Otvaram 29. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH, koji redovno prate rad našeg Doma i predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Kancelarije za reviziju institucija BiH, Centralne banke BiH, Izvozno- kreditne agencije, Institucije ombudsmena za ljudska prava, Upravnog odbora BHRT-a, Tužilaštva BiH, Pravobranilaštva i Regulatorne agencije za komunikacije BiH. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Zamjenik ministra spoljnih poslova, gospodin Josip Brkić poslao je obavještenje da zbog ranije preuzetih obaveza nije u mogućnosti da prisustvuje sjednici Doma. Odsustvo su opravdali, nema onih koji su odsustvo opravdali. Znači, sjednici prisustvuje 37 poslanika, konstatujem da imamo kvorum za rad i odlučivanje. U pozivu za sjednicu naznačeno vam je da će, u skladu sa članom 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, poslanicima biti omogućeno da postavljaju poslanička pitanja u usmenoj formi. Na sjednici Kolegijuma Predstavničkog doma u proširenom sastavu odlučeno je da se postavljanje poslaničkih pitanja u usmenoj fromi skine sa današnje sjednice, jer je sjednica kasno počela i nije obezbjeđen televizijski prenos u skladu sa članom 167. stav (1) Poslovnika. Poslanicima će biti omogućeno da postavljaju poslanička pitanja u usmenoj formi na prvoj sljedećoj sjednici čije je održavanje predviđeno za 24.05.2016. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim da napomenem sledeće. Zajednička komisija za ljudska prava Parlamentarne skupštine je na jučerašnjoj sjednici usvojila zaključak da se uputi zahtjev Kolegiju Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine za produženje roka od 10 dana za dostavljanje izvještaja o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije, zakon broj: 01,02-02-1-341/16, od 04.03.2016. godine, zbog velikog broja pristiglih amandmana na sjednici Zajedničke komisije, te kako bi se predlagač, odnosno Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice mogao izjasniti o tome, te tačku 5. skidamo sa dnevnog reda današnje sjednice. U dnevni red dodate su: Tačka 2. Potvrđivanje imenovanja ministra komunikacija i transporta u Savjetu ministara BiH i zamjenika ministra odbrane u Savjetu ministara BiH, akt broj: 01-34-1-1348/16, od 09.05.2016. godine. 2 Tačka 4. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmejnama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku – predlagači poslanici: Damir Bećirović i Mirsad Mešić, zakon broj: 01-02-1-1266/16, od 28.04.2016. godine. Tačka 17. Prijedlog odluke o imenovanju dva člana Državne regulatorne agencije za električnu energiju iz Federacije Bosne i Hercegovine, materijal Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, akt broj: 01,02-34-1-1362/16, od 10.05.2016. godine. Tačka 20. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara Bosne i Hercegovine, zakon broj: 01,02-02-1-26/15, od 28.01.2016. godine. Na prijedlog Zajedničke komisije za evropske integracije Parlamentarne skupštine izmjenjena je tačka 15. koja sada glasi – Trenutno stanje procesa evropskih integracija: a) Informacija o napretku u procesu ispunjavanja uslova Bosne i Hercegovine na evropskom putu, b) Informacija o održanim prvim sastancima Savjeta za stabilizaciju i pridruživanje i Obora za stabilizaciju i pridruživanje između Bosne i Hercegovine i EU i c) Akcioni plan za realizaciju prioriteta iz Izvještaja za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu (dio A koji se tiče nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine, odnosno Savjeta ministara BiH i dio B koji se odnosi na institucije entiteta, Brčko Distrikta BiH i kantona u Federaciji BiH), materijal Direkcije za evropske integracije BiH, akt broj: 01-50-1-853/15, od 17.04.2016. godine (realizacija inicijative usvojene na 16. sjednici, održanoj 27.08.2015. godine). Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Za raspravu se prijavio poslanik Staša Košarac.
Hvala predsjedavajući. Želim da podjelim jednu dilemu zajedno sa svim ovdje kolegama poslanicima, s obzirom na činjenicu da smo na prethodnoj sjednici, znači 29. redovnoj sjednici Predstavničkog doma, skinuli, uslovno rečeno, tačku dnevnog reda – Izvještaj o radu Savjeta ministara, s obzirom na činjenicu da nije bio prisutan predsjedavajući Savjeta ministara. Danas na ponuđenom dnevnom redu pod tačkom 2. imamo – Potvrđivanje imenovanja ministara i zamjenika ministara. Ja ne znam da li je dobro da Parlament danas potvrđuje prijedlog a da na samoj sjednici nije prisutan predsjedavajući Savjeta ministara. Želim da napomenem na član 152. Poslovnika Predstavničkog doma tačka 4. koja kaže – Nakon što predsjedavajući Savjeta ministara BiH na sjednici Doma pročita odluku o imenovanju ministara i zamjenika o tome se vodi rasprava. Ja mislim da se ovdje nisu stekli uslovi, jer u sali nije predsjedavajući Savjeta ministara, on ne može pročitati odluku, a tačno u članu 152. tačka 4. se kaže kako je postupanje. I ja predlažem da prijedlog, naš prijedlog o skidanju druge tačke dnevnog reda stavite na izjašnjavanje. Hvala vam.
To je prijedlog o skidanju tačke broj 2. je li tako? Ispravka krivog navoda, Damir Arnaut. 3
Zahvaljujem predsjedavajući. Nažalost, uvaženi kolega Košarac selektivno citira Poslovnik, tako da je pozvao se samo na jednu relevantnu odredbu, međutim zaboravio je ili namjerno prećutao drugu izuzetno relevantnu odredbu, a to je član 181. Poslovnika koji jasno kaže – Da Vijeće ministara u Domu predstavlja njegov predsjedavajući ili jedan ili više njegovih članova. I ovdje ne samo da imamo članove Vijeća ministara već imamo i zamjenika, prema tome s obzirom da su uslovi iz člana 181. u potpunosti ispunjeni stekli su se uslovi da se nastavi sa tačkom 2. i da se potvrdi imenovanje ministara na današnjoj sjednici. Zahvaljujem.
Ispravka krivog navoda, Staša Košarac.
Ja cijenim da imamo različite vrste tumačenja, u članu 152. jasno se govori onda kada se potvrđuje imenovanje ministara. A član koji Vi citirate odnosi se vjerovatno u drugim prilikama. Ovdje je riječ o potvrđivanju imenovanja ministara, ovo o čemu sam ja govorio. Hvala vam.
Ispravka krivog navoda, Hanka Vajzović.
Hvala predsjedavajući. Zapravo nije nikakva ispravka nego pitanje, pročitali ste dnevni red do tačke 16. šta je sa ostatkom, da li je to skinuto s dnevnog reda ili, jel' mi nešto promaklo? Niste do kraja iščitali dnevni red, pa ne znam šta se dešava.
Ja, Vi ste dobili prijedlog dnevnog reda, znači ja sam iščitao ono što se razlikuje od onog što je bilo u pozivu, a imaćemo čitavu, znači, čućete, moraću ja to sve pročitati. Da ne čitam tri puta isto.
Hvala.
Ima li dalje prijedloga? Znači, izjasnićemo se o prijedlogu poslanika Staše Košarca da se tačka broj 2. skine sa dnevnog reda. Molim glasanje. Za 11, protiv 23, uzdržanih 4. Nema opšte većine, znači prijedlog za skidanje tačke s dnevnog reda je odbijen. 4 Konstatujem da 29. sjednica Doma ima sljedeći Dnevni red 1. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 2. Potvrđivanje imenovanja ministara komunikacija i transporta Bosne i Hercegovine i zamjenika ministra odbrane Bosne i Hercegovine u Savjetu ministara BiH, akt broj: 01- 34-1-1348/16, od 09.05.2016. godine; 3. Zahtjev poslanika Salke Sokolovića, Predraga Kožula i Borislava Bojića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01-02-1-1265/16, od 10.05.2016. godine; 4. Zahtjev poslanika Damira Bećirovića i Mirsada Mešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmejnama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01-02-1-1266/16, od 28.04.2016. godine; 5. Prijedlog zakona o humanitarnim organizacijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-930-1/16, od 15.04.2016. godine (prvo čitanje); 6. Izvještaj o aktivnostima Kancelarije za reviziju institucija BiH za 2015. godinu, akt broj: 01/4-50-19-919/16, od 21.03.2016. godine; 7. Izvještaji Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2015. godinu: a) Finansijski izvještaj za godinu koja je završila 31.12.2015. godine, b) Godišnji izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16- 1-1045/16, od 04.04.2016. godine; 8. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2015. godinu, akt broj: 01,02-50-19-1068/16, od 06.04.2016. godine; 9. Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH, akt broj: 01-12-1199/16, od 21.04.2016. godine; 10. Izvještaj BHRT-a o realizaciji planskih dokumenata za 2015. godinu, Finansijski plan i planovi programa BHR1 i BHT1 za 2016. godinu i Izvještaj o obavljenoj reviziji finansijskog poslovanja BHRT za 2015. godinu, materijal Upravnog odbora BHRT-a, akt broj: 01,02-29-1212/16, od 22.04.2016. godine; 11. Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2015. godinu, akt broj: 01-09-1205/16, od 21.04.2016. godine; 12. Informacija Pravobranilaštva BiH o dva arbitražna postupka koji su u toku, akt broj: 01,02-50-19-953/16, od 24.03.2016. sa Izjašnjenjem Savjeta ministara BiH, akt broj: 01- 50-2-13-28/16, od 20.04.2016. godine; 13. Informacija o potrebnim izmjenama zakona i propisa u skladu sa Ustavom Bosne i Hercegovine koji bi omogućili bržu i efikasniju borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala – podnosilac: Ministarstvo bezbjednosti BiH, akt broj: 01-50-1-15-16/16, od 21.03.2016. godine; 14. Informacija u vezi sa Preporukom Međunarodne organizacije rada, br. 203, o dodatnim mjerama za djelotvorno suzbijanje prisilnog rada – podnosilac: Ministarstvo civilnih poslova BiH, akt broj: 01,02-37-981/16, od 25.03.2016. godine; 15. Trenutno stanje procesa evropskih integracija: a) Informacija o napretku u procesu ispunjavanja uslova Bosne i Hercegovine na evropskom putu, b) Informacija o održanim prvim sastancima Savjeta za stabilizaciju i pridruživanje i Obora za stabilizaciju i pridruživanje između Bosne i Hercegovine i EU i 5 c) Akcioni plan za realizaciju prioriteta iz Izvještaja za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu (dio A koji se tiče nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine, odnosno Savjeta ministara BiH i dio B koji se odnosi na institucije entiteta, Brčko Distrikta Bosne i Hercegovine i kantona u Federaciji BiH), materijal Direkcije za evropske integracije BiH, akt broj: 01-50-1-853/15, od 17.04.2016. godine (realizacija inicijative usvojene na 16. sjednici, održanoj 27.08.2015. godine); 16. Prijedlog dopune Odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine – predlagač: Zajednička komisija za ljudska prava PSBiH, broj: 01,02-34-1- 1185/16, od 20.04.2016. godine; 17. Odluka o utvrđivanju prijedloga za imenovanje članova Državne regulatorne komisije za električnu energiju iz Federacije BiH, materijal Savjeta ministara BiH, akt broj: 01,02- 34-1-1362/16, od 10.05.2016. godine; 18. Odluka o usklađivanju cijena usluga mobilne telefonije i uslova za pružanje telekomunikacionih usluga, dostavila: Regulatorna agencija za komunikacije BiH, akt broj: 01-29-1211/16, od 22.04.2016. godine; 19. Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 05.04.2016. koja glasi: „Zadužuje se Savjet ministara BiH da najkasnije u roku od 12 mjeseci od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu PSBiH, sačini i u parlamentarnu proceduru uputi Zakon o sprečavanju nereda na sportskim takmičenjima u Bosni i Hercegovini“, broj: 01- 50-1-1056/16; 20. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercdgovine – predlagač: Savjet ministara Bosne i Hercegovine, zakon broj: 01,02-02-1-26/15, od 28.01.2016. godine. Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja U skladu sa članom 170. Poslovnika do ove sjednice Doma pitanja i inicijative u pisanoj formi postavili su poslanici: Senad Šepić postavio je jedno pitanje i uputio jednu poslaničku inicijativu Savjetu ministara BiH; Denis Bećirović uputio inicijativu Kolegijumu Predstavničkog doma; Damir Arnaut postavio pitanje ministru civilnih poslova BiH i ministru spoljnih poslova BiH, postavio četiri dopunska pitanja predsjedavajućem Savjeta ministara BiH, te uputio urgencije ministru spoljnih poslova BiH i ministru spoljne trgovine i ekonomskih odnosa; Aleksandra Pandurević postavila pitanje koordinatoru Kancelarije za reformu javne uprave u BiH; Mirsad Đonlagić postavio dva pitanja predsjedavajućem Savjeta ministara. Do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori: Na inicijativu Senada Šepića, upućenu 16.03.2016., odgovor dostavio Savjet ministara, te na pitanje postavljeno u pisanoj formi na 22. sjednici odgovor dostavio Savjet ministara BiH; na pitanja Mirsada Đonlagića, postavljena u pisanoj formi na 26. sjednici, odgovor je dostavio Savjet ministara; na četiri pitanja Denisa Bećirovića, postavljena u pisanoj formi na 23. i 26. sjednici, odgovor je dostavio Savjet ministara; na pitanje Mensure Beganović, postavljeno u pisanoj formi na 25. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara BiH; na pitanje Damira Bećirovića, postavljeno u usmenoj formi na 26. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara; na pitanja Hazima Rančića, postavljena u usmenoj formi na 26. sjednici, odgovor dostavilo Ministarstvo odbrane BiH i na pitanje postavljeno u usmenoj formi na 27. sjednici odgovor Ministarstva finansija i trezora proslijedio Savjet 6 ministara BiH; na pitanje Amira Fazlića, postavljeno u usmenoj formi na 27. sjednici, odgovor Ministarstva finansija i trezora BiH proslijedio Savjet ministara, te na pitanja postavljena u pisanoj formi na 26. sjednici odgovor dostavio Savjet ministara BiH; na pitanje Nikole Lovrinovića, postavljeno u pisanoj formi na 27. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara; na pitanje Damira Arnauta, postavljeno u pisanoj formi na 25. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara. Ko želi da komentariše dobijene odgovore? Prvi je poslanik Hazim Rančić.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Dakle, dobio sam dva odgovora na pitanje Ministarstvu odbrane usmeno, prvo nisam diobio odgovor, pa sam onda za jedno mjesec dana dobio odgovor za prošlu sjednicu u kome otprilike ništa nije pisalo, dakle nije odgovoreno na moje pitanje. Pokušao sam okomentarisati, bio se prijavio, okrenuo se lijevo vidio nema ministrice, odjavio prijavu, dakle nije bilo svrhe komentarisati jer ministrice na tom dijelu sjednice nije bilo. A onda sam iznenađen, u materijalima za ovu sjednicu obavješten da se povlači onaj prethodni odgovor u kome nije bilo suštinskog odgovora, a da sam dobio neki novi odgovor, a vezano za procedure javnih nabavki u Ministarstvu odbrane. Daj Bože da se ovo nešta popravlja, neću širiti priču, na Komisiji za odbranu i sigurnost smo imali tematsku sjednicu vezano za tenderske nabavke, sve javne nabavke u Ministarstvu odbrane, od kojih u dobrom dijelu ovise skoro sve aktivnosti Ministarstva odbrane, naravno mi ćemo to kroz Komisiju pratiti i naravno i vas i sve one kojih se tiče o tome izvjestiti. Dakle, pratićemo taj proces javnih nabavki i zaključke koje smo tamo usvojili, mi smo o tome obavijestili i ovaj Predstavnički dom, pa ćemo se u skladu sa tim i ponašati. Na pitanje o raspodjeli indirektnih poreza, koje sam takođe usmeno postavio Ministarstvu financija, tražio sam pisani odgovor. Dobio sam, međutim, nažalost, nisam zadovoljan odgovorom jer u odgovoru nema stvari koje sam pitao, o pravnom osnovu, na osnovu čega Upravni odbor donosi tromjesečne, a ponekad te tromjesečne važe i šest i devet mjeseci, odluke o raspodjeli indirektnih prihoda. Pa onda su kazali da je to na osnovu zakona. Tačno u zakonu piše – da se ta raspodjela indirektnih prihoda ima izvršiti u skladu sa prijavama krajnje potrošnje. Pa ako je raspodjela na osnovu zakona po prijavama krajnje potrošnje zašto onda oni donose kvartalne odluke, jer Uprava za indirektno oporezivanje ima svakog dana precizne podatke o ukupnim iznosima sve četiri grupe indirektnih prihoda? Dakle, imaju svaki dan stanje na računu u skladu sa prijavama i oni svaki dan mogu izvršiti prebacivanje novca Bosni i Hercegovini, entitetima i Brčko Distriktu. Zašto Upravni odbor donosi kvartalne odluke, koje ponekad zbog njihovog načina rada i blokiranja načina rada provode se i 6 i možda 8 i 9 mjeseci, određuje procente kad ti procenti, naravno, ne mogu biti tačni i onda kroz te procente dovode u pitanje pravednu, pravičnu i zakonitu raspodjelu ove vrste prihoda? Na kraju još jednom da ponovim, četiri su grupacije ovih prihoda, to tako stoji, neću nikoga onaj podučavati, to svi možete dobiti u ovim izvještajima, tri vrste ovih prihoda raspodjeljuju na način da se kroz Odluku OHR-a Brčko Distriktu dostavlja 3,55%, šta na ovaj način bitnu stvar dovodim upitnom, a Federaciji 63,57%, Republici Srpskoj 32,88%. Četvrta grupa ovih prihoda, radi se o onih10 KM vezano za autoceste, se raspodjeljuje po principu 59% Federaciji, 39% Republici Srpskoj i 2% Brčko Distriktu. Ako je na osnovu krajnje potrošnje, ako se oni toga drže kako to da imaju različite procente? Dakle, krajnja potrošnja i u Upravi za 7 indirektno oporezivanje postoji sa stanjem na svaki dan i nema potrebe da neko nekom dobrom ili lošom ili osrednjom ili odokativnom metodom određuje koliko će kome procenata pripast ili da blokira donošenje odluke u tom Upravnom odboru. Ja ću naravno nastojati pribaviti još činjenica o ovom pitanju i ovom problemu i onda ću odlučiti kako ću dalje postupiti vezano za ovo pitanje. Hvala lijepa.
Znači u konsultaciji sa Kolegijumom ograničavam diskusije na 5 minuta, bilo bi, trebalo bi 2 minuta da traju ovi odgovori na poslanička pitanja, komentari. Senad Šepić poslanik, ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A izvinjavam se, zaista izvinjavam se, ne, ne. Nikola Lovrinović je, izvinjavam se gospodine Šepiću.
Hvala ti Senade što si mi dao prednost. Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ja sam dobio odgovor na jedno pitanje i ono se odnosilo na Agenciju za lijekove, međutim ja nemam tu šta, to je u međuvremenu situacija koja je razrješena, radi se o imenovanju uprave. Htio bih reći nešto drugo, dakle imam pitanja koja sam postavio Tužiteljstvu već saće 10 mjeseci, ali ima danas točka pa ću malo o tome šire. A imam jedno pitanje koje sam postavio Ministarstvu za ljudska prava, a radi se o jednoj obitelji Filipović ovdje u Sarajevu koja 20 godina traži povrat na stan, u to su se uključili i Institucija ombudsmana i ljudi nemaju ništa, dakle gospođa Filipović oda od nemila do nedraga, to je zgrada koja je u ratu srušena, jedan dio tih stanara su riješeni, načelnik Općine Novo Sarajevo potpuno opstruira to, ja sam o tome nešto govorio na toj sjednici. Kako niko to ne rješava, ja očekujem da ću barem do naredne sjednice dobiti odgovor od Ministarstva što je tu se moglo učiniti i o čemu se tu radi, a onda ćemo vidjeti dalje šta dakle poduzimati, ali dakle očekujem odgovor od Ministarstva, očekivao sam zapravo i danas međutim evo nema. Hvala lijepo.
Hvala. Senad Šepić.
Hvala gospodine predsjedavajući. 8 Ja sam dostavio pitanje nadležnim ministarstvima i zatražio sam odgovor – Šta rade institucije Bosne i Hercegovine da zadrže, odnosno da pruže jedan pozitivan odnos spram najboljim studentima i našim talentima u Bosni i Hercegovini? Dobio sam odgovor od onih koji nemaju izvornu nadležnost da se najdirektnije bave time, to je Federalno ministarstvo, s druge strane entitetsko ministarstvo iz Republike Srpske ima nadležnost i ja im se zahvaljujem na odgovoru, kao i Brčko Distriktu. Nisam dobio odgovor od onih glavnih kod kojih je, čini mi se, najviše problema, to je pet velikih centara, to su kantonalne vlade ovdje u Sarajevu, u Tuzli, u Zenici, u Bihaću i Mostaru. Ja sam postavio ovo pitanje kad smo imali onu diskusiju u Bosni i Hercegovini, kad je najbolji student ili studentica Univerzitata u Mostaru nije mogla biti primljena među 200 pripravnika. Možete zamisliti kakav imamo sistem kad recimo imamo univerzitet, damo jednom studentu najbolje ocjene tokom četiri godine, damo mu na kraju, ovaj, nagradu rektora univerziteta itd. a onda ga neka tamo komisija u nekoj instituciji ne prepozna da on može biti primljen među 200 pripravnika. Znači, nešto je truhlo unutar nas i moja inicijativa je išla u pravcu da mi ..., da mjenjamo malo svoje odnose unutar našeg sistema u Bosni i Hercegovini, da jednostavno oni koji se dokazuju i koji svojim radom pokazuju tokom 4 godine da su najbolji u svojoj oblasti da oni moraju imati puno pošteniji, puno, rekao bih, jedan prihvatljiviji odnos od strane isntitucija, da jednostavno ti takvi ljudi su u startu prepoznati i podržani od bh društva. Zato je dakle moja inicijativa išta u tom pravcu da napravimo jedan malo drugačiji, rekao bih, odnos, jedan drugačiji pristup, al' da bi ga mogli napraviti moramo imati informaciju ko su ti ljudi i šta trenutno u ovome momentu nadležne institucije rade po tom pitanju. Zato bi ja zamolio još jedanput tu urgenciju, a nakon što to dobijemo sve ću nas ovdje zamoliti da podržimo jednu novu inicijativu koja bi išla u pravcu da osnujemo jedan posebni fond za podršku mladim talentima u cijeloj Bosni i Hercegovini i da jednostavno pokažemo da ćemo mi znati svoje najbolje resurse i svoje najbolje potencijale i kapacitete očuvati u BiH, a ne pustiti te ljude da ih neke druge evropske zemlje uzimaju kao što je slučaj bio do sada. Hvala.
Hvala Vam. Poslanica Mensura Beganović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam još jednaput sve prisutne. Ja sam postavila pismeno moje zastupničko pitanje i ono je glasilo – Zašto u Bosni i Hercegovini nije osigurana puna implementacija Zakona o elektronskom potpisu iako je od stupanja na snagu pomenutog Zakona prošlo 9 godina? Moram reći da sam ovim odgovorom prilično nezadovoljna, obrzaložiću i zašto, ali prije svega ću reći da od 2006. godine, kad smo mi usvojili ovaj Zakon, zemlje u našem susjedstvu nisu imale ni usvojen zakon, danas oni imaju implementirane sve propise i zakone koji omogućavaju elektronski potpis, korištenje elektronskog potpisa, a mi nemamo. Zašto sam nezadovoljna? Prvo što je ovaj odgovor jako štur, s druge strane ja moram reći da je i prije tri godine u onom prethodnom sazivu postavljeno slično zastupničko pitanje i odgovori su skoro pa identični. Drugi razlog zbog čega sam nezadovoljna ovim odgovorom je i Izvještaj Vijeća ministara za 2015. godinu koji je danas u prošloj sjednici naštoj, prethodnoj jel', skinuto sa dnevnog reda, gdje na strani 44. piše da između ostalog – Zakon o izmjenama Zakona o elektronskom potpisu nije urađen nacrt, niti je pripremljen da bi bio pušten u dalju proceduru i nisu urađeni Pravilnik o mjerama i podsticaj upotrebe i zaštitu elektronskog potpisa i sredstvima za izradu elektronskog 9 potpisa i sistema certificiranja, Pravilnik o evidenciji certifikacijskih tijela, Pravilnik o bližim uvjetima za izdavanje kvalificiranih elektronskih sertifikata. Za ova tri pravilnika u odgovoru kojeg sam ja dobila piše – Da su u 2015. godini pokrenute aktivnosti i da su, samo malo, predmetni pravilnici urađeni, upućeni nadležnim institucijama na mišljenje i očekuje se njihovo skoro usvajanje. Ja ne znam čemu da vjerujem i ja mogu pretpostaviti da su na neki način se napravile između ova dva dokumenta razlike zbog nekoordinacije i nedovoljne razmjene informacija, ali mislim da kad već zastupnik ili zastupnica postavi jedno takvo pitanje, treba da bude kompletna informacija, relevantna i da se možemo osloniti na ono što nam dođe kao odgovor. Zahvaljujem.
Hvala. Poslanik Mirsad Đonlagić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kao što ste rekli ja sam postavio dva pitanja, moje prvo pitanje se odnosilo na slučaj koji se desio u februaru mjesecu prošle godine, a odnosi se na krađu 50 hiljada maraka od blagajnika Ministarstva vanjskih poslova. Pitao sam, da li je šta po tom pitanju urađeno i imamo li kakve konkretne mjere po tom pitanju poduzete? Naravno, Ministarstvo vanjskih poslova je vjerovatno sa svoje strane uradilo sve, predalo je zahtjev agenciji, agencija je pokrenula disciplinske postupke, ali nikakvih rezultata i mjera po tom disciplinskim postupcima nemamo. Još se takođe u ovom odgovoru može vidjeti da se ne zna da li je Tužilaštvo Kantona Sarajevo, pošto pretpostavljam da je ono nadležno, da li je poduzelo ikakve mjere po tom pitanju i prosto je nevjerovatno da skoro godinu i po dana nakon takve jedne brutalne krađe 50 hiljada na cesti i otimačine od tog blagajnika Ministarstva vanjskih poslova niko nikakve mjere konkretne nije poduzeo ili se to bar iz ovoga odgovora nije moglo pročitati. Dakle, toga što se tiče sam vrlo, vrlo nezadovoljan. Sljedeće pitanje sam postavio ministarstvu, odnosno, civilnim poslovima, pardon Savjetu ministara sam postavio pitanje – Na osnovu kojeg kriterijuma i koje liste izrađenih prioritetnih projekata se aplicira na razne fondove evropskih i svijetskih institucija, kao i koji su to projekti koji se nude susjednim zemljama kada je u pitanju saradnja i zajedničko investiranje? Dobio sam odgovor o listi od 16 projekata i stvarno to je potvrdilo ono što sam ja i znao, a moram reći da sam vrlo iznenađen, ni jednog projekta infrastrukturnog iz Tuzlanskog kantona, pa iz tog dijela Bosne i Hercegovine nema. I mene čudi da i pored ovoliko zastupnika koji sjede u ovom uvaženom Domu, niko se od zastupnika ili poslanika iz tog kraja nije sjetio da kritikuje ovakav pristup i jednostavno neprihvatljivu činjenicu da u jednom od najmnogoljudnijih dijelova Bosne i Hercegovine sa izuzetno lošom infrastrukturom nemamo infrastrukturni projekata u prioritetnoj kategoriji. Dakle, ja želim da, da apelujem na one koji sačinjavaju listu ovih prioriteta da se na toj listi moraju naći infrastrukturni projekti i koji obuhvataju infrastrukturu Tuzlanskog kantona, odnosno sjeveroistočne Bosne. Evo ja molim da, nema potrebe da to obrazlažem, ali mislim da moja molba ima i ovaj apel ima puno opravdanje i ja se nadam da će naići i na razumijevanje. Ja se zahvaljujem. 10
Hvala. Poslanica Maja Gasal-Vražalica.
Zahvaljujem se. Ja nemam komentar na dobiveni odgovor, jer nisam odgovor ni dobila, naima ja sam Ministarstvu pravde BiH davno uputila jedno pitanje u pisanom obliku i nikad nisam dobila odgovor. A također od Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa sam od uvaženog ministra dobila usmeni odgovor i zahtjevala u pisanom obliku, no nikad ga nisam dobila. Pa molim Vas kao predsjedavajućeg da dostavite urgenciju u ta dva ministarstva. Hvala.
Dobor. Ovim smo završili prvu tačku dnevnog reda. Prelazimo na drugu tačku, Ad. 2. Potvrđivanje imenovanja ministra komunikacija i transporta Bosne i Hercegovine i zamjenika ministra odbrane Bosne i Hercegovine u Savjetu ministara Bosne i Hercegovine, akt broj: 01-34-1-1348/16, od 09.05.2016. godine Predsjedavajući Savjeta ministara BiH gospodin Denis Zvizdić 9. maja 2016. dostavio je Odluku o imenovanju ministra komunikacija i transporta i zamjenika ministra odbrane u Savjetu ministara BiH. Komisija za pripremu izbora Savjeta ministara BiH održala je sjednicu, razmotrila sve raspoložive informacije u vezi sa imenovanjem ministra i zamjenika minstra, te je Predstavničkom domu dala preporuku za potvrđivanje imenovanja gospodina Ismira Juska za ministra komunikacija i transporta BiH i gospodina Seada Jusića za zamjenika ministra odbrane. Otvaram rasrpavu. Prvi se javio poslanik Asim Sarajlić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, dame i gospodo, uvaženi gosti. Mada ste Vi to u uvodu kazali dužnost mi je da kao predsjedavajući Komisije za pripremu izbora Vijeća ministara kažem još koju informaciju više. Dakle, 5. sjednica održana je jutros, sjednici su od 12 članova prisustvovali njih ukupno 11 i naravno na osnovu Odluke koju je uputio predsjedavajući Vijeća ministara od 09.05.2016. godine i uz, naravno, Odluku u skladu s članom 10.f) Zakona o Vijeću ministara dostavljene su i potpisane izjave čiji je sadržaj i oblik propisala Centralna izborna komisija u kojoj su imenovana lica dala podatke iz člana 10. stav (1) alineje (1) do (6) Zakona o Vijeću ministara BiH, Službena potvrda Centralne izborne komisije BiH da lica ispunjavaju uslove iz člana 10.c) Zakona o Vijeću ministara BiH i konačan Izvještaj o istinitosti informacija koji je sačinila Državna agencija za istrage i zaštitu, a u vezi sa postupkom imenovanja. Takođe članovi Komisije su u skladu sa članom 10.g) Zakona o Vijeću 11 ministara BiH i članova 50. i 51. Poslovnika ovoga Doma iskoristili pravo, dakle, na osnovu člana 50. i 51. i pozvali imenovana lica da prisustvuju sjednici i odgovaraju na postavljena pitanja. Nakon obavljenog intervijua, dakle, Komisija je glasala kako ste dobili u Izvještaju, dakle većinom glasova 7 za, 3 protiv i 1 suzdržan, gospodin Ismir Jusko je dobio potvrdu da ide prema ovome Domu na imenovanje, na funkciju ministra komunikacija i prometa, a gospodin Sead Jusić sa 8 glasova za, 3 protiv i bez suzdržanih glasova je dobio preporuku da Predstavnički dom potvrdi imenovanje na funkciju zamjenika ministra odbrane. Naravno, svi glasovi protiv su i obrazloženi što imate u našem Izvještaju onako kako Poslovnik to nalaže i ja molim ovaj Dom da podrži ovaj stav Komisije. Hvala vam.
Hvala. Poslanica Maja Gasal-Vražalica.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Ja ću se osvrnuti na jedan drugi aspekat ovog imenovanja, odnosno ovoga prijedloga i drago mi je što je SBB kao Klub dobio priliku da učestvuje u formiranju Vijeća ministara, jer tada kad je Demokratska fronta bila u toj poziciji mi smo od uvaženih kolega, osobito od kolege Damira Arnauta i gospodina Isakovića kao predsjedavajućeg Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova, bili okačeni na stub srama zbog toga što, je li, samo DF tada kao nije ispoštovao Zakon o ravnopravnosti spolova. Danas SBB, a svi ćete se sjetiti uvažene kolege i kolegice, kao članovi i članice Vijeća ministara, da su oni tada glasali protiv stvarajući jedan populizam i jednu klimu u Bosni i Hercegovini da oni glasaju protiv saziva Vijeća ministara, jer zaboga nema žena u tom sazivu i u tom prijedlogu sastava Vijeća ministara. Danas oni imaju priliku da kandidiraju svoje članove i članice, odnosno je li u ime svoje stranke i danas oni kandidiraju dva člana Vijeća ministara. Tada je moj uvaženi kolega Damir Arnaut meni u nekoliko navrata replicirao i rekao, ja imam stenogram sa 3. hitne sjednice kad je imenovanje Vijeća ministara bilo, kao i stenogram 10. sjednice Zastupničkog doma, kad mu se priključio i uvaženi predsjedavajući Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova, koji su tada replicirali i Demokratskoj fronti prebacivali kako kršimo Zakon o ravnopravnosti spolova i da za nezastupljenost žena u Bosni i Hercegovini nije kriva Agencija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova, niti žene, krivi su oni koji glasaju za takav saziv Vijeća ministara gdje su bile samo dvije članice. Danas usprkos tome što su mogli da poprave stanje ravnopravnosti spolova unutar Vijeća ministara imamo istu situaciju ostaće dvije članice, uvažena ministrica Borovac i ministrica Pendeš, imaćemo sastav sa punim kapacitetom muške nadmoći i to je očito bio populizam i to je samo radi javnosti da se konačno upozna kako onda kada njima odgovara zagovaraju ravnopravnost spolova, odnosno manipuliraju Zakonom o ravnopravnosti spolova stvoreći neku klimu kao da se oni grčevito za to zalažu, ustvari samo koriste u svoje populističke ciljeve. Hvala vam.
Hvala. Poslanik Senad Šepić. 12
Pa, ja zaista principijelno podržavam ovo sve što je rekla kolegica Maja i da su druge okolnosti ja bih bio prvi danas uz Maju da ovako postupim, jer ovo je stvarno jedna onako, kako bi rekao, gospodska, principijelna priča do kraja i ovako bi se trebali svi ponašati, jer mi svi ovdje u Parlamentu kroz neki svoj mandat ma koliko on trajao imamo priliku da pokažemo jesmo li mi baš ljudi kojima su neke stvari važne u životu. Tako da svako se dans ovdje može prepoznati kroz ove diskusije i mislim da principijelno, ponavljam, ovo je ispravna diskusija nadam se da ćemo iz ovoga svi izvući pouku. Ali ja sam se javio iz jednog drugog razloga, dakle ja mislim da radi zemlje i radi stanja, radi građana, radi toga zašto mi sjedimo ovdje danas je konačno dobro da smo mi dobili ovu tačku dnevnog reda na ovaj, danas na glasanje i važno je da mi ovaj posao zaista završimo. Dakle, zato što ima puno posla pred nama i puno je posla pred ovim ljudima koji danas trebaju biti imenovani. Ja nisam podržao smjenu kolega i ljudi iz DF-a, iz razloga što sam i tada smatrao da je na jedan potpuno po meni tada pogrešan način to sve rađeno i da to nije bilo politički pripremljeno, jer se evo nakon 6 mjeseci ispostavilo da smo bili u pravu. Mi 6 mjeseci nemamo popunjeno Vijeće ministara, a svi znamo koliko nam je važno i šta sve trebamo raditi i koliko nam je važno da imamo kompletirano Vijeće ministara da radi posao. Zato ću ja danas, dakle, podržati ove ljude, ja mislim da se radi o ljudima koji su odgovorni i da se radi o dobrim ljudima koji će dobro raditi ovaj svoj posao. Na kraju krajeva sigurno će biti puno bolje nego što imamo sad u ovome momentu kad imamo onako vidljive prazne rupe. Ja pozivam sve nas da što prije okončamo ovu proceduru i da se i da ovo otprilike bude neki, kako bi rekao, svima nama neka vrsta poziva da se što manje bavimo ovakvim političkim, kako se zove, igrarijama, a da što više ljude obavezujemo da na pozicijama na koje ih imenujemo rade posao i odgovaraju za onaj, za ono za što su imenovani i na kraju krajeva da svi mi ovdje kao Parlament možemo pozitivno odgovoriti ljudima koji su za nas glasali. Hvala.
Poslanik Salko Sokolović, izvinjavam se molim vas, ispravka krivog navoda je u međuvremenu, Damir Arnaut.
Samo vrlo kratko, samo da ukažem na činjenicu da Savez za bolju budućnost BiH je već imao ženu u sazivu Vijeća ministara što je nešto čime se Demokratska fronta ne može pohvaliti. I mislim da takođe možemo konstatovati da Demokratska fronta vejrovatno nikad neće imati više ni priliku da ima ženu ili muškarca u sazivu Vijeća ministara, s ozbirom koliko su katasrofalno se pokazali dok su kratko tamo trajali. Ono što takođe želim ukazati je da će današnjim imenovanjem uvaženog gospodina Jusića u Federalnom parlamentu nakon tog imenovanja u Federalnom parlamentu umjesto njega doći poslanica ženskog spola i time će SBB po prvi put u istoriji Bosne i Hercegovine kada je veliki klub u pitanju imati većinu poslanica u svom Klubu, dakle imaćemo 9 od 16 žena. Prema tome zaista je neprihvatljivo da gospođa Galas-Vražalica drži ovakve počulističke lekcije, a ne samo da se ne može pohvaliti njihovim mandatom kada su žene u pitanju u Vijeću ministara već i njihov klug u Federalnom parlamentu značajno kaska za SBB-om, pogotovo nakon današnjeg dana. Zahvaljujem. 13
Hvala. Imamo sad ispravka krivog navoda, Maja Gasal-Vražalica.
Pa, ja uvažavam kolegu Damira Arnauta prevashodno zato što se on trudi da nama svima ukaže kad neko krši Poslovnik, što je on doktor ovog Poslovnika Zastupničkog doma i čak i Kolegi upozorava kad to i Kolegi radi, prema tome danas je totalno valjda kad nemate šta reći, ono ne znate o vuku pa pričate o ovci ili slično, danas gospodinu Arnautu apsolutno nije tema razgovora niti federalni, to što ste spomenuli Federalni parlament neće u Federalni parlament nego u kantonalnu skupštinu. Dakle, mi ne pričamo ovdjen o zastupljenosti žena ispred stranaka na svim nivoima, mi razgovaramo o sastavu Vijeća ministara. Pa ste se Vi u nekoliko navrata, sve će se moje kolegice i kolege složiti, nama ovdje hvalili kako ste pisali visokom predstavniku u Bosni i Hercegovini, međutim nikad niste dobili odgovor. Pa ste se žalili zašto postoji u Poslovniku ta mogućnost da se Vi obraćate gospodinu Incku, a Incko ne odgovara, valjda je Incko već prepoznao taj populizam pa nije imao šta da odgovori. Prema tome apsolutno niste imali na šta da replicirate, sve piše u stenogramu, ja se potrudila da bih ukazala ko u Bosni i Hercegovini zloupotrebljava ravnopravnost spolova, pa tako izvukla, vjerujte najviše se tamo spominje kroz ove stenograme zastupnici ispred SBB-a koji se grčevito zalažu za ravnopravnost spolova u Bosni i Hercegovini, a evo u sastavima kada vidite Klug, kada vidite Vijeće ministara sve vam je jasno. Hvala.
Hvala. Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda.
Diskusija, diskusija, izvinjavam se pogriješio sam.
A onda ćete sačekati poslanika Salku Sokolovića.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma, evo par rečenica, nešto slično kao što je govorio gospodin Šepić, jer sam takođe i ja jedan od onih koji nije podržao, aj pod znacima navoda rečeno, izbacivanje DF-a iz parlamentarne većine smjenu ministara, ali eto tada sam rekao proteće još dosta vode, asocirajući na Neretvu s prostora iz kog ja dolazim, dok kompletiramo Vijeće ministara. Ja mislim da je ovih 6 mjeseci Vijeće ministara bez punog kapaciteta radilo možda nedovoljno, nije uspijevalo da realizuje sve zadatke i ono ako može nešto biti danas pozitivno u ovom imenovanju i popuni Vijeća ministara jeste taj kapacitet koji bi u narednom periodu, pun kapacitet koji bi u narednom periodu trebao po meni doprinijeti jednom kvalitetu u radu Vijeća ministara i rješavanju ovih vrlo bitnih pitanja, a prevashodno jel' pitanja Bosne i Hercegovine na evropskom putu. 14 Ono čime se danas ne slažem jeste da ova tačka po meni nije dobro pripremljena. Mi ovdje imemo imena i prezimena, nemamo biografije kandidata, ja mislim da je to neodgovorno prema poslanicima. Znači, jedna je stvar imati ime i prezime, a onda postoji jedan zarez pa se kaže – stručna sprema. Da li kanidati koje mi danas, za koje mi danas treba da dignemo ruku imaju stručnu kvalifikaciju, da li su kompetentni, da li mogu odgovoriti obavezama koje u narednom periodu trebaju da preuzmu? I s te strane ja evo još jednom upozoravam, ne znam ko je pripremao da li je to obaveza Kolegija, komisije, Komisije za imenovanje, mislim da smo trebali dobiti i biografije kandidata da precizno vidimo koja je to stručna sprema, šta su to do sad kandidati obavljali i da pretpostavimo da će oni u narednom periodu moći ili neće moći odgovoriti obavezama koje će preuzeti. S te strane evo da kažem da, da, to imamo danas tako kako imamo, da ubuduće bi trebalo voditi računa o ovome, a možda ne bi loše bilo, evo dok traje rasprava i da mi dobijemo te biografije, da vidimo ili da nam neko kaže da kandidat za ministra saobraćaja i komunikacija ima tu i tu školsku spremu, bio je na tim i tim pozicijama. Ja kandidate ne znam, prvi put ih vidim u životu, ne znači da vi koji živite ovdje u Sarajevu i vidite ovoga kandidata i znate njegove karakteristike ili sposobnost da to sad trebamo svi mi po nekoj logici da na takav način rezonujemo. Ono što vidim na papiru, ono što prepoznam kao dobro čitajući tekst ja mogu da na osnovu toga donesem određeni sud. I evo još jednom naglašavam da je to propust ili Kolegija ili Komisije za izbor i imenovanje koja nas je trebala opskrbiti svim tim potrebnim papirima. Hvala.
Hvala. Sadik Ahmetović, rasprava.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Moram zaista podržati ove stavove koje je iznijela kolegica Gasal, ali isto tako moramo biti svjesni da Ministarstvo prometa trpi ogromnu štetu zato što u ovom trenutku ili već 6 mjeseci nemamo ministra pred kojim su vrlo važni poslovi, važni za državu Bosnu i Hercegovinu. Isto tako moram kazati da mi je drago da je SBB odustao od ranijih kandidata jer sam siguran da, ranijeg kandidata za ministra, jer sam siguran da pola bar Kluba Stranke demokratske akcije ne bi dalo svoj glas, jer vrlo je teško, ušli smo bili u vrlo jednu tešku situaciju da odlučujemo o osobama za koje se vodi proces u Sudu BiH time sapnemo, dakle, samog ministra da ne može izaći izvan Kantona Sarajevo. I moram, dakle, podvući da mi je drago da je kandidat Ismir Jusko i čestitam mu unaprijed, ovom čestitom i dobrom čovjeku, što će voditi ovo važno Ministarstvo. Hvala lijepo.
Poslanik Senad Šepić, ispravka krivog navoda.
Pa ovo je više dopuna. Dakle, ja predlažem da mi evo tokom ove rasprave, a razumijevam ovo, razumijem ovaj pristup kolege Sokolovića, dakle da jednu, jedan zaključak usvojimo, a to je – Da se u narednim imenovanjima uz odluku o imenovanju obavezno dostave biografije kandidata. I tako smo za, kako se zove, riješili ovaj problem, kako se zove, Salkin, a za 15 dalje smo dobili jednu pozitivniju praksu nećemo imati ovu vrstu diskusija. Ako to ne može pod ovo mi ćemo podnijeti inicijativu na, kao drugu tačku dnevnog reda, ali mislim da ovako možemo ovo prevazići.
Dobro, ja mislim da je Komisija koja je raspravljala o ovome imala biografije, čudi me da smo propustili da to podijelimo i poslanicima, ne vidim razlog da se ne podijele biografije. Ali ima Izvještaj komisije i poslovnički je sve urađeno u skladu kako je to propisano. Maja Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda.
Pa neće se moj kolega Senad Šepić uvrijediti ili smatrati da je to neka replika, ali zašto od narednog puta, Vi ste maloprije kolega spominjali kako neki, evo sačekaću da se gospodin Sarajlić ispriča malo. Vi ste maloprije u svom komentaru na dobivene ili nedobivene odgovore komentarisali kako zaboga neko četiri godine se trudi pa radi, pa ga tamo neko u nekoj komisiji ne prepozna, pa takvi ljudi, odnosno naši najbolji studenti sa nagradama i priznanjima završe na birou za zapošljavanje zato zaboga jer nisu ničiji i o tome treba javno pričati. I ovo je tijelo, odnosno ovaj uvaženi Dom mjesto na kojem treba pokrenuti val tih razgovora i konačno da se to promijeni. E međutim sada dolazimo i do ovoga, sada nemamo biografija, ne znamo o kojim se ljudima radi, neko zna neko ne zna, međutim i ne trebaju nam kolega Šepiću, ovo se politički dogovara, ja sam to čak govorila i kada je Demokratska fronta učestvovala u izboru Vijeća ministara. Možete Vi pričati o ravnopravnosti spolova, o stručnoj spremi, ovome, onome i zatvori se krug tamo sjedi neka komisija dogovori i prolaze ljudi taman da imaju jednu, jedno slovo u svojoj biografiji proći će, tako su imenovani revizori, tako su imenovani svi mogući na svim, u svim komisijama, a ovaj Parlament je na putu za EU i to je jedna činjenica. Hvala.
Ispravka krivog navoda, Senad Šepić.
Da ne bi smo ovakve, a podržavam ovo što je rekla kolegica, da ne bi smo ovo nadalje slušali, dobro možemo se mi smijati, dakle ona je u potpunosti u pravu i da bi ja do kraja ostao principijelan, dakle, da ne bismo ovakvu vrstu rasprava imali nadalje, hajmo to sistemski jednom urediti da uz odluku o imenovanju imamo obavezno i biografije i ne samo ove biografije za ovo, iako to jest, dakle, ta vrsta problema postoji i to su politički dogovori, ali ipak nek bude obaveza institucija da nam dostave biografije, ne samo po ovim već po svim drugim imenovanjima ono što imamo ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH. I ponavljam, ako to ne možemo danas kroz zaključak ovaj usvojiti tokom ove tačke dnevnog reda, evo ja ću podnijeti inicijativu, možda već na narednoj sjednici da sistemski mijenjamo naše propise. Hvala, nadam se da smo se razumjeli.
Ne znam, ovaj, dobro. Momčilo Novaković. 16
Uvažene koleginice i kolege. Prije svega želim da se pridružim svima onima danas koji misle da je potez koji smo napravili prije 6 mjeseci bio nesmotren i brzoplet. Naime, upravo ovoh 6 mjeseci koji je prošlo bez izabranog ministra govori da smo taj posao uradili prilično brzopleto, bez sagledavanja svih posledica. Ja sam tada govorio da smo mi iz Republike Srpske to pitanje prepustili Federaciji zbog tog što se radi o ... paketu, znači i u Vladi Federacije i u Savjetu ministara. Doduše bio sam siguran da će to tada ići brže, ali evo nažalost nama je proteklo čitavih 6 mjeseci a da nismo dobili ministra. Svakako odgovornost je jasno gdje je, o tome ne treba posebno pominjati i drago mi je da su kolege iz SBB-a promijenili prijedlog i stvorili uslove da se ova tačka danas nađe na dnevnom redu i siguran sam da će prijedlog dobiti podršku ovog Parlamenta. Možda je to moglo biti urađeno i ranije, nije možda sigurno jeste, ali to su njihovi motivi u koje ne želim da ulazim. Ono što sam posebno htio da podvučem je zaista veliki broj obaveza koje stoje pred ovim Ministarstvom, moram reći i veliki broj problema, imaćemo danas jednu tačku dnevnog reda, govorićemo o BHRT-u, govorićemo o situaciji u javnim servisima, u Sistemu. Imamo ozbiljne probleme u realizaciji procesa digitalizacije, imamo ozbiljne probleme kad se radi o transportu, mislim da se pred ovim Ministarstvom nalazi toliko posla da s obzirom na struku ministra može odma danas početi da traži stručnjake iz pojedinih oblasti kako bi se što prije uključio u ovaj posao i kako bi smo ovih 6 mjeseci, ne mogu reći nadoknadili, ali u svakom slučaju bar dijelom nadoknadili i procese koji su zaustavljeni nastavili. Naravno, govorim kao predsjedavajući Komisije za saobraćaj i veze, s obzirom da ćemo vjerovatno imati priliku da sarađujemo. Kao poslanik i član Kluba SDS-a ja ću podržati prijedlog Savjeta ministara, odnosno predsjedavajućeg Savjeta ministara u ubjeđenju da ćemo sve ovo što sam maloprije govorio ipak u vrlo kratkom periodu uspjeti prevazići. Hvala.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Mirsad Đonlagić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja zaista nemam namjeru da dugo diskutiram, želim samo da reagiram na dva puta već pomenuto kako je SBB upozoravan i kako SBB snosi odgovornost za ovo što 6 mjeseci nemamo, zapravo pardon nije 6 mjeseci nego nešto malo više od 4 mjeseca, ministra. Ja želim da se jasno izrazim naše stajalište da SBB tu ne snosi nikakvu krivicu, da događaji koji su bili u protekla četiri, četiri i po mjeseca su jasno doveli do ovoga i o tim stvarima smo ovdje raspravljali, ali ne bi da otvaramo sad ponovo tu temu da, o kojoj treba da raspravljamo, o kojoj ćemo raspravljati kad se sve skupa ovo okonča. Dakle, ja zaista, to je jedna stvar. Druga stvar, ovo što opozicija ovako diskutira i reagira ja to razumijem, ne bi im uskratio to zadovoljstvo da budu opozicija i da ovako diskutuju ni za što na svijetu.
Poslanica Hanka Vajzović. 17
Hvala lijepa. Kratko ću, želim se pridružiti zamjerkama uvaženog zastupnika Sokolovića, riječ je o nekom kratkom CV-u, biografijama. Znajući da nismo svi iz Sarajeva, a ovi koji jesu sasvim sigurno će po čuvenju čuti, saznati puno hvale, puno lijepih riječi o kandidatu koji je predložen. Dakle, sigurno neće imati niko zamjerku što se tiče onog čovječnog, ljudskog, no imajući opet na umu kao član, kao jedan od dopredsjedavajućih u Komisiji za promet i komunikacije, ovo što je govorio kolega Novaković, mislim da je zaista poslije ovolikog vremena praznoga hoda vruć krompir u rukama budućeg ministra i avioni i kamioni i problemi u javnim servisima i BHANSA i pošte, ko zna šta sve nije, željeznice, putevi, dakle možda ministarstvo koje ima najšire polje. Utoliko bi bilo zbilja značajno da su zastupnici imali elementarno neki CV ili nešto u momentu kad se opredjeljuju da znaju da je vrlo odgovorna i vruća funkcija. Hvala.
Hvala. Željko Komšić, diskusija.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dopustite da izrazim svoj lični stav, dakle ovo nema veze niti je usaglašeno sa Klubom, niti iznosim stranački stav, ovo je moj lični stav, s obzirom da kandidata za ministra lično poznajem, da ga cijenim kao osobu, zamjenika budućeg, dakle biće i ministar i zamjenik i hvala Bogu nek je tako to i treba, da im poželim sreću i uspjeh u njihovom poslu, težak je posao i jednog i drugog čeka. Fokusirali smo se na ministra, ali nije ni zamjenikov posao manje važan, pogotovo kada govorimo o onome što će mu biti posao u Ministarstvu odbrane, a to je put ka NATO-u, dakle uknjužba perspektivne nepokretne vojne imovine, pregled odbrane, samit NATO-a koji ide, dakle ima puno posla. Naravno, razumjećete i Švabu pogotovo molim da me razumije, bez obzira na naš privatni odnos, ja neću glasati za njih, neću zato što dolazim, kako rekoše gospoda iz SBB-a, iz opozicije, ali to ne znači da vam ne mogu privatno poželjeti želju i uspjeh u ime svoje, naravno, a zarad budućnosti Bosne i Hercegovine prije svega. Ko je opozicija, ko je pozicija o tome narod odlučuje ne odlučujemo mi, šta će, ko će biti sutra pozicija, opozicija ni to ne znamo, to ovisi o narodu ove zemlje. Dakle, ja predlažem da se više u tom smislu ne natječemo ko će koga jače uvrijediti, ko će kome ružnije riječi izreći, sve ovo cijenim rasprave koje su se odvijale u okviru ove tačke dnevnog reda, bilo bi ok zaista da imamo CV-e kandidata za bilo koju funkciju, ali to je tako kako je. Dakle, ja vas molim da s malo manje strasti prilazimo cijeloj ovoj raspravi činjenica je da Bosni i Hercegivini treba kompletno Vijeće ministara. I time ću završiti, ja vas molim kao koleginice i kolege u ovom Parlamentu da ne izvodimo predstavu za medije i za narod, jel' svi mi već znamo kako će ovo glasanje proteći. Poželimo ljudima sreću i uspjeh na budućoj funkciji, a sve u ime Bosne i Hercegovine. Toliko.
Hvala. Poslanik Zaim Backović. 18
Razmišljao sam dal' da kažem par riječi ili ne, no red je, fer je, korektno je da kažem nekoliko riječi. Jednog kandidata poznajem više nego dobro, znači više nego dobro. Drugog kandidata ne poznajem, mlađeg kandidata poznajem izuzetno dobro. I nekoliko stvari koje ću reći su ono što se ne piše u biografijama. Ovo govorim Švabo ili Jusko, kako god hoće nek me shvate ovdje, jer sam bio u neposrednom kontaktu s njim i recimo da sam mu bio neko ko mu je prenosio dio znanja u sportu, trener tom čovjeku, izuzetno vrijedan, izuzetno marljiv, izuzetno odgovoran, izuzetno i izuzetno korektan u odnosima. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] ... i tebe znam i ... nisam tebe ovdje hvalio Fehime.
Hajte molim vas ozbiljnosti.
Ne, ne, pa pošto nisam o Fehimu pričao, moglo bi se slično govoriti i o Fehimu, jer ovih 40, 50 godina jadna ti majka koliko se znamo. Dobro, znači govorim o nečemu što su radne karakteristike i govorim nešto što su ljudske karakteristike. O realnim karakteristikama kvantuma znanja potrebnog za realizaciju posla u koji se upušta nisam meritoran i ne bih o tome govorio. No ja se nadam da će ove karakteristike koje su nevjerovatna upornost, marljivost i istrajnost prema cilju koji postavi učiniti da bude uspješan i ja mu to želim. To je sve.
Zatvaram raspravu. I sada ćemo u skladu sa članom 152. stav 5. Poslovnika odmah glasati o potvrđivanju imenovanja ministra komunikacija i transporta BiH i zamjenika ministra odbrene BiH. Molim da se pripremite za glasanje. Za 26, protiv 6, uzdržanih 6. Postoji opšta većina, postoji i entitetska većina, potvrđeni su predloženi kandidati za ministra i zamjenika. Ja sad pozivam ministra, gospodina Ismira Juska i zamjenika ministra gospodina Seada Jusića da daju svečanu izjavu kako bi mogli preuzeti dužnost.
Obavezujem se da ću savjesno obavljati povjerene mi dužnosti, 19
i SEAD
Obavezujem se da ću savjesno obavljati povjerene mi dužnosti,
poštovati Ustav BiH i u potpunosti sprovoditi Opšti okvirni sporazum za mir u BiH,
i SEAD
poštovati Ustav BiH i u potpunosti sprovoditi Opći okvirni sporazum za mir u BiH,
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
i SEAD
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
Pauza 2 minuta da se izvrši čestitanje ko želi. Molim vas da zauzmete mjesta da nastavimo sa radom. Dobro, ja ću vas podsjetiti, ja ću vas podsjetiti da smo prošli put na početku prošle sjednice donijeli odluku da promijenimo način rasprava o zakonima za koje se traži hitni postupak i mi kao Kolegi smatramo da ta odluka da se prvo glasa odma o hitnoj proceduri, a onda da se otvori rasprava o samom prijedlogu zakona važi dok ne promijenimo tu odluku ili ukoliko imate prijedloga drugačijih u redu, ali mislim da se pokazalo vrlo korektno procedura da odmah glasamo o hitnosti. Znači, prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev poslanika Salka Sokolovića, Predraga Kožula i Borislava Bojića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01-02-1-1265/16, od 10.05.2016. godine
U ime Kluba pauzu tražim od 10 minuta.
Pauza 10 minuta. Molim vas da nastavimo sa radom. Možete li zauzeti svoja mjesta. Polazimo, počinjemo sa radom, molim vas, ja treba za Banja Luku se spremati, otiće nam autobus. ____________(?) Idemo mi svi tamo. Kaži mu, da idemo svi, ide cijeli Parlament tamo.
Pošto je po hitnoj proceduri i da hitno kažem par rečenica. Donoseći prethodne zakone ovdje koje smo usvojili, a tiču se te bijelog hljeba, te tako redom, donijeli smo jedan zaključak ako se dobro sjećate, a imate ga u spisima, da će se ići u cjelovitu izmjenu Zakona i da će ovom Parlamentu biti predložena cjelovita izmjena Zakona. Mi to do danas nemamo i nemamo uređen sistem u kojem, još jedanput ću ponoviti, ovdje ako danas prestaje mandat čovjek odlazi na ulicu, jer po sadašnjem Zakonu naradnih 6 mjeseci nema biti pravo radno angažovan. Mi očito zaboravljamo da je u koliziji doneseni zakoni i posotjeći Zakon. Drugo, u cjelovitoj izmjeni Zakona, ako se opet sjećate, kada se je stvarala Direkcija za koordinaciju policijskih, kako se već ono zove ona kobasica od imena, prešli su ljudi tamo, prešli su radno ali nisu prešli i onim što im pripada. Pa ispada da su oni sada ne oštećeni nego zakinuti, jer ono što su imali u prethodnoj agenciji ili prethodnom ministarstvu ili prethodnom kao primanja oni to više nemaju ukinuto im je jer zakon nije donesen. I ja sad tako mogu da nabrajam. Znači, molim vas da vi kao tijelo koje vodi ovaj Dom, onaj zaključak koji je donesen i dobilo ga Vijeće ministara aktivirate i tražite od Vijeća ministara da se ide na cjelovitu izmjenu zakona u suprotnom doživljavaćemo ovako ovih parcijalnih izmjena i dopuna na svakoj sjednici, 21 koje su neminovne. Da ne govorim o apsurdima radnih mjesta, to je nešto što je prestrašno, gdje je tamo gdje je potreban, primjer govorim, geograf napisano je inžinjer poljoprivrede, znači ciljano je pravljen zakon i sistematizacije i tako redom. Znači, neophodno je napraviti cjelovitu izmjenu Zakona. Hvala.
Hvala. Zatvaram raspravu. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, Ad. 4. Zahtjev poslanika Damira Bećirovića i Mirsada Mešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmejnama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01-02-1-1266/16, od 28.04.2016. godine Prijedlog zakona dostavljen je 28.04.2016. sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku u skladu sa članom 133. Poslovnika. Zakonodavno-pravni sektor 04.05.2016. dostavio je Mišljenje o usklađenosti Prijedloga zakona sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama kojim je utvrđeno da je u cjelini usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima. Znači, ponovo otvaram raspravu o hitnosti. Poslanik Nikola Lovirnović.
Samo kratko gospodine predsjedavajući. Dakle, ovo je moj stav ne stav Kluba, dakle Zakon ima elemente po kojima se može raditi i riješiti pitanja na koja se odnosi, međutim po hitnom postupku nemam mogućnost, a ja bih volio to vidjeti sa jenim amandmanom, pa nisam u mogućnosti da to osobno bar podržim. A amandman bi bio otprilike da se ovi principi mogu odnositi i na druga rješenja i u drugim jedinicama lokalne uprave i samouprave, međutim hitni postupak to ne dopušta. Ja ću samo principijelno, dakle on daje neku mogućnost da se razgovara kao i neki prethodni. Hvala lijepo.
Hvala. Pripremite se za glasanje o hitnom postupku. Za 20, protiv 1, uzdržano 18. Postoji opšta, postoji i entitetska većina, hitna procedura je ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 22 Da ponovimo glasanje? Ponavljamo glasanje. 20 za, protiv 3, uzdržanih 16. Postoji opšta i entitetska većina, usvojili smo hitnu proceduru. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Nemamo prijavljenih, zatvaram raspravu. Prelazimo na tačku pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o humanitarnim organizacijama Bosne i Hercegovine, predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-930-1/16, od 15.04.2016. godine (prvo čitanje)
E hvala. Kratko samo da kažem da, što se tiče SNSD-a, smatramo da ne postoji pravni osnov za donošenje ovog Zakona. Takođe oblast koju tretira u cjelosti je u nadležnosti entiteta. Postojeći zakon na nivou entiteta i Bosne i Hercegovine je Zakon o udruženjima i fondacijama u potpunosti, sa potpuno, dovoljan je pravni okvir za registraciju organizacija koje se bave humanitarnim radom. Tako da nema smisla donositi još jedan zakon i u skladu s tim smatram da nema potrebe da se i ne treba podržati principe ovog Zakona.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Safer Demirović. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani dopredsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. 23 Vrlo, vrlo kratko o Zakonu, mislim da je što se samog Zakona tiče izuzetno dobro urađen, osmišljen, jako čitak. Ono što bih ja predlagaču, ne da ukazao, ne inzistiram, ali evo ako može da se malo razmisli o tome, vezano za član 9. gdje se govori o humanitarnim, humanitarnim radom kod vjerskih organizacija i crkava. U trenutnom stanju ovakvom kakvo jeste u Bosni i Hercegovini ovdje nema nikakvih problema, znači ovo je u redu sve, međutim ono gdje mi želimo da idemo, gdje postoji mogućnost da nekolicina ljudi formira vjersku organizaciju, vjersku crkvu ili ne znam ni ja kako već da to nazove, a onda pod okriljem nje da se bavi određenim humanitarnim radom, ovaj, mislim da bi ovaj član 9. na nekakav način, ovo što sam rekao imalo, da imate u vidu, oni koji su predložili ovaj Zakon. Znači, ne inzistiram na tome, ali možda bi bilo dobro da se malo porazmisli o tome. Zahvaljujem se.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Hvala lijepo. A i ja ću vrlo kratko da ne uzimam vremena s obzirom da je prvo čitanje. Prvo moram reći da ima dosta primjedbi na tekst ovog Zakona, ne bi ih sada navodio s obzirom da ću to uraditi kroz amandmane ukoliko uđe Zakon u amandmansku fazu. Ali navešću samo član 5. koji govori o javnosti rada humanitarnih organizacija i koji kaže – Rad humanitarne organizacije je javan, a način ostvarivanja javnosti uređuje se statutom. Drugačije rečeno on i ne mora biti javan. Znači, javan je ali ako humanitarna organizacija kaže drugačije onda on i nije javan, jer oni statutom mogu predvidjeti takav oblik javnog rada koji ustvari i nije javan. Ovo je veoma važno kada se dalje uporedi sa stranim humanitarnim, odnosno registracijom stranih humanitarnih organizacija. I zbog toga ću ja imati i u vezi sa ovim, ali i sa još nekim članovima amandmane na ovaj Zakon kako bi smo došli do nekog rješenja koji je prihvatljiv bar što se mene tiče, koji je prihvatljiv a koji će se zadržati ili zadržati Zakon u onoj oblasti u kojoj on i treba da se nađe, s obzirom da već postoji Zakon, ponavljam ovo što je koleginica Majkić rekla, o udruženjima i fondacijama koji na neki način evo može biti i osnova za ovaj Zakon i dati osnovu za ovaj Zakon, ali isto tako može se tretirati kao neko, neka oblast da je tim Zakonom već regulisana. Ali u svakom slučaju ukoliko dođe do amandmanske faze imaću amandmane na ovaj Zakon.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Obzirom da se radi o Zakonu koji definiše prostor u kojem se može jako mešetariti, smatram da donošenje zakona na nivou države ovog oblika, ne zalazeći i ne ulazeći u etitetske nadležnosti jer entiteti imaju svoje zakone, kao i kantoni unutar Federacije, a postoje potrebe da se pojedine organizacije ovog karaktera registriraju na nivou države zato što ukupna saradnja međunarodna ne poznaje organizacije lokalnog karaktera nego organizacije koje globalno djeluju na čitavom prostoru. Smatram da je Zakon neophodan i naravno Zakon će u amandmanskoj fazi 24 najvjerovatnije pretrpjeti izvjesne izmjene iz prostog razloga što se mora taj prostor u cjelosti urediti, odnosno preciznije definirati. Moj kolega iz SDA maloprije je spomenuo religijske zajednice, u fazi pripreme ove sjednice, lične pripreme, ustanovio sam, sad ja nadam se da ovo neće ni na koga djelovati da mi odma replicira, da su u svijetu, evo u našem okruženju, religijske zajednice takođe registrirane. Znači registrirane, ne Zakono o vjerskim zajednicama, nego su registrirane po zakonu, pa najočitiji primjer je tu recimo Njemačka koja u ovom momentu ima registriranih stotinu i nešto religijskih zajednica, pravo je ljudi da registruju religijsku zajednicu. U Americi ih imate one koje oficijelno djeluju i pristup sredstvima i radu itd. ih je već prešlo tri stotine religija. To su prava ljudi, znači moraćemo i taj segment dobro obraditi iz prostog razloga što ubjeđenja, uvjerenja religijskog karaktera nisu diktirana usmjerenja nego sloboda volje čovjeka i njegovog izbora. Ja znam da će se neko nasmijati, ali ako neko vjeruje u totem, u toteme ne možete mu to zabraniti, ne možete to je tako. I vi i mi ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Imaju?
Ne, ne, ne može tako, diskusija izvolite nastavite.
Znači moramo naći način da se sve to reguliše i upakuje u okvir jednog zakona i ima, nisu to velike intervencije, ali intervencija amandmanske će dati, polučiti rezultate. I smatram da Zakon daje prostor onima koji globalno djeluju, onaj ko želi da se lokalno registruje registruje se u Federaciji ili u Republici Srpskoj. Ovi u Federaciji još se ... po kantonima, ali na nivou države mora biti, jer ne možete labele valenciju registrirati samo u jednom entitetu, ne možete ne znam Merhamet registrirati samo u jednom entitetu, ne možete Karitas registrirati samo u jednom entitetu. To je samo primjer kad stoje iza toga relibijske zajednice. Znači, potrebno je, ovakav Zakon je potreban i podržaćemo ga i naravno u amandmanskoj fazi djelovati na ovaj Zakon. Hvala vam.
Hvala Vama. Pošto se niko više nije prijavio za riječ zaključujem raspravu. Prleazimo na tačku dnevnog reda broj šest, to je Ad. 6. Izvještaj o aktivnostima Ureda za reviziju institucija BiH za 2015. godinu, akt broj: 01/4-50-19-919/16 od 21.03.2016. godine Izvještaj je, dakle, dostavljen u parlamentarnu proceduru 21.03.2016. godine, nadležna Komisija za finansije i budžet je 21.04.2016. godine dostavila Mišljenje o Izvještaju. Komisija je 25 jednoglasno prihvatila Izvještaj o aktivnostima Ureda za reviziju institucija BiH za 2015. godinu, te ga proslijedila u daljnu parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu. Pošto se niko ne javlja za riječ zaključujem raspravu povodom tačke 6. dnevnog reda. Prelazimo na tačku sedam, to je Ad. 7. Izvještaji Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2015. godinu: a) Finansijski izvještaj za godinu koja je završila 31.12.2015. godine, b) Godišnji izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-1045/16, od 04.04.2016. godine
Žao mi je što predsjednika Komisije nema, pa je on valjda trebao prvi, obzirom da je Komisija dala svoje mišljenje, a ja ću govoriti svoje mišljenje. Ukupna uložena sredstva u ovu Instuciju su nepostojeća, to su pojedna sredstva, pojedena kroz bankovne garancije izdate pravnim licima bez čvrstog kolaterala i danas je to prazna Agencija. Najočitiji primjer je Tvornica cijevi Derventa, koja su sredstva otišla, koliko su komercijalne banke koje su prihvatale garanciju povukle sredstava, a tvornice nema i cijenjenog gospodina više u ovoj zemlji nema, on posluje i radi van granica ove zemlje, slobodan kao ptica vjerovatno sa sredstvima koja su mu dala krila. No nije samo on, da ne govorim samo o jednom osobi. Prema tome ne može se na ovaj način davati bez jasno određenja kako, na koji način, pod kojim uslovima je došlo do, ja ću ovdje reći ne nestanka, nego devalvacije ukupnog kapitala, ukupno uloženih sredstava. I samo se pitam hoćemo li ostati jedina država u regiji, ali ne više u regiji koja ne može dati podršku svojoj ..., ali i sa ovakvim ne možemo, jer to je dubioza. I ne možemo sa jednostranim povlačenjem sredstava, mora se utvrditi tok, način, ko je odlučivao, na koji način, šta je sa koleteralima, obezbjeđenjem. Ja ovo govorim zbog toga što sam bio, dok nisam sjeo ovdje u ove klupe, jako vezan uz privredu, uz posao i što imamo straša problem banaka i bankovnih garancija jer su nam sve banke uzete iz ruku, ove domaće su nestale, propale, pojedene i one, isisan im je kapital. Kada se pojavi na datom, na nekom poslu firma iz njihove domicilne zemlje odakle je ta banka, domaća firma šanse neme da dobije garanciju. Bosanskohercegovački konzorcij u kojem su bile firme iz oba entiteta zajedno dobile su izgradnju luke Drač u Albaniji. No ne lezi vraže, pojavili su se austrijske firme i bosanske firme, bez obzira što su na predkvalifikaciji bile prve, nisu mogle dobiti adekvatne bankovne garancije i nisu dalje nastavile proces, propao posao. A samo da napomenem, to je posao određenja EU, odnosno Brisela, južna luka im je Drač, veoma interesantno. Vi znate da se u Kataru održava Svjetsko prvenstvo u fudbalu i nakon toga, to je nešto kao olimpijske igre u malom, sve azijske igre, opet je konzorcij bosanskohercegovačkih firmi bio prvi, prvi jer je iza tog konzorcija stajalo još od nekad Olimpijada u Minhenu, pa onaj stadion na kojem igra Bajern, su bosanske firme napravile, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Olimpijski stadion, bosanske firme, pa Sarajevska olimpijada, pa bezbroj takvih građevina po svijetu, kad se je došlo do bankovnih garancija pali smo. Ali ne, ne vi takvu garanciju niste ni mogli izdati, grancijom 500 miliona dolara, jer je posao 2,5 milijarde dolara bio, ne možete. I umjesto da stvorimo nekoga ko će uposliti bosanskohercegovačke kompanije mi smo sad došli do toga da oni ne mogu ništa i da sad traži paritetno ili ne znam već šta ponovo o financijskoj je, dok se ovo ne raščisti .../zvučno upozorenje za poslanika/ ... ja ću se obratiti i u pismenoj formi, jer ovo je vrlo složena problematika, ovo nije samo usvojiti i ne usvojiti Izvještaj. Hvala.
To bi bilo lijepo, zaista u pismenoj, pisanoj formi zapravo pa da to dobijemo. Gospođa Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite. 27
Zahvaljujem se. Pošto ja nemam običaj da govorim u šiframa, a kolega Backović je ovdje i rekao o čemu je riječ, želim da iskoristim priliku s obzirom da vidim ovdje šefa Odjela za borbu protiv organizovanog kriminala, riječ je o kriminalu, riječu je o kriminalu „Unis Dervente“ i Gorana Tomića koji ne može ma gdje bio biti nedostupan istražnim organima. Riječ je da je žrtva Gorana Tomića ne samo ova Agencija koja je propala, nego i Balkan investment banka i Investiciono razvojna banka Republike Srpske, reći ću vam samo da su svi sektori u Balkan investmen banci dali negativno mišljenje za odobravanje kredita, 300 miliona je preko „Unisa Dervente“ iznijeto iz Republike Srpske, odnosno Bosne i Hercegovine i šta se desilo, opet dobili kredite. Na koji način, čijom intervencijom? Goran Tomić ne vjerujem da je to mogao sam da nije imao određenu podršku onih koji vladaju i finansijskim sektorom i izvršnom vlašću. I šta imamo? Imamo jedno preduzeće koje je za sobom povuklo u propast dvije banke i ovu Izvozno- kreditnu agenciju. I ovo je posao i ono čime treba da se bavi Tužilaštvo BiH, ja želim da vjerujem da su oni profesionalni, da ni Goran Tomić neće biti nedostupan ovim organima. Zahvaljujem se.
Hvala vama. Diskusija, gospodin Amir Fazlić.
S obzirom da imamo i negativno Mišljenje nadležne Komisije i da čujemo određene navode koji su i kroz Komisiju i koje poslanici iznose, ja predlažem da se po ovoj tačci, znači da se formira jedna istražna komisija koja bi utvrdila stanje u Izvozno-kreditnoj agenciji BiH, tj. znači da se vidi da li su ispoštovani sve zakonske norme u poslovanju nadležne Agencije. I molio bi da se o ovom zaključku izjasnimo, evo ja ću umnožiti.
Zahvaljujem. Za riječ se javio zamjenik, gospodin Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovane koleginice, dame i gospodo. Ja pravo da vam kažem nisam mogao da vjerujem dok nisam pročitao u dokumentaciji da je data garancija, bankarska garancija za sto, odnosno garancija Agencije za oko 180 miliona maraka to je nevjerovatna stvar. Pazite nama je tamo kao Kolegiju stigao zahtjev da interveniramo da se neka dostavnica uruči nekom licu putem Ministarstva pravde, a onda u osnovi vidite da se vodi spor o, od oko 180 miliona maraka koji su dati kao garancija za jednu firmu ili za više firmi, uglavnom to je neka firma iz Dervente koja se bavi proizvodnjom nekih cijevi, to piše tamo u toj dokumentaciji. I ja ne mogu da vjerujem da se tako nešto može dogoditi kada su u pitanju institucije Bosne i Hercegovine i zato mislim da mi treba da uradimo svoj dio 28 posla, naravno i institucije Bosne i Hercegovine koje su zadužene za ovo treba da vode računa o tome, one neka rade svoj posao. Ali mislim da ovaj prijedlog kojeg je dao gospodin Fazlić, da se danas usvoji jedan zaključak kojim bi se obavezao Kolegi da za iduću sjednicu pripremi prijedlog odluke o formiranju jedne istražne komisije kako je to propisano ovim Poslovnikom ovdje, da mi sami za sebe u toj istražnoj komisiji utvrdimo šta se zapravo zaista dešavalo i da imamo odgovore sami sebi. I ja mislim da je taj prijedlog u redu. Vi ćete vidjeti da ćemo mi kasnije u dnevnom redu imati i neke druge tačke po kojima, gdje su sadržani, gdje se govori o nekim izvještajima, o arbitražama, protiv Bosne i Hercegovine se vodi spor pred međunarodnom arbitražom u vrijednosti od oko milijardu i tristo miliona maraka vezano za Rudnik i Termoelektranu Ugljevik. Bosna i Hercegovina će zbog propusta u radu vlastitih službi najvjerovatnije morati platiti odštetu jednoj međunarodnoj firmi vezano za onaj most gore preko Save, u vrijednosti od oko milion maraka obeštećenja i pitanje je hoće li to tu stati. Mi o ovom stvarima moramo progovoriti ovdje, otvoriti dakle sve što možemo da otvorimo mi kao članovi Parlamenta putem svojih istražnih komisija na koje imamo pravo, ne mješajući se uopće u rad institucija za sprovođenje zakona, tužilaštva i sudove koji trebaju da rade svoj posao po ovim pitanjima. Ne mora ovo biti i nije ovo suprotno jedno drugom, ove sve aktivnosti mogu da budu jako kompatibilne. Prema tome podržavam, dakle, ovaj zaključak i drago mi je da se danas povodom ovoga konačno otvorila ovakva vrsta rasprave u Predstavničkom domu, jer jednostavno na ove stvari nema više šutnje. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Džaferoviću. Ne vidim više prijavljenih pod ovom točkom dnevnog reda, zaključujem raspravu.
Ne znam kako se ...
Prelazimo na tačku devet, Ad. 9. Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2015. godinu, akt broj: 01-12-1199/16, od 21.04.2016. godine Kolegijum je kao nadležnu za razmatranje Izvještaja odredio Zajedničku komisiju za ljudska prava Parlamentarne supštine, nadležna Komisija je 10.05.2016. dostavila Mišljenje o Izvještaju. Komisija je jednoglasno prihvatila Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmana za 2015. godinu, te predlaže Domu usvajanje Izvještaja sa zaključkom koji glasi: - Pruža se podrška za potrebu jačanja kapaciteta Institucije ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine. 29 Otvaram raspravu. Prva prijavljena Maja Gasal-Vražalica.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa, nekad kad smo prije razgovarali, odnosno imali diskusije o Godišnjem izvještaju Institucije ombudsmena za ljudska prava ja sam imala par kritičkih osvrta, ja bih rekla, što je bilo po meni, i dalje sam tog mišljenja, argumentovano. Međutim, danas zaista želim da izrazim svoje zadovoljstvo što se nakon tih rasprava što li na Domu, što li na komisiji, Zajedničkoj komisiji za ljudska prava, što su sva tri ombudsmena prihvatili rezultate ili zaključke naših zajedničkih diskusija i što su zaista danas pokazali da pred sobom imamo vrijedan dokument. Dokument koji uz ono sve što se još dodatno nalazi na disku snimljeno, što mi nemamo isprintano je li u svojim izvještajima i kada se otvore te dokumentacije i kada se vidi kako su, kako je Institucija uvažila preporuku da se poimenice nabroji ko je taj i koja ustanova koja nije ispoštovala preporuku, odnosno u datom vremenskom, zakonski propisanom roku ispoštovala da odgovori na pitanja upućena od strane Institucije ombudsmena i danas zaista možemo konstatovati da evo imali smo na dnevnom redu na prošloj sjedicni koji je ostavljen, je li, Izvještaj o radu Vijeća ministara za naradnu sjednicu, kada uporedite dokument tih ministarstava koji ima negdje 170 stranica i Institucije ombudsmena za ljudska prava koji prelazi 200 stranica zaista možemo biti zadovoljni. I ja se nadam da ćemo se danas složiti da u ovom dokumentu ima toliko preporuka koje će nama olakšati naš rad, odnosno dati nam mogućnost da iniciramo kroz ove preporuke izmjene i dopune ili da unaprijedimo naš zajednički rad sa Vijećem ministara, ali i sa drugim institucijama koje su nadležne i kojima je zakonska obaveza da unaprijede život u Bosni i Hercegovini. Moje pohvale za ovaj Izvještaj i Klub Demokratske fronte će podržati preporuke. Hvala vam.
Hvala. Diskusija, Nermina Kapetanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kao dugogodišnja članica Komisije za zaštitu ljudskih prava želim da kažem da smatram predloženi Izvještaj vrlo dobro urađenim, vrlo korektno predočen i sve ono jako veliki posao koji su predstavnici Intitucije ombudsmena uradili i činjenicu da nisu uljepšavali stvari nego su jasno markirali kršenje ljudskih prava, imenom prozvali su institucije koje krše ljudske prava. Ali mislim da danas na ovom Domu uz čestitke naravno predstavnicima Institucije ombudsmena trebamo kazati, nažalost nema ovdje nikog iz Vijeća ministara stvarno izražavam žaljenje da kad razgovaramo o ovakvom Izvještaju da nema bar iz Ministarstva ljudskih prava neko ko će to čuti, i dalje se sistemski krše unatoč njihovim velikim, ogromnim naporima i njih i nas kao Komisije za ljudska prava krše se prava u Bosni i Hercegovini. Jedna od preporuka koja je ispoštovana u Poglavlju V koje govori o pojmu torture i uspostavljanju nacionalno preventivnog mehanizma u Bosni i Hercegovini što je Bosnu i Hercegovinu obavezalo Opcioni protokol Generalne skupštine UN-a od 2002. godine, a koji je Bosna ratificirala 2008. godine, evo Vijeće ministara je ispoštovalo tu preporuku i u sadašnjem Prijedlogu zakona o ombudsmenima 30 konačno će, oni ... preuzimaju ustvari taj nacionalni preventivni mehanizam i mislim da je to sa aspekta praćenja prava osoba lišenih slobode jako važna i ja im čestitam na tome. Mene i dalje brine činjenica da je stanje u ustanovama za smještaj osoba sa mentalnim invaliditetom užasno, ja se usuđujem reći da je užasno i oni su tako otprilike slično i napisali. Prebukiranost kapaciteta, ja sam vidjela u Instituciji Drin da u jednoj sobi koja je možda veličine 4 sa 4 vidjela sam 25 osoba, krevet do kreveta. Znam da djeluje praktički nemoguće, ali to su osobe sa teškim mentalnim onesposobljenjem i mislim da se tamo jako, činjenicom da nisu domovi finansirani kako treba, odnosno te institucije, da se jako krše ljudska prava. I ja pozdravljam da ponovo izvjestioci ponovo upućuju na to i ponovo izdaju preporuke i mislim da moramo nastaviti zajednički i mi kao parlamentarci, a i Ministarstvo za ljudska prava na državnom nivou da se ispoštuju zakonom zagarantirana prava osoba sa invaliditetom. S druge strane ono što me brine je činjenica da u Bosni i Hercegovini koja je potpisnica svih međunarodnih konvencija za zaštitu prava osoba sa invaliditetom se i dalje krše prava osoba sa invaliditetom, jer grubo, tolerišemo grubu diskriminaciju osoba sa jednakim invaliditetom koji je nastao na različitim načinima. Sve međunarodne konvencije kažu da su sve osobe sa invaliditetom jednake, dakle taj invaliditet se izražava u procentima, u Bosni i Hercegovini nažalost to nije tako, drugačije su tretirani ratni i neratni invalidi. Ja želim da kažem uz dužno poštovanje prema žrtvama rata u Bosni i Hercegovini njima se mora naravno dati specijalna naknada za učešće u ratu i za povrede koje su dobili tada i izražavajući svoje duboko ljudsko, humanu, jednu veliku zahvalnosti ljudsku njima, ja moram reći da osoba koja je sa 90% invaliditetom koji je neratnog karaktera i ratnog karaktera jednaka u svojim potrebama. I mislim da nas prečesto upozoravaju iz institucija Evrope na to kršenje i konačno Bosna i Hercegovina mora ispoštovati dokumente koje je ratificirala i koje je potpisala. I konačno moramo prestati kršiti prava osoba sa invaliditetom u segmentu zapošljavanja, u segmentu obrazovanja, u segmentu seksualnog i reproduktivnog zdravlja, ostvarivanja prava na majčinstvo i ostalo. Zahvaljujem se što ste uvažili primjedbe koje su izrečene prošle godine vezane za prava djeteta, ja vama ustvari sad ove godine čestitam, ja ko potpredsjednica Izvršnog komiteta Evropskog parlamentarnog foruma za populaciju i razvoj u Briselu sada moram reći da je ovaj Izvještaj uistinu puno bolji, bar iz ostvarivanja prava djeteta i moram reći da uvijek s ponovom mogu da govorim o onom mehanizmu zaštitnom koga vi pružate kad su prava djeteta u BiH u pitanju. Molim vas da i dalje nastavite da insistirate na činjenici da se, da i djeca u Bosni i Hercegovini treba da ... jednako pravo na obrazovanje, jednakom pravu na zdravstvenu zaštitu i da onakve sporadične pojave kakve su se događale u ... i nekoliko drugih kantona u kojima djeca zbog nesporazuma u tumačenju šta je ustvari djete da li je to osoba do 15, odnosno do 18 navršenih godina života, da se taj ... da se ne događaju takve pojave. Jer djeca su ustvari budućnost svijeta i mislim da Bosna i Hercegovina zahvaljujući i vama kao zaštitnicima, dakle, ljudskih prava ima čime da se pohvali i to vidimo na međunarodnim konferencijama da se čine veliki napori, ali naravno te napore treba svakako pojačati. I samo još želim da, ako mi dozvolite dvije rečenice, molim vas da nastavite insistirati prema entitetskim vladama da se harmonizira zakonodavstvo na nivou Bosne i Hercegovine u tri stvari. Prvo, u domaćem zakonodavstvu koliko ja znam nije pojam torture nikad definisan, nije uvršten u krivične zakone entiteta, niti državni zakon, mislim da ukoliko pominjemo termin tortura da bi on konačno morao biti inkorporiran u domaće zakonodavstvo. To je jedan. I dva, u smislu zaštite prava djeteta molim da nastavite insistirati da se harmoniziraju konačno zakoni u Federaciji entitetu i u Distriktu Brčko s obzirom da su ... za usvajanje pet odnosno 10 godina u entitetima, u RS-u 5, a u Federaciji 10. Ne znam osobine usvojene djece, da 31 li se kontroliše da li je djetetu saopšteno ko je njegov genetski roditelj do navršene 7 godine života. Zašto je i dalje prisutno u Porodičnom zakonu Federacije olakšano usvajanje strancima, a ne domaćim građanima i činjenica ne prate se djeca koja su usvojena nakon usvajanja. Ne znamo da li su oni žrtve eventualnog zlostavljanja, eventualnog nasilja, ja podržavam vas u vašim naporima da i dalje budete branioci ljudskih prava u Bosni i Hercegovini, a za mene je naročito važi prava djeteta. Ja vama čestitam na tome.
Hvala. Poslanica Dušanka Majkić.
Hvala vam. Evo moram reći da ovaj Izvještaj ombudsmena doista djeluje reprezentativno, ne samo sa aspekta materije koju tretira nego i sa aspekta broja podataka i dokumenata koje u sebi sadrži. Svakako teško je govoriti u cjelosti o materijalu, ali postoje i svakog od nas zanima, zanimaju pojedini segmenti, tako da bih ja referirala na ovaj dio koji se odnosi na praćenje prava zatvorenika, odnosno pritvorenika u kazneno-popravnim zavodima. Prvo, nije neobično za očekivati je veliki broj obraćanja ombudsmenu od strane osuđenika. Kako se vidi to je u 2015. bilo 108 zahtjeva, dakle to je veliki broj, dakle nešto nam se dešava u zatvorima i mislim da ovaj Parlament bi morao da vidi o čemu se tu radi. Evo ne samo na osnovu izjave i odnosno na osnovu Izvještaja ombudsmena, nego i sami da se zainteresujemo kako je moguće da toliki broj ljudi se žali na različite stvari u zatvorima. Evo npr. za razliku od one komisije o kojoj sam govorila u prednjem dijelu, u prvoj sjednici nastavku 28. sjednice, ombudsmen je obavio 9 posjeta kazneno-popravnim zavodima u Bosni i Hercegovini, najveći broj njih 6 Kazneno- popravnom domu Zenica. Najdramatičnije stanje zahtjeva i najveći broj posjeta, 6 Kazneno- popravnom domu Zenica, a vidjeli smo tamo da ni jedna nije bila. Dakle, nije dobro što su sve te posjete realizovane na zahtjev osuđenika, dakle kad se već vidi da je nekom od njih iz različitih razloga ugroženo ljudsko pravo, onda oni pozivaju ombudsmena da dođe, oni nemaju kome drugom da se žale. Iako sama sam dobijala mnogo pisama iz zatvora i traženja da se nešto učini, sama sam išla tamo u posjetu, čak jednom sam se srela sa predstavnicima ombudsmena. Ali stanje u odnosu na to vrijeme se i pored svih preporuka i pored svih posjeta stanje tamo nije se značajno promijenilo. Naročito deprimira stavka koja se zove – Pitanje bezbjednosti lica lišenih slobode u Zenici, u KP Zenica i ugrožavanje njihove bezbjednosti od drugih osuđenika. Dakle, ovo što se dogodilo neki dan to nije prvi put, a to je da se teške povrede glave nad trojicom srpskih osuđenika da se dogode i da poslije toliko preporuka, poslije tolikih posjeta zahtjeva zaista je alarm jedan da vidimo šta nam se to dešava tamo. Druga stvar koju je ombudsmen dobro uradio i mi se bar, bar ja sam zadovoljna kao čovjek, ne mogu da zamislim, sve mogu da zamislim ali da nekog tučete, da ga, da mu polomite kosti a sjedi u kazneno-popravnom domu to zaista djeluje nevjerovatno i nestvarno. I mislim da se nešto mora tu učiniti i da je ombudsmen predložio da bi se prvo to izbjeglo, odnosno da bi se ispunio osnovni uslov i evropski principi da se osuđenici šalju u kazneno-popravne zavode bliže kući. Ne samo što ćemo onemogućiti da oni imaju bolju komunikaciju sa svojim porodicama, nego i njihova resocijalizacija će sigurno imati mnogo bolji uticaj kad se to bude događalo, ne smijemo biti neosjetljivi na to. Dakle, ja vidim da je ombudsmen predložio Ministarstvu pravde, iako ono nije direktno nadležno, jer to jeste nadležnost entiteta, ali je ombudsmen našao jednu dobru, dobar izraz predložio je koordinaciju sa etnitetskim ministarstvima pravde kako bi se taj 32 problem počeo rješavati. Ja vas molim da na ovom problemu nastojite da istrajete, ako treba bilo šta što je vezano za ovaj Parlament da pomogne da se to pitanje rješi, da se nikad niko, da se ne dogodi to što se nedavno dogodilo za srpski Vaskrs. Dakle, ja mislim da je ovo alarmantno stanje i poštujem sve napore koji su do sad urađeni, ali moramo svakako učiniti da se ovakve stvari ne ponove, a naročito u ovom drugom dijelu da se pomogne da osuđenici žive u blizini svojih porodica. Dakle, zahvaljujem na ovom angažovanju u nadi da ćemo ovaj problem riješiti i da ćete u tome istrajati. Hvala.
Hvala. Poslanik Borislav Bojić.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, ministrice. Ja ću vrlo kratko obzirom da apsolutno se slažem sa dosadašnjim diskusijama i na Komisiji je vođena rasprava u vezi s ovim Izvještajem. Zaista treba kazati da je sam Izvještaj napravljen tako da je vrlo pregledan, da u svakom segmentu postoji mogućnost da o svakom pitanju zaista poslanici budu detaljno informisani. Ono što na neki način je i u samoj Komisiji ukazano, a to je pitanje ovih preporuka koje praktično nemaju odgovora, a to je 48, one koje su realizovane je 103. Dakle, to je ono što zabrinjava i drago mi je što je na Komisiji donešen zaključak da u saradnji sa ombudsmanom da će poslanici u Predstavničkom domu i Domu naroda, dakle kad budu imali mogućnosti da se uključe zajedno sa ombudsmenom, te da se ove institucije obiđu i da se utvrdi iz kojih razloga nema odgovora na preporuku ombudsmena. To svakako zabrinjava jer je to skoro polovina predmeta koji su realizovani. Ono što je također zaključeno na bazi onoga što mi ombudsmenu kao zadatke dajemo, to je pitanje izrade specijalnih izvještaja, da postoji potreba dodatnog jačanja Institucije ombudsmena s tim u vezi jednoglasno Komisija je donijela odluku o potrebi jačanja Institucije ombudsmena na bazi činjenica koje smo na Komisiji utvrdili. I drago mi je što je ovdje ministrica, a to je već i na Komisiji, pošto je bila prisutna na Komisiji takođe čula, vjerujem da će to čuti i u Savjetu ministara, a nadam se da ćemo i mi kao poslanici stvoriti uslove da ova Institucija bude dodatno ojačana kako bi mogla odgovoriti na sva ona pitanja koja mi tražimo da uradi Institucija ombudsmena. Iskreno vjerujem da će i zakon koji je danas dobio podršku u drugom čitanju biti poslije javne rasprave donešene, tako da ova Institucija dobije praktično onaj kapacitet koji je neophodan za razrješavanje ovih pitanja. Na kraju dobar jedan Izvještaj, cjelovit vjerujem da će poslužiti svima da u preporukama koje su ovdje u fus notama, da će Vijeće ministara i nadležna ministarstva, kao i Tužilaštvo, kao i sudovi i mnogi drugi, dakle i druge institucije u Bosni i Hercegovini, nadležne institucije na nivou entiteta, kantona, Distrikta Brčko da pomno pogledaju preporuke i da na bazi ovih preporuka ovdje u Parlamentarnoj skupštini kao i na tim nivoima dobijemo prijedloge zakona i drugih rješenja koja je, koje je ombudsmen preporučio. Ja vjerujem da će to biti i pozivam naravno sve da pratimo pomno kako će reagovati nadležne institucije na preporuke kojih ima ne mali broj u ovom samom Izvještaju. Evo toliko što se tiče ovog Izvještaja. 33
Hvala. Završavamo sa ovom tačkom. Prelazimo na 10. tačku, Ad. 10. Izvještaj BHRT-a o realizaciji planskih dokumenata za 2015. godinu, Finansijski plan i planovi programa BHR1 i BHT1 za 2016. godinu i Izvještaj o obavljenoj reviziji finansijskog poslovanja BHRT za 2015. godinu, materijal Upravnog odbora BHRT- a, akt broj: 01,02-29-1212/16, od 22.04.2016. godine Kolegij je odredio kao nadležnu komisiju Komisiju za saobraćaj i komunikacije. Nadležna Komisija je 10.05.2016. dostavila Mišljenje o izvještajima BHRT-a za 2015. i planovima za 2016. godinu. Komisija je prihvatila izvještaje i primila k znanju planove BHRT-a, te ih proslijedila u dalju parlamentarnu proceduru. Komisija predlaže usvajanje sljedećih zaključaka: 1. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Kancelarije za reviziju institucija Bosne i Hercegovine da se, u skladu sa članom 18. Zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine, obavi specijalna revizija poslovanja BHRT-a i o tome informiše Parlamentarnu skupštinu BiH. 2. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Savjeta ministara BiH da formira interresornu radnu grupu koja bi u potpunosti analizirala primjenu postojećeg Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu BiH. Interresornu radnu grupu sačinjavali bi predstavnici Savjeta ministara, Parlamentarne skupštine i Odbora Javnog RTV sistema BiH. 3. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Savjeta ministara BiH da na osnovu prijedloga Odbora Javnog RTV sistema BiH ubrza izradu prijedloga izmjena Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu BiH u dijelu koji se odnosi na RTV taksu. Otvaram raspravu. Zamjenik predsjedavajućeg, Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. Dakle, ja podržavam ovo što je uradila naša Komisija, to za mene nije sporna stvar, ali mislim da je to sve na dugu štapu i da mi moramo tražiti načina kako da promtno reagiramo. Neka radi Vijeće ministara, dobili smo sada i ministra za promet i komunikacije, međutim ja spadam u red onih koji smatraju da dok se u Bosni i Hercegovini ne promijene neki zakoni da ono što imamo kao zakonsko rješenje se mora u potpunosti poštovati. Tako da zakoni koji govore o sistemu i koji govore o emiterima u Bosni i Hercegovini moraju biti u cijelosti ispoštovani. Ja ponovo želim da skrenem pažnju ovdje u Parlamentu da zakoni otkako su usvojeni do danas nisu implementirani i da pozovem na implementaciju zakona. 34 I druga stvar sve dok se ovo ne dogodi, dok se sistem ne stabilizira nama prijeti opasnost da se sistem ugasi, da sistem prestane da funkcionira, što bi bilo pogubno za Bosnu i Hercegovinu i za sve nas u Bosni i Hercegovini. I ja mislim da treba tražiti rješenje koje će, tako da kažem, biti privremeno u skladu sa zakonom, sa postojećim zakonima i koje će omogućiti ukupnom sistemu javnog emitiranja u Bosni i Hercegovini da funkcionira, dok se ne uradi sve ovo što je u zaključcima Komisije predloženo i što ja mislim da Parlament treba da usvoji. Po postojećem Zakonu o javnom RTV sistemu način ubiranja RTV takse određuje Odbor sistema. Odbor sistema je do sada, čini mi se, dostavio tri prijedloga, najmanje tri prijedloga, što Vijeću ministara, što Komisiji, što Parlamentarnoj skupštini, i ja mislim da treba tražiti rješenja na tragu onoga što je do sada došlo kao prijedlog iz Odbora sistema. Tamo se pominju naplate putem električne energije, to je, koliko ja vidim, sporno kada je u pitanju aktivnost entiteta po ovom pitanju, tamo se pominju fondovi za finansiranje, održivo finansiranje Javnog RTV sistema. Mi u zakonu imamo propisano, i to važi do 30.06. ove godine, da će se RTV taksa naplaćivati putem telekom operatera. Kada se donosio zakon mislilo se naravno na sve one koji se bave tim poslom. Kasnije su nastale brojne institucije, brojne organizacije koje se bave onim poslom kojim su se samo, u vrijeme donošenja tih zakona, bavili telekom operateri i koji su isključeni iz sistema naplate RTV takse. Ja mislim da, ako postoji saglasnost unutar entiteta da se uspostave fondovi za finansiranje Javnog RTV sistema i servisa, da treba krenuti tim putem, ali dok se to ne dogodi sistem i servisi ne smije ostati bez održivog finansiranja. I mislim, dakle dok se ne uspostave fondovi treba insistirati na naplati RTV takse putem operatera Telekoma i putem kablovskih operatera onako kako ih zakoni, na kojima su utemeljene njihove aktivnosti i djelatnosti, definiraju. I ja pozivam, dakle, sve nas ovdje u Predstavničkom domu da razmišljamo, dakle, o ovoj ideji, mi do 30.06. moramo ove stvari da razriješimo. Toliko, hvala vam.
Nikola Lovrinović, diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ovdje je set dokumenata, jedni se odnose na 2015. a jedni na 2016. Dakle, ja ću neku pozornost posvetiti više ovim planskim dokumentima, možda smo mogli i razdvojiti, ali sad je nebitno, ... točka jedna. Dakle, ja sam rekao na Povjerenstvu, koje je resorno, da tako kažem zaduženo za ovu problematiku, ono što sam imao reći, i pošto smo u poodmakloj fazi danas ne želim potencirati mnoga pitanja koja se ovdje otvaraju, ali jedno je od njih, dakle da sam ponudio nedavno zaključak kojim sam smatrao da je Upravni odbor sustava kriv za neprovođenje zakona, o čemu je govorio gospodin Šefik Džaferović. Ja to i dalje smatram. Dakle, nismo mi to prihvatili, ali otom potom, dakle jedini ovlašteno tijelo za provođenje zakona bio je upravo Upravni odbor sustava. A Upravni odbor BHRT-a je dio Upravnog odbora sustava i predsjednik Upravnog odbora BHRT-a je ujedno predsjednik Upravnog odbora sustava, tako da to jedno od drugoga je neodvojivo. I sad tvrdim da bez temeljite, mi smo evo predložili jedan zaključak da jedna interresorna skupina pregleda zakon i da vidi se, da se pristupi izmjenama i dopunama zakona, jer je očito da on u mnogim segmentima nije proveden. Nije proveden i to je rezultiralo stanjem kojeg imamo i koje nažalost traje desetke godina. Ali, ... nisam siguran da u članku, ako se ne varam, 18., ali sad je to ... koji je članak, postoji mogućnost da Upravni odbor sustava riješe pitanje naplate ugovorima, doduše ne sa privatnim poduzećima, nego javnim ustanovama i poduzećima, i da to uglavnom nije činio, nego je uvijek tražio zaštitu ili neku 35 super, super-support od onih koje je on mislio da mu trebaju, pa jedan od njih je i Parlament. Pa smo tako mijenjali članak 42. i završnih i prelaznih odredbi koji je zapravo trebao prestati vrijediti 2010. godine, pa nešto prva dozvola nije izdana, ali sad da ne pričam, puno je tu problema. I ja se sa zaključcima koje je Povjerenstvo usvojilo slažem i mi ćemo, ja mislim da će, ako to bude tako i ako to se odradi kako smo zamislili, mnoga pitanja biti riješena. Ja sam htio reći nešto drugo, o planskim dokumentima, i to sam govorio, kolege iz BHRT-a, BHT-a zapravo i Upravnog odbora nisu prihvatili tu priču na Povjerenstvu. Meni je žao, dakle mi deceniju jednu predstavnici jednog naroda, legitimni predstavnici, potenciramo pitanje rješenja kanala na hrvatskome jeziku. Oni će dobiti ovo pitanje kad ne ide već drugačije, ovaj, vjerovatno i entitetski serviseri, jer u zakonu jasno piše da se, dakle program mora uređivati i emitirati na službenim jezicima, pa bih ja volio da to neko objasni. Znači, ja sam pitao kolege je li to znači da se na dnevniku pročita, ili nekoj emisiji, nešto na hrvatskom jeziku i da je ... uređivanje i emitiranje zadovoljene odredbe tog članka. Slažem se da i u postojećem zakonu, i da su se kolege, postojala je mogućnost da se, dakle, ta pitanja otvore i riješe, i da su se kolege, pa prije svega iz BHRT-a, jer mi smo mjerodavni za njih, uključili dijelom na decenijski zahtjev Kluba jednog zastupnika, ne znam ni ja, predstavnika naroda, i da su htjeli bar nas uvjeriti da je to nemoguće. Dakle, ja sam i na komisiji i na Povjerenstvu rekao da kanal i servis nije jedno te isto, i ja mislim da to oni bolje mogu objasniti. Međutim, nije postojala nikako volja, kao da se razmišlja o tome da ćemo mi to jednog dana zaboraviti, da će ta jednostavno ideja kod nas nestati. Dakle, to je, prije svega, pravo, to je pravo iz našeg Ustava, to je pravo iz zakona, to je pravo i u svakom važećem zakonu koje se ne provodi, kao i mnoge druge odredbe zakona. Zato ja neću moći podržati, dakle, ni Klub HDZ-a neće moći podržati Plan i planska dokumenta. Gospoda iz BHRT-a je rekla da to nije njihov posao, da je to posao, evo, ne znam, onih koji im daju smjernice, pa i ovaj Parlament. Ja mislim da jeste, ja mislim da su se mogli uključiti, ako ništa bar da nas razuvjere da nismo na pravom putu. To su, dakle, primjeri koji postoje u svijetu svugdje. Ja sam ih pitao i oko RTV pretplate – jeste li ikad pokušali npr. sa državnim institucijama kao Odbor sustava, npr. sa mirovinskim ili evo sa ... poslodavcem Parlamentom ovdje da sklopite ugovor da sa plaće odmah ide RTV pretplata. Dakle, to ste mogli po zakonu, ja mislim da im to zakon i sada omogućava. Oni to nikad ništa nisu pokušavali, samo je se to trpilo i čekalo svo ovo vrijeme dok evo nije došlo mak na konac. Osim toga dugo vremena se krila činjenica da entitetski emiteri ne izvršavaju svoju obvezu, da novac ne liježe tamo gdje treba. I sve to skupa je, dakle, dovelo do ove situacije. Ja naravno potenciram pitanje kanala na hrvatskome jeziku, od njega nećemo odustati. I ukoliko, dakle, kolege mi ih još jedanput pozivamo i pozvat ćemo ih na primjeran način da nam pomognu, zastupnicima ovdje onima koji ideju tu propagiraju da je realiziramo, ako ne suočit ćemo se vrlo brzo, i vi kolege, sa zakonom nekim kojeg ćemo predložiti. Dakle, ne može ovo trajati stanje do besvjesti, dakle mi to imamo pravo. Očekujemo da nas razumijete, nikakve to nisu podjele, to je ponašanje koje ovakve države imaju u svijetu, modeli postoje, možemo naći naš model. Ništa, ne inzistiramo, dakle da taj kanal [[poslanik se upozorava na vrijeme]] jeziku to ne znači da će biti pristran i da neće biti neovisan. S tim se ne slažem, dakle kao sad sa ovim, Bože me oprosti, ovisni je li, ili neovisni, ni stim se ne slažem, mogli bi o tome diskutirati. I nažalost nemamo vremena, i s tim ću završiti, da govorimo o programskim idejama i namjerama BHRT-a, jer imamo drugih problema, evo dohvatili smo se preko godinu dana o RTV pretplati i više, ali to ćemo riješiti, i ja se nadam da ćemo dobiti support, prije svega od njih, da nam jedanput konkretno uđu u ovaj proces i da nam možda pokušaju pomoći. Ako ne, dakle, ovo će se mroati pitanje riješiti. Zahvaljujem. Plan nećemo podržati. 36
Hvala. Poslanica Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Nastojat ću biti što kraća. Ja i dalje ostajem ..., podršci, prijedlogu gospodina Lovrinovića s jedne od prethodnih sjednica koji se odnosi na smjenu Upravnog odbora. ... ima razloga za smjenu Upravnog odbora govori ovaj Izvještaj. Ne morate, uvažene kolege, dalje od prve strane otići, i pročitaću samo jednu rečenicu, ta rečenica kaže – Nenaplaćeni prihodi po osnovu RTV takse naplaćene putem inkaso službi zadržan je od strane RTV Federacije BiH i RTRS-a iznosi 11.089.225 maraka, od čega RTV Federacije duguje 2.534.556 maraka a RTV Republike Srpske iznos od 8.554.669 maraka. Napominjemo da nam RTRS za prva 3 mjeseca 2016. nije dostavio ni izvještaj koliko je prikupljeno na ... račune emitera, tako da je ukupna obaveza koju je emiteri nisu izmirili prema BHRT-u po osnovu RTV takse znatno veća od 11 miliona maraka, ali BHRT nema uvid u isto, što je suprotno Zakonu o Javnom RTV sistemu, član 23. I šta je uradio Upravni odbor? Napisao i nama kuka, i tuži, i traži naknadu. Pa gospodo, neko ovdje zato što ne ispunjava svoje zakonske obaveze, u ovom slučaju RTV Federacije i RTRS vam je nanio štetu od 11 miliona maraka i niko nije podnio krivične prijave protiv odgovornih u te dvije kuće. Mislim, oprostite gospodo tužioci ali očito imate jako mnogo posla, danas po svakoj našoj tački imate elemente krivičnih djela. Znači, neko je BHRT-u nanio štetu od 11 miliona maraka, lijepo njihove pare prisvojio, stavio u svoj džep i neda im. I vi ne reagujete na to. Pa šta rade pravnici u BHRT-u? I zato Upravni odbor treba da podnese ostavku, jer stanje u kome se nalazi BHRT je posljedica tog Upravnog odbora. Ali zato neki pravnici iz nekog javnog servisa plaćaju, molim vas, advokatske kuće, pazite ... kod njih, advokatske kuće se plaćaju i to jako mnogo. Da bi nama ovdje poslali rješenje za naplatu pretplate, jedna od njih je i ona uvođenje poreza, koji predstavlja čistu diskriminaciju. Onih koji rade i plaćaju pretplatu na posjedovanje prijemnika, oni koji ne rade ne plaćaju. Neko će plaćati 45 maraka, neko ništa. I to, znači pored silnih pravnika koje imaju tri servisa plaća se advokatska kuća koja to radi, da nam tako nešto pošalje. Ja mislim da zaista Upravni odbor BHRT-a treba da podnese ostavku, ako ni zbog čega zbog svog nesavjesnog, jer svojim ne djelovanjem i vi ste indirektno nanijeli štetu BHRT-u i zaslužni, i oni vaši prethodnici, što se BHRT nalazi u ovom položaju. Hvala.
Hvala. Poslanik Momčilo Novaković.
Uvažene koleginice i kolege. Prvo hoću reći da smo mi vjerovatno od svih do sada komisija najčešće se bavili ovim pitanjem, odnosno da se u kontinuitetu bavimo otkad je Komisija formirana. Ideje o kojima je govorio kolega Džaferović mnogo puta su bile na dnevnom redu Komisije i upravo su rasprave išle u pravcu u kome je i on govorio, dakle da nemamo vremena za neka rješenja, da moramo tražiti hitno rješenje, itd., itd. U principu Komisija je raspravljajući o ovom materijalu predložila, vidjeli ste, tri zaključka koji upravo idu u tom pravcu. Jedan od tih zaključaka, ovaj 37 treći zaključak, traži da se na osnovu prijedloga Odbora Savjet ministara, dakle što prije ili najhitnije odredi na način, znači, da će predložiti zakonska rješenja koja omogućuju realizaciju toga. Ali ja moram reći isto tako da su svi ovi prijedlozi stigli u posljednju godinu dana, a da je rok važenja prve odredbe, znači, odnosno zaduženju preko, naplate preko mobilnih operatera istekao mnogo ranije. I da nije bilo djelovanja Odbora sistema, i da Odbor sistema, ili u ovom slučaju Odbor, govorit ćemo o Upravnom odboru BHRT-a, počeo djelovati onda kad je dogorilo do noktiju. Kad su jedina rješenja bila ovo što smo do sada radili, produžavanje trajanja Zakona da nam mobilni operateri budu ti koji će prikupljati sredstva. Mi danas imamo u opticaju dva prijedloga od istog sistema, ... Upravnog odbora. Jedan je naplata preko računa za električnu energiju i drugi je naplata preko ovih fondova, odnosno stvaranje fondova. Sad vas pitam koji vrijedi a koji ne vrijedi, koji je važeći a koji nije važeći, iza kog ne stoji Upravni odbor, a iza kog stoji i šta će Savjet ministara na osnovu našeg trećeg zaključka uzeti u razmatranje. Nije precizno definisao Odbor ni ono što je predložio, principa, kad govorim sad o ovim fondovima, gdje sam ja skeptik, moram reći, da to ima šanse da dobije podršku. Ja sam to govorio nekoliko puta javno. Ne mogu da vjerujem da neko u izbornoj godini očekuje od vlada da povećavaju i uvode poreze. Valjda u svakoj normalnoj zemlji, doduše pitanje je to ovdje, je normalno da vlade u izbornoj godini ne uvode poreze. A da ne pričam da se to pominje kao princip pravednosti, to što će jedni plaćati više a drugi manje. Pazite molim vas kao da se radi o porezu i doprinosu za, ne znam ni ja, socijalno i zdravstveno osiguranje ili, ne znam. Drugo model jedino funkcioniše u Finskoj. Valjda smo mogli, ovaj, valjda možemo vidjeti razliku između nas i Finske. Ali da ne ulazim sada o modelima, e o tome ćemo raspravljati kad to bude ovdje na dnevnom redu. Takođe da ne pričam o tome da je na tri nivoa potrebno donijeti zakone da bi ovaj model stupio, a mi znamo kako teško donosimo zakone i koliko nam je vremena za to potrebno. Dakle, imajući sve ovo u vidu mi smo na Komisiji i predložili ova tri zaključka. Jedan, dakle, da se ispita šta se to do sada dešavalo kako ne bismo danas govorili o samo jednom Upravnom odboru ili samo jednom menadžmentu koji, moram reći da je najmanje odgovoran, čini mi se, u ovoj strukturi do sada, znači upravljanja i rukovođenja ovim. I zbog toga smo prihvatili prijedlog jednog od kolega da se Kancelarija za reviziju i specijalnu reviziju, da vidimo stanje kakvo je. Drugi prijedlog je bio da se formira interresorna radna grupa, jer svaki put kad krenemo u raspravu po ovom pitanju nama se stavlja, postavlja jedno pitanje a to je realizacija postojećeg zakonodavstva. Da jednom to skinemo sa dnevnog reda i da kažemo šta je to što nismo realizovali, što je to što možemo realizovati u postojećem zakonodavstvu i ima li nešto što možemo promijeniti ili nema. I treći prijedlog je da se upravo ovo hitno pokuša riješiti pitanje finansiranja javnih servisa. To je ovaj prijedlog kojim se traži od Savjeta ministara da na osnovu prijedloga Odbora predloži rješenja. U Komisiji [[poslanik se upozorava na vrijeme]] , čini mi se da je ovo maksimum što je Komisija u ovom momentu mogla da uradi, a to su ova tri zaključka. Mislim da su oni dobra osnova, jako dobra osnvoa da se ova pitanja rješavaju, ali, naravno, to ne zavisi od ove Komisije, od ovog Parlamenta, to zavisi sada od onih na koga se adresiraju ovi zaključci, koji opet nisu samo na nivou Bosne i Hercegovine, nego i na nivoima entiteta. Hvala vam.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Aleksandra Pandurević. 38
Meni je žao, uvaženi predsjedavajući, što moram replicirati kolegi unutar Kluba koji kaže da ni jedna vlada u vrijeme izbora ne uvodi porez. Nema razloga, gospodine Novakoviću, da to ne uradi. Pa pazite, nas je Vlada sinoć preko RTV Republike Srpske obavijestila, odnosno premijerka, da je za vrijeme SNSD-ove vlasti porastao životni vijek ljudi u Republici Srpskoj sa 68 na 72 godine zahvaljujući mjerama i reformama koje provodi Vlada Republike Srpske. Pa molim Vas gospodine Novakoviću imamo ... Vlade i Javnog servisa, znate.
Staša Košarac, ispravka krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Ja mislim da ima mnogo pitanja o kojima se ovdje ne slažemo i postoji mnogo prostora gdje se to može reći. Ne bih komentarisao stav premijerke Republike Srpske iz jednog prostor razloga što smatram da imam dovoljno prostora gdje da komentarišem neke stavove, a najmanje je to u Predstavničkom domu. Ali dobro, to govori o drugima. Ja hoću samo kratko da kažem, ja sam član Komisije za saobraćaj i veze i nisam siguran da Komisija za saobraćaj i veze zna šta hoće. Ja mislim da ... Komisija za saobraćaj i veze ta koja dodatno komplikuje situaciju uopšte u Odboru sistema, i mislim da je nekorektno reći da Odbor sistema nije ništa radio da ovo pitanje riješi. Pitanje je da li je Odbor sistema imao sagovornika ovdje. Pustite vi paušalne procjene i ocjene, ja neću da ulazim u model. Mi iz Republike Srpske hoćemo da se definiše trajan oblik naplate RTV takse, naš interes je da štitimo interes RTV Republike Srpske. Treba li ponavljati, ja smatram da treba težiti tome i to je fundamentalni pristup bar nas iz SNSD-a. Odbor sistema je dostavio prijedlog, ali Odbor sistema smo mi u Komisiji za saobraćaj dezavuisali na različitim vrstama tumačenja. Odbor sistema je dostavio prijedlog Savjetu ministara. Zašto nemamo odgovor od Savjeta ministara? Ja neću da pričam o modelu, dajte da vidimo izmjene zakon, pa onda ćemo ... da li je to porez ili nije porez, ali dajte da vidimo da to dođe u Parlament. Zašto to ne dolazi u Parlament? Pa onda polako ... odemo, ili odete, i razgovarate sa sindikatom. Ja ne ulazim u poslovanje BHRT-a, mene interesuje RTV Republike Srpske koja je u sistemu i da joj se omogući trajan oblik naplate RTV takse. Ja razumijem svačiji stav, i neki drugi, ili moramo tražiti neke nove modele. Možda su ti neki [[poslanik se upozorava na vrijeme]] završit ću predsjedavajući vrlo brzo, moćda se neće dopasti, ali nemojte više da dezavuišemo ljude. Ovdje najviše Parlament dezavuiše, nemojte me pogrešno razumjeti, ovdje najviše Komisija za saobraćaj dezavuiše. Odbor sistema je svoj dio posla uradio i dostavio prijedlog. Kad je u pitanju uređivačka politika imamo milion primjedbi kada je u pitanju BHRT. Višak radnika isto tako. Ali kad je u pitanju RTV taksa bio sam dužan da pojasnim naš stav kada je u pitanju taksa, odnosno ... takse za RTV ... Hvala vam.
Hvala. Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. 39
Pa, moram reći da je vrlo interesantna diskusija kolege Košarca. Prvo Komisija je mnogo puta dokazala da joj je veoma važno da se obezbijedi sistem finansiranja, stabilan sistem finansiranja svih javnih servisa u Bosni i Hercegovini. Ne može Komisija i da hoće, pa ni gospodin Košarac kao član Komisije, obezbijediti finansiranje jednog javnog servisa a da ne obezbijedi finansiranje druga dva servisa, bez obzira koliko on govorio da je njemu stalo do finansiranja RTV Republike Srpske, pretpostavljam kad bude u opoziciji da mu neće biti puno stalo do finansiranja RTV Republike Srpske. Dakle, ovo je sistem, sistem je moguće finansirati kao sistem. Prema tome Komisija je, nije tačno da Komisija dezavuiše javnost, ne mogu se složiti. Drugo, kolega Košarac je imao priliku kao član Komisije da predloži rješenje o kojima danas govori, mi bismo ta rješenja od kolege veoma ozbiljno razmatrali, kao što smo razmatrali svaki zaključak koji je predložio na Komisiji, i da li bi usvojili ili neusvojili, ali u svakom slučaju o njemu bi glasali. Mi danas imamo, ponavljam, dva prijedloga Odbora sistema, dva prijedloga u opticaju. Hajte neka neko bude pametan pa da kaže šta od ta dva prijedloga će prvo staviti Savjet ministara na dnevni red. I ponavljam, postoji evidentan trud Upravnog odbora u zadnju godinu dana, kao što postoji evidentno nezalaganje prije ove godinu dana.
Ispravka krivog navoda, Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, u najmanju ruku nisam obradovan onim nastupom gospodina Košarca da Povjerenstvo nije radilo. Dakle, ja sam zastupnik ovdje evo dvije godine i nisam ... i svo vrijeme od kako sam član ovog Povjerenstva bavimo se tim pitanjem, pa možda čak i previše, po meni. Ali evo, dakle bavimo se, s tim što bih rekao da nema tu posebnih tumačenja zakona. Jasno je tamo da Parlament samo određuje visinu RTV pristojbe, sve drugo radi Upravni odbor, a mi smo uradili čak i ono što nam nije opis, pa evo, pokušavali da pomognemo jer su se ljudi nama obraćali. Što je rekao gospodin Novaković članovi Upravnog odbora sadašnjeg su možda pokušavali jer su došli na kraj priče, morali su nešto uraditi. Samo ću vas podsjetiti i ovo, dakle da jedan, odnosno oba RTV servisa nisu poštovali zakon. Ono što su ubirali nisu davali BHRT-u, ako ćemo tako. I druga stvar, evo ja imam prijedlog da odmah riješimo to pitanje. Dakle, hajmo staviti izvan snage odredbe članka kojim se RTV pretplata stavlja godinu dana izvan snage a nek financira se iz proračuna, i BHRT i entitetski servisi. I onda ćemo završiti priču za godinu dana, pa ćemo napraviti neki model i urediti sustav, itd, ako ćemo tako, dakle. Ali govorim o tome da pristupimo da razgovaramo da riješimo i neka druga pitanja, međutim ako ćemo to, evo ima prijedlog. Dakle, hajmo sad godinu dana moratorij na RTV pretplatu pa nek se iz proračuna financiraju dok ne riješimo šta ćemo sa sustavom, pa ćemo valjda riješiti onda. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] E, pa ne znam gospođo. 40
Staša Košarac, ispravka krivog navoda.
Mene raduje da su ovdje predstavnici Odbora sistema, da je tu menadžment BHRT-a. Svjedoci smo da smo više puta, bez valjanih argumenata, imali na dnevnom redu neku materiju za što nismo bili ovlašteni od Kolegija, a odnosilo se na ovu problematiku. Evo, ispravite me. Stalno smo bili u atmosferi da nešto hoćemo da uradimo a nismo ništa uradili. Opet me ispravite. Na prošloj sjednici Komisije predložio sam da Komisija traži od Kolegija da se insistira od Savjeta ministara, zbog rokova, da se na sjednici do kraja maja nađu izmjene zakona. Jesam li tražio? To nije prošlo. Upozoravao sam zbog rokova. Ne ulazim u to šta će biti u zakonu, ali dajte ... prohodnost, ono što je nadležnost Parlamenta jeste da utvrdi način ubiranja RTV takse, odnosno visinu, da pomognemo Odboru sistema da izađe iz ćorsokaka. To nije prošlo. Dobili smo neki zaključak, kad će se to desiti ne znamo. I ponovo ćemo, želim da to kažem, kraja maja ponovo o ovome pričati, početkom juna ponovo o ovome pričati, i opet nećemo ... u susret rješenju problema. Rekao sam šta je fundamentalni naš stav kad je u pitanju RTV taksa i toga se ne stidim, ne umanjujući potrebu i drugih da obezbijede sredstva po osnovu RTV takse i da se drugi servisi razvijaju. Naprotiv, nek se razvijaju. Ali ne znam zašto ta vrsta tihe opstrukcije da u Parlamentu raspravljamo o rješenju. I zato sam rekao da Odbor sistema, po mom mišljenju, nema ovdje, nema partnera u Parlamentu. Izvinite, imam pravo na stav. I ne mislim više o ovome pričati, naravno i druge kolege će se uključivati o ovom pitanju, ali mislim da treba malo otvoriti karte i reći potpuno otvoreno o čemu je riječ ovdje. Zašto neko želi da opstruira da se riješi pitanje RTV takse? Zato što se neki servisi, odnosno sistem ... To je potpuno pročitano. Hvala.
Ja samo da vas informišem da je pola šest. Sljedeći, ispravka krivog navoda, Milica Marković.
Moj ispravak krivog navoda ili možda tačnije replika se odnosi na dvije diskusije ovdje, prije svega onoga što smo maločas čuli od gospođe Pandurević. Mislim da je skandalozno da koleginica Pandurević kao poslanik koji je dobio glasove u Republici Srpskoj ovako sa ovakvim nipodaštavanjem i ovakvim omalovažavanjem se odnosi prema RTV Republike Srpske okrivljujući je za to što je BHTV u besparici i oplakujući besparicu BHTV namećući krivicu za to entitetskim televizijama i tome, navodno, što nisu ispunjavali zakon, kao i iznošenje ovdje sa podsmjehom određenih informacija iz javnosti, citirajući premijerku Vlade Republike Srpske. To što smo maloprije čuli govori o Aleksandri Pandurević i zbog njene kulture, odnosno nekulture komunikacije ona se nikad neće naći na mjestu na kome se nalazi Željka, gospođa Željka Cvijanović. A što se tiče problematike oko BHTV zaista ovdje je neshvatljivo koliko su dijametralno suprotna stanovišta i razmišljanja o ovoj problematici. Ja se sjećam nekih prethodnih diskusija, i usput da kažem kad god smo imali ovakve izvještaje o BHTV jedan zajednički imenilac na sve te izvještaje kojima se govori o stanju u toj televizijskoj kući je da je to kontinuirani gubitaš. I 41 danas se traže krivci na nekoj drugoj strani zašto BHTV nema para i zašto je u takvom stanju u kakvom jeste. Ja neću uopšte ulaziti ni u nadležnosti ni u nečiju krivicu, ali hoću samo da vas podsjetim, odnosno one koji su bili u to vrijeme u Parlamentu, kada je prije nekoliko godina isti ovakav izvještaj bio, ista ovakva kuknjava bila oko stanja u BHTV-u, tada su neki poslanici rekli – pa šta radite, gdje vam je marketing, što ne skupite dio sredstava od marketinga. Oni su tada rekli – a, ne možemo mi od marketinga, pa taj posao nam uzimaju privatne televizije. Dakle, ovdje je neshvatljiva komunikacija i neshvaljiv je odnos i poimanje te problematike, a slažem se sa svim prethodnim diskutantima da zaista temeljno treba prići i vidjeti [[poslanik se upozorava na vrijeme]] moguće da ta medijska kuća više opstane ili ne, jer ona očigledno ide u sve veću dubiozu iz godine u godinu. Hvala.
Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda.
Prvo ja moram podsjetiti kolege da je BHRT dio sistema kao i RTRS i Federalna TV, da uništavanjem BHRT-a uništavamo sistem. Dakle, ne može naš valjda ovdje motiv biti da nam je sasvim svejedno sve, samo da nam je bitan jedan emiter. Naravno, ako mi promijenimo zakon, pa on bude drugačiji pa ne bude sistem kamo puste sreće, evo i mene odmah na toj strani, nikakav problem. Što se tiče, ja moram kolegama reći iz SNSD-a da su oni vrlo umjereni, da mene toliko forsira neka televizija ja bih je mnogo žešće branio, kao i da njih ne forsira kao mene oni bi je mnogo žešće napadali nego što to radim ja. Dakle, vrlo je jasna ovdje pozicija, ali odbijam svaku insinuaciju da je Komisija, pa bilo ko u Komisiji, a posebno ja, radio preko neusvajanja prijedloga ... funkcionisanja servisa. Kolega Košarac to nije korektno, mislim da niste to, ovaj, dobro povezali. Moja želja i moja namjera, i svih kolega, je bila da riješi problem, ali problem ne rješavamo mi kao komisija, problem rješava se na nekom drugom mjestu. Mi kao komisija pokušavamo pomoći onoliko koliko smo u mogućnosti. Nažalost očito je da mi nismo u mogućnosti da ovaj problem riješimo. Pa evo, sad smo donijeli i treći zaključak, usmjerili smo ga tamo gdje ide, pa vidjet ćemo dokle će ići.
Dušanka Majkić, rasprava.
Dakle, kad bi neko slušao sa strane rekao bi ne daj bože da mi ovi u životu nešto rješavaju. Jadno zaista ovo sve zvuči. A odgovor bi mogli mnogo jasnije tražiti gdje smo pročitali jedno, od početaka pisma, odnosno teksta koji nam je dostavio BHRT i koji kaže – ukupni gubici RTV sistema od pada broja pretplatnika i nenaplaćene RTV takse za period 2009.- 2015. iznose 140 miliona maraka. To je iznos koji, ne postoji način da se može riješiti. Formirati komisiju neće pomoći, i mi uvijek tako, ovaj Parlament uvijek tako funkcioniše kad ne zna kako nešto da riješi onda formira komisiju koja onda takođe još gore napravi, pa mi onda to usvojimo, eto sramota nas samih sebe. Ima nekoliko stvari koje tu treba reći, a ja sam baš pokušala da dođem do podataka koji bitno ocrtavaju stanje u svemu ovome. Pogledajte sa aspekta broja pretplatnika – Federacija BiH odnos 2009.-2015. Preko telekom operatora u Federaciji BiH 2009. je bilo 634.164 pretplatnika 42 koji su plaćali taksu, a 2015. – 265.566. Inkaso služba Federaciji je 2009. bila svega 18.605, da bi 2015. bila 126 hiljada. Kako pada ovo odjavljivanje i brišu se iz pretplate, ove RTV pretplate, uključuju se na ... službu. I sad, pazite ovo, broj pretplatnika iz Federacije od 2009. godine nedostaje u evidenciji 260 hiljada pretplatnika što na mjesečnom nivou iznosi 2 miliona maraka. Gdje su pare? Eto ih. I nema pretplatnika, gdje su nam pretplatnici. Znamo mi gdje su pretplatnici, ali ja pitam onako glasno. Republika Srpska 2009. preko telekom operatora imala je 313 hiljada pretplatnika koji su plaćali RTV taksu, a 2015. – 141 hiljadu. Inkaso služba 2009. Republika Srpska imala 31 hiljadu, a 2015. – 173. Ukupno, znači 315 hiljada 2015., a 2009. imala 345 hiljada. E sad, šta je još važno? Ko sakuplja pretplatu? Znači skupljaju je RTV servisi. Zamisli te komocije, neko drugi vam obezbjeđuju u cijelosti sredstva, vi čak nemate ni evidenciju ... Morao se naći neki metod da BHRT, koja uzima 50% a emiteri po 25, morao se naći nači ... vodi evidenciju da pomognu da se ta pretplata uradi, način na ..., imaju svoje upravne odbore da to riješe. Ali pazite ovo, BHRT trenutno nema, u stvari već dugo nema, ne znam da li je ikad imala, 24 sata emitovanje programa. Pročitala sam na jednom mjestu da ima 350 zaposlenih a znam vrijeme kada je imala 860, a u Izvještaju sam pročitala da ima 147. Zaista je teško, ne znam koliko više ima zaposlenih u RTV-u. I sad šta je u tome neobično. RTV Republike Srpske ima 120 zaposlenih, dva programa koja se emituju 24 sata, na godišnjem nivou RTRS proizvede blizu 10 hiljada sati vlastitog programa sa blizu tri puta manje ljudi nego što ima BHRT. Zašto BHRT ima toliko ljudi? Čekali smo korporaciju, za koju je zaista pitanje kad će se dogoditi i hoće li se ikad dogoditi. Predstavnici hrvatskog naroda kažu – to ne odražava naše nacionalne interese, Republika Srpska bi mogla da kaže – pa eto, ima neka ćirilica, a što se tiče programa i interesa Srba u Bosni i Hercegovini, pa to nikad ne bi mogli da kažemo da je to nešto što bi moglo da zadovolji prolaznost da se ... uradi. Pa i sam zakon je donesen, kao leks specijalis donesen i mi smo, zna se koliko smo protestvovali. Ne može stanje ovakvo opstati, ne može stanje, od 140 miliona ne može niko, nema te sile da se to riješi. Ono što nije napisala BHRT, ... takođe zanimljivo, to je koliko svi svima duguju, to je za nevjerovati. Raspodjela marketinga [[poslanik se upozorava na vrijeme]] , evo pri kraju sam, raspodjela marketinga se vrši po principu 50% BHRT a po 25% ova dva javna emitera. Zašto rukovodstvo BHRT-a poziva se na zakonitost kad je u pitanju raspodjela RTV takse, a ne poziva se kad je u pitanju raspodjela marketinga, to svako svoje neda. Ima tu gomila stvari koje bi trebalo. Kad je u pitanju plan, to je toliko nerealno [[poslanik se upozorava na vrijeme]] prema potrebama, a ne koliko smo u stanju da sakupimo novca, govori o tome da ništa se na tom planu neće učiniti, jer on je nerealan, nema realne izvore finansiranja. Hvala.
Predrag Kožul, diskusija.
Ma evo, nerado se na kraju javljam, ali neke stvari ... pokušati ili kazati čak i neke ispravke krivog navoda unutar ove rasprave. Ispravio bih, na neki način, neke brojke koje je kolegica Pandurević maloprije rekla vezano za dugovanja entitetskih RTV servisa prema BHRT- u. Iz onih brojki rekao bih da je Federalna televizaja lijepi mali dužnik, po pretplati bitno manje duguje nego RTRS, ali kad zbrojite onu drugu stavku dugovanja Federalne televizije ukupni dug Fede4ralne televizije prema BHRT-u je preko 16 milijuna maraka. 13,5 milijuna maraka, ili čak nešto više, odnosi se na klasnički dužničko-vjerovnički odnos, dakle na pružanje usluga koje 43 BHRT pruža prema Federalnoj televiziji. E, kad vam neko za usluge duguje 500 tisuća maraka, pa milijun, pa dva, tid., vi mu prestanete pružati usluge. To je logika. I koga bi boljela glavaako prestanete jednom od dva javna RTV servisa, koji se na području Federacije gledaju, prestanete pružati usluge, pa on malo stane, zato što ne plaća ono što bi trebao plaćati. Ja zaista držim da je tu prostor postojao. Malo ću se dotaći i ova dva prijedloga naplate ili buduće naplate RTV pristojbe. Priča sa električnom energijom ili satovima ima istu manu kao ova sa BH telekomima. Dok vi posložite taj sustav mi ćemo uvesti privatne prodavatelje električne energije vjerojatno, pa ćemo imati isti problem. Priča sa medijskim porezom famoznim je u debelom neskladu sa našom Reformskom agendom koju smo ovdje donijeli, i o tome bi mi morali voditi računa. Tamo jasno piše da nećemo uvoditi nove direktne poreze, nego ćemo postojeće smanjiti i da nipošto nećemo uvoditi parafiskalne nove namete, nego ćemo i postojeće reducirati. Ovaj medijski porez je negdje između toga dvoga, bilo da je direktni porez, bilo da je parafiskalni namet. Dakle, problem BHRT-a, ja ću sada ovdje govori samo o njemu, ne o druga dva javna RTV servisa, je sustavni, zakonski i nije to samo pitanje Hrvata, kanala na hrvatskom jeziku, ili programa na hrvatskom jeziku, ili ispunjavanja ona dva članka zakona koji o tome govori, iako je to meni pitanje svih pitanja. Pitanje je i niza drugih odredbi. Resorno ministarstvo je meni u odgovoru jasno reklo, kad sam pitao zašto se odredbe zakona koje se tiču korporacije, ne primjenjuju, pa mi je jasno rečeno da to ovisi o dobroj volji entitetskih javnih RTV servisa. Mi smo donijeli zakon čija primjena ovisi o nečijoj dobroj volji. Vrlo je jasno da taj zakon u tim odredbama ne valja. Dakle, sustavno je to pitanje koje treba sustavno riješiti unutar svih ovih nezadovoljstava koji postoje, pa i meni vrlo važno hrvatsko nezadovoljstvo. I uvjeren sam da je se u proteklih 10 ili više godina to pitanje moglo zakonski riješiti da je postojala minimalna dobra volja. Uvjeren sam da se to pitanje i u budućem relativno kratkom vremenu može riješiti ako postoji minimalna dobra volja. Ja sam osobno zainteresiran da BHRT radi i živi. Od tri postojeća javna RTV servisa čini mi se da je on najobjektivniji, najuravnoteženiji i najradije ga gledam. I prelazna rješenja za financiranje moramo ponuditi i mi koji smo izrazito nezadovoljni postojećim zakonom. Ja ih vidim i u marketingu, odnosno u odlukama RAK-a koje su jednostavne za donijeti, minute marketinške u ovom trenutku, kad privatni emiteri profitiraju od ovog financijskog i svakog drugog nereda unutar javnih RTV servisa, mogu se i drugačije preraspodjeliti. I ovo što je kolega Lovrinović spominjao je možda dijelom rješenje. Da bi ovi emiteri živjeli ali sustavno rješenje je ono što moramo graditi. Neke odredbe Povjerenstva za promet su na tragu možda i tih sustavnih rješenja. I to je ono što trebamo graditi, ali u isto vrijeme ove odnose koji su dužničko- vjerovnički, ove odnose koji su poslovni odnosi unutar ovih televizija, ne može, niti je posao ovog Parlamenta da uređuje, to je posao Uprave, Upravnog odbora, itd. I mi moramo i to jasno reći – unutar postojećeg zakona postoje zakonska matematička rješenja za pitanje financiranja, ne postoje kvalitetna zakonska i politička rješenja unutar tog zakona i zato to stoji. Hvala.
Poslanik Amir Fazlić.
Ma, ja ne znam šta reći a da ne izazove polemike ili rasprave, jer je takva tema, jako osjetljiva, ali pokušat ću i kao član komisije i kao poslanik da se držim tačke dnevnog reda, jer je riječ o Izvještaju BHRT-a za 2015., znači, i finansijskim planovima i drugim planovima, 44 programskim, BHRT-a. Imali smo mi raspravu i na komisiji i ono što ja mogu da primijetim i što je neki moj lični stav da je BHRT, pored svih ovih finansijskih problema koje ima, pored svih problema u neprovođenju postojećeg zakona, pored svega onog što je kolegica Pandurevićka iznijela ovdje, i što vidimo iz Izvještaja dug entitetskih televizija prema BHRT-u, i svih problema, ipak realizovala svoj program i da nam je ta televizija kao dio sistema potrebna. Znači, ova tri emitera, tri servisa su nam potrebna i oni čine jednu cjelinu. Tako da sam ja na komisiji i bio predlagač onog zaključka o interresornoj grupi ali ne da ništa ne uradi, nego da nešto uradi. Doduše ja sam bio predlagač dugo unazad, dok taj prijedlog nije ugledao svoje svjetlo do sad smo ga mogli imati. Taj prijedlog je trebao da omogući da neki, budući neki zakon, neko rješenje koje trebamo da definišemo opet ne dođe u tu situaciju da se taj zakon ne provodi. Znači, zaista ja mogu da kažem i da podržim predsjednika komisije da je komisija nekad izlazila iz svojih nadležnosti u želji da pomogne BHRT-u. Tako da, tako da, ovaj, mogu da kažem da će Stranka demokratske akcije podržati ovaj Finansijski izvještaj, a ovi planovi, finansijski planovi, programski planovi, mi smo čuli jasno od ljudi na komisiji da su to okvirni planovi, činjenica je da se ... i oni će zavisiti od realizacije, prije svega, finansijskog plana. Ja očekujem da mi u ovoj godini, da mi u ovaj mjesec dana, dva i imamo rješenje. Znači mi jesmo, molim vas, mi jesmo na komisiji dali zaključke i tražimo od Vijeća ministara da na osnovu prijedloga Upravnog odbora da određeno rješenje. Ali to ne isključuje da mi kao poslanici, da mi kao klubovi ponudimo neko rješenje, jer imamo jednu širinu, sagledali smo sve i već na narednoj sjednici dođe jedan konkretan prijedlog oko kojega ćemo se izjasniti ovdje. Evo toliko, znači Klub poslanika SDA, ne ulazeći u neke velike polemike, podržat će Finansijski izvještaj, finansijski planovi se primaju, ovi finansijski planovi i programski planovi se rpimaju k znanju, tako da, ovaj, očekujemo da naredni izvještaj bude bolje, ali očekujemo i da se, da se, da ova interresorna grupa, ako ovi zaključci prođu, zaista nam definiše te probleme koji su bili kod postojećeg zakona, samo da ne bi kod nekog budućeg rješenja imali opet iste probleme. Toliko.
Hvala. Zaključujem raspravu po ovoj tačci. Idemo na tačku 11., Ad. 11. Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2015. godinu, akt broj: 01-09-1205/16, od 21.04.2016. godine Ovdje su prisutni zamjenik glavnog tužioca i vjerovatno za medije, ne znam koja je funkcija gospodina. Kolegij je odlučio da predloži da se ova tačka odloži pošto je glavni tužilac na putu, da ga sačekamo, ima puno najava za pitanja glavnom tužiocu. Možemo li glasati o tome da se ova tačka odloži? Pripremite se za glasanje. 45 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ja ću u najkraćem iskoristiti priliku da pozovem sve koleginice i kolege u Predstavničkom domu da podrže jednu ovakvu inicijativu. Mislim da ona ima punog smisla, mislim da za nju ima puno opravdanje. Svjedoci smo da su padale i mrtve glave čak i na sportskim takimičenjima u Bosni i Hercegovini, nerijetko nam se događaju sportski neredi, i ovakav jedan zakon treba nam radi normalnih ljudi u Bosni i Hercegovini, da bi ljudi sa porodicama, sa djecom mogli biti na stadionu i u Banja Luci, i u Tuzli, i u Sarajevu, i Mostaru i drugim krajevima Bosne i Hercegovine. Nema razloga da ne donesemo takve zakone koji će biti po uzoru na zapadno-evropske zemlje koje su ovaj problem vrlo efikasno riješile. Bojim se da ako ne prihvatimo jedan ovakav prijedlog i ne krenemo u tom pravcu da i mi preuzmemo dio pozitivnog evropskog zakonodavstva i u ovoj sferi da će nam se te nemile scene događati i u budućnosti u Bosni i Hercegovini, a onda ćemo biti u prilici da nas zovu novinari pa pitaju kako komentarišete ovaj ili onaj nemili događaj na sportskim borilištima u Bosni i Hercegovini. Mislim da bi bilo dobro da i mi malo djelujemo proaktivno, da unaprijed razmišljamo i da uradimo nešto što bi zaista bilo korisno za sve ljude u ovoj zemlji. Da napokon roditelji i u Bosni i Hercegovini mogu bez ikakvih problema da svoju djecu dovode na sportska borilišta. Zahvaljujem.
Hvala. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku broj 20., 49 Ad. 20. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine – predlagač Savjet ministara Bosne i Hercegovine, zakon broj: 01,02-02-1- 26/15, od 28.01.2016. godine Zakon o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine usvojen je na 27. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 05.04.2016. i na 18. sjednici Doma naroda, održanoj 27.04.2016. Zakon je usvojen u domovima u različitom tekstu, te je potrebno imenovati tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju za postizanje identičnog teksta. Dom naroda je već imenovao svoje članove delegate: Sifeta Podžića, Zdenku Džambas i Darka Babalja. Mi kao Kolegij imamo prijedlog: Šemsudin Mehmedović, Borislav Bojić, gdje je treći. Moramo sačekati samo malo gospođu Krišto za treći prijedlog. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Nije usvojeno, 10 protiv iz RS-a i nije usvojeno.
Tako je, nije usvojeno. Evo ponovićemo glasanje u ovom krugu nije usvojeno. 52 Ponavljamo drugi krug glasanja. Znači, za 21, protiv 11, uzdržanih 6. Postoji opšta većina, entitetska ne postoji u drugom krugu glasanja. Znači, nije usvojen Izvještaj i planovi BHRT-a. Glasamo o usvajanju zaključka Komisije za saobraćaj i komunikacije. Za 32, protiv 5, uzdržan 1. Opšta i entitetska većina postoje. Znači, usvojili smo zaključak Komisije za saobraćaj i komunikacije. Tačka 11. odložena. Tačka 12. – Informacija Pravobranilaštva BiH o dva arbitražna postupka koji su u toku, akt broj: 01,02-50-19-953/16 od 24.03.2016. sa Izjašnjenjem Savjeta ministara BiH. Glasamo o primanju k znanju Informacije. Za 28, protiv 5, uzdržanih 5. Postoji opšta i entitetska većina, primili smo k znanju Informaciju. Glasamo o usvajanju zaključka Komisije za spoljnu trgovinu i carine. Za 25, protiv 5, uzdržanih 8. Opšta i entitetska većina postoje, znači usvojeni su zaključci Komisije za spoljnu trgovinu i carine. Tačka 13. – Informacija o potrebnim izmjenama zakona i propisa u skladu sa Ustavom Bosne i Hercegovine koji bi omogućili bržu i efikasniju borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala, podnosilac: Ministarstvo bezbjednosti BiH. Glasamo o primanju k znanju Informacije. Za 32, protiv 4, uzdržanih 2. Postoji opšta i entitetska većina, primili smo k znanju Informaciju. Tačka 14. – Informacija u vezi sa Preporukom Međunarodne organizacije rada, br. 203, o dodatnim mjerama za djelotvorno suzbijanje prisilnog rada, podnosilac: Ministarstvo civilnih poslova BiH. Glasamo o primanju k znanju Informacije. Za 32, protiv nema, uzdržanih 6. Postoji opšta i entitetska većina, primili smo k znanju Informaciju. Tačka 15. – Trenutno stanje procesa evropskih integracija pod a), b) i c). Glasamo o primanju k znanju materijala Direkcije za evropske integracije. Za 26, nema protiv, uzdržanih 12. Opšta i entitetska većina postoji, primili smo Informaciju k znanju. Tačka 16. – Prijedlog dopune Odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine, predlagač: Zajednička komisija za ljudska prava PSBiH. Glasamo o usvajanju dopune Odluke o imenovanju. 53 Za 27, nema protiv, uzdržanih 11. Opšta i entitetska većina postoji i usvojili smo Odluku. Tačka 17. – Prijedlog odluke o imenovanje članova Državne regulatorne komisije za električnu energiju iz Federacije Bosne i Hercegovine, materijal Savjeta ministara BiH Glasamo o usvajanju Odluke o imenovanju. Za 26, protiv 2, uzdržanih 10. Postoji opšta i entitetska većina, usvojili smo Odluku o imenovanju. Tačka 18. – Odluka o usklađivanju cijena usluga mobilne telefonije i uslova za pružanje telekomunikacionih usluga, dostavila: Regulatorna agencija za komunikacije BiH. Glasamo o primanju k znanju Odluke. Za 35, protiv nema, uzdržanih 3. Opšta i entitetska većina postoje, primili smo Odluku k znanju. Tačka 19. – Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 05.04.2016. koja glasi: „Zadužuje se Savjet ministara Bosne i Hercegovine da najkasnije u roku od 12 mjeseci od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu PSBiH, sačini i u parlamentarnu proceduru uputi Zakon o sprečavanju nereda na sportskim takmičenjima u Bosni i Hercegovini“. Glasamo o usvajanju inicijative. Za 27, protiv 11, uzdržanih nema. Opšta većina postoji, ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Jel' idemo odma u drugi krug? Idemo u drugi krug glasanja. Za 27, protiv 11, nema uzdržanih. Postoji opšta većina, ne postoji dovoljna većina u Republici Srpskoj u drugom krugu glasanja, znači inicijativa nije usvojena. Tačka 20. – Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercdgovine, predlagač: Savjet ministara BiH. Glasamo o prijedlozima za imenovanje Šemsudina Mehmedovića, Borislava Bojića i Borjane Krišto u Zajedničku komisiju oba doma. Za 27, protiv 8, uzdržanih 3. Opšta i entitetska većina postoje, znači usvojili smo prijedlog o imenovanju u Komisiju. Zaključujem 29. sjednicu Predstavničkog doma. Napominjem da je naredna sjednica Doma planirana za 24. maj 2016. godine. Hvala vam. Sjednica završena u 19:00 sati.