. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio dovljni broj. 390 zastupnice Ingrid Antičević Marinović.
Ovaj amandman se ne prihvaća riječ je o kapitalnim prijektima zatvorska bolnica u Zagrebu. Dodatna ulaganja na građevinskim objetkima ,predviđen je iznos od 586 tisuća kuna. I on će biti dovoljan za izradu dokumentacije za dogradnju krila i sanaciju zgrade. Te ishođenje građevisnke dozvole u 2003 godini bilo je utršeno 25 tisuća 700 kuna. Dakle ove godine predviđeno 586 tisuća kuna. Evoto samo podsjećam zbog javnosti.
Dobro hvala lijepa. Pa onda neka javnost bude i upoznata da ivše nemate troška ove godine za Lepoglavu koja je milijune i milijune koštala. Poreske obveznike,m prema tome sada bi bilo novaca da se obnovi ova zatvorska bolnica au Zagrebu. Jer moramo znati na žalost ti optuženici ti osuđenici to je i dosta jedna bolesna populacija, pogotovo je zaražena sa hepatitisom B. Dakle, ranije smo imali problem alkoholizam, sada je glavni problem ovakve zatvorske populacije problem ovisnosti, i problem što je često povezano upravo takva bolest hepatitisa naročito hepatitisa virusa B. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio dovoljni broj glasova. Amandman 391 također poštovane zastupnice Ingrid Antičević Marinović.
Ovaj amandman se ne prihvaća, riječ o kapitalnim projektima županijskog suda u Splitu. Tu će se naći jedno kvalitetno rješenje privremenog izmještanja sudaca iz zgrade koja će se raditi dakle riječ o zgradi Županijskog suda u Splitu. Na drugu lokaciju privremeno, ove godine predviđena su dodatna ulaganja u građevinske objekte u iznosu od 260 tisuća kuna. Koji će biti za projektu dokumentaciju ishođenja građevinske dozvole, riječ o projektu koji će se morati izvoditi u nekoliko faza. A vezana je i za ureeđenjem dobivene zgrade od grada Splita na Mažuranićevom šetalištu u kojem će biti smještan dio i općinskog suda i općinskog državnog odvjetništva. Dakle rješenja se traže i u suradnji sa županijom i gradom Splitom.
Poštovana zastupica Antičević.
Ovako prostor za pravosudna t ijela u gradu Splitu potpuno je osiguran. Međutim derutni su prostori i treba prionuti obnovi. Prema tome ovdje nemojmo pričati o nekim novim trećim prostorima. Mi imamo zgradu Županijskog suda u Splitu koja 1973. nije se uopće obnavljala fasada one ploče nisu više čvrste, prijeti stalna ugroza da padne na prolaznike ili stranke. Prošle godine je tu uloženo u sam zemljišno knjižni odjel koji je zaista sada u redu. Ali treba sada obnavljati samu zgradu a kasnije ću se osvrnuti i na one potrebe koje treba zadovoljiti što se tiče općinskog suda u Splitu a to je ono što smo prošle godine osigurali taj prostor. Prema tome prostori su dobiveni za dodatno proširenje njihovih potreba. I treba prionuti u obnovu. Prema tome, oni neće biti ponovno u funkciji, a toje Split pravosudna tijela u Splitu koji imaju također veliki broj zaostataka gdje imamo veliko nepopunjene pravosudnih tijela potrebnim kadrom. Prema tome mi moramo uprijeti snage upravo u rješenje Zagrebai Splita gdje su najveći problemi a oni proističu iz ovih osnovnih problema. Ja ću samo reći što vam govori i opća sjednica Vrhovnog suda Repubike Hrvatske, gdje upravo se osvrće na tešku situaciju u zgradi županijskog ali i općinskog stanja situacije zgrade samom Splitu, gdje kaže da prijeti direktna opasnost od požara poplave i ovih uređaja za grijanje odnosno hlađenje. Prema tome samo iz sigurnosti razloga je potrebno, da ne govorimo o ovim drugim koji su nužni i vezani za reformu pravosuđa. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio dovoljan broj glasova. 392 također poštovana zastupnica Antičević.
Ovaj amandman se ne prihvaća ja vjerujem da će kod ovoga obrazloženja uvažena zastupnica ipak biti malo koncentiranija pa čuti što ću reći za razliku od prethodnog. Dakle dodatna ulaganja na Županijskom sudu u Rijeci u građevinske objekte iznosi 142 tisuće kuna one su predviđene za projektu dokumentaciju i ishođenje građevinske dozvole. I radi se o izmjeni elektroinstalacija i ugradnji dizala. I ja vjerujem da će ovdje ići puno lakše radovi nego što bi išli u Županijskoj zgradi u Splitu gdje zbog rjeašvanja instalacija se moraju se izmjestiti suci, ne mogu se rješavati instalacije i raditi u istoj zgradi. I samo da podsjetim kada je riječ o Županijskom sudu u Rijeci u prošloj godini bilo je utrošeno 50 tisuća kuna, a ove godine je predviđeno tri puta više.
Kolegica Antičević.
Bilo 50 ili 142 tisuće neće se napraviti ništa, jer to nisu uopće potrebna sredstva. Vi ovdje meni prigovarate koncentracija, dekoncentracija ma to čak nije ni bitno i mogu se s time složiti. Međutim građani i stranke će biti potpuno i dalje dekoncentrirani u traženju svoje pravde, jer zaista odustalo se od reforme pravosuđa. Ne ulaže se u edukaciju, u informatizaciju, u izgradnju i opremanje tih pravosudnih zgrada koje su toliko neophodne. Dakle u tu materijalnu osnovu izvršnoj vlasti ovaj puta se pokazalo koliko je to teško ulagati. Dakle postoji velika razlika između onoga što se verbalizira i što se zaista želi učiniti. Ja razumijem da nema sredstava, ali nikada neće biti dovoljno sredstava ako želite sve namiriti pa ćete onda dati sredstva za pravosuđe. Trebali ste ostaviti sve drugo po strani, ovdje uložiti sredstva jer to je nešto što se tiče svih nas i što ćemo svi vrlo brzo imati korist, od pojedinca do države u cjelini.
Glasovanje? Tko je za? Hvala. Nije dovoljno. 393 također poštovane zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Riječ je o Županijskom sudu u Vukovaru. Predviđena su dodatna ulaganja na građevinskim objektima u iznosu od 4 milijuna kuna, dovršenje zgrade se planira u idućoj godini. Izrađena je projektna dokumentacija i ovaj iznos biti će dovoljan za dovršetak predviđenih radova u ovoj godini.
Kolegice Antičević izvolite.
Da. To znači da se rješavanje, odnosno stavljanje ove zgrade u funkciju odgađa. Odgađa se zaposlenje. Odgađa se rješenje predmeta. Odgađa se reforma. Mi smo planirali bili i mislim da to tako stoji i u ugovoru, da se riješi ovaj problem. Prošle godine je započela obnova, kompletna dokumentacija, istina radi se o velikom zahvatu ali mislim pogotovo žalosno je da prošle godine u gradu Vukovaru tako jedna impozantna zgrada i da ne govorimo od kakvog značaja eto tek prošle godine došla na red, prema tome ne bi trebalo sada odgađati njezinu obnovu. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljni broj glasova. 394 zastupnice Dragice Zgrebec.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Predlaže se novi kapitalni projekt za Županijski sud u Čakovcu, adaptacija zgrade i opremanje u iznosu od 3 milijuna kuna. U ovoj godini nema pripremljene projektne dokumentacije i ne može se ni utrošiti predložena sredstva.
Kolegice Zgrebec izvolite.
Nisam imala ni iluziju da se to može prihvatiti, ali reći ću povijest Županijskog suda u Čakovcu. Dakle od kad je osnovan on radi u nemogućim uvjetima, u skučenim prostorima Općinskog suda pa stoga i Općinski sud radi u nemogućim uvjetima jer je na prostoru koji je imao Općinski sud jer su sada dva suda. Još u doba ministra Šeparovića izrađena je projektna dokumentacija, mislim da je to bila 97. godina za dogradnju općinskog suda, međutim to nikada nije bilo realizirano. Sada imamo priliku ja bih vam gospođo ministrice htjela ukazati na ovu mogućnost. Naime, država će doći ili je već došla u posjed dvije zgrade u Čakovcu i to kroz kompenzaciju dugovanja, odnosno kroz određene poteze prema Croatia banci, kroz Državnu agenciju za sanaciju banaka i postoji realna mogućnost da se mnoge službe između ostalog i Županijski sud i Državno odvjetništvo koje je sada isto na dvije lokacije riješe u jednoj od tih zgrada. Ja bih apelirala na vas i na gospodina Šukera jer to treba proći i kroz Ministarstvo financija da se barem riješi prijenos ovih zgrada i da se onda počnu rješavati i sud i Državno odvjetništvo i još neke državne institucije, inspekcije i sl. u Međimurskoj županiji, ali sve jedno molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljan broj glasova. 395 zastupnika Zvonimira Mršića.
Ovaj amandman se ne prihvaća. U ovoj godini nema pripremljene projektne dokumentacije pa nije moguće utrošiti predložena sredstva za Županijski sud u Koprivnici.
Kolega Mršić.
Hvala lijepo. Dakle i grad i županija su rekli da su spremni isfinancirati glavni projekt i ishodit građevinsku dozvolu za nadogradnju Županijskog suda u Koprivnici čime bi se stvorili preduvjeti da se dio županijskog suda premjesti u zgrade općinskog suda, a Općinski sud u Koprivnici je sud, najažurniji sud, pun je nadležnosti u Hrvatskoj i gruntovnice koje djeluju u okviru tog Općinskog suda je jedna od najažurnijih uz varaždinsku. Problem je što doista nemaju prostor pa moraju ponekad diktirati presude naizmjenično pri čemu Županijsko državno odvjetništvo je u iznajmljenom prostoru i jednako tako Prekršajni sud je u iznajmljenom prostoru i izračunali smo da bi negdje na nivou šest godina kada se dakle ne bi plaćala ta zakupnina bila isplaćena ova investicija. Ako vi ste spremni financirati sve ono što mi možemo ishodit građevinsku dozvolu i upotrijebiti ove godine, mi smo to spremni učiniti, a ja vam garantiram da smo do 20.6. spremni ishoditi građevinsku dozvolu za nadogradnju Županijskog suda u Koprivnici.
Glasovanje.
Pa možda se predomisli ministrica.
Razgovarat ćemo o tome, ali u ovom obliku kako ste predložili ne možemo.
Ne može ministrice. Hvala lijepa ministrici. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Tko je za ovaj amandman? Eto nije dobio potrebnu većinu. 396 poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Predlaže se novi kapitalni projekt, izgradnja suda u Bjelovaru. U ovoj godini nema pripremljene projektne dokumentacije pa nije moguće ni utrošiti predložena sredstva. Dakle prvo projektnu dokumentaciju treba napraviti a onda predložiti novac za izgradnju.
Kolegice Čuhnil izvolite.
Uvažena ministrice ovaj puta se neću složiti sa vašim objašnjenjem budući da se ovdje radi o zaista novom objektu, ali radi se o objektu koji ima izrađenu i projektnu dokumentaciju, koji ima i građevinsku dozvolu za koju je grad Bjelovar prenio zemljište na ministarstvo i samo je pitanje početka radova. Prema tome nije jasno zašto se odgađa, jer svakim danom dolazi u pitanje uopće funkcioniranje i rad samog suda jer je zaista prostor neadekvatan u staroj trošnoj zgradi, da se ne govori o nedovoljnom prostoru i kakav je odnos prema strankama u takvom jednom prostoru koji nemaju čak niti najozbiljnije čekaonice. Tražim glasovanje molim.
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljni broj glasova. 397 poštovane zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Županijski sud, Općinski sud, Županijsko državno odvjetništvo u Velikoj Gorici prvo im treba pripremiti projektnu dokumentaciju pa onda predložiti sredstva u ovom iznosu. Mi ćemo ove godine nastojati napraviti projektnu dokumentaciju i izvršiti pripreme za početak cjelovitog i sustavnog rješenja pitanja smještaja svih pravosudnih tijela u Velikoj Gorici i o tome ćemo razgovarati i sa županijom i sa gradom i u svakom slučaju nać kvalitetno rješenje već u ovoj godini.
Kolegice Antičević, izvolite.
Pa dobro, to obećavanja ovo objašnjenje, ali mislim da je jedna godina preduga da bi se samo izrađivala projektna dokumentacija. Možda su to nekim mirnodobski, u smislu, normalni uvjeti u kojima je radi, u kojima se našla pravosudna vlast. Međutim, tu treba upravo sve stvari ubrzati. Zato bi bilo dobro da odobrite ova sredstva i da se ove godine, kao što ste rekli, napravi projektna dokumentacija, a zatim započnu radovi jer takvi uvjeti u kojim oni rade i, na kraju krajevima, u kojima su se i osnovali nisu zaista, nemam riječi jer reći "neadekvatni" ne bi bio adekvatan. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potreban broj glasova. 398, također poštovane zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Općinski sud i Prekršajni sud u Trogiru, tu je predviđena su dodatna ulaganja za građevinske objekte u iznosu od 800 tisuća kuna. U 2003. godini, podsjećam samo radi reda veličina, bilo je utrošeno 40 tisuća kuna.
Kolegice Antičević, izvolite.
Točno je, nisu se mogle u jednoj godini zadovoljiti sve potrebe i to je bio nedostatan iznos, posve, slažem se, nedostatan i zato je upravo sada više krajnje vrijeme da se Općinski i Prekršajni sud u Trogiru konačno osposobi da može adekvatno i raditi. Prema tome, ova predložena sredstva tu bi se mogla, ja mislim, ipak udovoljiti ovom amandmanu na iznos od 3 milijuna kuna i nemojte zaboraviti da je tu u blizini Grad Split koji je toliko, kažem, opterećen tim predmetima. Zato je od posebne važnosti da ti manji sudovi u okolici Splita budu adekvatno riješeni. Molim glasovanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio dovoljan broj glasova. 399 također poštovane zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Općinski sud u Grubišnom polju zahtjeva rekonstrukciju i adaptaciju zgrade i u ovoj godini će se pristupiti izradi dokumentacije i ishođenju građevinske dozvole. I osigurana su sredstva u iznosu od 65 tisuća kuna što će biti dovoljno za ono što je realno moguće investirati u ovoj godini. Ja podsjećam, u prošloj godini bilo je utrošeno 21 tisuću kuna.
Točno, prošle godine je plaćeno samo za najamninu jer se Općinski sud u Grubišnom polju nalazi u iznajmljenom prostoru i to nije rješenje situacije. Dakle, tu treba izgraditi zgradu. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Evo nas na amandmanu broj 400, također poštovane zastupnice Ingrid Antičević [[Upadica: Jubilarni, jel'?]] Kolegice izvolite. Kolegice izvolite. A pardon, ministrica se nije izjasnila, da.
Dakle, ovaj amandman se ne prihvaća. Riječ je o Općinskom sudu u Makarskoj, adaptacija zgrade i dodatno ulaganje na građevinskim objektima predviđena su u iznosu od 800 tisuća kuna za ovu godinu i za uređenje gruntovnice. U prošloj godini bilo je utrošeno 132 tisuće kuna.
Kolegice izvolite.
Ponovit ću da ova argumentacija koliko je bilo prošle godine, koliko je sada znači da se stvari neće pokrenuti. Ondje gdje su bila ogromna povećanja tu su se stvari riješile. Dakle, posve neadekvatna su sredstva koja vi namjeravate ili kanite učiniti. Ona jesu u nekom nominalnom iznosu veća, ali one ponovno neće riješiti situaciju niti u tom mjestu. Molim glasovanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 401, gospođe zastupnice Ingrid Antičević.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Za općinski sud i općinsko državno odvjetništvo u Splitu osigurana su sredstva koja su dovoljna u iznosu od 4 milijuna kuna, dovoljna za početak radova. Zgrada je kao što je bilo rečeno, dobivena u proljeće 2003. godine za koju je izrađena projektna dokumentacija. Ipak su stvari vezane i za rješavanje zgrade Županijskog suda u Splitu gdje ćemo vjerojatno cijeli sud morati izmisliti dok se kompletna zgrada ne uredi. Opet napominjem da je riječ o uređenju i kotlovnice i svih instalacija u zgradi i ne može se omogućiti rad suda i građevinski radovi, pa ćemo morati tražiti privremeno rješenje.
Kolegice, izvolite.
Pa upravo ovo što je rekla uvažena ministrica da će biti potrebno izmisliti Županijski sud da bi se on obnovio. Ali šta ćemo ga izmišljat kad tamo nema sredstava dovoljnih da obnovimo Županijski sud. Ovdje za Općinski sud odobrena su sredstva koja neće biti dovoljna da bi se riješila u ovoj godini situacija, pa prema tome, samo predložena sredstva od 10 milijuna kuna mogu adekvatno riješiti ovu situaciju jer upravo zbog takve situacije su povezane i županijski sud koji treba izmještat dok se riješi ona zgrada. Dakle, treba brzo raditi jer će štete svakog prolongiranje stvari nosi višestruke štete. Ne samo u tom financijskom smislu. Nećemo govoriti kolike štete, onda će to nanijeti upravo takva jedna situacija u nagomilanim predmetima pred tim sudom, koji gotovo više da je zakrčen. A dobrim dijelom su krivi ovi stambeni problemi, i ponovit ću, ponovno neadekvatan broj sudaca. Molim glasovanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 402, također iste poštovane zastupnice.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Riječ je o kapitalnom projektu Ilica – Selska – Baruna Filipovića. Dakle, izgradnja, adaptacija, opremanje zgrade. Dodatno ulaganja na građevinskim objektima, iznos od, predviđena su u iznosu od 15 milijuna 723 tisuće kuna. Mi procjenjujemo da će biti dovoljna za rješavanje i uređenje za zgrade Kaznenog suda u Zagrebu i Općinskog državnog odvjetništva. I na taj način ćemo početi rješavati Općinski sud u Zagrebu koji je najveći sud možda u Europi na ovaj način.
Kolegice Antičević, izvolite.
Da, prošle godine je država dala upravo za potrebe pravosudnih tijela kompletan taj prostor koji su nekada činile vojarne i sada upravo, dakle, da bi se riješio taj gorući problem, ja bih rekla i Hrvatske, jer je u Zagrebu najveća ... [[Ne razumije se.]] predmeta. Najveći je priliv predmeta, a najviše ima zaostalih predmeta jer ima najviše neupražnjenih mjesta. A neupražnjenih mjesta ima zato što ih jednostavno nemate gdje smjestiti. Prema tome, ovo su poslovi koji su bili od primarne važnosti i ovdje je trebalo zaista osigurati odmah ova sredstva koja se na prvi pogled čine velika u ovoj godini, ali jedino tako možemo jednostavno spriječiti ono što prijeti u Gradu Zagrebu, da se ne dogodi čitav slom sustava. Jer i prošle godine su bila velika ulaganja, i pretprošla u pravosuđe, međutim, unatoč tome sve veći je broj rastao neriješenih predmeta. Što znači da sada sa donesenom normativom i ipak početkom kakvog takvog rješavanja treba u većoj mjeri intenzivirati rješenje ovih problema, da konačno taj priliv, odnosno početak rješavanja zaostalih predmeta nađe se u jednom prihvatljivom omjeru. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije prošao. 403 iste zastupnice.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Predlaže se novi kapitalni projekti suda u Iloku, Rovinju, Dugom selu, Bjelovaru, Omišu i općinsko državno odvjetništvo u Omišu gdje nema pripremljene za ove projekte, ne postoji pripremljena dokumentacija ili je dokumentacija nepotpuna i predložena sredstva se nemaju na što utrošiti jer nema dokumentacije.
Kolegice Antičević izvolite.
Brojni su moji ovi zahtjevi i realno je bilo očekivati da većini neće biti udovoljeno, ali da neće biti ni jednom udovoljeno onda mislim da je suvišno da ja bilo što kažem, ja ću vam samo još jednom citirati nešto, mislim da se nećete oglušiti na mišljenje opće sjednice Vrhovnog suda Republike Hrvatske koji kaže: "Vrlo je upitano smanjenje sredstava namijenjenih uređenju poslovnih prostora u više sudova, to znači da ti sudovi neće biti u funkciji. Time se također onemogućuje jedan od ciljeva reforme pravosuđa tj. rješavanje zaostalih predmeta i ubrzanje sudskih postupaka". Molim glasovanje.
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio dovoljan broj glasova. 404. zastupnici Mato GAVran, Mato Arlović, Ljubica Vrdarić, Dragica Zgrebec i Ljubica Lalić.
Ovaj amandman se ne prihvaća iz razloga što se predlaže novi kapitalni projekt županijski sud u Slavonskom brodu otkup poslovne zgrade koja je u vlasništvu grada Slavonskog broda. Dugi niz godina se planira otkup poslovne zgrade i mi smo stupili u pregovore i razgovara se oko cijene sa gradom Slavonskim brodom i ja vjerujem da ćemo ove godine postići kvalitetno rješenje i pristupiti idućim proračunom u izradu ovog novog kapitalnog projekta, Županijskog suda u Slavonskom Brodu.
Poštovani zastupnik Mato Gavran izvolite.
Hvala lijepo poštovana gospođo ministrice. Ugodno je čuti da ste stupili u razgovore no znači li to da će ove godine sud ostati u istom prostoru u kojem je odnosno da će u prostor u koji iz kojeg će iseliti gradska uprava useliti netko drugi. Ja vas molim da kako ste i sami rekli ovaj problem nije od jučer, godinama je prisutan ali ove godine Gradska uprava seli u novi prostor u tvrđavu u Slavonskom brodu, a da ne bismo imali problem sa upravom, da ne bi u taj prostor uselio bilo tko drugi jer sigurno da grad neće držati prosto neangažiran, molim vas za dodatne napore i da izdvojimo sredstva za kupovinu ovog objekta i trajni smještaj Županijskog suda u Slavonskom brodu. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio dovoljni broj glasova. Identičan je amandman sljedeći 405. koji je sada izglasovan. 406. amandman je izglasovan kod amandman 396. i amandman 407. poštovane zastupnice Đurđe Adlešić je izglasovan kod amandmana 396. Amandman 408. zastupnika Mate Brletića.
Ovaj prijedlog se ne prihvaća iz razloga ne što se ne bi pristupilo rješavanju pitanja općinskog suda u Iloku iako za kupnju i opremanje zgrade ne postoji projektna dokumentacija ipak ćemo u ovoj godini pristupiti jednom rješenju koje možda financijski neće opterećivati proračun za ovu godinu ali ipak će Ilok dobiti sud. Evo ovo će biti jedno rješenje u ovoj godini Ilok će dobiti sud ali to neće opterećivati državni proračun. I u pregovorima smo sa gradom Ilokom da se to dogodi ove godine.
Kolega Brletić izvolite.
Prihvaćam obrazloženje gospođe ministrice pravosuđa oko ispostave Suda u Iloku i povlačim svoj amandman. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Brletić. 408. amandman povučen. 409. zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Ovaj amandman se ne prihvaća, riječ je o međunarodno pravnoj pomoći i na kontu 3237 predviđene su intelektualne i osobne usluge u iznosu od 350 tisuća kuna, što će ja mislim biti dovoljno budući da je u 2003. godini bilo utrošeno svega 88 tisuća kuna. Prema tome, nema razloga da se ovaj amandman prihvati.
Kolegice Antičević izvolite.
Neće biti dovoljna jer jedva da su bila dovoljna i prošle godine, a prošle godine smo mi zaključili čitav niz međunarodnih ugovora. Među njima ću spomenuti izravni ugovor, međunarodni prvi, možda svi zastupnici i ne znaju, vjerujem da će tako postupiti i nova vlast koja neće imati skepse prema pravosudnoj da direktno komunicira sa drugim pravosudnih vlastima, evo takav je jedan na snazi između Austrije, što je jako bitno pogotovo u suzbijanju tog opasnog kriminaliteta ali i radi rješavanje nekih statusnih pitanja naših građana jer imamo dosta naših ljudi koji rade u inozemstvu, konkretno u Austriji, pitanje alimentacije se tu često postavljaju, prema tome, takav postupak treba intenzivirati i mislim da je on tek u početku a da će ove godine a i sljedeće biti još intenzivniji. Prema tome, nije uputno se pozivati na...
Hoćemo glasovati?
Da, molim glasovanje.
Glasovati molim. Tko je za? Hvala, nije dovoljno glasova. 410. također poštovane zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Evo, ovaj amandman se ne može prihvatiti, riječ je o obnovi voznog parka, prijevozna sredstva u cestovnom prometu predviđena su, na ovom kontu predviđena su sredstva u iznosu od 3 milijuna 714 tisuća kuna koja će se rasporediti za kupnju 15 specijaliziranih vozila Marica, i 2 dostavna vozila za zatvorski sustav u visini od 2 milijuna 700 tisuća kuna, a preostali iznos za nabavku osobnih vozila mislim da je to ipak veliki napredak u odnosu na prošlu godinu, dakle riječ je o nabavci 15 Marica koje su toliko neophodne za rad u zatvorskom sustavu.
Kolegice Antičević izvolite.
A lijep je to napredak, prošle godine je za ovu svrhu bilo osigurano 12 milijuna, a sada je 3 milijuna. Pa ja znam da je kasno vrijeme, ali da nam se čini da je 3 milijuna više od 12 malo neobično. Ali ja u svakom slučaju pozdravljam da ste upravo izabrali da od ovih nikakvih sredstva bar namirimo za Marice, jer teška je bila situacija da su se zatvorenici iz jednog suda nekako u drugi sud prevozili na način da bi auto jednostavno ili zakuhao pa bi moralo doći opet drugo, itd, to nisu bili uopće normalni uvjeti. Međutim, to znači, dakle ima sada samo sredstava neke, trebalo bi 5, 6 vozila, ali evo dobra su i 2, 3, to znači za pravosudna tijela da nema niti za jedno vozilo. Prošle godine su bila nabavljena 82 vozila koja su sva podijeljena pravosudnim tijelima. Pravosudna tijela, sudovi i državna odvjetništva dobila su tako prošle godine po prvi put nakon 12 godina jedno novo vozilo. Godinama oni idu u svojim derutnim vozilima, čak i u vlastitim vozilima što je nedopustivo, nedopustivo je da istražni sudac ili neki uređujući sudac na Općinskom sudu dođe na mjesto prijepora u nekakvom iznajmljenom autu ili u taksiju ili da gleda s kojim će se odvjetnikom prevesti, pa se onda iskrcaju da onda ne bi vidio druga stranka jer normalno može izvlačiti različite zaključke. Prema tome, obnova voznog parka to je osnovno sredstvo, to nije nikakav luksuz, ako želimo zaista u pravom smislu ubrzanje... [[Govornik se isključio, ne čuje se.]]
A može biti 3 više od 12, ovisi o valuti. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije prošao. 411. također poštovane zastupnice Ingrid Antičević.
Ovaj amandman se ne prihvaća riječ je o suzbijanju zlouporaba opojnih droga. Ja tu moram reći da je planiran iznos od 150 tisuća kuna. Istina i u prošloj godini je bio planiran iznos također od 150 tisuća kuna međutim ta sredstva nisu prošle godine utrošena. Ministarstvo pravosuđa je ipak napominjem radi javnosti samo jedno od tijela koje planira sredstva za ove namjene. Uglavnom sve ide centralizirano preko Ureda za suzbijanje zlouporabe opojnih droga.
Kolegice izvolite.
Mislim da su za ova sredstva, za ovu poziciju naime za suzbijanje zlouporabe opojnih droga potrebno zaista izdvojiti bar ozbiljniji iznos od milijun kuna. Istina je...
Samo malo, malo još, malo još.
... da je to samo jedan od načina, ali ...
Strpljenja.
... to je u svezi onoga što sam vam i malo prije rekla da je zatvorska populacija danas potpuno izmjenjena. Da mi više nemamo toliko ovisnih o alkoholu, sada imamo novi problem, vrlo ozbiljan problem zatvorenika, osuđenika dakle problem ovisnosti i to je obveza upravo države, zatvorskog sustava da omogući i tu vrst liječenja. Na kraju krajeva to su stalni upiti upravo i promatrača koji posebno promatraju zatvorski sustav gdje nisu imali ozbiljnih primjedbi osim ove da tu treba izdvojiti znatno veća sredstva s obzirom na populaciju odnosno na ovisnost tih osuđenika. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 412. također ista gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Ovaj amandman se ne prihvača. Riječ je o resocijalizaciji osuđenih osoba koje sankcija, koje sankcije izvršavaju na slobodi. Dakle intelektualne i osobne usluge i predviđeni su iznosi od 600 tisuća kuna i one će biti dovoljne s obzirom da je u prošloj godini bilo utrošeno 498 tisuća kuna. I aktivnosti vezane na, za zdravstvene i veterinarske usluge u iznosu od 500 tisuća kuna biti će dovoljne s obzirom da je u prošloj godini bilo utrošeno svega 171 tisuća kuna.
Evo, izvolite kolegice.
Mislim gospođo ministrice da ste zaista mogli udovoljiti ovom iznosu koji nije toliko znatno povećeanje ali zaista bi u velikoj mjeri doprinio resocijalizaciji osuđenih osoba. To je jedan povećani angažman gdje nisu velika sredstva ali ovakav dodatni angažman značio bi to da ih više ne vidimo u zatvoru. Jednako tako ove zdravstvene i veterinarske usluge. Prošle godine jeste bilo, bila su odobrena mala sredstva, nedostatna sredstva, ai morate također znati da su naše penalne ustanove povećale i svoju gospodarsku aktivnosti, da imaju velike potrebe upravo i za veterinarskom zaštitom, ali jednako tako i za zdravstvenom zaštitom kako osuđenih osoba tako i osoblja koje mora redovito ići i na preglede, a ta sredstva nisu dovoljna. Zato molim glasovanje.
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala. Idemo dalje. Nije prošao. 413. također poštovana zastupnice.
Ovaj amandman se ne prihvača. Riječ je o zemljišnim knjigama gdje se predlaže novi projekt sređivanje zemljišnih knjiga na otocima i projekt sređivanja zemljišnih knjiga u dolini Neretve. U okviru projekta zemljišne knjige za, i ovu godinu planirano je ukupno 12 milijuna i 800 tisuća kuna uključujući i zajam Svjetske banke. U prošloj godini utrošena je svega milijun i 800 tisuća kuna na svim projektima zemljišnih knjiga i to je bilo doista vrlo skromno povlačenje zajma Svjetske banke, a evo podsjećam u okviru projekta sređivanja zemljišnih knjiga nalazi se i dio gruntovnice za otocima.
Kolegice Antičević izvolite.
Točno je to da je malo sredstava bilo povučeno i bilo je i problema i sa samim početkom funkcioniranja tog projekta međutim svaki takav projekt i prošle godine imao je potporu i vlastitih sredstava u Proračunu i bila su za to izdvojena velika sredstva. Ovo je također jedan bio od velikih planova, projekt sređivanja zemljišnih knjiga na otocima sa ovim iznosom od 7 milijuna kuna koji bi vrlo brzo i adekvatno riješio ovu problematiku na otocima pogotovo na otocima je potrebno žurno reagirati s obzirom da tamo ima situacija gdje imamo zadnji upis koji je izvršen unazad 100 godina, a i imamo veliku iseljeničku populaciju pa i zbog toga to stvara probleme nesređenosti katastra odnosno nesređenog zemljišnika zemljišnih knjiga u dolini Neretve od goruće je važnosti. Prije svega u pitanju je interes Republike Hrvatske. Da zaista ona znade da li je to njezino vlasništvo i koje jeste ili u kolikoj mjeri. Nakon one propasti PIK-ova, nasipanja, prema tome tu je jako važno da se osnuju zemljišne knjige da bi ... /Prekid na traci/ ... da joj je stalo do vlastite imovine. Jer sada se pred sudom pojavljuju neke čarobne tužbe gdje se utužuje, gdje se ljudi knjiže, a, ishoduju presude, a jednostavno nema formiranih zemljišnih knjiga. Zato je mislim i situacija zaista urgentna za ovaj projekt. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljno glasova. 414. amandman također poštovane zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Ni ovaj amandman ne mogu prihvatiti. Riječ je o izvršenju kazne zatvora, mjere pritvora i odgojne mjere na kontu 3213 stručno usavršavanje zaposlenika. Predviđen je iznos od 190 tisuća kuna i on će biti dovoljan s obzirom da je u 2003. godini utrošeno 139 tisuća kuna, a na kontu 3236 zdravstvene i veterinarske usluge predviđen je iznos od 7 milijuna kuna koji će biti dovoljan budući da je u prošloj godini utrošeno 6 milijuna 100 tisuća kuna.
Kolegice Antičević izvolite.
Gospođo ministrice vi uporno govorite koliko je bilo utrošeno prošle godine, ali prošle godine se dogodilo i nešto o čemu treba itekako voditi računa. Da se prošle godine zaposlilo na stotine novih uposlenika u zatvorskom sustavu. Prema tome treba osigurati onda za njih i izobrazbu i sve ono što iza postojeće upravljene, zaposlene. I zato tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman 414.? Hvala. Nije dobio dovoljno glasova. 415. također ista poštovana zastupnica.
Ovaj amandman se ne prihvača. Edukacija informiranja kod Vrhovnog suda Republike Hrvatske, izdavanje publikacije izbor odluke i drugih publikacije, intelektualne i osobne usluge iznose 70 tisuća kuna. Biti će dovoljne s obzirom da je u prošloj godini utrošeno 54 tisuće, predviđeno bilo 54 tisuće kuna i za seminare i savjetovanja odnosno za intelektualne i osobne usluge iznos od 20 tisuća kuna predvidjeli smo budući da prošle godine nije bilo predviđeno nikakvog iznosa.
Izvolite kolegice Marinović.
Ukoliko želite provesti reformu i ostvariti mogučnost odnosno pružiti mogućnost da Vrhovni sud kao vrhovna sudbena instanca odnosno vrhovna sudbena vlast u Republici Hrvatskoj poluči one rezultate i odigra dakle svoju ulogu pogotovo kod ujednačavanja sudske prakse, održavanja edukacije i posebnih seminara i savjetovanja u njihovoj organizaciji onda ovaj iznos neće biti dovoljan. A napominjem da u nekoliko navrata je upravo za ove potrebe Vlada odobravala dodatna sredstva iz rezerve. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman molim? Hvala. Nije dobio dovoljno glasova. 416. amandman iste zastupnice.
Ovaj amandman se ne prihvača. Riječ je o stavcima međunarodna suradnja za intelektualne i osobne usluge. Predviđena iznos od 35 tisuća kuna u odnosu na prošlu godinu kada je bilo predviđeno 25 tisuća kuna. To je ipak veći iznos.
Kolegice Antičević izvolite.
Bio je predviđen početnim Proračunom za 2003. znatno veći iznos odnosno za kompletno za čitavo Ministarstvo preko milijarde međutim mi smo imali i elementarnu nepogodu sušu pa su onda tu bila smanjena sredstva, ali kasnije dodatno upravo iz Vladinih rezervi sukcesivno prema potrebama što nije dostojno ipak da dozvoli se jedna izvršna vlast koja imalo cijeni i sebi, ali i vrhovnu sudbenu instancu joj ne predvidi za ovakve aktivnosti, takva dodatna sredstva. Pogotovo što su predstavnici, pa i predsjednik, pa i nekoliko članova Vrhovnog suda Republike Hrvatske bili pozivani na sastanke gdje nije bio pozvan niti jedan predstavnik sudbene vlasti iz drugih tranzicijskih zemalja. Molim glasovanje.
Molim, tko je za ovaj amandman 415.? Nije prošao. Amandman 416. iste zastupnice. 417.
Riječ je o vođenju sudskih postupaka, dakle ovaj amandman se ne prihvaća. Dakle, riječ je o vođenju sudskih postupaka i sustavu objavljivanja sudskih odluka za stručno usavršavanje zaposlenika predviđen iznos od 105 tisuća kuna. To je nova aktivnost, u prošloj godini nije bilo predviđeno takvih aktivnosti i za računovne usluge iznos od 184 tisuće kuna. A čini nam se da će biti dovoljnim budući da se radi o novoj aktivnosti.
Kolegice Antičević.
To je dobro da je ta pozicija uvrštena kao posebna. Međutim, ta sredstva zaista nisu dovoljna. Pogotovo koju aktivnost sada provodi i Vrhovni sud u ovom sustavu objavljivanja sudskih odluka kao novom vidu ujednačavanja sudske prakse, ali jednako tako jednom novom vidu provedbe načela javnosti. Da građani jednostavno spoznaju preko objavljenih odluka, pa i na Internetu kako sudovi razmišljaju, što mogu od sudova očekivati u sličnim situcijama što je nedvojbeno i velika kontrola javnosti takvih presuda i odluka od strane građana. Prema tome, ovaj iznos vam zaista neće biti dovoljan za tu svrhu. Molim glasovanje.
Molim. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebu većinu. 418. iste zastupnice.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Riječ je dakle, o međunarodnoj suradnji državnih odvjetništva za stručno usavršavanje zaposlenika predviđeni iznos od 30 tisuća kuna. Za intelektulne i osobne usluge iznos od 160 tisuća kuna. Samo radi usporedbe prošle godine bilo predviđeno 60 tisuća kuna.
Kolegice Antičević izvolite.
Za stručno usavršavanje zaposlenika vidite predviđate samo 30 tisuća kuna i to za državno odvjetništvo. To nije moguće provesti. Jednako tako ni sa ovim iznosim za intelektualne usluge. Prošle godine smo riješili jedan veliki teret pogotovo državnog odvjetništva Republike Hrvatske u smislu riješavanja njegovih prostornih problema. Prema tome, sada je bila prigoda da idemo korak dalje, da idemo, damo veća sredstva za stručno usavršavanje. Ali eto, to i ove godine izostaje. Nažalost, molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljni broj glasova. 419. također iste zastupnice.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Budući da ukupni prijedlog proračuna za ovu godinu u odnosu na prijašnju godinu za nekih 340 milijuna kuna veći od prošle godine, i kada je riječ o suzbijanju korupcije organiziranog kriminala, on je … [[zbog zvonjave za predsjedničkim stolom, govornica se ne razumije]] za stručno usavršavanje zaposlenika iznos od 355 tisuća kuna je predviđen u ovoj godini, a u prošloj godini je radi usporedbe bio predviđen iznos od 100 tisuća kuna. Na stavci međunarodna suradnja za suzbijanje organiziranog kriminala za stručno usavršavanje predviđeni su novi iznos. Za sustav analitičkog praćenja kriminaliteta također je, to je uvođenje nove aktivnosti za koju je predviđen iznos od 30 tisuća kuna i mislim da smo i na ovim stavkama za razliku od prošle godine učinili napredak.
Kolegice izvolite.
Nažalost moram vas demantirati, jer tek prošle godine riješeni su stambeni problemi za USKOK. Prema tome, ovo je godina bila prigoda da se upravo znatno povećaju sredstva za stručno usavršavanje za međunarodnu suradnju na suzbijanju organiziranog kriminaliteta koja praktički tek bila započela, ona su bila inicijalna sredstva. Ova sredstva neće biti dovoljna za tu ambicioznu svrhu. Ali jednako tako vrlo je ozbiljno smanjenje, odnosno predviđanje sredstva za 30 tisuća kuna za sustav analitičkog praćenja kriminaliteta. A to je osnova upravo jedna intelektualna osnova za praćenje takvog, i na kraju krajeva pripreme u preventivi tog najopasnijeg kriminaliteta. Dakle, mogu reći da nažalost izostala su bitnija ulaganja u razvoj sudbene vlasti i ovaj prijedlog proračuna i ne udovoljavanje amandmanima poručuje da neće građanima, da se neće moći riješiti ni ove godine njihovi zaostali predmeti, niti početi riješavati taj problem, niti će se ubrzati sudski postupci. Dapače, zakoni koji su doneseni prošlih godina, koji su obećavali ubrzanje postupaka zbog neadekvatne financijske potpore u tom smislu angažmana izvršne vlasti, ali i ovdje odgovornosti zakonodavne vlasti dodatno će blamirati sudbenu vlast, a građanima neće donijeti ništa dobro, dapače ovo je poruka vi ćete i dalje čekati beskrajno riješenje svojih sudskih predmeta.
Tko je za ovaj amandman, molim? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 420. zastupnika Mate Arlovića, Mate Gavrana, Ljubice Brdarić i Ljubice Lalić. Sa ministricom pravosuđa završeno.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Vlada ne prihvaća amandman 420. Prošle godine je bilo osigurano za poticanje regionalnog razvoja, infrastrukture gospodarstva Republike Hrvatske 117 milijuna kuna, ove godine je predviđeno 118. Nažalost, vjerojatno sredstva za koje možda i trebalo iznaći mogućnost, no u okvirima u kojima se radi ovaj proračun i koliko je ostalo sredstava za raspodjelu ovo je maksimum što se moglo učiniti. i ono što bi htio reći da za razliku od 2003. godine u 2004. godini su sredstva planirana po županijama, tako da je nemoguće praktički usporediti koliko je bilo prošle godine sredstava za županije, jer nije bilo planirano po županijama, nego skupno.
Hvala lijepo gospodine ministre. Kako je ovo 420. amandman, očekivao sam da će bar nešto biti Brodsko-posavsoj županiji od strane ove vlasti i dodjeljeno. Naime, kako vi ne znate koliko je planirano, ja ću reći za područje Brodsko-posavske županije. Naime, ne da ne znam..
Gospodine ministre, molim vas pustite da zastupnik govori, da mu ne ulazite u riječ.
Hvala vam lijepo. Ove godine u Fondu za regionalni razvoj dostavljeni su sa područja Brodsko-posavske županije projekti za financiranje vodoopskrbe, odvodnje, cestogradnje, luke, pristaništa, infrastrukture u gospodarskim zonama u iznosu od 164 milijuna kuna od čega su planirana sredstva fonda od 76 milijuna kuna. A ostalo financiraju uz svoj skroman proračun jedinice lokalne samouprave, naravno županije. Kako je stanje Brodsko-posavske županije niz puta sam do sada rekao, i naravno da mi nemamo dostatnih sredstava da bismo mogli nadomjestiti ono što je planirano u proračunu, a što je prijedlogom državnog proračuna izostalo, naime, mi smo očekivali da ćemo za ove projekte iz fonda dobiti sredstva cca 20 milijuna kuna, oni su u jednoj trećini svega planirani. Mi ne možemo niti jedan ozbiljniji projekt napraviti sa ovakvim sredstvima, pa očekujem da bar ako ništa drugo dobijemo sredstva u iznosu od prošle godine. Molim razumijevanje i molim glasovanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljni broj glasova. Amandman 421. zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i za amandman 420.
Kolega Mršić, izvolite!
Evo, ja upozoravam samo da još ima svega četiri mogućnosti da Vlada ipak prihvati možda još koji amandman na ovaj proračun. Postoji još četiri amandmana, znači četiri mogućnosti. Ali ja bih htio reći ovdje da dakle ako je milijun kuna veće povećanje sredstava u Fondu za regionalni razvoj da onda bi barem bilo dobro da Koprivničko-križevačka županija dobije onoliko koliko je izvršeno u prošloj godini a ovdje je planirano smanjivanje. Ovo povećanje koje ja tražim iskoristilo bi se za izgradnju učeničkog doma u Križevcima pa makar na takav mali simbolični način da pomognemo srednje školstvo u Koprivničko-križevačkoj županiji jer nažalost danas nismo dobili niti jednu jedinu mrvicu za podizanje standarda osnovnih i srednjih škola u Koprivničko-križevačkoj županiji. Ja vas molim evo da makar podržite ovdje iz Fonda za regionalni razvoj kako bismo napravili taj simbolični korak za ovaj proračun ali veliki korak za učenike srednjih škola koji dolaze na studij u srednju školu u Križevce a moram reći da se uglavnom radi o učenicima koji idu u Poljoprivrednu srednju i Višu poljoprivrednu školu. Tražim glasanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Nije dobio dovoljni broj glasova. Identičan je amandman 422. o kojem u smo glasovali u prethodnom amandmanu sadržajno. 423. zastupnici Željko Pecek, Ljubica Lalić i Božidar Pankretić.
Vlada ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i za amandman 420.
Kolega Pecek, izvolite!
Hvala lijepo. Mada sam bio svjestan da se ovaj amandman neće prihvatiti to je bio na neki način očajnički pokušaj ali sada kada rezimiram stanje za Virovitičko-podravsku županiju brojke su više nego zgodne. Podnio sam šest amandmana za 27 investicija ili projekata teških stotinu 44 milijuna kuna. Ako znamo da je proračun 85 milijardi i ako znamo da je na 259 stranica samo na šest stranica sam našao Virovitičko-podravsku županiju. A brojka koja ide prema Virovitičko-podravskoj županiji je 20 milijuna 924 tisuće 739 kuna ili 2,3 promila u ovom proračunu. Evo, to su te brojke, to je rezultat našeg dobrog druženja danas. Bilo nam je lijepo, držali smo kvorum jedni i drugi. Međutim, naravno da se vraćam razočaran pošto većina ovih projekata je bila dobro pripremljena. I ja procjenjujem da je županija, gradovi i općine na mojem području da su u pripremu projekata potrošili barem 50% više novaca od ovih koje su dobili. Međutim, žao mi je što nećemo niti puno izdvojiti niti za ulaganja u ceste na tome području, naravno ni u željeznicu, srednje školstvo niti jednu kunu, osnovno školstvo milijun kuna, naravno pravosuđe i ostali sektori također su ostali prazne kese ovaj puta. Valjda ćemo imati više sreće i dobre ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepo.
Dajem na glasovanje ovaj amandman. Molim, tko je za? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. Amandman 424. zastupnice Milanke Opačić.
Vlada ne prihvaća jer smatra da su predviđena sredstva dovoljna za funkcioniranje.
Kolegice Opačić, izvolite!
Pa svoj skromni doprinos, povlačim amandman.
Zahvaljujem. 425. zastupnika Mate Arlovića, Mate Gavrana, Ljubice Brdarić, Dragice Zgrebec i Ljubice Lalić.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! Oprostite, gospođe i gospodo zastupnici! Sredstva za registraciju poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske osigurana su i razdjelu uređenja poljoprivrednog zemljišta Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva ali postoji problem u osiguranju sredstava županija prema programu koji je usvojio ovaj Sabor. Ukoliko u županiji osiguraju svoja sredstva državni proračun će osigurati potrebno.
Kolega Gavran, izvolite!
Hvala lijepo, poštovana gospođo ministrice. Konačno, 425. amandman i 17. po redu da dobijem jedan kvalitetan odgovor. Ja se nadam da će mnoge jedinice lokalne samouprave, naravno i županije prihvatiti vaš izazov i da ćemo uspjeti ove godine realizirati i geodetski izmjeriti oko 40 tisuća ... [[Govornik je isključen, ne čuje se.]]
Kolega, isključeni ste.
Netko mi pripomaže, ali dobro. Dakle, što će biti u funkciji prije svega poljoprivrednih proizvođača a svi skupa ćemo imati koristi. Hvala lijepo. Povlačim amandman ukoliko.
Hvala lijepa. Amandman 425. povučen. I zadnji amandman u ime zastupnika i klubova 426. Kluba zastupnika HSS-a.
Vlada ne prihvaća zato što ovaj amandman predviđa povećanje plaća za 800 tisuća kuna, povećanje doprinosa za 150 tisuća kuna, povećanje troškova službenog puta 250 tisuća kuna i povećanje stručnog usavršavanja za 160 tisuća kuna. Dakle, s obzirom da je isključivo potrošački karakter Vlada ne prihvaća ovaj amandman.
Može u ime kluba? Eto, na kraju novci za kontrolu novaca Komisija za vrijednosne papire je u pune dvije godine imala samo djelomično imenovane članove komisije što ministar vrlo dobro zna. Od kraja prošle godine komisija konačno djeluje u punom sastavu te joj planirana sredstva u proračunu za 2004. godinu neće biti dostatna na pozicijama stvarno za plaće i doprinose. Podsjetio bih da je novim Zakonom o tržištu vrijednosnih papira komisija dobila povećane ingerencije između ostalog i djelomičan nadzor banaka. U plan kadrova za 2004. godinu također je predviđeno zapošljavanje dva inspektora, no ukoliko se to odobri ovo povećanje proračuna ponovo neće doći do realizacije što će uvjetovati ponovo nedostatan nadzor komisija na terenu. Mislimo da to nije dobro za rad Komisije za vrijednosne papire te molimo da se glasuje o ovom amandmanu.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljan broj glasova. Sada imamo tri amandmana Vlade koji su stigli na prijedlog državnog proračuna i prema odredbi članka 166. Poslovnika prvo treba Sabor odlučiti većina da se raspravlja o tim amandmanima na sjednici. Molim, tko je za to da se raspravlja o tim amandmanima Vlade? Hvala lijepa. Protiv? Utvrđujem da je većinom nazočnih zastupnika su se složili da se amandmani mogu podnijeti. Molim ministra Šukera da obrazloži prijedloge ova tri amandmana.
Dakle, u Konačnom prijedlogu državnog proračuna za 2004. godinu nakon prve rasprave u Hrvatskom saboru, Vlada Republike Hrvatske predlaže sljedeće promjene. U razdjelu 0,20 Vlada Republike Hrvatske u glavi 58. Ured za javnu nabavu predlaže se ispravak krivo unesenog računa rashoda te se u oviru planiranog kapitalnog projekta 743003 obnova voznog parka račun 4262 ulaganje u računalne programe zamjenjuje računom 4231 prijevozno sredstvo u cestovnom prometu. U razdjelu 0,30 Ministarstva obrane i razdjelu 0,40 Ministarstvo unutarnjih poslova predlaže se nova preraspodjela rashoda po programima, aktivnostima i projektima. Navedena ministarstva zbog potreba smanjenja ukupnih proračunskih sredstava po odluci Vlade Republike Hrvatske radi kratkoće vremena za izmjenu financijskog prava nisu stigli provesti konzultacije sa svim svojim sastavnim dijelovima koji su korisnici proračunskih sredstava. Te prelažemo preraspodjelu unutar planiranih svota, utvrđuju stvarnu potrebnu rasporeda, svojih rashoda unutar razdjela. U Ministarstvu kulture glava 10. programska djelatnost kulture predlaže se preraspodjela rashoda unutar planiranih aktivnosti prilikom unosa rashoda u sustav državne riznice, napravljene su tehničke greške koje se ovim prijedlogom ispravljaju. U Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa u glavi 50. tehnologijski istraživačke i razvojne djelatnosti predlaže se preraspodjela rashoda u svoti od 3 milijuna 322 tisuće i 90 kuna. Unutar planiranih projekata radi provedbe zajma Svjetske banke za projekt tehnologijskog razvitka potrebno je planirati učešće Republike Hrvatske za povlaćenje istoga što se ovom preraspodjelom i predlaže. Predlaže se i prijenos projekta za izgradnju i obnovu i opremanje škole narodnog zdravlja Andrija Štampar iz Ministrstva zdravstva i socijalne skrbi u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa. Istu promjenu potrebno je izvršiti jer izgradnja, obnova i opremanje škole spada u nadležnost Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa. Za provođenje navedenog projekta preraspodjelom je osigurano dodatnih 15 milijuna kuna. Zajam je učešće Republike Hrvatske koji proizlazi iz okvirnog ugovora o zajmu sa Razvojnom bankom Vijeća europe. Sve navedene promjene vrše se unutar planirani sredstava za proračunske korisnike i ne povećavaju svotu ukupnog predloženog državnog proračuna za 2004. godinu.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Sukladno Poslovniku u raspravi mogu sudjelovati samo predstavnici klubova zastupnika. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman 1 Vlade. Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je. Ima li suzdržanih molim? Utvrđujem da je sa 80 glasova za, 30 protiv i 20 suzdržanih usvojen amandman 1 Vlade. Amandman 2. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 78 glasova za, protiv 34, 18 suzdržanih usvojen amandman 2 Vlade. Dajem na glasovanje amandman 3 Vlade. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 78 glasova za, 36 protiv i 16 suzdržanih usvojen i amandman 3 Vlade. Imamo još nekoliko amandmana na prijedloge financijskih planova. Prvo u Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost zastupnik Ivan Kolar. Na prijedlog financijskog plana za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2004. godinu. Gospođo ministrice izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo. Zakon o Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost točno je odredio na koji način se mogu prikupljati, se prikupljaju sredstva i kako se ona mogu trošiti. Samo putem javnog natječaja. Prema tome ne možemo prihvatiti ovaj amandman. Ali natječaj će se raspisati do kraja ovog mjeseca i svi oni koji imaju projektnu dokumentaciju moći će se na nju javiti. Hvala lijepa.
Kolega Kolar, izvolite.
Prihvaćam obrazloženje gosopođe ministrice i povlaćim, hvala.
Zahvaljujem. Na plan Hrvatskih voda također amandman zastupnik gospodin Ivan Kolar. Ministar Čobanković, izvolite. Na prijedlog financijskog plana Hrvatskih voda.
Ne prihvaćamo predloženi amandman.
Molim, malo, zašto, obrazloženje recite kratko.
Ne prihvaćamo.
Recite kratko obrazloženje.
Nema dovoljno sredstava da možemo prihvatiti.
Kolega Kolar, izvolite.
Ja se, ja molim gospodine predsjedniče, ja sam i tak mislio povući amandman. Hvala vam na obrazloženju.
Na plan Hrvatskih cesta poštovanog zastupnika Zvonimira Mršića, amandman.
Gospodine predsjedniče, ja bih molio ako bih mogao dati obrazloženje za sva tri ova amandmana. Dakle, zastupnika Zvonimira Mršića, Kluba zastupnika HSP-a i zastupnika Ivana Kolara s obzirom da su praktički identični.
Pa dobro.
S obzirom da je vesela atmosfera, pa red je da i završimo malo lijepše ovu današnju raspravu dakle u konzultacijama sa hrvatskim cestama predlažemo da se investicijih ulaganja sredstva smanje za 10 miliona kuna, također i sa materijalnih rashoda sa 5 miliona kuna. Tako da se na sufinanciranju županijskih i lokalnih cesta povećalo za 15 miliona kuna Prvenstveno zbog vrlo dobrog prijeloga zastupnika Slavena Letice.
Hvala lijepa. Ja moram sada pitati zastupnike koji us podnjeli amandmane. Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa ja mene arduje ova činjenica da sa 15 miliona kuna se može nešto kupiti. Ali s 15 miliona kuna se ne može napraviti puno županijskih cesta. Smisao je bio sljedeći, da se sredstva koja se prikupljaju 060 kuna iz cijene benzina pravednije raspodjeli između Hrvatskih cesta za održavanje državih cesta i županijske uprave za cesta za održavanje županijskih cesta. Ja sam u raspravi rekao da postoji da imamo 21 tisuću km županijskih cesta i 7 tisuća km državnih cesta. Pri čemu je standard ordžavanja državnih cesta 1 – 9 u odnosu na županijske ceste. Što znači da imamo od prilike 14 tisuća km državnih cesta, i 21 tisuću km županijskih cesta. bilo bi pr avedno da se sredstva raspodjele popola, a ne deset posto iz cijene benzina odlazi županijskim upravama za ceste a 90% za održavanje hrvatskih cesta. Prema tome ja tražim da se o mojem amandman glasa. Jer smatram da se 15 miliona kn ne može ništa kvaittetno napraviti. Da će se kupiti negdje nekoga načelnika ili nekoga direktora županijskih ureda za ceste. To je od prilike jedno 5 ili 6 km županijske za održavanje. Dakle radi se. Molim. 21 milion. Radi se o negdje oko 500 ili 600 miliona razlikeu prijedlogu. Dakle radi se o modelu a ne o 15 mililona kuna. I ne treba skidati sa investiciija nego treba skinuti tamo gdje je 060% iz cijene benzina. Zato jer i županijske uprave za ceste jednako tako imaju vrlo složene probleme održavanja županjskih cesta i imaju puno više kilometara tih cesta. Tražim da se glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. Klub zastupnika HSP-a.
Evo ja bih se iskreno zahvalio gospodine ministre na razumijevanju. Planiska cesta uzoritoga kardinala Franje Kuharića će dakkle biti sagrađena od Sv. Gere uz jamu Jazovka simbol mučeništav hrvatskog naroda tijekom i nakon II Svjetskog rata. Do planinskog prekrasnog vrha Sv. Gera. Mi smo razgoavarali ja sam prije 2 dana razgovaro sa ministrom Rončevićem on izražava nadu da će razgovori sa ministrom slovenskom Grizoldom rezultati povlačenjem tamošnje vojske. Izgradnja same ceste pruža i druge mogućnosti. DAkle ja vam se zahvaljujem .Razliku od ovih 14, 15 miliona ćemo mi pokušati milodarima skupiti. Hvala vam lijepa.
To znači povlačite ovaj amandman. Hvala lijepa. Broj 3 amandman zastupnik Ivan KOlar za povećanje sredstava Hrvatskih cesta. Kolega Kolar.
Pa ovo obrazloženje koje je minstar dao je ipak bolje nego ovo prethodno. S time da je i moja namjera prilikom podnošenja amandmana bila stvarno razloge je bio radi toag jer 1000 km županijskih cesta koje su došle pod nadležnost lokalne uprave i samouprave na ovaj način financiranja i sa ovim sredstvima sigurno se ne mogu kvaliteno održaati. Naime prilikom svake gradnje autocesta one prve stradaju jer su izvorišta materijala na našim cestama i kroz naše ceste a prihod ide u središnju državu. Gospodinu ministru jednu razmišljanje, na vama je sada potez decentralizacije i pokažite to ne sa 15 miliona da je 250 ja bih povukao amandmana ali sada molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. I zastupnik Slavko Linić.
Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman iz nekoliko razloga. Prije svega što Hrvatske ceste su uopće konsolidirane bilanci države i vi znate da za Hrvatske ceste, autoceste ove godine predviđen deficit od 1,8%. Ja ovdje moram napomenuti da zbog prekoračenja u Hrvatskom autocestama Hrvatske ceste su smanjile svoj plan za 350 miliona da bi se uklopine u planirani deficit 1,8%. Ja također moram reći da na žalosta od milijardu kuna izdanih mjenica od toga je trebalo 760 miliona ići Hrvatskim autocestama. 230 miliona je ostalo neisplaćeno Hrvatskim autocestama, ali na žalost niti an žiroračunu državnog proračuna nema tih novaca. I prema tome meni je žao ja bih rađe da smo mogli onaj kredit koji su planirale Hrvatske ceset podići i ondabi financijski plan Hrvatskih cesta bio čak iznad ovoga što predlaže gospodin zastupnik. No zbog prekoračenja prošle godine od milijardu i 200 tisuća kuna, koje su ove godine teret proračuna Hrvatskih autocesta, mi smo jednostavno u dogovoru Hrvatskih cesta i Hrvatskih autocesta morali smanjiti financijski plan Hrvatskih cesta za 350 miliona kuna. KOje su oni planirali realizirati iz dodatnog zaduženja. Dakle, isključivo zbog toga što su potrošena sredstva koja nisu planirana za tu godinu.
Poštovani zastupnik Slavko Linić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, ne govorim o ukupnim potrebnim sredstvima Hrvatskih cestama govoriom samo o 130 miliona neophodnih sredstava za tekuće održavanje i to redovno i to izvanredno. Zašto govorim o tome. Zato što je postavljen strateški plan da do 2007 godine dostignemo puni stanard i jednoga i drugoga održaavnja cesta. Stanje na cestama u ovom trenutku pokazuje da imamo svega 18% cesta koje su u dobrom stanju, 36 ili 35% cesta koje su u prihvatljivom stanju, a čak 46% cesta koje su u neprihvatljivom stanju. To je razlog da imamo 12 mrtvih na 100tisuća stanovnika što je dvostruko više nego Europi. A na 100 tisuća vozila imamo 42 poginula u Europi samo 10. Prema tome neophodno je osigurati tih 130 miliona. Sredstva postoje ugovoreni krediti, nivo zaduženja nije problematično. I ono što je najvažnije uz ceste će se ove godine uložiti preko 8 milijardi kuna kada govorimi ili oko 8 milijardi jedne i druge ceste. 130 miliona više za ove neophodne ulaganja u održavanje. Mislim da nije neprihvatljivo. Govoriti o fiskalnom deficitu koji je problem mislim da se može na ukupnoj svoti ulaganja u ceste razrješiti i konsolidirati. I mislim da je trebalo osigurati za održavanje cesta jer inače se neophodni standard do 2007 godine neće ostvarti.
Zahvaljujem. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog. Tko je za? Hvala lijepa, utvrđujem da nije prihvaćen. MOlim kvorum. U sabornici se nalazi 126 zastupnika. Dajem na glasovanje prijedlog državnog proračuna. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je 86 glasova za, 40 protiv donesen Državni proračun Republike Hrvatske za 2004. u tekstu kako ga je predložila Vlada. [[Pljesak.]] Sukladno članku 24. Zakona o proračunu dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan za 2004. godinu Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Utvrđujem da je sa 86 glasova za, 40 protiv donesena ova odluka. Sukladno članku 24. Zakona o proračunu dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan za 2004. godinu Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 86 glasova za, 40 protiv donesena spomenuta odluka. Sukladno članku 24. Zakona o proračunu dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan za 2004. godinu Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 86 glasova za, 40 protiv donesena odluka. Sukladno članku 24. Zakona o proračunu dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan za 2004. godinu Hrvatskih voda. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je sa 86 glasova za, 40 protiv donesena ova odluka. Sukladno članku 24. Zakona o proračunu dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan za 2004. godinu Hrvatskih autocesta. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 86 glasova za, 40 protiv donijeta odluka. Sukladno članku 24. Zakona o proračunu dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan za 2004. godinu Hrvatskih cesta. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 86 glasova za, 40 protiv donesena odluka uz prihvaćenu izmjenu. Sukladno članku 24. Zakona o proračunu dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan za 2004. godinu Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 86 glasova za, 40 protiv donesena ova odluka. Sukladno članku 24. Zakona o proračunu dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan za 2004. godinu Hrvatskog zavoda za privatizaciju. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 86 glasova za, 40 protiv donesena ova odluka. Sukladno članku 24. Zakona o proračunu dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan za 2004. godinu Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 86 glasova za, 40 protiv donesena ova odluka. Sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Ovlašćuje se Stručna služba Hrvatskoga sabora da zajedno sa predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu prije njegove objave u "Narodnim novinama". Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 126 glasova za donijet spomenuti zaključak.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ne mogu se oteti dojmu u ime Kluba zastupnika SDP-a da je o ovom Konačnom prijedlogu Zakona o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske zapravo trebalo raspravljati prije samog proračuna. Ovo iz prostog razloga što se sam Prijedlog zakona o izvršenju Državnog proračuna kako na Ustav tako i na članak 6. poziva, tako i na članak 6. Zakona o izvršenju proračuna. Međutim u članku 37. samog prijedloga zakona o izvršenju proračuna stavljaju se čitav niz odredbi kao što su odredba članka 9., članka 10., članka 19., članka 26., 28., 29., 75. i 90. dakle puno više nego što je nabrojano u članku 37. van snage i postavlja se pitanje da li po Zakonu o proračunu takvu mogućnost Zakon o izvršenju proračuna ima uopće učiniti, odnosno koji je akt po hijerarhiji jači i snažniji. Očigledno je da je temeljni zakon ili organski zakon, Zakon o proračunu i da ovaj Zakon o izvršenju proračuna mora biti u skladu sa Zakonom o proračunu i da u tom kontekstu sasvim je jasno, ne bi mogao Zakon o izvršenju proračuna stavljati van snage od primjene u konkretnom slučaju odredbe Zakona o proračunu. A koje su to odredbe stavljene van snage? Stavljena je odredba članka 9. koja pored toga što proračun sastoji se od općeg i posebnog dijela kaže da se sastoji i od plana razvojnih programa koji uz proračun zapravo nisu dostavljeni. Plan razvojnih programa po godinama treba razvrstati po godinama koji čine planovi razvojnih programa proračunskih korisnika koji su utvrđeni dokumentom u srednjoročnom planu razvitka, posebnim zakonima i drugim propisima. To također nisu prilozi našeg proračuna kojeg smo evo malo prije završili raspravu. U članku 10. se jasno kaže da financijski plan izvanproračunskih korisnika se sastoji od općeg dijela i naglašavam posebnog dijela u kojima se iskazani prihodi i primici te rashodi i izdaci raspoređeni u tekuće i razvojne programe. Ovi tekućih i razvojnih programa kao prilog proračuna nema i u tom pogledu je zapravo proračun nije sastavljen u skladu sa Zakonom o proračunu. Članak 19. kaže između ostaloga da proračun za proračunsku godinu i projekciju proračuna za sljedeće dvije godine mora imati te izvršenje proračuna za prethodnu proračunsku godinu i procjenu proračuna tekuće proračunske godine. Naravno ove projekcije proračuna za sljedeće dvije godine također kao priloge nismo imali uz proračun niti smo ih dobili niti smo mogli. Zašto? Zato što se zapravo opredijelio predlagatelj da jednostavnim potezom članka 37. ove odredbe Zakona o proračunu stavi van snage od primjene u ovoj godini i u takvoj situaciji je zapravo doveo sam sebe da si olakša posao. Drugo je pitanje i to je uspio, on sebi je olakšao posao, ali je dvojbeno sasvim jasno da li je to po Zakonu o proračunu i sa ustavnopravnog aspekta u odnosu na temeljni zakon mogao učiniti. U takvoj situaciji se ozbiljno treba preispitati i mi iz Kluba zastupnika SDP-a putem amandmana kolegice Zgrebec predlažemo da se članak 37. briše. Moram reći još nešto što je vrlo interesantno za ovaj Zakon o izvršenju proračuna. Nije ni ona pažnja koja je posvećena kod izrade proračuna kojeg smo raspravili ni u prosjeku posvećena izradi konačnog Zakona o izvršenju proračuna. Dapače on je rađen poprilično olako tako da se čitav niz primjedbi može staviti sa nomotehničkog i jezičnog aspekta na ovaj prijedlog, konačni prijedlog zakona. Tako je npr. naš Odbor za zakonodavstvo stavio na Zakon o proračunu, o izvršenju, konačni Zakon o izvršenju proračuna 16 amandmana i tri primjedbe. Valja podsjetiti da sam zakon ima 43. članka, to znači na svaki drugi članak postoji primjedba i u takvoj situaciji je sasvim jasno da treba ozbiljnije razmotriti ovaj zakon do konačnog usvajanja, odnosno do donošenja kod izglasavanja. Također bi pored ovih primjedbi koje je stavio Odbor za zakonodavstvo i ja htio staviti još neke. Postavlja se pitanje u članku 4. kada se kaže u stavku 2. radi održavanja tekuće likvidnosti ministarstvo može povlačiti raspoloživa sredstva za račun korisnika sa računa korisnika. Ja mislim da tu treba dodati da o tome mora ministarstvo obavijestiti, Ministarstvo financija mora obavijestiti korisnika, jer inače korisnik neće znati kako stoji s obzirom da posluje preko Državne riznice i prema tome taj bi dio trebalo dodati. U članku 6. se javlja jedan specifičan problem. Naime poziva se na Zakon o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava gdje se kaže u skladu sa odredbama zakona … da se proračun dijeli, raspoređuju se sredstva na korisnike ili u tekuću zalihu proračuna objavljenih u "Narodnim novinama". Međutim, ovdje se objavljuje Zakon o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava samo članak iz "Narodnih novina" 199/03, a nije objavljen niti je mogao biti još objavljen novi Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava koje smo raspravili na ovoj sjednici i koji će biti donesen prije objave proračuna, a po kojem se sasvim drugačije nadležnosti određene u nekim ministarstvima i nekim upravnim i središnjim organima uprave i upravnim organizacijama i zbog toga je sasvim sigurno potrebno u članku 6. navesti i te "Narodne novine" ili bolje rečeno taj dio odredbi. Zbog toga je trebalo onaj zakon izglasati prije nego što se donese Zakon o izvršenju proračuna i objaviti u "Narodnim novinama" da bi se moglo to korigirati u Zakonu o izvršenju proračuna. Posebice je interesantno rješenje u članku 10. po kojem se poziva zapravo na kolektivne ugovore gdje se kaže koji su sklopljeni između Vlade i sindikata i onda se kaže jedna specifična odredba da u dijelu za koji ovim zakonom nije drukčije propisano. Ne kolektivni ugovori mogu sadržavati i puno više nego što je ovim zakonom propisano, a oni ne smiju sadržavati ono što je suprotno u ovom zakonu kao što je propisano i u tom pogledu treba korigirati naravno ovaj dio. Treba u članku 12. u stavku 3. točku 1. jezično preispitati i urediti. Isto tako bi stavio još primjedbu primjerice na članak 18. u vezi sa člankom 19. Postavlja se pitanje da li zapravo točka 4. u oba dva članka se mora ponavljat itd. i da ne duljim s obzirom da su sitni sati oko ovog zakona, treba pregledat ga još jedanput jezično i nomotehnički jer npr. u članku 35. u stavku 1. fali riječ: "se", a ako nje nema zapravo se bitno mijenja smisao sadržajne odredbe pa u tom pogledu treba taj dio korigirati i urediti. Inače moramo priznati s obzirom na odredbu članka 37. ovisno o tome hoće li amandman naš biti prihvaćen ili neće biti prihvaćen, mi ćemo glasati za Zakon o izvršenju proračuna ako se taj amandman prihvati i briše članak 37. Ukoliko ostane ovako članak 37. Klub zastupnika SDP-a će glasati protiv Zakona o izvršenju proračuna.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Arloviću. Više nema prijavljenih govornika, zastupnika, ni klubova. Ministar Šuker izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, vrlo kratko što se tiče članka 37. Vi se sjećate kada smo prošle godine u 6. mjesecu donosili Zakon o proračunom sa njegovom primjenom od 1. za ovaj dio kod sastavljanja proračuna za 2004. godinu. U tom Zakonu je bilo navedeno da sada ne pretjerujem 50 pravilnika, podzakonskih akata, koji se moraju uskladiti i donijeti. Međutim, na žalost bivši ministar i Ministarstvo to nije napravilo, s obzirom da to nije napravljeno mi jednostavno smo morali ići na ovakvu formulaciju članka 37. jer neke stvari je nemoguće napraviti jer nisu propisani pravilnici za neke stvari. Prema tome, ovo je jedini način, ovo nije izbjegavanje ministarstva da nešto hoće ili neće napraviti ali ako nisu propisani pravilnici onda neke stvari ne možete napraviti. Dakle, sjećate se kada smo raspravljali bilo je otraga popis i onda je bilo rečeno prvo što iskreno govoreći ovakav Zakon o proračunu ima samo jedna zemlja u Europi. I niti jedna zemlja ga nema niti približno ovako složen način ili ga primjenjuje i prilikom donošenja Zakona je bilo upozoravano da je nemoguće u roku od 6 mjeseci uskladiti sve akte sa novim Zakonom o proračunu. I tu će biti silnih problema. Evo ga, ali zato je kažem nekakvim salomonskim rješenjem se pokušalo ići na ovakvu formulaciju članka 37. Dobro, mi se možemo dogovoriti oko nekakvog kompromisnog rješenja da tu postignemo nekakav konsenzus ali kažem to je osnovni problem.
[[Govornik se naknadno uključio.]] da se za idući tjedan pripremi Prijedlog izmjene i dopune Zakona o proračunu u kojem će se staviti jedna, dvje odredbe. Jedna odredba po kojoj se sada članak 37. se neće primjenjivati u ovoj godini i da stupa na snagu danom objave u Narodnim novinama.
To je dobro sugestija jer iz one susjedne zgrade pripremaju se nešto oko Zakona o izvršenju proračuna, neku reakciju. Dobro, hvala lijepa, zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnoga reda. Vidimo se, nastavak sjednice je u srijedu 3. u 10 sati. U 10 sati jer televizija počinje u 10 a ne u 9 i 30 kao što je kolegica Ljubica Brdarić pozdravila dobro jutro, ja sada mogu pozdraviti sa lako jut Još nam je preostao Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 32. Rasprava o tekstu zakona je završena. Imamo amandman Vlade, ista procedura prvo, kao u skladu sa člankom 166. Molim, tko je za to da se glasuje o amandmanima Vlade? Hvala lijepa. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 116 glasova za i 10 suzdržanih Sabor dao suglasnost u smislu članka 166.
Krivo, nas dvoje je bilo protiv.
Molim? Je pa dobio sam tako.
Jesmo, jesmo. Bili smo protiv. Krivo brojite dečki, krivo brojite. Nećemo inzistirati na ponovnom brojenju jer je takva većina da ne možemo je dovesti u pitanje, ali bili smo protiv.
Molim, kraj vašeg prigovora, ja sam dužan ponoviti glasovanje. Tko je za ove amandmane Vlade da se Sabor, da ih Sabor raspravi? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 113 glasova za, 3 protiv i 10 suzdržanih usvojen zaključak da Sabor prihvati da Vlada može podnijeti amandmane. Sad molim ministra financija da obrazloži amandmane Vlade.
Hvala lijepo. Amandmanom 1 se predviđa da se u članku 5. dodaje novi stavak 1. koji glasi: "U proračunu su planirana sredstva tekuće proračunske zalihe u svoti od 318 milijuna 86 tisuća 911 kuna". Dosadašnji stavci 1., 2. i 3. postaju stavci 2., 3. i 4. Ovaj amandman se daje radi provedbe članka 45. stavka 5. Zakona o proračunu kojim se utvrđuje da se Zakonom o izvršenju državnog proračuna utvrđuje visina proračunske zalihe koje ne može biti viša od 0,5% od izvornih prihoda bez primitaka. I čisto radi javnosti, zbog toga što se danas ovdje govorilo o proračunskoj zalihi utrošenoj prošle godine, prošle godine je utrošeno 352 milijuna i 287 tisuća kuna proračunske zalihe.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Mogu sudjelovat samo predstavnici klubova zastupnika ukoliko žele. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman 1. Vlade na Zakon o izvršenju državnog proračuna. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 113 glasova za, 2 protiv i 10 suzdržanih usvojen amandman 1 Vlade. Amandman 2, ministre Šuker izvolite.
Hvala lijepo. Članak 32. Zakona mijenja se i glasi: "Plaćeni porez na dodanu vrijednost po računima za nabavu opreme u 2004. godini za obavljanje vatrogasne djelatnosti vratit će se na teret prihoda poreza na dodanu vrijednost javnim vatrogasnim postrojbama, dobrovoljnim vatrogasnim društvima i vatrogasnim zajednicama.". Stavak 2. "sredstva ostvarena od povrata poreza na dodanu vrijednost mogu se koristit samo za investicijsku izgradnju i nabavu opreme za obavljanje vatrogasnih djelatnosti." Ovim amandmanom Vlada omogućava povrat poreza na dodanu vrijednost po računima plaćenim za nabavu opreme za obavljanje njihove djelatnosti u 2004. godini na teret prihoda poreza na dodanu vrijednost.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman 2 Vlade. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 122 glasa za, 3 suzdržana usvojen amandman 2 Vlade na ovaj zakon. Izvolite, ministre.
Hvala lijepo. Iza članka 32. dodaje se članak 32.a i 32.b koji glase: "Članak 32.a: plaćeni porez na dodanu vrijednost na uvezenu i u tuđinstvu nabavljenu opremu za tehnologijsko istraživačke i znanstvene istraživačke projekte u 2004. godini vratit će se na teret prihoda od poreza na dodanu vrijednost ovlaštenim znanstvenim ustanovama registriranim po posebnim propisima koja nisu upisana u registar obveznika poreza na dodanu vrijednost. Stavak 2. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa verificirat će projekte i izdati suglasnost za nabavu opreme koja služi za realizaciju projekata iz stavka 1. ovog članka. Stavak 3. Znanstvene ustanove iz stavka 1. ovog članka na temelju suglasnosti iz stavka 2. ovog članka i računa o uvezenoj i nabavljenoj opremi mogu za uvezenu opremu, odnosno opremu nabavljenu u tuzemstvu ostvariti pravo na povrat plaćenog poreza na dodanu vrijednost. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa dužno je Vladi tromjesečno dostavljati izvješće o nabavi opreme i visini utrošenih sredstava iz stavka 1. ovog članka. I stavak 5. Ministarstvo financija će u roku od 60 dana od stupanja na snagu ovog zakona u suglasnosti sa Ministarstvom znanosti, obrazovanja, športa donijeti naputak o uvjetima i načinu ostvarivanja prava na povrat poreza na dodanu vrijednost iz ovog članka." Članak 32.b stavak 1.: "Novčane naknade imovine, imovina ... [[Ne razumije se.]] optanta tijekom 2004. godine izvršit će se iz sredstava tekuće zalihe proračuna. Stavak 2. Isplata sredstava iz stavka 1. ovog članka izvršit će se pod uvjetima i na način utvrđen posebnim propisima i ugovorima". Ovaj amandman se predlaže radi provedbe obveza Republike Hrvatske, proistekle iz Oziljskh sporazuma i Rimskog ugovora koje je Hrvatske preuzela 1992. godine na ime isplate naknade Italiji za naknadu imovine ezula. Visina sredstava koji će trebati isplatiti u 2004. godini ovisit će o provedbi posebnim propisa i ugovora, te će se isplatiti iz sredstava tekuće zalihe proračuna. Tijekom 2004. godine, to je to.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu o amandmanu 3. Ispravak netočnog navoda, zastupnik Kajin.
Teško mi je bilo pratiti isto ministra financija, međutim imam nekoliko terminoloških nepravilnosti. Mislim da u tome mi moramo voditi računa. Ovdje se ne radi o Ozimskom sporazumu, ovdje se radi samo o Rimskom ugovoru. I drugo, ovdje se ne radi o naknadi za ezule nego se ovdje radi o naknadi za optante. Svi optanti su i ezuli, međutim svi ezuli nisu i optanti.
Ovdje imate, imate kakvu stipulaciju esula – optanta tako da je ... [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Otvaram, otvaram raspravu o amandmanu 3. Kolega Furio Radin.
Ja bih htjeo dodati onome što je rekao kolega Kajin da svi oni koji su otišli nisu ni jezuli a kamoli oktanti, neki su samo otišli. Znači ima jezula, oktanata i onih koji su otišli ako hoćemo biti terminološki točni. Neki su otišli iz ekonomskih razloga pa nisu ni jezuli ne.
Molim tko je za ovaj amandman 3? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. U redkaciji teksta treba uzeti ispravnu i pravilnu formulaciju, to spada u redakciju teksta. Utvrđujem da je sa 117 glasova za i 7 suzdržanih usvojen amandman broj 3. Vlade. Amandman broj 4. izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepo. Dakle, člankom 37. Zakona se regulira primjena odredbe članka 9. stavci 1. i 4., članka 10. stavak 2, članka 19. stavak 1. točka 1. i 2., i članci 26., 28. i 29. Zakona o proračunu koji se dijelom ili u cjelosti nisu mogli primjeniti prilikom izrade Prijedloga državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu. Do odgode primjene članka zakona o proračunu došlo je zbog toga što je Hrvatski sabor donio Zakon o proračunu i na sjednici 29. svibnja 2003. sa primjenom od 1. srpnja 2003. Odredbom navedenog Zakona propisano je donošenje preko 40 podzakonskih akata za provedbu navedenog zakona međutim, na žalost do izrade ovog Zakona nije donešen niti jedan podzakonski akt skoro među kojima su i akti članka 16., 28. i 29. Zakona koji su temelj za izradu financijskih planova proračunskih korisnika. Nadalje, člankom 18. Zakona o proračunu, izrijekom je propisano da Vlada do sredine svibnja tekuće godine donosi smjernice gospodarskoj i fiskalnoj godini za trogodišnje razdoblje, iz čega proizlazi da se tehničke odredbe ovog Zakona nisu ni mogle primjeniti u cjelosti za izradu proračuna 2004. godine. Posebno napominjemo da je prilikom Prijedloga zakona o proračuna bila predložena odgoda navedenih zakonskih odredbi koje se odnose na programsko planiranje i razvojne programe do 1. siječnja 2006. godine, zbog kadrovskih, tehničkih i drugih razloga, nemogućnosti provedbe tako složenih aktivnosti u pripremi proračuna u praktički samo nepunih nekoliko mjeseci jer da je bila redovna izrada proračuna onda bi to bilo praktički samo dva i pol mjeseca od trenutka donošenja Zakona. Hrvatski sabor je 11. rujna 2003. donio odluku o privremenom financiranju poslova funkcija i programa državnih tijela i drugih korisnika proračuna Republike Hrvatske u prvom tromjesječju 2004. godine, a nakon konstituiranja novog Hrvatskog sabora 22. prosinca 2003. donijet je Zakon o ustrojstvu, djelokrugu ministarstava i državnih upravnih organizacija "Narodne novine" 190/03. kojim je izvršena značajna promjena ustoja proračunskih korisnika što je uz naprijed navedene uzrokovalo da se u razdoblju od predlaganja proračuna za 2004. godinu nisu mogli primjeniti u cjelosti naprijed navedene odredbe Zakona o proračunu, tome valja također nadodati da je nova Vlada Republike Hrvatske donijela program rada koji nije mogao biti u kratkom vremenu operacionaliziran u smislu navedenih zakonskih odredbi, a posebno stoga što nije bilo ni navedenih podzakonskih akata.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime Kluba SDP-a poštovani zastupnik potpredsjednik Doma Mato Arlović izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, dozvolite da u ime Kluba zastupnika SDP-a izrazimo dvojbu da li se na ovaj način može regulirati ne primjenjivanje članka 9., članka 10., 19., 26., 28. i 29 Zakona o proračunu vezano za donošenje proračuna i za donošenje Zakona o izvršenju državnog proračuna. Naime, prema članku 4. Zakona o proračunu, stavku 2. izrada izvršenje proračuna temelji se na načelu zakonitosti, učinkovitosti, ekonomičnosti i transparentnosti. Isto tako prema članku 6. Zakona stavku 2. jasno je propisano što Zakon o izvršenju proračuna mora sadržavati. MI smatramo da je bilo daleko mudrije pa čak nužno potrebitije da se donijela izmjena i dopuna zakona o proračunu u kojoj se trebalo staviti da se privremeno neće primjenjivati, godinu dana ili više, ove odredbe koje su ovdje navedene, a ne da se Zakonom o izvršenju proračuna mijenjaju odredbe Zakona o proračunu, odnosno odlaže njihova primjena, jer je Zakon o proračunu organski zakon i ovim se Zakonom ne može odgađati po našem mišljenju primjena tih odredbi Zakona o proračunu. Drugo što moramo reći, ovdje je ovim člankom 37. odnosno amandmanom 4. Vlade Republike Hrvatske pokušao se popraviti tekst koji smo imali u Zakonu o izvršenju proračuna po kojem se zapravo samo tvrdi kod planiranja proračunu nisu primjenjivane odredbe Zakona o proračunu, ali to ne opravdava predlagatelja, jer se odredbe Zakona o proračunu po sili zakona o proračunu morale su se primjenjivati kod izrade i utvrđivanje Prijedloga proračuna i samog Zakona o izvršenju proračuna. To su kogentne norme, vrlo oštro propisane Zakonom o proračunu i ja moram podsjetiti poštovane kolegice i kolege sve nas da je između ostaloga člankom 140. i člankom 139. prije svega propisano da će se kazniti prekršajno odgovorna osoba novčanom kaznom od 500 tisuća do milijun kuna za neprimjenjivanje, odnosno za povrede odredbi članka 26., članka 28., članka 29. itd u točkama kao što vidite, na kraju krajeva dovoljno je pogledati člana 139. stavak 1. točke od 1. primjerice do 11. Isto tako člankom 140. Zakona o proračunu propisano da će se odgovorna osoba za proračun, odnosno proračunskog korisnika također kazniti novčanom kaznom od 21 tisuće do 100 tisuća kuna ako se ne primjenjuju pojedine odredbe između ostaloga opet članak 26., 28., 29. itd. Zapravo što je zakonodavac htio kada je donosio Zakon o proračunu, on je htio stvoriti organski zakon po kojem je trebalo da se utvrde pravila i metode i metodologija izrade proračuna i naravno Zakona o izvršenju proračuna i u tom pogledu mi moramo jasno reći u ime našeg Kluba da iz ovoga svega skupa slijedi da ovim Zakonom ni s aspekta načela zakona o proračuna, ni s aspekta obaveza koje proizlaze iz Zakona o proračunu nije moguće odredbe Zakona o proračunu stavljati privremeno, zapravo odgoditi njihovo primjenjivati nego da je trebalo donijeti izmjenu i dopunu Zakona o proračunu i Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o proračunu staviti na određeno vrijeme da se ne primjenjuju odredbe članka 9., 10., 19.,m 26., 28. i 29. a uz to članka 4. stavka osobito stavka 2. Zakona o proračunu, i vjerojatno članka 6. I iz tog razloga mi nećemo moći prihvatiti ovaj amandman Vlade Republike Hrvatske, ovisno o njemu naravno jer ni sam Zakon o izvršenju proračuna, mi smo dali prijedlog amandmana, kolegica Zgrebec je dala prijedlog amandmana po kojem tražimo da se članak 37. iz Zakona o izvršenju proračuna briše, jer smatramo da je bolje izbrisati pa ostaviti ovo pitanje Zakon o izvršenju proračuna neregulirano, nego ga na ovaj način regulirati jer je zapravo on upitan sa aspekta zakonitosti i danas sutra netko može pokrenuti određene sporove koji može osporavati zakonitost donošenja ne samo Zakona o izvršenju proračuna nego i zakona o, samoga proračuna i u tom kontekstu sasvim sigurno izazvati određene komplikacije i probleme kako u ovom Domu tako naravno i svima korisnicima Državnog proračuna u Republici Hrvatskoj. Zbog toga mi nećemo moći podržati ovaj amandman, ovaj amandman 4. Vlade Republike Hrvatske.
Hvala lijepo gospodine Arloviću. Ministar Šuker.
Ja bih samo htio podsjetiti uvaženog zastupnika Arlovića na raspravu u ovom Visokom domu u prošlom sazivu u mjesecu svibnju. Kad smo upravo mi oporbeni zastupnici tada predlagali Vladi odgodu primjena ovog Zakona zbog nemogučnosti donošenja svih 40 podzakonskih akata. No ja bih vas htio upozoriti da je po ovakvom Zakonu o proračunu 560 jedinica lokalne samouprave doneslo svoje proračune i nemoguće je sada okrivljivati nekoga tko je došao prije mjesec i po dana zato što netko nije napravio prije neke stvari. E sada ukinute članak 37. onda se postavlja pitanje koji Zakon o proračunu vrijedi za sve jedinice lokalne samouprave dakle za sva gradska, općinska vijeća i županijske skupštine kad su one po tom svom zakonu donosile podračun, podzakonske ovaj donosile svoje proračune. No ja bih htio samo reći još jednu stvar. Nažalost ovo nije jedini zakon za kojega u Ministarstvu financija nisu doneseni podzakonski akti. Također niti pravilnik o obveznim doprinosima koji će sad nakon podnošenja poreznih prijava iziskivati nekoliko desetina tisuća uplatnica za mirovinsko i zdravstveno za koje je prošle godine u 10. mjesecu rečeno da se bace u koš također taj pravilnik nije donesen i potpisan iako je zakon donesen prije godinu i pol dana. E sad se postavlja jedno pitanje: da li je moguće da se nešto izuzme ako netko prije toga nije izvršio svoju zakonsku obavezu? Pa mislim s obzirom da je Klub SDP-a bio u prošloj koaliciji da bi onda bilo logično da oni prvi podrže ovakav amandman jer nažalost prošla Vlada nije izvršila svoje obaveze koje je trebala. Da je prošla Vlada napravila sve ovo što je trebala onda smo mi mogli samo predložiti ovo što se traži po ovom Zakonu. Međutim nažalost i da je prošla Vlada slagala proračun našla bi se u potpuno identičnoj situaciji jer bi proračun se našao na raspravi u dvanaestom mjesecu. I sigurno ove zakonske odredbe ne bi bile ispunjene.
Hvala. Ispravak netočnog navoda. Poštovani zastupnik potpredsjednik Mato Arlović. Izvolite kolega.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege u ime Kluba zastupnika SDP-a ja nisam nikoga okrivljivao za neprovođenje Zakona o proračunu nego sam izrazi dvojbu našega kluba o tome da li je zbog neprimjenjivanja Zakona o proračunu zakonito donesen proračun i da li će biti zakonito donesen Zakon o izvršenju proračuna i istodobno dao prijedlog kako je moguće iz te zamke, ako ta, postoje argumenti iz toga izači. Mi smo zastupali tezu i kod rasprava Zakona o izvršenju proračuna a i sada da je trebalo napraviti Izmjenu i dopunu Zakona o proračunu i privremeno u tom Zakonu odgoditi primjenu odredbe članka 4., članka 6., članka 9., članka 10., članka 26., 28., 29. Zakona o proračunu.
Hvala lijepa. Nema više prijavljenih za raspravu. Dajem na glasovanje amandman 4. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 86 glasova za, 35 protiv i 3 suzdržana usvojen amandman 4. Vlade. Amandman 5. Ministar Šuker izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici člankom 71. Zakona o Proračunu propisana je mogućnost odgode plaćanja i obračuna otplate dužnika, duga u slučajevima kad se radi o naplati duga po osnovi danih državnih jamstava, ali ne i dugova po osnovi javnih davanja u osnovu, u smislu općeg poreznog zakona. stoga se ovim amandmanom predlaže mogućnost odgode plaćanja ili odobrenje obročne otplate dospjelih nenaplaćenih javnih davanja uz suglasnost Vlade na pismeni zahtjev obveznika ministra financija u sukladnost, uz suglasnost Vlade donosi rješenja, rješenje o navedenoj odgodi odnosno obročnoj otplati. Bitno je naglasiti da je dužnik obvezan redovito podmirivati tekuće obaveze i za vrijeme odobrene odgode plaćanja ili plaćanje u obocima. Ako se toga ne pridržava protiv njega će se pokrenuti ovršni postupak. Provedbom navedenog članka omogućava se naplata dospjelih proračunskih i izvanproračunskih potraživanja od obveznika javnih davanja, a da se ne dovodi u pitanje njihovo neophodno poslovanje radi izvršenja dospjelog, a nenaplaćenog duga. Ja moram reći da je proteklih nekoliko godina ovo bio jedan od glavnih zahtjeva udruga, udruge, zapravo udruženja obrtnika Hrvatske. Isto tako kao i Hrvatske udruge poslodavaca. Svjesni smo činjenice da je prošle godine u drugoj polovici 12. mjeseca doduše koincidira sa nekim događajima preko osamdesetak firmi u Slavoniji poslano u stečaj jer porezna uprava nije imala drugog zakonskog rješenja nego s obzirom na dugovanje i blokadu dužu od 60 dana sukladno Zakonu o stečaju porezna uprava je pokrenula stečaj. Možda da je postao mehanizam obročne otplate koji pomaže poreznim obveznicima samo za tekuća plaćanja dakle plaćanja u tekućoj godini, a ne plaćanja iz prethodnih godina, možda se moglo pomoći određenim obveznicima i ja bih rekao da ćemo na ovakav način ne kao što kritičari ovog amandmana govore povećati nenaplativost, ja se, ja smatram da ćemo na ovakav način povećati naplatu prihoda Državnog proračuna a isto tako da ćemo određenim obveznicima koji su dužni PDV pa tako i oni koji rade u ovom trenutku na Hrvatskim autocestama kojima nije isplaćeno milijardu i pol obaveza, da ćemo im na takav način pomoći da kad im država plati da će moći platiti svoje obaveze.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Slavko Linić.
Ispravljam netočni navod da je uzrok otvaranja stečaja možda bilo nepostojanje ovog instrumenta iz jednostavnog razloga što uzroci mnogih stečaja su bile petogodišnje nenaplaćene potraživanja po osnovu poreza i doprinosa. Petogodišnji. A i ovaj institut koji se ovdje predlaže vrlo jasno govori nema primjene instituta ukoliko ima netko dospjele stare obveze pa ispravljam ministra i da ne upotrebljava netočne informacije.
Hvala. U ime Kluba SDP-a poštovani zastupnik potpredsjednik Doma gospodin Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege Klub zastupnika SDP-a neće podržati ni ovaj amandman broj 5. Vlade Republike Hrvatske na Zakon o izvršenju proračuna i to iz pravnih, političkih i ekonomskih razloga. Pa počnimo po redu. Prije svega treba voditi računa o tome da se ovakvim amandmanom sa formalno-pravnog aspekta zapravo dovodi upitnost da li je usklađen pravni sustav Republike Hrvatske naime Općim poreznim zakonikom kao temeljnim zakonom u ovoj oblasti se ne predviđa ovakva mogućnost da se porezi, dospjele porezne obaveze plaćaju u ratama. Drugo, uvodi se diskrecijska ocjena ministra odnosno Ministarstva financija doduše uz suglasnost Vlade da nekim subjektima može omogućit, dakle ne da mora, nego može i u takvoj situaciji je teško biti pravovjeran da će se prema svima jednako postupati i u jednakim slučajevima osigurati da su svi subjekti pred zakonom jednaki. U takvoj situaciji je moguće da budemo prema nekim subjektima, gospodarskim subjektima majka, a prema nekim maćeha i u takvoj situaciji sasvim jasno da je teško izbjeći subjektivnu osnovu koja, subjektivnu ocijenu koja bi trebala biti na temelju objektivne podloge, odnosno zakonske mogućnosti data. Treće, na što također želimo posebice upozoriti jeste, da u takvoj situaciji će se jednostavno politički motivirat gospodarske subjekte, da u biti odgode plaćanje poreznih obaveza i drugih davanja koja imaju doprinose itd. koje imaju prema državi, odnosno javnim subjektima javnog prava u Republici Hrvatskoj, iz prostog razloga, jer jednostavno odgodom i plaćanjem rata dobivaju mogućnost da sredstva državnog proračuna mogu koristiti u vlastitom poslovanju na određeni broj, na određeno vrijeme koje naravno mogu obrtati, zarađivati na sredstvima proračuna. Istovremeno ne smije se zaboraviti u ekonomskom i političkom smislu uloga države u tzv. gospodarskim poslovnim odnosima, odnosno građanskom pravnim odnosima kada ona nastupa kao gospodarski subjekt prema trećima i kad ona mora podmirivati obaveze prema trećima, da li će zbog neredovnog priliva i zbog mogućnosti ovakvog određivanja kako da se plaćaju prilivi sredstava u državni proračun dovesti se do toga da praktički država počne kasniti u plaćanju svojih obaveza i prema trećima koji ispunjavaju obaveze prema državi u takvoj situaciji naravno da počne remetiti država i nehotice da sebe dovodi u situaciji da remeti zapravo zakone, tržišta, odnosno ponude i potražnje. I naravno ovdje se postavlja pitanje, da li je moguće i da li je u odnosu na financijsku disciplinu koju želimo uvesti u društvo zapravo moguće prihvatiti ovakvu odredbu, a da u isto vrijeme sami želimo uspostaviti financijsku i pravnu disciplinu ili bolje rečeno jedan od temelja vladavine prava i pravne države u Republici Hrvatskoj ako bi ovakve stvari uvodili. Mi oramo ovdje biti potpuno načisto da time financijsku disciplinu htjeli ili ne htjeli slabimo i da u takvoj situaciji objektivno dovodimo sebe u situaciju da u biti ne možemo ispunjavati sve one obaveze koje bi zapravo trebali i morali ispuniti prije svega prema korisnicima državnog proračuna koji iz tih prihoda trebaju alimentirati sredstva za financiranje njihovih potreba u skladu s državnim proračunom i Zakonu o izvršenju državnog proračuna. Iz svih ovih razloga mi nećemo moći glasati za amandman 5. na Zakon o izvršenju proračuna kojeg je podnijela Vlada Republike Hrvatske.
Hvala. Kratki osvrt ministra financija.
Hvala lijepa. Meni je žao što je ovaj prijedlog krivo shvaćen. Kao prvo, odgode se neće dijeliti šakom i kapom kao što je to rečeno, nego je točno naglašeno u kojim trenucima. Druga stvar, nigdje se u ovom zakonu, zapravo amandmanu ne spominje oslobađanje od zateznih kamata. Nego je rečeno samo u slučajevima kada porezni obveznici imaju objektivne teškoće poslovanju. A imate isto tako slučaj kod građana, kad građani imaju nekakvo nasljedstvo gdje su porezni obveznici, a njihovi prihodi njima ne dozvoljavaju da plate u istom trenuku porez. Dakle, to su sve instrumenti koji su poznati, koji nisu ništa novo, instrumenti koji u principu pospješuju naplatu poreza. No, ja bih potsjetio na Zakon o dospjelima ne naplaćenim potraživanjima, gdje je pompozno najavljeno da se državi duguje 24 milijarde kuna, gdje se izgubila godina i pol dana mukotropnog rada u poreznoj upravi, a efekat svega toga skupa nekakvih milijarda i pol, dvije milijarde nagodbi, a onih 20 i još nešto milijardi je otišlo u vjetar. Dakle, smisao ovog amandmana je upravo da se pomogne u naplati i d se pomogne poreznim obveznicima koji su u datom momentu nađu u teškoj situaciji. Dakle, kao što ste vidjeli i u prijedlogu ovog amandmana, Vlada će prilikom izvješća o izvršenju proračuna za 6 mjeseci i prilikom godišnjeg izvješća, izvješćivati ovaj Visoki dom o tome kome je dala obračnu otplatu i pod kojim uvjetima.
Hvala lijepa. Imamo tri ispravka netočnih navoda. Poštovani zastupnik Mato Arlović, potpredsjednik doma.
Prije svega želim ispraviti da sam uopće rekao da će se odgode dijeliti šakom i kapom, bez obzira što je to figurativno ministar pokušao reći. Iz prostog razloga sam govorio o diskrecijskoj ocijeni koja unosi htjeli mi to ili ne htjeli subjektivni element u objektivnu zapravo situaciju vezano za tu činjenicu. Drago mi je da je gospodin ministar spomenuo da ovim zakonom se ne oslobađa od zateznih kamata, ja ispravljam i taj navod. Ali se s njime isto tako ni ne propisuje da će se primjenjivati zatezne kamate, trebamo voditi računa da se zatezne kamate po posebnom zakonu primjenjuju onda kada se prekorači rok od dospjele, a nenaplećene, javnog duga. E sad, ako će se ovim zakonom omogućiti da se plaća u ratama, onda je to dogovor dva subjekta, a nigdje ne govori se pod kojim kondicijama i pod kojim uvjetima, što je dodatno otežavajuća oklonost ove odredbe i ovog amandmana. To bi trebalo dodatno razraditi pod kojim uvjetima bi eventualno odgoda mogla doći u obzir, i kada i u kojim slučajevima, kada to traže socijalni, ekonomski, naravno politički i gospodarski interesi.
Hvala. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Poštovani gospodine predsjedniče. Nije točno što je rekao gospodin ministar da se s ovim pospješuje naplata poreza. Naime, evidentno je bilo da kad se nekome pod ovim kondicijama bilo odgodilo plaćanje da su takvi upravo subjekti bilo fizičke ili pravne osobe prestali plaćati. i ono što je evidentno već sada, dakle Vlada će diskreciono pravo ponovo prodire politika u gospodarstvo za jedne odgoda poreza, i kasnije praktički nenaplata, a za druge financijska policija koja se priprema ponovo uvesti.
Hvala. Poštovani zastupnik Slavko Linić, ispravak netočnog navoda.
Ispravljam navod ministra kojim je rekao da se zbog Zakona o popisu potraživanja izgubilo 20 milijardi kuna ili 22 milijarde kuna. Nažalost, najveći dio tih 22 miijarde, a to je ogroman novac izgubio se upravo zbog ove i ovog instituta. Zato što je do prošle godine upravo i porezna uprava i ministar za financije imali pravo davati odgode na 10 mjeseci. Te su odgode i te su beneficije i ti su diskreciona prava pojeli 20 milijardi i stvorili nelojalnu konkurenciju Republici Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Dajem na glasovanje..
Gledajte, mislim da neke stvari ne trebaju ostati neraščišćene. Gospodine Liniću, vi ste pompozno najavljivali taj zakon sa točnom namjerom političke diskreditacije Hrvatskoj demokratskoj zajednici. Rekli ste da je 24 milijarde otišlo mimo državnog proračuna. i nije istina da je to otišlo zbog obročne otplate. Vi dobro znate i ovdje vam je bilo predlagano da se ti dužnici moraju podijeliti u četiri skupine, i ovdje mi je za ovom govornicom bilo rečeno u trenutku donošenja zakona da nećete naplatiti više od 2 milijarde, 2,5 milijarde kuna, iz jednostavnog razloga što se taj dug odnosi točno se zna na koje skupine poduzeća. i to nema veze s obročnom otplatom. No, meni je drago da ni ove godine niste odustali od, protiv zahtjeva i Hrvatske obrtničke komore i Hrvatske udruge poslodavaca.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Slavko Linić.
Ispravljam navod da je Zakon o popisu potraživanja donesen radi diskreditacije HDZ-a. Očito da ministar mora puno učiti, da moramo shvatiti da postoji opći porezni oprost. I ako porezna uprava u pet godina uspije stvoriti 24 milijarde direktno nenaplaćenih poreza i doprinosa onda se mora razmišljati koji je to instrument da omogućite nekima ili plaćanje ili zaista provođenje postupka ili nagodbi ili stečaja da biste prije svega stvorili lojalnu utakmicu na hrvatskom tržištu. Prema tome, svatko onaj tko neće da shvati zašto je donesen Zakon o oprostu poreza i da je to prije svega bila posljednja mogućnost da se upravo nerad uprave koja je eto šakom i kapom dijelila ovakve diskrecione odluke onda je to trebao učiniti Hrvatski sabor.
Gledajte, gospodine Linić, upravo ste vi zakonom o dospjelim i nenaplaćenim potraživanjima uveli mogućnost oprosta za one koji nisu redovito plaćali porez. Vi ste tim zakonom nagradili one koji nisu plaćali porez a svi hrvatski porezni obveznici koji su redovito plaćali porez su bili kažnjeni jer njima nije oprošteno ni 50 ni 60% kao što je bilo oprošteno po ovim nagodbama. Dakle, tim zakonom je to uvedeno i ponavljam ovo opet radi hrvatske javnosti što sam ovdje rekao i prije dvije godine za ovom govornicom. Posljedica tih 24 milijarde nije obročna otplata nego nešto sasvim drugo. Ali kažem, prvenstvena namjera tog zakona je bila diskreditacija HDZ-a.
Poštovani zastupnik Slavko Linić, ispravak netočnog navoda.
Ispravljam netočni navod ministra da se Zakon o oprostu potraživanja omogućilo potpisivanje dugova. Obrnuto, omogućilo se onima koji su bili voljni i mogli i djelomično platiti porez da se oprosti veliki dio poreza, veliki dio oprosti ali da se ipak plati dio poreza. A oni koji ni to nisu mogli a s obzirom na 24 milijarde da je svega oko 2 milijarde realizirano ... [[Govornik je isključen, ne čuje se.]]
Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman broj 5. Vlade. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 87 glasova za, 15 protiv i 4 suzdržana usvojen amandman 5. Vlade. Sada još imamo jednu tablicu amandmana zastupnika od sedam amandmana. Gospodine ministre Šuker, izvolite! Amandman 1. zastupnik Dragutin Lesar.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman jer Vlada smatra da se zadužiti ne mogu one jedinice koje su po financijskom izvješću za 2003. godinu ostvarile deficit.
Kolega Lesar, izvolite!
Imao sam pripremljeno više razloga u obrazloženju ovoga amandmana i samo ću dva iznijeti. Ovaj zakon, gospodine ministre donašamo i on će stupiti na snagu u ožujku mjesecu. Malo čas ste sami rekli općine, gradovi i županije svoje proračune su donijeli, svoje razvojne projekte i programe donijeli, neki već i završili postupak eventualnog zaduživana. U toku proračunske godine uvodimo novo ograničenje uz ovo u točki 2. članka 12. koje je već ranijih godina nametnuo MMF. U članku 137. Ustava jasno je propisano da su jedinice lokalne i područne reigonalne samouprave samostalne u raspolaganju svog novca. Podsjećam vas na drugu polovicu 2001. godine, zajedno smo bili u jednoj televizijskoj emisiji i tadašnji proces decentralizacije nazvali ste slabim iskorakom u decentralizaciji države. Ovakvom odredbom u odnosu na općine, gradove i županije vi ste učinili snažni iskorak u daljnjoj centralizaciji lokalne samouprave u fiskalnom smislu. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. S time je odlučeno i o amandmanu broj 2. zastupnika Zvonimira Mršića jer je potpuno identičan kao prvi. Amandman broj 3. Kluba zastupnika IDS-a.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman jer bi prihvaćanje predloženog amandmana značilo da bi se omogućilo zaduživanja iznad granice od 400 milijuna koliko je predviđeno da se mogu zadužiti jedinice lokalne samouprave i to do svote od 2,7 milijardi kuna što bi bitno povećalo ukupno konsolidirani proračun Republike Hrvatske za 2004. godinu i u navedenoj osnovici za zaduživanje sadržana su sredstva pomoći i sredstva za centralizaciju funkcija. Ja bih htio reći i vi dobro znate da prošle godine praktički 10 mjeseci nije bilo moguće zaduživanje jedinica lokalne samouprave upravo zbog problema konsolidiranog proračuna Republike Hrvatske. Tek nakon donošenja odluke o privremenom financiranju do kraja godine je data mogućnost zaduživanja jedinicama lokalne samouprave.
Poštovani gospodine predsjedniče, čini mi se da glede...
Kolega Kajin, izvolite!
Čini mi se da glede ovoga amandmana Vlada ili griješi ili je naprosto u zabludi. Ja ću prije svega ako mi dozvolite a nemam namjeru u ovo vrijeme uzurpirati nikome vrijeme najprije citirati članak 12. stavak 2. Ovdje se ovlašćuje Vlada da može iznijeti suglasnost za zaduživanje jedinicama lokalne samouprave i jedinicama područne i regionalne samouprave najviše do 3% ukupno ostvrenih prihoda poslovanja svih jedinica lokalne samouprave. Mi defakto imamo u ovom trenutku situaciju ili postoji takva hipotetička mogućnost da će jedna lokalna samouprava a to može biti recimo grad Zagreba defakto usisati svih ovih 3% ukupno ostvarenih prihoda poslovanja svih lokalnih samouprava. To je objektivna mogućnost koja nam se može dogoditi i mislim da treba zadržati načelo koje je do sada vladalo od godine 1993. do današnjeg dana a to konkretno znači da se omogući da lokalna samouprava može se zadužiti do iznosa ukupno godišnjih obveza u visini 20% ukupno ostvarenih prihoda poslovanja u 2003. godini. Znači, svaka jedinica lokalne samouprave od Maloga Lanišća na sjeveru Istre koji ima proračun manji od milijun kuna može se zadužiti do 200 tisuća kuna a ne sada da uđe u neku hipotetičnu masu pa da na kraju oni kojima je možda takvo zaduženje i najpotrebnije ne mogu ostvariti zajam koji bi im potakao neku komunalnu ili neku drugu aktivnost. Da sam u pravu svjedoči i recimo između ostalog mišljenje Odbora za lokalnu i područnu samoupravu koje je na tragu ovoga razmišljanja Kluba IDS-a, koji nije ništa drugo nego prepisana dispozicija Zakona o lokalnoj samoupravi koji je bio na snazi od 1993. godine do današnjeg dana.
Želite glasovanje? [[Upadica se ne čuje.]] Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 4. Kluba zastupnika HSP-a.
Vlada ne prihvaća jer za ovaj amandman nisu osigurana sredstva u proračunu. Hvala.
Amandman povućen. Hvala. Amandman 5. isto Kluba zastupnika HSP-a.
Ovaj amandman je konzumiran u amandmanu Vlade Republike Hrvatske.
Povlačite li amandman? To je amandman koji je ušao u Zakon o izvršenju. Hvala. Amandman 5 povućen. Amandman 6 poštovanog zastupnika Valtera Drandića.
Vlada ne prihvaća jer je Vlada na članak 32. podnjela svoj amandman kojim se propisuje način i uvjeti povrata poreza na dodanu vrijednost javnim vatrogasnim postrojbama, vatrogasnim zajednicama i dobrovoljnim vatrogasnim društvima na teret prihoda od poreza na dodanu vrijednost.
Zastupnik. Nema ga. Pa glasujemo. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. I 7 amandman gospođe zastupnice Dragice Zgrebec.
Vlada ne prihvaća a obrazloženje je bilo prilikom obrazloženja Vladinog amandmana na ovaj članak 37. pa mislim da nema potrebe da se ponovno objašnjava.
Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec, izvolite.
Ja zaista uz najbolju volju nisam mogla dokućiti koja je razlika između teksta u zakona i ovoga amandmana. Neću posebno obrazlagati što znači, što se propisuje člancima 9., 10., 19., 26., 28. i 29. jer je to kolega Arlović u ime našeg kluba govorio. Ali bih vas htjela gospodine ministre upozoriti da članak 4. točka 7. Zakona o proračunu izrijekom kaže da se projekcija proračuna za dvogodišnje razdoblje donosi uz proračun, mi to nismo donjeli, vi to niste stavili da se ne primjenjuje, mislim i očekujem da će na ovo imati ozbiljno upozorenje i državna revizija. Prema tome, ako ste već govorili o člancima 9., 10., 19., 26., 28., 29. trebali ste govoriti i o članku 4. jer on kaže: "Mora se donjeti projekcija proračuna za dvogodišnje razdoblje uz proračun.". Pa molim da se ipak glasuje.
Dajem na glasovanje amandman broj 7 gospođe zastupnice Dragice Zgrebec. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu. Gospodine ministre, Odbor za zakonodavstvo imao je u svom izvješću primjedbe i prijedloge i formulacije, primjedbe i predlozi daju se u obliku mogućih amandmana radi razvidnosti njihovog sadržaja. Ali to nisu amandmani, to je, daje se u obliku mogućih amandmana radi razvidnosti njihova sadržaja. To je niz nomotehničkih, nomotehničkih usklađivanja i usklađivanje izričaja sa Zakonom o proračunu. Neka ide u redukturu teksta koji ću utvrđivati se sa pročišćeni tekst ako nema sadržajnih razlika. Molim kratku stanku od 5 minuta da se ministar. Izvolite. Ne, ne nikuda se ne ide, molim vas. 5 minuta je završeno. Sada je završeno 5 minuta. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona, molim tko je za? Odustalo se, odustalo je. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Samo da proglasimo pa. Samo da proglasimo. Utvrđujem da je sa 84 glasa za i 30 protiv donesen Zakno o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanima. ... [[Pljesak!]] Prije zaključenja sjednice, gospodin zastupnik Rožić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. U ime Kluba HSP-a doista mi je žao što prekidam ovu idiličnu atmosferu popračenu pljeskom. Nismo željeli kao klub prekidati proračunsku raspravu ali doista prema informacijama koje prenosi neprekidno javna televizija događaju se dramatični događaji u svezi sa dolaskom haaških optužnica koja je prema HTV-ovom izvjestitelju iz ovog Sabora sadržaj skandalozne optužbe koje se mogu implicirati na cijeli hrvatski narod pa i Domovinski rat. Je li moguće gospodine predsjedniče Sabora da saborski izvjestitelj ima više i preciznije informacije od predsjednika Sabora i od narodnih zastupnika? U to dakako svi mi u Klubu HSP-a ozbiljno sumnjamo. Jer ako su informacije netočne koje se prenose na javnoj televiziji, to se može zapravo smatrati zbunjivanjem javnosti. Zato u ime Kluba Hrvatske stranke prava tražim da nam ili vi kao predsjednik Sabora pružite točnu informaciju ili da nam kažete kada i kako ćete nam tu informaciju prenjeti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Kolega Kajin.
Načelno se pridružujem ovoj inicijativi gospodina Rožića. Međutim, želim najprije ispraviti krivi navod. Optužni prijedlozi Haaškoga suda ne dolaze nego oni su ovdje već više dana a možda i tjedan dana.
Hvala lijepo. Ja kao predsjednik Hrvatskoga sabora nemam ustavnih ovlasti ni prava ni dužnosti komentirati moguće optužnice kada ih budem i ako ih budem za njih službeno doznao onda ću moći reći svoje stajalište i mišljenje. Zahvaljujem vam i zaključujem ovu sjednicu. Dobro, u redu, izvolite kolega Račan, izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče, podsjećam vas na praksu koju smo imali u Hrvatskom saboru u odnosu na obavjesti ove vrste. Vi ste u Klubu HDZ-a itekako promptno znali zahtjevati od Vlade, posebno od predsjednika Vlade da smjesta dođe u Sabor i dade informaciju. Mislim da bi nešto slično od te prakse se moglo zbog kontinuiteta nastaviti i ovaj puta, i doći do informacije. U tom smislku mislim da nije prihvatljiva situacija da ovim optužnicama zastupnici u Hrvatskom saboru ne znaju, Vlada i drugi znaju.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Luka Bebić potpredsjednik Doma.
Ispravljam netočni navod gospodina Račana koji tvrdi da je Sabor bio informiran. U slučaju generalaa Gotovine optužnica je bila mjesec dana prije poznata Vladi a hrvatska javnost za to nije znala.
Zahvaljujem. Zaključujem sjednicu. Molim vas nemojte više. Laku noć. Sad molim da se izjasnimo o prijedlogu za objedinjenu raspravu o prve 3 točke pročišćenoga dnevnoga reda. Da li je Sabor suglasan da se provede objedinjena rasprava? Da. Molim potpredsjednicu Vlade gospođu Jadranku Kosor da u ime Vlade se izjasni o, i sva ova tri prijedloga zakona. Izvolite.