Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i saborski zastupnici. Pred nama je nacrt Prijedlog zakona o posebnom porezu na primitke od samostalne djelatnosti i ostale primitke. S ovim zakonom obuhvaćamo sve one druge vrste dohotka koje u onome prvome zakonu kriznome, kada smo donijeli i kada smo oporezivali dohodak od nesamostalnog rada, znači plaća i mirovine i drugi dohodak, znači s ovim zakonom obuhvaćamo i sve ostale vrste dohotka. Razdoblje važenja ovog zakona se predviđa od 1. listopada, pa do 28. veljače 2011. najveće razdoblje oporezivanja bi bilo također 17 mjeseci kao što je bilo i u prvom zakonu. Što se obuhvaća ovim zakonom? Obuhvaća se samostalnost djelatnost od obrta i s obrtom izjednačene djelatnosti, djelatnosti slobodnih zanimanja, djelatnosti poljoprivrede. Znači svi oni samostalci koji vode knjige prema Zakonu o porezu na dohodak. Također je predviđeno da se ovim zakonom obuhvati primici poslovnih najamnina, zakupnina, iznajmljivanje stanova, soba i postelja putnicima, turistima. Znači dohodak od imovine i imovinskih prava. Također dohodak od kamata izuzimanja imovine i opcijska kupnja vlastitih dionica. Znači dohodak od kapitala i visinu plaće ... [[Govornik se ne razumije.]] životnih premija od životnih osiguranja s obilježjem štednje, znači dohodak od osiguranja. Način plaćanja je za sve vrste dohodaka sličan. U prvome, znači kod plaća i mirovina, osim dohotka od samostalnih djelatnosti koji bi se ipak plaćao na jedan poseban i specifičan način i od samostalnih djelatnosti moraju voditi svoje knjigovodstvo, moraju vršiti obračune i moraju podnositi godišnju poreznu prijavu za svaku kalendarsku godinu. Tako da za samostalne djelatnosti bi se plaćali predujmovi za 2009. godinu, znači 10,11 i 12 mjesec na osnovu prijava za 2008., a za 2010. godinu bi se plaćao predujam u prvom mjesecu na osnovu prijave 2008., a za ostatak godine na osnovu prijava 2009. godine koja se podnosi 28. veljače 2010. godine. Za razdoblje ona dva mjeseca u 2011. predujmovi bi se plaćali na osnovu za prvi mjesec na osnovu prijave 2009., a za drugi mjesec na osnovu prijave 2010. godine. Kod obrtnika i slobodnih zanimanja, također bi se vršio i godišnji obračun, tako da obveza za uplatu za 2009. godinu bi se radila na osnovu prijave 2009. koja se podnosi u 2010., a za 2010. godinu na osnovu prijave za 2010. koja se podnosi u veljači 2011. i radilo bi se na način da bi ovi predujmovi koji su se uplaćivali tokom godine korigirali s obvezom iz prijava. I ukoliko je razlika za uplatu, onda bi se uplatila razlika, a ukoliko je uplaćeno više, onda bi bila razlika za povrat. Dva mjeseca 2011. godine zbog kratkog roka, a iz zbog načina obračuna, predviđeno je da se plaća prvi mjesec na osnovu prijava 2009., a drugi mjesec na osnovu prijava 2010. i to bi bio konačan porez. Kod najamnina, zakupnina znači dohotka od imovine, plaćalo bi se na osnovu rješenja koja se dobiju i umanjenu za 30% i umanjen za porez i to bi bila osnovica za plaćanje. Moram još napomenuti da je predviđeno i oporezivanje samostalne djelatnosti. Ukoliko plaćaju prema paušalnom iznosu i plaćalo bi se na način da bi im se primici umanjili za 50% i na ostatak bi se plaćao porez. Također kod iznajmljivača soba i postelja u turizmu, također bi se na isti način plaćali primici umanjeni za 50% i na ostatak bi se plaćao ovaj porez. Osnovice su također kao i u prvom zakonu, znači preko 3 tisuće pa do 6 ili jednako 6. i preko 6 tisuća bi bila onaj iznos od 4%. Prekršajne odredbe također su predviđene kao i u prvom zakonu. Znači novčanom kaznom od 20 do 500 tisuća pravne osobe, dok bi fizičke osobe bile od 5 pa do 100 tisuća kuna. Evo, gospodine predsjedniče. Toliko.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. U ime Odbor za financije i državni proračun, gospodin Goran Marić, predsjednik odbora. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Poštovani predstavnici Vlade, cijenjeni kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora raspravio je na 39. sjednici održanoj 24. rujna 2009. godine Prijedlog zakona o posebnom porezu na primitke od samostalnih djelatnosti i ostale primitke i to kao matično radno tijelo. Uvodno je predstavnik Vlade Republike Hrvatske da je povod za donošenje ovog zakona gospodarska situacija u Republici Hrvatskoj u kojoj su zbog ekonomske i financijske krize prihodi državnog proračuna znatno manji od potreba za uobičajeno financiranje svih javnih obveza, uključujući i mirovinsko osiguranje. Predloženim zakonom i Zakonom o posebnom porezu na plaće, mirovine i druge primitke posebni porez plaća se po svim izvorima dohotka koji su oporezivi porezom na dohodak, a prema Zakonu o porezu na dohodak te na dividende i udjele u dobiti. Visine poreznih stopa istovjetne su poreznim stopama propisanim Zakonom o posebnom porezu na plaće, mirovine i druge primitke tako da se poreznom stopom od 2% oporezuje ukupni iznos prosječnog mjesečnog primitka koji prelazi iznos od 3 tisuće kuna do iznosa 6 tisuća kuna, a poreznom stopom od 4% oporezuje se ukupni iznos prosječnog mjesečnog primitka iznad 6 tisuća kuna. Predloženim zakonom uređeno je i da se poseban porez na primitke od samostalne djelatnosti i ostale primitke obračunava i plaća za 2009. i 2010. godinu i to na temelju konačnog obračuna. Odbor je raspolagao i pisanim stajalištem Hrvatske obrtničke komore o predmetnom prijedlogu kojim se protive uvođenju ovog posebnog poreza na dohodak od samostalnog obavljanja djelatnosti i osim toga dvije su primjedbe dali na takav zakon. Ali u raspravi na odboru jednoglasno nisu podržane primjedbe iznijete u pisanom mišljenju Hrvatske gospodarske komore u svezi odredbi iz članka 5. stavak 7. kojim se predlaže da se izdaci u slučaju paušalnog oporezivanja priznaju najmanje u iznosu 70% primitaka, a osnovica za krizni porez da se utvrdi kao razlika dohotka uz priznanje 70% izdataka i pripadajućeg paušalnog poreza na dohodak. Isto tako, jednoglasno nije podržana ni primjedba da se smanje propisane kazne fizičkim osobama za neplaćanje predmetnog poreza. Odbor je jednoglasno podržao prijedlog Vlade Republike Hrvatske da se sukladno članku 159. Poslovnika Hrvatskoga sabora predloženi zakon donese po hitnom postupku, a nakon rasprave Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora odlučio je većinom glasova, 6 glasova za i 2 glasa suzdržana, predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o posebnom porezu na primitke od samostalne djelatnosti i ostale primitke. Hvala lijepo.
Hvala. Otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Gospodine državni tajniče. Prvo što ću reći je da Klub zastupnika SDP-a ne može biti za zakon koji hrvatskim građanima dodatno uzima novac, a da država prije svega nije krenula od sebe, da nije napravila gotovo nikakvu uštedu u proračunu za ovu godinu, nego je nastavila sa svojom rastrošnom politikom koja je na djelu već šest godina. Ali naravno, kada imamo zakon koji smo donijeli prije dva mjeseca i koji su hrvatski građani prihvatili pod nazivom harač, normalno da sada ne mogu biti izuzeti ni drugi građani. Zato će Klub zastupnika SDP-a glasati suzdržano o ovom zakonu. Ono što je bitno reći i oko čega moramo danas povesti raspravu je kakav je to utjecaj harača na život hrvatskih građana nakon mjesec, dva primjene. Samo u jednom mjesecu hrvatska Vlada je prosječnom hrvatskom radniku umanjila plaću za 168 kuna, odnosno preračunato u postotke 3,4%. Samo u jednom mjesecu pod obrazloženjem i to da paradoks bude veći nakon trećeg rebalansa proračuna je rekla uštedit ne možemo ništa, ali vama možemo uzeti. 3,4% u jednom mjesecu. To kada uspoređujući sa proteklom godinom gledamo, harač je vratio plaće na iznose od prije godinu i nešto dana. Kada se još na to uzme inflacija jasno je da HDZ-ova Vlada ne čini ništa, nego teret krize prevaljuje na hrvatske građane i to ovdje moramo reći i sa time se SDP ne slaže. I ove informacije koje HDZ pušta kao vidjet ćemo sljedeće godine će možda biti bolje pa ćemo skratiti trajanje Zakona o haraču. Možda to bude samo 6, 7 mjeseci. Moramo poručit hrvatskim građanima da ništa od toga dok je HDZ na vlasti. Mogu uzimati samo vama, od sebe neće uzeti ništa. A koji je udar na hrvatske građane dovoljno je reći, ne samo da smo im uzeli rekao sam 3,4% odnosno ne mi nego hrvatska Vlada i HDZ i koalicijski partneri, 3,4% od plaće, nego imaju i dodatne troškove koji dodatno udaraju na standard građana. U rujnu su morali izdvojiti nekoliko tisuća kuna obitelji za svoje školarce, za prijevoz itd. Znači, ne govorimo samo o tome da je direktno uzeto iz plaće, nego je svakoj hrvatskoj obitelji uzeto i još dodatno za ostale troškove. I zbog toga svakim danom je sve više nezadovoljnih ljudi koji opravdano govore zbog čega Vlada ne čini apsolutno ništa. Kakav je to antirecesijski zakon i kakve su to antirecesijske mjere koje se prvenstveno usmjeruju prema građanima Republike Hrvatske? Harač 2, kako bih ga ja nazvao, koji danas imamo na dnevnom redu odnosi se na one profesije koje nisu obuhvaćene u prvom obliku zakona, obrtnike, slobodna zanimanja itd. i od njega se namjerava uzeti po nekim kalkulacijama 120 dodatnih milijuna kuna. I harač 2 koji danas donosimo je jedan od razloga zbog čega hrvatski građani opravdano govore, prvi zakon koji ste predložili gospodo iz HDZ-a nije ustavan, nismo svi isti. I sada nakon tako loše pripreme zakona koja je i po priznanju gospođe Kosor donesen na prijedlog ad hoc rasprave na Gospodarskom vijeću gdje je jedan dio građana, manji dio građana izuzet i to građana koji redom ostvaruju i veće prihode nego što na žalost ostvaruju naši umirovljenici i oni koji su oporezivani već sa 3000 kuna. Ali građani opravdano govore, ako smo mi izuzeti taj zakon, ako su ti ljudi izuzeti taj zakon nije ustavan zbog toga šta na temelju članka 51. Ustava svatko je dužan sudjelovati u podmirenju javnih troškova u skladu sa svojim gospodarskim mogućnostima. Znači, svi smo pred državom u tom smislu isti bez obzira iz kojeg tko izvora i na koji način zarađivao. I zato opravdano kažem hrvatski građani smatraju da je taj zakon neustavan i opravdano se i ja ih pozivam i ovim putem da nastave da šalju žalbe Ustavnom sudu, možda će Ustavni sud ako ima pravde i ukinuti taj neustavan zakon. Na žalost, taj zakon sigurno neće pomoći nikome u Hrvatskoj u izlasku iz recesije zbog toga što smanjenjem potrošnje, smanjenjem prihoda koje hrvatske obitelji ostvaruju od svoga rada apsolutno smanjuje se generalno potrošnja i recesija će imati veći utjecaj nego šta bi to trebala imati. I onda je nevjerojatno da Vlada i tvorci politike, gospođa Kosor i gospodin Šuker, govorim proračunske politike, govore da će u sljedećoj godini proračunski rashodi ostati na istoj razini. Opet šalju poruku građanima ne, mi nećemo ništa uštedjeti, a vama ćemo zato uzeti 3 milijarde kuna iz vaših plaća. I onda gospodin Šuker ima hrabrosti reći pazite ovo kaže gospodin Šuker: “Pesimizam je najveći problem Hrvatske i oni koji šire pesimizam najveći su problem Hrvatske.“ Pa gospodine Šuker vi ste ti koji širite pesimizam zbog toga što zbog vaše nesposobnosti i vaše politike hrvatski građani ne vide izlaz iz gospodarske krize. Da, pesimizam uzrokovan nesposobnošću Vlade i politikom Vlade je najveći krivac što je uopće pesimizam u Hrvatskoj vlada. I na kraju, apsolutno smatramo da je jedino rješenje koje može vratiti ovo što je gospodin Šuker zaziva optimizam u Hrvatsku je odlazak HDZ-ove Vlade sa vlasti i nuđenje politike koja će pošteno napraviti raspodjelu i javnih rashoda i na kraju dati i na taj način kroz uštede u proračunu polet hrvatskom gospodarstvu da se Hrvatska izvuće iz recesije. A vi gospodo u HDZ-u možete se čuditi, ali vjerujte svakim danom sve više građana ne da nema povjerenja u ovu Vladu, nego jednostavno ovoj Vladi ne daje prolaznu ocjenu što se vidi i iz svakodnevnih istupa čak i sindikata koji su otvoreno protiv ovakve socijalne politike Vlade. Ali ono što je najbitnije sve više građana ne vjeruje i traži da se ova Vlada i ova politika promijeni. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko ispravaka. Prvi je gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Netočan je navod da su kako kaže kolega građani novi Porezni zakon prihvatili pod nazivom harač. Naziv harač je zlonamjerno nametnut od opozicije, od nekih medijskih krugova a vjerojatno podsjeća na ono razdoblje kada je za vrijeme Račanove Vlade plaća smanjena puno više nego sada. Smanjena je puno više bez dogovora sa sindikatima i tada su to zvali haračan, pa valjda sada hoće analogiju na harač. Ovo je krizni porez koji domoljubi u nekim europskim zemljama nazivaju porez solidarnosti. Drugo što je točno kaže porez na plaće je porez krizni je smanjio plaće na one od prije godinu dana. Molim vas www.hrvatskizavodzastatistiku. Tu vam je kompjuter na stolu ako se znate služit s njim kaže ovako. Za osmi mjesec kada je krizni porez umanjio plaće za 1,1% gdje je plaća veća ove godine u odnosu na prošlu za 1,8% uračunajući i ovo smanjenje. Ukupna plaća je veća bez obzira na krizni porez uračunat je u osmom mjesecu, čitajte kompjuter, plaća je veća 1,8% a sa lipnjem je veća 4,4%. I jedina smo zemlja u regiji i u ovom dijelu Europe u kojoj je prosjećna plaća porasla unatoč kriznom porezu.
Hvala. Ispravak gospodin zastupnik Boris Kunst.
Hvala lijepa. Pa ja ću isto na ovom tragu obzirom da je kolega Maras rekao da su harač prihvatili kao naziv za krizni porez hrvatski građani što je potpuno netočno. Ja ne znam da li je on neku anketu proveo kod hrvatskih građana pa ima takve podatke, odnosno to je nametnuto od SDP-a. Ali kad već govorite o haraču iz SDP-a, pa dajte onda bar probajte doći do spoznaje što je harač. Harač se naplaćivao od svake muške nemuslimanske glave kao vrsta otkupa za ropstvo. Ja ne znam zašto vi jednu vjeru koja je u Hrvatskoj prisutna i to su hrvatski građani Muslimani toliko vrijeđate kroz ovu svoju priču, jednostavno ih ne uvažavate hrvatski građani, jer i ti ljudi isto plaćaju taj krizni porez i nema potrebe da ih onda vrijeđate na taj način, na jedan podmukli način. Hvala lijepo.
Je, a u hrvatskoj književnosti Mažuranić je to spominjao tu riječ. A općenito u bivšoj jugoslavenskoj književnosti Mihajlo Lalić je napisao roman pod nazivom “Hajka“. To su ovako slični termini. Jel'? Ispravak netočnog navoda gospodin Željko Turk.
Hvala gospodine predsjedniče. Uz uvažavanje i pjesništva, ja ću reći samo rečenicu da je netočno komentar gospodina Marasa, a mislilo se na hrvatsku Vladu uštediti ne možemo ništa i HDZ-ova Vlada ne čini ništa. Kad govorimo o uštedama upravo prije svega Vlada kroz mjere kako u Vladi, kako i mi danas kroz mjere Sabora uštedama isto tako i kroz javna poduzeća se radi o milijardu ili dvije ušteda kao takva pa molim da to kao takovo prihvatimo kao činjenicu uz uvažavanje da su nam puna usta hrvatskih građana i pozivanja na teškoće u kojima živimo upravo na ovaj način kada kroz sustav gdje je država ili većinski vlasnik ili može donijeti mjere uštede, onda to na ovaj način i čini. Hvala.
Hvala. Ispravak, gospodin Dragan Kovačević. Izvolite.
Pa na žalost, moram također ispraviti ovu tezu da porez o kojem danas raspravljamo i o kojem smo raspravljali prije par mjeseci, da je harač. Dakle radi se o porezu solidarnosti, o kriznom porezu i ovo možemo smatrati kao uvredom. Hrvatska nije nikakva osmanlijska država, Hrvatska je demokratska država i koristi sve one legalne instrumente kako bi izašla iz ove postojeće krize, kako bi očuvala radna mjesta, nasuprot onome što dolazi iz određenih političkih krugova gdje se priziva kaos, gdje se priziva ulica i to HDZ neće dopustiti.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Sada je na redu klub HNS-a, i gospodin zastupnik Goran Beus Richemberg. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Odmah na početku reći ću da za razliku od kluba SDP-a koji će biti suzdržan na ovome zakonu, klub HNS-a … [[Zbog najave, govornik se ne razumije.]] Vidim da niste iznenađeni i to je dobro. To znači da je politika HNS-a više nego kristalno jasna i vama u HDZ-u. Zašto protiv? Prije svega ovo je jedan paradoksalan zakon, jer nominalno pokušava izjednačiti u opterećenju, neću reći sve, ali veliki dio građana, odnosno različite kategorije sa kategorijama radnika, seljaka i umirovljenika. Međutim on je u svome konceptu, on je duboko suštinski apsolutno nepravedan i zato niti nam je bio prihvatljiv tzv. Zakon o haraču na malu raju, niti nam je prihvatljiv ovaj Zakon o haraču za veliku raju. Radi se naprosto o zakonu koji izvire iz temeljne obmane koja nam se servira, prije svega iz Vlade, a ta obmana počinje uglavnom mantrom da je svijet zahvatila globalna financijska kriza koja se prelijeva onda i na Hrvatsku. Gore od neistine je samo poluistina, a ovo je poluistina, jer tko god znade što se doista događa u svjetskome gospodarstvu znade vrlo dobro da je srce globalne financijske krize u financijskome sektoru. I da je krenulo sve iz rizičnih plasmana koje su banke i osiguravajuća društva radili i izgubili ogromni novac, a onda je država u čitavom nizu slučajeva od Amerike do Češke intervenirala da bi financijski sektor spasila od kolapsa. Zdravim državnim novcem. Naravno da se to odrazilo na gospodarstvo, jer banke više nisu imale sredstva za kreditiranje proizvodnje. A što se kod nas događa? Potpuno suprotno. Dakle kod nas srce krize nije u financijskom sektoru. Banke posluju jako dobro. U ovim uvjetima u kojima njihove banke majke gube ogromne novce u inozemstvu, one bilježe tek pad profita od 14%. Dakle to je za ove uvjete sjajno poslovanje. Gdje je onda srce krize? U javnome sektoru, u državi. Država je ta koja je potrošila u zadnjih nekoliko godina prosječno 9 milijardi kuna više nego što je uspjela namaknuti. I sad je to došlo na naplatu. Kad se troši ono čega nemate, može jedno izvjesno vrijeme, pa onda idete na financijsko tržište zaduživati se, pa isisate kompletnu gotovinu koja se ovog časa nudi na bankarskom tržištu u Hrvatskoj, plaćate to po vrlo visokim kamatama i onda se mi čudimo što banke u Hrvatskoj ne financiraju proizvodnju i tekuće poslovanje. Pa njima to ne treba. Oni su s državom dogovorili ukamaćivanje svojih sredstava puno puno više nego što to rade njihove banke majke u inozemstvu. Ne treba se njima zezati sa poduzećima, sa poduzetnicima, obrtnicima, kad znaju da je država tu koja će svaku slobodnu kunu sa financijskoga tržišta posisati da bi kreditirala svoju potrošnju. I naravno kad država nema novaca, a nema niti koncepta štednje da smanji svoje apetite, onda rastu potrebe da na svim mogućim sektorima uzme što je moguće više, a onda cijedi i suhu drenovinu, a to je upravo koncept ovih dvaju zakona. Umjesto da građanima ostavi što više sredstava koje su zaradili od svoga rada, da ih potiče na potrošnju, da ih potiče da kupuju kako bi očuvali radna mjesta u trgovini i uslužnim servisima, ona zapravo straši ljude i lošim porukama stvara upravo ono protiv čega se, kao eto, čudom čudi ministar Šuker, a to je pesimizam. Ljudi su onoga časa kad su vidjeli da država nema instrumente kojima će stabilizirati financijsko poslovanje u državi, kada je narastao unutarnji dug na 18 milijardi kuna, se stisli i znaju da im nitko ne može pomoći ako ne pomognu oni sami sebi i zato je tako drastično porasla štednja u bankama, a pala potrošnja. I što smo dobili? Dobili smo to da će do konca ove godine prema Hrvatskom zavodu za zapošljavanje, ne prema našim projekcijama iz opozicije, nekoliko desetina tisuća ljudi izgubiti radna mjesta. I kad je Vlada u poziciji da procijeni što je pametnije, da ta radna mjesta budu izgubljena u javnom sektoru gdje se ne stvara nova vrijednost ili u realnom sektoru, Vlada naravno kaže u realnom sektoru, zaboravljajući da čovjek koji radi u proizvodnji i uslužnim djelatnostima financira i sebe i onoga u javnome sektoru. I što ćemo dobiti? Dvostruki negativni efekt. I zato nam treba iscijediti suhu drenovinu da zadnju lipu uzmemo ako je moguće jer nemamo koncept štednje. Kad u 6 godina vodite ovakvu fiskalnu politiku kakvu vodi ova Vlada i to licemjernu, jer nemojmo zaboraviti još prije godinu i pol dana rugali ste se svima koji su tražili poreznu reformu i koji su tražili ukidanje nekih poreza, odnosno uvođenje nekih drugih kojima bi se oporezovao kapital, dakle tada ste im se rugali na sav glas, lijepili plakate po čitavoj Hrvatskoj, a danas. Danas je to normalno. Danas je to standard. A zašto? Zato jer imamo ministra financija koji je u duši i po svome habitusu poreznik. To nije nikakva tajna. Čovjek je cijeli svoj radni vijek manje-više proveo kao poreznik i njegov način razmišljanja je samo uzmi gdje možeš, a ne upravi što imaš, smanji potrošnju u javnome sektoru. Ministar financija mora biti vrhunski financijski menadžer a ne samo vrhunski poreznik, za vrhunskog poreznika dovoljno je dobro imati šefa porezne uprave, dobro je imati vrhunske državne tajnike, ali ministar financija mora vidjeti preko svih tih planina poreza. On mora biti taj koji će fiskalnu politiku uskladiti s potrebama razvoja gospodarstva a ne obrnuto. Prilagođavati funkcioniranje gospodarstva potrebama poreza koji pune proračun. To se kod nas događa 6 godina i sada se mi čudom čudimo, to su isti ljudi. Ovo ljeto izišlo je u javnost upravo ovo o čemu danas govorimo. A to je da veliki broj ljudi koji ostvaruju prihode na različite načine prije svega slobodnim zanimanjima ostali su izvan škara javnoga harača. I nota bene gospodine Kunst nemojte brkati vjeru s pričom o haraču. Harač nije bio vjerski porez i nikakve nema veze sa Islamom. Budite dosljedni, harač nije vjerski porez i tvrdnjom o tome da ima ikakve veze sa islamom zapravo vi vrijeđate islam. Harač je specifičan porez uveden u jednoj od tadašnjih srednjovjekovnih država koja se zvala Otomansko carstvo. Nemojte na Internetu tražiti svu pamet svijeta jer na Internetu ima jako puno polu istina konzultirajte se sa stručnjacima o tome i nemojte petljati vjeru u nešto s čim ona veze nema, ako baš hoćete postoji drugi vjerski porez o tome ću vas podučiti kasnije. Ali kada je već o haraču riječ nemojte se buniti na tu riječ jer to je kontraproduktivno jer samo iritirate građane koji su to već prihvatili kao normalnu kategoriju. Pomirite se s tim, vratite se na zemlju činjenica je da ljudi više ne žele honorirati HDZ-ovu financijsku ekonomsku politiku. I to je tako. Prema tome, što prije vidite da je kraj Vlade HDZ-a blizu to će vam biti lakše pomiriti se s njim i manje ćete se iščuđavati nego što vam se to dogodilo 2000. godine. Vlada je imala širok prostor djelovanja prije svega u ubiranju poreza koji su već propisani a koji se neredovito plaćaju. Vlada je imala velik dijapazon mjera u suzbijanju sive ekonomije koja je teška milijarde kuna, Vlada je imala mogućnost da štedi na svojim troškovima. Kaže gospođa Kosor da je preporuka Vlade da nema novog zapošljavanja u javnom sektoru. Pa HDZ-ovi gradonačelnici nedavno izabrani listom sistematiziraju nova radna mjesta i zapošljavaju nove ljude bez ikakvoga obzira prema onome što kaže Vlada. To rade vaši ljudi. Bilo bi dobro da i to kontrolirate. I drugo ovim se Zakonom po prvi puta ulazi u zonu štednje. Što je dopunsko mirovinsko osiguranje nego jedan oblik štednje, što je životno osiguranje nego vrlo važan aktivan oblik štednje. Prvi put je država zagazila u prostor štednje i kaže građanima, to što vi štedite nije dobro jer da je dobro ne bi vam oporezivali, sada vam uzimamo porez. To je samo korak od odluke Vlade da nam se oporezuje štednja u bankama. Jeste li svjesni kakvim se opasnim stvarima igrate. I onda kada izgubite vlast čudom ćete se čuditi zašto narod nije prepoznao vašu viziju razvoja Hrvatske. HNS ne može podržati takav koncept koji zastupa ova Vlada, kao što nismo podržali koncept koji je ishodio harač za malu raju nećemo ni ovaj za tzv. Veliku. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Posebno na podukama oko harača i to. Svi koji su provodili harač zvali su se haračlije a koji su provodili hajke zvali su se hajkači, pa malo da proširimo te pojmove i da ih povežemo. Hajkači. Imamo jedno sedam ispravaka, pa ćemo početi Damir Kajin prvi.
Gospodin Beus je spomenuo da je nelikvidnost 18 milijardi kuna, taj termin je upotrijebio, mislim da ste u krivu. Na današnji dan nelikvidnost premašuje 24 milijarde kuna, a do kraja godine ne bi se trebali začuditi ako bude i preko 30 milijardi kuna. Ili će država u ovom trenutku početi podmirivati svoje obveze ili će veliki sustavi poput Peveca, Agrokora itd., podmirivati svoje obveze ili ćemo u 2010. suočiti se sa kompletnim urušavanjem financijskog sektora. Ili će INA, Hrvatska elektroprivreda prestati potkopavati nacionalni suverenitet ili će se zemlja kao takva urušiti, a da će se to uskoro dogoditi svjedoči i ovo kadriranje, da ne spominjem naše kolege kako su oni vezani sa nabavom struje itd., pustimo to o tome će se više govoriti ali sigurno to što se zbiva ili kamo zemlja ide nije obećavajuće. Ja mogu razumjeti Vladu, 2010. treba država refinancirati više od 18 milijardi kuna. 87%...
Što se ispravlja u prethodnoj raspravi?
U prethodnoj raspravi ispravljam ovaj krivi navod da je unutarnja nelikvidnost 18 milijardi kuna, uz to sam još nešto dodao što smatram da mogu time još dodatno obrazložiti…
Hvala. Gospodin Gordan Maras ispravak izvolite.
Hvala lijepo. Gospodin Beus vi ste rekli, rekli ste da gospodin Šuker što je istina je poreznik, ali da uzima gdje može. Što je netočna tvrdnja, jer on vrlo često baš sa svojim zakonima uzima tamo gdje ne može, gdje ljudi nemaju novca. On je sa svojim zakonima uzeo ljudima koji imaju 3 tisuće kuna plaće 2%. Jedan dan u mjesecu im je rekao, ovaj dan nemojte ništa potrošiti to ćete dati meni da ja dam u troškove države. Hvala lijepo.
Ispravak gospođa Dubravka Šuica. Izvolite.
Ispravljam dva netočna navoda. Jedan je navod koji je rekao gospodin Beus da je ministar Šuker poreznik u duši. Ne bi bila točna konstatacija jer vi ne znate što je ministar Šuker u duši, to samo vjerojatno on zna i njegovi bliži. On je dobar ministar, izvrsno vodi financije ove države, a vi očito vaše lokalne animozitete prenosite na ovu sredinu u odnosu prema ministru Šukeru. Drugi netočan navod da HDZ-ovi gradonačelnici novoizabrani uvode sistematizaciju i zapošljavaju nove ljude, upravo suprotno, upravo SDP-ov i vaš HNS-ov gradonačelnik u mom gradu zapošljava nove ljude. Pune su "Narodne novine" oglasa i vrši totalnu centralizaciju, a jedan od dosega razvoja lokalne samouprave u Hrvatskoj je upravo decentralizacija, a on je izvršio potpunu centralizaciju i kani to napraviti i s kulturnim i s komunalnim institucijama u gradu Dubrovniku.
Hvala. Ispravak, gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Pa, kolega Beus je rekao, veli da se nije baš dobro služiti internetom uvijek jer tamo ima svašta. Pa ima, ja se slažem, svašta samo tada kad je u pitanju, kad iznose vaše izlaganje, tada stvarno se svašta može pročitati, ali inače cijeli pismeni svijet se služi internetom, to bi trebali znati, osim vas.
Hvala. Ispravak, gospodin zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ispravljam netočan navod kad ste se pozvali na kolegu Kunsta koji je kazao da je harač vjerski porez. On to nije rekao. On je rekao … [[Upadica se ne čuje.]] ne nego on to nije rekao, on je rekao da je harač uvela jedna sila na ovome prostoru za nevjernike, tako je rekao, da, za nevjernike dakle i nije se odnosio na muslimane, a ovaj porez solidarnosti se odnosi i na muslimane u Hrvatskoj. I onda je kazao, nemojte ljude vrijeđati. I druga stvar, kad je u pitanju gospodin Šuker i Vlada, dakle oni su osigurali da ljudi imaju mirovine, da imaju plaće i osigurali sa ovim svim što ste vi prozvali haračem, time su osigurali stabilnost sustava i zbog toga ljudi nisu na ulici. Izgleda da je to vaš veliki problem, jer da vi ne želite i da … [[Govornik se ne razumije.]] samo prema tome da se ljudi iziđu na ulice ne bi ih pozivali da iziđu na ulice i pored toga što imaju i plaće i mirovine. Prema tome, dakle vaš je cilj doista ulica i ne znam ni ja, na taj način valjda doći na vlast kad se ne može drugačije.
Hvala. Ispravak, gospodin Dragan Vukić.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupnik je ovdje više puta spominjao riječ harač, harač je na ovim prostorima provodila strana okupaciona sila. Posebni porez je uvela hrvatska Vlada i ovaj legitimni, legalni Sabor. To je solidarni porez kako reče gospodin Hebrang. Plaćaju ga građani Hrvatske i svi vi koji ovaj porez nazivate haračem stvarate sliku u javnosti da hrvatsku Vladu doživljavate kao tuđinsku, a hrvatsku državu, državu koja nije vaša. Tako da imamo izbor, imamo izbor, možemo ga zvati solidarni porez ili harač, birajte. … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Cijelo vrijeme ste ovdje vrijeđali i držali predavanje. … [[Govornici nisu uključeni, ne razumije se.]] Svaka vaša druga rečenica je bila vrijeđanje u ovakvoj raspravi. Gospodin Stjepan Milinković, ispravak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Beus je izrekao više netočnih navoda, ja ću se osvrnuti samo na dva. Jedan je da HDZ-ovi načelnici listom sistematiziraju nova radna mjesta. To je netočno. U okružju koje ja vrlo dobro poznam HDZ-ovi ili načelnici, gradonačelnici koalicije niti govora ne sistematiziraju nego u datim okolnostima štede naravno i nastoje unaprijediti kvalitetu življenja u svojoj sredini, a to je potvrda povjerenje birača koje su dobili na proteklim izborima i to vam ne potvrđuje vašu tezu da HDZ će uskoro otići. Niti govora, posljednji lokalni izbori pokazuju što se događa, dakle HDZ dobiva povjerenje i idemo dalje. Hvala.
Dobro. Treba biti optimističan pa makar i, to je vrlo pohvalno biti optimističan i spomenuti od 21 godine samo jednu godinu i to 2000. Idemo dalje, u ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani predstavnici Vlade, cijenjeni kolegice i kolege. Ne postoji pogodnija tema, pogodniji zakon za napade, za kritike, za osude, za politička prepucavanja od zakona kad se donosi novi porez, ali ipak moramo krenuti i od realnosti i uvažavati i činjenice i događanja i okružje koje je oko nas. Bez obzira što je ovo bio prijedlog na temi Prijedlog zakona o posebnom porezu na primitke od samostalne djelatnosti i druge primitke, čini mi se da dosadašnja rasprava je bila najvećim dijelom vraćanje na Zakon o posebnom porezu na plaće i mirovine. Taj zakon je bio i došao na dnevni red i izglasan, a onda u javnosti, a i sa strane i opozicije i stručne javnosti osuđena i Vlada i HDZ kako je to propustio oporezovati one koji su najbogatiji u ovom društvu. Pa evo upravo sad ispravljamo to što smo propustili u ova 2 mjeseca učiniti. Dakle, u ovoj situaciji kad je ekonomska kriza nesumnjivo svugdje u svijetu, nesumnjivo i da je u Hrvatskoj, biti protiv toga da se oporezuju oni koji najviše zarađuju, a znate da su poduzetnikom godine čak proglašavani odvjetnici, iako odvjetništvo ni po kojoj definiciji ne može spadati u poduzetništvo, pa stomatolozi, liječnici, javni bilježnici i svi drugi, da su izuzeti od posebnog poreza, od tzv. kriznog poreza. Evo ovim zakonom ih se obuhvaća i ovaj zakon ispravlja to što smo propustili. Koncentrirati se samo na krizu u svijetu, kao da kod nas krize nema, to je pogrešan put. Ekonomska kriza je sudbina, povijest nas uči, svake generacije. Eto, nažalost i našu generaciju pogodila i to najrazornija do sada ekonomska kriza u svijetu. Iako mnogi stručnjaci govore da nije, ali pokazat će se, jer ova kriza još nije pokazala svoje krajnje posljedice. I nije točno da se ona nije prelila i na hrvatsko gospodarstvo, pa samo kada bismo psihološki moment uključili, onda možemo vidjeti kolike su posljedice velike i u Hrvatskoj. Pa u cijelom svijetu se događa da propadaju banke, da propadaju tvornice, da se otpuštaju radnici, pa to onda utječe psihološki i na ponašanje samih Hrvata i građana Hrvatske. Pa ne mogu ni zamisliti samo ako je 10 zrakoplovnih nesreća danas u svijetu, koliko će se to odraziti i na zračni promet i u Hrvatskoj, bez obzira ako se to ne dogodi u Hrvatskoj. Ali suvremeno ekonomsko društvo u kojem živimo pokazalo je sve svoje slabosti, pokazalo je nemoć da osigura punu zaposlenost, kontinuirani rast proizvodnje, a ova diljem svijeta neoliberalna ekonomija proizvoljna i nejednaka razdioba bogatstva i dohotka došla je danas na naplatu i naplaćuje se i od Hrvatske. Nažalost u takvoj situaciji primorani smo i nepopularne mjere, javno nepopularno donositi. Ali bez obzira ne nepopularnost moramo kazati i činjenicu da posebnim zakonom je izuzeto milijun i pol građana Republike Hrvatske, a obuhvaćeno cca milijun. Ovim Prijedlogom zakona o posebnom porezu na primitke od samostalne djelatnosti i druge primitke, predviđa se 110 milijuna kuna prihoda, a od posebnog poreza na plaće i mirovine 755 u ovoj godini i 2 milijarde i 100 milijuna kuna u idućoj godini. I bez obzira kako se u javnosti prikazivalo kako je velik propust napravljen, ipak kada se to izračuna da je to 110 milijuna kuna godišnje, vidi se da to nije neki veliki iznos sa stajališta prihoda državnog proračuna. A zašto? Zato što su mnogi već oni koji mogu birati, a imaju samostalnu djelatnost, izabrali plaćanje poreza kao plaćanje poreza na dobit, a ne na dohodak. Iskoristili su tu mogućnost i većina njih već plaća 20% poreza na dobit. Ovaj zakon bez obzira na to što smo čuli i različita mišljenja, ipak uvažava načelo platne sposobnosti i koristi, jer plaćaju oni koji mogu, ali i načelo i vodoravne i okomite pravednosti. Zašto vodoravne pravednosti? Ono uključuje postupanje jednako postupanje sa jednakima. A zašto okomite pravednosti? Podrazumijeva različito porezno postupanje sa različitim razinama dohotka. Zato je i primijenjena stopa 2 i 4% u odnosu na kao što je bilo predviđeno u posebnom porezu na plaće i mirovine. I obuhvaćene su svi prihodi, svi dohoci od samostalne djelatnosti i drugi dohoci, ali i predviđeno trajanje 17 mjeseci. Međutim ja se nadam i mi svi vjerujemo da se i neće održati taj zakon koliko je predviđeno. Najvjerodostojnije mjerilo ekonomije bruto domaći proizvod. Pad bruto domaćeg proizvoda u prvom tromjesečju je bio 6,7%, a u drugom pad je bio 6,3%. To su pokazatelji koji pokazuju da su pozitivne tendencije. Treći kvartal siguran sam bit će još manji pad BDP-a. I ukoliko se osim ovih javno nepopularnih mjera budu paralelno, a neke se već i donose, neke su već u pripremi, neće se više koliko čujem moći osnivati tvrtke koje su bile u blokadi, neće više oni direktori koji su odveli tvrtku u stečaj moći otvarati nove i žiro račune i tvrtke, a što je prije nekoliko godina izmijenjeno, pa se dopustilo i što je donijelo anarhiju u jedan poslovni svijet. Što treba pojačati što smo ovdje čuli financijsku disciplinu u hrvatskom gospodarstvu apsolutno i onda će ove mjere biti i potpunije. Ali isto tako ne treba zanemariti da ekonomsku politiku ne čini samo fiskalna politika. Čini je i monetarna politika. I da su mnoge zemlje svijeta prvenstveno ponajprije posegnule za instrumentima monetarne politike, kako bi ubrzale gospodarske rast, povećale proizvodnju i smanjile nezaposlenost. Zašto? S pravom smo ovdje čuli kako se ponašaju poslovne banke u Hrvatskoj. Ali zašto desetke tisuća izgrađenih stanova je u Hrvatskoj već godinu i više neprodano? Pa zato što je ista stopa pričuve Narodnoj banci na plasmane na stambene kredite i ista stope pričuve na plasmane za kupnju dionica. Kada bi bila stopa pričuve za kupnju stanova, za gradnju tvornica, za gradnju nove tehnologije 2%, a što je u svim zemljama Europske unije, onda bi kamatna stopa bila niža, a onda bi i krenula prodaja stanova. A neka stopa pričuve za kupnju dionica, najprije bi trebalo i zabraniti takve kredite u današnjoj situaciji, ali kada bi bila i 50%, mi se u HDZ-u ne bismo zbog toga zabranjivali. Prema tome, selektivnim pristupom stopama obvezne pričuve, postigli bi se instrumentima monetarne politike još veći efekti, a samo harmoničnim djelovanjem fiskalne i monetarne politike može se postići konačni nacionalni cilj. Isto tako moram naglasiti, da i ponašanje poslodavaca ne odgovara današnjem trenutku. Iako svakodnevno čujemo što trebamo činiti, što moramo činiti, ali sami podatak da je 31.8.2009. bilo 251 tisuću nezaposlenih osoba odnosno 31 tisuću više nego u kolovozu 2008., a da je u razdoblju od 1.8. prosječno nezaposlenih bilo 256 tisuća, što je 16 tisuća i 887 više nego u istom razdoblju prošle godine, to znači da je nezaposlenost porasla za 7,1% u istom razdoblju kad je bruto domaći proizvod pao 6,5% prosječno. To ukazuje da je stopa rasta nezaposlenosti znatno veća nego stopa pada BDP-a, a ekonomske zakonitosti upućuju nas da stopa pada BDP-a od 2% optimalno prouzroči rast nezaposlenosti 1%. Pa otkud onda 7,1% porasta nezaposlenosti u takvim uvjetima? Zato što su masovni poslodavci otpuštali zaposlenike i oni koji za to nisu imali nikakva razloga osim povećanja ionako već astronomskih profita. I tko je prednjačio u otpuštanju zaposlenika u ovom momentu u Republici Hrvatskoj kad je na najvećim iskušenjima hrvatsko gospodarstvo? Upravo oni koji su najviše dobiti ostvarili. Upravo oni koji ostvaruju takvu stopu profita koja je neprimjerena tržišnom gospodarstvu, koji ostvaruju stopu profita i od 25 ili 30% na ukupni prihod, što nema nigdje u tržišnoj ekonomiji, a Hrvatska bi trebala biti tržišna ekonomija. Takvi otpuštaju i po tisuće zaposlenika, a o tome se čak ni ne napiše u medijima. I to treba uzeti u obzir da i to pogoršava trenutnu situaciju. Isto tako pogoršavaju i neke velike kompanije koje zaključe ogromne poslove, a onda ono što smo čuli ovdje kad je pitanje nelikvidnosti, onda ne plaćaju svojim kooperantima iako su naplatili svoj posao i ugovor u cjelini. To se onda odražava negativno na cjelokupno gospodarstvo, ali i na jedno nepovjerenje i na jednu psihozu negativnu koja vlada u hrvatskom gospodarstvu. Zbog svega toga navedenog ovo je mjera kojom ispravljamo ono što smo propustili oporezovati i one koji su najviše zaradili i klub HDZ-a glasovat će za Prijedlog zakona o posebnom porezu na primitke od samostalne djelatnosti i druge primitke. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Najprije jedna obavijest. 29. sjednica Odbora za gospodarstvo održat će se danas u 14 sati u dvorani "Josip Jelačić", polukat. A sad imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi je uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Kolega Marić je nekoliko puta rekao da se ovim prijedlogom ispravlja ono što je Vlada propustila učiniti zakonom iz srpnja. To implicira da Vlada nešto nije znala, a evo živog i zdravog državnog tajnika Mladinea koji će potvrditi da smo kolegica Antičević-Marinović i ja upravo o tome, za tom govornicom govorili i pitali kako je moguće da odvjetnici, bilježnici, liječnici, stomatolozi i sva ostala slobodna zanimanja i zanimanja izjednačena s obrtima, nisu u ovom sustavu. Pa nam je rečeno ne, nipošto, oni su u sustavu koji oporezuje njihove dohotke i po stopi od 45%, kao da u toj stopi nisu i svi građani koji prijavljuju porez na dohodak. I druga tvrdnja, kolega Marić se zalaže za ukidanje kredita za kupovinu dionica. Ja ću podsjetiti, HDZ-ova Vlada je '90.-tih godina uvela upravo tu praksu i na njoj se temeljila kompletna privatizacija u Hrvatskoj kad se hipotekarnim kreditima…
Hvala lijepa.
Na imovinu koja se kupuje…
Vrijeme!
Kupovalo bez jedne kune gotovine.
Hvala lijepa! Vrijeme. Drugi ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Upravo na ovom tragu što je rekao i kolega Beus, ispravljam netočni navod kolege Marića koji je ustvrdio da se ovim prijedlogom zakona ispravlja ono što je Vlada propustila učiniti u onom prvom prijedlogu zakona koji je kasnije i donesen kao krizni porez. To jednostavno nije točno. Vlada nije ništa propustila. Vlada inače vodi svoju politiku, a ta Vladina politika jeste točiti onima čija je čaša već puna i preko vrha, a državne gubitke odnosno i gubitke onih koji su s njom povezani da građani plaćaju. To je inače logika same vlasti, a jedino pritisnuta i zgrožena javnošću ovo je Vlada morala učiniti. Dakle, ne što je propustila nego što je bila prisiljena učiniti. Jer kako objasniti to i dan danas da Vlada odbija zaštititi radnika i neisplatu plaće tretirati kao kazneno djelo. Kako…
Zahvaljujem.
Kako objasniti danas da se ne plaća…
Vrijeme.
Odnosno da je Mravak dobio otkaz, da je dobio milijun kuna i da neće platiti ništa.
Vrijeme! Vrijeme, uvažena zastupnice. Ja vas molim držite se točno propisanog vremena da vas ne moram upozoravati. Sljedeći ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Tvrdite, kolega Mariću, da je Vlada uvidjela kako je nepravedno da zakon obuhvati samo neke, a ne sve i vi sada djelujete pravednije jer širite obuhvat ovog zakona na sve. To ne samo da je netočno nego je i nelogično. Osnovni zakon je nepravedan i ne može nepravde biti manje ako pogodi veći broj ljudi. Nepravda se na taj način samo može povećati. Dakle, vi umijete ovako, nepravedno je da harač pogađa samo neke, a da su drugi izuzeti od harača pa je puno pravednije da on pogodi sve. Vidite, ljudi su vam, mislim nije to opozicija i novinari, to su vam građani ovo nazvali haračem. Nazvali su haračem jer je harač bio nepravedan porez i oni ovaj porez osjećaju kao nepravedan. Zato ga tako i zovu, a vi tu nepravdu ovim novim zakonom samo proširujete.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Pozivam se na članak 209. Poslovnika o radu Hrvatskog sabora i napomenuo bih da kolega zastupnik ako ispravlja netočan navod trebao bi citirat što sam rekao, a ne komentirati i izvlačiti iz konteksta, jer nisam kazao ono što je on rekao da sam ja kazao. To nije tako bilo, nit' sam to kazao. I konačno bi trebalo stvarno citirati što je netko rekao i reći što je točno, a to nije točno. Ovakvo ponašanje je neprihvatljivo.
Moram vam reći da nije povreda Poslovnika i da na ovaj način takorekuć svi ispravljaju netočne navode. Prema tome, kad budu svi klubovi donijeli odluku da se zaista toga tako i držimo onda ćemo to. Praksa je sastavni dio propisa koji se provodi, na žalost. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Hvala. Kolega Marić rekao je citiram: “Neoliberalna ekonomija došla je i do Hrvatske.“ Ovo nije točno jer neoliberalni ekonomski model kod nas je uspostavljen daleko ranije, puno prije nego se pojavila ova nazovimo svjetska ili europska kriza. Kod nas u stvari imamo društvo privilegija i jednu vrstu socijalnog darvinizma gdje se pod parolom uspjeha proglašavaju tobože najsposobniji. Oni koji su privilegirani su uspješni bar u takvoj percepciji, a oni kojima je najteže ispadaju nesposobni. To je konzekvenca jednog neoliberalnog nesmiljenog ekonomskog modela koji de facto melje sve pred sobom donoseći korist samo pojedincima. To je u Hrvatskoj na ćalost bilo prije pojave ove krize već.
Povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Ispričavam se gospodine potpredsjedniče na intervenciji iako ste ukazali na praksu koja se ovdje rabi. Ali ono što je kolega citirao uopće nisam kazao.
Zahvaljujem. Možemo pogledati u fonogram. Ja bih molio da zaista se držimo Poslovnika kad je u pitanju i svih drugih stvari, pa i ispravak netočnog navoda. Uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Kolega Marić je rekao bruto društveni proizvod najrealnije je mjerilo ocjenjivanja gospodarskih kretanja, a je kolega Marić, recite, najvjerodostojniji. Naprosto već u ovom trenutku nije točno jer su ovi stručnjaci Europske komisije utvrdili da metodologija bruto društvenog proizvoda koja je iz 19. stoljeća ne odgovara današnjem gospodarskom stanju u svijetu, da ga hitno treba mijenjati i u tu metodologiju svakaki uvrstiti socijalni kriterij kojega do sada nema. Jer su temeljem analiza u 15 europskih država u kojima je rast BDP-a bio između 1,3 čak do 7 i pol ustanovili da je u 8 njih došlo do pada broja zaposlenosti i velikog pada kupovne moći prosjećne plaće.
Zahvaljujem. Na redu je uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, pa ja bih se osvrnula na netočnu tvrdnju da poslodavci otpuštaju radnike a istovremeno ostvaruju ekstra profite i da su oni zapravo krivi za to ili ostvaruju kako je rekao kolega Marić profit koji nije primjeren tržišnoj ekonomiji. Nisu poslodavci krivi ako ostvaruju takav ekstra profit. Kriva je Vlada koja ne vodi takvu poreznu politiku da ekstra profit oporezuju. Poslodavci formiraju politiku svoje firme koju vode, a oni ne kreiraju državnu politiku. Prema tome, Vlada je ta koja bi trebala u takvom slučaju reagirati i takav ekstra profit posebno oporezivati.
Zahvaljujem. I ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodin Marić je na kraju svog izlaganja prozvao poslodavce koji isplaćuje ekstra dobit, a s druge strane otpuštaju radnike i rekao da oni pogoršavaju situaciju. Ta tvrdnja je samo djelomično točna jer za te ekstra profite okvir im je stvorila ova hrvatska Vlada. Tko je dao tim tvrtkama infrastrukturu koju su hrvatski građani plaćali desetljećima? Govorimo o T-Comu na upravljanje. Tko sa hrvatskim bankama ima najveću poslovnu interakciju u ovoj godini kada nam treba novac nego hrvatska Vlada. Za profit tih hrvatskih, tih tvrtki koji imaju po bench marku puno veće profite nego što je to bilo gdje u svijetu najodogovornija je hrvatska Vlada, a ne … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Zahvaljujem. Idemo dalje raspravu po klubovima. Na redu je u ime kluba IDS-a uvaženi zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažena gospodo zastupnici, državni tajniče. Da, čovjek si postavlja pitanje kako to da je država u ovom prvom krugu pred mjesec dana zaboravila otprilike 150000 ljudi onih koji možda u Republici Hrvatskoj imaju i najbolji standard. Pritom da se razumijemo iako su i oni obuhvaćeni ovim zakonom ne mislim na obrtnike zato jer su obrtnici često u ovoj zemlji u težoj situaciji i od samog radnika koji rade kod njih, ako ni zbog čega drugog zato jer jedan obrtnik odgovara cjelokupnom svojom imovinom. Znači generacijskom imovinom, radnik odgovara jasno svojim radom. Ako ostanu bez posla jedan gubi sve, drugi ostaje bez svog rada. Jasno kada govorim o onima koji možda imaju najbolji standard u ovoj zemlji pritom ovdje mislim na odvjetnike, na bilježnike, na stečajne upravitelje, zubare, pa i slobodne novinare. U ovom zakonu se između ostalog radi i o prihodu od mirovine, zakupu, pa kao što je rekao gospodin Beus i po prvi puta plaćat će se određena naknada i na kamate. Ja mislim da ne bi trebalo zaboraviti i one koji u ovoj zemlji dobivaju milijunske otpremnine u javnim sustavima. Zapravo ne, njih ne bi trebalo oporezovati. Oni bi trebali bez svega ostati. Ono što je isto tako pitanje u ovoj zemlji kako to da se svaki zakon u Hrvatskoj mijenja nakon dvije, dva ili tri mjeseca primjene. Oni zakoni koji su bili možda najčešće spominjani to su recimo Zakon o radu nedjeljom. On se promijenio ne znam nakon šest, sedam mjeseci. Ali nakon što je mnogim malim trgovcima pa i velikim učinjena nemjerljiva šteta. Ista situacija je danas Zakonom o pušenjem. Šteta se čini ugostiteljima. Evo, vjerojatno ćemo tijekom idućih dana ili tjedana promijeniti i taj zakon, Zakon o umjetnoj oplodnji kojim se činila šteta mnogim parovima u Republici Hrvatskoj. Ali ovaj zakon o haraču ili nije bitno kriznom porezu ili obrnuto, kriznom porezu ili haraču je zasigurno rekorder. Nakon jedne jednomjesečne primjene dolazi do izmjene ovih zakona. Čovjek si postavlja pitanje da li bi zbog ovoga netko u ovoj zemlji trebao odgovarati. Mnogi su prije mene govorili o pesimizmu kojega se eto širi zemljom i za ovom govornicom. Ali ja tvrdim da najveći pesimizam siju oni koji na taj način neodgovorno postupaju i koji se na taj način poigravaju s vjerodostojnošću Republike Hrvatske. I još jedanput ću reći ovo je neodgovorno ponašanje do Republike Hrvatske. Usuđujem se čak reći da je jedno poresko opterećenje bilo pravičnije u vrijeme kada su te haračlije harale po ne znam Bosni itd., pa i po dijelu Hrvatske, nego danas. Tada u srednjem vijeku, šta ja znam, jedna desetina je išla crkvi, jedna desetina je išla vlasteli, jedna desetina je išla kralju, 70% je ostalo kmetovima ili raji. Međutim, danas kad smo kod tog harača. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, ali kad smo danas kod tog harača i kod našeg poreskog sustava pa mi, pa evo sad smo vidjeli jednu analizu, jednu tablicu. Imamo najveća poreska opterećenja na kugli zemaljskoj. I jednako tako, kad smo kod tog pojma harača, svatko tko ga spominje time zasigurno ne vrijeđa muslimane, već tim porezom, tim nepravičnim porezom vrijeđaju se podjednako i muslimani, i katolici, i atesti, jednom riječju svi oni koji žive od svog rada, a vrijeđaju ih oni koji vode ovakve nepravične poreze. Od danas slobodno se može reći imamo harač za male ljude i harač, pod navodnicima, za velike ljude, iako su često oni mali ljudi, veći ljudi i od tih velikih ljudi. Ovdje u ovome zakonu, u obrazloženju između ostalog dat je jedan gospodarski, pod navodnicima, presjek. Pa se tako kaže, dozvolite mi da citiram, da povod za donošenje ovog zakona je gospodarska situacija u Republici Hrvatskoj u kojoj su zbog ekonomske i financijske krize prihodi državnog proračuna znatno manji od potreba za uobičajeno financiranje svih javnih obveza uključujući i mirovinsko osiguranje i da ne nabrajam dalje. I doista nije to daleko od istine. Što je Hrvatska zbilja? U ovoj zemlji koja ima 4,4 milijuna stanovnika, na današnji dan imamo negdje oko jednog i pol milijuna radnika zaposlenih, broj penzionera je milijun 150 tisuća. Nezaposlenih u državnim službama plus lokalnoj samoupravi negdje oko 280, ovaj broj zaposlenih u državnim službama oko 280 tisuća. Do kraja godine broj nezaposlenih biti će negdje oko 290 tisuća itd., itd. Rekoh poresko opterećenje najviše je u Hrvatskoj, čak do 57%. Imamo najveći broj parafiskalnih nameta. Netko spominje brojku od 240 i nešto. Od prihoda koji se plaćaju za gospodarsku komoru, gdje radi oko 6 stotina ljudi, koja ostvaruje prihod na godišnjoj razini oko 300 milijona kuna, što je više no što iznosi proračun Županije istarske ili Primorsko-goranske županije. Ili prihod za ZAMP. I da ne nabrajam dalje. Imamo situaciju sa tim javnim poduzećima. Ove afere koje svaki dan izbijaju, izgleda da se uvelo načelo da svatko može uzeti ako je tamo onoliko koliko mu treba. Sindikalni pokret je na žalost inertan. Skupa nam je država. Ispada da je budala svaki onaj koji bi u ovoj zemlji želio pošteno raditi. Ne prati se mali obrt, itd., itd. Da se vratim na ovaj krizni porez iz prijedloga ovoga zakona. Ja se slažem sa svima onima koji kažu da je to jedan duboko nepravedan porez. Ja sam ga nazvao porezom na starost i porezom na radno mjesto. Jasno je da je razlog uvođenja upravo krpanje proračuna, onu prvu rečenicu koju sam pročitao iz obrazloženja ovog prijedloga zakona. Za prvih 8 mjeseci država je uprihodovala oko 6 milijardi kuna manje nego u istom periodu lani. U istom tom periodu od prvih 8 mjeseci imamo na rashodovnoj strani trošak 3 milijarde veći nego prošle 2008. godine. To je taj manjak od 9 milijardi kuna. A 2008. u prvih 8 mjeseci ostvarili smo 3 milijarde kuna više, čak od planiranih tih sredstava. Što je bit znači? Hrvatska je normalno zrela za jednu ozbiljnu poresku reformu, jasno i za jednu kontroliranu javnu potrošnju. Ja bih krenuo kao što rekoh od ovih parafiskalnih nameta i jasno od jednoga PDV-a kojega treba ovakav kakav je u cijelosti reformirati, a između ostalog razmisliti o uvođenju međustope od 10% za hranu. Koju hranu? Proizvedenu u Republici Hrvatskoj, jer jedino tako se možemo boriti protiv uvoza, a najveći uvoznici su oni koji deklarativno zagovaraju kupujmo hrvatsko "Agrokor", "Kraš", itd., koji kažu vi sjedite na domaćim stolcima, a mi ćemo sjediti u foteljama mercedesa klase S i tome slično. Međutim, da sada citiram i jedno obraćanje dr. Barbare Jelčić, profesorice Jelčić koja također kaže da posebni porez na plaće, mirovine, druge primitke, ove o kojim govorimo. Prvo, ne osigurava jednakost, nije razmjeran, nije pravedan. Ona kaže da se tim zakonom grubo narušava, a ja se s time isto slažem, jednakost u poreznom tretmanu, poštovanje tog zahtjeva pretpostavlja da se u stvarima oporezivanja jednaki moraju tretirati jednako, što očigledno ovim zakonom u ovom trenutku nije i slučaj u Republici Hrvatskoj. Od čega to proizlazi? Prvo, posebnim porezom znači nisu obuhvaćene sve kategorije ljudi, neće biti ni ovim prijedlogom koji je danas na snazi. Ja bih doista molio da se o tome također vodi računa. Znači ubacili smo obrtnike, osobe koje obavljaju slobodna zanimanja, dohodak, ne znam da li je ovdje koji se ostvaruju od poljoprivrede, šumarstva. Izgleda da je izuzet, itd., itd. Drugo što treba reći da sustav, pustimo sada koliko je on kompliciran, čak ni nije najvažnije koliko građana koji pripadaju u tri navedene skupine obavlja samostalnu djelatnost i nije recimo obuhvaćeno obvezom plaćanje kriznog poreza, zasigurno i nakon ovog prijedloga tih ljudi neće biti malo, već je sa stajališta ocjene ustavnosti, načela jednakosti primarna i jedino važna činjenica da ih je zakonodavac ni krive, ni dužne izuzeo od obveza plaćanja tog poreza. Ali ne zato što je to iz određenih socijalnih, ekonomskih razloga bilo opravdano. Konačno u tom poreskom sustavu postoji institut oslobađanja i olakšica, već kako se to sad obrazlaže, odnosno opravdava zato što je obuhvat tih kategorija građana s poreznog stajališta, kako je bilo rečeno, kompliciran, a sad vidimo da više nije kompliciran. Drugo, pravo na jednakost, pa tako i u poreznom tretmanu, nisu ostvarile sve osobe na koje se odnosi, odnosno koje su obuhvaćene Zakonom o posebnom porezu na plaće, mirovine i druge primitke. Naime, prema slovu zakona kriznim se porezom doduše na vrlo jedan, pod navodnicima originalan način oporezuju samo iznosi viši od 3 tisuća kuna. Ta odredba u praktičkoj primjeni znači, odnosno rezultira činjenicom da će dvije osobe od kojih svaka ukupno ima 6000 kuna biti oporezovane potpuno različito kada je jedna od njih planirala primila od dva isplatitelja po 3 tisuća kuna a druga od jednog isplatitelja 6 tisuća kuna. Prva neće kriznog poreza platiti gospodo niti lipe jer su iznosi do 3000 kuna oslobođeni od plaćanja tog poreza a druga će taj isti porez platiti po stopi od 2% i to na cjelokupni iznos od 6 tisuća kuna. E sada se tu postavlja pitanje da li se tu radi o napadu na Ustavu zajamčenu jednakost posve je svima jasno ali ostaje nejasna logika kojom se rukovodio predlagatelj tog poreza i kojim se rukovodi u ovome trenutku. Zatim, zakonom također nisu obuhvaćeni poreznici koji ostvaruju dohodak od imovine i imovinskog prava, sada vidimo da se neka kategorija ljudi ubacuje ali ne svi i tu je prekršeno isto tako ustavno pravo na jednakost i da ne nabrajam dalje. U Zakonu o posebnom porezu na plaće, mirovine i druge primitke uočava se i neobično shvaćanje jednakosti vezano uz od poreza izuzetih 3 tisuće kuna. Isto tako postavlja se pitanje zašto se predlagatelj, zakonodavac opredijelio za izuzimanje od oporezivanja određenog iznosa u ovom slučaju 3 tisuća kuna. Ako je određeno da se tim porezom ne oporezuju određeni iznosi to jest tih 3 tisuće kuna onda razlozi zbog kojih je to učinjeno bi morali vrijediti za sve porezne obveznike a to onda znači da je oporezivanje primjenom tog poreza trebalo zahvatiti tek iznose iznad od poreza izuzetih 3 tisuće kuna kod svih porezom zahvaćenih poreznih obveznika. Znači, rješenje po kojem se predmet oporezivanja pojedinačna primanja u praktičkoj primjeni do temelja ruši Ustavno načelo jednakosti kao i ono o plaćanju poreza prema ekonomskoj snazi. Jednom riječju, još jedanput ću reći ima tu, dovoljno tih Ustavnih vjerojatno „neustavnosti“, vidjet ćemo koliko će u ovom trenutku biti autonoman Ustavni sud, vidjet ćemo kada će taj predmet doći u fazu rasprave pred suce, sigurno je da je ovaj drugi Zakonski prijedlog nešto popravio tu neustavnost ali zasigurno u ovom trenutku nama nisu potrebni krizni porezi ali je potrebna Hrvatskoj jedna cjelokupna poreza reforma.
Zahvaljujem. Obavještavam da je sukladno članku 207. stavak 2. Poslovnika isteklo vrijeme za prijavu za raspravu u trajanju od 10 minuta, u 10 sati i 48 minuta. U ime Kluba HDSSB uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Izvolite. Ispričavam se, jedan ispravak imamo. Uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, ispravio bih samo jedan netočan navod kolege Kajina koji je rekao citiram „ostaje nejasna logika po kojoj se ovaj porez uvodio“. Dakle taj navod nije točan, logika je bila i glasila „Uzmi što možeš, kome možeš, koliko možeš i što prije“. Jedino se time može obrazložiti kako su nekakve nelogičnosti nastale u ovome Zakonu koje se sada ispravljaju pa sada uzimaju još više jer se to nisu sjetili kada su donosili taj Zakon. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na redu je Klub HDSSB-a uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodo iz Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Evo ja nisam ekonomijski stručnjak ali Goran Marić reče ovdje izravno ili neizravno da je ovo jedna lopta na reket za servu gdje se zaista može iskazati u smislu neću reći kritike nego prijedloga, u svezi ovoga prijedloga Zakona o posebnom porezu koji ovi naši kolege sa lijeve strane, vodeći se sa svojim prvim imenom kojega su iznijeli ovdje misleći da je to nešto zanimljivo za naše građane pa proglašavaju harač. Pa se onda otvorila i rasprava o samom pojmu riječi harač, o samom akademskom značenju ili vjerskom značenju riječi harač. Ja neću govoriti o akademskom ili vjerskom značenju imenice harač nego ću reći da prikladnu jednu na žalost šalu, kažu su građani turske na privremenom radu u Njemačkoj su putovali našom autocestom A3 pa putujući kroz našu Slavoniju i Srijem vidjeći kako je taj kraj lijep i nekada bio bogat, i rekli eh što smo pogriješili da nismo uveli harač možda bi još i danas, trebali smo uvesti nekada rekoše samo doprinos, a danas da su uveli posebni porez možda bi i danas bili ovdje, bili su kao malo pametniji sa posebnim porezom. U prvoj raspravi kada je bilo riječi o posebnom porezu na one skupine građana koji imaju 3 tisuće kuna i 6 tisuća kuna, malo sam se poslužio također turcizmom i nazvao to „namet na vilajet“, namet na građanstvo. Ja bih predložio svima da mi ovo nazovemo, s obzirom da u ovim materijalima se često spominje riječ sedamnaest pa da nazovemo „sedamnaest mjesečni porez“, jer je on zaista posebni porez. Evo zgodnog naziva da to bude „sedamnaest mjesečni porez“ koji će biti upamćen u građanstvu Republike Hrvatske kao nešto što ih je zaista zadesilo i to negativno. Vidite, iz godine u godinu iako to prije dvije godine nisam bio, godinu i pol dana saborski zastupnik ali sam bio zainteresiran i slušao sam, pratio politička zbivanja pa vidim iz godine u godinu kada se donose proračuni Republike Hrvatske, planira se državni deficit, i to planirani državni deficit. Pa sam razmišljao kako to država planira svoj vlastiti deficit, ali to je bila konstanta, to je bilo iz godine u godinu. I ove godine se planira deficit državnog proračuna, ove godine 2,5% koliko sam načuo, pročitao. Sada država ne može nikada u ovoj našoj 17, 18 godina povijesti i punoljetnosti nije mogla nikada izbalansirati da nemamo deficita državnog proračuna. To znači da se planira potrošiti više nego što se može ubrati, ja tako kao laik ekonomijski to gledam. Nego što se više može pribaviti sredstava porezima i svim ostalim carinama, trošarinama i svime onime što pripada državi. Ili se pak neće kresati javni sektor i troškovi države koji su enormni, koji su visoki, za državu od 4 i pol milijuna stanovnika, pa zbog toga jasno da mora biti i doći do deficita državnog proračuna. I onda imamo ovakve situacije gdje se zadire u džep građana, kako sam rekao prošli puta, šamaranje po džepu je najgore, pa se evo u ovom prijedlogu zakona oporezuju posebnim porezom obrtnici, dakle oni koji se bave slobodnim zanimanjem, oni koji se bave poljoprivredom i šumarstvom, oni koji iznajmljuju, imaju nešto u zakupu i najam stanova, soba i postelja putnicima i turistima pa čak i oni koji, odnosno i oni koji iznajmljuju kampove. Poseban porez pripada i one koji zarađuju od autorskih prava, prava industrijskog vlasništva, oni koji ostvaruju prava na kamate izuzimanja imovine i što je najzanimljivije, dakle i oni koji uplaćuju premije životnog osiguranja s obilježjem štednje. Dobro je netko rekao ovdje, je li to jedan pretkorak, je li to predsoblje iz kojega ćemo stupiti u sobu di ćemo oporezivati i štednju građana? Jednom davno u Engleskoj, rekao sam i prije, netko je uveo, čini mi se u vrijeme Cromwella i porez na dimnjake, pa onda porez prozore, dokle će država kao najveći dužnik i inkubator nelikvidnosti zadirati u džepove građana? I ne samo da je država dužnik, ima dužnika još, ali čini mi se da u ovoj državi upravo dužnici, neću imenovati neke, upravljaju i daju si za pravo da upravljaju ovom državom, a vjerovnici još uvijek šute. Točno je da smo raspravljali, a i u predizbornoj kampanji prije godinu i pol i nešto više dana, dakle u studenom 2007. pred svetu Katu vodila se vrlo oštra rasprava između HDZ i ostalih u svezi poreza na dividende, poreza na enormnu dobit, pa je rečeno da se to neće oporezivati i nema šanse da se oporezuje, međutim evo sad polako dolazimo na to. Gdje je tu vjerodostojnost? Ima li vjerodostojnosti u politici i stavovima HDZ-a prema tom segmentu? Očito nema. Netko je zamijetio da se u ovo vrijeme krize, i ja bih rekao krize koja će proizvesti buru, ubrzano i povećano zapošljava na razinama lokalne i regionalne samouprave. I ne samo to, svatko u svojoj županiji, svatko u svojoj općini vrlo dobro zna, bez obzira na vlast i tko ju obnaša da li HDZ ili netko drugi, da se to radi ubrzano po svim općinama, županijama ili ustanovama koje su u vlasništvu županija, trgovačkim poduzećima gradova itd. Očekujući, vrlo vjerojatno očekujući da će doći još teža kriza pa onda treba zbrinuti one koji su podobni, one koji će donijeti glasove. I to se radi bez obzira rekao bih na stranačku pripadnost, a s obzirom da je, mora se priznati, većina općina, gradova i jedinica lokalne samouprave i regionalne samouprave, kako ste rekli i ovdje sa HDZ-ove strane, u vašim rukama onda je to jasno da se to najviše odnosi na vas. Zbog toga, ja sam i prvi puta kada je ovdje bio zakon za one, za onu običnu raju od 2 i 4%, uložio i amandman u kojemu sam tražio da se poštuje načelo jedne solidarnosti i to tako da ukoliko neto dohodak po članu kućanstva ne prelazi 2 tisuće kuna da nema poreza. Dakle, ako jedna obitelj tročlana ima prihode 6 tisuća i 100 kuna, dakle muž, žena i jedno dijete, onda nemaju, odnosno onda je njihov ili dvoje djece, onda ako njihov dakle, prihod ili plaća i sve ostalo ne prelazi 2 tisuće kuna po članu domaćinstva, da se ova mjera, ovaj porez ne primjenjuje. Time bi bar donekle ublažili loše socijalno stanje pogotovo u mladih obitelji. Pogotovo u mladih ljudi koji su zasnovali svoj brak. Gdje radi jedno, a ponegdje ni jedno od bračnog para. Nažalost taj amandman kojega sam uložio tada u onoj raspravi prije eto mjesec i pol, dva dana, taj amandman je odbijen uz nekakvo obrazloženje da mi u HDSSB-u kao ne razumijemo poreznu politiku. Ja ne vidim što tu treba razumjeti. Zbog toga smo, i prvi puta kada je ovaj 17-mjesečni porez izglasavan za obični puk, bili protiv, bili smo tada protiv, a i sada iz načelnih razloga iako se ovdje radi o jednoj drugoj skupini ljudi koja je, da kažem imućnija vjerojatno, i ovaj puta ćemo glasati protiv ovakvog prijedloga zakona. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Time smo završili raspravu po klubovima. Prelazimo na pojedinačnu raspravu, prvi na redu je uvaženi zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Naime, ovaj zakon je doslovno zbog načela pravednosti, jednakosti i razmjernosti. Upravo onako kako je navedeno u prijedlogu zakona bilo nužno donijeti. Njime su se izjednačili u plaćanju poreza solidarnosti i liječnici i radnici u pogonu, ali i odvjetnici, zubari, novinari, obrtnici, pjevači, znanstvenici, revizori, umirovljenici, književnici i sva ostala slobodna zanimanja i sve ove znači kategorije i sveučilišnih profesora koje smo obuhvatili u prvom zakonu umirovljenika itd. Poruka je jasna da se u ovoj fazi u stabilizaciji državnih financija, sudjeluju svi građani. To kako će se izdvajanje iz dohotka obračunavati za skupine za koje danas donosimo zakon, to je isključivo tehničko pitanje i bilo bi dobro da smo to odmah odradili već u prvom zakonu kako bi se u javnosti izbjegle one špekulacije o nekakvim lobijima, zadrškama i tobože povlaštenim skupinama. No držim da se odreagiralo dovoljno brzo i da se posebice postavljanjem i izjednačavanjem rokova, dakle ovih 17 mjeseci koje su dane i za trajanje jednog i za trajanje drugog zakona, da se ova stvar dovela u red. Jasno je da nijedan porez nije popularna mjere, no čini mi se da su građani, kada se sjetimo one prve rasprave u Hrvatskome saboru, ipak imali više razumijevanja od politike za situaciju u kojoj se nalazimo i za sve one poteze koje nužno vući u ovakvoj situaciji gospodarske krize. Jer nam je svima prije svega ključni cilj očuvati radna mjesta. Želimo vjerovati da smo ovog ljeta makroekonomski dosegnuli dno i da ulazimo u razdoblje oporavka gospodarstva. U razdoblje kada ćemo ponovno raspravljati i o ovom i o prethodnom porezu solidarnosti i odrediti prijevremeni datum njegova ukidanja. Ja se duboko nadam i priželjkujem da se ovi porezi ukinu i ranije u odnosu na propisani zakonski rok, a to bi prije svega značilo da je vrijeme krize iza nas. Činjenica da je u drugom tromjesečju ove godine pad bruto društvenog proizvoda sa 6,7 smanjio se na 6,3 u Republici Hrvatskoj, je podatak što sam jučer kazao koji ohrabruje i koji nam daje za pravo vjerovati da situacija ide na bolje. S takvim porastom bruto društvenog proizvoda u odnosu na prvo tromjesečje svrstali smo uz Grčku, Francusku, Njemačku i Slovačku, dakle nekoliko zemalja Europske unije kod kojih ili se osjeća stagnacija ili imamo taj lagani rast bruto društvenoga proizvoda. Što znači da je kriza u većini tih zemalja zaustavljena i trendovi da su zaustavljeni. Zašto ovo spominjem? Naime, mi u nijednom trenutku ne smijemo i ne možemo smetnuti s uma da ova kriza nije naš proizvod, da je ona posljedica globalne krize. No ono što se je dogodilo kod nas, ova kriza je na neki način potaknula i doprinijela da neke stvari koje smatram da su strukturni problemi hrvatskoga gospodarstva, da isplivaju na površinu, a tu prije svega mislim na onaj odnos i omjer koji rade i oni koji žive na državnome proračunu. Treba jasno istaknuti ovaj puta da svi mi saborski zastupnici koji se krećemo među ljudima, znamo da građani iznimno teško žive i da makar ovih 500 kuna koji su neki morali izdvojiti sukladno porezu solidarnosti, za neke je ogroman novac. Možda je to rata stambenoga kredita, možda je to prijevoz za školsku djecu, za režije ili slično. I zato je posebno važno, da s proračunom za 2009. godinu uputimo dobru poruku i našem gospodarstvu i našim građanima. Nema prostora za bilo kakva odstupanja od smanjivanja državne potrošnje. Rashodovna, čak ni ovaj trend zaustavljanja pada bruto društvenog proizvoda, odnosno taj blagi lagani porast, ne smije nas ohrabriti u onom lošem smislu, da je to znak da bi sada trebalo ponovno dovesti u pitanje ove okvire smanjena državne potrošnje. Rashodovna strana treba zadržati postojeći okvir, a gospodarstva i potpore u poduzetništvu trebaju biti prioritet. I tu isto treba jasno zagrepsti ispod površine. Naime, nisu svi poticaji koje smo do sada isplaćivali bili u funkciji razvoja gospodarstva ili poljoprivrede, jer su neki poticaji jednostavno uspavali strukturne reforme u pojedinim sektorima i gospodarstva i poljoprivredne proizvodnje, što bi moglo na vrlo grub način doći na naplatu ulaskom u Europsku uniju, gdje će se jasno potpore i poticaji isplaćivati na jedan drugačiji način. Najbolji dokaz da kod hrvatskih građana postoji visoka svijest i spremnost na solidarnost je i val sindikalnih prosvjeda, održanih diljem Hrvatske koji su doživjeli svoj debakl. Građani su svojim nedolaskom na prosvjede, jasno uputili poruku organizatorima i svim onim snagama u državi koji su prizivali rušenje Vlade, nove izbore i koji su ovu tešku i kriznu situaciju htjeli dodatno zaoštriti, da vjeruju više Vladi i da više vjeruju u sustav, nego što su neki katastrofičari i prognozeri očekivali Poruka je jasna, danas nitko u Hrvatskoj ne vjeruje da ulica može promijeniti situaciju, a niti su naši građani naivni da očekuju neka spasonosna i nerealna rješenja preko noći, dakle kao izraz neke dnevne politike. No upravo zato je ogromna odgovornost pred Vladom, da proračunom za 2009. godinu, građanima i gospodarstvu pokaže perspektivu. Dakle, proračun ne smije biti izraz omjera snaga nekakvih lobija, nekakvih grupacija, interesnih skupina itd. jednostavno on mora poslati jasnu nedvosmislenu poruku u kom gospodarskom i socijalnom smjeru ide država. Jer tu će biti najveća satisfakcija za ovo strpljenje koje građani imaju i koji zajedno sa hrvatskom Vladom sudjeluju u podnošenju tereta ove krize. Svatko je u ovoj državni svjestan da u ovom trenutku donoseći ovakve nepopularne, ali nužne zakone, vodimo borbu prije svega za očuvanje radnih mjesta i gospodarski oporavak. I zato podržavam donošenje ovog zakona, ali za razliku od svih onih drugih zakona koje smo donijeli u ovom Hrvatskom saboru, želim da on vrlo brzo ispuni svoju svrhu i da što prije ukinemo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike, prvi je uvaženi zastupnik Stjepan Kundić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Kovačević, eto potaknuli ste me na repliku svojim optimističkim vizijama. Naime, vi svi znate da u našem narodu, to sam pročitao kod jednog kolumniste su postojale tzv. žene narikače. One su za pristojni honorar naricale na sprovodima. Nije bilo važno jer su bile objektivne, ali su to dobro znale odraditi. Zašto sam ustvari to rekao? Danas također postoje narikače, međutim sada imaju puno sofisticiranije ime, zovu se ... [[Govornik se ne razumije.]] Ja sam danas čuo puno eksperata kojima je vizija futuristička užasno loša. Oni se bore da narodu prikažu što je sve skupa gore. Imamo primjer turističke sezone. Eksperti su tvrdili da će sezona podbaciti za 30%. Sada su razočarani. Već su najavili proračun za 2010. godinu, već ga ide apokaliptički, jer nama će i dalje povremeno trebati netko tko će naš strah od budućnosti poduprijeti znanstvenim dokumentima, tko će naš kukavičluk proglasiti trezvenim pogledom na stvari. Njima nije bitno što su fulali, međutim opet će im biti bitno jer dolaze izbori na kojima ćemo pokazati da HDZ ima ispravnu politiku i da je dobro u ovoj situaciji se snašao. Hvala lijepa. [[Pljesak.]]
Zahvaljujem. I druga replika, uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Kovačević, zbilja mi nije jasno odakle uopće izvlačite ove bajke o optimizmu koji bi trebao najednom zavladati u Hrvatskoj. Podsjetit ću vas samo o jednoj stvari. Prošle godine ste krajem godine planirali proračun koji je trebao biti planiran na temelju 2%-tna poena gospodarskog rasta, a godina će završiti na -5,5%. Znači, to je HDZ-ovo planiranje i to je ono kakvu viziju imate, šta nam nudite. A zabrinjavajuće je da vi govorite da nema prostora za smanjivanje državne potrošnje, pogotovo kad uspoređujete godinu 2007., 2008., 2009. gdje je potrošnja ista ili je čak rasla, a prihodi su 5 milijardi manje. I recite mi molim vas, koja logika je da sljedeću godinu Hrvatska koja je zadužena 41 milijardu eura, govorim o ukupnom vanjskom dugu, mi se moramo zadužiti još 7 milijardi kuna. I to je politika ove Vlade. Opet će hrvatski građani morati plaćati to. I vi govorite ovdje da se borite za očuvanje radnih mjesta, a neki dan vam je podatak dala vaša kolegica, ravnateljica Zavoda za zapošljavanje, da će ove godine iznad 50 do 60 tisuća ljudi izgubit svoje radno mjesto. Znači, kontradiktorne ste izjave dali i zbilja nejasno, ja bih bio sretan kada bih vidio na temelju čega vi vučete te izjave o optimizmu, rastu sljedeće godine, 3% u 2011. kad to nema nikakvog realnog temelja. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Naime, ovdje se ne radi o nikakvom lažnom optimizmu. Optimizam se temelji ovdje na jasnim brojkama i ja sam već u svome izlaganju kazao da Republika Hrvatska, uz još četiri zemlje Europske unije, u drugom tromjesečju bilježi lagani porast bruto društvenoga proizvoda. Dakle, mi smo imali kod rasprave i kod jednog i kod drugoga rebalansa, gdje upravo iz vaših klupa su dolazile najave katastrofične, posebno u ovom drugom dijelu godine gdje će doći do jednog sila vala otpuštanja, gdje će doći do strašnih poremećaja u gospodarstvu i na neki način to je bilo prizivanje ulice. No sad smo vidjeli, kada su održani ovi prosvjedi, da oni nemaju niti poruke, nije bitno prosvjed nego poruke sa tih prosvjeda, dakle one oko rušenja Vlade, oko prizivanja kaosa itd., dakle da te poruke ne nailaze na plodno tlo među građanima Republike Hrvatske. A rekao sam isto tako, vezano za ovaj dio, spomenuli ste i vi deficit, još jedan kolega je spomenuo deficit kao da je to planirani deficit. Pa Hrvatska jednostavno nije mogla zaustaviti, nije smjela zaustaviti svoj razvoj. No morate znati da smo u taj deficit iz godine u godine, počevši od početka Domovinskog rata do dana danas, ugrađivali minimalno po 10 milijardi kuna kojima smo plaćali ratne štete i posljedice rata i u gospodarstvu i u ljudima itd. Prema tome, da nismo imali tih 10 milijardi svake godine koje smo fiksno morali izdvajati, onda ne bi bilo ni ovakvog deficita, a sigurno je da bi nam ostalo više novca za ulaganje u gospodarski razvoj.
Zahvaljujem. Na redu je uvažena zastupnica Vesna Buterin. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Kod predlaganja ovoga zakona Vlada se rukovodila načelima pravednosti, jednakosti i ravnopravnosti. Tako će sve one skupine ljudi koje ostvaruju dohodak po bilo kojoj osnovi biti oporezovani posebnim porezom, svaki prema svojem dohotku. Isto tako, posebnim porezom oporezivat će se svi dohotci, čime će biti postignuta ravnopravnost. Moram naglasiti da se ovdje ne radi samo o oporezivanju dohotka od samostalne djelatnosti, nego i o oporezivanju dohodaka koji nastaju iz drugih izvora. Do sada su se mogli čuti prigovori da krizni porez oporezuje samo dohotke od rada, a ovim se zakonom upravo to i mijenja. Naime, Zakon o porezu na dohodak precizno definira što se sve smatra dohotkom i koji su izvori dohotka. Tako će sada posebnim porezom biti obuhvaćeni i dohoci od imovine i imovinskih prava, dohoci od kapitala te dohotci od osiguranja. Time se postiže veća pravednost u plaćanju posebnog poreza. Pri tome valja napomenuti još nekoliko važnih činjenica čija bi kriva interpretacija mogla dovesti do slučajnih ili nenamjernih nesporazuma. U članku 4. stavak 4. kao porezna osnovica navodi se primitak po osnovi otuđenja nekretnine, ali treba jasno reći da se to ne odnosi na svaku prodaju stana ili nekretnine, nego samo na prodaju nekretnine koja je kupljena sa ciljem zarade na razlici u cijeni. Posebni porez plaćat će se samo na razliku u cijenu po kojoj je nekretnina kupljena i prodana. Posebni porez neće se plaćati ako je nekretnina služila za stanovanje ili ako je od dana nabave nekretnine do dana otuđenja proteklo više od tri godine. Isto tako, u članku 4. stavak 5. spominju se primici od kamate. Jasno, kažem, to se ne odnosi na kamate koje građani ostvaruju po štednji ili oročenju ili kamate za novac koji građani drže na računima kod banaka, štedionica ili štedno-kreditnih zadruga. To se odnosi isključivo na kamate koje građani zarađuju po osnovi danih kredita. Prikupljenih 110 milijuna kuna koje se predviđaju na godišnjoj razini biti će prihod državnog proračuna. Time će se financirati i plaće i mirovine i druga socijalna davanja. Drugim riječima, posebni porez doprinijet će ravnomjernijoj raspodjeli tereta globalne gospodarske krize na sve građane Republike Hrvatske, s time da će dio građana s mjesečnim prihodima manjim od 3 tisuće kuna biti izuzeti od plaćanja. Iako nepopularni, zakoni o posebnom porezu pomažu u smanjenju deficita državnog proračuna. U ovom kriznom vremenu Hrvatska uspijeva sama upravljati svojim financijama, bez pomoći i bez uplitanja MMF-a. Jedan od čimbenika te uspješnosti je i donošenje Zakona o posebnom porezu kao privremene mjere za vrijeme trajanja ove krize. Kao i prethodni Zakon o posebnom porezu kojega je Sabor usvojio tako će i ovaj zakon isto tako imati ograničeno trajanje, a budu li se ostvarila očekivanja u oporavku gospodarstva Republike Hrvatske i stanju državnih financija ovi bi se zakoni mogli ukinuti i prije predviđenog roka. Na kraju rasprave dajem punu podršku donošenju ovoga zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo i jednu repliku, uvaženi zastupnik Šime Lučin. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa mislim da je kolegica ovo jako dobro elaborirala ovaj zakon. Jako mi se svidio onaj dio kad je ona rekla da će ovaj zakon pridonijeti da u Hrvatskoj se ravnomjernije i ravnopravnije podijeli teret krize. Međutim kolegice ne radi se o tome, radi se o tome da nam ovaj zakon nije smio biti, odnosno nije nam potreban i nije smio biti donesen. Ja nisam uvjeren da će ovaj zakon biti ograničenog vremena odnosno da će trajati samo iduću godinu. Zašto? Zato jer nema najave za iduću godinu ni racionalizacije centralne države, ni racionalizacije države u širem smislu, a da ne govorim o nekim stidljivim najavama mijenjanja nelogičnih preskupih jedinica lokalne samouprave. Prema tome, očito je da ovim porezom zapravo Vlada sebi kupuje godinu života. Na žalost ne samo s ovim porezima, nego i povećanjem PDV-a, a ja vas uvjeravam da će u idućoj godini država morati, odnosno Vlada dignuti još neke namete. I neke kolege govore o razvoju. Ma kakav razvoj ako vam skoro 90% proračuna ide samo da vam država može živit, odnosno da se mogu isplatit mirovine i plaće. Koji razvoj? S kojim novcima? Prema tome, očito je da Vlada nije spremna i da Vlada nema hrabrosti zagristi u kiselu jabuku reorganizacije države u onom smislu da napravi manju, efikasniju državu gdje će službenici biti bolje plaćeni, gdje će ih biti manje itd. itd. Prema tome, ovaj porez kao što smo govorili i prilikom njegovog donošenja nema nikakvog smisla i on neće riješiti problem. On samo odgađa konačno rješenje problema.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Vesna Buterin. Izvolite.
Uvaženi zastupniče, ja se doista ne mogu složiti sa ovime što ste vi naveli. Poznato je da se svjetska financijska i ekonomska kriza prelila i na hrvatsko gospodarstvo i na Hrvatsku državu i da je Vlada morala poduzeti određene mjere kako bi dovela u red javne financije i kako bi zapravo smanjila na neki način državni deficit. Ali isto tako važno je to, dakle da smo poslali jasnu poruku da sami možemo upravljati svojim financijama bez pomoći sa strane kao što su neke države uzele pomoć MMF-a. Kad govorimo o ovom današnjem dakle porezu, on će donijeti 110 milijuna kuna više u državni proračun. Onaj Prijedlog zakona o posebnom porezu kojeg smo donijeli u sedmom mjesecu u 2009. godini doprinijet će 755 milijuna kuna, a u 2010. 2,1 milijardu kuna. Naravno da su ovi porezi, odnosno da ovo uvođenje poreza nije lako za naše građane. Međutim, smatram da svi moramo podnijeti teret krize i ono što je optimistično u svemu ovome jest to da su ovi porezi privremenog karaktera i da će oni biti ukinuti krajem 2010., odnosno u drugom mjesecu 2011. godine.
Zahvaljumem. Nastavljamo raspravu. Na redu je uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, državni tajniče. Pa da bih izbjegao bilo kakvu raspravu o nacionalno-vjerskom kontekstu ovog poreza neću ga nazvati haračem kao što nisam ni prošli put, nego kad je … [[Govornik se ne razumije.]] jer doista smatram da svaka vlast ima pravo i zaslužuje da novi porezi koje uvode dobiva i svoje ime. Ono što ne upućuje na odluku da ne podržim ovaj prijedlog zakona su 4 stvri. Prvo, uvodi se ovaj porez na životno i dobrovoljno mirovinsko osiguranje koje ima karakter štednje. Pitam sada gospodine državni tajniče neće li se taj iznos novaca dva puta oporezivati kada se primi plaća i kada se plati premija životnog osiguranja ili dobrovoljnog mirovinskog osiguranja koje ima karakter štednje. Pročitajte još jedanput odredbu pa moguće da sam krivo razumio. Drugo čitanje na temelju toga menađeri javnih poduzeća temeljem ugovora koje su odobrili nadzorni odbori koji jako dobro nadziru rad uprava na teret javnih poduzeća imaju premije polica životnih osiguranja, ali ne na 5000 ili na 50000 nego na milijunske iznose. Tko će platiti porez na te premije? Korisnici polica ili javno poduzeće koje uplaćuje premiju. Nisam našao odgovor u zakonu, pa ćete mi možda vi moći odgovoriti. Kada je država u krizi, financijskoj krizi onda ima oni koji rukovode javnim financijama dvije mogućnosti: ili da smanji rashode ili da poveća prihode. Tu umotvorinu rekao je predstavnik Svjetske banke u Hrvatskoj. Mi to u Hrvatskoj do tad nismo znali i zato zahvaljujem Svjetskoj banci što ima tako pametnog čovjeka na čelu ureda u Zagrebu što nam je to poručio. Vlada se odlučila na povećanje prihoda putem poreza, novog poreza. Ali interesantno je da iznos sredstava koje bi država uprihodovala ovim porezovnim povećanim PDV-om je otprilike u istom iznosu koliko vi iz Ministarstva financija potražujete od INA-e. Tako da me malo čudi da državna vlast s jedne strane mora uvoditi nove poreze, a s druge strane ima porezne dužnike s kojim pregovara i pretvara ih u partnere umjesto u porezne dužnike. Malo čudna situacija. I prošli put sam rekao i naglašavam da ovaj posebni porez narušava pravednost poreznog sustava, jer za razliku od modela oporezivanja dohotka gdje postoji neoporezivi dio za sve građane isti ovdje toga nema. To nije dobro. Osnovni razlozi za uvođenje ovog poreza iz svih obrazloženja su kriza. Da li je novi porez, ovaj ili bilo koji drugi recesijska ili antirecesijska mjera, odnosno da li će ovaj porez dovesti do povećane ili smanjene potrošnje? Pad bruto društvenog proizvoda je 6,7, pad potrošnje je preko 14%. Kako to? Duplo veći pad potrošnje imamo od pada bruto društvenog proizvoda. Psihološki efekt izazvan neprimjerenim izjavama onih koji su vodili Vladu do prije nekoliko mjeseci izazvao je i ono što je kolega Marić rekao čak i neopravdana otpuštanja pod izgovorom kriza i recesija, a kamoli ne i do situacije da je potrošnja pala dvostruko više od pada bruto društvenog proizvoda. I ovaj porez će u sebi nositi psihološki efekat i obrtništvo i zanatstvo rješavat će se i ono što ovom velikom javnom sektoru da će on biti izgovor za neplaćanje, odgodu plaćanja, otpuštanja i onda kada za to nema ekonomskih kriterija. Još dvije stvari. Nisam stručnjak za porezni sustav, ali se cijelo vrijeme pitam ne bi li za Hrvatsku, kada se već jeste odlučili za povećanje prihoda i poreza, bilo jednostavnije u tehničkom smislu, pravednije u smislu onoga tko će plaćati, a u financijskom prihodu u onom smislu jednako da umjesto hadezarine ste povećali PDV recimo na 24 ili 25%? Zašto Vlada, kad je već išla povećanjem PDV-a samo za 4 i pol posto, odnosno jedan indeksni poen. Jer mnogi pitaju zašto tvrdim da je PDV povećan za 4 i pol posto. On je povećan za jedan indeksni poen, što je 4 i pol posto povećanja. A mogla je odmah Vlada reći idemo na PDV od 25%, time ćemo financirati manjak novca u državnoj kasi. A ne malo PDV-a, malo novog poreza, pa za neke da, za neke ne, sada za sve, pa i na štednju mirovinskog dobrovoljnog osiguranja i životnog osiguranja. Mislim da oni koji su osmišljavali nam kako namicati nove prihode za državnu riznicu nisu se savjetovali sa svima onima koji nešto o tome znaju, jer da jesu ja sam siguran da bi Vlada i premijerka Kosor došla s prijedlogom samo o povećanju PDV-a. Jedna pohvala na kraju. Pohvaljujem vas u Ministarstvu financija i Vladu što nije prihvatila prijedlog predstavnika kluba HDZ-a u prvobitnom zakonu koji je, govoreći u ime HDZ-a problematizirao činjenicu da se ovaj porezne plaće i na naknadu plaća radnicima na bolovanju, pa je ustvrdio da su sad … [[Govornik se ne razumije.]] položaju oni koji rade i oni koji su na bolovanju, aludirajući na to da bi i na naknadu za bolovanje trebalo uvesti porez. Ja vas pohvaljujem što niste predložili da radnici na bolovanju, koji primaju naknadu plaće, ne plaćaju ovaj porez. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo tri replike. Prvo je uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Što kolega govorite kako će se i ovo reflektirati na male obrtnike, koji inače su najuredniji platiše, dok se velikima itekako oprašta, njima nitko ništa ne oprašta. Ali ovo sada nije pitanje, jer je pitanje prije svega da Vlada sa ovakvim potezima radi rat gospodarca i radnika, umirovljenika i onih koji rade, starih i novih umirovljenika. Dakle međusobni sukobi kako bi zaštitili sebe od svakakvih napada i na takav način egzistirali, odnosno osiguravali sebi vlast, a osnovni razlog je, odnosno poziv je da upravo rješavaju sami stvari. Ne da ih stvaraju sukob između pojedinih kategorija građana. Dakle onda se postavlja osnovno pitanje, da se ukine taj nepravedni harač i porez, a uvedu oni porezi, odnosno jedan novi poreski sustav koji će prije svega oporezivati one koji zarađuju najviše, a jednako tako destimulirati one poslodavce koji isplaćuju enormne sume. Jednako tako i banke koje se mogu ograničiti u povećanju kamatnih stopa. Dakle država ima čitav instrumentarij, upravo kroz poreski sustav. Ovakav način kroz uvođenja harača na sve tobože pod egidom ravnopravnosti u biti suma … [[Govornica se ne razumije.]] ovo je jedna najveća nepravda. Jedina pravda bi bila da se ovaj harač što prije ukine i uvede novi poreski sustav koji su oporezivali prije svega oni koji najviše zarađuju.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Kolegice Ingrid, Obrtnička komora Međimurja jučer je javno postavila jedno zanimljivo pitanje, za koje čak i ja nisam mogao pomoći u odgovoru. Da li su obrtnici i zanatlije, posebice oni mali, u Hrvatskoj radnici ili poslodavci? Tako primjerice u poreznom sustavu ih tretiramo kao poslodavce, ali ako on zatvori radnju, obrt i postane nezaposleni građanin, on se na Zavodu za zapošljavanje ne tretira kao radnik, jer nema nikakva prava. Koji god zakon uzmete, selimo ih iz kategorije u kategoriju, različito tretiramo zavisno o tome da li im uzimamo ili bi im trebali davati novac. Pa je to možda jedno razmišljanje za one koje vode javne financije, a posebice brigu o obrtništvu i zanatstvu u Hrvatskoj, da se konačno odlučimo što su oni. Hvala.
Zahvaljujem. Druga replika, uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Lesar, slažem se s vama kad ste spomenuli bonuse menadžera i police životnih osiguranja, životne police osiguranja. Mislim da to nadzorni odbori trebaju izbaciti iz ugovora koje sklapaju sa menadžerima i to javno poručujem da se hitno u Hrvatskoj uvede i da se ne prihvaća ponovna praksa koja se već u Americi ponavlja, jer nismo naučili na greškama pa su već u četiri banke koje su sanirane za 569 čini mi se menadžera već isplatili ove godine 5 i pol milijardi dolara. Ali isto tako me malo smeta kad se politizira oko svega, jer se politiziranjem udaljujemo od suštine problema. Problem INA-e, duga INA-e državi je doista poslovni veliki problem, ali se politiziranjem od suštine udaljujemo. Nitko ne spominje članove uprave INA-e koji su zaduženi za poslovanje tvrtke, a koji su predstavnici hrvatske Vlade u INA-i. Svi povezuju ministre, nadzorni odbor, potpredsjednike Vlade, a zapravo INA nerazmjerno plaća dobavljačima, neke plaća u dan a neke ne plaća nikako a prednjači državi u tome. Pa su onda izgleda ti članovi uprave u INA-i koji su u ime države više brinu o interesima privatnih tvrtki nego o državnim interesima takve treba isto mijenjati. Kao što se u Podravci sve koncentrira politički a zapravo cijeli problem je da je predsjednik uprave potpisati ugovor koji nije smio bez suglasnosti nadzornog odbora. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Dragutin Lesar.
Kolega Mariću slažem se s vama, ovo ponašanje „menadžera“ u javnom sektoru jer oni su menadžeri samo po ugovorima ničem drugom, ni po način postavljanja niti po načinu odgovaranja za svoj rad. Kroz te police životnog osiguranja prvo je po iznosima prešlo svaku granicu tolerancije, a drugo je duboko nepravedno u situaciji u kojoj država jeste jer oni naprosto ismijavaju i radnike koji rade u tim firmama i sve nas koji se trudimo pomoć financijama da dođu. Ukoliko se s tim doista ne prestane ja bih to zakonom zabranio, to je sramotno ponašanje i sramotno je što to svi mi znamo i toleriramo takvo ponašanje i bilo bi dobro kada bi mogli objaviti imena svih tih menadžera koji imaju police na teret javnih poduzeća. Što se INA-e tiče i tu se s vama slažem, uprava INA-e također nije radila dobro, postoji protekcionizam u plaćanju, ne samo rokovima nego i načinima, ali u čemu je problem. Nadzorni odbori u tim tvrtkama, u INA-i i ostalim tvrtkama bi trebali nešto nadzirati i znati, a to se može ako se želi. Ja sam zato razočaran što je predsjednica Vlade jučer stala iza nadzornih odbora koje sam ja spominjao, tako na žalost depolitiziram kada tu temu otvaram jer da je predsjednica Vlade rekla oni nisu radili dobro ja bih krivio njih.
Zahvaljujem. I treća replika uvaženi zastupnik Šime LUčin. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Lesar ja upravo mislim da problem INA-e treba politizirati jer to je prije svega političko pitanje pa tek onda gospodarsko, jer ako povučete određene gospodarske i ekonomske parametre s nekim drugim naftnim kompanijama u našem okruženje vidjet ćete da nešto nije u redu. A zašto je političko pitanje, zato jer dobar dio ljudi u nadzornom odboru ima neke mogućnost nešto kazati i koji su po političkoj liniji tamo. Međutim, ja sam uvjeren da je problem INA-e bitan zašto, zato što je riječ o 2 milijarde, a mi već treći puta odnosno drugi put razgovaramo o Zakonu koji je težak u prvom navratu 110 milijuna kuna. Moje pitanje glasi koliko još firmi da li javnih, da li privatnih, državnih ima koji su državi dužni veliki iznos novaca. I kada tu još ukalkulirate nelikvidnost koja po prvi put, koliko ja pratim, ovako drastično raste u srcu turističke sezone onda uopće neće biti efekta s ovakvim gospodarskim potezima. Ja uopće neću ulaziti u pravednost i nepravednost ovog Zakona, ja ulazim u njegovu suštinu da je on besmislen. Besmislen do onoga trenutka dok Hrvatska vlada i ova država ne odluči se pozabaviti rashodovnom stranom proračuna, Hrvatska država nije toliko bogata nema toliko novaca da može imati ovolike rashode i tu je suština problema. MI ćemo jednostavno jako brzo doći u situaciju da nećemo moći više otkud zagrabiti, odnosno Vlada neće moći nigdje zagrabiti, zapravo ako se iduću godinu ništa ne promijeni doći ćemo usudio bih se reći u situaciju koja se više neće moći pravdati svjetskom recesijom. I plašim se još jedne stvari, i tu ću završiti, a to je kao što smo kasnili u objavi recesije i krize u Hrvatskoj i svijetu, mene je strah da ćemo isto tako godinu i dvije dana kasniti sa objavom da smo izašli iz recesije i krize.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Dragutin Lesar.
Kolega Šime problem INA-e je za mene prvenstveno financijsko porezno pitanje. Jer INA-e duguje novac građanima ove države. Ja ću prihvatiti da je to političko pitanje samo pod uvjetom da se pokaže istinitom da je ovaj dug nastao kao kompenzacija politike bivšeg premijera Sanader koja je glasila branit ću cijenu benzina na 8 kuna, i plin neće poskupjeti. Ako je dakle INA kroz porezna dugovanja nadoknađuje tok 8 kuna ni lipa više onda to jeste doista političko pitanje. Ja vas uvjeravam u ovom slučaju INA-e kao u slučaju Podravke ako ono što javnost piše je istina, pa što su čak i sami neki članovi uprave javno rekli, da svakoj državi koja inzistira na poštivanju zakona i sprečavanju takvog poslovanja svi sudionici istog dana kada je to došlo u javnost bi bili uhapšeni.
Zahvaljujem. Ja bih molio da i u replici se držite teme, molim vas. Na redu je uvaženi zastupnik Davor Huška.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodine državni tajniče. Pred nama se nalazi danas Prijedlog zakona o posebnom porezu na primitke od samostalne djelatnosti i ostale primitke, ja bih rekao drugi dio Zakona o posebnom porezu koji se već primjenjuje od 1. kolovoza ove godine, Zakona o posebnom porezu na plaće, mirovine i ostale primitke. Kao i u prethodnom slučaju danas je povod donošenja ovog Zakona gospodarska situacija u Hrvatskoj u kojoj su zbog ekonomske financijske krize prihodi državnog proračuna znatno manji od potreba za uobičajeno financiranje svih javnih obveza uključivo naravno i mirovinskog osiguranja. Kako bi se utjecaj kriznih kretanja sveo na minimum Vlada Republike Hrvatske uvela je cijeli niz različitih mjera koje kako znamo već daje određene rezultate. Ministarstvo financija također i na prihodovnoj ali i na rashodovnoj strani proračuna djeluje sa nizom promjena s ciljem da se javne financije usklade sa realnim mogućnostima. Ovim zakonom obuhvaća se oporezivanje svih onih vrsta primitaka koje su nepravedno propuštene u prvom zakonskom prijedlogu a to su primici od samostalne djelatnosti i obrta i s obrtom izjednačenih djelatnosti, primici od nekretnina, imovinskih prava, primici … najamnine, zakupnine, iznajmljivanja soba, postelja, primici od vremenski ograničenog ustupa autorskih prava, prava industrijskog vlasništva i drugih imovinskih prava, primici i poslovi kamata, izuzimanje imovine, korištenje usluga na teret dobiti tekućeg razdoblja, te primici u visini uplaćenih i porezno priznatih premija životnih osiguranja, s obilježjem štednje i dobrovoljnog mirovinskog osiguranja, sv eu skladu sa Zakonom o porezu na dohodak. S obzirom da se prethodno doneseni zakon primjenjuje 17 mjeseci prijedlog je, i smatram da je to u redu, i da vrijeme primjene ovog Zakona o posebnom porezu na primitke od samostalne djelatnosti i ostale primitke, bude maksimalno 17 mjeseci počev od 01. 10. 2009. godine. Naravno svi se nadamo s obzirom na ove posljednje pokazatelje da će ova obrada zakona doživjeti ukidanje puno ranije. Naravno da ću zbog svega ovoga glasovati za ovaj zakon. Želim se ovdje osvrnuti nakratko i na izlaganje predstavnika kluba Hrvatske demokratske zajednice, doktora ekonomskih znanosti, naglašavam to, gospodina Gorana Marića, točno se vidi kad za ovu govornicu izađe struka, osoba, ljudi koji poznaju problematiku područja o kojem govore, a isto tako vidi se kad izađu osobe koje se bave politikanstvom, ili kako ih je kolega Stjepan nazvao eksperti narikače, koji nas ovdje plaše i cijeli hrvatski narod sa nekakvim crnilom, lošim pokazateljima, svim onim prognozama s kojima izlaze ovdje na govornici i u sabornici. Kolega Marić posebno se osvrnuo na otpuštanje radnika što su mnogi poduzetnici koristili u ovoj krizi, ali ne uglavnom i nažalost ne zbog krize i zbog gospodarskih problema nego zbog toga da si povećaju svoje profite i zarade. Poseban osvrt na visoke kamate u bankama iako evo kolega stvarno vam čestitam, bankari se obrušavaju svaki put na vas poslije vašeg izlaska ovdje za govornicu, ali s pravom iznosite podatke o visokim kamatama kakvih nema u Europi, kamatama koje odnose hrvatski novac zaradi banaka iz Republike Hrvatske i svakako da treba i dalje upozoravati na ponašanje banaka i bankara ovdje kod nas u Hrvatskoj. Na kraju donošenjem i ovog Zakona o posebnom porezu nastavljamo sa aktivnostima da povećamo prihode u proračunu i ovih 100 milijuna, nešto više od 100 milijuna koji će bit oprihodovani vis-a-vis unošenja i uvođenja ovog novog poreza bit će pravedno i pravilno raspoređeni na sve one potrebe na nivou cijele Republike Hrvatske, svih kategorija stanovništva koji participiraju u proračunskim rashodima. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Imamo replike, uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Gospodine Huška ponukali ste me jednim dijelom vaše rasprave da se javim. Znate koji je problem HDZ-a i ove Vlade? Kažete budi se pesimizam, dežurne narikače govore. Problem je gospodine Huška što su po vama svi osim HDZ-a narikače. Oni koji kukaju, neopravdano po vama, ali problem je što jedino ne možete vi objasniti tim ljudima da oni dobro žive i da je ovo što vi radite pošteno. Ja vas pozivam, što više zastupnika HDZ-a, javite se i objasnite ljudima da je ovo pošteno. Oni vas sad slušaju i objasnite im da je pošteno da im uzimate 4%, da država sljedeće godine neće ni 200 milijuna kuna uštedjeti iz proračuna. To je pošteno. Neka oni uplate 3 milijarde kuna, a vi ćete uštedjeti 150 milijuna kuna u razvoj, a onda će reći ministar Šuker da mu je 90% proračuna zadano. To je zbilja razvoj. Znači kad vam je nešto zadano 90% to je sigurno onda razvojni proračun. I pozivam evo sve zastupnike HDZ-a objasnite ljudima da oni ne razumiju da u biti žive dobro i da nažalost su dežurne narikače koje ne shvaćaju providnost HDZ-ove politike.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega, prognoze ste davali prije turističke sezone, prognoze ste davali početkom ove godine gdje ste prognozirali dvocifreni … [[Upadica se ne čuje.]] ne isključivo vi, dvocifreni pad bruto domaćeg proizvoda, gdje ste prognozirali pad turističke sezone 20, 30 ne mogu se ni sjetiti koliko posto. Da li su to crne prognoze, da li je to bilo argumentirano, pokazuje današnje vrijeme. BDP i drugo tromjesečje evo u ovoj godini među 4 države u Europi smo, raste u Hrvatskoj. Turistička sezona izvanredna. Gdje su bili argumenti za vaše prognoze? Da li ste vi proricali jednu crnu sudbinu, plašili narod s tim prognozama? Na svu sreću narod još uvijek vjeruje Hrvatskoj demokratskoj zajednici, hodajte malo među ljudima, ja sam svaki dan na poslu sa narodom koji teško živi ali vjeruje u ovu Vladu, vjeruje u Hrvatsku demokratsku zajednicu, a na kraju to su dokazali i na lokalnim izborima i na zadnjim izborima za Parlament, a vjerujem da će tako biti i na predstojećim izborima za predsjednika. Hvala.
Zahvaljujem. Ja vas opet moram upozoravati držite se teme, a tema je konačni Prijedlog zakona o posebnom porezu na primitke od samostalne djelatnosti i ostale primitke. Molim vas da se držite teme i u replici i u temeljnim raspravama. Uvaženi zastupnik Goran Marić, replika. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa ovaj zakon i prijedlog zakona je izravno posljedica ekonomske krize koja se dogodila cijelom svijetu, a govorim o visini kamatnih stopa vrlo često zbog spoznaje o važnosti razine cijene novca za gospodarski razvoj i za održavanje zaposlenosti. Realni sektor i financijski sektor funkcioniraju na bazi spojenih posuda i nema realnog sektora zdravog ako nije zdrav i financijski sektor, ali isto tako i obrnuto. I ti ponekad napadi na mene ne čude me jer naš sustav vrijednosti, mi društvene vrijednosti mjerimo različitim metrom i ja ću se uvijek boriti i promicati ekonomiju, takvu tržišnu ekonomiju u kojoj će biti mjesta za čovjeka, u kojima će kruh za mene biti doista materijalno pitanje, ali kruh za drugoga i materijalno i moralno pitanje. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Kolega vi kažete da ćete se boriti za te pravce svog promišljanja, a ja kažem da će svaki pošteni građanin, ekonomista biti uz vas i naravno na tom pravcu i svojim ponašanjem u gospodarstvu, ovdje u Saboru, u svom životu nastojati djelovati. Spominjete realni financijski sektor. Nema danas realnog sektora koji može vraćati kamatne stope, odnosno kamate od 10, 12 ili više posto. Takve proizvodnje, takvog realnog sektora nema. Financijski sektor jednostavno ne prati stvarno stanje na terenu, stvarno stanje u gospodarstvu i guši gospodarstvo. Od gospodarstva živimo svi. i mi ovdje i naši umirovljenici i djeca u vrtićima i školama. Financijski sektor svoje ponašanje mora prilagoditi situaciji u kojoj se nalazimo i realno pratiti financiranje sa kamatnim stopama, sa kreditima proizvodnje i gospodarstva. Hvala.
Hvala. Replika uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Pa kolega s pravom govorite i kritizirate banke i druge financijske institucije, pogotovo banke koje u ovim teškim vremenima iskorištavaju ovu situaciju, love u mutnom i bez ikakvog opravdanog razloga povisuju kamate. Egzistira ovdje na dnevnom redu, ali se stalno se pomiče, ali nije predmet očito ni fokusa zanimanja Vlade, da se o tome zakonskom prijedlogu raspravi, jer je klub SDP-a uputio zakonski prijedlog koji bi onemogućio, odnosno destimulirao banke da to čine. Prema tome, meni se čini da je malo licemjerno ovako kritizirati banke, a ne raditi ništa. Jer država, Vlada ima sav instrumentariji da čitavom instrumentariju stoji na raspolaganju da tu situaciju obuzda. Dakle, Vlada na ovaj naš zakonski prijedlog koji smo htjeli zaštiti građane koji su podigli kredite, pogotovo mlade obitelji stambene kredite, da im kamate ne odlete u nebo, jer ujutro se probude s jednom kamatom, navečer liježu s drugom, naravno povišenom kamatom. Dakle, da se to ne bi događalo da se uvede poseban porez na koji bi način bile banke destimulirane da to čine. Dakle, kukati i pozivati banke javno od strane najviših državnih dužnosnika, da to ne čine, a s druge strane im to omogućavati, onda je to, to građani jednostavno ne percipiraju kao ozbiljnu vašu, odnosno vladinu ozbiljnost da se tu zaista nešto i učini. I na kraju krajeva, evo vidite. Kako je moguće da u našem Ovršnom zakonu i dalje egzistira jedna nepravedna koja je od rimskog prava definirana kao nepravedna institucija, fiducij, po kojem banka ne ulazi niti u ovršni postupak, nego čovjeku se oduzima nekretnina, čak za onaj najmanji dio duga, gdje je iscrpljen više s tim otplatama stalno povećanim, plaćati. Pa i onda kada ostane dužan, najmanji dio i zaplijeni mu se čitava imovina. To je nešto što u ovim vremenima treba podhitno ukinuti.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Davor Huška.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, uvažena kolegice. Poznato je i meni i vama i svima nama da je kamata u biti na tržištu. Kamata je na tržištu i banke će doći u situaciju kada ne budu mogle prodati svoje kredite, ne budu imale potražnje za kreditima da idu dolje sa kamatama. Utjecati na regulaciju kamata odavde zakonima, sjetite se što se dogodilo sa trošarinama. Kakav je odjek je bio kada su uvedene trošarine? Naravno prebačene su na kupce, na potrošače i opet su poskupile određene usluge. Što bi se dogodilo da ovdje reguliramo kamate određenim zakonima, iako je to u biti pod ingerencijom Hrvatske narodne banke i monetarne politike. Tko bi platio takve dodatne troškove, nekakve regulatorne instrumente u banci, nego opet gospodarstvenici, poduzetnici i u konačnici građani. Kratak osvrt i na ovaj vaš spomen fiducije. To je samo jedan u nizu elemenata, odnosno instrumenata osiguranja u banci. Egzistira u cijelom svijetu. A mi svi kada potpisujemo kredite, pročitamo ugovor, odlučimo da li ćemo kredit pod tim kondicijama uzeti ili nećemo. To je osobna stvar svakoga tko ulazi u kreditno zaduženje. Hvala.
Zahvaljuje. I uvaženi zastupnik Krunoslav Markovinović, replika. Izvolite.
Pa evo uvaženi kolega stvarno je obrazlagao ovaj porez, ali ono što je u svemu onom najčudnije što se iščuđavamo, zbog čega porez? Pa neki dan sam slušao gospođu Angelu Merkl koja je isto govorila da je takav porez i u Njemačkoj i da su druge zemlje uvele takav porez. Dakle, krizni porez u krizna vremena. I normalno je da država nastoji na bilo koji način pokriti rashode. Dalje, smiješne su priče, veliki dio proračuna determiniran, dakle on je određen. Nemamo načina kako to smanjiti. Pa normalno da bilo koju kategoriju dirnemo, opet bi bili dežurni napadači na proračun, pa bi rekli zašto dirate vojsku, policiju, zašto dirate prosvjetu, socijalu. Dakle, očito je da je vrlo teško sve namiriti iz državnog proračuna, ali evo Vlada se maksimalno trudi da to napravi. Dakle, imamo porez, poseban porez prilagođen ovom vremenu. Obuhvaćena je ova kategorija koja evo zbog različitog tumačenja u prvom dijelu nije. Konačno i vi ste to tražili i sada napadate opet ovaj porez. A što se same nesloge tiče, čuo sam malo prije tu iz oporbenih redova, da nastojite ... jedni s drugima. Pa evo ako je to tako, nastojmo stvoriti situaciju koja je momentalno u SDP-u.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Neću ovo zadnje komentirati. Neka svatko vodi brigu u svojim redovima, o svojim ljudima. U normalnim zemljama gospodine Markovinoviću ovaj porez koji naši evo ovdje nazivaju haračem, naziva se poseban porez, naziva se porez solidarnosti. Građani u europskim zemljama, građani u Hrvatskoj svjesni su u kakvoj situaciji se nalazi njihova zemlja, u kakvoj situaciji se nalazi naša zemlja i svjesni su da moramo svi doprinijeti da se situacija što prije popravi. Upravo zbog toga ovako solidarne mjere, solidarni porezi koji idu na cijelo područje zahvaćaju prihode, primitke svih građana Republike Hrvatske. Dobro je da ide i ovaj drugi dio poreza kako sam ja rekao da neke skupine građana poduzetnika ostanu, ne ostanu neoporezovane. I nakon uvođenja ovog poreza na primitke bit će sve skupine upravo solidarno oporezivanje, nadamo se sa što kraćim vijekom trajanja. Hvala.
Zahvaljujem. Na redu je pojedinačna rasprava. Uvažena zastupnica Nevenka Majdenić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavniče Vlade, kolegice i kolege. Zakon o posebnom porezu na primitke od samostalne djelatnosti i ostale primitke, je ustvari dopuna Zakona o posebnom porezu na plaće, mirovine i druge primitke, jer je on po svojoj suštini po karakteru ima istu namjenu i isti cilj i isto vrijeme trajanja. Pod pojmom isti karakter, mislim na to da se oporezuju čisti neto osobni primici svih građana, ravnomjerno, uz uvažavanje određenog socijalnog minimuma i da nema izuzetaka. Pod istom namjenom smatra se prikupljanje prihoda državnog proračuna koji se zbog financijske krize i pad gospodarskih aktivnosti ne puni potrebnom dinamikom. Isti cilj ovim zakonima je zadovoljavanje osnovnih ali i socijalnih potreba koje se financiraju iz proračuna, plaće, mirovine, zdravstveno osiguranje i socijalna davanja najugroženijim slojevima društva. A kada sam na početku rekla da su ovi zakoni istog vremena trajanja, mislim na to da su oni privremeni, da će se primjenjivati 17 mjeseci ali da se mogu ukinuti i ranije ako se proračunski prihodi počnu ostvarivati bržom dinamikom. Ovim zakonom se proširuje obuhvat poreznih obveznika na prvo, dohodak ostvaren od samostalne djelatnosti, obrta i s obrtom izjednačene djelatnosti, slobodna zanimanja, djelatnosti poljoprivrede i šumarstva. Drugo, dohodak po osnovi najamnine, zakupnine, iznajmljivanja stanova, soba i postelja turistima i organiziranje kampova. Treće, dohodak od otuđenja nekretnina i imovinskih prava, dohodak od autorskih prava, prava industrijskog vlasništva i drugih imovinskih prava. Peto, dohodak od kamata, izuzimanja imovina i korištenja usluga na teret dobiti ili udjela u dobiti koji čine izvor dohotka. I šesto, dohodak u visini uplaćenih i porezno priznatih premija životnog osiguranja i dobrovoljnog mirovinskog osiguranja. Za prva tri navedena dohotka obveznik obračunavanja i plaćanja poreza je fizička osoba, sam porezni obveznik. Za druga tri navedena primitka na koje se proširuje obveza plaćanja poreza, obveznik obračunavanja, obustavljanja i plaćanja je isplatitelj primitaka. Prijedlogom ovog zakona detaljno su razrađene porezne osnovice za svaki pojedini oblik dohotka ili primitka, poslovne knjige na temelju kojih se utvrđuje osnovica, razdoblja i rokovi u kojima se obračuni i uplate poreza moraju izvršiti. Ovako detaljna i opširna razrada poreznih osnovica potrebna je prije svega zbog raznolikosti broja i oblika primitaka po ovoj osnovi, ali i zbog potrebe da se olakša posao obračuna i izbjegnu propusti u obuhvatu poreznih obveznika. Jer osnovna intencija ovog zakona je ravnomjerno i pravedno terećenje svih struktura, odnosno da teret krize podnesu svi građani proporcionalno svojoj ekonomskoj snazi. Porezne stope i rasponi u okviru kojih se oni primjenjuju isti su kao kod Zakona o posebnom porezu na plaće, dakle 2% na iznose veće od 3 tisuće i 4% na iznose preko 6 tisuća kuna. Na kraju mogu predložiti da se ovaj zakon prihvati po hitnom postupku, jer se njime ispravlja propust prethodnog zakona. A moja osobna želja je da obadva ova zakona traju i primjenjuju se što kraće jer će to značiti da je to kraj ekonomske krize i početak bržeg razvoja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Frane Matušić.
Zahvaljujem se, gospodine potpredsjedniče. Kolegice, s pravom ste rekli da je riječ o porezu solidarnosti koji će trajat nadamo se i kraće nego što je navedeno u ovom zakonu i u prethodnom zakonu koji se odnosio na sve ostale. A da je to uobičajeno i u Europi, ja ću podsjetiti hrvatsku javnost i one u Saboru koji govore da takvih primjera nema, pa ću ih podsjetit da je početkom '90.-tih godina, nakon što su se ujedinile dvije Njemačke, u Zapadnoj Njemačkoj tadašnjoj uveden upravo takav porez, porez solidarnosti kako bi se pomoglo ljudima koji su živjeli u Istočnoj Njemačkoj. Ne mogu sa sigurnošću reći, ali prijatelj iz Njemačke mi je rekao da je taj porez negdje oko 5,6%. Dakle, praksa u Europi postoji, postoji iz posebnih i određenih razloga i upravo se sad pozivam na slučaj u Njemačkoj. Dakle, taj porez je uveden početkom '90.-tih. Bila je namjera da ne traje dugo kod njih, međutim kod njih je ostao i do dana današnjeg taj porez zato što imaju i danas problema. Nakon što su se ujedinile dvije Njemačke, i danas još uvijek imaju problema sa integracijom područja koje se zvalo prije Istočna Njemačka odnosno DDR. Dakle, takva poreza i takva vrsta solidarnosti itekako postoji u Europi i itekako je opravdana i naravno da nitko u Njemačkoj ne proziva njemačke vlade da su uveli harač ili da održavaju i dalje harač. Dakle, riječ je o porezu solidarnosti i tako i ja osobno shvaćam ovaj porez koji je uveden na sve primitke, naravno zaštićujući, uvijek moramo to isticati, zaštićujući one koji imaju primitke manje od 3 tisuće kuna, a takvih je 900 tisuća umirovljenika, takvih je gotovo 600 tisuća zaposlenika. Ja bih volio da činjenice nisu takve da su njihova primanja ispod 3 tisuće kuna, ali oni su zaštićeni. Dakle, najveći dio populacije koja nema velika primanja je zaštićen.
Hvala lijepa. Vrijeme. Na redu je uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče. Kolege iz financija i kolege zastupnici. Ovim Prijedlogom zakona o posebnom porezu na primitke od samostalne djelatnosti i ostale primitke ispravljena je ustvari nejednakost poreznog obračuna s obzirom na plaće, mirovine i druge primitke. Kritike za tu nejednakost upućivane su od pojedinaca i iz opozicije i iz pozicije pa zato stvarno ne vidim danas razloga da se kritički odnosimo prema ovom prijedlogu zakona jer to mogu jedino shvatiti kao neozbiljni igrokaz za gledatelje. Na takvu nejednakost upozorio sam i na sjednici Odbora za rad i socijalno partnerstvo pa i u samoj raspravi kod donošenja Zakona o posebnom porezu na plaće, mirovine i primitke od drugog dohotka. S obzirom da su jedan i drugi zakon interventni zakoni kojima je ograničeno trajanje, a jedan i drugi imaju za cilj u kratkom vremenu povećati prihode i smanjiti rashode državnog proračuna, te se jedan i drugi temelje na načelu pravednosti, jednakosti i razmjernosti, što proizlazi iz samog Ustava Republike Hrvatske prema kojem je svatko dužan sudjelovati u podmirenju javnih troškova razmjerno svojim mogućnostima. Nema razloga da se ne obuhvate i kategorije građana koje ostvaruju prihode od samostalnih zanimanja i djelatnosti, kao što su i obuhvaćeni sada ovim prijedlogom obrtnici, iznajmljivači nekretnina, sportaši itd., znači svi oni koji imaju daleko veće prihode od velike većine radnika kojima se oporezuje plaća ili mirovina umirovljenicima. Ovim zakonom koji se porezno proširio na primitke od samostalne djelatnosti i ostale primitke ostvarit će se i dodatni prihod u državnom proračunu koji će ubuduće biti veći nego što je ovaj prihod koji je ostvaren po Zakonu o oporezivanju plaća i mirovina. Zato u svakom slučaju ja podržavam ovu nejednakost koja je sada ispravljena. Kažem, možda je bilo bolje da su se jedan i drugi zakon u paketu donijeli, ali eto bolje da je sada ispravljeno. Bolje ikad nego nikad. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Silvano Hrelja. Nema ga. Gubi pravo na raspravu. Uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Eto nakon što smo prije nešto više od dva mjeseca donijeli ili manje zapravo od dva mjeseca donijeli Zakon o uvođenju posebnog poreza na dohodak, odnosno plaće i mirovine i nakon što je određene kategorije dohotka nisu bile obuhvaćene sada ovim zakonom zapravo ćemo obuhvatiti sve prihode koji su obuhvaćeni plaćanjem poreza na dohodak našim zakonom. Međutim, to nije sukladno do sada u mnogim raspravama citiranom članku 51. našeg Ustava koji kaže da se treba oporezivati prema ekonomskoj snazi. Mi ovim našim Zakonom o porezu na dohodak primarno oporezujemo dohotke iz rada i jednim dijelom, dakle dohotke iz imovine. Mi jedan veliki dio dohodaka koji se odnose na dohotke od kapitala i dohotke od kapitalnih prihoda ili kapitalne prihode ne oporezujemo. Nešto smo sada simbolično uveli da se oporezuje s ovim posebnim porezom dividenda. Međutim, mi još imamo dosta prostora u našem poreznom sustavu da imamo veći obuhvat. Kada imamo veći obuhvat kroz porezne prihode onda, odnosno veće porezne, odnosno više poreznih osnovica onda ćemo moći smanjivati poreze i porezne stope i na dohodak i na dobit i porez na dodanu vrijednost. Nastoji se kroz ove rasprave reći da ovaj porez nije harač i ja ga neću nazvat harač. Nikad nisam rekla da je to harač, ali on nije ni krizan, krizni porez, a nije ni solidarni porez kao što ga se pokušava preimenovati. Zašto nije krizni? U krizama se ne povećavaju porezi. Nastoji se ići na štednju i racionalizaciju troškova. Ako se već uvodi posebni porez u krizi onda on mora stimulirati ili olakšati stanje onima koji stvaraju novu vrijednost. Dakle, realnom sektoru, a radnici su u realnom sektoru. Oni stvaraju koristeći kapital stvaraju novu vrijednost. Zato bi bilo bolje da se umjesto toga, najprije umjesto toga da se podignu prihodi najprije išlo u maksimalnu racionalizaciju potrošne strane državnoga proračuna, pa ću ja navesti samo nekoliko primjera. Recimo intelektualne usluge. Ako imamo toliki broj zaposlenih u javnom sektoru, pa između ostaloga i u onom dijelu koji se odnosi na Vladu i onaj dio zaposlenih koji bi trebali primarno raditi uz Vladu i uz Parlament nije potrebno imati preko milijardu kuna intelektualnih usluga. Ti ljudi koji rade odgovorne poslove, koji ne smiju biti ad hoc poslovi zapravo bi morali biti i dobro plaćeni. Što je sa troškovima promidžbe? Pa eto bilo je i napisa da se snimaju neki filmovi po nekim nenormalnim cijenama koje se koriste kao promidžba umjesto da se takva sredstva usmjere na edukaciju na drugi način, možda u škole. Ili recimo poticaji koji su ogromni iznosi za naš mali proračun. Gotovo 7 milijardi kuna su bili u proračunu za 2009. godinu, ali ne postoje neki objektivni i normalni kriteriji tko može dobiti te poticaje. Oni su često zapravo gašenje vatre ili tamo u onim tvrtkama ili u onim segmentima gospodarstva koji su zapravo zreli za stečajeve, a ne za takve poticaje. Dakle, mi sada dolazimo zakon, a istovremeno je prethodni zakon na ocjeni ustavnosti. I da kažem zašto zapravo postoji mogućnost da taj zakon padne na Ustavnom sudu. Zato što on zapravo ne zadovoljava one osnovne postavke koje kaže naš Ustav, dakle da se treba oporezivati prema ekonomskoj snazi. A mi ovdje ovim zakonom oporezujemo i egzistencijalni minimum. Ako je on egzistencijalni minimum ono što je država utvrdila da su to zapravo porezne olakšice onda na primjer netko je izračunao da recimo naša prosječna četveročlana obitelj sa dvoje djece i jednim primanjem ima taj egzistencijalni minimum 4800 i nekoju kunu. Drugim riječima to su porezne olakšice koje trenutačno egzistiraju. Međutim, on ako prima upravo 4800 kuna onda će platiti 2% kriznog poreza. Njemu se te olakšice ne uračunavaju kao osnovica za oporezivanje ili kao odbitak kod oporezivanja. Dakle, ono što je minimalna egzistencija ipak će se morati platiti porez. Druga strana je što ipak mi ne obuhvaćamo sve prihode. Mi obuhvaćamo sada prihode od samostalnog i nesamostalnog rada i jednog dijela mirovina ili umirovljenika koji su obuhvaćeni ovim zakonom. Zašto još nije solidaran taj porez? Ja ću vam reći ovih dana u slovenskom Parlamentu mislim da je već i počela rasprava uvodi se posebni porezi i to vrlo visoki porezi na menađerska primanja. Čini mi se 12000 i nešto eura bruto ako prelazi menađerska plaća plaća se porez od 90%. Na određenu visinu bonusa koje menađeri ostvaruju plaća se porez od 90%. I na određenu visinu otpremnine iznad određene visine otpremnine plaća se 90% poreza. To destimulira nadzorne odbore da sklapaju nenormalno visoka prava menađerima kroz menađerske ugovore. Mi sada eto ovih dana upravo se susrećemo sa takvim nenormalnim menađerskim ugovorima u našim državnim tvrtkama. Rekli bismo za privatne nas možda i nije briga, ali mora nas biti brige. Kolega Marić je ovdje govorio da neki ostvaruju enormne profite, a istovremeno otpuštaju radnike. Mi tu ništa ne činimo. Mi samo o tome pričamo. Uvedimo na takve nenormalne profite koji nisu tržišno uvjetovani uvedimo poreze visoke, uvedimo poreze na ekstra profite, uvedimo poreze na nenormalno visoke prihode, primanja takvih menađera. I ono što je najgora situacija i zašto ja mislim da se efekti ovih, ova dva zakona neće postići u onom smislu kao što je to u obrazloženju rečeno, je nenormalno stanje u likvidnosti i solventnosti hrvatskih tvrtki. Ovih dana je objavljeno da je krajem srpnja nepodmirenih naloga više od 18 milijardi kuna. Samo u jednom mjesecu, dakle između lipnja i srpnja, to je povećanje gotovo 1 milijardu kuna. U tim tvrtkama je zaposleno 38 tisuća 631 radnik, a dodatno je blokirano još 34 tisuće 198 fizičkih osoba. To su potencijalni korisnici, ili potencijalni sudionici sutra na Hrvatskom zavodu za zapošljavanje. Dakle to je nešto što nije normalna situacija, o tome se ne razgovara, mi ne možemo dobiti podatke koliko u tome učestvuje država, koliko u tome učestvuju državna poduzeća, šta se tu može učiniti, jer to će zakočiti sve zapravo gospodarske aktivnosti. To su radnici koji ne primaju plaće, kad ne primaju plaće ne plaćaju se ni porezi ni doprinosi, pa ni ovaj krizni ili posebni porez na plaće. Dakle situacija nije normalna, a u situacijama koje nisu normalne trebaju i drugačiji potezi. Dakle, ja očekujem da će prijedlog proračuna ipak biti drugačiji nego što se najavljuje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak netočnog navoda i dvije replike. Prvo ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Frane Matušić. Izvolite.
Pa netočan je navod kolegice da se poticaji daju bez ikakvog kriterija. Naime, sredstva koja su u proračunu, kao što ste rekli 7 milijardi samo u prošloj godini za poticaje i u poljoprivredi i u gospodarstvu, su itekako značajna i znače i jamče opstanak i poljoprivrede i jamče opstanak i gospodarstva, i davaju se prema jasnim i strogim i određenim kriterijima. Potpuno je netočno da se ne davaju, da se davaju bez ikakvih kriterija. To je potpuno netočno. Zna se što moraju ispuniti ti gospodarstvenici da bi dobili ta sredstva. I drugo, kad govorite o plaćama u javnim institucijama onda ste mogli barem priznati da je ova Vlada imala snage i da je smanjila članove uprave, njihove plaće i dovela ih na razinu onoga što danas smatramo da je normalno u ovim kriznim vremenima, da takve plaće moraju biti usklađene sa svim ostalima. I danas je to jasno da je ova Vlada uspjela provesti nešto što mnogi prije njih nisu napravili.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike. Prvo je uvaženi zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice, ja vam se želim zahvaliti na vašem izlaganju. Vi ste, ja bih rekao, jedina osoba koja je u protekla tri sata korektno, realno, objektivno ocijenila stanje i značaj ovog prijedloga zakona u odnosu na to stanje. Hrvatski jezik je jedan lijep jezik, ali ne uvijek jako precizan i koristimo često sinonime i riječi koje imaju dvostruka značenja. Harač, slažem se s vama, nije dobro koristiti. Harač je nestao sa raspadom turskog carstva i mislim da tu možemo staviti točku na i. Međutim, kolegice i kolege, govorili se o porezu solidarnosti. To je jednako netočno. Zato što je solidarnost slučaj kada netko tko ima pomaže nekom tko nema. U ovom slučaju i onaj tko nema, a netko tko ima 3 tisuće kuna kućni budžet mjesečno, taj je sirotinja. On pomaže jednako kao i bogati krpati jasno što? Budžet ove države. Treće, krizni porez. Netočan izraz. Zašto netočno? Spominjali smo ovdje, netko je spominjao Merkelicu. Gospođa Merkel sa tim kriznim porezom, sa tim sredstvima pomaže tvrtkama za koje zna da će moći izvući iz krize, dakle ne krpa se budžet, rješava se gospodarska kriza. Ovo je porez spasa. Porez s kojim se spašava budžet, sve što se financira iz budžeta i spašava hrvatska Vlada.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Pa hvala kolega Doriću što ste eto u dvije minute zapravo rekli ono što sam ja u gotovo 10 minuta govorila. Međutim, mislim da nije dobro da kažemo da se krizni porez uveden zato da bi se isplatile plaće i mirovine. Pa ne može netko tko treba dobiti plaću i mirovinu zato platiti porez da bi to morao dobiti. Mislim to nije dobra poruka. Ja ovdje ne kritiziram ni Vladu, ni HDZ. Ne želim na takav način raspravljati, ali hoću reći dajte predložite nešto što zapravo treba predložiti u kriznoj situaciji, predložite da se smanje obveze realnom sektoru, pa i ovim obrtnicima koji uz to što plaćaju porez na dohodak garantiraju cijelom svojom imovinom za svoje poslovanje. I treća stvar, plaćaju sve druge obveze koji drugi obveznici poreza na dohodak ne plaćaju. Dakle, i godine doprinosa i ne znam šta to svih onih 245 iz registra koje je objavilo Ministarstvo financija.
Zahvaljujem. Na redu je replika, uvaženi zastupnik Šime Lučin. Izvolite.
Hvala lijepo. U potpunosti se slažem s kolegicom Zgrebec kad kaže da na prihodovnoj strani ima vjerojatno prostora gdje su se mogle prilikom rebalansa postići određene uštede. Ali nisam baš siguran da su to baš intelektualne usluge. Ako ste primijetili imate jednu proporciju, a to je što više raste broj djelatnika i visoko obrazovanih djelatnika u državnoj upravi, rastu više i intelektualne usluge. I obzirom na dinamiku i način kako donosimo zakone, vjerojatno treba platiti po dva, tri puta uvijek radnu skupinu da napiše i popravi neki zakon. I onda nisam baš siguran da će ta milijarda kuna na tj strani intelektualnih usluga biti dostatna da se poplaća nemar ili, ne znam kako, neznanje, ne znam kako to nazvati, onih koji su dužni servisirati one koji trebaju donijeti zakone. Meni je drago što je Vlada pokušala donekle donijeti, unijeti red u menadžerske plaće u javnim, odnosno državnim poduzećima, ali bilo bi isto tako dobro kad bi riješila i problem otpremnina. Jer kako ćete ocijeniti koji je menadžer član uprave u javnom poduzeću došao jačom političkom vezom? Po tome što mu je veća otpremnina. Šta veća otpremnina, to jača politička veza prilikom dolaska na to mjesto. Ja se nadam da će Vlada se pozabaviti i tim problemom.
Hvala. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Kad sam navela ove tri stavke koje su značajne na rashodovnoj strani državnog proračuna onda sam rekla da treba platiti visoki intelektualni rad i znanje ljudi koji rade u državnoj upravi, a takvih ljudi ima i oni su potplaćeni. I kada bi se ozbiljnije prionulo izradi Zakona upravo u tom segmentu državne uprava a manje koristile intelektualne usluge za neke ad hoc grupe vjerojatno bi nam prijedlozi i kvaliteta zakona koji dolaze u Parlament bili bolji.
Zahvaljujem. I sada kao zadnji pojedinačno na redu je uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa. Zašto se donosi ovaj Zakon, i zašto je donesen osnovni zakon u 7. mjesecu koji se proširuje ovim Zakonom, zato što je državna blagajna prazna, grebe se kazanu po dnu. E sada, zašto je blagajna prazna. Prazna je zato što ne znate upravljati javnim novcem. Izdaci su vam veći od primitaka, ne znate te izdatke kontrolirati, nemate hrabrosti donijeti proračun kojim biste srezali tu pasivu, onda vam fali u aktivi pa to kupite od građana. To je nemoralno. Prije svega je nemoralno da vlastitu nesposobnost naplaćujete kod građana. Nemoralno je i stoga što ne vodite računa o tom javnom novcu, pa ni na taj način da niste obustavili plaću bivšem premijeru Sanaderu kada je podvukao rep i utekao. On dan danas prima premijersku plaću iz državnog proračuna koji ćete vi puniti jer vam je prazan ovim haračem. I kako ćete vi sada objasniti građanima da je to moralno, i da je to pošteno. DA jedan neradnik koji je rekao ja to neću raditi, da nikome nije objasnio zašto on to neće raditi, otišao i dalje prima svoju preko 20 tisuća kuna visoku plaću a vi od onoga koji ima 3 tisuće kuna, i jednu kunu, uzimate namet. Njemu uzimate po 60 kuna, kako ćete vi objasniti svoje poštenje i moral. Svi se trebate stidjeti, vi se trebate crvenjeti od srama. Kada se usudite neradniku isplaćivati, i bjeguncu od odgovornosti, a radnicima uzimati. Zašto vam je još blagajna prazna? Zato što se krade, tko krade. To čitamo cijelo ljeto po novinama, kradu ljudi po javnim poduzećima, kradu ljudi koje je ova Vlada tamo poslala. Kada ih se uhvati u krađi. I po ministarstvima, kao što je bilo u Ministarstvu obrane. Kada ih se uhvati u krađi, onda ih se brani, kao što kolega Hebrang brani bivšeg ministra obrane Rončevića, onda se na njih ne da. E sada, krade se. Jučer je premijerku pitao kolega Jovanović koliko je nestalo u tim aferama, koliko je love tu isparilo. Nije mu odgovorila. To su milijarde, pa da se nije toliko kralo nije ni trebalo uvoditi ovaj krizni porez. Jer se daleko više pokralo nego što će sve ovim kriznim porezom namaknuti. Kakva je kazna za te koje se uhvatilo, najprije se štiti po Saboru ne da ih HDZ. A onda kada ih se uhvati onda dobivaju otpremnine kao što je kolega Lučin odgovorio, milijun kuna. To im je kazna zato što ih se uhvatilo u krađi. A tih milijun kuna, to je opet državni novac, to što ćete dati tima lopovima to ćete sada ovim porezom otimati građanima. I sada vi govorite o pravednosti ovog Zakona to je vama pravedno, pa vi za drugu pravdu niti ne znate. Jer vama je očito pravedno otimati sirotinji da bi namirili svoje lopove i da bi mogli isplaćivati Sanaderu i dalje plaću. To je vama pravedno. Što je ovaj Zakon on je proširenje jedne nepravde koju je donio osnovni zakon, a zašto je on nepravedan. Evo jedan primjer. Imate dva porezna obveznika oni imaju istu bruto plaću, jedan ima troje djece, drugi koji živi kao samac. Ovaj koji ima troje djece, koji mora hraniti, oblačiti i školovat. On ima neku poresku olakšicu, zbog te poreske olakšice njemu je neto plaća veća, e sada ovaj koji zbog poreske olakšice kada mu neto plaća prijeđe 3 tisuće kuna vi njega rebnete ovim porezom. A onoga koji nema poresku olakšicu pa mu je neto plaća zbog toga manja i neće dosegnuti prag od 3 tisuće kuna on je oslobođen plaćanja poreza. Znači, tu nema naravno nikakvog načela razmjernosti i pravednosti poreznog sustava. Onaj koji je u lošijem ekonomskom položaju snosit će veće porezno opterećenje i to je vama pravedno. Drugi primjer, opet uzmimo dva obveznika. Jedan prima plaću od samo jednog poslodavca recimo 2999 kuna a drugi prima istu takvu plaću 2999 kuna i još će primiti honorar od 2500 kuna pa opet honorar od 2500 kuna, on će imati 8 tisuća kuna i neće morati platiti porez. Onaj prvi koji ima 3001 kunu on će morati platiti porez. Znači onaj koji ima manje, samo zato što prima samo od jednog poslodavca ali ukupni prihodi su mu manji, će plaćati ovaj porez a ovaj drugi, jer prima sa više izvora neće. I to je vama pravedno. Vi stvarno nemate pojma što znači riječ pravednost, to je vama strana riječ. Treći primjer, opet dva. Jedan prima 3000 kuna i 1 lipu i on će na to svaki mjesec platit 60 kuna ovog poreza. Drugi prima 2 tisuće 999 kuna i 99 lipa i ne plaća. E sad, di je tu nepravda? Onaj prvi koji plaća, on ne plaća za tu razliku od 2 lipe porez nego za cijeli iznos, za cijeli iznos. Znači i za onih 2 tisuće 999 kuna i 99 lipa kao njegov kolega i za te 2 lipe razlike. Pravedno bi bilo kad bi bila nekakva osnovica, nekakva crta, nema ispod 3 tisuće kuna se ne oporezuje, a što se oporezuje? Prihod iznad 3 tisuće, pa nek plati na one 2 lipe porez, ali ne na cijeli iznos. Kad taj iznos ulazi u oslobođenje plaće. Ja ne znam jel' vi to ne razumijete? Jel' vi to ne možete domisliti? Ili vi stvarno nemate pojma što je pravednost?
Uvaženi zastupniče molim vas, dozvolite. Imam pravo intervenirati kad je za to potrebno i zato sam ovdje.
Ajd da vidim zbog čega je potrebno.
Ne možete nekoga nazvati lopovi, a da nije pravomoćno presuđeno.
Mogu li kao pravnik? Sa saborske govornice mogu.
Ma, ali to nije u redu, to vi kao pravnik znate da to nije u redu. Drugo, ne možete na taj način se obraćati skupini zastupnika i sa njima na taj način polemizirati. To nije u redu.
A vi ne možete trošiti moje vrijeme predviđeno za raspravu sa posve nepotrebnim prekidima.
Molim vas, uvaženi zastupniče znamo kakav je red i znamo na što vi znate reagirati prema drugima. Držimo se korektno u ovoj sabornici.
Ali ja ne trošim ovo vrijeme za raspravu kao što vi trošite moje posve nepotrebno, a osim toga ako imate nešto za reći javite se za raspravu, izađite za govornicu ili odite na svoje mjesto pa raspravljajte, a nemojte zloupotrebljavati položaj predsjedavajućeg … /Govornik isključen, ne se razumije./…
Ne možete sa mnom polemizirati, ne možete sa mnom polemizirati uvaženi zastupniče.
Vi morate držati red na sjednici, a to podrazumijeva kad … [[Govornik isključen, ne razumije se.]]
Ne možete. Molim vas, ne možete polemizirati sa predsjedavajućim. Izvolite nastavite raspravu.
Zašto je još ovo nepravedno? Gledajte, vi oporezivate sad s ovim, namećete porez, taj harač, na sve one koji imaju preko 3 tisuće kuna. A dajte vi živite od 3 tisuće kuna. Ajte vi kupite hranu, odjeću, obuću, školujte djecu. Znači vi zadirete, vi ljudima oduzimate egzistencijalni minimum. Oni neće moći živjeti. Mi smo socijalna država po Ustavu. Vi ovim svojim porezom potpuno poništavate tu socijalnu kategoriju.
Hvala lijepa, vrijeme vam je isteklo.
Pa isteklo mi je zato što ste mi vi uzeli vrijeme.
Zahvaljujem. Vrijeme vam je isteklo. Imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda i idemo redom. Prvo je uvaženi zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ispravljam netočan navod kolege Stazića koji je rekao blagajna je prazna. Doživjeli smo još jedan ekstazičan, a pomalo i metastazičan nastup kolege Stazića koji zna da je blagajna prazna, ali isto tako bi trebao znati da nijedna mirovina u Hrvatskoj ne kasni, da nijedna plaća u javnim ustanovama, javnoj upravi, u školama, u zdravstvu, u policiji ne kasni, da socijalna prava izvršavaju se sva iz državne blagajne koja je prazna jel' prema njegovim navodima i da je ovo minimalna solidarnost koju građani Hrvatske prihvaćaju i kroz ovaj porez i uključuju se zajedno sa Vladom Republike Hrvatske, zajedno sa Ministarstvom financija u saniranje šteta nastalih ovom teškom gospodarskom situacijom. Hvala.
Zahvaljujem. Na redu je ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Stazić je puno govorio i puno izgovorio netočnih navoda. Jedan od njih je i nekoliko puta se na njega vraćao, kako Andrija Hebrang štiti lopove. Dakle, štiti kriminal u MORH-u, štiti ovo, štiti ono. S druge strane, govorio je o štićenju svojih lopova itd. Ja mislim dragi kolega ne samo da ste pogriješili nego nemate pravo tako govoriti zato što istraga još nije niti završena niti je uopće proces proveden o bilo kome, prema tome dok se god to ne dogodi nema pravo nitko ovdje kazati da je bilo nešto što nije dokazano da je bilo. Na temelju dokumenata koji su bili na raspolaganju Andriji Hebrangu, osim ako vi niste imali neke posebne i svoje vlastite, nije mogao nitko dokazati niti navesti bilo kakav kriminal. Prema tome, nije točno. S druge strane ne postoji sustav, ne postoji država u kojoj ljudi ne krše zakon, i u kojima ljudi bave se kriminalom. Prema tome radite na tome da ga se suzbije i da ga se svede na najmanju moguću mjeru. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Na redu je uvažena zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Staziću rekli ste u svojoj raspravi koja je bila više mržnje nego činjenica da su svi ljudi koje postavi ili imenuje hrvatska Vlada da oni kradu. Tu rečenicu sam zapisala. To nije točno gospodine Staziću, jer kada je riječ o krađi, a to je točno, najveće financijske malverzacije i krađe se dešavaju u gradu Zagrebu gdje SDP vodi grad Zagreb 10 godina. I jučer niste imali snage nego ste dali još potporu kao predsjedničkom kandidatu prvom čovjeku u gradu Zagrebu jer ćete možda ako prođe poslije zajedno krasti još više.
Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa. Naime, ispravio bih netočan navod gdje je gospodin Stazić kazao kako je jedan gospodin u jednom javnom poduzeću krao i dobio otpremninu. Naime, prije svega mislim da apsolutno ne samo da je netočno nego nije sa naše strane niti ljudski niti politički korektno da nekoga nazivamo lopovom ako mu to pravomoćnom sudskom presudom nije dokazano i potvrđeno i nije korektno, posebice jer se radi o čovjeku koji je prošao srpske koncentracijske logore, da ga se ovdje sa saborske govornice gdje nema mogućnost vama odgovoriti ili sučeliti bilo kakve argumente da ga na taj način prozivate. Kad se sluša ta vaša, toliko žuči, toliko mržnje s koliko izgovarate to da je netko lopov, da netko krade itd., kao da u nekakvoj se seoskoj birtiji vodi rasprava, a ne u Hrvatskom saboru.
Hvala lijepa. I ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Stazić je niz netočnih navoda izrekao. Ali ja bih se osvrnuo na onaj gdje kaže, da je nama pravedno otimati sirotinji i dijeliti lopovima. Pa to ne samo da je netočno, nego je to uvredljivo za Boga miloga. Mi otimamo. Pa naravno da socijalnu osjetljivost ova Vlada pokazuje u okviru svoje socijalne zaštite. I u rebalansu smo vidjeli da je 300 milijuna kuna u tom dijelu i u tom dijelu se izvršavaju obveze. A drugo što se tiče ovog dijela lopovi. Pa postoji u ovom društvu u našoj domovini institucije koje rade svoj posao i zna se tko je lopov, kada mu se događa pravomoćno itd. Ali vi dragi kolega uporno podgrijavate neku atmosferu lopovluka. Pa možemo se ovdje pripetavati na razne načine, ali postoji korektna rasprava za Boga miloga.
Hvala. Imamo jednu repliku, a to je uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Kolega Stazić, rekli ste da je blagajna prazna, a ja bih rekao da je pravo čudo, pa čak i umjetnost kraj proračuna od 125 milijardi na ovakvom BDP-u da ta blagajna bude prazna. Međutim, kako neće biti prazna kada se u nju maši tko god stigne. Dovoljno je da smo ima ulaznicu. Neću sada govoriti iskaznicu ili jamstvenu karticu, ali dovoljno je da bude blizu toj kompaniji da u nju zahvati. Ne bi dragi Bog namirio tolike novce koliko su ti u stanju uzeti. Drugo. Pitate se da li Vlada razumije o čemu se ovdje radi i razumije li uopće pojam pravednosti? Ja ne bih podcjenjivao Vladu. Kolega Mladineo je prošli put obrazlažući onaj zakon u srpnju, jasno i glasno rekao da je to bio koncept. Ne uzimati od nekih, uzimati od drugih. Prema tome, Vlada vrlo dobro zna što radi, ali ona nažalost nema svoj stav, nego ga otprilike korigira s obzirom na stanje u javnosti pa onda dolazi s ovakvim prijedlozima nakon te burne reakcije tokom ovog ljeta. I nadalje, spominjali ste ove otpremnine. Ako pogledate koji će financijski efekt biti od ovog zakona. To je 110 milijuna kuna. Dakle, podijelite to i doći ćete do toga da samo za isplatu otpremnina članovima Uprave HEP-a, koji su smijenjeni zato jer ne rade dobro i zato što je podignuta kaznena prijava, svi hrvatski odvjetnici, bilježnici, odvjetnici, privatni liječnici, stomatolozi, svi pripadnici slobodnih zanimanja morat će raditi punih 15 dana da samo isplate to što im je predviđeno dati otpremninom.
Zahvaljuje. I na odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Kolega Richembergh, imate potpuno pravo, ja sam pogriješio kada sam posumnjao da Vlada ne razumije o čemu se radi. Vlada, vi imate potpuno pravo, Vlada razumije o čemu se radi. Ona to radi namjerno i to ne radi samo Vlada, nego očito i parlamentarna većina. To vidimo i po nervoznoj reakciji predsjedavajućeg i po svim ispravcima netočnih navoda koji su mi upućeni. To je jedan koncept. Znači, metodom barba Luke, dovedi u javno poduzeće svoga čovjeka, isprazni tamo blagajnu javnog poduzeća. Pa kada se to sazna u medijima, onda viči u Saboru e o tome ne smijete ni govoriti, jer dok taj ne bude pravomoćno presuđen, sve je uredu. A on će biti eventualno pravomoćno presuđen za 6 godina, kako radi naše pravosuđe. I sada bi se svi mi morali odreći vlastite pameti i šutiti o tome kako se u državi krade i šutiti o tome tko krade i šutiti o tome kako krade, da ne bismo izazvali ovakve nervozne reakcije parlamentarne većine. Hvala.
Uvaženi zastupniče, nema nervoze ovdje za stolom predsjedavajućeg. Ima nervoze na vašoj strani. Ali mi smo time završili raspravu, pa bumo prekinuli tu nervozu. A završnu riječ u ime Vlade ima državni tajnik uvaženi Ivica Mladineo u Ministarstvu financija. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, važne saborske zastupnice i saborski zastupnici. Na kraju vam se zahvaljujem na konstruktivnoj diskusiji. I odgovorio bih na par pitanja. Uvaženi zastupnik gospodin Kunst je postavio pitanje, da li će se oporezivati s ovim premije od osiguranja? Ne, nego će se oporezivati dohodak od osiguranja, a dohodak osiguranja je, znači nakon proteka osiguranja, kao osiguravajuće društvo i plati osiguranu svotu i to smo za onaj iznos koji se koristio kao porezna olakšica pri obračunu plaće ili pri godišnjoj poreznoj prijavi. Također da li će se oporezivati dohodak od imovine i imovinskih prava? Da. I da li će se oporezivati police na životna osiguranja menadžera? Da, jer oni su plaćeni i ti menadžeri i automatski se mora oporezivati. I također ukoliko ima otpremnine, velike otpremnine i one se oporezuju, jer one se isto tretiraju kao plaće. Evo gospodine potpredsjedniče.
Zahvaljujem. I zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se za to steknu potrebni uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o posebnom porezu na primitke od samostalne djelatnosti i ostale primitke. Bio je hitni postupak, P.Z. broj 446. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o posebnom porezu na primitke od samostalne djelatnosti i ostale primitke. Tko je za Prijedlog Zakona o posebnom porezu, molim da digne ruku. Izbrojite. Hvala. Protiv? Nema. Hvala. Koliko? Jedan protiv. Koliko je suzdržanih? Izvolite. Rezultat? Ovaj zakon je prihvaćen većinom glasova, 72 glasa za, jedan protiv i 15 suzdržanih.
Prelazimo na drugu točku dnevnog reda, a to je 1. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o stomatološkoj djelatnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 437 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Hitni postupak primjenjuje se u skladu s člankom 161. Poslovnika. Sukladno članku 159. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbora za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije i Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Državni tajnik, uvaženi Ante Zvonimir Golem u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažene dame i gospodo zastupnici. Dozvolite samo nekoliko uvodnih kratkih napomena. U tijeku pregovora Republike Hrvatske sa Europskom unijom u poglavlju 3. reguliraju se profesije i već je u više navrata bilo pred vama prijedlozi izmjene i dopuna u strukovnim zakonima, a kojim prijedlozima i izmjena dopuna prenose odredbe direktiva, ali i odredbe kvalifikacije okvira unutar zakonodavstva Republike Hrvatske. Jedan od zadnjih takvih prijedloga bio je Zakon o zdravstvenim djelatnostima, gdje smo jasno i glasno naveli da su ostale u Republici Hrvatskoj još dvije profesije koje još nisu bile uređene. To je bila profesija zubnih tehničara i profesija farmaceutskih tehničara, te smo već tada najavili u raspravi, da će kada će doći zbog drugih razloga na red izmjene dopune zakona u te dvije djelatnosti, da ćemo tada regulirati te dvije djelatnosti. Kako u tijeku pregovora postoje vremenska ograničenja kada se neke odredbe trebaju primijeniti, a neka ograničenja kada se one mogu primijenit s obzirom na reorganizaciju i inače edukacijskog sustava u Republici Hrvatskoj, tako je u ovom trenutku dakle potrebno izmijeniti jednu stvar koja je dosta važna. I ja ću je vrlo jednostavno pokušat objasnit, a to je da titulu doktora stomatologije koja se u Republici Hrvatskoj stječe završetkom studija na Stomatološkom fakultetu, u Europskoj uniji titula je rezervirana dakle u svim država za liječnike, znači nekoga tko je završio Medicinski fakultet od 6 godina i nakon toga specijalizaciju i stomatologiju od 4 godine. Kako ne bi došlo tu do dispariteta i kako je potrebno jasno i glasno ujednačiti akademske titule, tako se prijedlogom zakona koji se nalazi pred vama predlaže da oni koji završe Stomatološki fakultet koji se takvim i naziva, sukladno tradiciji u Republici Hrvatskoj, stječu akademsku titulu doktora dentalne medicine. Samim time ta titula daje pravo na automatsko priznavanje te struke i te profesije u Europi. To je jedna od izmjena, izmjena koja je potrebno i po Poglavlju 3. – Pravo poslovnog nastana i sloboda pružanja usluga, ali i zbog automatskog priznavanja dakle naše profesije u Europskoj uniji. Ujedno dakle, prema dogovoru koji je postignuti između Hrvatske stomatološke komore koja ima javne ovlasti na području dakle sada doktora dentalne medicine po akademskoj tituli, ali i dalje ostaje Hrvatska stomatološka komora. Znači, ono što želim razjasnit da se ne mijenja riječ stomatološko u svim propisima ništa drugo, nego se samo stjecanje akademske titule mijenja, a za isto vrijeme ostaje dakle Stomatološki fakultet, Hrvatska stomatološka komora i sve ono zajedno ostalo. U dogovoru dakle Hrvatske stomatološke komore sa predstavnicima udruga zubnih tehničara koji isto tako mijenjaju naziv iz zubni tehničar u dentalni tehničar, ali sve drugo ostaje u tom dijelu, je da se regulira profesija zubnih odnosno po ovom novom prijedlogu dentalnih tehničara kroz Stomatološku komoru, poseban razred te je pred vama evo taj prijedlog koji u osnovi ima samo te dvije izmjene. A veliki broj članaka koji su unutra dodatno dakle razlažu koji su to u komori uvjeti dentalnih tehničara i postavljaju uvjete za reguliranje dodatne edukacije za profesiju dakle zubnih odnosno dentalnih asistenata koji su i do sada postojali u sustavu. To su u pravilu završeno dakle srednje obrazovanje medicinskih sestara i tehničara i koji će uz dodatnu edukaciju propisanu od stomatološke komore raditi posao dentalnih asistenata. Sve drugo što se tiče ovog zakona je za sada usklađeno, s time da se očekuje i ja ću i ovdje najaviti da bi tijekom sljedeće godine, da će biti potrebna za završno usklađenje ovoga zakona sa direktivama Europske unije o čemu će se tada moći posebno raspravljati. Na primjeni amandmana Odbora za zakonodavstvo u ime predlagača, možemo odmah reći da prihvaćamo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Koliko vidim ne. Otvaram raspravu i prelazimo na raspravu po klubovima. Prvi je klub Hrvatske demokratske zajednice. Uvaženi zastupnik Mario Zubović. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Evo ovaj zakon je u biti samo tehnička promjena naziva koji je uzrokovan time što Europska unija odnosno Europska komisija traži da se i u Hrvatskoj uredi nazivlje koje će biti i u svim zemljama Europske unije. Tako je predloženo ovim Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o stomatološkoj djelatnosti mijenja se naziv stomatološke djelatnosti u djelatnost dentalne medicine, doktor stomatologije se zamjenjuje nazivom doktor dentalne medicine, a stomatološki studij zamjenjuje se nazivom Studij dentalne medicine. Tako će se isto zvati dentalni tehničar i dentalni asistent. Mi znamo da je u nazivlje doktora u prošlosti bilo više puta i prijepor za vrijeme bivše države, jer je titula doktora čak bila ukinuta pa se godinama nisu podizale diplome, pa je onda ponovno uvedeno doktor stomatologije i sada se to mijenja u doktor dentalne medicine. Ovim će se zakonom i urediti odnos sa zubnim tehničarima, odnosno sada će se zvati dentalni tehničari i ono što je jako dobro da se uvodi i dentalni asistent i da će se napraviti posebna edukacija za dentalne asistente, jer u Hrvatskoj do sada nije bilo škole koja bi školovala dentalne asistente i uvijek je bilo jedno nesuglasje da li može zubni tehničar biti dentalni asistent ili to mora biti medicinska sestra, a medicinske sestre nisu u školama za medicinske sestre učila ništa o radu u stomatološkoj ordinaciji. Evo to bi bilo sve što bi se u biti trebalo reći o ovom tehničkom zakonu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime SDP-a uvažena zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege. Da bi se nastavilo usklađivanje sa europskom zakonodavstvom Vlada Republike Hrvatske je u Sabor uputila Prijedlog zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija koji je naravno iznimno važan za zatvaranje poglavlja "Pravo poslovnog nastana i sloboda pružanja usluga". Tim je prijedlogom regulirano priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija u sektorskim profesijama kao što su doktori medicine, specijalisti, stomatolozi, veterinari, arhitekti, medicinske sestre, opće zdravstvene njege i primalje. Naime, Europski parlament i Vijeće Europske unije donijeli su Direktivu o priznanju stručnih kvalifikacija. Navedenom direktivom ugrađena su rješenja iz Ugovora o osnivanju Europske zajednici o ukidanju preporuka, slobodnome kretanju osoba i usluga između država članica, što za državljane država članica uključuje posebice pravo na obavljanje određene profesije u svojstvu samostalno zaposlene osobe ili zaposlene osobe u državi članici različitoj od one u kojoj su stekli svoje stručne kvalifikacije. Navedenom direktivom jamči se osobama koje su stekle stručne kvalifikacije u jednoj od država članica pristup istoj profesiji i ista prava prilikom obavljanja te profesije u drugoj državi članici kao i državljanima te države članice. Cilj je ove direktive poboljšanje pravila važećih sustava, priznavanje kvalifikacija u svjetlu iskustava, te istovremeno održavanje načela i jamstva slobode poslovnog nastupa koje su ugrađene u te sustave. Direktiva se primjenjuje na sve državljane članice, države članica koje žele obavljati uređenu profesiju u države članice različitoj od one u kojoj su stekli svoje stručne kvalifikacije bilo u svojstvu zaposlene osobe ili osobe koja samostalno obavlja profesionalnu djelatnost. Direktiva između ostalog govori i o uređenoj profesiji koju obavljaju doktori dentalne medicine. Sljedom navedenog Europska komisija preporučila je izmjenu naziva doktor stomatologije u naziv doktor odnosno doktorica dentalne medicine. I upravo Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o stomatološkoj djelatnosti uvažene su upravo ove preporuke direktive i Europske komisije pa se tako naziv stomatološke djelatnosti mijenja u djelatnost dentalne medicine. Doktor stomatologije se zamjenjuje nazivom doktor dentalne medicine, a stomatološki studij zamjenjuje se sa nazivom studij dentalne medicine. Doktor stomatologije sa završenim sveučilišnim studijem stomatologije u Republic Hrvatskoj nadležno sveučilište izdat će potvrdu o izjednačenosti naziva doktor stomatologije s nazivom doktor odnosno doktorica dentalne medicine sukladno zakonu kojim se utvrđuju regularne profesije i priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija. Isto tako, predloženim izmjenama i dopunama zakona usklađuje se i naziv zubni tehničar. Budući je definicija uređene profesije uvjetovana posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija bilo je neophodno upravo urediti profesiju zubnih tehničara. Naime, zubni tehničari nemaju reguliran sustav stručnog usavršavanja, nemaju obavezu ishođenja i obavljanja odobrenja za samostalni rad, odnosno licence i nemaju ustrojen svoj registar. Usklađujući naziv zubnih tehničara sa ostalim nazivima iz ovog zakona mijenja se naziv zubni tehničar u naziv dentalni tehničar. Novost u ovom zakonu je i osnivanje strukovnog razreda dentalnih tehničara pri Hrvatskoj stomatološkoj komori. Ono će u buduće odlučivati o svim pitanjima važnim za djelatnost dentalnih tehničara, imat će svoje upravno vijeće koje će meritorno odlučivati o svim pitanjima vezanim uz obavljanje djelatnosti dentalnih tehničara. Novim zakonom uređuje se dakle djelatnost dentalnih tehničara, stjecanje i gubitak prava za obavljanje djelatnosti. Zatim, nedostojno za obavljanje djelatnosti dentalnih tehničara, organizacija i djelatnosti dentalnih tehničara, način oglašavanja, prava i obveze, te zaštita dentalnog tehničara. Obveze njihovo na čuvanje profesionalne tajne i vođenje dokumentacije dentalnog tehničara, te naravno međusobni odnosi istih i doktora dentalne medicine. Na sličan način uređuje se i djelatnost dentalnih asistenata koji dozvolom za rad dokazuju stručnu osposobljenost da prema uputama pod nadzorom doktora dentalne medicine obavljaju djelatnost dentalnih asistenata na području Republike Hrvatske. Za njih se također pri komori osniva strukovni razred dentalnih asistenata. Posebno se utvrđuje djelatnost dentalnih asistenata koji pod nadzorom i prema uputama doktora dentalne medicine obavljaju poslove koje trebaju asistenciju zapravo doktorima dentalne medicine. Istaknula bih još par novina koji su uređeni ovim novim zakonom. Članak 3. novog zakona uređuje se zaštita doktora dentalne medicine na način da komora pruža zaštitu članu komore pazeći pri tome da je djelatnost dentalne medicine pružena u skladu sa pravilima struke i odredbama kodeksa dentalne etike, odnosno deontologije. U članku zakona koji se odnosi na vođenje i čuvanje dentalne dokumentacije dodan je stavak 6. koji glasi: “Način vođenja, čuvanja, prikupljanja i raspolaganja dentalnom dokumentacijom na prijedlog komore propisat će pravilnikom ministar nadležan za zdravstvo.“ Mijenja se isto tako članak koji se odnosi na vrednovanje djelatnosti dentalne medicine pa sada glasi: “Vrednovanje djelatnosti dentalne medicine kao visoko specijalizirane djelatnosti od iznimne važnosti za pojedinca i društvo u mreži javne zdravstvene službe za dentalnu medicinu određuje uz prethodno pribavljanje mišljenja komore općim aktom društvo za osiguranje koje provodi obvezno zdravstveno osiguranje.“ Prema tome, cilj donošenja ovog zakona je zapravo uskladiti domaće zakonodavstvo sa propisima Europske unije na području uređenja profesija doktora dentalne medicine kao i uređenja djelatnosti dentalnih tehničara i dentalnih asistenata. Prema tome, komora će, Hrvatska stomatološka komora ona će uz dosadašnji registar doktora dentalne medicine imati još dva registra. To je registar dentalnih tehničara, odnosno retgistar dentalnih asistenata. Isto tako, statut Hrvatska stomatološka komora se obvezuje da će se zapravo uskladiti status sa odredbama ovoga zakona u roku od 3 mjeseca od dana stupanja na snagu. Prema tome, provedba ovoga zakona trebala bi sigurno dovesti do kvalitetnije zdravstvene usluge i upravo zbog toga klub SDP-a prihvaća ove izmjene i dopune zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Na redu je klub HNS-a i uvaženi zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Mi u Hrvatskoj narodnoj stranci ipak smo pomalo iznenađeni nekim prijedlozima koje ovdje imamo, a posebno obrazloženjem tih prijedloga i odmah ću vam reći o čemu se radi. Naime, bit našeg približavanja Europskoj uniji jeste da se usvoje određeni standardi koji su kvalitetniji, viši, korektniji i korisniji jasno. U ovom slučaju nismo baš previše uvjereni da se radi upravo o takvom zahvatu, jer nam državni tajnik nije obrazložio nešto što je vrlo važno. Zašto već desetljećima pokušavamo pobjeći od izraza zubar i inzistiramo na izrazu stomatolog? A ovdje se vraćamo korak nazad. Dentus zub, nema nikakve veze sa korijenom druge riječi. Stomatologija se bavi i stručnjaci koji se s tim područjem bave sa cijelim stomatognatim sustavom, što je puno šire područje i sad ih svesti na doktore zubarstva, zubne doktore, mislim da nije dobro. Vi ste mogli svakako obrazložiti kolegama u tijeku pregovora u Europskoj uniji da smo mi davno otišli korak naprijed i naši kolege stomatolozi su ispred niza europskih država koje su članice Europske unije i po kvaliteti i po opsegu poslova kojeg obavljaju. To treba ovdje reći. Žao mi je da vi kolege koji ste stomatolozi niste na tome inzistirali. Jer to treba reći. Sada će se dogoditi, naime prije svega posljedice koje čitam iz ovog prijedloga. Kažete da je stomatologija specijalizacija doktora medicine. Da li onda nam najavljujete velike reforme u sustavu obrazovanja, u sustavu specijalizacija, kako stomatologije, tako i medicine? O tome ni riječi čuli nismo. Niste nam rekli što ovim rješenjima misle ljudi u Stomatološkoj komori. I to bi željeli čuti. Niste rekli da li ste ih konzultirali. Nama se čini nelogičnim da se ide u ovom pravcu. Nemamo prigovora vezano uz zubne tehničare. Zašto ih sad nazvati dentalni tehničar. To je jedno te isto, samo korijen jedne riječi je latinska riječ, druga je hrvatska riječ. Idemo sa hrvatskog na latinski. Ništa drugo ne postižemo. E kod asistenata imamo određena pitanja. Kao što imamo i vezano uz ove specijalizacije i eventualne reforme, jer ako ćete vi reformirati obrazovni sustavu dajući da sada medicinari ulaze u određena područja, do sada koje su ulazili stomatolozi, a da stomatolozima u tijeku studija oduzimamo ta područja, to je već nešto što zahtijeva ozbiljno razmatranje u ovom Saboru. Gledajte, što se tiče asistenata. To su uglavnom medicinske sestre koje su se na razne načine, kroz tečajeve, višegodišnji rad sa stomatolozima, obučili da korektno obavljaju taj posao. One su članice koje komore? Komore medicinskih sestara. Da li ćemo sada imati njihovu obvezu, a vidimo da će morati biti članice ove Stomatološke komore. Da li istovremeno, jer mogu sutra ostati bez posla, će biti i članice i druge komore? Dakle dvije komore, dviječlane, dva državna ispita, dva sustava usavršavanja. Dajte nam to malo pojasnite. To je značajno. Nisam na žalost imao puno vremena konzultirati kolege na terenu, ali jedna primjedba koju su mi odmah dali se odnosi na kaznene odredbe. Svi u praksi ih smatraju apsolutno smiješnima. Malo ću pričekati da me državni tajnik čuje, da mi može odgovoriti. Dakle, državni tajniče, smatra se da su novčane kazne besmisleno niske. Netko ulazi u tuđu struku, uzima otiske, radi nešto za što nije kompetentan i biva kažnjen sa 3 tisuće kuna. To je nedopustivo nisko. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Time smo završili klubove, i prelazimo na pojedinaču raspravu. Prvi je uvaženi zastupnik Stjepan Kundić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Znači ovdje se radi o zakonu koji treba uskladiti kao i uvijek s jednom od direktiva. Znači ovo se radi o direktivi 2005/35 koju su Europski Parlament i Vijeće Europe donijeli 7. rujna 2005. godine, o priznavanju stručnih kvalifikacija. Osobe koje su stekle stručnu kvalifikaciju u jednoj od država članica osiguravaju se isti tretman prilikom zapošljavanja i obavljanju profesije stomatološke djelatnosti. Koji je cilj ove direktive? Cilj je ove direktive poboljšanja pravila važećih sustava, priznavanje kvalifikacija u svijetu iskustava, te istovremeno održanje načela jamstva slobode poslovnog nastana koja su ugrađena u te sustave. A što to znači konkretno, govori članak 29. Znači stomatološka djelatnost zamjenjuje se riječima dentalna medicina. Doktor stomatologije zamjenjuje se riječima doktor dentalne medicine. Stomatološki studij, studij dentalne medicine. A osnovna mreža stomatološke djelatnosti zove se sada po tom zakonu mreža javne zdravstvene službe za dentalnu medicinu. Također je važan članak 30. koji govori o tome da Hrvatska stomatološka komora obvezna je uskladiti status odredbama ovog zakona u roku od 3 mjeseca od dana stupanja na snagu ovog zakona. Ostale opće akte Hrvatskog stomatološka komora obavezna je uskladiti s ovim zakonom i statutom u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovog zakona. Nadalje, što se tiče profesije zubni tehničar, bilo je potrebno uskladiti taj naziv prema direktivi u naziv dentalni tehničar. Pri Hrvatskoj stomatološkoj komori osniva se strukovni razred dentalnih tehničara koji odlučuje o važnim pitanjima za djelatnost dentalnih tehničara. Nitko nije možda spomenuo djelatnost dentalnih tehničara, članak 36./a govori o tome, znači čime se oni bave, izradu dentalnih, fiksnih i mobilnih … [[Govornik se ne razumije.]] nadomjestaka, izradu ortodontskih naprava, izradu ostalih terapeutskih dentalnih naprava. Članak 36.b također se odnosi na dentalne tehničare koji znači dentalnom tehničaru koji je položio stručni ispit i koji je upisan u registar dentalnih tehničara, komora će dati odobrenje za samostalni rad, tj. licencu. A na sličan način uređuje se i djelatnost dentalnih asistenata koji dozvolom za rad dokazuju stručnu osposobljenost da prema uputama doktora dentalne medicine obavljaju djelatnost dentalnih asistenata na području Republike Hrvatske. Članak 36.n govori o djelatnosti dentalnih asistenata. Kao prvo, znači on pruža asistenciju doktoru dentalne medicine pri pružanju dentalnih usluga. Pod dva bavi se održavanjem higijene i čistoće u ordinaciji. Pod tri, vodi propisanu evidenciju i dentalnu dokumentaciju. I pod četiri, ostale neophodne prateće radnje za funkcioniranje ordinacije. Dentalnom asistentu koji je upisan u registar dentalnih asistenata komora će dati dozvolu za rad 6 godina. Provedba predloženog zakona, ono što možda nitko nije rekao, neće zahtijevati dodatna sredstva u državnom proračunu Republike Hrvatske. HDZ će podržati predloženi zakon po hitnom postupku.
Zahvaljujem. I uvaženi zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. U našoj zemlji trenutno radi oko 2 tisuće ugovorenih timova koji imaju skrbi oko 3 milijuna i 900 tisuća osiguranika, a negdje oko 1950 po timu, a normativ je HZZO-a oko 2200. Njih 16% su bili u sklopu domova zdravlja, 56% u zakupu i 28 su bili privatnici. Bilo je još 750 timova koji su isključivo privatnici u tom dijelu. U posljednjih 10-tak godina zabilježen je ukupan porast posjeta u stomatološkim ordinacijama za 31%. 2006. godine na primjer je bilo 4 milijuna 800 tisuća posjeta. Bilježi se 100% povećanje sistematskih pregleda kojih je bilo 556 tisuća, u istom razdoblju bilježi se porast broja plombiranja 197%. Broj vađenja zubi 3%, protetskih radova 70% više to su podaci, govorim ovo iz razloga i još samo da spomenem da ima oko 1500 zubnih tehničara u budućnosti dentalnih tehničara. Ovo govorim iz razloga da ukažem na važnost i značaj ove iznimno važne djelatnosti, stomatološke djelatnosti. Naravno da je ona regulirana našim zakonima, no kako mi imamo svoje aktivnosti glede pristupanja Europskoj uniji, i poštivanje nekih direktiva, to je direktiva iz 2005. godine, ova broj 36 koja govori o priznavanju stručnih kvalifikacija, i u okviru i dakle ovom ugovoru slobodnog kretanja roba i usluga. Isto tako to je bilo već rečeno, da ne ponavljam, u tim okolnostima i ova izmjena i naziva dentalna stomatologija, doktor dentalne medicine i dentalni tehničar. Sve je to rečeno ne bih ponavljao ali iznimno je važno ovih 1500 zubnih tehničara koji do sada nisu bili na neki način regulirali, nisu imali određene obaveze i edukacije itd., e ovim dijelom se sada uvode u okviru stomatološke komore, uvode se oni kao posebni strukovni razred koji će imati svoje obveze i edukacije itd., i naravno dentalni asistent koji će biti pod nadzorom doktora dentalne medicine i zasigurno vjerujem da će ovaj u tom cijelom paketu unaprijediti ovo prevažno područje koje sam statističke podatke na početku rekao. Čuli su i kolege su rekli da će svi podržati, naravno i ja ću.
Hvala lijepo. Još se bu i pacijent zval dentalni pacijent. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu za to potrebni uvjeti. I sada ćemo prekinuti zasjedanje, nastavit ćemo u 15 sati, s trećom točkom dnevnog reda Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 444. Hvala lijepa i dobar tek.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o stomatološkoj djelatnosti. Hitni je postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 437. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane odbora i o njima se ne glasuje, jer oni postaju sastavni konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o stomatološkoj djelatnosti. Molim tko je za ovaj prijedlog Zakona da digne ruku? Hvala. Ima li protiv? Hvala. Suzdržan? Jednoglasno sa 88 glasova utvrđujem da je prihvaćen ovaj zakon zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Odbor za zakonodavstvo predložio je Saboru donošenje zaključka koji glasi: ovlašćuje se stručna služba hrvatskog Sabora da obavi redakciju teksta ovog zakona prije njegove objave u "Narodnim Novinama", daje na glasovanje Prijedlog zaključka Odbora za zakonodavstvo. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan. Utvrđujem da je ovaj prijedlog odbora prihvaćen jednoglasno sa 87 glasova.
Nastavljamo sa zasjedanjem Sabora uvažene zastupnice i zastupnici i pozdravljam male goste na našoj galeriji, dobro nam došli. Najavio sam točku 3. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 444. Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Hitni postupak primjenjuje se u skladu s člankom 161. Poslovnika. Sukladno članku 159. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje Zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije, Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Ante Zvonimir Golem, državni tajnik u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] predsjedniče, uvažene dame i gospodo. Dozvolite evo nekoliko riječi, dakle još malo i bit će godinu dana otkako je Hrvatski sabor donio Zakon o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda koji je donesen na temelju Konvencije o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda kojeg je isto tako ratificirao Hrvatski sabor, a koji je u svojoj suštini, u svojoj naravi zakon koji bi trebao na sve moguće načine zaštiti nepušače, ali isto tako, ono što bi mi rekli literarno i zamisliti pušače o štetnosti duhanskog dima. U javnosti je jako puno raspravljano tako da je danas možda i nepotrebno govoriti o tome koliko košta svako liječenje Republiku Hrvatsku, koliko to zdravlje uništava i koliko to unosi recimo štetnosti u obitelj, duhanski dim i sve ostalo već bi možda trebalo reći jasno i glasno. Zakon o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda, u godinu dana primijećeno je da on moguće je u nekim segmentima zaobići ili pokušati zaobići. Kako do toga ne bi došlo mi predlažemo nove odredbe kojima ćemo sve ono što smo uočili u toku primjene zakona moći na kvalitetan način spriječiti i možda bi najbolje bilo, jer se ne radi o velikom broju, da samim time to ovdje i navedemo. Treba reći jasno i glasno da se radi o EU zakonu, da se radi o zakonu koji je predmetom poglavlja 28. Zaštita potrošača i javnog zdravlja, da samim time je ovaj zakonski prijedlog kad je bio podnesen i kad ga je Hrvatski sabor donio ocijenjen kao jedno izrazito dobro rješenje u Europi u 27 država još nisu sve države ni donijele zakon, one se isto moraju uskladiti sa direktivama u onim državama u kojima zakoni su doneseni oni su raznoznačni samo u onom dijelu, a to je u dijelu što se tiče dakle ugostiteljskih objekata dok se u većini država to na isti način rješava. Potrebno je reći i to da u medijima se malo prečesto upotrebljavaju nepotpune, nedorečene informacije ili krivo shvaćene, u svrhu osporavanja određenih odredbi ovog zakona pa treba reći u Europi samo 2 države imaju riješeno izuzeće za manje ugostiteljske objekte. To su Finska i Španjolska. Jedna je na 100 kvadrata, Španjolska, na 50 kvadrata Finska, sve druge države nemaju to ograničenje. Isto tako zakon na Ustavnom sudu u Bavarskoj nije pao već je određeni broj ugostiteljskih, dakle vlasnika ugostiteljskih objekata koji je podnio ustavnu tužbu od Ustavnog suda dobio pravo da u svojim ugostiteljskim objektima mogu odrediti hoće li biti pušački ili nepušački, ali se to ne odnosi na sve ugostitelje. Zakon je i dalje na snazi, već za samo one koji su podnijeli takvu ustavnu tužbu. To je praksa u Bavarskoj. U Austriji nije riješeno na način dakle da sve zabranjuje već je to prepušteno na nivo regionalne, odnosno lokalne samouprave, pa je tako u Beču potpuno zabranjeno, a u nekim pograničnim mjestima uz slovensku granicu je u nekim ugostiteljskim objektima dozvoljeno i to se onda koristi da bi se reklo da je tako. U Sloveniji, treba cijelo vrijeme se pričat da je u Sloveniji dozvoljeno, nije. Dakle, i dalje je na snazi zakon u Sloveniji koji to ne dozvoljava. Idemo redom ukratko. O prijedlogu našeg zakona, dakle što smo primijetili, imamo definirano kao zatvoreni javni prostor zdravstvene ustanove, ali smo tu u smislu ovog zakona definirali i otvoreni prostor zdravstvene ustanove, što znači dvorišta zdravstvenih ustanova. Do čega je to dovelo? Dovelo je do situacije da recimo jedna zdravstvena ustanova kao što je Klinička bolnica "Sestre milosrdnice" koja ima ogroman prostor iza sebe, ogromne hektare zemlje, bi trebala provoditi na cijelom tom prostoru kontrolu da ne bi netko slučajno na heliodromu, na parkiralištu zapalio cigaretu, a istovremeno susjedna bolnica "Sveti Duh" kojoj je izlaz iz bolnice na javnu površinu, ispred samog ulaza u bolnicu se mogla koristiti dakle duhanski proizvod. Ono što mi predlažemo kako bi kvalitetnije odredili ovu odredbu zakona da umjesto dvorišta zdravstvene ustanove se na zdravstvene odnosi prostor od 20 metara od ulaza u bilo koji objekt, znači od bilo kojeg ulaza u objekt zdravstvene ustanove, što je, takva odredba postoji u 5 ili 6 država Europske unije, na koji način se osigurava smisao zakona, a to je da se ispred zdravstvenih ustanova ne konzumira duhanski proizvod. Ista situacija je bila i situacija što smo izuzećem sukladno Zakonu o zaštiti duševnih bolesnika dozvolili da u zdravstvenim ustanovama i ustanovama socijalne skrbi se osigura prostor za duševne bolesnike za pušenje, međutim ono na što smo upozoreni, a to je da se organizirano ponekad psihijatrijski bolesnici odvode izvan tih ustanova na rehabilitaciju, te smo ovim zakonom dopustili da se i u tom slučaju osigura prostor za pušenje za psihijatrijske bolesnike. Treća stvar koja se predlaže ovim zakonom što smo rekli da smo primijetili, dakle pokuša se potpuno regulirati područje neizravnog oglašavanja duhanskih proizvoda. Naime, na manifestacijama se pokušalo koristeći rekvizite koji aludiraju na korištenje ili na same duhanske proizvode, mi ovim prijedlogom, dakle to izričito navodimo da se to ne može koristiti i da se takve manifestacije ne mogu provoditi, čime ćemo dodatno spriječiti one famozne "pozdrav iz", itd. što se tiče u spotovima i reklamama i na samim manifestacijama. Isto tako se uvodi nova odredba zabrane oglašavanja na prodajnim mjestima, jer se na prodajnim mjestima, dakle u dućanima, na benzinskim stanicama odmah na blagajnama se jasno postavlja ne samo proizvod koji reklamira sam sebe, već i reklama toga proizvoda. Ono što tražimo, tražimo da se to oglašavanje zabrani. I da prodaja duhanskih proizvoda može ići, ali ne može biti proizvod sam po sebi sredstvo reklame. U jednom dijelu postojećeg zakona naveli smo jasno i glasno da je zabranjena prodaja pojedinačnih komada cigareta izvan osnovnog pakiranja. Ono što sa da s obzirom da su se htjeli doskočiti toj odredbi, pa su počeli praviti pakiranja sa manjim brojem cigareta u cilju veće dostupnosti, ovim zakonom predlažemo da se definira da ne može biti manje pakiranje od 20 cigareta, što je na kraju krajeva i standard u pakiranju. U ono što će možda biti i što je uvijek najveća rasprava, treba reći to je ugostiteljski objekti i objektima koji se bave turizmom u smislu zakona koji je na snazi predviđenoj, da ukoliko vlasnik ugostiteljskog objekta želi, on može napraviti određeni prostor za pušenje. U tom prostoru za pušenje nema posluživanja, usluživanja kako god hoćemo nazvati. Međutim, premda su u postojećem zakonu postavljeni određeni tehnički uvjeti, ovim prijedlogom zakona želimo malo pojačati, to znači da želimo odrediti koliko minimalno veličine taj prostor može biti i to smo rekli u prijedlogu 10 kvadrata, maksimalno do 20% površine, čime smo praktički i u tom dijelu dakle prostor za pušenje je potpuno jednako za bilo koju vrstu ugostiteljskih objekata. Treba reći jer se stalno želi prikazati da je to za određenu vrstu ugostiteljskih objekata, konkretno za kafiće velike, jedna karakteristika, za restorane druga. Ne. Radi se o potpuno istim prostorima i u kafićima i u restoranima. Ono što je razlika, to je da se kada se primjene ove odredbe, tada ostaje jedna kategorija, a to se radi o kategoriji ugostiteljskih objekata u kojima se poslužuje piće, a u kojima iz tehničkih razloga nije moguće napraviti prostor za pušenje, za tu kategoriju ukoliko, znači moraju biti dva uvjeta, to je jedan uvije. Drugi uvjet je ukoliko vlasnik želi napraviti, može se taj prostor prenamijeniti u pušački prostor. Ali isto tako pod strogo određenim uvjetima. To znači od minimalno 10 do 12 kompletnih izmjena zraka na sat, do postavljanja filtera koji će filtrirati i unutrašnji zrak i onaj dio zraka koji se ispušta u atmosferu. I na takav jedan način dobiti situaciju, ono što uvijek kažemo, mi idemo na sustav da se zaštite nepušači od pušača, ali i pušač kad se nalazi u velikoj koncentraciji dima, dodatno svoj organizam oštećuje. Prema tome, na neki način zaštiti i samoga pušača. Bilo je u tijeku rasprave po saborskim odborima, bilo je još nekoliko pitanja koja bi bilo dobro pojasniti. Kao što je recimo pitanje, kako se zakon odnosi na staračke domove? Jasno i glasno, starački dom, dom za umirovljenike, dom za stare i nemoćne, kako god treba reći, je zatvoreni javni prostor sukladno ovom zakonu, te se i u takvom domu sukladno ovom zakonu može napraviti prostor za pušenje, po svim ovim karakteristikama kao što je to prostor za pušenje i bilo gdje drugdje. Od drugih pitanja vjerujem da će i tokom rasprave biti postavljeni. Pa ja bi za sada toliko i zahvalio. Primili smo prijedlog amandmana Odbora za zakonodavstvo, te evo već u uvodu prihvaćamo prijedlog amandmana. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb, uvaženi zastupnik Andrija Hebrang, predsjednik odbora. Izvolite.
Hvala lijepo. Štovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Pročitat ću zaključak odbora koji je raspravi o ovom zakonu kao matično radno tijelo sukladno članku 76. a Poslovnika Hrvatskog sabora. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja objasnio je osnovne razloge za predlaganje izmjena i dopuna ovoga zakona. Kako je predlagatelj istakao, odredbe zakona vode postupnom smanjivanju štetnog utjecaja duhanskih proizvoda, pa je zbog toga i Europska zajednica dobro ocijenila ovaj prijedlog zakona. Određene izmjene su potrebne radi poboljšanja teksta zakona, ali i činjenice da je zakon donešen prije gospodarske krize koja je zahvatila Republiku Hrvatsku, pa je nužna prilagodba novim uvjetima. Članovi odbora su u raspravi koja je uslijedila, prvenstveno iznijeli mišljenje, da su građani poštovali zakon od vremena kada je donesen, a također i ugostitelji, usprkos teškoćama koje su imali, a to je potvrđeno i provedenim inspekcijskim nadzorima resornog ministarstva. Određene oscilacije u prometu ugostiteljskih objekata manjim dijelom su povezane s provedbom ovog zakona, a većim dijelom globalnim financijskim problemima. Redefiniranjem uvjeta koji se odnose na prostore za pušenje u zatvorenom javnom prostoru, sada su utvrđeni i minimalni uvjeti, pa površina za pušenje ne smije biti manja od 10 kvadratnih metara, a niti veća od 20% ukupne površine za usluživanje. Kako je razvidno iz rasprave, dobro je rješenje da se mali objekti u kojima nije moguće ispuniti rečene uvjete, a koji služe i uslužuju samo piće, mogu proglasiti pušačkim prostorom. Daljnji doprinos zaštiti zdravlja građana u okviru mjera za smanjenje i ograničavanje uporabe duhanskih proizvoda su dodatno precizirane odredbe, kojima se nedvojbeno utvrđuje što se sve to smatra neizravnom promidžbom duhanskih proizvoda. Po mišljenju članova odbora, sada su jasnije utvrđene odredbe koje se odnose na iznimke od zabrane pušenja i to u prostorima namijenjenim pružateljima socijalne skrbi, duševnim bolesnicima, osobama, kao i prostorima za pušače u kaznionicama. Sve navedene izmjene i dopune zakona dovest će do daljnjeg smanjivanja i ograničavanja upotrebe duhanskih proizvoda, osigurati kvalitetnu provedbu zakona i omogućiti bolju kontrolu i zaštitu zdravlja građana, istaknuto je na kraju rasprave. Nakon rasprave članovi odbora većinom glasova uz jedan glas suzdržan, odlučili su Hrvatskom saboru predložiti na usvajanje rečene izmjene zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odbor za europske integracije, uvaženi Mimica, predsjednik odbora. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Odbor za europske integracije je na svojoj 38. sjednici raspravljao ovaj prijedlog zakona kao zainteresirano radno tijelo. U toj raspravi iznesene su ocjene da je ovaj prijedlog zakona usklađen sa sada postojećom razinom zajedničke regulacije u pravnoj stečevini Europske unije, dok pitanja koja su u najvećoj mjeri izazivala prijepore u primjeni onog temeljnoga zakona pravna stečevina Europske unije ostavlja za regulaciju nacionalnim zakonodavstvima. Nakon rasprave članovi Odbora za europske integracije jednoglasno su utvrdili da je Konačno prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda usklađen s pravnom stečevinom Europske unije te da ispunjava obveze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i s tog aspekta predlaže Odbor Saboru da ovaj zakon prihvati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Želi li još netko od odbora? Ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. Prvi na redu je klub HDZ-a, uvaženi zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Uza sve ovdje što smo čuli i što smo slušali u prethodnim raspravama, s obzirom na to da su sad kamere isključene pa onda ne možemo djelovati edukativno i govoriti o štetnosti pušenja, a nama je svima jasno koliko je zapravo štetno, ja bih završio taj svoj širi uvod kojeg sam planirao samo konstatacijom koja nepodijeljena da prema mišljenju stručnjaka javnog zdravstva i općenito medicinske struke pušenje se smatra glavnim izbježivim čimbenikom rizika za zdravlje. U skladu s tim i Hrvatski zavod za javno zdravstvo daje određene preporuke, a koje imaju veze sa ovim zakonom i utoliko su one zapravo i uporište i ovome zakonu u mišljenju struke i potpora ovome zakonu. Dakle, jedna od njih je da nam je stalno informirati stanovništvo o štetnim učincima konzumiranja duhanskih proizvoda na zdravlje, uključujući jasne zdravstvene poruke na svakom pakovanju duhanskih proizvoda, kao i štetnim sastojcima duhanskih proizvoda, zaštititi stanovništvo od svih vrsta direktnog i indirektnog reklamiranja duhanskih proizvoda, uključujući sponzorstva te osigurati radne i javne prostorije bez duhanskog dima. Također i pojačati nadzor nad provođenjem zakonskih propisa. Klub HDZ-a daje punu potporu ovome prijedlogu zakona uz najavu dva amandmana. Amandman prvi se odnosi na članak 12. i iza njega, dakle nakon njega dodaje se članak 12.a koji glasi da vlasnici odnosno korisnici zatvorenog javnog prostora obvezni su svoj rad i poslovanje uskladiti sa odredbom stavka 4. članka 9. Zakona o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda, dodanog člankom 2. ovoga zakona, u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga zakona. Samo da ukratko obrazložim. Odredbom stavka 4. članka 9. Zakona o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda, dodanog člankom 2. ovoga zakona, zabranjuje se svako isticanje naziva i logotipa duhanskog proizvoda kroz svjetleće reklame, plitice, stalke za prodaju, letke, kataloge i ostale promidžbene materijale na svim prodajnim mjestima gdje se prodaju duhanski proizvodi. Predloženim amandmanom omogućava se prijelazno razdoblje od 30 dana u kojem vlasnici, odnosno korisnici zatvorenog javnog prostora, moraju svoj rad i poslovanje uskladiti s tom odredbom, odnosno ukloniti navedene promidžbene materijale na prodajnim mjestima gdje se prodaju duhanski proizvodi. I vrlo kratko amandman dva. Iza članka 12.a dodaje se članak 12.b koji glasi: Vlasnici odnosno korisnici zatvorenih javnih prostora obvezni su svoj rad i poslovanje uskladiti s odredbom stavka 9. članka 11. Zakona o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda, dopunjenog člankom 4. ovog zakona u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovog zakona. A obrazloženje je da se predloženim amandmanom omogućava prijelazno razdoblje od tri mjeseca u kojem vlasnici odnosno korisnici zatvorenog javnog prostora moraju svoj rad i poslovanje uskladiti sa tom odredbom, s obzirom da na tržištu postoji nekoliko vrsta cigareta u takvim pakiranjima na koje je plaćen poseban porez i PDV. Evo dakle, uz ove amandmane koje smo mi dali u proceduru, klub HDZ-a jako podupire ovaj zakon. Dajemo dakle potporu, a u skladu ukupne borbe za izloženost i onih koji puše i onih koji ne puše duhanskom dimu koji je nedvojbeno štetan za zdravlje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Na redu je klub HSS-a, uvaženi zastupnik Boris Klemenić.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Ja ću početi sa onim što je očito bila intencija svih nas koji smo glasovali, ali i predlagača, a to je namjera zakonodavca da se zaštiti od duhanskog dima 68% onih koji ne puše u odnosu na 32% pušača. Naime, statistički govoreno, od posljedica pušenja u Hrvatskoj godišnje umre oko 10 tisuća ljudi, dok njih gotovo 3 tisuće umre zbog pasivnog pušenja pa troškovi liječenja bolesti koje su posljedica izravnog ili neizravnog utjecaja duhanskog dima godišnje dosežu oko 3 milijarde kuna. Primjena zakona u ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda nesumnjivo je izazvala kritike i ljutnju pušača, ali isto tako i brojne poteškoće mnogim ugostiteljima čije smo kritike pratili putem medija i bili svjedoci onoga što se događalo u ugostiteljskim objektima u toku ovog perioda. Srećom, ljeto je godišnje doba kad se moglo pušiti vani, na ulici, u parku, bilo gdje, ali ugostitelji u velikom broju šoping centara ne osjete razliku između ljeta i zime, jer oni nemaju mogućnost otvorenih terasa pa ih dosadašnji gosti zaobilaze u velikom luku, što izaziva i financijske poteškoće. Podaci govore da je, otkako je stupila primjena zakona na snagu, zabilježeno značajno smanjenje prometa, a u lokalima bez terasa promet je smanjen za čak 70-tak posto. Opadanje prometa vjerojatno bi se još više povećalo dolaskom hladnih zimskih dana kad je vrlo neugodno sjediti vani na terasama, unatoč postavljenim modernim plinskim grijalicama i ostalim tehničkim dostignućima. Dakle, problem bi mogao postat svakako i veći dolaskom hladnih zimskih dana kada terase lokala više neće moći biti aktualne zbog vremenskih prilika i neće amortizirati negativne posljedice strogih zakonskih odredbi. Svjesni smo isto tako i globalne ekonomske krize i posljedice koje izaziva nezaobilazno i na našem gospodarskom području, no ne može se zanemarit opasnost od dodatnog gubitka brojnih radnih mjesta pa je naša obveza i dužnost da taj gubitak svedemo na najmanju moguću mjeru. Stoga mi u klubu HSS-a smatramo da je mudro bilo ponovo razmisliti o nekim prethodno donesenim odlukama i mjerama, redefinirati ih, ublažiti ih ili ukinuti neke za koje se ispostavi da ne polučuju željene rezultate. Predloženim izmjenama zakona predviđaju se dvije generalne mogućnosti. Prva opcija koja predviđa veći ugostiteljski prostor u kojem površina prostora za pušenje ne smije biti manja od 10 kvadratnih metara, a ukupni prostor predviđen za pušenje ne smije biti veći od 20% ukupne površine javnog prostora. Druga opcija predviđa da se vlasniku ugostiteljskog prostora koji je nemoguće podijeliti na dva dijela one za pušače i one za nepušače opredijeli isključivo ili za pušače ili za nepušače s time da mora ispunjavati propisane tehničke uvjete. Predloženim izmjenama ublažavaju se stroge zakonske norme koje pružaju mogućnost izbora između dvije ili više mogućnosti. Svjesni smo i toga da će predložene promjene i prilagodba iziskivati i određena financijska sredstva. Naročito će to teško pasti onima koji nemaju svoje vlasništvo, svoje lokale, restorane ili kafiće u svom vlasništvu jer će ulagati u tuđi prostor. Mi u klubu HSS-a smatramo da je izmjena ovog zakona dobro došla i pozitivna, daje se mogućnost izbora, a u situaciji kada je važno sačuvati svako radno mjesto utjecati će na očuvanje jednog značajnog dijela. Ja bih samo skrenuo pozornost na još jedan dio članka 5. u kojem se predviđa novi stavak 4. kojim se zabranjuje pušenje na prostoru koji je udaljen manje od 20 m od ulaza u zgradu zdravstvene ustanove. Bit će interesantno pratiti i možda nemoguće u praksi s kojim će se to načinom i metrom mjeriti gdje je tih 20 m od ulaska u bolnice, domove zdravlja, ambulante, stomatološke ambulante. Ja mislim da će praksa pokazati možda i nešto drugačije. Poslije svega rečenog i iznesenog mi u klubu HSS-a smatramo da su izmjene rečenog zakona dobro došle i opravdane i da se na ovaj način pokazuje kako postoji svijest i sluh za konkretne situacije i probleme. Predviđenim izmjenama pušenje se i dalje ograničava, upozorava se o njegovoj štetnosti ali se mjere stavljaju na razumnu mjeru što smatramo pozitivno. I na kraju klub HSS-a će podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime kluba SDP-a, uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Da odmah bude jasno, klub SDP-a snažno podržava svaku zaštitu nepušača od pušača. Svaki zakonski prijedlog, svako rješenje koje bi išlo u tom smjeru naići će na zdušnu podršku kluba SDP-a. Da odmah bude jasno i sljedeće. Klub SDP-a snažno podržava svaki zakonski prijedlog i svako rješenje koje će povećati edukaciju naročito među adolescentima o štetnosti upotrebe duhana i koji će smanjiti pušačku populaciju među mladima. Pa da ne bi bilo nikakve dvojbe oko toga kakav je odnos SDP-a prema lošoj navici pušenja. Međutim, klub SDP-a će u tom pokušaju da se postigne ovaj osnovni cilj da se nepušači zaštite od pušača tražiti najracionalnija rješenja, ona rješenja koja će postići taj cilj a neće učiniti dodatnu štetu. Kad se donosio ovaj osnovni zakon koji se sada mijenja tvrdili smo bit će učinjena šteta. I bili smo u pravu šteta je učinjena. Šteta je učinjena time što ugostitelji kažu da su od donošenja ovoga zakona do dana današnjega morali otpustiti preko 3000 ljudi u ugostiteljskoj djelatnosti. Zbog smanjenja prometa u ugostiteljstvu zbog primjene ovoga zakona izgubljeno je 3000 radnih mjesta. 3000 ljudi je ostalo bez plaće. 3000 ljudi nemaju više čime hraniti svoje obitelji, nemaju čime hraniti svoju djecu. E pa ja se sad pitam, hoće li ih hraniti ministar Milinović koji je predložio ovakav zakon koji se sad mijenja? Tko preuzima odgovornost za 3000 izgubljenih radnih mjesta i zašto se Vlada tako poigrava sudbinom građana? Zašto si dopušta da u uvjetima recesije kad ljudi i onako gube posao da onda još dodatno glupim zakonskim rješenjima pogoršava tu situaciju i otpušta ljude. Rekao sam na početku treba zaštiti nepušače od pušača, jer uistinu svatko može ugrožavati svoje zdravlje, ali nema i nikada ne smije imati pravo ugrožavati zdravlje drugoga. Nije pušenje jedini način da se ugrozi vlastito zdravlje. I prekomjerna upotreba alkohola također ugrožava zdravlje, pa svejedno alkohol, točenje alkohola, konzumacija alkohola nije zabranjena osim za maloljetne osobe. Čuli smo ovdje koliko ljudi umre od posljedica pušenja. Da, velik broj ih umre i od upotrebe alkohola. Pa nemamo zakonskog rješenja za alkohol. Ugrožavati svoje zdravlje znači i hraniti se nezdravo ili prekomjerno, pa povećati broj kilograma, pretilost jedan od uzroka brojnih oboljenja prije svega krvožilnog sustava. Pa nemamo zakon o zabrani pojačane ishrane debelih ljudi? Oni ugrožavaju svoje zdravlje time ne i zdravlje drugih. Prema tome, odnos prema duhanu je kroz ovaj zakonski prijedlog tvrdili smo od početka licemjeran. S jedne strane država potiče uzgoj duhana, plaća poticaje za uzgoj duhana. Država dozvoljava preradu i promet duhanskim proizvodima. Zašto? Pa zato što ubire trošarinu i PDV od toga pa je to zgodno doći, ali ograničava upotrebu i to tako da se ide preko one nužne i racionalne granice a to je mjera zaštite nepušača od pušača. Svaki potez koji ide preko te racionalne mjere je nepotreban, je suvišan i štetan. Da vidimo neposredna rješenja ovoga zakona. Najprije da istaknem ono što valja pohvaliti u ovom konkretnom zakonskom prijedlogu. To je zabrana oglašavanja, pojačavanje zabrane oglašavanja. S tim se apsolutno slažemo. Nema nikakve potrebe da se duhanski proizvodi oglašavaju, jer to mlade ljude može poticati na stvaranje loše navike pušenja. Dapače, mi imamo porast na žalost u Hrvatskoj, porast pušača u adolescentskoj dobi. Čak nešto više kod djevojčica nego kod dječaka. To je porazno. To je problem nad kojim se moramo zamisliti. Ali kako se boriti s tim problemom? Ovakvim zakonskim rješenjima sasvim sigurno ne. Uvedimo obavezan predmet koji će se zvati ovisnosti. Uvedimo ga u osnovnu školu, u sve razrede, u svim osam razreda osnovne škole i kroz sva četiri razreda srednje škole. Ne samo da se, ta djeca uče o štetnosti duhana. Neka uče o štetnosti drugih uzročnika ovisnosti. Nisu tu samo alkohol, nisu tu samo droge. Ovisan se može biti i o televiziji, o kompjutoru, o igricama. Razne vrste ovisnosti se danas javljaju u modernom društvu. Zato što je ponuda veća i drugačija nego što je bila prije 10 ili 15 godina. Jesmo za to da te mlade ljude destimuliramo da ikad zapale prvu cigaretu. Kad bi Vlada predlagala takve mjere, naišla bi na oduševljeno prihvaćanje od strane SDP-a i našega kluba. Znate, u Americi danas nitko ne puši ili barem ne bijela populacija. Ni mladi. Zašto? Jer je edukacija trajala desetljećima. Dok u svijesti cijeloga pučanstva se nije došlo do toga da je pušenje zapravo nepristojno, da nema nikakve potrebe stvarati tu naviku. E onda su tek uslijedile zabrane. E to je dobar put. Od bijelih ljudi vam u Americi puše jedino starci koji se neće odvići te navike. Već su stariji i misle šta sad je gotovo. Prema tome, zabrana oglašavanja to podržavamo i potičemo Vladu da donese novi zakon, da izmjeni, da takav predmet uvede u osnovne škole. Šta je u ovom zakonu također dobro. Dobro je da se liberalizira odnos prema kafićima, reći ćemo jednostavno. Znači oni veći mogu odijeliti prostor, ako ga mogu odijeliti, oni manji će biti ili pušački ili nepušački. I nepušači će biti zaštićeni od pušača. Kad vidi natpis da je to pušački kafić neće ući u njega, jer će pored njega imati nepušački. I tu se postiže svrha. To je dobro rješenje. Dobro je rješenje i da se mora filtrirati zrak. I to je dobro rješenje. Jer ni pušači ne vole biti u zadimljenim prostorima. To nikom ne paše. Vole zapalit svoju cigaretu, ali biti u zadimljenom prostoru nije im drago. I dobro je da se nameće ova obaveza filtriranja zraka. Ali šta je tu loše? Loše su izjave ministra koji javno govori da će se zakon promijeniti opet kad izađemo iz recesije i postrožiti. On stvara, on namjerno stvara jednu pravnu nesigurnost svojim izjavama, on dovodi u zabunu te vlasnike kafića, jer sad oni ne znaju, pa nije to jeftino uložiti u takve sisteme koji filtriraju zrak. A prijeti im da će onda, kad oni to sve ulože, on će postrožiti zakon i opet će im zabraniti pušenje. Pa slušajte, tako neozbiljno, tako neodgovorno ponašanje jednog ministra, pa to je stvarno nedopustivo. To je stvarno nedopustivo. Pa ja ne znam do koje mjere sad ministar misli dalje proizvoditi štetu i računati, ništa se tu meni neće dogoditi, ja sam ministar, mogu šta hoću. Šta je u ovom zakonu, da kažem bedasto riješeno? 20 metara od ulaza u zdravstvenu ustanovu. Ajmo uzeti recimo jednu bolnicu, recimo bolnički centar Rebro u Zagrebu. Tamo se liječe ljudi od različitih bolesti, netko je slomio nogu, pa se gore liječi, a pušač je. I sad on izađe van, jel, zima dolazi, on ne smije vani gdje je otvoreni prostor, gdje nikome ne šteti zapaliti cigaretu, nego mora šepesati s tom slomljenom nogom 20 metara u pidžami kad dođe zima, dobit će upalu pluća. Pa ćete ga morati još liječiti ne samo od slomljene noge, nego i od upale pluća. A onda kad zapali 20 metara dalje, koga ste vi zaštitili? Nepušače koji će proći kraj njega u bolnicu. Ali taj nepušač mora proći i onih 20 metara dalje od njega, kraj njega. Pa mora proći kraj njega kad ide u bolnicu. Znači niste zaštitili nikoga, nikoga niste zaštitili. Ovoga ste maknuli 20 metara dalje, da hoda po zimi i u pidžami i da se eventualno prehladi. Evo to je pamet ove odredbe. To je da čovjek ne vjeruje. To je da čovjek ne vjeruje da može nekome pasti na pamet ovakve zakonske prijedloge pisati. Šta je još loše u ovom zakonu? Kafići su riješeni dobro, ali zašto se tako ne riješi i restorani? Doći će zima. Vi ćete, ne popravite li ovo iz Vlade, vi ćete uništiti vlasnike restorana. Vi ćete ugostitelje u zimskim mjesecima uništiti. Jer toliko nepušača im ne dolazi unutra da bi posjećivali njihove restorane, a pušači vam neće izlaziti van zapaliti cigaretu pa se vraćati za stol. Naprosto neće ići u restorane. Past će promet. Ovi će morati otpuštati ljude i dalje, i kuhare i konobare. Na koncu će morati zatvoriti te restorane jer neće imati dovoljno prihoda. Uz 3 hiljade radnih mjesta koja su izgubljena zahvaljujući gluposti ovog zakona izgubit će se još pet. Pa zašto vi kod jednog restorana, koji ima dvije prostorije, potpuno odvojene prostorije, ja znam nekoliko takvih restorana, ne dopustite da jedna prostorija, da vlasnik odredi da je jedna prostorija za pušače, a druga za nepušače? Pa koga ugrožavaju oni pušači u zasebnoj prostoriji, ako te dvije prostorije nisu povezane? Koga oni ugrožavaju? Kojeg nepušača pa oni ugrožavaju? Zašto im ne dopustite da se proglase ili pušačkim ili nepušačkim restoranima i nametnete im obavezu prozračivanja? Slažemo se s time. Nametnite im. Ali im dopustite da rade svoj posao. Pa nemojte ih tjerati na to da zatvore te restorane u koje su uložili novac, digli kredite, vraćaju te kredite. Od čeg će oni vraćati te kredite? Propast će. Prema tome, ako još ovo je malo popravljanje jednog lošeg zakonskog rješenja, i ako to sad nastavite u tom smjeru raditi i zaštitite nepušače od pušača, što se uspjelo, ali zaštitite i ugostitelje, a ne ugrozite nikoga, onda će taj posao biti hvalevrijedan. Ovako tu ste stalno s tim popravljanjem na pola puta. Nije se došlo do kraja, nije se ispunila svrha, jedina racionalna svrha a i dalje će biti štete za gospodarstvo. Znate, kada se kaže šteta za gospodarstvo, to je neki procent, nemojte to tako gledati, to je statistika, gledajte svakog tog čovjeka, tog kuhara, tog konobara, koji će kada vi dignete ruku i izglasate ovaj zakon izglasali ste to da on izgubi posao i da nema čime prehraniti svoju djecu. Imajte njegovu sliku pred očima kada budete izglasavali ovaj Zakon ili kao parlamentarna većina natjerajte Vladu da ga popravi do izglasavanja i da se to ne dogodi. Hvala.
Hvala. Na redu je Klub SDSS-a i uvaženi zastupnik Mile Horvat. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, uvaženi državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Ja ću pokušati u ime Kluba SDSS-a reći viđenje ove teme, ali ne ulazeći posebno u konkretne odredbe ovog Zakona u nekoj analizi nomotehnike nego jednostavno pokušati prokomentirati viđenje jednog projekta koji se zove zaštita nepušača od pušača. U svakom slučaju smo mi svjesni koji su trendovi kod nas i koji su aktualni trendovi u svijetu, i sve ovo možemo promatrati i kroz komponentu zdravstva i kroz komponentu tržišne kategorije ali ja bih rekao dvije stvari. Prvo, sam ovaj tekst Zakona je donesen u 12. mjesecu prošle godine, i evo sad nepunih godinu dana, točnije 7, 8 mjeseci iza toga mi smo u situaciji da taj zakonski tekst mijenjamo, odnosno da mijenjamo koncept koji je zamišljen u tom zakonskom tekstu, koncept koji bi trebao da znači da će se kategorija pušača ograničiti u svom pravu tu svoju malu privilegiju, tu svoju strast upražnjava na javnim mjestima. Dakle, koncept je bio da oni apsolutno se istjeraju u korištenju te svoje strasti sa svih javnih mjesta, naravno zatvorenih prostorija. Jasno je da je u ovom periodu takav koncept pošto nije bio baš proveden u nekakvoj široj raspravi, jasno da je on izazvao neke interesne komentare. Pa tako su se jedni pozivali na svoje pravo da ne budu ugroženi tuđom strasti za pušenjem, odnosno pušačkim dimom, drugi su se opet pozivali na svoje pravo da koriste javne prostorije pa čak i prostorije tamo gdje se puši objekti kao i ova prva kategorija. Treći su se opet pozivali i upozoravali da drastično opada promet i da se ugrožava i ovako teško poslovanje ugostiteljskih radnika. Imamo i četvrtu kategoriju koja je naročito meni poznata iz onog našeg kraja a to je kategorija vinara koji su upozoravali da je drastično opala prodaja vina od kada je ovaj zakon stupio na snagu. Možda to izgleda ovako čudno međutim, stvar, kada su objasnili je dosta jednostavna. Dakle, vino kao neko plemenito piće koje u određenim kategorijama zna biti znatno skuplje se u ovoj turističkoj sezone nije konzumiralo u očekivanim količinama jer ljudi neće pušiti vani na ulicama a istovremeno piti skupo vino. I na kraju imamo upozorenja kao što je moj prethodnik rekao da je jednim ovakvim zakonskim rješenjem došlo do pada ne samo prometa nego i potrebe za ugostiteljskim radnicima koji su uglavnom bili kategorija mlađih ljudi nezaposlenih, posebno ljudi koji su došli sa ovih rubnih prostora odnosno posebne državne skrbi, a ja imam slučajeva i primjera kod nas u našem prostoru istočne Slavonije i Baranje, gdje je omladina išla u Istru i Dalmaciju da na neki način sebi zaradi kroz tri mjeseca turističke sezone nekakav novac kako bi mogli da se školuju i ove godine je ta potreba bila drastično reducirana zato što ugostitelji su imali upravo velik pad prometa izazvanog ovakvim Zakonskim rješenjem. Dakle, sve je to na neki način rezultiralo izmjenom zakona ako sam pravilno shvatio, predlagatelj je uočio sve te nedostatke i nama je ponudio ovakvu izmjenu Zakona da se određenim tehničkim dodacima koji će za ugostitelje biti vjerojatno dosta skuplji biti će dodatna investicija ali su nekakvo rješenje kompromisno koje bi moglo garantirati da će u budućnosti ovaj Zakon dobiti nekakvu svoju logiku, nekakvu svoju životnost i da će ono moći da se sa manje posljedica primjeni u praksi. Dobro je što se to uradilo, međutim, nije dobro po našoj ocjeni što se to uradilo sad, to se trebalo uraditi ako ništa prije bar prije turističke sezone, jednako kao što se o tom trebalo razmišljati prije turističke sezone i o onoj zabrani rada nedjeljom, pa je praksa pokazala da to nije bio najsretniji potez i da on treba doživjeti određene korekcije. I ovdje bih rekao da sada iz ovoga da smo uočili jednu pojavu o kojoj bih ja htio reći par rečenica a to je sljedeće, dakle mi smo taj tekst Zakona promijenili nakon 7, 8 mjeseci njegovog važenja. To je samo indikator da to nije dobra stvar, da to postaje pojava, jer mi imamo unazad nekoliko mjeseci da, nekoliko naših zakona donosimo i da se ukaže potreba da nakon 6 mjeseci ili čak nakon 3 mjeseca njih treba mijenjati izmjenama i dopunama jer ne mogu u životu da daju one efekte zbog kojih inače se zakoni donose. Dakle, legislativa je jedan proces, jedna kompleksna stvar i najvažniji proces legislative znači zakoni su ti koji treba da dugoročno čak i trajno na neki način odredbama urede život zajednice i svih članova te zajednice. Prema tome, ako mi dođemo u situaciju da svako malo mijenjamo naše propise bojim se da dovodimo onda u pitanje vjerodostojnost rasprave u ovom Domu, bojim se da se time stvara jedna percepcija da smo mi kao ljudi koji raspravljamo o donošenju tih zakona prilično neuvjerljivi, čak u nekim dijelovima i nekompetentni. I to nije dobro za nas, to nije dobro za nekakve odnose koji se dešavaju. Dakle, volio bih kada bi to bila manja praksa. Kad zakoni se ne bi, da tako kažem izbildano donosili, kada bi se provodila o tekstovima šira javna rasprava, kada bi predlagatelji, bez obzira tko su predlagatelji, dakle ne prejudiciram ništa, kada bi predlagatelji i njihove stručne službe malo više komunicirale sa javnošću, sa interesnim grupama, kada bi uvažili nekakva mišljenja izvan svojih stranačkih stega. Mislim da bi onda izbjegli ovu situaciju da i ovo sad što na ovoj sjednici Sabora imamo određene tekstove zakona koje smo donijeli prije nekoliko mjeseci, sad ih već izmjenama ispravljamo. I to je to što sam imao potrebu da kažem i da ukažem kao nekakvu negativnu pojavu u našem radu. Imamo primjere i volio bih kad bi se mi na neki način referirali npr. na primjerima zemalja koje imaju određenu tradiciju u parlamentarizmu i u tom poslu legislative koji je jasno provode široke i dugotrajne rasprave o određenim propisima, naravno neću reći da je to Engleska, ali ima ih i drugih zemalja, i da zakonske tekstove donose čak i u trećem čitanju. Prema tome, volio bih kad bi to bio slučaj, kad bi to bila praksa i u ovom Visokom domu onda ne bi došli u situaciju da mijenjamo zakone sa trajanjem od 90, 120 ili nešto više dana. No, unatoč svega mislimo da je ova korekcija dobra. Mislimo da će ona imati bolje efekte, ne znači da je idealna ali ako smo skloni da to korigiramo vremenski onda mislimo da je ovo za sad dobro rješenje, bolje nego što je bilo i u tom smislu ćemo mi podržati ovakve izmjene zakona. Hvala vam.
Zahvaljujem. U ime Kluba HNS-a uvaženi zastupnik Miljenko Dorić.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Vrlo sam pažljivo slušao sve prethodne govornike i moram vam reći da od svega što je rečeno i izrečeno za ovom govornicom slažem se sa jednom jedinom rečenicom. To je rečenica gospodina Stazića koji govori o licemjerju države vezano uz poticanje uzgoja duhana. Ništa drugo ne mogu prihvatiti. Kolegice i kolege, ja vas želim podsjetiti na datum, mi živimo danas u rujnu mjesecu 2009. godine. Ne '909., ne '809. nego 2009. godine. Zakon koji je pred nama, pogledajte već od naslova, ne drži vodu. Zakon o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda. Bože moj, pogledajte što činimo. On može biti dan, to je onaj zakon iz prošle godine, slažem se, sad se tako mogao zvati. Sad se isključivo može zvati Zakon o proširenju uporabe duhanskih proizvoda, zar ne? Nikako drugačije. Dakle, napravljeno je kolegice i kolege niz grešaka hrvatske Vlade i moram reći kolege saborske većine. Najprije ste odlučili da ovaj zakon koji sada važi stupi na snagu kada, u petom mjesecu? I s time ste doveli u potpuno neravnopravan položaj ugostiteljske objekte koji imaju i koji nemaju terase. Gruba greška. Da ste to učinili sa 01. 12. toga ne bi bilo. Tada bi drugi kriteriji bili oni koji će odlučiti da li će netko ići u birtiju "A" ili birtiju "B", ne terasa. Sada nova greška, odlučujete sada upravo kada dolaze hladni dani, kada terasa više neće biti značajna, sada mijenjamo zakon i proširujemo mogućnosti uporabe duhanskih proizvoda. Vrlo zanimljivo. Kolegice i kolege, činimo ove izmjene zašto? Jer smo uvažili mišljenje koga? Ugostitelja, turističkih djelatnika. Da li ste pitali nepušače, da li ste pitali mlade koji odlaze u kafiće, da li ste slučajno pitali njihove roditelje? Što oni misle o ovom što činimo? Da li ste ih pitali? Niste. Kolegice i kolege ja ne mogu ništa reći nego da se radi o jednom licemjerju, dvoličnosti, amoralnosti. Pogledajte što ćemo učiniti kolegice i kolege za nekoliko sati, možda do kraja današnjeg dana, ako ne tijekom sutrašnjeg dana. Imamo na dnevnom redu Prijedlog rezolucije o zloćudnim tumorima. Za nekoliko sati ćemo ga odrađivati, naime ni zakon pardon, rezoluciju, taj prijedlog. Citiram u rezoluciji kažemo: "Treba promicati zdrav način života, osobito nepušenjem." To ćemo za nekoliko sati opet, jasno, raspravljati kontra onoga što sad upravo činimo. U toj istoj rezoluciji za nekoliko sati upozoriti ćemo da svake godine u Hrvatskoj od panocelularnog karcinoma, a njega uzrokuje direktno pušenje, umire 3 tisuće ljudi u Republici Hrvatskoj, ali ne to nama nije važno. Mi želimo spasiti nekoliko stotina ugostiteljskih objekata, tisuću, 2 tisuće radnih mjesta, to nam je izgovor. Izgovor nam je koji? Turizam. Kojeg li licemjerja opet. Većina naših turista dolazi iz zemalja u kojima je zabranjeno pušenje. Ja kao turista vrlo rado idem u zemlje u kojima je zabranjeno pušenje, ali je nama to jak argument da ponovno dozvolimo pušenje u Hrvatskoj jer nam turisti tobože neće dolaziti. Uistinu licemjerje. Ja mislim kolegice i kolege da ne moram dalje ići jer bio bih samo još grublji, ja sam liječnik, ja sam položio Hipokratovu zakletvu. Žao mi je da neki liječnici ovdje razmišljaju bitno drugačije od mene i ne mogu prihvatiti takav stav i takav način rada ovog Sabora. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. I u ime Kluba IDS-a uvaženi zastupnik Marin Brkarić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče kolegice i kolege. Ja ću reći da je ovo jedan u nizu izmjena zakona koji se mijenjaju nakon par mjeseci što su stupili na snagu. Činjenica je da je Zakon o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda donesen 17. 10., a stupio je na snagu što se tiče ugostiteljskih objekata u svibnju 2009. godine. Upravo to govori da su sami prijedlozi zakona koji su upućeni u ovaj Sabor nekvalitetno izrađeni, odnosno da se nije konzultiralo strukovne udruge, ja ću reći od obrtničkih komora, pa ceha ugostitelja, gospodarskih komora i ostalih udruga, koje su zainteresirane da kažu svoja razmišljanja, svoje sugestije, a apsolutno se slažem sa svim onima koji su do sada diskutirali, a stav je to kluba IDS-a da je cilj temeljni zaštita zdravlja građana, prije svega prevencija i svega ono što možemo zajednički učiniti u ovom Saboru na podizanju razine i zdravstvene i bilo koje druge svijesti o štetnosti pušenja koje je sigurno prisutno i u ovom društvu. No, svakako želim ovdje reći da se nakon par mjeseci od primjene zakona vidjelo, da su neka rješenja prerestriktivna i da ih je potrebno mijenjati, a sagledavajući i praksu nekih drugih europskih zemalja. Apsolutno treba zaštiti nepušače, ali svakako dati i alternativu. Govorim posebno u ugostiteljskim objektima koji se u ovim zakonskim prijedlozima, ipak je naznačeno, mogu opredijeliti da li će biti pušački objekti ili nepušački. Ono što je nedostatak ovog prijedloga zakona, je ponovno kratak prilagodbe, to je rok od 6 mjeseci. Činjenica je da je i u ranijem zakonu bio taj rok od 6 mjeseci i on normalno je bio za sve one koji su se trebali prilagoditi prekratak. I tako se to ponovno dešava, pa ne vidim razloga da se taj dio ne izmijeni. Isto tako i tehničke uvjete koji moraju ispunjavati pušački objekti, bilo bi bolje regulirati podzakonskim aktom, ne samim zakonom, jer onda ih je lakše mijenjati. A znamo da u tom segmentu ima dosta da tako kažemo tehničkih promjena inovacija, pojednostavljenih rješenje i slično. Ono što je isto tako značajno reći, jeste da Republika Hrvatska ima 17 tisuća ugostiteljskih objekata, da se u tim objektima zapošljava preko 20 tisuća djelatnika i da je 2008. ukupan prihod te djelatnosti bio preko 9,5 milijardi kuna. Svakako ovakav zakon kakav je bio do sada, bio je ja bih rekao prerestriktivan, nije omogućavao nikakvu alternativu. I iz toga razloga ova izmjene, ja bih rekao ipak nešto mijenjaju, ali svakako ne dovoljno. Ono što je možda malo čudno da se u dnevnom redu ovdje sjednice Sabora nalaze još jedne izmjene i dopune Zakona o ograničavanju uporabe duhanskih proizvodima, sa strane jednog odbora, neću spominjati kojeg i malo je čudno, ali valjda je tu u ovoj saborskoj proceduri uobičajeno da se ne objedini rasprava o ta dva zakonska prijedloga, tim više što bi se iz ta dva zakonska prijedloga moglo o samim tim prijedlozima kvalitetnije raspravljati i iskoristiti vrijednosti i jednog i drugog i donijeti kvalitetan prijedlog izmjena i dopuna Zakona o ograničenju uporabe duhanskih proizvoda. Tako s obzirom da ocjenjujem i ocjenjujemo da je ovaj zakon manjkav. Mi nećemo poduprijet ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona o ograničavanju kako klub IDS-a, o ograničavanju i uporabi duhanskih proizvoda, jer smatramo da će se ovaj zakon normalno ponovno mijenjati iduće godine, protekom roka od 6 mjeseci koji je ovdje dan kao rok prilagodbe svim ugostiteljskim objektima ili restoranima koji ovdje nisu naznačeni. Evo toliko. Hvala.
Zahvaljuje. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi je na redu uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, potpredsjedniče. Ja ću svoju raspravu dosta skratiti, jer sam već nervozan, dugo nisam popušio cigaretu. Želim čim prije završiti raspravu. Naravno da neću podržati ovaj prijedlog zakona, kao što ga nisam ni podržao kada je donošen. Da sada ne ponavljam to licemjerje države koja jedan dan daje poticaje za proizvodnju duhana, a dugi dan veli da je taj duhan otrov i da ga građani Hrvatske ne smiju konzumirati, a ako ga konzumiraju, onda su opasni. Opasni su bili zakoni, jedan od njih i ovaj, koji je uvelike doprinio tome da ministar Šuker ima manje novaca. I samo bih izdvojio uz to da svaki takav zakon koji je rođen kao nedonošče dolazi na poprave, još dva bisera iz zakona. Zabranjuje se pušenje na prostoru koji je udaljen manje od 20 metara od ulaska u zgradu zdravstvene ustanove. Znači li da će ravnatelji crte morati povlačiti? Ako je beton i asfalt, ajde, ako je šljunak, kaj budu sa šljunkom. Budu farbali šljunčane staze, gdje je 20 metara. Ili bude postavljen novi znak, zona zabrane pušenja, crvene zastavice, tlakovci. Što? 20 koraka, srednje razvijenog čovjeka. Mislim doista sam očekivao da ćete napisati 20 koraka srednje visokog čovjeka, kako bi inspektor ili policajac mogao tvrditi jesam li na 20 ili na 19,5 ili 20,5 metara od ulaska u zgradu zdravstvene ustanove. A što je iznad mene prozor gdje su bolesnici, a ja dolje pušim, a njima ulazi dim u sobu? A više sam od 20 koraka udaljen od ulaza. Dakle, mislili ste vjerojatno 20 metara od zgrade zdravstvene ustanove, ne od ulaza, jer dim ulazi i kroz prozore. Znam da nećete to popraviti sada, ali ćete popraviti kada ćete vidjeti kada se to ne može kontrolirati. I još nešto. Članak 20. a, novi članak, koji djelu ugostitelja daje šansu da prima i nas neprijatelje zdravstvenog sustav. Upozoravam vas da ovakvom odredbom nije riješen problem jedne djelatnosti koja godišnje u državni proračun, samo na ime koncesija. Gospodine Hebrang koju će vas interesirati. Samo na ime koncesija bez poreza, uplaćuju preko 80 milijuna kuna, a to su oni koji se bave igrama, odnosno automatima igrama na sreću i casina. Po odredbi članka 20.a u kasinu i u prostorijama gdje su automati za igre na sreću i nadalje će biti zabranjeno pušenje, a oni ne mogu primijeniti odredbu o postotku prostora jer je Zakonom o igrama na sreću propisano da minimalni prostor u kojem se može smjestiti ta djelatnost je 100 kvadratnih metara. Dakle, oni manji prostor ne mogu imat. To je minimum. Ja iz znaka protesta protiv loših zakona nisam pisao amandman jer znam da bi ga odbili, ali samo vas upozoravam da će i tamo zabrana pušenja smanjiti te prihode pa ćete za potrebe zdravstvenog u cjelini liječenja imati toliko manje novaca. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Na redu je uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala, poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Danas govoriti o ovim izmjenama ili prije 9 i pol odnosno 10 i pol mjeseci kada se zakon i donosio, u biti ja mislim da nije uopće najvažnija stvar. Najvažnija ovdje stvar od pojedinačnog zakona, uloga Vlade kao predlagatelja i nas kao zakonodavnog tijela koje donosi zakone. Sama procedura donošenja zakona mora biti takva da već u startu ulijeva povjerenje kod adresata tj. samih građana da su zakoni kvalitetni, da su zakoni doneseni za građane, a ne protiv tih građana i da Vlada misli ozbiljno i da će imati volju i snagu provesti te zakone. Ovaj zakon ogledni je primjer kako se donose zakoni, da oni u startu u biti imaju snagu. Niti imaju onda povjerenje kod građana na koje se ti zakoni odnose. A zašto? Zato što Vlada donosi takve zakone, s takvom argumentacijom, s takvom snagom i odlučnošću da za vrlo kratko vrijeme istom snagom i još većom odlučnošću odustaje od njih. I tko bi onda mogao imati povjerenje upravo u kvalitetu tih zakona? Kome i kako vjerovati? Da li toj istoj Vladi prije nekoliko mjeseci ili toj istoj Vladi nakon nekoliko mjeseci? Jer su razlozi dijametralno suprotni. Ova Vlada volila je sebe nazivati odlučnom Vladom, Vladom koja donosi teške odluke. Nikada u povijesti niti jedna Vlada nije donijela toliko zakona, toliko odluka tako odlučno da je od njih još odlučnije odustala. Eto to je porast, najveći porast i nepovjerenje, na kraju krajeva takvih proizvoda takve Vlade. I onda čemu se čudimo da zakoni su nam šuplji kao švicarski sir i da se oni u biti ne provode. Kada se donosio ovaj zakon glavni razlozi su bili zdravstveni razlozi, da pušenje ubija i tome se u biti nema samo po sebi što uopće reći. Tu su puno kompetentnije kolege liječnici koji su se svi javili i s jedne i s druge strane i u sredini i tu se nema što dodati o štetnosti duhana. Ali vidite, što se onda govorilo? Da ekonomski razlozi ni u kom slučaju ne mogu opravdati nedonošenje tog zakona, odnosno da je šteta od duhana i po zdravlje ljudi i koje onda nastupa za državu, za liječenje tih bolesnika, puno, puno veća od ekonomskih razloga. E danas dakle Vlada predlaže ove izmjene sa ovakvim obrazloženjem. Da je promet u ugostiteljskim objektima imao određene oscilacije koje su više bile prouzročene globalnim financijskim problemima te je teško te oscilacije izravno povezati s provedbom zakona, iako se to ne može isključiti. Dakle, ovdje se zdravlje više uopće ne spominje. Sada dolaze na red ekonomski razlozi. Ali ni u tome nema istine, bar ne do kraja. Uvijek se bježi od istine, bježi se od odgovornosti da se prizna i nekakva pogreška jer tko radi taj i griješi. Međutim, prije ćemo dočekati ne znam što nego da Vlada ikad prizna da je pogriješila u nečemu. To pak od ove Vlade ne može se očekivati. Sada se nastoji, evo to smo imali i čuti što formalno što i evo ovdje na sjednici, samoj raspravi, od strane predlagatelja, da Vlada nije tada znala u kakvoj se teškoj ekonomskoj situaciji zemlja našla. Pa dajte odredite datum kad ste to saznali. Zapravo, sad se već znalo, govorilo se o tome itekako, ekonomski pokazatelji bili su sasvim razvidni, ali unatoč tome negirali ste tu situaciju i negirali ste tu činjenicu. Industrijska proizvodnja je padala. Bili ste upozoravani od guvernera Rohatinskog, ali da sada ne bi ulazili u te priče. Ali vrlo je interesantno da se podsjetimo upravo rasprava koje su se vodile u Hrvatskom saboru, dakle što je govorio državni tajnik koji je i ovdje sada prisutan. Nijedna riječ nije bila o ekonomiji. Govorilo se evo ovako, predloženim zakonom domaće zakonodavstvo se usklađuje s pravnim stečevinama Europske unije, ali se i dodatno uvode odredbe koje, kako bi zakon osim svoje zakonodavne svrhe, imao svoj preventivnu odnosno svoju edukacijsku svrhu i u predloženom zakonu mi od ovoga ne odstupamo. Govorilo se također o ovim špekulacijama, pa državni tajnik je tada govorio ovo. Evo ovako, ali dok se danas borimo naći uzroke za sve moguće zdravstvene tegobe koje se pojavljuju u društvu pa pričamo o ekologiji, pričamo o čistoj svijesti, pričamo o duhanu, pričamo o dimu, pričamo o svemu, ali istovremeno jasno i glasno ne dajemo upozorenje pušačima da prvo onečišćenje se događa ispod njihovog vlastitog nosa. I zbog toga evo se ustraje u cjelovitosti tog jednog prijedloga. Također je bilo govora i o tome koliko štete donosi dim. Prema tome, da se to neda opravdati nikakvom ekonomskom dobiti. Tako je govorio gospodin Golem, ali sada gleda dole i ne gleda nikad zastupnike. To je inače običaj. Što je govorio tada gospodin Andrija Hebrang? Mi ostajemo kod ovog restriktivnog i beskompromisnog zakona. Gdje je sad ta beskompromisnost? Nestala je. Da, to je bilo onda. Tako i inače vi i provodite izbore. Prošlo je to onda sada je to, pušenje ubija. Bunili ste se i tada da na cigaretama samo piše pušenje može ubiti. Pušenje ubija i to je točno, ali onda se nalaze neke druge metode. Očito je da same zabrane nisu, nisu, puno više treba raditi na edukaciji, na prevenciji, ovo sve što je u ime kluba govorio kolega Stazić. Dakle, isključivo su se nalazili zdravstveni razlozi. Tu smo našli i kemijski sastav nikotina. Dakle, kemija je tu radila na djelu, pa i fizika jer to nije, kad se govorilo o prostorima da ni u kom slučaju se to ne može učiniti ono što smo mi iz kluba SDP-a već tada dali na znanje. Dakle, da glavne snage država i glavna sredstva treba upotrijebiti na prevenciji a ne na samoj zabrani. Ali još jedan možda mali paradoks i jedna mala možda i bizarnost. Da nema zakona koji se ovako striktno nije pridržavao, odnosno kojeg se građani nisu tako striktno pridržavali. A zbog čega? Zato što je Vlada toliko odlučno i beskompromisno nastupila i to je doista u tom trenutku tako i mislila i da ozbiljno kažnjava. Prema tome, ljudi vrlo brzo prepoznaju da li vlast ima ozbiljne namjere ili nema. To je a propos svih onih anti koruptivnih zakona koji su ostali uglavnom puko slovo na papiru. Dakle, kad vlast zaista misli nešto ozbiljno onda to kod građana na taj način bude i percipirano. Kolega Hebrang govorio je ovdje upravo vrlo minuciozno koliko se izgubi života, koliko to košta liječenje državu. Kako ni jedan ekonomski pokazatelj niti oni što se uprihoduju od same duhanske industrije može to išta nadoknaditi. Tako ste zborili onda. Govorili ste onda da će državni proračun upravo sa takvim restriktivnim zakonom beskompromisnim kako ga je kolega Hebrang nazivao ostvariti značajne dobitke, a sada govorite da ste, a on se apsolutno poštivao. Vidimo nema ni … [[Govornica se ne razumije.]] Tu nam ne trebaju analize inspekcijskih službi. To smo svi vidjeli i koji su pušači i koji nisu da se ako se išta drugo to poštivalo. Sada se s istim razlozima, odnosno sasvim drugačijim razlozima želi osporiti taj isti zakon koji je apsolutno bio proveden da nema dobitaka nego da su gubici i da je svemu tome kriva seka, tj. svjetska ekonomska kriza. Također i kolega Boris Kunst je upravo o tome govorio kako, koliku štetu nanosi gospodarstvu upravo pušenje, a ne nepušenje na koje vas se podsjeća [[Upadica Jarnjak: Vrijeme.]] Dakle, evo više od samog sadržaja kod prijedloga dovodi u sumnju ovo glavinjanje Vlade da se Vlada mora dogovoriti da poštuje samu sebe jer Vlada je dovela sebe do sebenegacije, do sebenegacije.
Hvala lijepa. Vrijeme vam je isteklo. Sada je na redu uvaženi zastupnik Jerko Rošin. Izvolite.
Vi ste znači mene spomenuli da vidim jesam li ja dosljedan u onome što govorim. Ja ću vam početi s nekim. Jedan je bio na kiosku kupit cigarete i uzeo je kutiju cigareta i ide je otvorit i vidi da piše da pušenje izaziva impotenciju. Ne otvara, vrati se u trafiku i kaže: “Oprostite neću ovu, dajte mi onu za rak.“ Dakle, nesporno je kako cigarete djeluju, u kojem pravcu samo čovjek se treba odlučiti što mu je važnije u životu, pa tako ide naprijed. Mislim da neke stvari konstatirati je ipak potreba iako ih svi znamo da je elementarno ljudsko pravo pravo na disanje. Mislim da to nitko neće osporiti. Ako ne dišemo jednostavno nas nema. Pokušajte da vas netko u moru ukaca pa te drži ono doli ispod mora, pa se počneš gušiti. Onda vidiš koja je to panika kad ne možeš disati. Zato se i mjeri čistoća zraka, zato se nose i maske na licu u nekim trenucima. Zato je i zabrana vožnje automobilima bila u Rimu, Milanu ako se sjećate zbog velikog zagađenja nije se moglo disati i sad u Australiji zbog svega onoga skupa. Zato je Marijana govorila Petir o Sisku i problematici disanja u Sisku, pa plinske komore Drugi svjetski rat, monoksidi, dioksidi itd. Disanje je važno i ljudi moji ako ste asmatičari onda znate šta znači ne moć disati zbog bolesti. A kad dođeš u poziciju da se nađeš u društvu ljudi koji puše to je katastrofa. Ljudi koji boluju od bronhijalne astme čak ali i normalni ljudi isto tako. Po smrtnosti o karcinomu zbog pušenja itd. da ne govorimo. To su stvari koje je potrebno samo eto ponoviti. Nešto o čemu nije bilo govora nikad, a to je higijena. Ljudi moji, kad ideš u prostor u kojem se puši vratiš se smrdljivog odijela. Staviš ga vanka dva dana dok se, dok taj smrad ode ča. Smrdljivi su prostori, žute su zavjeste, žuti su zidovi. Koliki su tu troškovi ponovnog bojanja. Smrad iz usta kad poljubiš neku koja ona puno puši pari ti se da ljubiš pepeljaru, ružan ten itd. Dakle, Zakon o ograničenju pušenja predstavlja zapravo borbu 68% kolega koji je to spomenuo, 68% ljudi naspram onih 32%. I ja mislim kad bi u Saboru postojala većina te vrste pušača ili nepušača da bi se stvari drugačije odvijale. Međutim, pušači su očito toliko jaki da se ide naprijed i njima se popušta jer takve su okolnosti. Međutim, brinući se o zdravlju, odnosno o zaposlenosti zaludu ti je biti zaposlen ako si cijelo vrijeme na bolovanju jer onda ne ostvaruješ to svoje pravo rada i ne dođeš ni do penzije jer umreš od raka pluća. Jer ima i konobara koji moraju raditi u neadekvatnim uvjetima. Dakle, brinući se za radnike moramo se i brinuti da uvjeti u kojima rade budu kvalitetniji od onih na koje ih prisiljavamo. Jer on nema prava izbora pušački kafić i nepušački kafić, pušački restoran i nepušački restoran. Kad govorimo o proračunu to je isto tema koja državni proračun troši određene novce i to velike. Tko je protivnik ovakvog jednog zakona? Ovdje se pojavljuje jedno licemjerje koje zapravo ne govori, nitko ne govori o problematici pušenja, nego govore o tome je li Vlada se ponaša ili donosi zakon pa se povlaći, je li ga pritisko netko ili ne. Dakle, nije razgovor o Zakonu o pušenju ni o štetnosti duhana, nego o eventualno popustljivosti Vlade da ili želji Vlade da regulira odnose na neki bolji način pa čak i ako je pogriješila. To je meni temeljno licemjerje, a ništa drugo. Zašto se puši? Ne zašto se počima pušiti, znamo zašto se počima pušiti. Postoje tri osnovna elementa ako se netko pušenjem bavio na neki znanstveni način. Ja dosta jesam i napisao sam knjigu kako se ne ostaviti pušenja, a ne, kao ili naopako. Dakle postoji kemijski razlog, postoji mehanički razlog i postoji nervni razlog, ćuki pa onda zbog ćuka zapališ od nervoze i tako šta se ide napred. U svakom slučaju pušenje je jedno veliko zadovoljstvo i kako ulazimo u područje hedonizma. Slušajte sve to šta je hedonizam čovjeku je drago, pušenje, pit, jest da ne sad nabrajam sve ono šta može biti interesantno u kategoriji hedonizma, ali ako ćemo povlađivati hedonizmu radi hedonizma onda smo jedno društvo koje razvija kulturu hedonizma, a ne kulturu odgovornosti, a da ne govorim rada jer se ovdje vrlo rijetko kad spomene rad, ne znam od kakvog straha. Sve se govori o trošenju, a nitko tko će zaraditi novce da bi o tome vodili računa. Dakle, u sve to skupa se svede na ovisnost ljudi jer da nisu ovisni onda bi se lako mogli i ostaviti pušenja. I onda dođemo do recimo interpretacije kolege Stazića koji jedno zlo brani drugim. Kaže pa postoje druga zla. Naravno da postoje druga zla, ali ne znači da ako se borimo protiv jednoga, ako se ne borimo protiv jednog zla, da se ne moramo boriti protiv drugog zla. Ja sam protiv pušenja ljudi moji. Ne znam jeste li me uspili razumit do sada i ja sam za što veće ograničenje. Ako politički razlozi navode da se to ide, disciplinirani smo, ali ja imam potrebu i želju kazati ono što mislim. Ako govorimo o tome da ljudi zarađuju novac na pušenju, naravno. Ali ljudi mogu zarađivati novce na različite načine. Ali se na neki način onda dođe do prostitucije kao mentalne kategorije, da ne bi govorio o drugoj, jer ako ćemo zbog novca popustiti svemu da bi se zaradilo na novcu, onda naravno neka bude pušenja, ali onda neka bude i nekih drugih stvari. Ja ne znam gdje su ograničenja, kad ćemo kazati da je, ovo se može, ovo se ne može i koliko je. Ponavljam 68% nas su nepušači, 32% samo nepušači. Dakle u nekoj demokraciji, u principima demokracije većina bi trebala vladati, većina bi trebala odlučivati. Tako se događa i u Saboru ovom, a ovo više od dvije trećine nepušača dovodi do nečeg. Međutim donijeli smo izmjenu zakona, predlažemo izmjenu zakonu, popuštamo prema pušačima, tobože prema ugostiteljima, što nije točno jer nijedan navod koji izrečen je paušalni nije dokazan, nijedna brojka nije izrečena, nije dokumentirana ničim, niti je itko te statistike radio. Svjedok sam restorana i kafića koji su vratili klijentelu unutra koji su ispočetka bili vani, ali ljudi se privikavaju na takve okolnosti. Nadalje, ne mislim da su SDP-ovci pušači, HDZ-ovci nepušači i obrnuto. Između HDZ-ovaca, odnosno između opozicije i pozicije ima i jednih i drugih. U Vladi postoje pušači katastrofalno veliki, a ja vjerujem i u opoziciji postoje nepušači, odnosno oni koji su protiv nepušenja. No, međutim meni je uskraćen odlazak u mnoge prostore. Meni je ograničen život, ja ne mogu se koristiti određenim prostorima i ja ne znam šta će ovaj zakon, kako će regulirati jer mi nije bilo jasno koliko posto restorana, odnosno kafića može imati dozvolu da se deklariraju kao pušački ili nepušački. Hoće li ostati u okvirima ovih 68% i 32% ili će moći svi biti pušački, onda ja nemam gdje poć. Nadalje, doveli smo do toga da su se raspala društva, jer ja ne mogu ići tamo gdje se puši, ne želim ići tamo gdje se puši, ugrožava mi zdravlje, onome tko ima astmu ugrožava zdravlje. Prema tome ja sam ograničen u svom kretanju i konzumiranju svega onoga šta mi stoji na raspolaganju. A sjećam se pred 20 i nešto godina u Americi su bile sobe za pušače i sobe za nepušače. Civilizirani svijet se već odgojio da pušenja nema, a oni koji će u pidžami ići vanka zbog pušenja, ako im je do pušenja u pidžami to mogu raditi i doma i u krevetu, di god, nije potreba. Ne znam tko bi u pidžami izlazio vanka pušiti. A puno ljudi sam vidio vanka da puše, vrate se nazad. Na aerodromima imamo rješenja gdje su u malim ovim ćibama, krletkama stoje, puše itd. Znate koliko bi moga, satima još govoriti, ali vidim da se upalilo svijetlo pa ću morati prekinuti. Ono šta mi se čini bitnim da dođem odmah na kraj, kad se zakon donio sve nam se svodi na to koliko ćemo kontrolirati da se to zaista tako događa. Ovo je činjenica da se popustilo prema onima koji su pritiskali, ali nemojte mi fraze govoriti o radničkoj klasi koja ostaje bez posla, jer nitko od onih kojih ja znam nije ni jednoga konobara ostavio vanka, a zdravlje je permanentno znate. Pogledajte kako to funkcionira. Dakle, u interesu onoga radnika, radnika kolega Stazić, o uposlenima, ne da izgube radno mjesto nego da ostane živ i zdrav do kraja. Treba voditi računa da se ne može svugdje u kafiću pušiti, jer ovaj Andrija konobar ima problema zbog pušenja znate, a mora raditi tamo jer nema drugoga posla. Ovi puše i ne vode računa o tome. Dakle, kontrolirajmo se. Ako moramo pušiti kontrolirajmo. I htio bih vidit sankcije koje će se provodit i izvještaj koliko je kazni naplaćeno zato što se negdje pušilo, uključivo od ministara pa nizbrdo. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. I kao zadnji pojedinačne rasprave, uvaženi zastupnik Ivan Hanžek. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče. Ja ću maksimalno skratiti. Sa tri elementa ću govoriti. Prvi element je da umjesto rasprave danas od strane vladajuće većine trebalo je samo da jedan od zastupnika izađe van i ispriča se i veli glasali smo na povjerenje na neviđeno za onu varijantu zakona koja nam je data prije 9 mjeseci. Razmišljali smo i mi na drugačiji način, ali smo poslušali zapovijed iz Vlade da moramo odglasati. Činjenica je da su mnogi zastupnici u nevezanom razgovoru spominjali neka druga rješenja koja se primjenjuju u drugim zemljama koje danas imamo u ovoj varijanti u ovom ispravku i mogli smo izbjeći dvije rasprave. Drugo, odustao sam od amandmana, ali moram reći da isto tako o njemu je govorio kolega Lesar, da na žalost nemamo rješenje za one koji imaju dvije, odnosno tri ili četiri vrste poroka kojim se bave, a s obzirom da sam jedno kraće vrijeme proveo u Hrvatskoj lutriji, onda na ovaj način sad pokušavam govoriti i o tome da nismo našli rješenje da lutrijski, odnosno kockarski i kladionički, kao i automati za igru prostor nema mogućnosti zadovoljavanja uvjeta iz ovog zakona i da na taj način i tu dolazi do smanjenja prometa, time i prihoda državnog proračuna. I ovo treće, da smo slušali, ne oporbu, nego one koji su, to je i vezano sa prvim, koji su sugerirali da se nađe blaža varijanta imali bi manje štete. I nažalost ja moram razočarati gospodina Rošina ugostiteljski biznis je pretrpio štetu u periodu primjenjivanja ovog zakona i kao što je rekla kolegica Ingrid Antičević, kad bismo se i u svim drugim zakonima decidirano izjasnili o striktnoj primjeni bilo kojeg zakona, kao što smo se za ovaj o zabrani duhanskih proizvoda, u korištenju zabrane duhanskih proizvoda u javnim objektima, vjerojatno bismo mi kao nacija i kao narodi koji živimo na ovom prostoru bolje živjeli jer bi poštivali i sve ostale zakone na sličan način. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime predlagatelja uvaženi Ante Zvonimir Golem, državni tajnik u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi, završna riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo. Evo ja mogu zahvaliti na današnjoj raspravi kako kao predlagač nemam pravo na ispravak netočnih navoda mogu samo reći da molim iz današnjeg fonograma da se pogleda niti jednom riječju u današnjem predstavljanju zakona i predlagača nisam spomenuo nikakav ekonomski aspekt ovoga zakona niti ekonomski utjecaj na ovaj zakon. Ono što treba reći zakon znači u svojim odredbama se ne mijenja nego se većinom dopunjuje kako bi mogao dati onaj svoj doprinos o čemu svi govorimo, to je borba protiv pušenja odnosno ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda. I mogu samo reći u ime predlagatelja da se i amandmani kluba zastupnika isto tako prihvaćaju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu glasovati ćemo kad se steknu uvjeti i još ćemo jednu točku prije glasovanja proći.
Poštovani gospodine predsjedavajući. Gospodo državni tajnici. Ovo jest jedan od zakona koji spada u red onih propisa koje svake godine valja zanoviti, međutim to je također i prigoda da se prisjetimo na koji način i u kojim sve prigodama Vlada koristi ovaj institut. To je institut koji doista mora omogućiti normalno funkcioniranje države u onim situacijama kada Sabor zbog svojih stanki ili drugih razloga, kako je to ovim zakonom i propisano, odnosno Ustavom, ne zasjeda. Međutim, praksa je pokazala da katkad ovaj institut se koristi i da se pokrije sramota Vlade. Nije tako davno bilo, sjetimo se lani dok je Sabor imao ljetnu pauzu, nakon dramatične rasprave u kojoj se u drvo i kamen klela vladajuća većina da Zakon o zabrani rada nedjeljom je upravo ono što nam treba, usred te pauze Vlada je naravno na mobitel sjednici s jahti definirala novu varijantu koristeći upravo ovaj zakon i rješavajući to uredbom. Dakle, promijenila je zakon kojim je zabranjen rad bio nedjeljom. Sada imamo relativno mali saldo iskorištenosti ovoga prava i to je dobro, jer ovaj zakon ima smisao samo ukoliko ga Vlada što manje koristi. Tek tada je taj institut snažan i daje legitimitet njegova stvarna korištenja u izvanrednim situacijama. Međutim, ja ću iskoristiti prigodu pa pohvaliti gospođu Kosor. Naime, bilo je prijedloga da se dva zakona, o jednomu smo raspravljali danas, a o drugome ćemo raspravljati sutra, donesu upravo korištenjem ovog instituta doslovno pet ili šest dana prije početka sjednice Sabora, jer su neki ministri bili svjesni svoje sramote i da je manje bolno riješiti to uredbom, ne ići ponovno u Parlament i ne trpiti kritike kad se govori o Zakonu o ograničavanju korištenja duhanskih proizvoda i kad se govori o Zakonu o medicinskoj oplodnji. Prema onome što su mediji prenijeli, a ja im nemam razloga ne vjerovati zato jer to nitko nije demantirao, upravo je premijerka bila ta koja je zahtijevala da se ta pitanja ne rješavaju uredbama, dakle da Vlada ne koristi ovaj institut u te dvije situacije, nego da se ide izmjenama i dopunama zakona u Sabor. U tome smislu pohvaljujem, jer nije bježala od odgovornosti Vlade ovdje pred ovim Parlamentom i dovela je Vladu u poziciju da mora ponovno objašnjavati neke stvari koje nije uspjela objasniti prošli put. Nismo naravno riješili problem do kraja, ali u tom smislu tu njenu maniru pozdravljam. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala, poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Što nam ovo Izvješće o uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti govori? Nažalost, govori o vrlo niskoj razini kulture zakonitosti, procesa predlaganja i donošenja zakona, a onda shodno tome i uredbama, a onda i samim pravilnicima. Jer koliko su se i uredbe razmahale i široko se shvaćaju kod naše Vlade, tako si lijepo ministri sami smatraju da mogu mijenjati zakon i to čime, pravilnicima. Pa počesto pravilnici nemaju veze sa slovom zakona, nego pritisnuti više ili manje javnošću ili ono što se pojedinom ministru svidi da bi to trebalo biti. Na takav način se to rješava. Evo ovom prigodom neka mi bude dopušteno napomenuti najsvježiji primjer Zakona o medicinskoj oplodnji kada je ministar Milinović htio i pravilnikom reagirati, prije nego što se odlučio uopće da se ide u promjene zakona i pravilnikom nešto regulirati, nešto čemu se toliko žestoko protivio u zakonu. Dakle, pokazuje nam i ovo svu bijedu naše niske razine kulture zakonitosti, a shodno tome ponavljam, i donošenje uredbi. I kako onda da nas građani ozbiljno shvate? Mi bismo ovdje u Parlamentu trebali biti brana tome. Sad nije bitan čak ni sadržaj, nego je bitan način i procedura kako se ti zakoni donosi, ali osim toga zakoni moraju na nešto sličiti. A na što sliči ova jedna uredba? Pa prije nego što kažem nešto o sadržaju, dozvolite o jezičnom aspektu predlaganja. Evo što se kaže u obrazloženju uz članak 1. Ove uredbe predviđena liberalizacija odobravanja kratkoročnih financijskih kredita nerezidentima, pazite sad ovo, odgađa se sa 1. kolovoza na 1. veljače. Sa 1. kolovoza na 1. veljače. Pa kakva je to sintagma, kakva je to sintaksa hrvatskog jezika. Pa to je nedopustivo. Dakle, čim malo treba promotriti koji padež upotrijebiti, koje riječi kako složiti po pravilima pravopisa i sintakse tu smo u velikom problemu. Ovo ne može ovako ići u Hrvatski parlament kada se naš jezik konačno zove hrvatski jezik. Nikad se manje u jeziku u tom smislu nije vodilo računa, pa onda evo mi bar moramo to popravljati makar se radilo o obrazloženju, pa makar se radilo i o obrazloženju. Što se ovom uredbom o izmjeni Zakona o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama tradicionalnog ugleda poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Što je to trebala Vlada uredbom reagirati dok Sabor nije zasjedao? Što je trebala? Možda nekakva izvanredna mjera, nešto je trebalo hitno napraviti. Ja mislim da većina od vas nije ovo ni pogledala jer smo to vjerovali da se o tome i radi. Ali ne, svi oni koji su bili u dobroj vjeri ponovo su pogriješili. Naime, o čemu se ovdje radi? Vlada izrijekom priznaje što je. Da je propušteno u izmjenama kada se donosio zakon zamijeniti članak 41. stavak 2. na koji se sada treba pozvati i kada je trebalo donijeti pravilnik nema te odredbe, a tamo u jednom drugom članku se to spominje. I sada nema zakona, treba uredbom ga promijeniti. Ali to su čak nisu ovlasti koje možete reagirati. Ne, nisu ovlasti. Ali Vlada očito široko to i benevolentno sebi uzima za pravo da može uzimati prerogative Sabora i onda i na ovakav način reagirati jer zakoni koji se donose zaista vrlo, vrlo niska kvaliteta, a o sadržajima i koncepciji sada ovom prilikom ne bih. I da ne ponavljam sve ono što je i kolega Leko rekao za ovu prvu odredbu. Pa što je onda smisao. Zaista to nema nikakve logike osim ukoliko Vlada sebi ne nabija neke … [[Govornica se ne razumije.]] pa govori koliko je zakona predložila, koliko je uredbi donijela itd. na tragu one serije “Malo misto“ tko je više da za ovu stvar. Prema tome, ovo je nedopustivo zaista pred Hrvatski sabor dolaziti sa ovakvim ozakonjenjem ovakvih uradaka Vladinih. Treba se više potruditi kod samog donošenja zakona prije svega u samoj proceduri, u samoj nomotehnici, a onda će sigurno i kvaliteta bez obzira na namjere zakona tih biti puno puno bolja.
Gospodin zastupnik Ivo Grbić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Predloženim zakonom za određeni vremenski tijek daju se ovlasti Vladi Republike Hrvatske da uredbama uređuje pitanja tekuće gospodarske politike iz djelokruga Hrvatskog sabora osim izmjena državnog proračuna i propisivanja poreza, te onih pitanja koja prema Ustavu Republike Hrvatske može uređivati samo Hrvatski sabor, a koja se odnose na razradu Ustavom utvrđenih ljudskih prava i temeljenih sloboda, nacionalna prava, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i lokalne samouprave u vremenu kada Hrvatski sabor ne zasjeda i to u razdoblju od 15. prosinca 2009. godine do 15. siječnja 2010. godine i od 15. srpnja 2010. godine do 15. rujna 2010. godine, te iznimno i u razdoblju od dana raspuštanja ili isteka mandata Hrvatskog sabora pa do dana prvog zasjedanja novo izabranoga Hrvatskog sabora. Isto tako predloženim zakonom, a kako bi se vremenski omogućilo da pitanja uređena uredbama donijetim temeljem važećeg zakona budu uređena zakonima predviđa se produženje roka njihova važenja ali ne dulje od 31. prosinca 2009. godine. Radi navedenog a imajući u vidu da se predloženim zakonom spriječava nastajanje pravne praznine i omogućuje Vladi Republike Hrvatske da i u buduće kada je to nužno donosi uredbe na temelju zakonskih ovlasti podržavam donošenje Zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo kad se steknu uvjeti. Prelazimo na konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda, bio je hitni postupak P.Z.E. br. 444 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo i klub HDZ-a. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandman odbora i kluba HDZ-a i o njima se ne glasuje jer postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda. Molim tko je za prijedlog ovog zakona? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Rezultat je? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova. 73 glasa za, 12 protiv i 5 suzdržanih zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
4. Konačni prijedlog Zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja i djelokruga hrvatskoga Sabora, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 435 Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu, ribarstvo, ruralni razvoj i Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi državni tajnik Pavao Matičić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici, Zakon o ovlastima Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedino pitanje djelokruga hrvatskog Sabora, Hrvatski Sabor donosi svake godine pa ne bih govorio o ustavnoj osnovi za donošenje tog zakona. Vlada predlaže da se i nadalje podijeli zakonska ovlast za donošenje uredbe na temelju zakonske ovlasti, ali ograničeno kao i dosada, samo u razdoblju kada hrvatski Sabor ne zasjeda ili kada je raspušten ili mu je istekao mandat. Predlažemo to i posebno iz razloga što ova zakonodavna delegacija Vladi prestaje sa 31. listopada 2009. godine. Također u zakonu se predlaže da uredbe koje je donijela Vlada temeljem ovih zakonskih ovlasti ostaju na snazi najdulje do 31. prosinca 2009. godine. Gospodine potpredsjedniče predlažemo hrvatskom Saboru da donese predloženi zakon. Hvala.
Hvala. Odbor za zakonodavstvo, poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj, Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav, otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a, gospodin zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče hrvatskog Sabora. Poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Pa naime Prijedlog Zakona o ovlastima Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga hrvatskog Sabora već je rutina u ovom Saboru i s tog stajališta mogli bismo reći nema ništa novo u prijedlogu Vlade. Međutim, kad pogledamo kako se ostvaruje ovaj zakon onda dolazimo do ozbiljnih problema. Predlagatelj zakona, dakle sama Vlada navodi da postoje 3 ograničenja za Vladu kad može donijeti uredbe na temelju zakonske ovlasti. To je vrijeme u koje može to raditi, dakle kad ne zasjeda hrvatski Parlament. Drugo, sadržajno su ograničenja ljudska prava nametanje poreza i promjene proračuna i treći kad ne zasjeda hrvatski Parlament. A kad pogledamo u praksi događa se otprilike, ne otprilike nego istinski ovako, ovdje imamo uredbu o izmjeni Zakona o deviznom poslovanju. Donesenu 24. srpnja 2009. godine i ta uredba bi trebala djelovati do kraja ove godine. Dakle, Sabor je zasjedao 27., 28., 29., 30. i 31. srpnja, ovdje smo danas verificirali zapisnike, i 17. srpnja ove godine, a Vlada donosi uredbu o izmjeni Zakona o deviznom poslovanju 24. srpnja. Dakle, to je očigledno, očevidno, kako bih rekao, ignoriranje ustavne obveze Vlade da taj zakon podnese hrvatskom Parlamentu. A gledajte još sljedeći apsurd kako Vlada primjenjuje i provodi zakon koji traži svake godine od nas. Uredba o deviznom poslovanju se odnosi da Zakon prestaje o deviznom poslovanju u jednoj odredbi 1. siječnja 2010. godine. u drugoj odredbi 1. veljače 2010. godine i u trećoj odredbi da prestaje važiti kad Hrvatska bude članica Europske unije. Dakle, uredbom nešto rješavamo što će se 2010. nešto dogoditi. A sljedeći apsurd je da sada Vlada predlaže zakon da ova uredba vrijedi samo do kraja ove godine. Ja ne znam da li zna ljevica što radi desnica u Vladi? Da li zna je li ima desnice u Vladi? Hvala Bogu, ja sam mislio da nema. Kada nije Hebrang tamo ja sam mislio da nema desnice tamo. A dobro. O.k. Nije ni Šeks. Dakle, zaista ne znam da li ministarstvo zna što radi drugo ili ima li uopće u Vladi neke koordinacije. Ova uredba nema nikakve funkcije i koja je to onda pravna sigurnost koju Vlada sam proizvodi. Sljedeći apsurd je da zakon ne može mijenjati Vlada i po Ustavu i po hijerarhiji pravnih akata, ali i po odnosu i djelokrugu i nadležnosti dvaju tijela. Nije Sabor podložan Vladi, nego Sabor kontrolira rad Vlade i Ustav kaže da je funkcija Sabora da nadzire rad Vlade. Ovdje je Vlada uzela nešto što joj nitko nije dao, nije osmislila i što je još gore proizvela je pravnu nesigurnost bespotrebno. Pa ako ima i malo soli, treba izvršiti neku koordinaciju u Vladi. Neku koordinaciju treba izvršiti u Vladi. Inače ćemo ponovno za jedan period pozvati u pomoć HITROREZ i koji ništa neće riješiti. Prema tome, riječ je o vrlo važnoj ustavnoj instituciji protiv koje SDP-e naravno nema ništa, neka Vlada dobije Ustavom utvrđenu mogućnost da uredbama uređuje oblast iz djelokruga Hrvatskog sabora, ali ne da mijenja zakon. Prestankom pravne valjanosti uredbe, ostaje zakon temeljni akt. Zakon nastavlja živjeti svoj život, jer je to volja hrvatskog Parlamenta, odnosno hrvatskih građana izražena kroz odluku Hrvatskog sabora. Ovako neustavno ponašanje, dovodi nas u ozbiljnu sumnju da Hrvatski sabor ne ostvaruje svoju ulogu. Jedna od važnih uloga Hrvatskog sabora je da nadzire rad Vlade i da kontrolira rad Vlade. Mi ćemo naravno sa punim povjerenjem donijeti Zakon o ovlastima Vlade, ali bi isto tako sa punom odgovornošću trebali kod prijema svake uredbe potvrditi je li ona u skladu sa datim ovlastima ili je Vlada prekoračila date ovlasti. Ovo što je napravljeno sa uredbom o deviznom poslovanju je očigledan primjer za bilo kojeg građana Republike Hrvatske, da Vlada ne zna što hoće sa uredbom. Ovo nikakvog pravnog učinka nema, osim što zbunjuje građane Republike Hrvatske. Jer efekti ove uredbe trebali bi se dogoditi tek sljedeće godine, a ona će po vašem prijedlogu ovog zakona, prestati važiti i pravu snagu imati 31. 12. ove godine. Ne samo to, nego ova uredba bi i po zakonu koji sada vrijedi, prestala važiti 31. 10. ove godine. Jer uredbe mogu važiti samo dok važi ovlaštenje. Sve to zaista ukazuje da moramo biti puno odgovorniji prema aktima koji dolaze iz Vlade, jer Vlada ovakvim aktima kompromitira svoje povjerenje u hrvatskom Parlamentu, bez obzira s koje strane gledali stvari. Činjenice se ne daju izmijeniti. Jesmo li mi navukli političke naočale ili nismo? Dakle, SDP će naravno glasovati za zakon, ali tražimo da svaka uredba dođe pojedinačno na verifikaciju i da se uredbom ne mijenja zakon, nego da se uređuju stvari posebno dok uredba traje. Hvala lijepo.
Hvala. Klub HDZ-a, gospođa zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici, gospodine državni tajniče sa suradnicima. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će Prijedlog zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora s konačnim prijedlogom zakona, dakle po hitnom postupku. Radi se ovdje o jednom zakonu koji je neophodan da bi se osiguralo nesmetano funkcioniranje države. Naime, ovaj ustavno pravni institut zakonodavne delegacije, poznat je u ustavnoj praksi gotovo svih suvremenih država. U slučaju našega ustavnog uređenja Ustav Republike Hrvatske izričito dopušta i podrobno određuje opseg i pravni režim donošenjem uredaba na temelju zakonskog ovlaštenja, pa dakle dopušta zakonodavnu delegaciju u svemu, osim u tzv. organskim zakonima. Člankom 87. Ustav određuje da Hrvatski sabor može najviše na vrijeme od godinu dana, ovlastiti Vladu Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz njegova djelokruga, osim onih koja se odnose na razradu ustavnom u Ustavom utvrđenih ljudskih prava i temeljnih sloboda, nacionalnih prava, izbornog sustava, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i lokalne samouprave. Također je Ustavom određeno da uredbe ne mogu djelovati retroaktivno, kao i to da te uredbe prestaju vrijediti istekom roka od godinu dana od dana dobivene ovlasti, ukoliko Hrvatski sabor ne odluči drugačije. Zakonodavno ovlaštenje temeljem Ustava, odnosno delegacija za donošenje uredbi, mora biti izričita uz navođenje točno određenih pitanja, čije se uređenje prenosi na izvršno tijelo i na vrijeme najviše od godinu dana. Sukladno takvom ustavnom uređenju Vlada Republike Hrvatske predlaže donošenje ovog zakona, kojim bi Sabor ovlastio Vladu na rok od jedne godine i to samo u vremenu izvan redovitog zasjedanja Sabora, sukladno hrvatskom Ustavu, dakle u vremenu od 15. prosinca 2009. do 15. siječnja 2010. godine i od 15. srpnja 2010. do 15. rujna 2010., odnosno iznimno u slučajevima raspuštanja Sabora ili isteka mandata do prvog zasjedanja novo izabranoga Sabora i to u točno određenom rasponu pitanja, a to su kako se predlaže hrvatska Vlada, pitanja tekuće gospodarske politike iz djelokruga Hrvatskog sabora, osim izmjena državnog proračuna i propisivanja poreza, te onih pitanja čija je zakonodavna delegacija nedopuštena po samoj ustavnoj odredbi. Također, u ovom zakonu definira se člankom 4. da će donijete uredbe temeljem postojećega zakona kojemu važnost ističe obzirom da će u listopadu isteći godina dana od dobivene ovlasti, dakle uredbe o Zakonu o prijenosu zakonodavnih ovlasti ostat na snazi do 31. prosinca 2009. godine, čime ovaj zakon također konzumira ustavnu mogućnost da odredi rok trajanja uredbi i dulje od godinu dana od dobivene ovlasti. Hitnost postupka neophodna je u donošenju ovoga zakona upravo iz razloga da se premosti pravna praznina i da se osigurava funkcioniranje i obavljanje državnih poslova, obzirom da 11. listopada ističe rok od godine dana od kada je ovaj Hrvatski sabor Vladi dao ovlast na donošenje uredaba sa zakonskom snagom. Iz svih ovih razloga i iz razloga što je to i ustavno-pravna praksa svih razvijenih zemalja i iz razloga što to omogućava funkcioniranje sustava, klub Hrvatske demokratske zajednice podupire donošenje ovoga zakona kao zakona kojim se na temelju Ustava Republike Hrvatske prenosi zakonodavna ovlast u ograničenim nadležnostima i rokovima, a isključivo u cilju osiguranja funkcioniranja sustava i imajući na umu da je Vlada prema dosadašnjim iskustvima za tim ovlastima posezala rijetko, a što ćemo vidjeti i iz izvješća o donijetim uredbama na temelju zakonske ovlasti koje će biti također pred ovim Hrvatskim saborom i o kojem će o svakoj toj uredbi imati priliku raspravljati i ovaj Visoki dom. Hvala lijepo.
Hvala. Klub HNS-a, gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Prelazimo na konačni prijedlog Zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga hrvatskog Sabora, bio je hitni postupak, P.Z. br. 435. Predlagatelj zakona Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog Zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga hrvatskog Sabora. Molim tko je za prijedlog? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 78 glasova za, 5 protiv i 7 suzdržanih. Molim predsjednika Mandatno-imunitetskog povjerenstva. Ova točka dnevnog reda Izvješće Mandatno-imunitetskog povjerenstva.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Imamo izvješće o prestanku zastupničkog mandata zastupnika Zvonimira Puljića i početku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika Ivana Škaričića. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 25. sjednici održanoj 23. rujna 2009. godine obavijest za zamjenu preminulog zastupnika Zvonimira Puljića u Hrvatskom saboru koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Hrvatska demokratska zajednica aktom od 23. rujna 2009. godine. Kako je gospodin Zvonimir Puljić izabran za zastupnika kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice u 10. izbornoj jedinici, Hrvatska demokratska zajednica je sukladno članku 12. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila da gospodin Ivan Škaričić kao zamjenik zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto Zvonimira Puljića. Povjerenstvo je utvrdilo da je smrću zastupnika Zvonimira Puljića sukladno članku 10. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor prestao njegov njegov zastupnički mandat, te da su na temelju obavijesti Hrvatske demokratske zajednice o osobi koja će umjesto preminulog zastupnika obnašati zastupničku dužnost, ispunjeni uvjeti za početak zastupničkog mandata zamjenika zastupnika Ivana Škaričića. Sukladno rečenom Mandatno imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave temeljem članka 10. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i članka 104. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno, sa 6 glasova za, predložilo je Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 1. rujna 2009. godine prestao je zastupnički mandat zastupniku Zvonimiru Puljiću, dana 24. rujna 2009. godine zastupničku dužnost, sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskog sabora započet će obnašati zamjenik zastupnika Ivan Škaričić.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim kvorum. Molim uključimo se da provjerimo kvorum. Molim vas, jesmo li se svi uključili? Nisu se svi zastupnici uključili. Imamo 83 nazočnih, pa ćemo dizanjem. 83 dakle imamo kvorum, pa ćemo dizanjem ruku. Zaključio sam raspravu povodom ove točke dnevnog reda i dajem na glasovanje Prijedlog Mandatno imunitetskog povjerenstva o obnašanju mandata zastupnika u Hrvatskom saboru gospodina Ivana Škaričića. Tko je za tu odluku? Hvala. Ima li netko protiv? Nema. Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno prihvaćen prijedlog Mandatno imunitetskog povjerenstva. I prije nastavka rada, pozivam novog zastupnika gospodina Ivana Škaričića da prisegne. Prvo ću pročitati tekst prisege i nakon toga pozvati zastupnika koji daje prisegu tako što ustaje i izgovori riječi: "Prisežem". Tekst prisege glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak, te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske." Zastupnik Ivan Škaričić.
Prisežem. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa. Čestitam zastupniku Ivanu Škaričiću i želim mu uspješan rad u Hrvatskom saboru.
Sad ćemo prijeći na još jednu točku koju ćemo danas raspraviti. - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim predsjednika povjerenstva gospodina Damira Sesvečana da podnese izvješće.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo, prvo bi podnio Izvješće o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Stipe Gabrića zastupnika u Hrvatskom saboru. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 24. sjednici održanoj dana 22. rujna 2009. godine zahtjev Općinskog državnog odvjetništva u Dubrovniku od 12. ožujka 2009. upućen putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske od 13. srpnja 2009. predsjedniku Hrvatskoga sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Stipe Gabrića zastupnika u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo prijetnje iz članka 129. stavak 3. u svezi stavka 1. Kaznenog zakona. Gospodin Stipo Gabrić zastupnik je 6. saziva Hrvatskoga sabora te na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga Sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskoga sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Shodno rečenom a na temelju članka 23. stavka 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora Državno odvjetništvo Republike Hrvatske uputilo je zahtjev za odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Stipe Gabrića. Nakon rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo na temelju članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora jednoglasno sa 5 glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje slijedeće odluke. "Daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Stipe Gabrića po zahtjevu Općinskog državnog odvjetništva u Dubrovniku upućen putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske aktom broj KR-1DO536/08 zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo iz članka 129. stavak 3. u svezi stavka 1. Kaznenog zakona."
Hvala. Povodom ovoga izvješća nitko se nije prijavio za raspravu. I dalje se nitko ne prijavljuje za raspravu. Molim predsjednika da podnese dva izvješća koja se odnose na zahtjev za davanje odobrenja za kazneni progon i kazneni postupak protiv zastupnika u Hrvatskom saboru Berislava Rončevića. Izvolite.
Hvala. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 23. sjednici održanoj dana 19. kolovoza 2009. godine zahtjev Državnog odvjetništva Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta od 7. kolovoza 2009. godine koji je upućen putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske aktom od 11. kolovoza 2009. godine predsjedniku Hrvatskoga sabora za davanje odobrenja za pokretanje i vođenje kaznenog postupka protiv Berislava Rončevića zastupnika u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti iz članka 337. stavaka 1. i 4. Kaznenog zakona. Gospodin Berislav Rončević zastupnik je 6. saziva Hrvatskoga sabora te na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskoga sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Državno odvjetništvo Republike Hrvatske uputilo je zahtjev za odobrenje za kazneni progon i kazneni postupak protiv zastupnika Berislava Rončevića. Sjednica povjerenstva sazvana je na temelju članka 24. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Mandatno-imunitetno povjerenstvo je prethodno raspravljalo o zahtjevu Državnog odvjetništva Republike Hrvatske koje je zatražilo mišljenje o tome da li Državno odvjetništvo treba odobrenje za provođenje istrage protiv zastupnika u Hrvatskom saboru ili je odobrenje potrebno samo za pokretanje kaznenog postupka kao preduvjetu, ovisno o stavu Povjerenstva, za odlučivanje o eventualnom ukidanju imuniteta zastupniku Berislavu Rončeviću. Mišljenje većine članova povjerenstva bilo je da za provođenje istrage nije potrebno ukidati imunitet zastupniku, odnosno da je takav zahtjev preuranjen, već ukidanje imuniteta Državno odvjetništvo treba tražiti prilikom podnošenja optužnice jer po članku 17. stavku 1. točka 1. Zakona o kaznenom postupku kazneni postupak započinje potvrđivanjem optužnice na sudu. To je u skladu sa člankom 75. stavkom 3. Ustava Republike Hrvatske, kao i člankom 23. stavak 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora koji ukidanje imuniteta vežu isključivo uz pokretanje i vođenje kaznenog postupka. Isto tako, Hrvatski sabor odnosno Mandatno-imunitetno povjerenstvo daje isključivo odobrenje za pokretanje i vođenje kaznenog postupka što proizlazi iz odredbi o zastupničkom imunitetu Poslovnika Hrvatskoga sabora, članak 23. do 28. U raspravi je naglašena važnost pravilnog, na Ustavu i zakonu utemeljenog stava o tome kada tijekom kaznenog progona treba tražiti ukidanje imuniteta, jer će se temeljem tog stava stvoriti presedan za buduće postupanje Državnog odvjetništva, ne samo u odnosu na zastupnike u Hrvatskom saboru, nego i u odnosu na sve ostale državne i pravosudne dužnosnike koji prema Ustavu ili posebnim zakonima imaju određeni procesno-pravni imunitet. U raspravi su pojedini članovi povjerenstva izrazili mišljenje kako su odredbe Ustava i zakona jasne te da Državno odvjetništvo Republike Hrvatske za provođenje istrage nije trebalo tražiti ukidanje imuniteta, već sukladno zakonu provoditi istragu te su takvo postupanje protumačili kao odugovlačenje postupka koji se provodi protiv zastupnika Rončevića. Također, jedan stav povjerenstva izrazio je stajalište kako je i za provođenje istražnog postupka potrebno ukinuti imunitet zastupniku. Kroz raspravu većina članova povjerenstva, 7 od 8, usuglasila se da za provođenje istrage nije potrebno odlučivati o ukidanju imuniteta zastupnika te da je takvo odlučivanje preuranjeno u odnosu na sam početak kaznenog postupka kada se o imunitetu može odlučivati te da Državno odvjetništvo može bez ukidanja imuniteta zastupnika provoditi istragu protiv zastupnika. Unatoč ovakvome stavu, tri člana povjerenstva iz redova SDP-a traže glasovanje i o drugom zaključku da povjerenstvo nije ovlašteno davati vjerodostojno tumačenje zakona te da povjerenstvo ipak da suglasnost na daljnje vođenje postupka i ukine imunitet zastupniku Berislavu Rončeviću kako ne bi došlo do zastoja u istražnim postupcima. Članovi povjerenstva iz redova HDZ-a upozorili su da bi prihvaćanje ovakvog zaključka članova povjerenstva iz redova SDP-a, uz prethodno prihvaćanje zaključka o tome kako za provođenje istrage nije u skladu sa Ustavom i zakonom ukidati imunitet zastupniku, bilo u kontradiktornosti jer jedan zaključak isključuje drugi. Ne može se istovremeno odlučiti da za istragu nije potrebno i da se ne može ukinuti imunitet zastupniku, a istovremeno drugim zaključkom to predlagati. Nakon završene rasprave na temelju članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora, Mandatno-imunitetno povjerenstvo donijelo je sljedeći zaključak: "1. Zahtjev Državnog odvjetništva Republike Hrvatske za ukidanje imuniteta zastupniku Berislavu Rončeviću, odnosno davanja odobrenja za pokretanje kaznenog postupka je preuranjen i suvišan po članku 75. stavku 3. Ustava Republike Hrvatske, jer temeljem članka 17. stavak 1. točka 1. Zakona o kaznenom postupku kazneni postupak započinje potvrđivanjem optužnice. Obzirom da u konkretnom slučaju nije podignuta optužnica, preuranjeno je tražiti ukidanje imuniteta radi pokretanja kaznenog postupka. Državno odvjetništvo Republike Hrvatske može bez ukidanja imuniteta zastupnika u skladu s člankom 217. Zakona o kaznenom postupku provoditi istragu protiv zastupnika Berislava Rončevića. Navedeni zaključak donijet je većinom glasova, 7 za i 1 protiv. 2. Mandatno-imunitetno povjerenstvo glasovalo je i o prijedlogu članova povjerenstva iz redova SDP-a da povjerenstvo nije ovlašteno tijelo za davanje vjerodostojnog tumačenja zakona, a o čemu postoje dileme te da Mandatno-imunitetno povjerenstvo da suglasnost za daljnje vođenje kaznenog postupka i ukine imunitet Berislavu Rončeviću kako ne bi došlo do zastoja u istražnim postupcima. Ovaj prijedlog nije prošao, odnosno mišljenja su ostala podijeljena jer je za njega glasovalo 4 člana povjerenstva za i 4 protiv." Ako dozvolite, pročitao bih i obrazloženje, mislim da je važno u ovom slučaju. Dakle, obrazloženje. Mandatno-imunitetno povjerenstvo smatra da je zahtjev Državnog odvjetništva Republike Hrvatske za ukidanje imuniteta zastupniku Berislavu Rončeviću, odnosno davanje odobrenja za kazneni progon i za pokretanje kaznenog postupka preuranjen s obzirom da u konkretnom slučaju još nije podignuta optužnica pa time nisu ni stečeni preduvjeti za početak kaznenog postupka. Naime, članak 75. stavak 3. Ustava Republike Hrvatske propisuje da se protiv zastupnika ne može pokrenuti kazneni postupak bez odobrenja Hrvatskoga sabora. Sve odredbe Poslovnika Hrvatskoga sabora o imunitetu zastupnika povezuju također odlučivanje o imunitetu zastupnika uz pokretanje kaznenog postupka, a ne uz provođenje izvida, istrage ili drugih dokaznih radnji Državnog odvjetništva kao sastavnih dijelova kaznenog progona do započinjanja samog kaznenog postupka. Članak 23. stavak 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora precizno određuje da je Državno odvjetništvo kao ovlašteno državno tijelo obvezno prethodno zatražiti odobrenje za pokretanje kaznenog postupka tek kada se steknu uvjeti za njegovo pokretanje. Članak 17. stavak 1. točka 1. Zakona o kaznenom postupku propisuje da kazneni postupak započinje potvrđivanjem optužnice pa donošenje naloga o provođenju istrage, odnosno sama istraga, nije početak kaznenog postupak. Stoga i odlučivanje o imunitetu zastupnika nije ni moguće prije odluke Državnog odvjetništva o podnošenju optužnice sudu. Slijedom iznijetog, Državno odvjetništvo Republike Hrvatske može bez ukidanja imuniteta zastupniku Berislavu Rončeviću donijeti nalog o provođenju istrage i provoditi druge istražne radnje u skladu s odredbom članka 217. i drugim odredbama Zakona o kaznenom postupku. I drugo izvješće koje se odnosi također na zastupnika Berislava Rončevića. Dakle Mandatno imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 26. sjednici održanoj dana 15. listopada 2009. godine zahtjev Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta od 13. listopada 2009. godine koji je upućen putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske aktuelno 13. listopada 2009. godine predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Berislava Rončevića zastupnika u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti iz članka 337. stavak 1. i 4. Kaznenog zakona. Sjednica povjerenstva sazvana je bez odgode temeljem članka 24. Poslovnika Hrvatskog sabora. Gospodin Berislav Rončević zastupnik je 6. saziva Hrvatskog sabora te na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske, članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Shodno rečenom, a na temelju članka 23. stavka 2. Poslovnika Hrvatskog sabora Državno odvjetništvo Republike Hrvatske uputilo je Hrvatskom saboru zahtjev za odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Berislava Rončevića. Nakon rasprave Mandatno imunitetno povjerenstvo na temelju članka 104. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno, sa sedam glasova za, predlaže Hrvatskom saboru donošenje slijedeće odluke: daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Berislava Rončevića po zahtjevu Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta broj KUS-21/09 od 13. listopada 2009. godine, upućen putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske, aktom od 13. listopada 2009. zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti iz članka 337. stavak 1. i 4. Kaznenog zakona. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HNS-a, gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Iz informacije izvješća i prijedloga zaključaka koje je iznio kolega Sesvečan, može se iščitati kojima sve se mudrolijama i muljažama i mućkama služilo Mandatno imunitetno povjerenstvo proteklih mjeseci ne bi li zapravo zamaglilo elementarno pitanje u ovome slučaju. Dakle, to je bilo mućkanje pravnih, proceduralnih pitanja i činjenica, a u međuvremenu se otkrilo da je USKOK kao dio Državnoga odvjetništva, pronašao i smatra relevantnim činjenice i očito dokaze koji stvaraju osnovanu sumnju da je kolega Rončević počinio kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti. Naravno svi mi ovdje koji imamo o tome svoje mišljenje, a mišljenje smo izrazili nekoliko puta, prije svega mi koji smo bili članovi istražnog povjerenstva, a onda i ostali zastupnici u raspravi o izvješću istražnoga povjerenstva, možemo naravno sad se navaliti na gospodina Rončevića, iživljavati se na njemu i to bi bilo jeftino politikantstvo. Kolega Rončević imat će priliku da u kaznenome postupku dokaže, ako drži da je nevin, odnosno Državno odvjetništvo će imati priliku dokazati suprotno. Međutim ovo je prigoda da se malo vratimo unatrag i vidimo kojemu smo mi ruglu bili izloženi u pokušaju da utvrdimo sve relevantne činjenice za ovaj slučaj. Duh Zakona o istražnim povjerenstvima svakako nije, a niti njegove odredbe koncipirane tako da bi jedni članovi istražnoga povjerenstva imali shvatiti da nekoga moraju pod svaku cijenu napadati, a drugi pod svaku cijenu braniti. Zadaća istražnoga povjerenstva, koje je moglo osvjetlati obraz ovome Saboru, ali na žalost to nije uspjelo, bilo je utvrditi sve relevantne činjenice. To na žalost nije bilo moguće, jer HDZ-ova većina u istražnome povjerenstvu je činila sve što je mogla da bi nas onemogućila u utvrđenju relevantnih činjenica. Nama nije bilo dozvoljeno obaviti elementarne stvari kao što su saslušanja svjedoka. Državni tajnik Bačić za kojega mediji navode da je sada u razgovoru sa istražiteljima otvorio dušu, rekao sve što znade, pa čak neki spekuliraju da je u tome smislu i dosta opteretio gospodina Rončevića, recimo uopće nije bio saslušan na našemu istražnome povjerenstvu i to samo i isključivo zahvaljujući volji, upornosti HDZ-ove većine kojoj je smokvin list bio kolega Grčić iz HSS-a. Hoćemo li se malo podsjetiti pa reći da su kolege Hebrang, kolega Ćosić, kolega Tomljanović i kolega Kruno Markovinović, zajedno sa gospodinom Grčićem omogućili da istražno povjerenstvo, a onda na žalost i Hrvatski sabor zaključe slijedeće. Da u predmetnoj nabavi nije bilo protuzakonitih radnji, postupaka i događaja, niti je oštećen državni proračun. Da je ministar obrane poštivao izbor dobavljača vozila prema kriterijima glavnoga stožera Oružanih snaga, a izbor i broj vozila prilagodio je zahtjevima partnerskih ciljeva koje je diktiralo razdoblje završnih priprema za ulazak Republike Hrvatske u punopravno članstvo NATO-a. Pa onda isto tako da povjerenstvo, a onda i Sabor osuđuje sve one koji su izmišljenim nepravilnostima u predmetnoj nabavi godinama bezrazložno kriminalizirali gospodina Berislava Rončevića, nanijevši nepopravljivu štetu njegovu ugledu i boli njegovim najbližima. Potrebno je procijeniti koliku je štetu otrpjela Republika Hrvatska širenjem lažnih vijesti o tobožnjoj korupciji u MORH-u. Vjerujemo da će nadležna tijela ispitati postoji li kaznena odgovornost u iznošenju neistina i kleveta na račun gospodina Rončevića i Ministarstva obrane na čijem se čelu nalazio u vrijeme predmetne nabave. A što ćemo sad? Ovih je dana bilo riječi o nečijim rukama u vatri, pa i vađenju ruku iz vatre. Ja bih volio da se odmaknemo od te retorike, nemojmo biti naivni, jer nije kolega Andrija Hebrang koji je najzdušnije branio gospodina Rončevića jedini čovjek koji je bio u opoziciji da vadi ruke iz vatre ili ih u nju stavlja. Istina Bog tako gorljivo zastupanje interesa svoga stranačkoga kolege a i kolege ministra iz Vlade u kojoj su sjedili ja bih nazvao prijateljskom potporom kada je čovjeku najteže. Ali nismo mi tu u društvu prijatelja nego smo članovi Hrvatskoga sabora najvišega Doma, i za sve ono što smo tu čuli na žalost kolega Hebrang mislim da snosite osobno veliku odgovornost i da je to bitno kompromitiralo vaša nastojanja da kao predsjednički kandidat izađete na izbore za predsjednika Republike.
Kolega Richembergh ovo je rasprava o izvješću mandatno-imunitetnog povjerenstva za davanju odobrenja za pokretanje kaznenog postupka i nemojte, ograničite se na tu raspravu, nije tema rasprave da razgovarate o političkom djelovanju i radu gospodina zastupnika Andrije Hebranga. Molim vas ograničite se na Izvješće mandatno imunitetnog povjerenstva.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Nadam se da dio te rasprave nije kada vam Andrija Hebrang šalje puse za govornicu meni osobno, je li to isto dio rasprave?
Molim vas držite se reda.
Sada smo došli u točku u kojoj Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva razgoljuje zaključke Hrvatskoga sabora na koje ih je navelo Istražno povjerenstvo. Sjetimo se da smo ovdje izvrgnuli ruglu, prijeziru generala Jozu Miličevića kojemu očito dugujemo ispriku, da smo ovdje na sve moguće načine odbijali razgovore o mogućoj korupciji u Ministarstvu obrane i da su neki naši kolege pokušali onemogućiti da dođe do ovoga danas. Iz medija doznajemo da gospodin Berislav Rončević nije svjedočio pred istražiteljima, odnosno pred predstavnicima USKOK-a koji su ovaj prijedlog donijeli na temelju ostalih dokaza i razgovora, a ja bih poručio kolegi Rončeviću da ga molim da se ne brani šutnjom neka kaže sve što znade. Sve što znade što bi moglo olakšati njegovu poziciju ali i poziciju domovine. Ovdje je u pitanju ugled Hrvatskoga sabora, ugled Hrvatske. Pitanje korupcije je pitanje koje kompromitira našu zemlju i žao mi je što se sve češće dovodimo u situaciju da nam drugi dijele packe a nismo u stanju s tim se obračunati sami, početi sami, sada imamo prigodu. Ovaj postupak skidanje imuniteta gospodinu Berislavu Rončeviću može pomoći svima nama da se pitanje korupcije u državnim ministarstvima, državnim tijelima, u vrhu hrvatske politike konačno počne raspetljavati brzo i efikasno. Zato molim kolegu Rončevića da se ne brani šutnjom nego neka kaže ukoliko je bilo bilo kakvih dogovora, naloga, maknimo sve sumnje ako ih nije bilo, ali konačno pokažimo gdje smo slabi, kako bismo sutra bili jači. U tome smislu žao nam je što je Mandatno-imunitetno povjerenstvo izgubilo dva mjeseca mudrujući oko toga skinuti ili ne skinuti imunitet, sada je jasno da drugoga izlaza nema, a isto tako je jasno da je opozicija u Hrvatskome parlamentu imala više snage pogledati istini u oči nego HDZ-ova većina. Hvala lijepa.
Hvala. Pet ispravaka. Gospodin zastupnik Ivan Hanžek. Izvolite.
Ja želim ispraviti kolegu Gorana iz jednostavnog razloga, nije petljalo Mandatno-imunitetno povjerenstvo, imali smo isti materijal koji i jučer ali smo imali petljanje državnog odvjetnika Mladena Bajića koji se pitao da li treba skinuti ili ne treba skinuti imunitet i objašnjavajući to različitim varijantama viđenja zakona. Znači ne Mandatno-imunitetno povjerenstvo nego gospodin državni odvjetnik, i na temelju istog materijala mi smo jučer jednoglasno donijeli odluku kakva je zatražena od nas.
Gospodin zastupnik Damir Sesvečan.
Dakle netočan je navod kolege da je Mandatno-imunitetno povjerenstvo nešto mućkalo vezano uz ovaj zahtjev za odobravanje pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Berislava Rončevića. Naprotiv, upravo smo postupali po Ustavu i Zakonu, bilo kakvo drugačije postupanje bilo bi protivno Ustavu i Zakonu. MI smo rekli da za istragu nije potrebno skidati imunitet, odnosno konkretno davati odobrenje za pokretanje kaznenog postupka jer i sam institut je odobrenje za pokretanje kaznenog postupka ne za odobravanje istrage dakle onako kako to Ustav propisuje. Kada je došao zahtjev za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka, kada su ispunjeni svi preduvjeti koje je trebalo osigurati državno odvjetništvo za pokretanje kaznenog postupka mi smo dosljedno po tome postupili kao i u svim drugim slučajevima, predložili Hrvatskom saboru davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka. Hvala.
Sljedeći ispravak gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo, štovani kolega demantiram ono što ste rekli u svezi rada Istražnog povjerenstva pa čitam fonogram sa tog istražnog povjerenstva dostupan svim dobronamjernima. Šima Krasić na pitanje da li ste utvrdili kazneno djelo, da su revizori to utvrdili odgovara oni bi morali to u nalogu i navesti. DA li ste utvrdili u postupku revizije elemente oštećenja proračuna? ŠIma Krasić: „Ne.“ Citiram fonogram Vladimira Fabera. Da li ste ustanovili kazneno djelo? Vladimir Faber odgovara ne. DA smo dakle došli do razine osnovane sumnje da je bilo koja osoba učinila kazneno djelo po službenoj dužnosti mi bi to prijavili i proslijedili. Na pitanje da li ste našli elemenata oštećenja državnog proračuna? Vladimir Faber odgovara sljedeće: „MI nismo našli dostatnim da bi se radilo o kaznenom djelu na štetu proračuna Ministarstva obrane Republike Hrvatske“. Dakle kada govorite neistine onda morate biti sigurni da ste proučili dokumentaciju, ja vjerujem da nije bilo namjerno nego da ju niste pročitali.
Gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović sljedeći ispravak.
Pa evo moram ispraviti isto netočan navod kolege Beusa Richemberga da je kršeno elementarno pravo članovima povjerenstva da pozovu svjedoke koji oni hoće. Naime, pozvani su svi svjedoci koji su do kraja, do kraja rada povjerenstva, koje je bilo tko predložio, ali veliko razočaranje svjedočenjem gospodina Fabera, gospodina generala Lucića, prouzrokovalo je to da su onda tražili da dođe valjda i portir ne znam iz ministarstva i svi ostali, svi ostali ovdje. Ali nadam se da isto tako zdušno će kolege iz HNS-a potaknuti pitanje što se dogodilo sa materijalima prethodnog povjerenstva gdje je dokazan kriminal bivšeg ministra Čačića i njegovih poduzeća.
… /Upadica: ne to, to više ne./…
Ja se nadam da ćete biti toliko …
Hvala. Gospodin zastupnik Ivan Bagarić. Mir, molim vas. … /Zastupnici govore u glas, ne razumiju se./… Mir, molim vas. Mir. Gospodin zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Zastupnici su ispravili netočne navode koje je naveo ovdje kolega, ja bih samo se priklonio njihovim ispravcima konstatacijom kako smo ovdje vidjeli jedan doista igrokaz predizborni, ja bih rekao spot, koji nikako nije doprinos borbi protiv korupcije nego je zapravo čisto politikanstvo i ja ga apsolutno, apsolutno odbacujem i otklanjam.
Klub zastupnika IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite. Kolegice i kolege molim vas nikome neću tolerirati dobacivanja, nikome.
Gospodine potpredsjedniče, uvažene gospodo zastupnici. Da, da nije bilo predsjednika Mesića vjerojatno ništa od tog slučaja ne bi bilo. Da nije bilo Europske unije nikada se sa time ne bi vjerojatno išlo dalje. Da nije bilo javnosti vjerojatno bi se isto tako sve zataškalo i da nije bilo nekih hrabrih ljudi npr. prije spomenutog generala Miličevića on ne bi bio unaprijeđen, ne bi bio na taj način degradiran nego bi vjerojatno ostao u svojoj funkciji. Međutim, slažem se sa gospodinom Beusom da je ovo što imamo danas naprosto jedno neviđeno mućkanje Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Činjenica je isto tako dok ga je netko štitio, tko je taj ne znam, vjerojatno se gospodinu Rončeviću ništa ne bi dogodilo, kada su ti otpali evo vidimo kako će na kraju završiti epilog. Jednako tako postavilo se Državno odvjetništvo pa je maloprije spomenuta državna revizija. Tako sam ja govorio 30.06.2009. kada je ovaj materijal prvi puta došao na dnevni red. Najprije sam citirao gospodina Miličevića, generala Miličevića, gdje je rekao da: "Bitnim za taj ugovor je to što su se za ukupni iznos novaca od oko 34 milijuna kuna znači kupljeno 39 kamiona, a da se išlo kupovati po poništenom nadmetanju poštujući kriterij najniže cijene tih 39 kamiona trebalo je biti kupljeno za oko 19,5 milijuna kuna.", gotov citat i neću ga dalje citirati, ali znam da je nakon toga kao i gospodin Faber i general Miličević unaprijeđen. Točno je ovo što kaže gospodin Hebrang citirajući gospođu Šimu Krasić, znači glavnu revizoricu, pa ću ja i nju citirati, koja ovako na strani 25. kaže: "Što se tiče nabave kamiona revizori su konstatirali da se radilo o 2 postupka. Raspisivanje natječaja i njegovo poništavanje i kasnije o izravnoj nabavi. Tako je ministarstvo nabavu moglo obaviti na oba načina, revizori su samo mogli konstatirati na koji je način to obavljeno." Ja mislim da je gospođa Krasić ili ta revizija dobila nalog, uputstvo kako u tome treba izvještavati. Što je rekao gospodin Faber na strani 41., odgovorio je da oni nikad ne komentiraju novinske napise. Činjenica je da je provedenim izvidima utvrđeno da je razlika u ponudi između dviju tvrtki bila 10,2 milijuna kuna. Jedni mediji ja kažem spominju 14 do 15 milijuna kuna, međutim on izričito navodi da je ta razlika 10,2 milijuna kuna. Ja bih mogao citirati i istupe gospodina Hebranga, neću. Jednostavno neću soliti živu ranu. Međutim nakon svega ovoga mogu reći sljedeće. Istina je najvjerojatnije je nestalo 10,2 milijuna kuna, ali sam isto tako duboko uvjeren da u svemu tome sigurno nije sudjelovao sam gospodin Rončević. Usudio bih se reći da je gospodin Rončević pod navodnicima Pedro i da svojom šutnjom nekoga štiti. Znači uz sebe vjerojatno štiti još nekoga. Koga to je bit. Ja mogu naslućivati. Jasno je da se ne usuđujem izustiti ovdje za govornicom ničije ime, ne želim glede toga uopće spekulirati. Jasno je da će svi vjerojatno dignuti ruku za ovu odluku, Mandatno-imunitetne komisije, ali ja tvrdim da ovi kamioni su samo vrh sante leda. 10 milijuna kuna sigurno je ogroman novac. 10 milijuna kuna ako to podijelimo sa prosječnom neto plaćom u ovoj zemlji od 5 tisuća kuna znači za 10 milijuna kuna vi morate pod navodnicima raditi 166 godina. Znači 10 milijuna kuna za veliku većinu nas ovdje, a da ne govorimo o ljudima izvan sabornice, biti će to nikad dosanjani novac, ali ja vas uvjeravam da tih 10 milijuna kuna je sitnica u onome što se zbiva recimo u "Hrvatskim cestama", "Autocestama" u "HEP-u", u "Podravci", u nekim drugim javnim poduzećima koja su uništena bilo da je riječ o "Croatia lineu" ili jednome "Lencu" u brodogradnji u pretvorbi, ne znam u pretvorenim bankama, telekomunikacijama, u iznesenom novcu tamo 90-ih ili ovo što se dešava u zadnje vrijeme preko off-shore tvrtki u Republici Hrvatskoj. Znači, sve ovo do gospodina Rončevića na neki način puštali smo da prođe u miru Božjem, jedino smo zbog … [[Govornik se ne razumije.]] gonili načelnicu općine Vodnjan, a sve ostalo vidimo nismo de facto dirali. I to je ono što plaši. Ta selektivnost naprosto razara. Ta selektivnost to je ono što isto tako korumpira, jednom riječju ta selektivnost u nekom postupanju također se pretvara u korupciju. E sada da li je gospodin Rončević, kao što kažem Pedro, ne znam, ali znam sigurno da nije osamljen slučaj u ovoj državi. Ali da će se u ovom trenutku možda jedni loše provesti, e to znam. Da nije gospodin Mesić na tome inzistirao, vjerojatno po tom slučaju ništa spektakularno se ne bi dogodilo. Da Europska unija taj primjer nije počela apostrofirati, također se vjerojatno ništa ne bi dogodilo. Da su ostali njegovi zaštitnici, vjerojatno se isto tako nikome ništa nije dogodilo. Znači slažem se sa onima koji kažu da je ovaj potez na neki način iznuđen. Zašto? Zbog Europske unije, zbog "dokaza" da se i mi obračunavamo s korupcijom u vrhu vlasti. Eto zato Rončević na neki način postaje "ulaznica za Europsku uniju". Da li je nešto uzeo ili nije to će istraga normalno pokazati. Drugo što želim reći ako se želimo obračunati sa tom korupcijom, moramo imati javnost za sebe. Jučer gledam "Otvoreno" HRT-a, rekoh neću o televiziji, pogotovo ne u vrijeme izbora, ali ipak moram. I u jednom trenutku gospodin Sutlić doslovce kaže, on je doduše tamo spomenuo slučaj Kerum, kaže postoje dva aktera. Jedan koji je postavio primitivno pitanje, mislio je na Stankovića i drugi koji je odgovorio kako je odgovorio. To je kaže pitanje zabranjeno, jer je to privatnost svakog građanina.
Tako je. Zabranjeno je i vama je dopušteno.
Gospodine niste vi gospođa Kosor, a ni je gospodin Bebić, niti je sabornica.
Kolega Kajin upozoravam vas, ja vam neću dopustiti da napadno kršite Poslovnik i još izazivate da ćete ga kršiti i još opominjete onoga koji vas upozorava da se držite poslovničkog reda. Izvolite govoriti o temi ne o emisiji "Otvoreno" što je bila jučer navečer.
Da. Između ostalog govorim o rasizmu. ... [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Pa na isti način nažalost neki mediji pokušavaju štiti korupciju. Ja tvrdim dok su neki bili na vlasti, štitilo se i ovo postupanje oko kamiona ili se preko toga prelazilo. Nakon toga se o tome počelo govoriti. Ja osobno mislim da ovom prilikom ne zlorabim govornicu, zato jer sam želio samo reći da je gospodin Rončević pao u onom trenutku kada je ostao bez zaštitnika. No kada je riječ o korupciji, kriminalu, o mitu, mislim da Hrvatska radio televizija mora biti predvodnik te borbe, ali to će biti kada pođe od sebe, jer i tamo ima ogromnih problema i kada ne bude koketirala sa onima koji je financiraju. Zato sam se želio dotaknuti jedne opasne izjave.
Nemojte kolega Kajin, dajte budite ljubazni. Pa vi ste razuman čovjek. Kandidat ste za predsjednika Republike.
Jesam.
Pa nemojte me. ... [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
Neću inzistirati da naprosto govorim o tom branjenju rasizma, ali mislim da je to prevršilo svaku mjeru.
Mir gospodo, pustite govornika da govori. Govornik se drži Poslovnika, prešao se držati Poslovnika.
Da li se držim Poslovnika ili ne o tome potpredsjednik itekako vrednosno prosuđuje. Sve u svemu normalno je da ćemo svi glasati ovu odluku kojom se daje odobrenje za pokretanje toga postupka, kako ovdje stoji. Međutim, po treći puta ponavljam, to je bilo moguće tek u onom trenutku kada su "sa političke pozornice" nestali zaštitnici gospodina Rončevića.
Hvala. Gospodine Kajin, ja nisam vas htio upozoravati na bilo koji način. Htio sam samo radi vašega poznavanja Poslovnika i vašega dobrog glasa, da vam skrenem pozornost da ne idete dalje u temu, jel. Mi svi jasno osuđujemo rasizam kao i vi. Osuđujemo sve ispade na stadionima i dalje, ali tema je bila ova. I molim vas kolegice i kolege, radna tijela Hrvatskog sabora su dio Hrvatskog sabora i svatko onaj tko je predsjedatelj dužan je štiti dostojanstvo i dignitet radnog tijela Sabora, jer time štiti dignitet i dostojanstvo samoga Sabora. Sa pravom je zastupnik Hanžek upozorio da se ne treba govoriti o radu i djelovanju Mandatnog povjerenstva kao radnog tijela Sabora na onaj način gdje su davane kvalifikacije u pogledu njegovog rada. Nije Mandatno povjerenstvo ništa mućkalo, ništa petljalo. Mandatno povjerenstvo je onog trenutka kada je došao zahtjev za skidanje imuniteta zastupniku Rončeviću i kada je Državno odvjetništvo postavilo dilemu da li treba ili ne treba tražiti skidanje imuniteta, promptno je Mandatno povjerenstvo zasjedalo i zaključilo da radi donošenja novog Zakona o kaznenom postupku članka 17. stavak 1., za pokretanje kaznenog postupka koji se pokreće pripremom optužnice, potvrđivanjem optužnice, nije potrebno skidanje imuniteta. I to je Mandatno povjerenstvo odmah i zaključilo. Sada kada je prekjučer došao zahtjev za skidanje imuniteta, radi pokretanja kaznenog postupka, radi podizanja optužnice, Mandatno povjerenstvo čim je to primilo odmah zakazalo sjednicu povjerenstva i donijelo svoju odluku i predložilo ju. Prema tome, nije petljano, nije muljalo zato treba i štiti dignitet ovog Sabora, jer time štitimo sami sebe. Ispravak navoda, gospodin zastupnik Damir Sesvečan.
Evo zahvaljujem potpredsjedniče na dodatnom pojašnjenju, ali moram ispraviti netočan navod zastupnika Kajina. Dakle, on je rekao da se radilo o neviđenom mućkanju Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Dakle, to apsolutno nije točno. Povjerenstvo je postupalo ponavljam po Ustavu i zakonu. Rekli smo da se ne može dati odobrenje za provođenje istrage, jer je ono nepotrebno i preuranjeno. Odobrenje Hrvatski sabor može dati isključivo za pokretanje i vođenje kaznenog postupka. Ali mene fascinira to da zastupnik ako nešto ne razumije, da on to naziva mućkanjem. Ja razumijem da imate pravo ne razumjeti, ali nemojte to onda nazivati mućkanjem.
Klub zastupnika SDP-a gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Prošlo je 5 godina od nabavke kamiona, od nabavke koju Državno odvjetništvo danas smatra počinjenjem teškog kaznenog djela, za koje je zapriječena kazna od jedne do deset godina zatvora. Tek danas, pet godina nakon počinjenja tog djela mi skidamo imunitet gospodinu Rončeviću. Pa sad zašto je trebalo pet godina da do ovoga dođe? Očito zato što institucije sustava zadužene za progon kaznenih djela nisu radile svoj posao. O njima drugom prilikom. Sada o nama, o Saboru, o zastupnicima, o našoj odgovornosti. U ovom Saboru osnovano je Istražno povjerenstvo koje se bavilo upravo tim konkretnim slučajem za koji danas Rončeviću skidamo imunitet. Kada se osnivaju istražna povjerenstva? Onda kada se pojavi sumnja i to opravdana sumnja da institucije sustava ne funkcioniraju i kada Sabor na sebe mora preuzeti ulogu da izvidi u čemu je to stvar i zbog čega institucije sustava ne funkcioniraju. SDP je predložio osnivanje ovog povjerenstva i ono je osnovano u ovom Saboru, a rad toga povjerenstva obilježila je očita podjela na članove povjerenstva iz reda parlamentarne većine i članove povjerenstva iz reda parlamentarne manjine. Parlamentarna većina, HDZ i partneri, nastojali su svim silama, na svaki mogući način onemogućiti otkrivanje istine prilikom rada tog povjerenstva. Prije svega, spriječili smo svjedočenje Joze Miličevića pred javnošću. Nastojali su da javnost nikako ne sazna do čega je to došao Jozo Miličević kad je bio vršitelj dužnosti glavnog inspektora obrane. Na sreću, nisu uspjeli u tome, javnost je ipak saznala što to Jozo Miličević ima povjerenstvu reći. Njihov trud da to spriječe bio je uzaludan, ali i razumljiv s obzirom na ono što je Jozo Miličević rekao, a rekao je tada da mu je ministar Rončević kad mu je donio svoj nalaz kazao poderi to i napiši novi u kojem ćeš napisat da je sve u redu. Miličević je to kao častan čovjek, ratnik na svim bojištima, koji nema na svojoj vojnoj karijeri ni jednu jedinu mrlju, odbio učiniti svom ministru, inzistirao je na istinu i zbog toga je teško kažnjen. Naravno, izbačen je iz inspektorata, naravno stavljen je na margine i naravno njegova vojna karijera je tu zaustavljena. Ta parlamentarna većina u istražnom povjerenstvu je spriječila i svjedočenje gospodina Bačića, a Bačić je vidite sad drugooptužen. Parlamentarna manjina u povjerenstvu je pa valjda imala razloga da zove Bačića, kao što se vidi iz daljnjeg razvoja događaja. Itekakav razlog da ga zove. Ali HDZ se pobojao toga što bi Bačić tu mogao govoriti pa je spriječio njegov izlazak pred povjerenstvo. Kakvi su zaključci, a pročitao ih je kolega Beus Richembergh, zaključci povjerenstva koje je izglasala većina u ovom Saboru i kakvu ljagu i sramotu oni bacaju na ovaj Sabor. To će ostati upisano u analima Sabora, vama na diku. Na svu sreću, taj izvještaj ima i svoje izdvojeno mišljenje. E to izdvojeno mišljenje koje sada potvrđuje Državno odvjetništvo u ovom zahtjevu za skidanje imuniteta, ono snažno afirmira Hrvatski sabor, ono snažno afirmira instituciju Istražnog povjerenstva. Pokazalo se da istražna povjerenstva imaju smisao ako se osnivaju zbog prave stvari, na pravu temu i ako se u njima radi odgovorno i pošteno pa čak i onda kada ti koji žele raditi odgovorno i pošteno u tom povjerenstvu čine manjinu. Pokazalo je da je snaga takvog povjerenstva dovoljno jaka da pokrene događaje s mrtve točke. Do zahtjeva za skidanje imuniteta gospodinu Rončeviću dolazi tek kad je Istražno povjerenstvo pred javnost iznijelo neoborive dokaze o počinjenju kaznenog djela. Ti su dokazi stari pet godina, nije bilo novih u tih pet godina niti su novi nastali u zadnjih mjesec dana ili godinu dana. To su sve materijali stari pet godina, u vrijeme počinjenja kaznenoga djela. Te iste materijale i Državno odvjetništvo pet godina je imalo u ladici. Kad se počelo postupat? Kad je Istražno povjerenstvo ili manjinski dio tog Istražnog povjerenstva, kratko da kažem, parlamentarna opozicija u tom Istražnom povjerenstvu, sve te dokaze iznijela pred novinare, pred javnost. Kad je javnost rekla e pa sad je dosta, malo ste prevršili mjeru, ne samo u činjenju kaznenih djela nego i u pokušaju prikrivanja kaznenih djela. Još je jedan faktor tu odigrao snažnu ulogu, Europska unija koja prigovara Hrvatskoj da se ne želi obračunati s korupcijom i s kriminalom onda kada je taj kriminal povezan sa strukturama vlasti. E pa ovo je klasičan takav primjeri i zato je Europska unija taj događaj, ovaj slučaj i iznijela kao primjer i postavila pred hrvatsku vladajuću politiku pitanje ili ćete vi ovo riješiti po pravdi i po zakonu ili vi ljudi dragi u Europsku uniju ne spadate. Jer prikrivati kaznena djela onda kad ih čine ministri, e to nije europsko ponašanje. Takvima u Europi nije mjesto. Pa sad ako je bilo onih u tom istražnom povjerenstvu, a bilo ih je koji su se zdušno trudili da ta istina ne izađe na vidjelo, onda to kazuje nešto i o njihovoj iskrenoj namjeri da Hrvatsku dovedu na europski put. Danas se ovdje spominjalo u jednom ispravku navoda i svjedočenje glavne revizorice Šime Krasić pred tim povjerenstvom. I to je točno što piše u fonogramu. Šima Krasić je pred povjerenstvom rekla da njezini revizori, ni ona sama nisu otkrili elemente kaznenoga djela. Ja se pitam kakvi su oni revizori ako nisu uspjeli otkriti ono što je otkrilo Državno odvjetništvo. Oni ili ne znaju svoj posao ili prikrivaju kriminal koji su otkrili. Istražna povjerenstva parlamentarna se osnivaju onda kad državne institucije ne funkcioniraju ili prikrivaju kriminal. Državna revizija u ovom slučaju odigrala je u tom pogledu značajnu ulogu. Državna revizorica je ovom Saboru poslala skraćeno izvješće o tom događaju, a da postoji dulje to nikada nitko od vas saznao ne bi, da nije bilo istražnog povjerenstva i da nije bilo novinara koji su to otkrili. Vas bi sve do jednoga državna revizorica do dana današnjeg, ili vjerojatno dok smo svi skupa živi držala u zabludi oko ovog slučaja, jer joj je to bila namjera i tu je namjeru jasno pokazala. Prema tome citat Šime Krasić sa istražnog povjerenstva ne dokazuje ništa drugo nego da su u prikrivanje ovog kaznenog djela bili uključeni mnogi. U otkrivanje malobrojni. Predsjednik Republike prije svega, koji je nebrojeno puta kao vrhovni zapovjednik Oružanih snaga zatražio da se ova stvar ispita. Uzalud. Koliko je on bio uporan u zahtjevima, toliko su institucije sustava bile uporne u ignoriranju njegovih zahtjeva. Parlamentarna manjina u ovom Saboru je također zaslužna jer je zatražila SDP osnivanje ovog istražnog povjerenstva i jer su kao parlamentarna manjina u tom istražno povjerenstvu radili marljivo, predano i odgovorno, ne politikantski, na otkrivanju ili bar pokušaju da se otkriju sve činjenice vezane uz ovaj događaj. Zaslužna je i Europska unija na čiji pritisak, očit pritisak, jer se ovaj slučaj spominje u njezinim izvješćima, konačno dovela do toga da danas skidamo imunitet Rončeviću. Cijeli ovaj događaj dakle govori nešto i o ovom Parlamentu. O nama samima kao izabranim predstavnicima naroda. Da li nas je ovaj narod u ovaj Sabor izabrao da skrivamo korupciju i kriminal kad su ministri u pitanju? Mene nije. A vas koji ste to pokušali činiti, na to pitanje odgovorite onima koji su vas izabrali. Hvala vam. Još nešto, još jedna riječ. Rončević je očito pao kada je izgubio potporu politike, svog HDZ-a. HDZ ga je pokušao dosljedno braniti dok god je mogao, ruka u vatru se stavljala za njega. Sad kad ga se više ne može braniti zbog svega ovoga što sam nabrojio pušten je niz vodu. Dogodilo mu se nešto slično kao Branimiru Glavašu. Dok je bio uz HDZ ništa mu se nije moglo dogoditi. Kad se odvojio pao je pod kazneni progon. Ja se samo nadam da Rončević neće naći utočište u drugoj zemlji kao Branimir Glavaš koji je opet parlamentarna većina u ovom Saboru pustila da pobjegne. Hvala.
Hvala. Svatko je nedužan i nitko ga ne može smatrati krivim za kazneno djelo dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne utvrdi krivnja. Prema tome, dame i gospodo, nemojte o ni jednom zastupniku, pa ni o zastupniku Berislavu Rončeviću govoriti na način kao da se radi o uglavljenom krivcu. Svatko je nedužan i nitko ga ne može smatrati krivim za kazneno djelo dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne uskrati krivnja. Drugo, uvrede za Hrvatski sabor, gospodine zastupniče Stazić uvreda je za veliki dio zastupnika Hrvatskog sabora, vaša objeda i tvrdnja da oni koji su u Povjerenstvu za ispitivanje ovoga slučaja glasovali i zastupali određene teze i stajališta, da su prikrivali kaznena djela. To je teška uvreda i ja vam izričem opomenu zbog te teške uvrede koju ste izrekli Hrvatskom saboru. [[Pljesak.]] Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Gospodin zastupnik Emil Tomljanović, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa upravo sam to htio ispraviti, jer je uvaženi zastupnik tri puta ponovio kako je prije pet godina počinjeno kazneno djelo i stalno govori kazneno djelo. Uvaženi kolega samo sud, na svu sreću, u ovoj državi može ustanoviti u sudskom postupku da li je netko počinio kazneno djelo ili ne i da li se radi o elementima počinjenog kaznenog djela. Na žalost čitava ova farsa i ide od vas jer ste vi uzeli sebi ulogu da i provodite istragu, da sudite i da osuđujete nevine ljude prije nego što je kazneni postupak uopće i pokrenut.
Slijedeći ispravak. Mir! Gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović.
Pa evo moram ispraviti kolegu Stazića koji je rekao da je parlamentarna većina onemogućavala rad povjerenstva. To apsolutno nije točno. Treba reći da smo zajedno proučavali dokument po dokument s kojeg je skinuta oznaka tajnosti i koju su dolazili sve. Nevjerojatno da smo dobili do zadnjeg dokumenta u povjerenstvu iako je rok za čuvanje dokumenata prošao. Dakle mogli su po ministarstvima to se baciti, međutim sačuvan je i zadnji i na temelju tih dokumenata nije točno da je dokazan kriminal na temelju tih dokumenata, a dani su svi dokumenti, dapače suprotno po tom stvarno gospodin Rončević po ovom nije kriv.
I gospodin zastupnik Andrija Hebrang, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepo. Netočno je što je rekao kolega Stazić da je gospođa Šima Krasić rekla da nije kazneno djelo zbog toga što je to dokaz da su mnogi uključeni u zavađanje istine, javnosti istine. Osim Šime Krasić to je rekao i gospodin Faber kojega niste citirali. Istina je dakle da smo imali 2, a ne jednog svjedoka koji su tvrdili da nema kaznenog djela. Citiram: "Gospodin Faber na upit da li ste našli kazneno djelo?" odgovara: "Ne, jer da smo ga našli ili osnovanu sumnju postupili bi drugačije." Na moje izravno pitanje: "da li ste utvrdili", čitam zapisnik, "da je ponuda sklopljena 10 milijuna nepovoljno za državu?", gospodin Faber odgovara: "Ne, mi nismo našli dostatnim da bi se radilo o kaznenom djelu na štetu proračuna od ministra ministarstva Republike Hrvatske, a da smo našli podnijeli bi kaznenu prijavu bez obzira što se radi o ministru gospodinu Rončeviću." Ovakvim svjesnim neistinama, gospodin zastupnik vrši politički pritisak na pravosuđe, u pravnoj državi je to nepoznanica.
I gospodin zastupnik Ivan Drmić. Izvolite.
Ja bih ispravio netočan navod, odnosno netočna je ova usporedba ovog slučaja sa slučajem Branimira Glavaša. Činjenica je da je bilo zaštite Berislava Rončevića, ali isto tako činjenica je da se Berislava Rončevića nije štitilo radi njega samoga već je Ivo Sanader štićenjem Berislava Rončevića štitio sam sebe. Dok s druge strane Branimir Glavaš nikada nije uživao niti je bilo potrebno da uživa potporu Hrvatske demokratske zajednice. Dokaz tomu je i to što je iza 2000. dok je premijer bio Ivica Račan upućivane su bile ekipe iz Ministarstva unutrašnjih poslova u Osijek nebili istražili ratne zločine koje je eventualno počinio Branimir Glavaš u ratno vrijeme. Bili su tamo određeno vrijeme, ispitali su nekoliko tisuća ljudi, nikakvi dokazi nisu rađeni, a moram istaknuti da je ta istraga rađena vrlo profesionalno i korektno za razliku od one istrage nakon razlaza sa HDZ-om kada je HDZ upregnuo sve institucije vlasti na koje je imao utjecaja da bi napakirao, da bi spakovao, da bi procesuirao i usmjerio ovu … /Govornici govore u glas, ne razumiju se./…
Ovo više nije ispravak netočnog navoda, ovo zadnje. Hvala. Klub SDP-a, gospodin zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodin Nenad Stazić govorio je u ime Kluba zastupnika SDP. Iznosio je stavove i mišljenje kluba. Izrekli ste opomenu klubu, a ne gospodinu Staziću i tražimo 10 minuta stanke.
Zbog čega 10 minuta stanke? Navedite razlog. Dužan je zastupnik koji traži dužan je navesti razlog zašto traži stanku.
Ne slažemo se sa vašom ocjenom da klub radi toga što ima svoje pravo na stavove dobiva kao klub opomene. I želimo zauzeti stav kako ćemo se dalje ponašati s obzirom na vaše ponašanje kao predsjedavajućeg [[Upadica: ma koje ponašanje?]]
Mir, molim vas. Saslušajmo. Klub HNS-a.
U ime kluba HNS-a isto tražim stanku zbog toga da bismo se konzultirali oko ponašanja predsjedavajućega na današnjoj sjednici.
Dobro. I klub HDZ-a stanku traži zbog razloga izvolite navesti gospodine Hebrang.
Zbog neprimjerenog ponašanja gospodina predstavnika SDP-a koji tvrdi da se ne može zastupniku izreći opomena ako govori u ime kluba.
I gospodin zastupnik Ivan Drmić, u ime Kluba zastupnika HDSSB-a.
U ime kluba HDSSB-a također tražim pauzu zbog nekorektnog ponašanja djela zastupnika i nereagiranje predsjedavajućeg na takvo ponašanje, divljačko.
Dobro. Vrlo dobro, vrlo dobro samo prije nego što dam stanku ću reći slijedeće. Poslovnik Hrvatskog sabora kaže sljedeće: "Održavanje reda i stegovne mjere. Red na sjednici osigurava predsjedatelj. Za remećenje reda na sjednici predsjedatelj može zastupniku izreći stegovne mjere, jedna je najblaža opomena. Zastupniku se izriče opomena ako po točki 5. članka 214. vrijeđa druge zastupnike." Ja sam procijenio da je izjava zastupnika Nenada Stazića, koji je govorio u ime kluba, nisam ja kaznio klub SDP-a nego sam opomenom kaznio zastupnika Nenada Stazića da je njegova izjava uvredljiva za Hrvatski sabor i za veliki dio zastupnika u Hrvatskom saboru kada je okvalificirao one zastupnike Hrvatskog sabora koji su podržavali i davali određene ocijene o radu istražnog povjerenstva, označio da je to sramota za Hrvatski sabor. To je uvreda za zastupnike i označio da zastupnike, pri tome izričito mislio i govorio na zastupnike iz reda Hrvatske demokratske zajednice, da su svojim glasovanjem, mišljenjima i raspravama o istražnom povjerenstvu prikrivali kazneno djelo. To je po mojoj ocjeni i bit će i jeste uvreda za sve zastupnike Hrvatskog sabora i za Hrvatski sabor kao cjelinu, tvrditi da zato što su svojim mišljenjem i stajalištem i govorom zastupnici izražavali i glasovali o određenim stajalištima da je to prikrivanje kaznenoga djela. Ja ću vam dati jasno stanku. Inače da vam kažem još jedno, ima i jedna odredba u Poslovniku, 213. stavak 2. Stegovne mjere iz stavka 2. ovog članka su izvršne i o njima se ne vodi rasprava. Prema tome nećete voditi ni raspravu niti o mjeri opomene koju je izrekao predsjedatelj Sabora. Dajem stanku od 10 minuta. Izvolite. Nastavak sjednice. Klub zastupnika SDP-a gospodin zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Gospodin Stazić iznio je ne svoj osobni stav, nego stav kluba SDP-a. stav koji glasi: "Zastupnici Hrvatskog sabora koji su na temelju dokumenata i nalaza Istražnog povjerenstva donijeli odluku da nema odgovornosti gospodin Rončevića, za kupnju kamiona, prikrili su kriminal u nabavi kamiona i time osramotili Hrvatski sabor." Sramota je da Hrvatski sabora na temelju tih dokumenata nije postupao, a na bazi tih istih dokumenata hrvatska javnost i Europska unija ishodovali su intervenciju Državnog odvjetništva i nalaze zbog kojih se danas nalazimo. Naš posao nismo obavili kao hrvatski zastupnici, obavio ga je nažalost javnost i Europska unija. Za nas u klubu SDP-a to je sramota. I možete nam dijeliti koliko god hoćete opomena, ali mi smo osramoćeni sa ovakvim radom Hrvatskog sabora.
Klub zastupnika HNS-a, gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Dužan sam vas izvijestiti o stavovima kluba Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata. Pitanje o kojem raspravljamo jest na prvi pogled formalno pitanje. Međutim ono je u svojoj biti vrlo delikatno između ostaloga i političko pitanje, jer provjerava vjerodostojnost hrvatskoga Parlamenta. Činjenica da je većina u Istražnom povjerenstvu kao i većina u Hrvatskome saboru, donijela zaključke koje su bitno u suprotnosti sa izdvojenim mišljenjem manjinskih opozicijskih članova iz Istražnog povjerenstva, ali jednako tako i Državnog odvjetništva, odnosno USKOK-a postavlja bitno pitanje na koji način Hrvatski sabor funkcionira i da li je u načinu donošenja svojih odluka i zaključaka vjerodostojan i politički korektan. U tome smislu nije dobro ukoliko u vođenju sjednice gospodine potpredsjedniče ne shvaćate delikatnost ove situacije i ne koristite iste aršine prema svima koji sudjeluju u ovoj raspravi. Ona jest po svojoj prirodi prigoda da se katkada izađe možda iz okvira dobrog ponašanja u Parlamentu, ali ona jest u svojoj biti takva da treba razmotriti situaciju sa svih mogućih stanovišta i svih rakursa. Prema tome, nije dobro kada određeni dio zastupnika, zaključke nekih istražnih povjerenstava, nakon kojih nisu uslijedili nikakvi kazneni progoni, proglašavaju kriminalom, a vi se postavljate ovdje na branik jednoga principa, kada je naravno u interesu većine HDZ-a, da nitko kome nije izrečena pravomoćna presuda, nije kriv. To je jedan dvostruki aršin kojega niste ovdje sankcionirali nego ste pustili prije sveta kolegi Markovinoviću, ali i nekim drugim kolegama, da narušavaju taj princip kojega se držite vi. Prema tome, klub Hrvatske narodne stranke protestira zbog takve atmosfere i traži da svi zajedno shvatimo da smo pogriješili i da nije dobro da nas tome uči Državno odvjetništvo, jer smo mi ti koji moramo biti u stanju prepoznati situaciju, jer mi odgovaramo za zakonitost svojih akata, odnosno za usklađenost svega onoga što odlučimo i zaključimo sa zakonom, ali i sa činjenicama. U tome smislu Hrvatski sabor mora pokazati puno višu razinu spremnosti da se suoči s činjenicama kada su one negativne i za vladajuću većinu. Hvala lijepo.
Klub HDZ-a, gospodin zastupnik Andrija Hebrang. To je za stanku. Ne gospodin ..., vi ste za kasniji dio.
Štovani gospodine potpredsjedniče. Pa htio bih komentirati onaj dio izjave kolega Stazića kada je rekao, da su članovi saborskog Istražnog povjerenstva prikrivali kazneno djelo. S time smo duboko uvrijeđeni. Naime, Istražno povjerenstvo je imenovano, a ja mislim da nije u tom trenutku trebalo biti, jer je istraga još trajala. Nije bila završena. I u svim iskazima gospodina Fabera, glavnog ravnatelja policije, on govori uvijek do sada, dakle do trenutka dok je davao izjavu. Mi smo prihvatili prijedlog, jer ga je prihvatio gospodin Rončević, pa smo ga i mi prihvatili da se Istražno povjerenstvo osvoji. I to je Istražno povjerenstvo moralo donijeti svoj zaključak prije nego što je istraga završena. I tu je cijeli nesporazum. Mi smo inzistirali da prije zaključenja istrage, ne možemo mi optužiti ako nije pronađeno kazneno djelo, a do tog trenutka nije. A da nije pronađeno kazneno djelo, ja ću ponovno citirati neke iskaze gospodin Fabera, koji uvijek kaže do sada, dakle do trenutka kada je davao izjavu. Gospodin Faber, citiram iz fonograma kaže: "Teza dakle da mi nismo htjeli podnijeti kaznenu prijavu, takva teza je išla u medijima, protiv ministra Rončevića, da smo išli sa općim izvješćem prema Državnom odvjetništvu i USKOK-u je posve netočna. Naime, mi da smo našli, kaže gospodin Faber, dovoljno elemenata, dakle sa punom sigurnošću da postoji osnovana sumnja da počinjeno kazneno djelo, mi bismo svakako prijavili svaku osobu, pa i gospodina Ronečvića". Dakle, kako mi možemo ići ispred izjave gospodina Fabera u tom trenutku istrage? Kako mi možemo okriviti nekoga koga još nije policija i USKOK okrivila? Kako mi možemo poštovati načela pravne države i reći za nekoga da je prije kriv nego što je nađen element za optužnicu? Kako možemo poštivati pravnu državu i reći, gospodin Rončević je počinio kazneno djelo, kada kaže predstavnik policije koji vodi istragu, do sada kaznenog djela nismo našli? Gospodin Tomljanović ga zatim pita. "Da i je ustanovljena osnovana sumnja za kazneno djelo? Gospodin Faber odgovara, ne". "Da smo mi dakle došli do razine osnove sumnje, da je bilo koja osoba počinila kazneno djelo, po službenoj dužnosti mi bismo se odlučili za formu kaznene prijave. Dakle, gospodin Faber kaže do sada nemamo elemenata ni za kaznenu prijavu. Ja ga pitam da li ste utvrdili da je ponuda sklopljena 10 milijuna kuna nepovoljno za državu, da li ste utvrdili da je to kazneno djelo. Gospodin Faber odgovara, dakle mi smo utvrdili da je razlika u ponudama 10 milijuna i 200 tisuća kuna, ali nismo našli dostatnim radilo o kaznenom djelu na štetu proračuna Ministarstva obrane Republike Hrvatske. Dakle, ako gospodin Faber kaže da do tog trenutka nije utvrđeno kazneno djelo kako smo mi članovi povjerenstva, Istražnog saborskog povjerenstva, mogli reći da ima kaznenog djela. Mi bi prejudicirali istragu, mi bi naravno vršili pritisak na istragu, mi bi usmjeravali istragu i mi bi nedužnog čovjeka optužili. I to je razlog zašto smo inzistirali, samo ovo je razlog zašto smo inzistirali na takvom mišljenju. Inzistiram i danas na tome da je gospodin Rončević nevin dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne dokaže da je kriv. Hvala.
Hvala. Klub zastupnika HDSSB-a, gospodin zastupnik Ivan Drmić. Izvolite.
Poštovani kolege i kolegice. Opće je poznato da se u ovom Hrvatskom saboru nalaze zastupnici iz desetak parlamentarnih stranaka u Republici Hrvatskoj. Normalno je da u većini tema o kojima se raspravlja ovdje postoje različita mišljenja, ali bi trebalo biti normalno da se sa minimum kulture i parlamentarizma dozvoli onim koji su na suprotnim stajalištima i koji imaju suprotno mišljenje dozvoli da iskažu to svoje mišljenje tijekom rasprave što zastupnici imaju pravo po Poslovniku. Nažalost, vrlo često možemo primjetiti što je i maloprije bio slučaj, dok zastupnik govori, iznosi svoje mišljenje, da se u isto vrijeme u dvorani čuju urlanje, nekakvi neodređeni krikovi koji mi nisu ličili ni na životinjske niti ljudske, a u isto vrijeme predsjedavajući Hrvatskog sabora koji je dužan zastupnike upozoriti na takvo ponašanje ako nemaju minimum svoje osobne kulture ne čini to već dijeli selektivno opomene i to prvenstveno, ja bih rekao i nazvao to, radi verbalnog delikta koristeći selektivno Poslovnik i upozoravajući zastupnike u jednu ruku da nemaju pravo ovdje za govornicom izreći svoje mišljenje. Ja mislim da to nije u redu, da to nije u skladu sa Poslovnikom i ovo moje javljanje u ime kluba bih iskoristio da iskažem jedan prosvjed na takvo vođenje sjednice koje nije danas prvi put, to se provodi već godinama i molio bih da predsjedavajući malo bolje prouče Poslovnik i da pokažu volju… … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Evo to je ono o čemu ja govorim. I da pokažu volju da ga selektivno primjenjuju. Ja nemam ništa protiv opomena, za to sam ako ja nešto pogriješim da ja dobijem opomenu. Isto to očekujem od svih zastupnika, a posebno od predsjedavajućeg Hrvatskog sabora da pravedno koristi taj Poslovnik i da se drži točno poslovničkih odredbi u vođenju ove sjednice. Hvala lijepo.
Hvala na poduci. Prvo, u pogledu prigovora od Kluba zastupnika SDP-a. Ja ponavljam, ja nisam ukorio Klub zastupnika SDP-a nego sam ukorio zastupnika Nenada Stazića koji je istina govorio u ime Kluba zastupnika SDP-a. Ukorio sam ga zbog toga što je on izvolio izjaviti u Hrvatskom saboru, u svojoj raspravi, citiram: "Da li nas je ovaj narod u ovaj Sabor izabrao da skrivamo korupciju i kriminal kad su ministri u pitanju? Mene nije, a vas koji ste to pokušali činiti itd." Dakle nedvojbeno je, kristalno jasno da je kolega gospodin zastupnik Stazić one zastupnike druge, dakle zastupnike pozicije, poglavito zastupnike Hrvatske demokratske zajednice svrstao u skupinu koja je pokušala skrivati kriminal i korupciju i to samo iz razloga što su imali određena glasovanja i mišljenja izražena u Istražnom povjerenstvu. Kolega zastupnik u ime kluba HNS-a Goran Beus Richembergh kaže da je ovo prigoda da se izađe iz okvira dobrog ponašanja. Nije, kolega Richembergh, ovo prigoda ova rasprava da se izađe iz okvira dobroga ponašanja. Ja nisam prekoračio u isto vrijeme i temeljno načelo da je svatko nedužan, ima se smatrati svatko nedužnim pa i zastupnik o kome je riječ, Rončević, dok nije utvrđena krivnja pravomoćnom sudskom presudom ja nisam nikada nijednoga zastupnika okvalificirao na bilo koji način da je kriminalac, da je osuđenik i da je kriv za kazneno djelo što nije bilo utvrđeno kaznenom presudom. Kolega Drmić, vi ste meni opet prigovorili da ja na moj način vođenja sjednice da to radim protivno Poslovniku. Spominjali ste neke divljačke krikove kao iz džungle. Moj savjet, kao i prošli puta, nađite se s mojom suprugom pa ćete to razriješiti, to će vam pomoći. Moj savjet da to nikakvi ovdje nisu bili divljački krikovi ni dreka ni buka nije bila. Zbog toga nemojte mi upućivati taj savjet koji jednostavno ne stoji. Ja nisam ni na koga način selektivno primjenjivao Poslovnik. Sebi sam dopustio, sad se već kajem, tu slobodu što sam vam sugerirao da audiovizualne percepcije iz ovoga Sabora krivo tumačite. Imate pravo jasno i na povredu Poslovnika zbog koje sam se ja već pokajao što sam ju izvršio. Izvolite.
Gospodine Šeks, povrijedili ste Poslovnik, vi znate pod kojim brojem, uopće mi se neda tražiti. /Smijeh./ Ja bih vama preporučio… … [[Upadica se ne razumije.]] Slušni aparat. Očito vam je to potrebno kad ne čujete ove urlike o kojima sam ja govorio.
Zajedno ćemo, kolega Drmić. Ja mislim da je meni isto potreban, ali vama isto. … [[Upadica se ne čuje.]] Dajmo da čuju, tako je Ingrid, da. I klub HDZ-a, gospodin zastupnik Vladimir Ivković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je ustvari Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva i ono je predmet rasprave, a Mandatno imunitetno povjerenstvo je u svom izvješću dalo odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv Berislava Rončevića. Ako krećemo od sadržaja odluke koja je predmet i o kojoj se izjašnjavamo klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će prijedlog i odobrenje za pokretanje kaznenog postupka koje je predložilo Mandatno imunitetno povjerenstvo i to zbog tri razloga. Prvo što je to u skladu s Ustavom potrebno za pokretanje postupka u skladu s člankom 75., a isto tako i u skladu sa člankom 23. Poslovnika Hrvatskog sabora, da bi se postupak mogao nastaviti. Zatim, pod dva, to je sukladno sa novim člankom 17. Zakona o kaznenom postupku po kojem kazneni postupak počinje potvrđivanjem optužnice, a ne istragom ili nekom drugom radnjom. Potvrđivanjem optužnice i to je ključna stvar zbog koje želim isto tako potvrditi da u Mandatnom povjerenstvu nije bilo lutanja i sedam glasova za i jednih i drugih vijećnika i oporbe i vladajućih potvrđuje da su svi pročitali zakon, onaj dio koji smo mi svi, ali baš svi izglasali i promijenili a on glasi: kazneni postupak započinje izdavanjem naloga za potvrđivanje istrage prema poznatom počinitelju kaznenog djela i stupio je na snagu 1.7. na način da počinje potvrđivanjem optužnice. Ostale točke koje čitam radi razumijevanja, potvrđivanjem rasprave na temelju privatne tužbe. To je drugi način. Treći način je donošenjem presude o izdavanju kaznenog naloga itd., itd. Dakle čitam ovo stoga da se razumije da je postupak koji je bio proveden, koji je bio na Mandatnom povjerenstvo i koji je stručno-pravni je bio proveden u potpunosti točno i u skladu sa zakonom koje smo mi prihvatili u ovom Saboru. I zbog toga će Hrvatska demokratska zajednica podržati prijedlog Mandatno imunitetnog povjerenstva i odobriti pokretanje kaznenog postupka. Hvala.
Hvala. Klub zastupnika HDSSB-a, gospodin zastupnik Ivan Drmić. Izvolite.
Poštovane kolege i kolegice, što danas imamo na dnevnom redu? Skidanje imuniteta Berislavu Rončeviću. Zbog ove odluke danas imamo državnog odvjetnika Mladena Bajića koji stoji na pozornici, očekuje pljesak hrvatskih zastupnika, očekuje pljesak hrvatske javnosti, očekuje pljesak političkih struktura u Europskoj uniji. Očekuje pljesak zato jer misli da ovom točkom danas dokazuje svoju političku neovisnost, svoju profesionalnost i misli da dokazuje da je cijelo vrijeme tijekom svoja dva mandata svoj posao odvijao odlično odupirući se političkim pritiscima. Sve bi to bilo ovako kako sam ja rekao da je danas 1., 2. ili 3. mjesec 2005. godine, međutim nije. Danas je listopad 2009. godine. Otprilike 5 godina je prošlo od počinjenja ovoga kaznenog djela za koji će se ovih dana podići optužnica. Što je se događalo u proteklih 5 godina, a da je vezano uz ovo kazneno djelo? U proteklih 5 godina pokušalo se ovaj predmet zataškati. Zataškavalo se vršeći pritisak na medije da ne pišu o tome, zataškavalo se osnivaju saborsko povjerenstvo koje je trebalo utvrditi nečiju nevinost, zataškavalo se na sve moguće načine, držeći predmet u ladici, čak koristeći ravnatelja policije poznatog političkog poslušnica Vladimira Fabera koji se kleo u sve živo ovdje u Hrvatskom saboru da je Berislav Rončević nevin, da je Bačić nevin, da iza njih ne stoji nitko drugi tko im je naredio da to učine, da tu jednostavno nema kaznenog djela. Danas su se svi ti ljudi poklopili ušima, nitko se ne javlja, već stidljivo viču kako je ovaj predmet dokaz da je u hrvatskoj državi pravosuđe neovisno. Upravo suprotno. Iz svega ovoga što sam nabrojao vidi se da je postojao veliki politički pritisak da do ovoga procesa nikad ne dođe. Dva su razloga zašto ovaj predmet i ovo kazneno djelo nije uspjelo biti zataškano. Prvi je razlog sukob u Ministarstvu obrane, odnosno sukob Ministarstva obrane sa predsjednikom Republike Hrvatske Stjepanom Mesićem. Svi se sjećamo predsjedničkih izbora, kada je taj sukob eskalirao. Tada je otprilike u to vrijeme je predsjednik Mesić i saznao za ove poteze koje je Rončević radio u Ministarstvu obrane i da tako kažem, po narodski, zajašio na ovaj predmet ne dajući da se baci u zaborav. S vremena na vrijeme te njegove izjave i zahtjeve prenosili su određeni hrvatski mediji koji nisu u novčano političkoj sprezi vladajućim strukturama. Jednostavno na taj način, znači prvi razlog predsjednik Mesić, drugi hrvatski mediji koji nisu pod paskom vladajuće većine, doveli su do toga da je taj predmet bilo nemoguće zataškati, već da se jednostavno ono što je učinjeno mora procesuirati. Drugo pitanje koje si postavljam zašto je bivši premijer Ivo Sanader toliko štitio i branio Berislava Rončevića iako je opće poznato da je to čovjek koji ima vrlo veliku sujetu i odrekao bi se ne samo jednog ministra ili zastupnika iz Hrvatske demokratske zajednice, već bi se odrekao cijele stranke ako procijeni da mu može donijeti nekakvu političku korist ili s druge strane ako mu može donijeti nekakav minimalan gubitak na svojoj vlastitoj popularnosti. S obzirom da znam da je to tako, mogu jedino povući jedan zaključak da je on, ta glava hobotnice, da je on taj koji je naredio ministru Rončeviću da se ovaj posao odradi na ovakav kriminalan način. Ja se nadam da će se u budućnosti u ovom procesu to i dokazati. Berislava Rončevića mi je malo žao, jer znam njegove mogućnosti, znam i njegove ljudske kvalitete. Ja znam da mu ne bi palo na pamet, njemu kao ziherašu, koji je bio zadovoljan sa ministarskom stolicom, da jedan ovakav kriminal provodi u Ministarstvu obrane. On je to radio pod prinudom, pod naređenjem svojih nadređenih, a u isto vrijeme misleći da će uživati njihovu zaštitu do kraja. Što se, kao što vidite, nije pokazalo. Tako već kada je taj predmet nadrastao tu njegove nalogodavce, oni su ga jednostavno pustili da visi kao …/Govornik se ne razumije. Vjerojatno ga i dan danas tapšaju po leđima, samo šuti bit će sve u redu, sad moramo tako, a poslije ćemo popravljati. Koliko čitam u medijima tadašnji Državni tajnik Bačić više ne nasjeda na te priče, on je odlučio ispričati onako kako je bilo u samom postupku. Drugo pitanje bi postavio zašto je sada ubrzano došlo do istrage pa nakon mjesec dana otprilike i pokretanja postupka također i zato smatram da postoje 2 razloga. Prvi je Izvješće o radu Državnog odvjetnika Bajića koji je također kao i Faber jedan čovjek koji je ušao prije 6 godina u spregu sa Ivom Sanaderom koji je štitio njega i njegove interese, nije procesuirao one predmete gdje se moglo doći do premijera Ive Sanadera već je hvatao kojekakve kradljivce kokoši i one ljude koji su uhvaćeni na djelu, a te brojke ćete vidjeti u njegovom izvješću da nema nijedna krupna riba. S ovim izvješćem, odnosno ovim predmetom 2 ili 3 dana prije izvješća on bi trebao pokazati tu političku neovisnost pa dobiti naš pljesak kako dobro radi. Kako dobro radi vidjeli smo u proteklih 7 godina. Drugi razlog zašto se sada žuri je pokušaj kanaliziranja ovog postupka. HDZ, odnosno bivši premijer Sanader ide sa tezom hajdemo mi ovaj postupak završiti dok još imamo utjecaja na sudstvo, dok imamo utjecaja na državnog odvjetnika jer očito je pad je popularnosti, sljedeća Vlada neće biti naša. Ako se Milanović i SDP dočepaju ovog predmeta u sljedećem mandatu sigurno da neće stati na Bačiću i na Rončeviću postoji mogućnost da se ta priča odmota do kraja. Sad se žuri da bi se u ovom mandatu taj proces završio, da se popravi, sakrije, ublaži što se može da bi žrtve bile što manje. Ja sam digao ruku, za razliku od kolege Đakića koji spava, molim vas da ga probudite, radi toga …
Kolega Drmiću nije dakle u pitanju samo uho nego i oko.
Da, još samo jedan ispravak.
Kolega Drmić, sluša, kolega ne spava.
Gospodine Šeks maloprije nisam rekao da urlici dolaze iz džungle nego iz HDZ-a.
Da, dobro. Vidim da se razumijete i u puno disciplina znanstvenih.
Da, da. Podigao sam ruku na odboru za skidanje ovog imuniteta nadajući se da je Rončević neće pristati da bude Pedro. Da neće pasti na tapšanje po leđima, da će biti sve u redu, ali očito je da za njega već se sad vidi da neće biti u redu. Nadam se da neće pristati da ga se prozove glavnim kriminalcem u državi, nekakvim velikim mozgom u kojem je planirana sva korupcija ove države jer svi mi znamo i cijela država da to nije bilo tako. Ja bih ga i pozvao ovim putem neka kaže sve kako je bilo pa neće biti prvookrivljeni više, bit će drugo ili trećeokrivljeni. To je ono najbolje što može učiniti da bi pomogao sam sebi. Isto tako vjerujem i da je izvrgnut raznim pritiscima i da se od njega traži šutnja. Ne bi me čak iznenadilo da mu je neko i polomio tu nogu kao upozorenje da ne priča previše. To su inače metode pojedinaca iz Hrvatske demokratske zajednice. Isto tako izražavam i mišljenje da od ovog predmeta neće biti ništa dok je državni odvjetnik Bajić i dok je Ivo Sanader siva eminencija Hrvatske demokratske zajednice i da će se do kompletnog rasvjetljavanja ovog i ostalih slučajeva korupcije koji se još drže po ladicama biti potrebna smjena vlasti u ovoj državi. Hvala lijepo.
Hvala. Inače kolega zastupnik Rončević je slomio nogu u nogometnom srazu, a ne u nekakvom drugom srazu. Nije mu valjda nogu slomio namjerno po jednom scenariju jedan njegov prijatelj i kolega s kojim je se sudario na nogometnoj utakmici. To bi bio tako veliki scenario da je dakle iz političkih motiva … [[Upadica se ne čuje.]] , a taj je iz druge bio? Gospodin zastupnik Josip Đakić, ispravak.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, pa ispravio bih samo jedan netočan navod kolege Drmića gdje je ustvrdio da ja spavam u ovom Domu. Mislim to je netočno, ja bih ga zamolio da se on probudi jer čuli smo kako besmislene snove iznosi za ovom saborskom govornicom. I da li je to njegovo prouzročeno mjesečarenjem pa onda buncanjem ili nekim drugim razlozima apsolutno mi nije poznato, ali vjerojatno ako nije ni jedno od ovoga dvoje onda je u pitanju bolest.
Dobro. Nemojmo se više dalje ići u te medicinske. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Poštovane kolegice, kolege, gospodine potpredsjedniče. I danas u nekoliko navrata i često u posljednje vrijeme u ovom Domu spominje se ugled, dignitet i dostojanstvo Hrvatskog sabora. I često pod zaštitom ugleda digniteta i dostojanstva nabrajamo sve i svašta što može ali i nikako ne mora u to ulaziti. Kada raspravljamo nekome od nas taj ugled, dignitet i dostojanstvo možemo zaštiti samo ako ne zaboravimo da smo svi isti pred zakonom, da nismo nitko od nas iznad zakona niti iznad naroda, a po drugi put raspravu o nekome od nas započeli smo i postupak vodimo traljavo. I u hrvatskoj i europskoj javnosti prisutno je mišljenje da je Hrvatski sabor jedan od krivaca što je jedan zastupnik nakon izricanja prvostupanjske presude mogao pobjeći od hrvatskog pravosuđa jer na zahtjev nismo na vrijeme odobrili pritvor. I time jesmo načeli i ugled i dignitet i dostojanstvo Hrvatskog sabora. Sada kada smo si svi zajedno, s gospodinom Bajićem, i u ovoj dvorani raščistili da se istraga protiv saborskog zastupnika može voditi bez suglasnosti Sabora jer kazneni postupak započinje pokretanjem, odnosno potvrđivanjem optužnice. Došao je njegov zahtjev za jednoga od nas. Ali ono što mene muči je sljedeće pitanje. Da se radi o nekom drugom građaninu Republike Hrvatske osumnjičenim i nad kojim je završena istraga za isto kazneno djelo za koje se u ovom predmetu tereti jedan saborski zastupnik, da li bi Državno odvjetništvo odredilo, tražilo određivanje pritvora? Koliko ja znam, kazna zapriječena za ovo kazneno djelo prema našim zakonima, viša ili dulja od pet godina. Državni odvjetnik smatra da ne postoji nijedan zakonom propisani uvjet za traženje pritvora. To je njegovo pravo. Ali kako sam shvatio tu njegovu poruku. Ili očekuje da presuda bude donijeta nakon isteka mandata, kada više neće trebati odluka Sabor odobravanju pritvora nakon prvostupanjske presude ili državni odvjetnik smatra da će optužnica pasti, pa zbog toga u ovom svom zahtjevu nije i zatražio mjeru pritvora. Vrlo ohrabrujuća poruka državnog odvjetnika, nakon što na početku postupka nije bio siguran, da li treba našu suglasnost da započne sa istragom ili ju ne treba. To dovoljno govori o vođenju predmeta i o samom državnom odvjetništvu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Glasovanje o prijedlozima i mišljenjima Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Prvo, dajem na glasovanje Prijedlog odluke o davanju na odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Stipe Gabrića. Molim uključimo se. Molim glasovati. Rezultat. Utvrđujem, sa 98 glasova za i 2 suzdržana, donijete odluka kojom se daje odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Stipe Gabrića u tekstu kako slijedi. Drugo, imamo glasovanje o dva zaključka, o izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva koje se odnosi na pokretanje kaznenog postupka u pogledu zastupnika Berislava Rončevića. Prvo, dajem na glasovanje zaključak o Izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva od 19. kolovoza 2009. godine. To je na ono izvješće gdje je ocijenjeno da je u toj fazi još preuranjen zahtjev DORH-a. Molim uključimo se. … /Govornici govore u glas, ne razumije se. Daje se na glasovanje zaključak izvješća povjerenstva. … [[Upadica se ne čuje.]] Kako niste kolegice čuli? Zaključak toga povjerenstva je dugačak. Prvo, jedan zahtjev DORH-a za ukidanje imuniteta zastupniku, odnosno davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka je preuranjen i suvišan po članku 75. stav 3. Ustava RH, jer je temeljem članka 17. stavak 1. Zakona o kaznenom postupku kazneni … [[Govornik se ne razumije.]] potvrđivanjem optužnice. To je taj zaključak. I dalje on još ima nekoliko točaka. Molim uključimo se. A nemojte, pa. Ima, dolazi drugi zaključak. Hoćete te zaključke da ih sve sada iznesemo, ove zaključke od 17. kolovoza od Mandatnog povjerenstva. Ti zaključci glase, sad je, prvi dio zaključka sam pročitao. On još ima dodatak. Obzirom da u konkretnom slučaju nije podignuta optužnica, preuranjeno je tražiti ukidanje imuniteta radi pokretanja kaznenog postupka. Državno odvjetništvo Republike Hrvatske može bez ukidanja imuniteta zastupnika u skladu sa člankom 217. Zakona o kaznenom postupku provoditi istragu. Mir, molim vas! Provoditi istragu protiv zastupnika Berislava Rončevića. To je sad jedan zaključak, imat ćemo još jedan zaključak u sklopu zaključka povjerenstva od 17. kolovoza. Dakle ovo je sad prvi zaključak, broj jedan, povjerenstva od 17. kolovoza. Molim uključimo se i glasujmo o tom zaključku. Rezultat? Sa 77 glasova za, 11 suzdržanih i 8 protiv donesen taj zaključak. Drugi zaključak Mandatno imunitetnog povjerenstva od 17. kolovoza glasi: Mandatno imunitetno povjerenstvo glasovalo je i o prijedlogu od članova povjerenstva iz reda SDP-a da povjerenstvo nije ovlašteno tijelo za davanje vjerodostojnog tumačenja zakona, a u čemu postoje dileme, te da Mandatno imunitetno povjerenstvo da suglasnost za vođenje kaznenog postupka i ukine imunitet Berislavu Rončeviću kako ne bi došlo do zastoja u istražnim postupcima. Tu je bilo ono četiri-četiri. Dajem na glasovanje to, četiri-četiri, to mišljenje, to izvješće Mandatnog povjerenstva. Dakle da Mandatno povjerenstvo nije donijelo zaključak. To je smisao ovog zaključka. Molim glasujmo. Rezultat? 96 za, dva suzdržana. I konačno treće, izvješće i prijedlog odluke za Mandatno povjerenstvo, odluku kojom se daje na, daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Berislava Rončevića po zahtjevu Državnog odvjetništva. Dajem na glasovanje. Uključimo se. Glasovati. Rezultat? Jednoglasno sa 109, 2 glasa prihvaćen je predloženi zaključak i odluka. Dame i gospodo, prekidam sjednicu. Nastavak sjednice 21. u 9 i 30 sa dnevnim redom: Prijedlog Zakona Pravosudnoj akademiji, Konačni prijedlog Zakona o platnom prometu, Prijedlog Odluke o dodjeli koncesije za korištenje vodne snage radi proizvodnje električne energije za HE Lešće, Izvješće Državnog odvjetništva. Ugodan vikend.
Molim izbor imenovanja, Odbor za izbor imenovanja i gospođa Nevenka Majdenić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege.
Malo glasnije da nadvladamo ove koji pričaju u klupama.
Poštovani gospodine predsjedniče hrvatskog Sabora, kolege i kolegice, Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove hrvatskog Sabora na 36. sjednici održanoj 29. srpnja 2009. godine jednoglasno je utvrdio prijedlog Odluke o razrješenju člana i izboru članice Odbora za gospodarstvo. Prvo razrješuje se član Odbora za gospodarstvo hrvatskog Sabora Milivoj Škvorc i drugo za članicu Odbora za gospodarstvo hrvatskog Sabora bira se Vesna Buterin.
Zaključujem raspravu. Tko je za prijedlog odbora? Molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Molim rezultat? Jednoglasno sa 90 glasova je prihvaćen prijedlog odbora. Molim dalje.
Na 36. sjednici Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove jednoglasno je utvrđen prijedlog Odluke o razrješenju člana u izboru članice Odbora za rad i socijalno partnerstvo hrvatskog Sabora. Prvo razrješuje se član Odbora za rad i socijalno partnerstvo, Milivoj Škvorc i drugo za članicu Odbora za rad i socijalno partnerstvo hrvatskog Sabora bira se Sunačana Glavak.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odbora na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Rezultat? Jednoglasno, 90 glasova. Idemo dalje, izvolite.
Na 36. sjednici Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove jednoglasno je utvrđen prijedlog Odluke o razrješenju i izboru članice Odbora za Odbora za rad i socijalno partnerstvo hrvatskog Sabora. Prvo, razrješuje se članica Odbora za obitelj, mladež i šport hrvatskog Sabora Vesna Buterin i drugo za članicu Odbora za obitelj, mladež i šport hrvatskog Sabora bira se Sunčana Glavak.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odbora na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Molim rezultat? Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 89 glasova. Idemo dalje.
Na 36. sjednici Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove hrvatskog Sabora održane 29. srpnja 2009. godine jednoglasno je utvrđen prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za pomorstvo, promet i veze hrvatskog Sabora. Prvo, razrješuje se član Odbora za pomorstvo, promet i veze hrvatskog Sabora Milivoj Škvorc i drugo za člana Odbora za pomorstvo, promet i veze bira se Berislav Rončević.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odbora na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Rezultat? Jednoglasno sa 89 glasova je prihvaćen prijedlog odbora. Idemo dalje.
Na 36. sjednici Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove hrvatskog Sabora održanoj 29. srpnja 2009. godine jednoglasno je utvrđen prijedlog odluke o razrješenju člana i izboru članice Odbora za informiranje, informatizaciju i medije. Prvo, razrješuje se član Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Berislav Rončević i drugo za članicu Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora bila se Sunčana Glavak.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odbora na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Rezultat? Jednoglasno sa 91 glas je prihvaćen prijedlog odbora. Molim dalje.
Odbora za izbor i imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 37. sjednici održanoj 23. rujna 2009. godine jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o izboru člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora bira se Josip Salapić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odbora na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Rezultat? Prijedlog odbora prihvaćen je jednoglasno sa 91 glas. Molim dalje.
Na 37. sjednici Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora održane 23. rujna 2009. godine, jednoglasno je utvrđen prijedlog odluke o izboru člana Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora bira se Josip Salapić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odbora na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Rezultat? Hvala, hvala gospođo. Jednoglasno je prihvaćen prijedlog odbora sa 91 glas. Dobro jutro svima. Dame i gospodo nastavljamo sa radom sa najavljenom točkom dnevnog reda 10. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o medicinskoj oplodnji, hitni postupak, P.Z.E. br. 445 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Hitni postupak promjenjuje se u skladu sa člankom 161. Poslovnika. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije, Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina i Odbor za ravnopravnost spolova. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane su podnijeli klubovi zastupnika SDP-a i HNS-a. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Ministar zdravstva i socijalne skrbi gospodin Darko Milinović.