Gospodo, Otvaram 3. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, ispričavam se za ovo malo zakašnjenje, bilo je uzrokovano raznim razlozima, uključujući i tehničke razloge. Pozdravljam sve nazočne zastupnike, predstavnike institucija i organa Bosne i Hercegovine, Federacije BiH i Republike Srpske, predstavnike međunarodne zajednice, te sredstva javnog informiranja. Konstatiram da današnjoj sjednici prisustvuju, praktički, svi zastupnici uz napomenu da iz bošnjačke delegacije nedostaje gospodin Ćeman, ali on je u međuvremenu podnio ostavku, slijedi zamjena o čemu ćete biti upoznati u tijeku dnevnog reda. Predlažem dnevni red koji ste dobili uz poziv, uz manje dopune uzrokovane zahtjevima OHR-a, odnosno, gospodina Vestendorpa, a koji su vezani za rokove iz Madridske deklaracije. U sklopu toga, neke informacije i pitanja mogu biti u sklopu tačke Razno, odnosno tačke Pitanja izaslanika. Dnevni red ste dobili u prilogu poziva, dozvolite da ja kažem šta je bila dopuna, a onda da se izjasnimo o dnevnom redu u cjelini. Vi ste dobili sljedeći dnevni red: 1. Usvajanje Zapisnika sa 2. sjednice Doma naroda PSBiH, 2. Verifikacija mandata nove dvojice zastupnika, to je dopuna dnevnog reda, 3. Nacrt zakona o himni Bosne i Hercegovine, ovdje piše državnoj, ali je bilo nekih zahtjeva i promjena imena, tako da o tome možete čuti kasnije. S posebnim zadovoljstvom pozdravljam upravo pridošle članove Vijeća ministara BiH i gospodina Šumahera. Ja sam imao samo dvije rečenice, pa bih htio, obzirom da je ovo delegacija koju imamo čast pozdraviti, i ovo o čemu danas raspravljamo... Naime, svi su ranije dobili poziv sa dnevnim redom. Zbog zahtjeva OHR-a, odnosno gospodina Vestendorpa, i nastale okolnosti glede izbora dva zastupnika u Domu naroda, biće nekih manjih izmjena, a to su: Da će točka 2. biti verifikacija mandata dvojice novih zastupnika – izaslanika. Tačka 3. biće sadašnja točka 2. iz dnevnog reda, to znači – Nacrt zakona o himni Bosne i Hercegovine. Tačka 4. biće – Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o imunitetu. Tačka 5. Izbor izaslanika Parlamentarne skupštine Bosne u Organizaciju OSCE, ... Interparlamentarne grupe Bosne i Hercegovine ... i Parlamentarnu skupštinu Savjeta Evrope. Tačka 6. – Donošenje odluke o osnivanju privremenog tajništva Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, 2 7. Nacrt okvirnog zakona o privatizaciji poduzeća i banaka, 8. Izaslanička pitanja u koja će biti uključeno i razno. Ima li prijedloga za izmjenu ili dopunu dnevnog reda? Izvolite, gospodine Zoriću.
Poštovana gospodo, Ja predlažem da dnevni red izgleda samo malo drugačije, dakle, da prva tačka bude – usvajanje, a druga da bude konstituiranje Doma naroda PSBiH. 3. točka da bude – usvajanje ostavke ili razrješenje dosadašnjeg zastupnika i imenovanje novog na njegovo mjesto, 4. točka da bude – Nacrt zakona o himni Bosne i Hercegovine, Onda dalje kako je gospodin predsjedavajući predložio. Umjesto Nacrt zakona o državnoj himni Bosne i Hercegovine, da bude Nacrt zakona o himni Bosne i Hercegovine, i da ove dvije točke da razdvojimo jer od nas traži visoki predstavnik da konstituiramo Dom, dakle, da izaberemo petog zastupnika iz reda hrvatskog naroda, a, naravno, mi podržavamo ovu točku, samo da na inzistiranje visokog predstavnika uvrstimo točku dnevnog reda – odabir petog zastupnika iz reda hrvatskog naroda, a, naravno, onda će se svih 15, odnosno 14 nazočnih zastupnika upoznati sa ostavkom gospodina Ćemana i izborom novog zastupnika.
Hvala, gospodine Zoriću. Nema tu nekih izmjena ni pod tačkom 2., verifikacija mandata i razmatranje ostavke gospodina Ćemana može biti promjene, obzirom da gospodin Čampara ima stoljetno iskustvo o ovome kako ćemo formirati ovu točku.
Ja u potpunosti podržavam prijedlog koji je predložio predsjedavajući gospodin Šoljić. Da se verifikuje mandat dvojice poslanika, odnosno, delegata u Domu naroda i to gospodina Živkovića i gospodina Ćemana. Mi nismo ni Ustavom ni ma kojim pravnim aktom nadležni da nečiju ostavku usvajamo ili ne usvajamo, to je stvar svakog delegata i on na to ima pravo, niti smo mi nadležni da nekoga biramo ili ne biramo, to je stvar klubova Bošnjaka i Hrvata u Domu naroda Parlamenta Federacije BiH, a Narodne skupštine Republike Srpske iz reda srpskog naroda. Prema tome, mislim da treba staviti kako je predsjedavajući predložio, verifikaciju mandata dvojice zastupnika i onda je tek čitav Dom naroda konstituisan u punom sastavu. Toliko. 3
Hvala, gospodine Čampara. Glede ove druge primjedbe gospodina Zorića vezano za naziv druge točke, ovo kod usvajanja ovog Zakona o himni Bosne i Hercegovine, svugdje je brisana riječ državna i ostala je himna Bosne i Hercegovine, molim vas da i to pojasnite.
Ured visokog predstavnika, odnosno visoki predstavnik, dostavio je Prijedlog zakona o državnoj himni Bosne i Hercegovine. Na sjednici Predstavničkog doma raspravljano je o državnoj himni Bosne i Hercegovine i izvršene su neke izmjene što ste dobili sada na klupe i ostalo je u naslovu Zakon o državnoj himni Bosne i Hercegovine i kako slijedi državna himna, kasnije se briše u članu 2.3,4. A, govori se samo o himni i njenoj upotrebi, da ja ne prepričavam, sve to vi imate pred sobom. Prema tome, ne može na dnevnom redu biti himna Bosne i Hercegovine, već Zakon o državnoj himni Bosne i Hercegovine, a onda možemo voditi raspravu.
Hvala. Gospodin Zorić.
Mene pomalo začuđuje da gospodin Čampara, kao iskusan političar, ne zna da mi već imamo u našem Domu naroda 14 zastupnika i da ne možemo još izabrati dvojicu, nego jednoga, mi verificiramo, imamo verificirano 14 mandata i ovaj dom, po Ustavu, ima 15 zastupnika, a ne 16. Dakle mi možemo, a to od nas traži i visoki predstavnik Karlos Vestendorp, ovdje piše da traži od gospodina Zovke, predsjedavajućeg Doma naroda Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine, o čemu su upoznata i gospoda Živković i Šoljić, da se to stavi na dnevni red i jednog i drugog doma. Ja tražim da tako bude tačka dnevnog reda, da se konstituira konačno, jer po Ustavu, Dom je konstituiran ako se izabere pet Srba, pet Bošnjaka i pet Hrvata, a kako će se zvati ta točka dnevnog reda, ovdje o tome odlučuju zastupnici, a ne Zastupnički dom, dakle, zastupnici ovog doma. Ja predlažem da se 4. tačka zove – Nacrt zakona o himni Bosne i Hercegovine, a ne kažem da ne može onako kako Vi predlažete, zato nemojte ni Vi govoriti da ne može kako ja predlažem, jer o tome ćemo se izjasniti. Dakle, ja ostajem kod svog prijedloga da imamo prvu točku - usvajanje Zapisnika, 2. točka da bude konstituiranje Doma naroda PS Bosne i Hercegovine, treća točka – Razrješenje i imenovanje na upražnjeno mjesto novog zastupnika, 4. točka – Nacrt zakona o himni Bosne i Hercegovine i dalje kako je predsjedavajući predložio.
Dobro, gospodine Čampara, bilo bi najbolje da vas dvojica to usaglasite. 4
Mi smo od Ureda visokog predstavnika dobili prijedlog ili nacrt, kako hoćete, Zakona o državnoj himni Bosne i Hercegovine. Mi u dnevni red ne možemo unositi izmijenjeni prijedlog, već u dnevni red unosimo onako kako je predložio visoki predstavnik, a kasnije ćemo voditi raspravu. To isto važi i za verifikaciju mandata, umjesto Ćemana koji je podnio ostavku.
Ima li još neko da se javlja?
Izgleda mi isto govorimo samo na različitim sjednicama. Kada sam ja ovdje obavještavao što je sada Čampara, zastupnik Čampara, pokušao da nije sporna verifikacija mandata gospodina Vrdoljaka na prvoj našoj sjednici, pa se to, naravno, uz neodobravanje visokog predstavnika može mijenjati, meni se tumačilo drugačije, ne možemo se nikako. I ako je to Dom naroda Parlamenta Federacije BiH izglasao i odabrao pet zastupnika iz reda hrvatskog naroda, no, pustimo to, ja predlažem upravo ovo da treća točka bude razrješenja zastupnika Mirsada Čemana i odabir ili izbor gospodina Dževada Mlaće, ja to predlažem. Ali, moramo najprije Dom konstituirati da bismo mogli razrješavati i verificirati nove mandate. Mi još Dom nismo, ovo je treća sjednica, mi nismo konstituirali Dom, a Ustav Bosne i Hercegovine kaže – Dom naroda PS Bosne i Hercegovine je konstituiran kada se verificiraju mandati zastupnika pet Bošnjaka, pet Srba i pet Hrvata. Zašto se ne dozvoli da se pod prvom radnom točkom konstituira ovaj dom? Meni to nije jasno, a ja u ime Kluba hrvatskih zastupnika ovdje kažem, kao što juče nismo imali ništa protiv, mi ćemo i danas biti za to da se verificira mandat Dževada Mlaće. Mi smo za to, ali smo za to da se najprije konstituira Dom. Ništa drugo. Evo, recimo da ovo prihvaćamo, onda ćemo pod točkom 4., kako smo i kazali, neka se zove u dnevnom redu ovako tačka, ako je to prijedlog visokog predstavnika, jer Hrvati su uvijek podržavali visokog predstavnika, dakle, neka se zove Nacrt zakona o državnoj himni, onda ćemo to poslije mijenjati.
Ja sam malo drukčije struke od vas, ali, izvolite.
Izvinite, ali ne mogu prihvatiti da stoji tačka razrješenje delegata Mirsada Ćemana, mi ne razrješavamo delegata Mirsada Ćemana jer je on podnio ostavku i to je definitivno, i ovaj dom nema sa tim ništa, on je podnio ostavku i niko ga ne može ovdje ni razrješavati ni ne razrješavati, mi samo verifikujemo mandat novom poslaniku, odnosno, delegatu. 5
Izvolite, gospodine Maliću.
Po meni je ovdje sporna samo jedna stvar, ovaj dom mora biti zvanično obaviješten da je gospodin Ćeman podnio ostavku, ne možemo verifikovati mandat, pošto mi verifikujemo mandat, sljedećeg predstavnika ako ovaj dom zvanično ne zna da je gospodin Ćeman podnio ostavku, o tome nas mora pismeno obavijestiti . Ili on ili jedan od federalnih domova gdje je biran.
Da mi to ne kompliciramo što znači gospodin Ćeman je podnio ostavku i to treba konstatirati na koji način se radi, a onda verificiramo mandat drugom zastupniku. Da li se može prihvatiti ovakav prijedlog, znači, konstatiramo da je gospodin Mirsad Ćeman podnio ostavku na dužnost izaslanika u Domu naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Piše ono što treba pisati, a suština se zna, ona je malo drukčija od toga. Izvolite.
Pošto nismo dobili ovu ostavku, a ja vjerujem našem predsjedavajućem, ja imam drugi prijedlog dnevnog reda. Da prva točka bude – Usvajanje zapisnika, Druga, - upoznavanje ili informacija zastupnicima o ostavci zastupnika, a treća, konstituiranje Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Četvrta, Prijedlog zakona o državnoj himni Bosne i Hercegovine i dalje kako slijedi.
Dame i gospodo, protiv sam toga da imamo ponovo konstituiranje ovog doma, ovaj dom je konstituiran na svojoj prvoj sjednici sa zaključkom da će poslanicima ili delegatima ovog doma biti naknadno dostavljeni oni ljudi koji nisu ušli u prvoj verifikaciji. Ako imamo konstituiranje već i na trećoj sjednici ovog doma, to znači da sve odluke koje smo na prethodne dvije sjednice donijeli nevažeće su i da krećemo od početka. Ja sam protiv takvog rada i vraćanja unazad, zbog toga predlažem da se informišemo o ostavci gospodina Ćemana, da verificiramo mandate ova dva delegata koja su, odnosno, potvrdimo ova dva nova poslanika, i da krenemo sa dnevnim redom kako je već predloženo i dogovoreno na Kolegiju Doma.
Mislim, tu smo mi negdje, ja bih vas zamolio da samo saslušate ostavku gospodina Ćemana, a ona glasi: 6 Podnosim ostavku na dužnost poslanika delegata u Domu naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, mandatni period 1998.-2000. godina. Razlog: Poslanik sam istovremeno u Skupštini ZE-DO kantona, u Domu naroda Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine i u ovom domu, tj. Domu naroda PSBiH, a imam i obaveza u Stranci demokratske akcije čiji sam sekretar. Molim vas da ovu obavijest Kluba Bošnjaka dostavite i Domu naroda Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine. Pozdrav. Mirsad Ćeman. Ovdje je sve jasno, čovjek je prezauzet i mi njegovu ostavku trebamo prihvatiti. Je li tako? Da ne bismo vodili raspravu, vama je svima poznato, u politici je ovo potpuno jasno, a na sudu, apsolutno. Znači, druga točka je primanje na znanje informacije o ostavci gospodina Ćemana, a druga je, ipak, verifikacija mandata, da ne bismo dovodili u pitanje da je, odnosno treća, i onda ide dalje redoslijed koji smo pročitali. Možemo li konstatirati da je ovakav redoslijed koji smo pročitali? Možemo li konstatirati da je ovakav dnevni red usvojen? Ko je za? Ima li ko uzdržan i protiv? Nema. Konstatiram da je usvojen dnevni red. Prelazimo na 1. točku Zapisnik ste dobili, ima li primjedbi? Ako nema, konstatiram da je Zapisnik usvojen. Prelazimo na 2. točku Upoznavanje sa ostavkom To ste maloprije čuli. To se ne treba usvajati, to je njegovo pravo, znači, konstatiramo da je ostavka gospodina Ćemana primljena k znanju. Sljedeća točka dnevnog reda je – Verifikacija mandata gospodina Ive Živkovića i gospodina Dževada Mlaće Ima jedan tehnički problem, a to je da je gospodin Ćeman bio član Verifikacione komisije. Zato predlažem da bošnjački klub, umjesto gospodina Ćemana, da u Verifikacionu komisiju jednog člana, naravno, ne gospodina Mlaću, jer nije izabran još. Izvolite. Molim Verifiakcionu komisiju da se povuče i da nas obavijesti. Evo, izvolite, gospoda Madžar, Malić i Čampara će to riješiti. Obzirom da je sljedeća točka važna, biće to vrlo kratko, da se strpimo, sačekamo i da usvojimo verifikaciju. 7 Informacija koja je vezana za ovo, nakon izbora dva nova zastupnika, izvršene su male promjene u komisijama, odnosno, odborima, tako da bude za iduću sjednicu u cjelini završen posao. Dakle, te male izmjene koje će uslijediti zbog praznih mjesta koja smo ostavili i ostalo da to bude riješeno. Kada nema predsjednika, onda je to uvijek Čampara.
Ja sam bio predsjednik i zamjenik, a sada ste to Vi. Komisije je konstovala da je na upražnjeno mjesto, nakon ostavke Mirsada Ćemana, Klub Bošnjaka Doma naroda Parlamenta Federacije BiH, na sjednici od 24.2.1999. godine, izabrao za delegata u Domu naroda PSBiH Dževada Mlaću. Isto tako je Komisija konstatovala da je u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH, na istoj sjednici, 24.2.1999. godine, izabran delegat od strane Kluba Hrvata, gospodin Ivo Živković, kandidat Nove hrvatske inicijative, a Dževad Mlaćo je kandidat SDA. Toliko.
Zahvaljujem gospodinu Čampari, novim zastupnicima izaslanicima želim uspješan rad. Vi trebate potpisati izjave. Vi svake godine po dvije potpisujete, pa potpišite i ove. Ja ću pročitati, a vi ćete ponoviti: “Obvezujem se da ću savjesno obnašati dužnosti koje su mi dodijeljene, da ću podržavati i braniti Ustav BiH, da ću u cjelosti provoditi Mirovni sporazum, unapređivati ljudska prava i osnovne slobode i braniti interes i ravnopravnost svih naroda i građana”. Hvala. Čestitam. Potpišite izjave. Prelazimo na sljedeću točku, a to je: Nacrt zakona o državnoj himni Bosne i Hercegovine Predlažem, kao i na Zastupničkom domu, da najprije saslušamo tri varijante himne, da se opredijelimo vjerovatno na isti način kao što je urađeno na Zastupničkom domu. Da li je tehnika spremna, možemo li čuti to? (himna) Ovo je bila himna pod oznakom Intermeco. Kao što vidite može uz nju pjevati ko god šta hoće, prema tome, nije loša. Slijedi himna Polihimnija. 8 (himna) Da čujemo još treći prijedlog pod oznakom “Y” i da onda pristupimo izboru himne Bosne i Hercegovine. (himna) Čuli ste sve tri izvedbe prijedloga himne Bosne i Hercegovine. Dužan sam vas informirati da je Zastupnički dom, kao što sam maloprije rekao, usvojio izmjene da se u člancima 1., 2., 3. i 4. riječ “državna ili država” izbriše. Da se u članku “državna himna izvodi” zamjenjuje riječima “himna će se izvoditi”. Da u članku 6., točka 4. stoji “u drugim prilikama, u skladu sa Ustavom i zakonima BiH” dodaje se članak 5., a sve ostalo u članku se briše. Članak 7. postaje članak 6. koji se mijenja i glasi: “Nepoštivanje himne će biti sankcionirano”. Članak 8. postaje članak 7. Poslanici Zastupničkog doma su usvojili himnu pod rednim brojem 1., odnosno, pod šifrom Intermeco. Na ovom domu je da se izjasni o ova tri prijedloga himne BiH i zakona, naravno. Otvaram raspravu. Zoriću, izvolite.
Klub zastupnika hrvatskog naroda ili hrvatski zastupnici u ovom visokom domu podržavaju sve ono što su usvojili zastupnici u Zastupničkom domu PSBiH, s tim da predlažemo da naslov ovog zakona bude: “Zakon o himni Bosne i Hercegovine”.
Hvala, gospodine Zoriću. Molim predstavnike drugih klubova. Gospodin Čampara.
Ja u ime Kluba Bošnjaka u potpunosti podržavam zakon koji je usvojio Predstavnički dom, i u tom kontekstu Klub Bošnjaka će podržati i zakon o izvedbi koja je bila pod rednim brojem 1. Mi smatramo da je Predstavnički dom napravio jedan dosta solidan zakon i da ga takvog možemo usvojiti i da onda usvojimo i himnu i zakon.
Molim predstavnika Kluba srpskih zastupnika da se izjasni da bismo mogli nastaviti dalju raspravu. Izvolite. 9
Gospodo predsjedavajući, poštovani gosti, kolege delegati, U ime delegata srpskog naroda iznio bih jedan prijedlog, prije svega, da kažem da podržavamo sve ovo što je Predstavnički dom usvojio sa ovim izmjenama i dopunama, s tim da iz naziva ovog zakona se briše riječ državna. Mi cijenimo i podržavamo da treba donijeti zakon o himni i usvojiti to, ali ako se već u tekstu kompletnog zakona brišu nazivi državna, ne znam, ne vidim razloga zašto bi i u naslovu ostalo državna. To potkrepljujem još jednom činjenicom. Za sve ove zakone koje smo dobili, prijedloge, odnosno nacrte zakona, sve koje imamo u materijalima, nigdje ne stoji zakon države BiH, zakon o administrativnim taksama, o carinama, o privatizaciji, i svi ti drugi zakoni, uglavnom stoji zakoni BiH, a nigdje države BiH, pa prema tome ne treba da bude ni ovo iznimka. Toliko.
Hvala, gospodine Pajiću. Ovo je za mene očekivano zbog toga što, općenito, na svim raspravama bošnjačka strana gdje god je moguće upotrijebiti riječ država to upotrijebi, sa drugim nije takav slučaj što ne znači da su drugi protiv države jer smatraju da se to podrazumijeva da je Bosna i Hercegovina država. Osobno smatram da i jedna i druga varijanta će značiti da smo mi ovaj zakon usvojili. Izvolite, Čampara.
Ne znam što bi smetalo da stoji “Zakon o državnoj himni” kad u članu 1., tačka 1. stoji kontinuitet Republike Bosne i Hercegovine čije će zvanično ime od sada biti Bosna i Hercegovina, ona će nastaviti svoje pravo postojanje po međunarodnom pravu kao država sa unutrašnjom strukturom modificiranom kako je ovdje određeno i sa postojećim međunarodnim priznatim granicama. Ona će ostati država članica UN i može, kao BiH, zadržati ili se prijaviti za članstvo u organizaciju unutar UN sistema i drugih međunarodnih organizacija. Mislim da zakon ne može biti usvojen bez obzira na jednu ili drugu varijantu. Zakon ne može biti usvojen u dva različita teksta. Ono što je usvojio Predstavnički dom, ukoliko mi ne usvojimo isti taj tekst, onda zakon nije usvojen. Prema tome, s obzirom da je ovo jedan od vitalnih interesa, to je himna države BiH, mislim da o tome treba voditi računa i ne možemo ga usvojiti u različitim tekstovima. Ukoliko bismo ga usvojili u različitim tekstovima, Dom naroda i Predstavnički dom, onda nije usvojen ni zakon ni himna. Toliko.
Hvala, gospodine Čampara. Prvo Žigić, pa Zorić. 10
Što se tiče Kluba Bošnjaka, stav je kazao gospodin Čampara i ja ga ne bih ponavljao. Ja bih samo htio da kažem, vezano za usvojeni zakon na Predstavničkom domu, vezano za izmjene koje su stupile u odnosu na ovaj zakon, da upozorim i vezano za izmjenu naziva Zakona. Predstavnički dom je usvojio naziv Zakona o državnoj himni BiH. Isto tako, vezano za izmjene koje stoje. Prvi član ... glasi: Ovim zakonom utvrđuje se državna himna Bosne i Hercegovine (u daljem tekstu: himna), jer je izmjena u članu 1. U zagradi riječ državna, prema tome, ništa se ne bi mijenjalo u suštini naslov i članovi. Ako bi išle izmjene vezano za ovaj amandman koji bi išao i u nazivu ovog zakona, mijenjao bi se i član 1., znači, suštinski bi zakon bio promijenjen u odnosu na onaj koji je usvojen na Predstavničkom domu. Hvala lijepa.
Zoriću, izvolite.
Zahvaljujem gospodinu Žigiću, ponukao me je da imam još jedan prijedlog tj. da u članku 1., iza riječi utvrđuje se briše se državna. Pa bi članak 1. glasio: ovim zakonom utvrđuje se himna Bosne i Hercegovine (u daljnjem tekstu: himna). I ovdje lijepo piše i određuje se njena upotreba kao simbola države. I to nam ne smeta i neka stoji. Ako je grb Bosne i Hercegovine, ako je zastava BiH, zašto bi smetalo da bude i himna BiH. Isto tako, ja imam prijedloge, drago mi je što slično imaju i zastupnici iz reda srpskog naroda, ali nije mi jasno da se ovdje pokušava objasniti ljudima koji konstruktivno djeluju da njihovi prijedlozi ne valjaju i izići bez prijedloga i objašnjavati kako ovdje nešto nije dobro i da mi, u prvom redu, moramo biti servis Zastupničkog doma, to ne. Neka oni usklađuju sa nama tekst. Mi prihvaćamo sve što su oni donijeli, samo imamo dvije male izmjene, tj. da u naslovu se briše riječ državnoj i da u članku 1., iza utvrđuje se briše se riječ državna. Ništa drugo. Ako smo mi sve prihvatili što su oni predložili, pa valjda će i oni ove dvije male promjene koje mi ovdje predlažemo.
Zahvaljujem gospodinu Zoriću. Svi smo suglasni da niko nije osporio ovdje da se upotrebljava kao simbol države. Samim tim smo dovoljno istakli da se radi o državi jer druge tvorevine ja mislim da nemaju himnu.
Pošto smo mi na samoj sjednici dobili ovo što nam je dostavljeno od strane Predstavničkog doma, nismo imali ni vremena dovoljno da se upoznamo sa svim detaljima, pa podržavam ovu inicijativu da ostane u članu 1., na kraju riječi država, prema tome, time se i potvrđuje u neku ruku kontinuitet, odnosno, integritet BiH kao države. Isto tako, nisam primijetio u članu 1., vrijeme je bilo kratko, da stoji riječ država, peta riječ, prema tome, isto predlažem da se u naslovu briše državna i isto 11 tako da se u članu 1. briše državna i da stoji: ovim zakonom utvrđuje se himna Bosne i Hercegovine i sve ono što stoji, kao što je kolega iz hrvatskog naroda predložio.
Ovdje je očito da su kod nas, malo više nego kod drugih, svaka riječ i zarez bitni. Koliko ja znam, na mnoštvo zemalja ne piše država, ja ne znam, gospodin Šumaher je iz velike države – da li se kaže himna države Njemačke ili himna Njemačke? Kaže se himna Sjedinjenih Američkih Država, koliko ja znam, recimo nema država ili nešto posebno.
Gospodine predsjedavajući, želim Vam se zahvaliti na tome što ste mi dali riječ. Moram reći da sam, zaista, smatrao da takva intervencija neće biti potrebna. Želim samo ponoviti ono što sam već rekao na Predstavničkom domu. Zaista nije od velike važnosti to da li vaši unutrašnji zakoni definiraju status Bosne i Hercegovine kao države. To je na međunarodnoj zajednici da donese takvu odluku. Međutim, zajednica je jednoglasno, znači, u ime svih članica Ujedinjenih nacija, mišljenja da je Bosna i Hercegovina država. To je bio razlog za što nismo imali bilo kakvih primjedbi na to što je Predstavnički dom napravio amandmane na Zakon i ispustio riječ “država” iz dva člana Zakona. To za nas nije predstavljalo ništa važno. Ali, mi sada imamo jedan formalni problem. Meni ne smeta da vlasti ovog doma daju amandmane na Zakon. Ali, želim vas podsjetiti na to da je međunarodna zajednica, kao i domaća javnost ovdje u Bosni i Hercegovini, sa velikim zadovoljstvom pozdravila to što je Predstavnički dom usvojio Zakon o himni Bosne i Hercegovine. Mislim da je od velike važnosti da ovaj dom učini sve ono što su učinile vaše kolege u Predstavničkom domu i da Zakon se usvoji u onom obliku u kome vam je prezentirano i usvojeno od strane Predstavničkog doma. Bojim se da, čak i ako to nije spomenuto u vašem Poslovniku, postoji jedan princip u svim demokratijama u kojim se parlament sastoji od dva doma, da drugi dom može usvojiti Zakon samo u onom obliku i u onom tekstu u kome je usvojen od strane prvog doma koji ga je usvojio. Ukoliko vi sada sačinite neke amandmane na ovaj zakon, zakon ne može biti usvojen. Morate ga vratiti nazad Predstavničkom domu. Mislim da bi to bio izuzetno negativan signal. Zbog toga na vas apeliram da usvojite ovaj zakon u ovom obliku i pod onim naslovom pod kojim je usvojen od strane vaših kolega u Predstavničkom domu, kako biste dopustili Predsjedništvu da donese konačnu odluku. Hvala.
Hvala, gospodine Šumaher. Ima li još diskutanata? Izvolite, Šarčević.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege. Ja bih, zaista, zahvalio na ovakvom objašnjenju, povezujući ovo objašnjenje od gospodina Šumahera, dato i na ovom domu. Imam osjećaj da u datom momentu tražimo nekakve razloge da nešto ne bude ono što treba da bude. Ako govorimo o 12 suštini Zakona koji treba da donesemo, onda je on jasan i svi govorimo da je suštinski uredu i da je to to. I sad odjednom smo našli i hoćemo nekakvu formalnu stranu, nešto što je, po meni, a i po svim ovim što su diskutovali, nebitno, hoće li to biti ovako ili onako. Ako kažemo i ako je to ono što jeste, a jeste, da je država država, ne znam iz kojih razloga sad smeta da se to zove Zakon o državnoj himni Bosne i Hercegovine. Ako to ima nekakvog razloga, nekakvog suštinskog razloga u samom zakonu oko toga, ja bih volio da se kaže šta je to. I molio bih da se ovdje, ustvari, ono što je ranije rečeno na onom domu, uostalom, ne radi se o nacrtu zakona, možda je to trebalo precizirati već u dnevnom redu, u prijedlogu zakona, pa predlažem da se on donese u ovoj formi u kojoj jeste. Mi smo čuli objašnjenja i ranije, od Dejtonskog sporazuma, pa preko našeg ustava, čuli smo da je Ustav Bosne i Hercegovine dio Dejtonskog sporazuma, itd., da se to ne ponavlja ovdje što je ranije govoreno i mislim da zaista nema nikakvog razloga da pravimo bilo kakve, ne bih rekao komplikacije, nego otežano vrijeme oko svega ovoga, jer ne vidim da sad treba iz nekih formalnih, a ne suštinskih razloga ovo vraćati onom domu, usaglašavanje ponovo o ovome, itd. Toliko i hvala.
Zorić, izvolite.
Cilj je od nekih političkih snaga da ne bude ovoga doma, a ja nisam za to. Mi ako moramo usvojiti sve što usvoji Zastupnički dom, onda će nastati jedan veliki problem. Ja nisam za to da nastanu veliki problemi. Otkud pravo ovdje nekome pričati o prijedlogu zakona kad je utvrđen dnevni red? Zašto su to suštinska pitanja? To nisu suštinska pitanja. Ja, iako dolazim sa područja Bosne i Hercegovine, čuo sam da se priča o nacionalnoj himni Bosne i Hercegovine. Ja sam čuo kad nastupaju športske ekipe, bilo klubovi ili reprezentacije, gledajući televiziju malo u Mostaru, da se priča o nacionalnoj himni Bosne i Hercegovine. I zato sam iz principijelnih razloga da se ona zove himna Bosne i Hercegovine. Tako da je ja osjećam svojom, a da se ne pitam o kojoj se to naciji radi, jer brzo će se to pretvoriti u nacionalnu himnu. Ovo je grb Bosne i Hercegovine, ovo je zastava Bosne i Hercegovine. Predlažem da usvojimo himnu Bosne i Hercegovine. I još nešto predlažem – predlažem da se prije izjašnjavamo o amandmanima nas ovdje na predloženi nacrt, nego o amandmanima Zastupničkog doma, jer je to, na koncu konca, i red.
Hvala, gospodine Zoriću. Pajić – izvolite.
Ja zaista moram ponovo da izađem jer sam počeo raspravu po ovoj temi. Uopšte se ne slažem sa kolegom da je ovo prijedlog zakona. Mi smo dobili dnevni red gdje stoji Nacrt Zakona. Prema tome, mi možemo da stavljamo amandmane na Nacrt Zakona i nakon usvajanja našeg amandmana i primjedbi, tek onda da se usvoji prijedlog zakona i nema uopšte problema da se utvrdi prijedlog Zakona i da se vrati 13 Predstavničkom domu na ponovno razmatranje, jer postavljam sad pitanje – zašto mi služimo ovdje, jesmo li mi nečiji servis samo da sve potvrđujemo što drugi donesu? Onda nema svrhe da mi postojimo i da dolazimo ovdje, ako moramo sve što neko drugi donese, da to samo potvrdimo. Toliko.
Gospodin Čampara.
Tačno je da piše Nacrt zakona. To je pisalo i na sjednici Predstavničkog doma, ja sam je lično pratio i Predstavnički dom taj je nacrt usvojio kao Prijedlog zakona i o njemu raspravljao kao o Prijedlogu zakona i sa svim amandmanima koji su uslijedili i Kolegij je usvojio onako kako ga je usvojio. Dom naroda, naravno, ne mora usvojiti Zakon kako ga je usvojio Predstavnički dom. Ja sam rekao da Klub Bošnjaka u potpunosti podržava da se usvoji Zakon u tekstu koji je usvojio Predstavnički dom. U suprotnom, s obzirom da se ovdje radi o Zakonu i o pitanju od vitalnog interesa, mi danas možemo koliko god hoćete diskutovati – mi možemo donijeti Zakon, nećemo usvojiti himnu ukoliko ovako budemo nastavili. Hvala.
Hvala, gospodine Čampara. Malić, izvolite.
Prvo želim da kažem da će predstavnici srpskog naroda ovdje se sigurno dobro potruditi da usaglasimo i da se što prije usvoji ovaj zakon, pa čak možda i danas. Evo, ja iznosim svoje raspoloženje. Međutim, gospodo, moramo ovdje neke stvari da razjasnimo. Mi smo ovdje odgovorni ljudi i ovo je Dom naroda koji isključivo štiti nacionalne interese tri naroda u Bosni i Hercegovini. Predstavnički dom jeste dom građana Bosne i Hercegovine i da te stvari jasno razjasnimo. I nije slučajno što je praksa obrnula ono što piše u Ustavu. Mene zaista zanima i dob... ću da vidim šta je tu. U članu 4. Ustava Bosne i Hercegovine gdje se kaže Parlamentarna skupština, dozvoljavam čak da nije ni prevod precizan, ali ćemo doći do toga. Kaže – Parlamentarna skupština ima dva vijeća – Dom naroda i Predstavnički dom. Pa se prvo obrađuje Dom naroda, pa Predstavnički dom. Prema tome, apsolutno je, u smislu Bosne i Hercegovine, kao tvorevine, ovaj Dom bitniji od Predstavničkog doma. Ali, o tom po tom, ovo, takođe, ne govorim kao podlogu da ne bismo valjano završili ovaj posao koji trebamo da završimo danas. Drugo, molim vas, da svi koji radimo ovdje uvažavamo da su i ostali ljudi nešto radili i da im nije daleka materija o kojoj govorim,. U članu 1. Ustava Bosne i Hercegovine kaže: Kontinuitet – Republika Bosna i Hercegovina, čije će zvanično ime dalje biti “Bosna i Hercegovina”, tekst dalje ide – nastaviće svoje pravno postojanje po međunarodnom pravu, kao država, što je nesporno. Dakle, funkcionisat će kao država sa svim državnim institucijama i nije u nazivu njenom država, iako je svi razumijemo kao državu i gradimo okvir Dejtonskog sporazuma i niko tu ništa nema protiv. Ponovo kažem, dozvoljavam da dogovaramo i da vidimo kako ćemo iz 14 ovoga izaći, ali se potpuno slažem i lično smatram da ne može u nazivu biti državna himna Bosne i Hercegovine – može biti himna Bosne i Hercegovine. Hvala.
Gospodin Marković.
Gospodo predsjedavajući, poštovane kolege zastupnici, dragi gosti, Htio bih, kao predsjednik Kluba Hrvata u Domu naroda Parlamenta Federacije BiH, koristeći jučerašnje iskustvo, samo podsjetiti na različita ponašanja, odnosno, na dva različita pristupa kad je u pitanju poticaj i mišljenje Ureda visokog predstavnika. Nisam imao priliku juče govoriti pred visokim predstavnikom, niti želim koristiti ovu pozornicu za jučerašnju sjednicu, ali bih htio kazati suštinu. Jučer smo bili u prilici verificirati potpisani Sporazum Federacije Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, ili obrnuto, o posebnim odnosima. U članku 13. stajalo je da je taj Sporazum privremeno na snazi, a treba se još potvrditi u domovima kako to slijedi, a posebno jasno je iz pisma Ureda visokog predstavnika, osobno njegove ekselencije gospodina Karlosa Vestendorpa. Predsjednik Federacije BiH, gospodin Lužanski, je juče pročitao to pismo – i ponovo pismo koje je osobno dobio – potičući da se jučer, nakon dva mjeseca poslije krajnjeg roka potpisivanja tog sporazuma, ipak dogodi ta verifikacija. Jučer na Zastupničkom domu Parlamenta Federacije BiH, taj Vestendorpov prijedlog, kao obaveza, gdje i piše u Sporazumu i koji se privremeno potpisuje, nije ušao ni u dnevni red. A, na dnevnom redu našeg Doma naroda nije prošao prijedlog da se uopće razmatra. Dakle, pao je kao prijedlog, sa tumačenjem da bi to prije trebalo dati na Parlament Bosne i Hercegovine, pa onda vratiti natrag, itd. Svi su govorili – nitko nema ništa protiv tog sporazuma. I danas se ovdje čuje - nitko nema ništa protiv himne. Ovdje smo čuli tri varijante i niko o njima danas nije riječ rekao. Gospodo, pitam – je li iko riječ rekao o himnama? Nije nitko. O tome što bi netko volio da je važniji dom jedan ili drugi, ja mislim, gospodo, da je puno sukoba bilo, jedan teški rat na prostoru Bosne i Hercegovine, ne znam je li iko može ocijeniti i kakav i kojih dimenzija, da bismo došli do jednog mirovnog sporazuma gdje je rat zaustavljen i mi smo dobili dejtonski Ustav. U dejtonskom Ustavu, poslije toga, stajala je obveza Ustava Bosne i Hercegovine i Ustava Federacije BiH. Ovdje smo maloprije, hvala kolegi Maliću da ste ovdje podsjetili sve nas na ovo što je tu i što stoji. I posebno podupirujući da ovdje u članku 1. stoji “Ovim zakonom utvrđuje se himna Bosne i Hercegovine (u daljnjem tekstu: državna himna)“ – naravno, poslije se to briše i određuje njena upotreba kao simbola države. Ja ne vidim ništa potrebnije od ovog simbola što ovdje piše i ostaću pri ovim prijedlozima koje smo ovdje dali. Zar je problem, ako nama na Domu naroda koji, ruku na srce, zastupamo svoje narode, stalo je da nekad ovaj dom i u redosljedu održavanja, gospodine predsjedniče, bude prvi – oprostite. I samo još dopustite jedno iskustvo iz rada stalnih tijela, kao Komisije za pitanja..., gdje sam maloprije bio nazočan kao predsjednik, ja nisam niti dobio službeno papir do 12 sati koji je Zastupnički dom trebao dostaviti ovom domu, od 10. veljače. A dobili smo ono što je jučerašnji dom naroda poslao, a održan je i završen juče u 19 sati. Dakle, kao Komisija – ja ću se kasnije javiti kad bude ta točka dnevnog reda, kad se bude govorilo o imunitetu, nema tu ništa posebno sporno – ali ukazat ću 15 na ozbiljnost u radu ovoga doma. Ja, stoga, podupirem vas, kao predsjedatelja ovoga saziva, jer sam iskusan i za onaj saziv, dvije godine, pored mojih kolega – ovdje sjede još neki – ali ovaj dom ima svoju razinu, obzirom na saziv iz prošle dvije godine i hvala vam, počeli ste dobro i nastavite u tome da ovaj dom dobije svoju poziciju koju zaslužuje. Ja neću sada ovdje ponavljati riječi nekih pametnih ljudi koji su govorili da je ovaj dom postojao nekad, prije ne znam koliko godina, možda i ne bismo proživjeli pakao koji smo ovdje proživjeli svi skupa do sada. Oprostite, ja želim dati ozbiljnost i pristup, prije svega, u domu u kojem jesam, jer želim raditi kao ozbiljan čovjek ovdje. Možemo se sporiti, i na kraju bih htio reći, 420 DEM, odnosno KM, dobivam za mjesec dana u ovom domu, ja neću i odričem ih se, otvoreno kažem, ako je to samo moja zadaća da potvrđujem ono što je donio Zastupnički dom. Ja ih neću primiti, jer to me jedino dijeli od čovjeka koji ne dolazi ovdje. Ništa više. Ja se zahvaljujem i vraćam ih onome ko ih je dao ovdje, jer znam da ih je neko krvavo zaradio. Neću ih, meni ne trebaju, ako ovdje sjedim samo da dižem ruke Zastupničkom domu, u kojem, gospodo, moj narod ima šest zastupnika od 42, odnosno sedam, pa neću, gospodo, ja sam ovdje predstavnik naroda, ovdje samo zastupan (?) kao trećina, pet od 15, bez imalo pretenzija da umanjujem tuđa prava. Sa izrazitom željom i potvrđujem himnu, kao i moji prijatelji, dakle, smatrajte, i ova se himna pjevala i pjevat će se, i ova zastava ovdje i ovaj grb nisu dobili “da” od mene i od brojnih zastupnika, od većine zastupnika. Oni stoje ovdje još od Olimpijade u Japanu. Vezano za taj datum, mogu rađe govoriti o olimpijadama, ako gledam, ne znam točno, kad je bila, ali znam da nije ni ona dobila “da” i himna će se pjevati, neka se pjeva, nekom draga, nekom mila. Ja sam kao dječak se dizao u neka doba i slušao “Berlin”, jer ga nisam smio slušati danju, slušao, nije bilo CNN-a, pa sam slušao Glas Amerike, itd. To je moje pravo kao čovjeka, imam pravo i na jezik, imam pravo i na vjeru, imam pravo i slušati ono što mi se dopada. Uvažavajući sve te stvari, ali, gospodo, nametanje neće proći, ako i prođe ovdje u ovoj klupi, ja ću vas samo podsjetiti na jednu stvar, ispričavam se, gospodine predsjedniče, ova BiH imala je početkom ovog stoljeća svoj grb, trajao je on 16 godina, samo je tada OHR bio netko drugi, ne znam kako se zvao, Benjamin Kalaj ili slično. Pitam vas kao prijatelje i kolege ovdje, da li se itko sjeća kako je izgledao taj grb, bio je 16 godina, važio 16 godina? Možda bismo našli nekog povjesničara među nama da bi znao kako je izgledao tadašnji grb BiH. Neka ova himna bude prihvaćena, radimo na tome da bude prihvaćena i da ona živi kao takva. Ja sam, opet kažem, za bilo koju od ovih varijanti, ona je glazba, nisam nadaren glazbeno previše, ali, eto, mogu razlikovati jače od slabijeg i ja sam za to, a ovdje, gospodo, o nekim formalnostima, za mene je ovo formalnost. Mislim, otvoreno govorim. Ako tu piše simbol države, prijatelji, zastupnici, ja znam da se ne morate složiti sa mnom, ali ja vas pozivam, iskreno, dajte da neka stvar ovdje bude konsenzusom napravljena, dajte i dajmo dignitet našem domu. Hvala, ja se ispričavam što sam malo dulje pričao.
Hvala, gospodine Markoviću. Prije nego što dam riječ gospodinu Žigiću, ja mogu reći svačiju diskusiju. Svi bošnjački predstavnici tumačit će da je ovo uredu. Dvoje drugih mislim da će tumačiti obrnuto. Možemo se samo vrtiti u krug. Bilo bi dobro da napravimo jednu malu 16 stanku da obavimo malo konzultacija, da probamo ovaj posao kako valja riješiti, jer je ovo zaista važno pitanje, mi smo na najboljem putu da to riješimo, usvojili smo suštinu problema, tj. himnu, mislim, usvojit ćemo, to je evidentno, a ovo drugo, čini mi se da je daleko manje važno ono što mi sada nastojimo dokazivati. Izvolite, gospodine Žigiću.
Dame i gospodo, Uvažavajući gospodina Markovića, zaista, i pravo da iznese svoje mišljenje o svemu onome što smatra treba reći ovdje, mislim da nije uredu prenošenje ambijenta i problema koje imamo, ako ih imamo, iz Doma naroda Parlamenta Federacije BiH na rješavanje pitanja za koja smo mi ovdje zaduženi, bez obzira što i jedan i drugi dom imaju za cilj da štite interese, odnosno, predstavnici u tim domovima, štite interese svojih naroda koji su ih izabrali da to budu. Kad bismo prenosili u Dom naroda atmosferu iz pojedinih kantona, onda taj dom naroda nikada ne bi odgovorio zadaći. Kad bismo prenijeli atmosferu rada Skupštine RS u ovaj dom naroda, ovaj dom naroda se ne bi ni trebao sastajati. Ne govorim vizavi ružnog, već govorim o složenosti problema koje imamo na terenu i kad bismo sve te probleme prenijeli u ovaj dom, onda ovaj dom ne bi imao smisla ni da raspravlja, ni da se sastaje, jer sigurno da ne bi mogao puno toga riješiti. Ako bismo išli slijedom događaja, kao Bošnjak i kao predstavnik svoje stranke, (kako bi jutros prije zasjedanja ovog doma neće ovaj dom zasjedanje) (?) zato što elementarno pravo poslanika Osmmančevića, iz moje stranke, u RS, na Skupštini, je bilo ugroženo, itd. Željeli smo prevazići određene probleme u ovom domu vizavi onoga svaki dom, svaki parlament ima svoje zadaće, svoj nivo raspravljanja i prebacivanja na više nivoe tog problema. Može se desiti samo ako ne možemo riješiti. Ovdje smo pobrkali Zakon o himni i ono što se dešavalo jučer u Domu naroda. Zbog toga bih molio, uz uvažavanje prava na iznošenje, jer pravo na iznošenje svega što mislimo o tome, da se skoncentirišemo kao poslanici ili zastupnici u ovom domu na rješavanje ovog problema. Isto tako, ako su stvari formalne prirode, odnosno, više formalne ili ne znam kako se gospodin Marković izrazio, mislim da je tu negdje izraz, neka mi oprosti što ga neću tačno interpretirati, a ne suštinske prirode, onda zaista predlažem ovo da potvrđujem prijedlog ovog gospodina Šoljića da napravimo kratku pauzu i da pokušamo doći do rješenja i da ovaj zakon usvojimo u onom obimu kako bi mogao stupiti na snagu što prije. Hvala.
Hvala, gospodine Žigiću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, drage kolege, Ja sam upravo nešto htio reći u smislu ovoga što je gospodin Žigić rekao. Mislim da je neadekvatno poređenje onoga što se jučer dešavalo na Domu naroda 17 Parlamenta Federacije BiH i na ovom domu. Mi smo juče govorili o proceduralnoj povredi Ustava BiH, a danas ovdje govorimo o jednoj formalnoj, kako kolega Pero kaže, formalnoj stvari u prijedlozima koje je gospodin Pero iznio. Posebno bih podsjetio da ponovo ne treba pripisivati nikome krivnju ovdje zašto ovaj dom treba da ide za onim, ili onaj za ovim, ako smo pažljivo slušali objašnjenje od visokog predstavnika ovdje, onda smo čuli da je normalno da dom koji se poslije održava cijeni i donosi odluke onako kako je prethodno održani dom donio, a nikako dom ovaj važniji ili onaj važniji. Niko ovdje od nas nije tražio niti traži da ovaj dom bude održavan poslije onoga doma, a podsjetite se samo juče da je Klub bošnjačkih zastupnika tražio da se danas na dnevni red stavi potpisivanje posebno onog sporazuma, jasno smo tražili da to bude danas na dnevnom redu ovdje, on nije se našao, ne znam zašto, pa će ponovo vjerovatno na Zastupničkom domu biti prije nego ovdje, pa će doći opet da smo mi podcijenjeni u odnosu na onaj dom. I posebno ja prihvatam ovo da se može himna doživljavati kao, kaže, kao nacionalna, pa upravo iz tih razloga, da ne bude nacionalna, što joj to smeta da nosi naziv državna, ako je državna, a govorimo svi da jeste. Hvala.
Izvolite, gospodine Zoriću.
Pa ja se ne slažem sa dvojicom predstavnika. Meni je logičnije da mi na razini BiH, i to u prvom Domu, po Ustavu, raspravljamo o nižim domovima, a ko je dao to za pravo jučer barem desetorici diskutanata iz Doma naroda, iz reda bošnjačkog naroda, da oni određuju dnevni red domovima viših po nivou. Dakle, kažu oni jučer, ja ću isto spominjati šta je bilo jučer “neka to ide na dnevni red Doma naroda i Zastupničkog doma PS Bosne i Hercegovine”, pa otkud nama pravo iz općinskog vijeća predlagati šta će se raditi u domovima Federacije BiH ili RS, a gornji domovi, zapravo domovi viših institucija mogu pričati o nižim, čak je i poželjno da pričaju. Poželjno je da mi ovdje pričamo šta se dešava u Federaciji BiH i u RS, jer sve je to zajedno BiH, ali pričati jučer što će se danas uvrstiti ovdje u dnevni red... Tko to određuje ovdje dnevni red, određujemo mi, a koja je posljednja sjednica, pa ona koja se održi posljednja. Šta je prije, kokoš ili jaje? Ja to ne znam. Predlažem da Zastupnički dom usuglasi Zakon kako mi ovdje dogovorimo, jer, na koncu konca, vidi se u čemu je problem, problem je u Klubu bošnjačkog naroda, oni ne žele usvojiti ovaj zakon, isto kao što jučer nisu htjeli usvojiti dnevni red od jedne točke. Jasno je, ako se baš ne radi o nekim krupnim pitanjima, a po meni nije krupno pitanje hoće li pisati tu himna BiH, predlažem da sva tri kluba to usvoje, a ja sam znao telegramom biti pozivan od gospodina visokog predstavnika da promijenimo odluku, da ne bude pet Hrvata u ovom visokom domu iz reda HDZ, da jedan damo ostalima, i mi smo na osnovu poziva telegramom dolazili i mijenjali tu odluku, pa je još jednom mijenjali. Neka se Zastupnički dom pozove telegramom i neka usuglasi sa ovim prvim, po Ustavu Domom, PS Bosne i Hercegovine. 18 I ja ovdje ponovo u ime kluba hrvatskih zastupnika predlažem da najprije glasamo i izjašnjavamo se o prijedlogu amandmana nas zastupnika, pa tek onda o amandmanima koje je usvojio i predložio Zastupnički dom. Podržavam stanku. Hvala.
Prije je gospodin Ljubičić, pa onda Čampara.
Gospodine predsjedniče, uvaženi predstavnici međunarodne zajednice, kolege poslanici, dame i gospodo, Slušajući sve ove komentare, ja mislim da možemo svi da zaključimo koliko je situacija u BiH, odnosno, koliko je BiH, kao međunarodno priznata država, ipak složena. Ja kada sam delegiran u ovaj dom i kada sam prihvatio tu izbor i na kraju kada sam i došao na prvu sjednicu ovog doma ovdje, došao sam i prihvatio sam to sa jednom osnovnom u startu pretpostavkom da dolazim u jedan dom visoki, kao jedan od domova međunarodno priznate BiH, došao sam sa jednim mojim razmišljanjem da moram maksimalno u ovom domu uvažavati probleme koji su prisutni u BiH, kad kažem u BiH, onda mislim i na jedan i na drugi entitet, onda mislim na sva tri naroda koji su živjeli i koji žive u BiH, došao sam sa mišljenjem, koje zastupam i sada, da uvažavam sve ljude koji žive u BiH, da uvažavam i poštujem njihovu volju, njihova prava, koja su definisana, znači, Dejtonom, kao jednim osnovnim aktom koji reguliše mnogo toga na nivou BiH, a koji je dao i određene mogućnosti da se mi u okviru ovih parlamenata i zajedničkih organa dogovorimo na nivou BiH, kao što je dao, znači, dosta mogućnosti da i u jednom i drugom entitetu, u okviru zvaničnih organa i institucija entiteta, koji su priznati, također, narodi se dogovaraju i rješavaju pitanja. Danas što se iznose, gledajte događanja koja su prisutna u PF, koja su prisutna i u PRS pa i evo danas što čujemo, praktično potvrđuje ovo što sam maloprije rekao, složenost, znači, BiH kao države, i ja lično mislim da od nas sve to traži maksimalno uvažavanje, maksimalnu toleranciju, maksimalno uvažavanje prava ljudi, naroda koji žive u BiH, jer je to i omogućeno, jedino na takav način možemo doći do određenih rješenja i rješavanja još uvijek dosta pitanja ili problema koji opterećuju BiH, znači, koji opterećuju i jedan i drugi entitet. Ovo što je urađeno na Predstavničkom vijeću, lično mislim, i tvrdim, to je moj lični stav, da je urađen jedan veliki posao. Mi smo, takođe, i danas na putu da dovršimo taj posao i ja bih želio, također, i podržavam razmišljanja ovdje određenih diskutanata prethodnih, kad je u pitanju uloga, pozicija i značaj domova naroda. Nadležnosti su jasno postavljene i podijeljene od Ministarskog vijeća, zatim Predsjedništva BiH, kao i ovog Parlamenta BiH, odnosno jednog i drugog doma. Prema tome, ja maksimalno uvažavam ovakvo jedno rješenje koje je predložio i, znači, definisao ovako ove sve zajedničke organe i institucije, upravo na bazi ovoga što sam maloprije rekao, koliko je BiH složena kao međunarodno priznata država. Lično mislim da u svemu ovome niko ne negira međunarodno priznatu BiH, ovo što traže predstavnici hrvatskog i što traže predstavnici i srpskog naroda, ja uvažavam i insistiranje predstavnika bošnjačkog naroda, ja stvarno to uvažavam, ali 19 tražim i od njih da se uvažava i razmišljanje i jedna ocjena i viđenje, znači, ove druge strane. Ja ne vidim stvarno, u svemu ovome da se BiH, u ovome što se traži, kao međunarodno priznata država, da se ona negira, ja to ne vidim. Ona, znači, se podržava od strane i ova dva kluba, znači, upravo onako kako je i definisana i kako je napravljena i jedino tako može i da opstane i da živi. Mislim da smo blizu rješenja, ja stvarno molim sve poslanike u ovom domu da, evo, poslije ove pauze koju je predložio i predsjedavajući, gospodin Šoljić, da možemo naći rješenje i da učinimo napor, jer smo blizu, mislim da ne bismo trebali dalje da komplikujemo oko ovoga, kažem, nismo daleko, blizu smo i mislim da možemo naći rješenje. Znači, da uz jedno uvažavanje, to znači svega ovoga što sam maloprije rekao. Hvala.
Hvala, gospodine Ljubičiću. Prije nego vam dam riječ, Čampari i Ristanu, samo da kažem par riječi. Ma nema dvojbe da je himna eminentno političko pitanje, pitanje ravnopravnosti i to je odluka za duga vremena. Ona mora biti donesena tako da mi ne ustajemo na zvuke himne zato što moramo, nego zato što hoćemo, što nam to godi. Zato himna mora biti donesena uz maksimalno visok stupanj sigurnosti, ako je moguće jednoglasno. Samo takva himna i samo država u kojoj ćemo biti jednakopravni i jednako zadovoljni ima budućnosti. Sve drugo je, ja vas uvjeravam, pogrešan put. Zato vas molim da ove dvije diskusije još čujemo, napravimo jednu kraću stanku i pokušamo naći rješenje da upravo himna bude takva da budemo u ovoj sali jednoglasni. Zoriću, ja probam balansirati tako da čujemo dvije važne diskusije. Dozvolite da ove dvije diskusije čujemo.
Gospodine Zoriću, dozvolite da predsjedavajući vodi. Prije svega, ja ne želim da govorim o tome koji je dom važniji, da li Predstavnički dom ili Dom naroda. Ustav je odredio funkciju i jednog i drugog doma. Ni u jednom ni u drugom domu ne može se preglasati, to da znate. Dom naroda je brana koji štiti narode i niko ovdje nikoga ne može preglasati, to da smo načisto, a to je isto i u Predstavničkom domu. Vi ste svi dobili Privremeni poslovnik. U Privremenom poslovniku stoji da se po pravilu prvo održavaju sjednice Predstavničkog doma, pa Doma naroda. U izuzetnim slučajevima, ako za to postoje razlozi, onda ide prvo sjednica Doma naroda. Upravo radi toga što je Dom naroda brana da se nešto ne dogodi što ne bi trebalo da se dogodi u interesu sva tri naroda. To je jedna stvar. Druga, ne mogu prihvatiti diskusiju gospodina Zorića da kaže Bošnjaci neće himnu, bošnjački delegati, Bože sačuvaj. Rekao si da smo mi to, uzmi stenogram pa vidi. Mi smo za himnu i mi smo za isti tekst himne, čak bih se usudio reći i ovu izvedbu koju je usvojio Predstavnički dom. Ja sam gledao, gospodo, svi poslanici i srpske nacionalnosti i hrvatske nacionalnosti ovdje, izuzev, mislim, one opozicije SDP-a, i bošnjačke nacionalnosti usvojili su ovaj tekst u Predstavničkom domu. Nijedan poslanik koji je tu bio, ni iz Koalicije, ni iz HDZ-a, ni od vaših nije bio protiv 20 tog teksta, a himna je, vi znate – gledali ste, usvojena kad je bila diskusija da li će javno ili tajno – kad je bilo javno, onda ste vidjeli da su svi digli ruku i usvojili tu himnu. Prema tome, neće ovdje niko nikog nadglasavati. Ne može nadglasavati, to ne da Ustav. Prema tome, ako tri poslanika, ma iz kog sada naroda – bilo bošnjačkog, bilo hrvatskog, bilo srpskog ne glasa za onaj tekst, recimo, ili za ono što se predlaže, nema zakona, nema himne. Prema tome, ovdje niko nikog ne može nadglasati, to nam je jasno, i to svakome treba da bude jasno, niti može u Predstavničkom domu nadglasati. To zna gospodin, niko ne može nadglasati niti je iko mogao nadglasati, već su usvojili to kako su usvojili. Uostalom, ima i stenogram i snimak. Toliko.
Hvala. Samo malo obrazloženje, ja sam mislio samo da čujem dvije diskusije radi toga da bi naša stanka donijela rezultat. Ja znam, kad bismo se držali formalija, da je to malo drukčije, ali dozvoljavam i sebi malo više prava, jer predsjedavam. Izvolite, Maliću.
Dame i gospodo, cijenjeno Predsjedništvo, Cijenjeni gospodine Šumaher, Ja bih ovdje rekao onako kako to ide u BiH. Slažem se s jednim, s drugim i trećim mišljenjem, međutim, ovdje se radi samo o višku promila, koliko ja vidim, uopšte se ne vidi o nekom suštinskom nesporazumu. Podrazumijeva se da je BiH država koja je sačinjena od dva entiteta, tri ravnopravna naroda, itd. Međutim, ovdje je prisutno nešto da se nešto prejudicira. U našoj književnosti i gramatici poznato je da, što se podrazumijeva, to se ne piše. Maloprije smo rekli, BiH je država koja je sačinjena od dva entiteta, tri naroda i ovdje nekome, meni uopće ne smeta. Ovim zakonom utvrđuje se državna himna BiH, ali postoji neka druga himna BiH. Možda je tu kompletan nesporazum i nastojaćemo na ovoj pauzi da riješimo taj nesporazum. Ako postoji neka druga himna BiH, onda može ova da bude državna. Ovdje se nije moglo polemisati bez suštinskog pitanja da li se slažemo sa ovom izvedbom himne, zakonom himne, to je jednoglasno usvojeno, izgleda da nikome nije stalo do toga, a prejudicira se nešto ala državna himna BiH. Grb je BiH, zastava BiH, onda može da bude državna himna BiH. Ja ne bih duže, poslije pauze ćemo. Hvala lijepo.
Hvala. Pauza pola sata. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom 3. sjednice Doma naroda PSBiH. 21 Klub hrvatskih zastupnika tražio je stanku, zato molim predsjednika Kluba da izađe i iznese stav.
Pošto je Klub hrvatskih zastupnika bio uvjeren da se radi o Nacrtu prijedloga, mi smo mislili da će se danas samo diskutirati i da će se onda na našim klupama i u našim materijalima pojaviti prijedlog. Međutim, izviješteni smo da je visoki predstavnik dodatno obavijestio ovaj dom da se radi o Prijedlogu zakona, pa je Klub hrvatskih zastupnika uložio dva amandmana na predloženi Zakon. Amandman I - bi bio da u naslovu Zakona, dakle, u naslovu Zakona brisati riječ “državnoj”, tj. prijedlog naslova Zakona je “Zakon o himni Bosne i Hercegovine”. Amandman II- u članku 1. iza riječi “utvrđuje se” brisati riječi “državna”, tj. članak 1. bi glasio: “Ovim zakonom utvrđuje se himna Bosne i Hercegovine (u daljem tekstu: Himna) i određuje njena upotreba kao simbola države”. Obrazloženje: Usvajanjem ovih amandmana Zakon bi postao usaglašen s nazivljem već važećih zakona o simbolima BiH (Zakona o grbu BiH i Zakona o zastavi BiH). Ovo predlažem u ime hrvatskih zastupnika u ovom Domu. Predsjedavajući je već dobio amandmane.
Hvala gospodine Zoriću. Otvaram daljnju raspravu. Tošić.
Gospodo predsjedavajući, poštovane kolege, Poslije ove pauze gdje smo pokušali da usaglasimo sa visokim predstavnikom i na neki način ne oportuniramo, odnosno, usaglasimo stavove i sa našim Predstavničkim domom, mi smo došli na sljedeću poziciju: Zakon o državnoj himni u ovome trenutku, u ovome tekstu koji je predložen, mi najvjerovatnije nećemo prihvatiti iz razloga što smo spremni da glasamo za himnu u muzičkom dijelu i ukoliko bismo se usaglasili, izgleda ne svi klubovi, da donesemo političku odluku, da poslije uslovnog usvajanja ovoga zakona, kako nam je predložio gospodin Šumaher, da Predstavnički dom na svojoj sljedećoj sjednici iz naslova izbaci “državna”, onda bismo mogli za ovaj zakon da glasamo. Znači, ukoliko su klubovi spremni da podrže da donesemo političku odluku, da Predstavnički dom na svojoj sljedećoj sjednici raspravlja i iz naslova ovoga zakona izbaci državnu, mi bismo apsolutno podržali prijedlog gospodina Šumahera i na taj način glasali za ovaj zakon.
Nisam bio nikad u poziciji da ovako izlazim. Klub Bošnjaka ne može prihvatiti nijedan predlog koji su iznijeli gospodin Zorić i gospodin Tošić. Klub Bošnjaka ostaje na tome da usvoji tekst Zakona koji je usvojio Predstavnički dom i Klub bošnjaka usvojiće himnu koju usvojio Predstavnički dom i onda je to tačno. Ne može se usvajati himna bez zakona, to je apsurd. To je jedno. I drugo, nemamo mi prava donositi nikakve odluke da bismo tražili od Predstavničkog doma da izbaci iz Zakona državnu, jer i mi smo ovdje, kao Dom naroda, Bošnjaci – delegati, koji za to glasamo. Prema tome, s obzirom da je ovo zakon od vitalnog interesa, ukoliko svako ostaje pri svojim pozicijama, ni zakona ni himne nema.
Mi smo došli u poziciju u kakvu, kod usvajanja himne, ne bismo smjeli doći, i po mojoj procjeni nisu ispunjeni uvjeti da se himna usvoji, a mi ćemo glasanjem o tome odlučiti. Mislim, nisu ispunjeni uvjeti da se usvoji himna u tom smislu u kojem je rekao gospodin Čampara. Moje je mišljenje da smo danas imali priliku da usvojimo svečanu pjesmu koja bi se svirala, odnosno, prakticirala u prilikama kakve su navedene u Zakonu, ali zbog stavova da se na neki način to ojača ili oslabi, učini, na ovaj način ili na onaj način, bliže jednom narodu ili dva druga naroda, mislim da je situacija takva da možemo pristupiti glasovanju o amandmanu gospodina Zorića, a onda o Zakonu u cjelini. Izvolite, gospodine Tošiću.
Pošto je naš klub smatrao da će sugestije gospodina Šumahera da na neki način prihvate i druga dva kluba, mi tražimo kratku pauzu od 2 minuta prije glasanja samo da konačno se dogovorimo. Znači, male konsultacije da napravimo.
Može, samo jednu napomenu za vas. Neka vaš stav bude jasan i napisan, da ne budem ja u dilemi kao predsjedavajući. Jedna stvar. Druga stvar, imajte na umu da će zakon biti usvojen ili neusvojen, on ne može biti donesen da ga ima i nema. Prema tome, vaš stav mora rezultirati tim da taj zakon usvajamo ili ne usvajamo i u kojoj formi. Dakle, ja bih jednostavno želio da bude jasno. Pauza 5 minuta. [[PAUZA]] Nastavljamo rad. Klub srpskih zastupnika tražio je stanku, molim predstavnika da iznese svoj stav. 23 Molim, Jadranko, zapiše..., da bismo mi, eventualno, ako ne budemo suglasni, da bismo mogli konstatovati. ? Mi i dalje smatramo da je trebalo prihvatiti prijedlog ovaj kompromisni gospodina Šumahera, zbog toga što znamo na kakve ćemo sve naići probleme u usaglašavanju ovoga zakona i sa Predstavničkim domom. Pošto on nije naišao na podršku ostala dva kluba – bošnjačkog i hrvatskog, vi krenite sa glasanjem, mi ćemo se izjasniti.
Prijedlog Kluba srpskih zastupnika bio je jasan. Međutim, Klub hrvatskih zastupnika nije se izjasnio hoće li to podržati ili, jer ne možemo se o tome izjasniti prije amandmana. Bitno je vidjeti što će biti sa amandmanima i mi se nismo izjasnili hoćemo li podržati politički dogovor ili ne, a ne treba kazati da druga dva kluba nisu bila za, nego je jedan bio izričito protiv. Samo to, ispravka.
Gospodine Čampara, izvolite.
Ja sam rekao i ranije, to kažem i sada, da smatram ovaj zakon od vitalnog interesa za sva tri naroda – i srpski, i hrvatski i bošnjački. Prema tome, u tom smislu, smatram da treba glasati, kako o Zakonu, tako i o amandmanima. I ukoliko od sva tri naroda ne budu dobili najmanje tri poslanika, onda nema ni zakona ni amandmana. Izvolite, Ljubičić.
Ja sam se javio za riječ da bih samo dopunio ovo što je gospodin Tošić ovdje napomenuo, zbog ostalih poslanika koji nisu prisustvovali razgovoru sa gospodinom Šumaherom, u kabinetu gospodina Šoljića. Gospodin Zorić je dao obrazloženje, znači, koje ja prihvatam, jer mislim da je ispravan njegov stav ovdje, u odnosu na ovo što je i gospodin Tošić rekao. Ja bih želio, zbog ostalih poslanika, da kažem da je u složenosti sada kod donošenja ovog zakona. Gospodin Šumaher, po meni i po stavu poslanika iz RS, predložio je jedno kompromisno rješenje koje tako i smatramo. Mislim da smo osjetili i jedan dio podrške, znači, kod poslanika iz reda hrvatskog naroda u tom pogledu, a predlog gospodina Šumahera je bio da se danas na ovoj sjednici usvoji u potpunosti Zakon o himni koji je usvojio Predstavnički dom ili Predstavničko vijeće i da se uz usvajanje ovog zakona donese jedna politička odluka kojom bi se vratio ovaj zakon Predstavničkom vijeću na dopunsko usaglašavanje, u dijelu teksta, u onom smislu 24 gdje su urađene korekcije u prvobitnom predloženom zakonu, znači, kod korekcije gdje se spominje pojam “država”, u naslovu i u prvoj rečenici teksta ovog zakona, s tim što bi u prvoj rečenici teksta ostao onaj dio gdje se himna smatra kao simbol države Bosne i Hercegovine. U tom je smislu bio predlog gospodina Šumahera, koliko sam uspio da ga ja i prezentujem i smatramo da je to bilo jedno kompromisno rješenje da se ipak taj zakon danas na Vijeću naroda usvoji, a da se dijelom vrati u proceduru Predstavničkom vijeću radi dopunskog usaglašavanja u dijelu teksta, jer su, praktično, u tom dijelu teksta i na Predstavničkom vijeću urađene korekcije u odnosu na prvobitni predloženi tekst ovog zakona.
Hvala, gospodine Ljubičiću.
Kad se Zakon usvoji u istovjetnom tekstu na oba doma, onda svaki poslanik ima pravo da predloži izmjene i dopune toga zakona. Prema tome, šta je mislio pod tim gospodin Šumaher, možete ga zvati, ja ne znam, ali mi ostajemo pri tome da se zakon usvoji samo u istovjetnom tekstu kako ga je usvojio Predstavnički dom.
Hvala, gospodine Čampara, znači, ukoliko se postupi kao što je rekao gospodin Čampara, onda se ovaj zakon smatra usvojenim, a politička odluka je kao inicijativa za promjenu, ali, o tom – potom, kad dođe na red, možda do godine, a možda nikad. Prema tome, da budemo tu potpuno jasni. Ja ništa neću prejudicirati, samo da bude potpuno jasno, ukoliko se ovaj zakon ne usvoji, on se smatra u istom tekstu usvojenim, a politička odluka se smatra kao inicijativom za promjenu koja ne mora biti prihvaćena, odnosno, biće prihvaćena po istoj proceduri. Dakle, tu smo potpuno jasni. Sada možemo onda postupiti glasovanju o amandmanima, a onda nakon toga ćemo odlučiti da li ćemo i na koji način glasovati o cijelom zakonu. Znači, imamo, praktički, tri prijedloga. Prvi prijedlog je glasovanje o amandmanima. Drugi prijedlog biće glasovanje o stavu Kluba srpskih zastupnika da se Zakon, kao takav, usvoji, uz automatsku preporuku da se izvrši usaglašavanje prije objavljivanja. A onda glasujemo o Zakonu kakav je došao u Zastupnički dom. Klubovi, ako je vitalni interes, glasuju odvojeno. Ima li potrebe da se hrvatski klub izjašnjava o amandmanima koji su samo svoji. Možemo formaliju zadovoljiti. Znači, predlažem da Klub hrvatskih zastupnika glasuje o amandmanima na predloženi zakon. Pa, evo, formu da zadovoljimo [[Upadice]] Ako je vitalni interes, znači, glasujemo. Redoslijedom – prvo ćemo glasovati mi, jer nema tu spora, to je i potpuno jasno da se forma zadovolji. 25 Pozivam Klub hrvatskih zastupnika da glasuju za vlastite amandmane. Ko je za? Jednoglasno. Pozivam Klub bošnjačkih zastupnika – ko je za? Nema. Tko je protiv? Svi protiv. Potpuno jasno. Pozivam Klub srpskih zastupnika, ko je za? Tko je protiv? Suzdržan? Svi suzdržani. OK. Amandmani, konstatiram, nisu prihvaćeni. Zoriću, izvolite.
Sad je novonastala situacija, ne možemo više ulagati amandmane, ja tražim stanku od 5 minuta. [[Pauza]]
Nastavljamo sa radom. Mi smo tražili stanku samo radi dogovora o glasovanju. Prema tome, pristupamo glasovanju. Sljedeće glasovanje je o inicijativi, odnosno o predlogu srpske strane koja je interpretirala prijedlog gospodina Šumahera da se uradi prvi korak, odnosno, usvoji Zakon sa prijedlogom i stavom da se usuglasi sa stavom ovog doma, a to je da se izmijeni naslov zakona koji je u prijedlogu ovog Zastupničkog doma. Je li jasan stav srpske strane? Mi smatramo da je to vitalni interes, kao i bošnjačka strana, pa zahtijevam odvojeno glasovanje o tome. Kao i malo prije, prvo je glasovala strana koja je dala inicijativu, molim predstavnike srpskog kluba da glasuju. Ko je za prijedlog Kluba srpskih zastupnika? Jednoglasno. Molim bošnjačku stranu da se izjasni. Ko je za? Prijedlog srpske strane? Nitko. Suzdržan? Protiv? OK. Forma je samo da i hrvatska strana glasuje, jer, praktično, ovaj amandman ne prolazi, ali, svejedno, pozivam hrvatsku stranu da glasuje. Tko je za? Ne trebam pitati protiv, jer je svih pet kandidata za. Drugim riječima to znači da amandmani, zbog odbijanja bošnjačkih predstavnika, nisu prihvaćeni. Onda nam slijedi treći prijedlog – glasovanje o Zakonu u dva dijela. Prvo glasujemo o tome koju smo verziju glazbenu usvojili, muzičku verziju koju smo usvojili, jer bez toga ne možemo glasati o Zakonu [[Upadice]] 26 Ali, kako znamo koju smo verziju usvojili? [[Upadice]] Znači, glasujemo o verzijama. Da li znate nazive verzija? Prva verzija je INTERMECO. Druga je ...
Ja mislim da treba glasati o Zakonu i biće sastavni dio ona verzija koja dobije potrebnu većinu.
Ne može, Avdo, samo što ti misliš. Prije se glasuje koji je muzički dio, pa onda ga uklapamo u zakon.
On se uklapa ako se slažemo sa zakonom.
Prvo glasuje o glazbenom, odnosno, muzičkom dijelu. Prvo je bio Intermeco. Nije bilo nikakvog spora kad smo to slušali, a sad je nastao spor. Avdo, izvoli. Nikakvih problema nema, ako ćemo ići nefer, ima način za to, jedni glasuju za prvu, drugi za drugu, treći za treću i nema himne, isto je. Ja govorim o načinu da ovu himnu usvojimo.
Sve je to u redu, gospodine predsjedniče, ali himna postaje sastavni dio zakona. Usvojićemo je kad usvojimo zakon, ne možemo je usvajati bez zakona.
Član 3. govori o tome da se državna himna sastoji od orkestarske partiture koja se nalazi u dodatku ovom zakonu, kao njegov sastavni dio. Elementi zakona, ako ćemo pravo glasati o dodacima zakonu, a onda o osnovi zakona, onda smo pogriješili. Prvo glasamo o onome što je osnova, pa onda o nekim dodacima i sastavnim dijelovima tog zakona.
Hvala. Izvolite, Zoriću. 27
Ispravak krivog navoda, pošto su mene uspjeli uvjeriti da su amandmani usvojeni na Zastupničkom domu postali sastavni dio prijedloga, onda ne vidim otkud gospodinu zastupniku Žigiću u članku 3. državna himna.
Onda himna, može i himna samo. Dobro lapsus je to, ali, pročitajte ostatak.
Nije može, nego, tako je usvojeno na Zastupničkom domu. Ja sam izašao samo radi ispravke krivog navoda. Klub hrvatskih zastupnika predlaže da se najprije izjasnimo o glazbenom dijelu.
Ima li zapisnik? Koliko ja imam informacija, na Zastupničkom domu je prvo usvajan zakon, pa glazbeni dio, pa onda zajedno. Znači, bez zajedno nema.
Gospodo predsjedavajući, evo, još jednom ću se javiti po ovoj tački dnevnog reda. Gospodin Ljubičić je već rekao, a isto tako i ja hoću da ponovim, došao sam ovdje, prije svega, kao predstavnik srpskog naroda, da zastupam interese srpskog naroda, ali ne ni u kom slučaju na štetu bilo kog naroda u BiH. Poštovaću volju i interese svih naroda, ali, pre svega, jasno, zastupaću interese svoga naroda. Opet i još jednom ponavljam, ne samo na štetu bilo kog naroda iz dva entiteta. Uvijek ću pokušati, kao što smo mi pokušali ovog puta, da tražimo kompromise, jer ako budemo nastavili ovako tvrdo da se držimo tvrdokorno jedni prema drugim, nikad neće moći doći do konkretnih rješenja. Nastojaću uvijek da tražim kompromise kako bismo u ovom domu mogli da radimo i da, u krajnjem slučaju, donosimo pravosnažne i pravovaljane odluke. Povodom glasanja, moj stav je, a mislim da je i stav ostalih delegata iz reda srpskog naroda, da od ponuđene tri varijante izaberemo jednu, jer pretpostavljam da ćemo se bar tu složiti svi. Pa da idemo onim putem gdje možemo da se složimo, pa tek na kraju da ostavljamo sporna pitanja o kojima treba da se usaglašavamo. Toliko.
Hvala. Zoriću, izvolite. 28
Ja. također, moram zastupati ovdje interese i svog naroda, ali i Kluba kojem sam ja na čelu i teško mi je cijeli dan slušati kako mi moramo prihvatiti ono što je Zastupnički dom usvojio, kako svi njihovi amandmani postaju nama prijedlog, a kad je kolega Tošić predložio inicijativu koju je, doslovno, prenio sa jednog našeg radnog sastanka sa gospodinom Šumaherom, onda se ta inicijativa odbija, tobože, ne možemo mi ništa Zastupničkom domu ponuditi kao inicijativu. Ja sam protiv takvog rada. Slažem se sa gospodinom Pajićem da usvojimo ono gdje se očekuje da ćemo se složiti. A ja sam uvjeren da će se sva tri kluba i svi ovdje nazočni zastupnici složiti oko glazbenog dijela i da će on biti, ja sam uvjeren, kažem, a glasanje će to vjerovatno potvrditi, a on će biti istovjetan onome iz Zastupničkog doma. Pa onda idemo dalje, jer nije niko danas spominjao, od nas nazočnih, da je upitan glazbeni prijedlog himne. Klub hrvatskih zastupnika podržava prijedlog gospodina Pajića da se najprije glasa o glazbenom dijelu.
Izvolite, Šarčeviću.
Ja ne bih ponavljao ovo da zastupam interese jednog, drugog, trećeg, itd., valjda je jasno zašto smo ovdje. Međutim, ja bih prihvatio, odnosno, mislim da je na mjestu ovo što je predsjedavajući rekao, nema ništa doneseno ako nismo to jedno, pa drugo, pa zajedno... Kako je predsjedavajući rekao da se glasa o zakonskom...
Tako su oni glasali.
Ako idemo obrnuto, onda idemo od onog što nije, od onog što je manje važno, odnosno, nevažno od dodatka. Kao što je gospodin Žigić ... glasaćemo o dodatku, pa tek onda o nečem što je suština i što je srž. Mislim da je prihvatljivo da se glasa o zakonskom tekstu, poslije o glazbenom dijelu, i na kraju zajedno. Ne vidim razloga što bi bilo sada drugačije.
Ako nećemo usvojiti Zakon, recite, nećemo. Nećemo ni mi prvo glasati o glazbi, pa onda o Zakonu. Da budemo jasni i gotovo. Nema Zakona i gotovo.
Ja bih, kao predsjedavajući, iskoristio pravo da i ja predložim nešto i ako nećemo, onda ćemo ovu točku skinuti, odgoditi, ima vremena. 29 Radi se o sljedećem. Da je prijedlog gospodina Ljubičića, s kojim sam potpuno suglasan, taj da uradimo što možemo uraditi, a to znači da je nesporno da usvojimo glazbu, odnosno, muziku himne koja će biti ubuduće himna Bosne i Hercegovine. Znači da je taj prvi korak napravljen. Dajemo prostor da usvojimo i cijeli zakon, dajemo Vestendorpu da manje se muči kako dalje da riješi problem, jer ima već pola toga, praktički, suštinu riješenu, a onda gdje će se pjevati, kada će se pjevati, o tom po tom. Prema tome, moj je prijedlog taj da glasujemo o tri verzije, tri melodije koje smo čuli kao muzički dio. Je li to vitalni interes ili nije, neka se svaki klub opredijeli. Ako jeste, klubovi glasuju odvojeno. Znači, glasujemo odvojeno. Molim hrvatsku stranu da se izjasni za koji je prijedlog glazbeni. Tko je za prvi glazbeni dio, za Intermeco? Prvo glasuje hrvatski klub. Za Intermeco? Klub srpskih zastupnika. Ko je za muzički ili glazbeni dio Intermeco? Prihvaćeno. Bošnjački dio, ko je za?
Mi ne želimo da se izjašnjavamo na ovaj način.
Ne žele se izjasniti, to je njihovo pravo, njihov glas. Smatram da ne postoje uvjeti da se danas glasuje o Zakonu u cjelini. Kao takav, Zakon danas nije usvojen. Idemo na sljedeću točku dnevnog reda. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o imunitetu Ovaj zakon bio je na Komisiji, molim predstavnika, odnosno, predsjednika Komisije, da iznese stav po ovom zakonu, ako ima stava.
Ja sam od riječi i nosim brkove. Tošiću, ti isto mogao bi biti od riječi. Kažu da su od riječi oni što nose brkove, Tošiću, imaš šansu. Kao predsjednik Komisije o pitanjima ljudskih prava, imigracije, izbjeglica i azila, temeljem članka 5., točka 3., Privremenog poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, Domu naroda podnosim izvješće sa 2. sjednice. Danas je Komisija imala svoju sjednicu, bilo je nazočno pet članova Komisije. Komisija je imala jednu točku dnevnog reda i zauzela stajalište, nakon rasprave o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o imunitetu, Komisija je podržala amandmane za koje je na isti način zakonski prijedlog dala Komisija Zastupničkog doma o pitanjima ljudskih prava, imigracije, izbjeglica i azila. Podržavamo 30 amandmane koji su sastavni dio Prijedloga Zastupničkog doma, vi ste ih dobili. Ukoliko treba posebno govoriti o tome, ja mogu, a mislim da nema potrebe, jer ste ih dobili. Uglavnom, u obrazloženju stoji da se pravo imuniteta, pored onih u Zakonu nabrojanih osoba iz institucija, proširi i na osobe koje rade u institucijama u vremenu dok su na obavljanju dužnosti i dok su u prijevozu od kuće do radnog mjesta. Mislim da tako stoji u ovom ovdje prijedlogu. Ukoliko treba točan navod, ja ću pročitati. Pročitaću zaključke koji su postali sastavnicom prijedloga Zastupničkog doma. 1. Da se imunitet svih osoba predviđenih Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o imunitetu veće (?) za vrijeme obavljanja poslova za zajedničke institucije i za put između institucija i mjesta stalnog i privremenog boravka sa čim treba uskladiti iskaznicu, odnosno legitimaciju. 2. U članku 4. Prijedloga zakona, dodati riječi nadležni organi za oduzimanje imuniteta osobama iz članka 3.a. (u vašem mišljenju izostalo je slovo a.) ovog zakona su. Član 7. uskladiti sa članom 2.a. U članu 7., shodno izmjenama članka 4., riječi neće se voditi zamijeniti riječima obustaviće se, misli se na postupak. Mislim da je jasno, ukoliko ima nekih nejasnoća, tu smo, možemo pojasniti. Radi se o proširenju broja osoba koje će imati imunitet i na čijim će se iskaznicama posebno unijeti tekst koji nije istovjetan ovom tekstu koji su imali osobe po ranijem zakonu. Misli se na članove Predsjedništva BiH, misli se na zastupnike u domovima, da ih ne pobrajamo, misli se na suce Ustavnog suda BiH. Ovo je bila inicijativa srpskog Kluba, dugujemo to reći. Hvala.
Hvala, gospodine Markoviću. Otvaram raspravu po ovom amandmanu. Ako nema rasprave da li je vitalni interes, ima li ijedan klub da izražava da je ovo vitalni interes? Nema. Tko je za ovaj amnadman? Ima li ko protiv? Suzdržan? Jedan suzdržan, ostali za? Amandman je prihvaćen i kao takav postaje sastavni dio zakona. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda. Izbor izaslanstva Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine u organizacije Imate to kod sebe, da ne bi gubili vrijeme oko čitanja. Imate prijedlog, odnosno, usvojeno od strane Zastupničkog doma. Imate li svi taj dopis. Ja sam vam priložio zahtjev, odnosno prijedlog gospodina Vestendorpa da se, zbog bolje zastupljenosti oporbenih, opozicionih stranaka, podnese zahtjev za proširenje za još jednog člana. Ja osobno i hrvatski Klub to podržavamo. 31 Da li vi podržavate? Možemo li prihvatiti isti prijedlog koji je usvojio Zastupnički dom, uz pismo gospodina Vestendorpa, da uputimo Genjac i ja zajedno Vijeću Evrope da nam se dozvoli još jedno mjesto, a da se oporbene, opozicione stranke dogovore čije je to mjesto, znači, da to ne bude naš problem. Mislim da je to vrlo racionalno rješenje koje nam svima zajedno koristi. Ko je za? I ova točka dnevnog reda je usvojena. Imamo donošenje odluke o osnivanju privremenog sekretarijata ili tajništva Parlamentarne skupštine BiH. Odluku kod sebe imate. Mi smo je ranije razmatrali. Otvaram raspravu. Ako nema rasprave, da li prihvaćamo takvu odluku? Ko je za? Protiv? Suzdržan? Jednoglasno. Jedna dopuna. Predlažem da po jedan član od ove dvojke iz svakog naroda bude obavezno nazočan na Parlamentu i to u ovom dijelu koji je službeni na Parlamentu, da je to obaveza do daljnjeg. Ako kasnije kad se to formulira zaključimo da je to jedna osoba, u redu, ali minimum dok se sekretarijat ne ustroji, da bude po jedan predstavnik od ova dva koja su odabrana. Da to bude jednostavno radna obaveza. Mislim da o tome ne trebamo glasovati, da je to jedna preporuka koju vi odobravate. Šest članova i 30 dana. Da razjasnimo, neusaglašenost se rješava tako da bude 6 članova 2+2+2 i 30 dana. Kod mene je bilo 60 dana, prema tome, da te razlike usvojimo. Da u roku od 30 dana, ova radna grupa, privremeno tajništvo ili sekretarijat, napravi organizaciju koju ćemo mi, kao Dom, usvojiti. Pitam gospodu iz privremenog tajništva kako je došlo do toga da srpska strana ima drugačiju odluku, 6 članaka, a hrvatska i bošnjačka po 5 članaka? Greška. Ukoliko bude nesuglasja, čija je verzija prava? Znači, sljedeća točka je apsolvirana. Sljedeća točka je Nacrt okvirnog zakona o privatizaciji poduzeća i banaka To je na zahtjev gospodina Vestendorpa, u sklopu Zakona o privatizaciji. Mi smo i o tom Zakonu obavili konzultacije među sobom i sa gospodinom Šumaherom. Otvaram raspravu po tom pitanju. Izvolite. Gospodin Ljubičić. 32
Poštovana gospodo, Uvažavamo ovaj prijedlog gospodina Westendorpa. U razgovoru i u pripremi prije zasjedanja današnjeg vijeća naroda i u razgovoru i dogovoru sa gospodinom Šumaherom, mi molimo vijeće naroda da se izjasni o jednoj našoj molbi i prijedlogu. Prihvatili smo usvajanje ove tačke u dnevni red, znači, u dopunu dnevnog reda danas i da ide to dalje u proceduru, iz razloga što smo prijedlog ove tačke, praktično, dobili danas, znači, ovog zakona, dobili smo danas, mi molimo i predlažemo Vijeću naroda da nam dozvoli da izvršimo samo dopunske konsultacije sa Vladom RS i predlažemo da to ide na narednu sjednicu Vijeća naroda. Od gospodina predsjedavajućeg smo obaviješteni da je predviđena 18.3. nova sjednica vijeća naroda, da ćemo tu sjednicu iskoristiti i za radni dio, znači, molimo i predlažemo da se ovo odloži samo do naredne sjednice. Hvala.
Hvala. Ima li po ovom pitanju diskusija? Izvolite, gospodine Herceg.
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, Ja sam mislio da ćemo mi ovu sada posljednju tačku apsolvirati bez problema. Ja bih samo podsjetio na glavu ili poglavlje III Madridske deklaracije, odnosno na ovaj članak 4.1., odnosno 4.2., gdje se, polazeći od ovog termina koji je najavljen za održavanje sljedeće sjednice Doma naroda PS BiH, ovdje lijepo kaže “Vijeće očekuje od Parlamentarne skupštine BiH da do 1. ožujka '99. godine usvoji sve zakone koje je do sada donio visoki predstavnik na privremenost”. Ja bih molio da to imamo u vidu.
Ja bih rekao ovako, apsolutno treba uvažiti Deklaraciju iz Madrida, ali treba uvažiti realnost, život, i mislim da ćemo na zahtjev gospodina Ljubičića, i u nazočnosti gospodina Šumahera, uložiti više napora, ovo je veća obaveza srpskoj strani, jer oni su tražili konzultacije, hrvatska strana ovaj zakon može danas usvojiti. Naš klub je ovaj zakon već praktički prihvatio. Prema tome, i bošnjačka, znači, ja sam za varijantu, neće to smetati Šumaheru i Vestendorpu ništa, naprotiv, njihova je suglasnost da se da vremena da obave konzultacije sa vladom RS i njihov je stav sada, i mišljenja je da će taj zakon bez problema biti prihvaćen. Ali, zbog problema koja svaka strana kod nas ovdje ima interno, mislim da je dobro da pokažemo fleksibilnost, što je Herceg upotrijebio izraz, koji je sasvim dovoljan i dobar. 33
Mi smatramo ovaj zakon vrlo važnim i bitnim i za RS i, normalno, smatramo vrlo bitnim i važnim da se to usvoji i na zajedničkim organima BiH. Da smo mi ovaj zakon dobili bar nešto ranije, praktički smo ga dobili danas, mi sigurno bismo za današnju sjednicu došli sa određenim stavovima. To je jedan od razloga zašto smo ovo molili da se samo odgodi za sljedeće zasjedanje. Hvala.
Ja predlažem da se zahtjev srpske strane usvoji, da ovaj zakon, da ne gubimo vrijeme, znači, on automatski danas, bez Kolegija, znači, mi, kao Dom, usvojimo da je to jedna od tačaka dnevnog reda 18.3. Zašto 18.3? Zato što dolaze predstavnici Evropskog parlamenta, odnosno, predsjedavajući, ministar Mađarske, i da tada budemo zajedno, a onda da iskoristi naš dolazak i da održimo sjednicu, ako ne budemo mogli ovdje, naći ćemo neku manju salu pa ćemo to realizirati. Ima još nešto, posjeta Bugarskoj koja je bila planirana, bio je zahtjev, kako se zove, Skupština Sjevernoatlanskog saveza će, u saradnji, suradnji, sa Nacionalnom skupštinom Republike Bugarske, u okviru ROZ inicijative, organizirati seminar za parlamentarce od 11. do 13. marta '99. godine na temu “Regionalna sigurnost i saradnja u Evropi”. To je vrlo visoko rangirana manifestacija, tu će biti predstavnici parlamenata i uglavnom visoki dužnosnici, okvirno, 60-100, ljudi iz cijele Evrope. Zato smo mišljenja bili da se odredi visoka delegacija našeg doma, ja sam mislio da to budemo nas trojica, ali ja taj dan imam obaveze koje ja moram osobno izvršiti, jer presjedavam na drugoj strani, hrvatska strana će odrediti svog predstavnika, molim da do sutra svaki od klubova, najbolje bi bilo da to sada uradite, odredite svog člana. Znači, srpska strana se izjasnila, gospodin Ljubičić, ako neko otpadne od nas iz drugih razloga, nema tu problema, načelno, gospodin Žigić, znači, dogovorit ćete se, i hrvatska strana će odrediti, također, svoga predstavnika. Dobro, izvolite. _______________: Mi smo vidjeli danas da je bilo problema oko jedne točke dnevnog reda i danas, od gospodina Šumahera sam saznao, da će sjednica Zastupničkog doma biti 17. ožujka, dakle 17., a evo sada ovdje opet čujem da će sjednica našeg doma biti 18.3. Ja predlažem da naša sjednica bude prije, zbog opet eventualnih nezgoda oko iste točke dnevnog reda. Dakle, da ona bude 15. ili 16, jer čujem da 17. dolazi neko visoko izaslanstvo. Daj da mi nešto napravimo, jer onda ćemo imati vremena danas, čujemo nemamo vremena, i na kraju vidimo da je bojkotirano glasovanje. Ja predlažem da mi imamo prije sjednice Doma i onda da Zastupnički dom, eventualno, jer tu su datumi da možemo usuglasiti, ako bude potrebno. Možda i ne bi bilo potrebno da smo nastavili danas glasovati. Nema potrebe da mi danas donosimo odluku, uostalom, nas trojica određujemo kad će biti. Ja sam mislio da iskoristimo dolazak, što ne znači da može 34 biti presudni faktor, itd. Dogovorit ćemo, prema tome, ostavite nama mogućnost najkasnije do 17. će biti, odnosno, kad bude mogla... Ima još jedan zaključak, jer ovdje dolazi puno prijedloga od zastupnika, direktno na Zastupnički dom, na ovaj Dom naroda. Zastupnički dom donio je jedan zaključak koji imate kod sebe, u pogledu postupka kod prijedloga koje donose pojedinci zastupnici ili neke druge institucije na ovaj dom. Mi smo na Kolegiju jutros dogovorili otprilike ovako, da ovaj zaključak ide uz samo jednu rečenicu dodatka, a to je “da bude u skladu sa Okvirnim programom rada ovog Doma”, tu nema spora, da bismo, na neki način, usmjerili buduće predlagače da se drže programa rada. Možemo li usvojiti ovaj zaključak uz dodatak u okviru “Programa rada Doma”. Ko je za? Gospodin Đoko, izvolite.
Gospodo predsjedavajući, kolege delegati, Imam jedan prijedlog i jednu inicijativu. Prijedlog je da na ovim sjednicama dobijamo zapisnike sa prethodne sjednice. Da li to može? Jer danas mi smo imali zapisnik sa prošle sjednice.
Pardon, odmah riješio problem, faks isti momenat.
Nemamo ga.
Da ne bude spora, jeste ili nije, faks ima danas svako, prema tome, čim bude gotov, završen, a onda usvajamo ga, normalna stvar, na sjednici. To je Rajka. ____________: Inicijativa, mi znamo šta se dešavalo od '92. do '95. na ovim prostorima. Bilo je svega i svašta i naše je sada da pokušamo da ispravimo greške i nepravde koje su nanošene i jednom i drugom i trećem narodu i pojedincima u sva tri naroda i u oba entiteta. Poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma, nastavilo se sa suđenjima i na jednoj i na drugoj strani. Po mom dubokom ubjeđenju, osuđena su mnoga lica koja nisu učinila možda ništa, maltene ništa, ali bili su pripadnici ovog ili onog naroda, bilo je političkih suđenja i svega ostalog, ja mislim da je sad vrijeme na nama da te greške 35 ispravljamo. Imam pouzdanih podataka da iz reda srpskog naroda ima osuđenih lica koja se nalaze u zatvorima u Federaciji BiH, pretpostavljam da isto tako ima i u zatvorima u RS lica kojima se politički sudilo. Ja predlažem Komisiji za ljudska prava da svi mi dostavimo podatke, ukoliko raspolažemo s tim podacima, a ima ih, da to Komisija za ljudska prava razmotri i da predloži nadležnim organima u oba entiteta da se pokrene postupak pomilovanja, amnestije, itd. lica koja su nepravedno osuđena. Za sve one koji su činili ratne zločine i koji su činili nedjela, uredu je, sudilo im se, osuđeni su, ali opet apelujem za nevine ljude koji nevini leže u zatvorima, bilo tamo, bilo ovamo, treba pokušati nešto da im se amnestira. Predlažem svim stranama, ukoliko imaju takvih ljudi, da dostave to našoj Komisiji za ljudska prava, a Komisija da predloži i nadležnim organima, pravosuđima, ministarstvu pravde u jednom i drugom entitetu, Predsjedništvu BiH, ako treba, i svim institucijama da se nevino osuđena lica pomuluju ili amnestiraju. Toliko hvala. Hvala. Gospodin Žigić, izvolite.
Ja bih se vrlo kratko osvrnuo na jedan događaj koji se desio na zasjedanju RS. Na kraju ga spominjem zato što bih želio zamoliti kolege parlamentarce u Skupštini RS da ulože svoj politički uticaj da čitav postupak i napad na jednog poslanika Koalicije ... i da osude na neki način i insistiraju na potpunoj istrazi i kažnjavanju počinioca, pošto se radi i o dignitetu, zaštiti digniteta jednog poslanika, a i zaštiti digniteta Skupštine RS. Ja bih s te strane uputio molbu ili apel organima u RS da učine sve da prvo kazne počinioce, i drugo da se zaista učini jedan politički napor, jer to smo u mogućnosti, kao poslanici, da takve stvari se ne dešavaju. Mislim da će taj angažman, u svakom slučaju, povećati ne samo povjerenje nego i stvarati bolje preduslove ka daljem uspješnom radu i Parlamenta u RS, a i generalnu atmosferu u BiH. To je ono što sam htio vezano za događaj jučer ili prekjuče kad se desio na Parlamentu RS. Drugo pitanje, odnosno jedno pitanje koje bih isto tako želio ovdje aktivirati ili postaviti, zaista, u ovom trenutku, ne znam prema kome bih ga uputio, da li Ministarskom vijeću ili međunarodnoj zajednici, u svakom slučaju, jedno vrlo aktuelno..., a to je da dobar dio, što reče kolega, u ovom periodu koji zovemo ratni period, stradalih i uništenih vjerskih objekata, da se pokušaju bar prostori uništetnih bogomolja zaštititi i spriječiti izgradnja i promjena namjene u urbanim i neurbanim dijelovima mjesta gdje su te bile bogomolje, džamije ili drugi vjerski objekti. S te strane, znamo da na određenim prostorima, određenim teritorijama se prave parkovi ili nešto drugo uređuje, uništavaju se tragovi, što mislim da ne može biti nikome ni na čast, a i ne vodi ni pomirenju ni onom međusobnom razumijevanju čemu svi skupa sigurno težimo. Zbog toga bih, ne znam, zaista, u ovom trenutku od koga, tražio, ali sigurno i od Vijeća ministara BiH, odgovor šta mogu oni učiniti na tom planu, i od međunarodne zajednice, da se imovina vjerskih zajednica, bar ono što je ostalo, u 36 potpunosti zaštiti. Jer sigurno će to voditi daljem jačanju međusobnog razumijevanja i povjerenja naroda koji žive u BiH. Hvala lijepo.
Hvala, gospodine Žigiću. Ja sam maloprije Hercegu zaboravio nešto reći. Bio je ambasador Slovenije i uručio usmeni poziv predsjednika Parlamenta Slovenije da delegacija oba naša doma posjeti Sloveniju, ja sam to načelno prihvatio, na Kolegiju je, također, prihvaćeno, mislim da treba otvoriti suradnju sa parlamentima zemalja bivše Jugoslavije. U prvom redu, naravna stvar, uz želju da što prije budu uspostavljeni diplomatski odnosi sa Jugoslavijom, kako bismo i tamo mogli normalno komunicirati i posjećivati. Da li ima suglasnost oko toga da mi nastavimo te konsultacije. Mislim da nema potrebe. Druga stvar, mi smo ovdje Parlament, vi to dobro znate, dejtonske BiH. Vi, također, znate da dejtonska BiH mnogo toga nije regulisala, pored ostalog, nije utvrdila ni dan nezavisnosti. Nemam osobno ništa protiv da svaki narod, svaki pojedinac slavi koji god hoće dan nezavisnosti, dok mi to ne utvrdimo koji je to naš zajednički dan, ali dolazak telegrama u poslijepodnevnim satima na adresu, primjera radi, da ne govorim meni, meni to apsolutno ne smeta, neka mi svaki dan šalje ko god ima faks i troškova..., neka šalje, nema nikakvih problema, ali da li je slučajno da gospodinu Ljubičić npr. dođu faks i čestitke ovdje. Pročitajte, gospodine Ljubičiću, šta piše.
Njegova ekselencija, gospodin Drago Ljubičić, predsjedavajući Doma naroda BiH, Sarajevo. Povodom Dana nezavisnosti BiH, čast mi je uputiti Vam najtoplije čestitke sa najboljim željama u zdravlju i sreći za vašu plemenitu i ličnu, (i miru, stabilnosti i prosperiteta u prijateljskoj BiH i njenim građanima...). Ibrahim Tađuri, sekretar Libijskog narodnog biroa.
Da, to je komentar, da ne bi oko toga, samo da znate da je ova čestitka došla. Da ti kažem, Avdo, mi smo stari u politici. Po tekstu, ja ću ti reći ko je to napisao, mislim, ne treba tu puno. Čim nema naroda, nego građana BiH, mislim, i dan nezavisnosti je praznik koji nije reguliran, ja ništa nemam protiv, a da znate, isto tako, da gospodin Radišić, kao predsjedavajući, nije zakazao prijem, tako da budem potpuno jasan.
Ja se izvinjavam kolegama poslanicima i Predsjedništvu, ali koristim priliku, pošto je ova zadnja tačka, da nekoliko pitanja, prijedloga, ipak, usmjerim prema određenim institucijama, pa, evo, pod jedan, ja ću pokušati brzo. Separat ili dodatak 37 Privremenog poslovnika o radu Federalnog parlamenta je i odluka kojom se definiše obrazovanje, sadržaj, princip rada radnih tijela Federalnog parlamenta. Pošto mi u Parlamentarnoj skupštini BiH nemamo ovakve odluke, pokrećem inicijativu prema Komisiji za ustavne i pravne poslove da u saradnji sa službama PBiH i uz pomoć eksperata Ureda visokog predstavnika pripremi i stavi u proceduru donošenje odluke o obrazovanju i radu radnih tijela i komisija Doma naroda i Parlamentarne skupštine. Ovo je, na kraju krajeva, i u funkciji provedbe tačke 4. iz pisma visokog predstavnika Karlosa Vestendorpa od 8.12.1998. godine. Drugo pitanje u formi zahtjeva. Polazeći od sadržaja pisma visokog predstavnika međunarodne zajednice, gospodina Karlosa Vestendorpa od 8.12. tražim aktivan odnos na izradi stalnog Poslovnika oba doma PSBiH uz punu pomoć eksperta iz Ureda visokog predstavnika. Za ovaj posao se može formirati radno tijelo oba doma, prema članu 5. privremenog Poslovnika Doma naroda ili se može povjeriti zajedničkoj komisiji ili komisijama oba doma za ustavna i pravna pitanja, normalno uz pomoć svih ovih koji su nabrojani, a što se ne kosi sa članom 4., tačka 8. privremenog poslovnika. Treće, predlažem da službe ovog Doma za Kolegij Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH pripreme pregled operativne provedbe odluka donijetih u prethodnom sazivu Doma, te da Kolegij podastre informaciju ovom Domu o potrebi operacionalizacije određenog broja donijetih i neprovedenih odluka. Mislim da takvih odluka ima i bilo bi dobro da mi koji sjedimo ovdje imamo punu informaciju koje su to odluke koje nisu provedene i koliko su objektivno operativno provodive u ovom trenutku. Četvrto pitanje je pod: a) Može li, polazeći od odredbe člana 5., tačka 4. Ustava BiH, Vijeće ministara BiH pripremiti za ovaj Dom izvještaj o rashodima BiH u '98. godini? b) Da ovaj dom postavi zahtjev prema Predsjedništvu BiH, polazeći od člana 5., tačke 3. Ustava BiH, da Predsjedništvo BiH pripremi za ovaj Dom naroda PSBiH izvještaj o rashodima Predsjedništva BiH u '98.godini. c) Polazeći od člana 5., tačke 3. tj. Ustava BiH, tražim da Predsjedništvo BiH, uz preporuku Vijeća ministara BiH, predloži godišnji budžet za '99. godinu, kojom se finansiraju troškovi potrebni za izvršavanje nadležnosti institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH. I ovo posljednje, kao poslanik SDP-a u ovom Domu i u Klubu bošnjačkog naroda, ja želim da bez ikakvih krajnjih namjera posjetim da smo jučer, zaista, evo, bilo je riječi danas na ovom zasjedanju Doma, imali jednu situaciju gdje smo bili svjedoci argumenata i protuargumenata za usvajanje tačke dnevnog reda u vezi sa odobrenja Sporazuma o posebnim odnosima između RH i FBiH, ishod vam je poznat. Međutim, da bismo bili kooperativni prema zahtjevu visokog predstavnika međunarodne zajednice, gospodinu Karlosu Vestendorpu, čiji zahtjev predstavlja ohrabrenje sa stanovišta operacionalizacije Madridske deklaracije, pa, između ostalog, i za stvaranje uslova za ratifikaciju pomenutog sporazuma, a da istovremeno ispoštujemo i amandman X, h, i amandman XIX pod 1. Ustava Bosne i Hercegovine, koji su rezultat usaglašavanja Ustava Federacije Bosne i Hercegovine sa Ustavom BiH, a čime bi se stvorili uslovi za operacionaliziranje odrednica člana 3., tačke a. i d. 38 Ustava Bosne i Hercegovine, predlažem, u svoje lično ime, kao poslanika i u Klubu Bošnjaka i SDP-a u ovom visokom domu, da probamo usmjeriti naše napore preko kolegija da za narednu sjednicu se i ovo pitanje nađe na razmatranju, možda u smislu donošenja tačke dnevnog reda koja bi se zvala davanje saglasnosti ovog Doma naroda na Sporazum o posebnim odnosima između Republike Hrvatske i Federacije Bosne i Hercegovine. Bio bih slobodan sugerisati da to već u okviru ovih termina bude stavljeno i na razmatranje u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH jer bismo time realizovali ustavno-proceduralne pretpostavke ratifikacije, odnosno, potpisivanja sporazuma o posebnim odnosima između Republike Hrvatske i Federacije BiH čije usvajanje, sa stanovišta potrebe i uspostave dobrosusjedskih odnosa sa nama susjednom državom, nije upitno, to više da imamo uporište i u Vašingtonskom sporazumu i u Dejtonskom sporazumu i u dokumentima koji su pred nama iz Madrida, tzv. Madridske deklaracije. Malo je duže, izvinjavam se, ali nisam potrošio ni minutu vremena po prethodnim tačkama, pa ćete mi oprostiti.
Hvala, gospodine Herceg, uz napomenu da je gospodin Vestendorp bio potpuno jasan, sada da li je on u krivom ili pravom, to ne znam. Izvolite, Avdo.
Ponukao me je Ljubičić na jedno pitanje, mislim da treba od Vijeća ministara BiH zatražiti, što je moguće brže, da se predlažu zakoni i da se donose zakoni u Predstavničkom domu i Domu naroda kako ne bi dolazilo do nekih nesuglasica, radi toga što mi sada imamo dosta zakona koji su preuzeti od ranije, bilo od Savezne Republike Jugoslavije, bilo od Republike Bosne i Hercegovine i oni su na snazi još uvijek. Biće sve dok se ne donesu drugi zakoni jer to kaže i Aneks II Ustava Bosne i Hercegovine. Svi zakoni, propisi, sudske procedure koje su na snazi na teritoriji Bosne i Hercegovine, u trenutku kada Ustav stupi na snagu, ostaće na snazi u onoj mjeri u kojoj nisu u suprotnosti sa Ustavom, dok drugačije ne odredi kompetentni organ vlasti Bosne i Hercegovine. Zato mislim da treba tražiti od Vijeća ministara BiH da što je moguće brže predlaže sve zakone i ja sam vidio ove o praznicima, nisam vidio već čuo iz izvještaja sa posljednje sjednice Predsjedništva Bosne i Hercegovine da su ovo pitanje pokrenuli, a nisu samo to, samo jedan zakon, ima više zakona koje treba pokrenuti i donijeti kako bismo uskladili te propise. Hvala.
Hvala. Malić Momir, izvolite.
Evo, ja ću iskoristiti priliku da više komentarišem i da dam neke odgovore na pitanja koja se ovdje postavili, mislim i zbog ovog doma, a nadam se da će i javnost o tome biti brzo obaviještena u cjelini. Gospodin Đoko je ovdje iznio jedno 39 razmišljanje, koje je apsolutno ljudsko, civilizacijsko, da se učini sve, ako treba da ovaj dom pokrene inicijative prema nadležnim organima oko otkrivanja, razmjene i, na kraju krajeva, da oni ljudi koji danas, evidentno, na svim stranama, ima ih još, nažalost, i po zatvorima i ne znam gdje sve, da se što prije to pitanje riješi kao humanitarno, pa je u tom pogledu pomenuo i amnestiju i ostalo, ja želim da ovaj dom obavijestim o ulozi generalnog sekretara Narodne skupštine Republike Srpske, a i narodnog poslanika u Skupštini Republike Srpske, da je upravo prekjuče u Narodnoj skupštini RS usvojen Zakon o izmjenama Zakona o amnestiji, koji je potpuno pokrio sav taj prostor o kojem ovdje govorimo. Gospodin Žigić je pomenuo ovdje nemili događaj koji se desio nesporno, sinoć negdje oko 19.30 časova, u predvorju skupštinske sale u Banskom dvoru u Banja Luci, dok je zasjedala Narodna skupština, mi smo raspravljajući o tački dnevnog reda, to je bila izmjena zakona o Službi državne bezbjednosti, zbog teme koja se raspravlja, odlučili da Skupština u ovom dijelu bude zatvorena za javnost, i zbog toga sam sve one koji su pozvani kao gosti i razumije se i ostali koji se nalaze u Skupštini, mimo narodnih poslanika i članova Vlade, da kažu, u smislu odluke, uskratili im da prisustvuju radu Narodne skupštine. Prvi dan rada Narodne skupštine, dok je Skupština bila otvorena za javnost, jedan od učesnika tog nemilog događaja u Narodnoj skupštini, koji se sinoć odigrao, je bio pozvan kao gost ispred boračke organizacije Republike Srpske, poziv nije glasio na ime, razumije se, nego na predstavnika koji se, između ostalih nekih organizacija pozivaju kao gosti, u Narodnoj skupštini, i razumije se, taj dan je boravio u Narodnoj skupštini sa akreditacijom gosta. Drugi dan, pošto je Skupština bila zatvorena za javnost, pa i za te goste, on je negdje u to vrijeme, oko 19 časova, došao u zgradu Banskog dvora, tu je dosta institucija u ovom prostoru i kabinet predsjednika Republike i Vlade, odnosno, predsjednika Vlade, i rektora Univerziteta u Banja Luci, i radni prostor, odnosno dio kabineta gospodina Radišića, predsjednika Predsjedništva Bosne i Hercegovine i da sve ne nabrajam druge, tako da ovaj prostor je dosta nepodoban za potpuno obezbjeđenje, mi smo obezbijedili aposlutno prostoriju u kojoj je Skupština zasjedala. Taj čovjek je došao, govorim verziju kao generalni sekretar Narodne skupštine, a ne kao policijski dokument, o čemu će svakako oni uraditi svoj dio posla, i u smislu obavještenja, odnosno, javnog saopštenja, koje je sinoć izdato iz kabineta predsjednika Narodne skupštine. Taj čovjek je došao sa tom iskaznicom gosta, i ušao je u Banski dvor, ispred sale gdje je zasjedala Narodna skupština, želio da uđe tamo, bio je u pripitom stanju nesporno, želio da uđe sa tom akreditacijom gosta. Služba obezbjeđenja koja je imala jasan nalog ko može ući, ko ne može ući, osporila mu je to, on je u pripitom stanju, on je teški invalid bez noge, nastao nekakav nesporazum, prije svega sa radnicima obezbjeđenja, i razumije se, to ga je iritiralo, ne znam na koji način je došao u razgovor sa gospodinom Dževadom Osmančevićem, narodnim poslanikom, i poslije nekoliko razmijenjenih riječi, ja nisam bio, zaista, prisutan, bio sam u sali, već je počinjalo zasjedanje, poslije pauze, i neki očevici kažu da je on ošamario gospodina Osmančevića, da je neko od poslanika tada, iz Koalicije, ošamario ovog invalida i tako je tu policija, onda, razumije se, uredovala i obavila svoj dio posla. Scena je bila prilično neugodna i mi smo i zbog toga i zbog, zaista, jednog zamora i dugotrajnog usaglašavanja među koalicijama i klubovima teksta zakona koji se trebao donijeti, poslije te pauze procijenili smo da je rad Skupštine 40 zaista više nemoguć i od umora poslanika i od ovog događaja i rad je tada prekinut i nastaviće se 2. marta u 11 časova. Ja, zaista, ne želim da ovdje govorim ko je izazvao taj incident od ova dva ili tri učesnika, to će svakako reći zvanični organi policije i pravosuđa, a ako bude za to ... nego govorim svoju verziju, kao generalni sekretar Skupštine, dakle, sve je bilo, Narodna skupština je bila potpuno obezbijeđena u svom radu, nije bio nikakav propust u tom smislu, da li je policija mogla malo spretnije djelovati kada je tu već nastao malo žučniji razgovor i mogli su i trebali su pretpostaviti da bi moglo biti tu nešto drugo, o tom po tom. Moram da vam kažem da su poslanici iz CD Koalicije sjeli odmah sa predsjednikom Narodne skupštine, sa predsjednikom Vlade, da je obavljen jedan duži, vrlo razuman razgovor i svi su to procijenili i svima nam je to vrlo neprijatno, ali upravo je dobra stvar što je gospodin Osmančević, kao čovjek koji je bio na taj način izložen toj neugodi, kao čovjek i narodni poslanik, što je to, što bi se reklo, prihvatio na jedan način čovjeka odgovornog, i kao narodnog poslanika i kao čovjeka, i ličnosti, kojeg ja lično dobro poznajem, i sam je želio da se tu stvari ne multipliciraju u smislu šta se desilo, ko je napao, Srbin Muslimana, Musliman Srbina, tu u Narodnoj skupštini srpskoj, i mislim da smo se u tom smislu vrlo dobro razumijeli i nadam se da ovaj događaj zaista neće uticati ili bar neće bitnije uticati da neki procesi koji su krenuli u Narodnoj skupštini Republike Srpske, zajedno, i razumije se sa poslanicima iz Koalicije, koji su narodni poslanici u Narodnoj skupštini Republike Srpske, da ćemo tu saradnju nastaviti i da će to biti na dobrobit. Ovdje je gospodin Žigić, takođe, pomenuo i zamolio jednostavno nešto što bismo razmatrali kao inicijativu i mi i drugi zakonodavni organi u Bosni i Hercegovini, da se zaštite prostori vjerskih objekata tamo gdje su porušeni, gdje nisu porušeni, na drugi način, ja, takođe, želim da vas obavijestim, kao narodni poslanik u Republici Srpskoj i generalni sekretar, da je upravo na ovom zasjedanju Narodne skupštine u skupštinskoj proceduri izmjena i dopuna Zakona o obezbjeđenju prostora i Zakona o građevinskom zemljištu, i gdje je CD Koalicija uložila amandmane upravo u ovom smislu o čemu je govorio gospodin Žigić, ja ne mogu da kažem šta će biti na kraju usvojeno, ali prema mojim informacijama o proceduri koja je išla, da je predlagač, tj. Vlada, vrlo razumno pristupila ovim amandmanima i najvjerovatnije da će biti i usvojeni. Eto, toliko, i hvala.
Hvala, gospodine Maliću. Izvolite, gospodin Šarčević.
Gospodine predsjedavajući, pošto smo danas dugo radili, ne znam jesmo li dobro, biću kratak. Mi smo na prošloj sjednici usvojili izmjenu i dopunu Zakona o putnim ispravama. Ponovo je došao materijal za još jednu izmjenu, moje pitanje glasi: Zbog problema koji se nalaze na području odakle dolazim, nabavljena je oprema za izdavanje i izradu, odnosno, izdavanje putnih isprava i podijeljena je samo po kantonima, to su problemi koje trpi narod u općinama, i pitam na osnovu čega je 41 određeno samo da to kantoni izdaju, ko je nabavio tu opremu i može li se ta oprema nabaviti za policijske uprave u općinama da ne bi ljudi trpjeli? Ova nova izmjena, odnosno, materijal koji nam je dostavljen, on iziskuje ponovo i oni koji su dobili putne isprave da ih dobiju, upozoravam da je osam općina na području Unsko-sanskog kantona, da je samo po jedan dan izrada putnih isprava u kantonima, nemoguće je to udovoljiti narodu, mi ćemo biti prisiljeni da ponovo produžavamo rok koji smo produžili zadnji put i može li se nabaviti ta oprema i gdje, ako nisu sporna sredstva za nabavku? I još jedno, ja bih podržao inicijativu gospodina, pozivajući se, svakako, na jučerašnju raspravu, da se Kolegij potrudi da sporazum sa Republikom Hrvatskom bude na dnevnom redu naredne sjednice. Ukoliko ne bude, da nam se da odgovor zašto nije došlo do toga? Hvala.
Mi smo pri kraju, ja bih tražio stanku jedno 32 dana. Hvala.
Još samo jednu napomenu, malo šale na kraju, ovo je jedina sjednica na kojoj Mlaćo nije govorio i još jedno da kažem, mi smo konstituirali radna tijela, odnosno, komisije, predlažem da one budu u punoj funkciji, neko je rekao da je Vestendorp dostavio nekoliko zakona koje je Vestendorp donio da razmotrimo, usvojimo, promijenimo i kako slijedi, zato vas molim, vas iz administracije, da ove zakone proslijedite na nadležne komisije, a one da ne čekaju zadnji dan da te zakone prouče, i kada dođu na sjednicu komisije, da mogu biti brzo razmotreni i usvojeni. Prema tome, ovo je čista jedna napomena koju sam želio reći vama svima da bi ovaj dom bio uspješniji, a rad njegovih komisija, odnosno tijela, da bude u punoj funkciji. Ako nema ništa drugo, mi smo, ipak, danas većinu stvari riješili, jedna je ostala, ali, ima dana. Hvala. Sjednica je završila sa radom u 18 sati. Kraj