Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2020., podnositeljica je pravobraniteljica za ravnopravnost spolova, rasprava je zaključena. U skladu s prijedlogom saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2020. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo je 124 zastupnica i zastupnika, 112 za, 2 suzdržana i 10 protiv pa je donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Idemo sada na glasovanje. Prijedlog Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta, prvo čitanje, P.Z. broj 251. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Odnosno ne moram više pitati imate svi sada mogućnost stisnuti gumb. Utvrđujem da je glasovalo 124 zastupnice i zastupnika, 77 za, 40 suzdržanih i 7 protiv, pa je donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Idemo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 260. Predlagatelj je vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnica Anka Mrak-Taritaš, Klub zastupnika Socijaldemokrata, te Klub zastupnika SDP-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Poštovani Zdravko Zrinušić, najprije amandman br. 1. poštovane zastupnice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani g. potpredsjedniče HS, uvažene zastupnice i zastupnici. Amandman se ne prihvaća. Uvodno bih želi reći i još jednom istaknuti da se od strane vlade ovim žurnim izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u pristupilo zbog snažnog globalnog rasta cijena energenata i hrane, te potrebe poduzimanja niza mjera i aktivnosti u cilju ublažavanja njihovog rasta i očuvanja standarda građana. Naravno paralelno vodila se i vodi briga o financijskim mogućnosti odnosno stabilnosti javnih financija. U tom kontekstu treba gledati i očitovanje Vlade RH na sve predložene amandmane. U kontekstu ovog amandmana, dakle uz spomenute mjere pristupilo se i smanjenju stope poreza na dodatnu vrijednost za menstrualne potrepštine na 13% čime je izjednačena sa sniženom stopom sličnih kategorija dogovora. Budući da snižavanje porezne stope nužno ne znači i stvarno posljedično smanjenje prodajne cijene proizvoda držimo bitnim u predstojećem razdoblju pratiti kretanje cijena kako od strane vlade tako i od strane nevladinih organizacija i potrošača. U tom smislu ako će se snižena porezna stopa pozitivno odraziti na sniženje cijena vlada će prilikom budućih izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost razmotriti daljnje snižavanje porezne stope PDV-a na menstrualne potrepštine na 5%.
Budući da zastupnice Mrak Taritaš nema mi ćemo o ovome morati glasovati. Sad idemo na amandmane zastupnika Kluba Socijaldemokrata, najprije amandman broj 1. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. U pogledu primjene generalno snižene stope poreza na dodanu vrijednost od 5% slijedom programa Vlade RH za razdoblje '20.-'24. godina težište je stavljeno na poticanje kulturnih i sportskih aktivnosti odnosno događanja čime nisu obuhvaćene aktivnosti u pogledu zabave koje se odvija u zabavnim parkovima što je predmet ovog amandmana. Hvala.
Hvala. U ime kluba poštovani zastupnik Brumnić.
Poštovani predstavniče vlade koji ovdje obrazlažete zašto niste prihvatili amandmane i u tom obrazlaganju ste na neki način rekli što je vlada željela postići, ja ću napomenuti da svi podneseni amandmani su podneseni u skladu sa Prilogom 3. Direktive EU. I ja bih vas molimo kada obrazlažete da obrazložite zašto vlada ono što je EU donijela kao direktivu odnosno taj Prilog 3. gdje omogućava snižavanje za određene proizvode i usluge stope PDV-a jer je Europa shvatila da to treba, da na taj način postaje konkurentnija, ja nisam polemizirao s vama, ali zašto to niste …
Pa ne polemizira niti predlagatelj s vama koliko ja čujem.
… pa pogledajte gestikulaciju, možemo polemizirati gestikulacijom i …
To nije polemika.
… ali dobro. Ovdje je smisao ovog amandmana bio da hrvatski turizam postane konkurentniji, a turizam nam je još uvijek jedna od glavnih izvora prihoda u ovoj zemlji što i dalje govori o tome koliko vlada loše radi svoj posao. Ako sve zemlje u okruženju imaju više od duplo niži PDV na te usluge od nas onda bi bilo logično ako želimo biti konkurentni, ako želimo pružiti išta drugo osim usluge isključivo spavanja i mora, da prihvatite ovaj amandman i da učinite hrvatski turizam i Hrvatsku atraktivnijom zemljom za one koji dolaze u nju. I molio bih vas da na sve slijedeće amandmane date obrazloženje zašto niste prihvatili ono što je prihvatila Europa donoseći Prilog 3. Direktivi o smanjenim stopama PDV-a.
Tražite glasovanje?
Naravno.
Amandman broj 2. Kluba zastupnika Socijaldemokrata.
Amandman se ne prihvaća. U kontekstu predloženog oporezivanja sniženom stopom poreza na dodanu vrijednost pčela naglašava se kako je cilj konkretne važeće zakonske norme primjena snižene stope PDV-a u cijelom proizvodnom lancu. Dakle nizu, od isporuka živih životinja do svježih i rashlađenih klaoničkih proizvoda od tih istih životinja bitnih kako za poljoprivrednu proizvodnju tako i za standard najširih slojeva društva.
U ime kluba poštovani zastupnik Brumnić.
Poštovani predsjedavajući ovo što je izgovorio gospodin nema nikakve veze s amandmanom. Amandman je bio vezan za isporuku živih životinja vezano uz kada kupite stado ovaca tada ćete platiti sniženu stopu PDV-a, kada kupite pčele, a svi smo svjesni koliko pčele znače ovom društvu neovisno što praktički o tome nikad ne razmišljamo. Ja moram priznati ne razumijem vas. Znači ovo je nešto što na državni proračun utiče iznimno, iznimno malo. A na taj način snižavanjem ove stope bi omogućili da se ta djelatnost u Hrvatskoj ajmo reći bolje vrednuje i da bude onima koji se time bave prihvatljivija. Ja vas pozivam da još jedanput razmislite. Ja moram priznati stvarno kod ovo amandmana i još jednog onog slijedećeg stvarno ne razumijem koji vam je smisao. Jasno mi je da kod amandmana gdje građanima uzimate milijarde ima smisla da držite visoku stopu ne biste li što bolje ošišali građane. A gdje je nekakav nacionalni interes da poboljšamo strukturu gospodarstva, to ne razumijem.
Tražite glasovanje?
Naravno.
Amandman, morate onda reći to jel. Amandman broj 3. kluba …
To se podrazumijeva.
Ništa se ne podrazumijeva. Amandman broj 3. Kluba zastupnika Socijaldemokrata.
Amandman se ne prihvaća. Vlada RH u ovim predloženim izmjenama i dopunama zakona ide s mjerama koje su opsežnije od mjera iz programa Vlade RH za mandatno razdoblje pa u tom smislu dodatno snižena stopa PDV-a s 13 na 5% za svježe i rashlađeno meso, ribu, povrće, voće i jaja, a za maslac i margarin stopa PDV-a je snižena sa 25 na 5%. Fiskalne mogućnosti državnog proračuna nažalost u ovoj fazi ne omogućavaju postizanje cilja da se snižena stopa PDV-a primjenjuje na svu hranu. Naravno, dinamika ostvarivanja tog cilja ovisit će o fiskalnim mogućnostima državnoga proračuna.
U ime kluba zastupnika, poštovani zastupnik Brumnić.
Poštovani predstavniče predlagatelja od 1. amandmana sam vas molio i obrazloženje vezano uz Prilog 3. Direktive EU. Da date obrazloženje zašto vlada ne želi koristiti Prilog 3. koji je EU s razlogom donijela. U ovom slučaju morate priznati vrlo je nelogično da ribu koju kupite na tržnici čete platiti manje nego ribu koju smrznete pa ju onda prodate negdje drugdje. Ja moram priznati jedno što ja vidim u ovome je da ste svjesni toga da niste ulagali u ribarsku industriju u Hrvatskoj nego da smatrate da su uvozni proizvodi oni koje imamo kao smrznute. Ja vas pozivam da još jedanput razmislite o logici toga što donosite i o tome što to dugoročno znači za gospodarstvo ove zemlje. Vi na ovaj način praktički onemogućavate ribare u RH da svoju ribu plasiraju kao smrznuti proizvod odnosno otežavate im to.
Tražite glasovanje?
Tražim.
Amandman br. 4 istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Dakle, u kontekstu smrznute ribe opće je pravilo da uvoz iz dalekih zemalja je karakteristika smrznutost, ne rashlađenost. Dakle, u ovoj fazi pri određivanju hrane koja će biti oporezivana sniženom stopom poreza na dodanu vrijednost cilj je prvenstveno obuhvatiti svježu i rashlađenu hranu čime se posljedično štiti i potiče domaća proizvodnja i kupnja svježe domaće hrane, prvenstveno svježeg ili rashlađenog mesa, ribe, voća, povrća, jaja. U kontekstu priloga tri, sami znati ko što i ja znam fiskalne mogućnosti su jedno i drugo taj prilog određuje mogućnosti. U ovom slučaju vlada je se odredila sa mjerama ko što sam i uvodno rekao da u tom kontekstu treba promatrati i sve odgovore na predložene amandmane u smislu fiskalnog okvira. Hvala.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Brumnić.
Sad da ne zaboravim pa ću prvo reći da tražim glasanje, ali ono što ova vlada uporno radi, ona sprječava i onemogućava razvoj industrije u Hrvatskoj na način da na proizvode koji se proizvode u RH postoji PDV kao opterećenje koje dva ili tri puta veći nego u zemljama u okruženju. Ispast će da je nama pametnije ulovit ribu u Hrvatskoj i onda je izvesti u Bosnu i tamo prerađivat ili još gore ista stvar s mesom i to je ono na što vi tjerate hrvatsku industriju. Umjesto da krenete jedanputa sustavno razmišljat, da činite hrvatsko gospodarstvo konkurentnim smisao vašeg postojanja je da činite dobro ovoj zemlji odnosno da gospodarstvo ove zemlje bude konkurentno sutra na tržištu, a može biti konkurentno jedino ako ima ulazne troškove jednake kao i oni koji rade u okruženju jer dosta je teško ako nešto preko granice košta kunu, a ovdje košta dvije da onda budete konkurentni. Ja vas pozivam da još jedanput razmilite, ali vidim vi teško razmišljate. Rekao sam da tražim glasanje.
Amandman br. 5. istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Bez komentara kako teško razmišljam. Prijedlog će se razmotriti prilikom budućih izmjena zakona uz napomenu da će dinamika daljnjih poreznih rasterećenja ovisiti o makroekonomskim kretanjima i fiskalnim mogućnostima proračunskog okvira. Hvala.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Brumnić.
Sad razmislite o tome što ste rekli, znači ovdje se traži sniženje stopa PDV-a na veterinarsko medicinske proizvode koji se koriste u pčelarstvu, a vi govorite o makroekonomskim događanjima u svijetu i o tome kako će se kretati ne znam što u ovoj zemlji na način da kažete da je bolje da se u pčelarstvu i industriji odnosno proizvodnji RH koriste insekticidi nego da se koriste ekološki proizvodi koji bi ajmo reći na neki način omogućili pčelarima da bolje prihranjuju svoje pčele tokom zimskih mjeseci ne bi li gubitak bio što manji. Kad budete sljedeći amandman obrazlagali, dajte mi molim vas povežite tu globalnu ekonomsku situaciju sa činjenicom da želite da insekticidima čuvamo pčele, a ne ekološkim proizvodima, molim vas.
Tražite glasovanje?
Naravno da tražim glasovanje.
Amandman br. 6 istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. U skladu s trenutno važećim dodatkom 3 Direktive Vijeća 2006/112 EZ s kojim Zakon o PDV-u mora biti usklađen, nije propisana mogućnost oporezivanja sniženom stopom PDV-a isporuka fotonaponskih ploča i opreme za solarne elektrane te dizalica topline i opreme za sustave grijanja. Po izmjenama tih odredbi navedene direktive vlada će razmotriti dane prijedloge vodeći računa o fiskalnim mogućnostima državnog proračuna. Glede prijedloga za oporezivanje sniženom stopom PDV-a od 5% menstrualnih potrepština predloženje je kao na amandman br. 1 zastupnice Mrak Taritaš. Hvala.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Brumnić.
Zahvaljujem. Neprihvaćanje ovog amandmana praktički pokazuje da grubo zanemarujete nacionalne interese u ovom trenutku. Neću govoriti u nekom drugom jer u ovom trenutku smo više nego svjesni toga da imamo energetski problem i umjesto da taj energetski problem probamo riješiti na način da građanima pomognemo da proizvode energiju i time sebi smanje troškove, što vi radite? Vi odaberete kuma, prijatelja itd. kojem onda omogućite da dobi kredit HBOR-a, da s tim kreditom HBOR-a izgradi energetska postrojenja koja onda svi građani RH plaćaju. Ovaj amandman je imao vrlo jednostavan cilj, pomoći hrvatskim građanima da sljedeću i svaku iza toga zimu imaju priliku imati dostatno energije ne bi li mogli kuhati, grijati se itd. Ja vas pozivam da kao vlada razmislite što su vam strateški ciljevi. Donijeli ste strateški cilj u skladu s Europom da želimo energetski neovisnu Europu i da želimo izvore energije koji ne zagađuju. Koji je smisao u tome da to potičete kada netko na tome enormno zarađuje, a da ne želite to poticat kod hrvatskih građana. Evo, vrlo jednostavno pitanje. Naravno, kolegica me upozorava da kažem da tražimo glasanje.
Amandman br. 7. istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća u kontekstu prethodnog amandmana koji je smisao, ponovit ću, da nije propisana mogućnost oporezivanja sniženom stopom u dodatku 3, rade se trenutno njihove izmjene i kad budu naravno da ćemo razmotrit to u smislu promjena. A ovaj amandman je povezan uzročno posljedično sa prethodnim jer je predviđeno brisanje normi iz čl. 38. budući da prethodni amandman nije prihvaćen, onda se time ne prihvaća ni ovaj amandman.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Brumnić.
Ja se ispričavam, o čemu se radi ovaj amandman koji ste govorili?
Pa to vi morate znati, oprostite nema razloga da predstavnik vama govori.
Brisana je norma u čl. 38. st. 3. toč. d. jer je prethodni amandman isključivao ovaj drugi.
Onda tražim glasanje, ali ja mislim da mu fali jedan amandman, ali doći će do toga.
Hvala lijepa. Amandman br. 7. istog kluba, bilo je 8. istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Ovim izmjenama i dopunama zakona statički gledano provodi se porezno rasterećenje u iznosu od oko 2,1 milijardu kuna tako jer sukladno važećim propisima pružateljima usluga cestovnog prijevoza i putnika robe i usluga u 2021. izvršen je povrat trošarine do minimalno propisanog iznosa sukladno EU pravilima u visini od 181 milijun kuna. Stoga zbog fiskalnih mogućnosti nije moguće prihvaćanje ovog amandmana i dodatno značajno utječe na smanjenje prihoda državnoga proračuna gledano samo prema NKD-u u smislu klasifikacije djelatnosti, statički gledano ta brojka je na razini od 235 milijuna kuna godišnje.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Brumnić.
Poštovani, iskoristili ste riječ strateški gledano.
Statički, statički.
Ja moram…, molim?
Statički.
Aha statički, znači ova vlada ne zna strateški razmišljat, ali uzimajući u obzir da sam očekivao da ste strateški ovo odbili, strateški ste odbili činjenicu da želite odnosno ne želite u Hrvatskoj javni prijevoz u ovom trenutku nakon što su prijevoznici imali problema s covidom, nakon što je cijena benzina otišla gore. Ja moram priznati kada govorite o javnom prijevozu kao nečemu što bi trebalo biti interes ove zemlje i to iz nekoliko razloga, jedan od razloga je ekološki, drugi je potrošnja i gubitak energije. Tada bi ovakav amandman, a i sve druge poteze koje trebate povuć povukli. Vaš interes je de facto uništiti, a to da vidimo danas u Gradu Zagrebu gdje Grad Zagreb mora ukinuti 30% linija, znači mi de facto tjeramo građane da se voze u autima da bi došli na posao. Ja vas pozivam da, meni je jasno da kad oporba nešto predloži da vi napišete odbija se, pa onda obrazloženje kako koji mili moji, da stvarno razmislite što želite postići u ovoj zemlji. Niti imamo dovoljno energenata, niti ima logike da nekome naplaćujete najveću stopu PDV-a jer danas tu istu uslugu možete dobit prekogranično. Na koji način će naši prijevoznici biti konkurentni ako drugi imaju manji PDV? To je ovo drugo i jednostavno pitanje.
Tražite glasovanje?
Naravno.
Amandman br. 9. istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Predloženo propisivanje norme da se kod isporuke prirodnog plina radi o isporuci do drugog isporučitelja ili krajnjeg korisnika je suvišno odnosno nepotrebno obzirom da primjena snižene stope PDV-a ne ovisi o tome tko je primatelj isporuke prirodnog plina. Naime, zakon određuje da je svaka isporuka prirodnog plina oporeziva sniženom stopom PDV-a. Inače, PDV je porezno neutralan za svakog registriranog gospodarstvenika i kolika god bila ta stopa on je porezno neutralan.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Brumnić.
Kad bi ja vama vjerovao da je točno ovo što ste vi rekli ja bi povukao amandman, ali ja ću tražit glasanje o amandmanu, što gospodinu je teško vjerovat nakon svih ovih dosadašnjih obrazloženja.
Amandman br. 10. istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. U vezi prijedloga iz ovog amandmana naglašava se da se u ugostiteljstvu snižene stopa PDV-a od 13% primjenjuje na pripremanje i usluživanje jela i slastica u i izvan ugostiteljskog objekta prema posebnom propisu čime su obuhvaćeni i catering objekti, te objekti jednostavnih usluga, npr. klupe, štandovi i kolica, potom na isporuke, na isporuke pripremljenih jela i slastica s ili bez prijevoza uz dodatne usluge koje omogućavaju njihovu trenutnu konzumaciju. Dodatne usluge podrazumijevaju posluživanje pripremljenog jela i slastica u primjerenoj ambalaži, posudi ili na podlošku uz dodatak pribora za jelo i slično.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Brumnić.
Zahvaljujem. Pa ono što bi trebao biti smisao donošenja poreznih zakona da budu jednostavni. S druge strane bi trebalo gledati kroz ajmo reć proteklo razdoblje kako se i što dešavalo u gospodarstvu ovisnosti o stopama PDV-a. Ovdje imamo primjer da je svojedobno bila snižena stopa PDV-a na ove usluge o kojima mi ovdje govorimo i tada je naplata bila bolja, bila je kvalitetnija, bila je veća i onda vam ja postavljam pitanje. Ako imate veću gospodarsku djelatnost i veću naplatu PDV-a koji vam je razlog tjerat ljude da izlaze iz sustava PDV-a, a de facto neprihvaćanjem ovog amandmana to radite, rasustavljivati doslovce ono što je svojedobno bilo dobro napravljeno, onemogućavati taj sektor da investira u sebe i time bude kvalitetniji i konkurentniji, ja vas pozivam da dobro razmislite o tome što radite jer način na koji radite se pokazuje tome gdje je ova zemlja sada. I tražim glasanje.
Hvala lijepo. Sada na isti konačni prijedlog zakona imamo amandman zastupnika SDP-a, jedan amandman. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. U pogledu prijedloga za oporezivanje sniženom stopom PDV-a od 5% menstrualnih potrepština obrazloženje je kao i za amandman br. 1 zastupnice Mrak Taritaš odnosno amandman 4 i 7 Kluba zastupnika Socijaldemokrati u dijelu koji se odnosi na menstrualne potrepštine.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Dakle, zašto tražimo da se smanji PDV barem na 5%? Zato što mi žene svojim biološkim načinom nismo birale hoćemo li imati menstruaciju ili ne, imamo povećane troškove praktički cijeli svoj generativni život, a što zapravo muškarci nemaju. Ovako visoka stopa PDV-a koji plaćaju samo žene potiče na nejednakost i na diskriminaciju u društvu. Grubim izračunima smo došli do toga da Hrvatska godišnje uprihodi oko 120 milijuna kuna kroz tzv. porez na mjesečnicu. Mi predlažemo da se smanji ova stopa PDV-a upravo zato da bi se olakšalo ženama, a ne da ih se kažnjava. Menstrualne potrepštine u Hrvatskoj do sada su se oporezivale kao luksuzni proizvod s visokih 25% trećem najvećem porezu na robu široke potrošnje u svijetu. Smanjenjem PDV-a na menstrualne higijenske potrepštine na najnižu moguću stopu poduzeli bismo prvi korak ka smanjenju diskriminacije i smanjenju menstrualnog siromaštva. Ako ste malo gledali istraživanja koja je provela Riječka udruga PaRiter onda biste mogli vidjeti da velik broj žena u RH si ne može priuštiti higijenske menstrualne potrepštine dakle ispada da je to luksuz, a to si mi u ovom našem društvu ne smijemo dopustiti. Dakle, porezni sustav u RH koji ženama higijenske potrepštine bez kojih ne mogu normalno funkcionirati u vrijeme mjesečnice želi oporezivati stopom PDV-a od 13% kako sada predložite kao što se oporezuju usluge smještaja, smještaja s doručkom, polupansiona, punog pansiona i više nego duplo većom stopom kojom se oporezuje recimo kino ulaznice, dnevne novine, znanstveni časopisi koji već iznose 5% dakle pozivamo vas da smanjite ovaj porez i tražimo glasanje.
Hvala. I još jedan amandman nije po redu, ali još jedan amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao za amandman br. 4 Kluba zastupnika Socijaldemokrata.
U ime kluba poštovana zastupnica Marić.
Dakle, niste pobliže objasnili o čemu se radi. Mi smo u ovom amandmanu tražili da se sa dosadašnjih 25% PDV smanji na 5% na smrznutu ribu, meso i mesne prerađevine trajne, polutrajne kobasice itd. slične proizvode smrznutu ribu, smrznute rakove. Zašto smo to tražili? Naravno da je ljepše i bolje pojesti jednu zdjelicu plave ribe netom ulovljene, lijepo svježe pripremljene nego kobasice, ali činjenica je da velik broj ljudi i dalje koristi ove proizvode koje sam navela. Ako ostane ovakva stopa kao što ju ostavljate na 25%, a ne na 5% kako smo tražili to će i dalje zapravo doprinijeti tome da se ljudi odlučuju na manju potražnju, na manju proizvodnju, na taj način ćete oštetiti i našu domaću mesnu industriju i oni su vas upozoravali i u javnom savjetovanju govorili smo o tome i tijekom rasprave. Ljudi će odlaziti preko granice i da ste napravili costbenefit analizu onda biste vidjeli da ukupni iznos koji se uprihoduje u proračun zapravo neće biti smanjen jer će zbog znatno većih prodajnih cijena porastom cijena mesa, osobito svinjetine osnovica za obračun biti puno veća, a time i ukupna suma PDV-a. Nemojte zaboraviti zašto smo to tražili, zato da bi se olakšao inflatorni udar na naše građane i da bi se pomoglo mesnoj industriji. A obzirom da je došlo do porasta imputa kojem svjedočimo evo iz dana u dan, smatramo da bismo ovom mjerom pomogli i mesnoj industriji i našim građanima i zato tražimo da se glasa o ovom amandmanu.
Hvala lijepa.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 260. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnici Anka Mrak Taritaš, Klub zastupnika Socijaldemokrata i Klub zastupnika SDP-a. Izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici, pa ćemo sada glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Idemo redom, 1. amandman zastupnice Mrak Taritaš, vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 1 Kluba zastupnika Socijaldemokrata, Vlada isto tako ne prihvaća. Molim glasujmo. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 2 istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Glasujmo molim vas. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 3 istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 4 istog kluba zastupnika, molim glasujmo, Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 5. amandman istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 6. amandman ponovo Klub zastupnika Socijaldemokrata, Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 7. amandman isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 8. amandman isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 9 ponovno Klub zastupnika Socijaldemokrata, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. I zadnji 10. amandman istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na dva amandmana Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća niti prvi niti drugi. Molim glasujmo za 1. amandman. Nije dobio potreban broj glasova. I 2. amandman Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 123 zastupnice i zastupnika, svi su bili za, dakle jednoglasno je donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2020.g., podnositelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela, aha dobro ne možemo onda još glasovati nego prije glasovanja imamo zahtjev za, povreda poslovnika? Stanka, dobro stanka kolegica Peović. Izvolite.
Hvala. Tražim stanku u ime kluba HSS-a i RF vezano uz naredne tri točke koje su na neki način povezane, a svakako da bismo uputili na ono što će se sada desiti nešto posve suludo. Rekli bismo da zapravo glasamo o Prijedlogu provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2021.g. između ostalih stvari o kojima ćemo ovdje glasati, to vam je otprilike kao da ove godine u svojoj porodici glasate o ljetovanju koje ste već proveli sa svojom porodicom prošle godine jel, to je toliko suludo. Tako da evo najavljujem da ćemo mi biti recimo konkretno protiv jer je potpuno suludo da glasamo o planu nečega što je već provedeno. No, dala sam amandman vezan uz statističku aktivnost koju ovdje isto tako pozivam da svi glasate za njega. Ovo je prilika kolegice i kolege da statistika u Hrvatskoj počne računati minimalne troškove života bez čega mi ne možemo govoriti o realnoj minimalnoj plaći jer minimalna plaća je u ogromnom raskoraku sa dostojanstvenom plaćom. DZS ovdje u ovim planovima i programima koji su jedna od najvažnijih naših aktivnosti, iako stvarno vas je malo bilo na toj raspravi i pozivam kolegice i kolege da kad se bavimo statistikom da nas bude više ovdje, uistinu možemo promijeniti izgled ove zemlje na način da zapravo damo nalog DZS-u da počne računati minimalnu košaricu što sada rade sindikati. Kolegice i kolege, minimalna plaća se ne može dignuti na 10.400 koliko su sindikati izračunali da bi trebala iznositi minimalna plaća, ali mi moramo primijetiti da je ta minimalna plaća koju mi sada imamo 3.750 kuna jedna trećina dostojanstvene plaće. Mi moramo imati te podatke i moramo imati plan kako ćemo se doći do toga da dostojanstvena plaća i minimalna plaća budu jednaki.
Hvala vam. Stanka je odobrena. Javlja li se još tko? Ako ne prijeći ćemo onda odmah na glasovanje, pa dajem na glasovanje sljedeći zaključak „Prihvaća se Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2020.g.“. Molim glasujmo. Glasovalo je 126 zastupnica i zastupnika, 104 za, 18 suzdržanih i 4 protiv, pa je na taj način donesen zaključak kako ga je predložilo saborsko matično radno tijelo. Prijedlog Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2021.g., predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2021.g. Molim glasujmo. Glasovalo je 114 zastupnica i zastupnika, 102 za, 12 je bilo protiv, pa je donesen Godišnji provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2021.g.
Sada idemo na izjašnjavanje o amandmanu na Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2022.g., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Vlada RH i zastupnica Katarine Peović. Amandman Vlade RH koji je podnesen prije početka rasprave na temelju čl. 202. poslovnika postao sastavni dio Prijedloga godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2022.g. Molim predsjednika predlagatelja da se očituje o amandmanu zastupnice Katarine Peović, poštovani Zdravko Zrinušić. Izvolite.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. U pogledu zaključka obvezivanja Vlade RH da zaduži DZS da kvartalno donese izračun minimalnih troškova u RH, Vlada je 23. rujna prošle godine dostavila mišljenje predsjedniku HS-a u kojem se između ostaloga navodi da će se prijedlog zastupnice uzeti u razmatranje prilikom izrade srednjoročne strategije i plana rada DZS-a. Sam Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti odnosi se na pojedinu kalendarsku godinu odnosno nije srednjoročni strateški dokument, a u pogledu izračuna minimalnih troškova života prema Uredbi 219/1700 EU Parlamenta i Vijeća DZS u okviru godišnjeg provedbenog plana provodi dva anketna istraživanja, anketu o potrošnji kućanstva i anketu o dohotku stanovništva. Što se tiče ankete o potrošnji kućanstva, kao što samo ime kaže ono se provodi na uzorku kućanstva, prikupljaju se podaci o izdacima za potrošnju kućanstva te podaci o socioekonomskim i demografskim … kućanstava. Podaci se koriste za izračun pondera za praćenje indeksa potrošačkih cijena te za izračun fiskalne potrošnje kućanstva. Inače anketa se provodi u skladu s metodološkim preporukama EUROSTAT-a te međunarodnom standardima i klasifikacijama. Što se tiče druge ankete, ankete o dohotku stanovništva to je istraživanje na kojem se temelji izračun pokazatelja siromaštva i socijalne isključenosti. Sama provedba usklađena je sa uredbama EU i Eurostatovom metodologijom za istraživanje, a ovo istraživanje obvezatno je na razini EU, referent je izvor podataka za praćenje statistike dohotka, siromaštva i socijalne isključenosti. Istraživanje provode sve zemlje članice redovito na godišnjoj razini odnosno periodici i osnovni je pokazatelj stope rizika od siromaštva.
Poštovana zastupnica Peović.
Hvala. Žao mi je što ste odbili ovaj amandman, ali time ponovno dokazujete da ovu vladu, a očito ni Državni zavod za statistiku ne zanima da dođu do podatka o raskoraku između minimalne plaće i dostojanstvene plaće. Taj je raskorak puno veći i upravo ove ankete o dohotku i ankete o potrošnji koristite da bi se to prikrilo. Pri tome računate minimalnu plaću isključivo kao postotak prosječne plaće i hvalite se da je to sad već došlo jel do 50-60% zaboravljajući ili zapravo ne obavještavajući javnost da je riječ o statistici koja je u redu kada govorimo o Danskoj i Švedskoj, ali kada govorimo o Hrvatskoj 60% prosječne plaće je ništa. To je iznos s kojim ljudi ne mogu živjeti. Zato smo dali prijedlog da se računaju troškovi života koji bi pokazali da tih 50-60% prosječne plaće što ste vi odredili kao minimalnu plaću tek 1/3 iznosa dostojanstvene plaće koju je izračunao Novi sindikat koja bi iznosila 10.400 kuna. Naravno da ne možemo preko noći minimalnu plaću dignut na 10.400 kuna, ali ono što smo vam ovdje predložili je da statističkom aktivnošću prikupite podatke o troškovima života da bismo primijetili da je raskorak ogroman, da je raskorak između minimalne plaće ogroman dakle do dostojanstvene plaće. Da je to toliko veliko da je to tek 1/3 onoga što bi trebalo biti minimalna plaća. I da napravimo plan i program na koji način ćemo to promijeniti, u kojem periodu. Znači ovdje govorite da je riječ o Eurostatu i da samo sindikati to rade. To bi trebala raditi država. Naravno tražit ću da se glasa o ovom prijedlogu odnosno o ovom amandmanu.
Hvala lijepa.
Prijedlog Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2022.g., predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Vlada RH i zastupnica Katarina Peović. Amandman Vlade RH koji je podnesen prije početka rasprave je na temelju čl. 202. poslovnika postao sastavni dio Prijedloga Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2022.g., a izjašnjavanje o amandmanu zastupnice Peović proveli smo ranije na sjednici, Vlada ga nije prihvatila pa sada o njemu moramo glasovati. Molim glasujmo za amandman koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova pa prelazimo na glasovanje o Prijedlogu godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2022., glasujmo molim vas. Glasovalo je 122 zastupnica i zastupnika, 103 za, 15 suzdržanih, 4 protiv pa je donesen Godišnji provedbeni plan statističkih aktivnosti RH 2022. Godišnje izvješće o državnim potporama za 2020. godinu, podnositelj akta je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se Godišnje izvješće o državnim potporama za 2020. godinu. Molim glasujmo. Glasovalo je 123 zastupnica i zastupnika, 77 za, 21 suzdržan, 25 protiv pa je donesen zaključak kako su predložila saborska matična radna tijela.
Sad ćemo se izjašnjavati o amandmanu na Konačni prijedlog Zakona o naseljima, drugo čitanje, P.Z. br. 171. Predlagatelj je vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika SDP-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu. Poštovani državni tajnik Željko Uhlir, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani saborski zastupnici. Amandman se ne prihvaća i to iz razloga što su uvjeti službene uporabe jezika i pisma nacionalnih manjina propisani Zakonom o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina u RH. Čl. 10. tog zakona propisano je kako se u općinama i gradovima u kojima je u ravnopravnoj službenoj upotrebi jezik i pismo nacionalne manjine dvojezično ili višejezično među ostalim ispisuju i nazivi ulica i trgova, te nazivi mjesta. U ovom predmetnom zakonu o naseljima samo se upućuje na te odredbe.
U ime Kluba SDP-a poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Prijedlog amandmana govori da se za ne postupanje po čl. 9. Zakona o naseljima da se definira kao prekršaj i da se izrekne novčana kazna od 500 do 5.000 kuna odgovornoj osobi u JLS odnosno odgovornoj osobi u koncesionaru, što je po ovom zakonu onaj koji održava ceste ako ne postupe po čl. 9. Zakona o naseljima u vezi primjene Zakona o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina. Da pokušam sad to pojednostavniti na jezik da bude svima jasno. Ako je zakonom propisano dvojezična ploča, a gradonačelnik ili ceste je ne postave onda će gradonačelnik odnosno odgovorna osoba i direktor ceste dobiti kaznu od 500 do 5.000 kuna. Dakle, ovo što je u Zakonu o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina je preporuka, očito jer inače nema kazne, a da se prihvati ovaj amandman bila bi obaveza i onaj koji je ne bi ispoštivao bio bi kažnjen. E sad, obzirom da 8 zastupnika nacionalnih manjina podržava ovu vladu i obzirom da em nema nikoga od njih ovdje u dvorani dok se uopće obrazlaže taj amandman, a vlada čiji su oni članovi koji podržavaju to ne prihvaća, to više nije naš problem to je sad njihov problem i ja se samo nadam da su vam to što niste prihvatili nešto što ide u pravima nacionalnih manjina dobro naplatili kao i dosad. Zahvaljujem.
Tražite glasovanje?
Tražim glasovanje.
Hvala lijepa.
Konačni prijedlog Zakona o naseljima, drugo čitanje, P.Z. br. 171, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika SDP-a, izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici, vlada ga nije prihvatila pa moramo o njemu glasovati. Molim glasujmo. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Pa sada idemo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o naseljima. Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 125 zastupnica i zastupnika, 105 je bilo za, 9 suzdržanih, 11 protiv i donesen je Zakon o naseljima. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 261, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, predlagatelj je prihvatio amandmane odbora i oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem sada na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. Molim glasujmo. Utvrđujem da je ponovno 125 glasova, 121 bio je za, 4 suzdržana pa je donesen Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina.
Želim vam dobro jutro i kao što smo najavili započet ćemo sa izjašnjavanjem o amandmanima, pa najprije izjašnjavanje o amandmanu na prijedlog Hrvatske strategije za vodik do 2050.g.. Predlagatelj je vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu. Poštovani državni tajnik Ivo Milatić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS, uvaženi saborski zastupnici. Na amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, a tiče se Hrvatske strategije za vodik vlada se očituje kako slijedi, ne prihvaća se. Obrazloženje je prijedlog amandman je vezan uz konkretnu mjeru koja će biti predviđena u izmjeni integriranog energetskog i klimatskog plana sukladno čl. 14. Uredbe Europske komisije o upravljanju energetskom unijom i klimatskim politikama.
U ime kluba poštovani zastupnik Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče. Mi smatramo da nema potrebe osnivati novi Regionalni centar za vodik kad imamo već jedan postojeći resurs koji je i laboratorijski i arhivski i ljudski, koji bi zapravo samo trebalo restrukturirati i pokrenuti kroz transformaciju brodarskog instituta u nacionalni tehnički institut unutar kojega bi prirodno mogao biti osnovan centar za vodik. Uz pomorske tehnologije novi nacionalni tehnički institut svoju ekspertizu i djelatnost mogao bi razvijati sa srodnim područjima kao što su vodik, elektromobilnost, skladištenje energije i slično s naglaskom na zelene tehnologije koje su presudne za borbu s klimatskim promjenama i ne samo to nego u vremenu gdje pokušavamo zapravo postići energetsku neovisnost, gdje pokušavamo, gdje je politički cilj u EU zapravo maknuti se od energenata koje uvozimo iz Rusije, ovo jedan resurs koji već imamo, koji je trenutno i ugrožen, govorimo o brodarskom institutu. Naprosto bi bilo, ne bi bilo mudro ne iskoristiti ga, da ne kažem da bi bilo glupo ne iskoristiti ga. Tako da mi smatramo da bi, da bi trebalo ponovo razmisliti o tome i zapravo očekujemo da, da se, da se to ozbiljno razmotri opet i nadamo se da ćemo to i vidjeti.
Tražite glasovanje?
Apsolutno tražimo glasovanje.
Dobro, ovaj hvala lijepa.
Prijedlog Hrvatske strategije za vodik do 2050.g., predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izjašnjavanje o amandmanu proveli smo ranije na sjednici Vlada ga ne prihvaća a prije nego što o njemu glasujemo imamo zahtjev za stanku kolegica Raukar-Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime kluba Zeleno-lijevog bloka kako bismo još jednom i raspravili i naglasili potrebu očuvanja Brodarskog instituta u Zagrebu. Naime, u ovoj Strategiji o vodiku kao jedan od strateških ciljeva predviđeno je osnivanje centra za vodik. I tu se pokazala realna šansa da se Brodarski institut spasi od likvidacije, da se spase vrijedni laboratorijski resursi, da se spasi vrijedna arhiva, da se spase vrijedni i značajni ljudski resursi, znanstvenici i inženjeri. Nakon odluke vlade u 11. mjesecu da se ide u isplaćivanje dugova Brodarskog kako bi se moglo ići u likvidaciju Vladi RH obratilo se 4 dekana najvažnijih Tehničkih fakulteta sa molbom da se sve učini kako se Brodarski institut ne bi ugasio. Nakon te odluke Vlade mi smo u ovom Saboru organizirali i Okrugli stol na koji smo pozvali 8 imanentnih profesora znanstvenika i inženjera koji su razgovarali o Brodarskom institutu, njegovoj sudbini. Svi su se složili da je očuvanje Brodarskog instituta naprosto imperativ za Hrvatsku državu, za Hrvatsko gospodarstvo i za hrvatsku znanost. Sada u ovoj strategiji otvara se mogućnost da se to doista i napravi. Nikada više u ovoj zemlji za dugi period mi nećemo imati mogućnosti izgraditi i uspostaviti takve laboratorijske resurse kao što je Brodarski institut. To je bio i naš amandman da se unese ovo u ovu strategiju. Na žalost on je odbijen, ali mi se nećemo prestati boriti za Brodarski i sve vas pozivam zajednički da to učinimo da se Brodarski ne uništi. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Javlja li se još tko? Ako ne, idemo dalje s obzirom na članak 293b. pa ćemo prvo glasovati o amandmanu Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka koji Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Amandman nije dobio potreban broj glasova Hvala lijepa. Javlja li se još tko? Ako ne, idemo dalje s obzirom na članak 293b. pa ćemo prvo glasovati o amandmanu Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka koji Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Amandman nije dobio potreban broj glasova, pa prelazimo na glasovanje o, dajem na glasovanje, dakle Prijedlog Hrvatske strategije za vodik do 2050. godine. Tko je za? Utvrđujem da je glasovalo ponovo 125 zastupnica i zastupnika, 112 za, 13 suzdržanih pa je donesena Hrvatska strategija za vodik do 2050. godine. Prijedlog odluke o osnivanju istražnog povjerenstva za utvrđivanje učinkovitosti, funkcioniranja sustava raspolaganja fondovima EU i nadzora mogućih nepravilnosti, nezakonitih radnji i korupcije. Predlagatelj su 22 zastupnika u Hrvatskom saboru, a rasprava je zaključena. Člankom 6. Zakona o istražnim povjerenstvima propisano je da se u prijedlogu za osnivanje istražnog povjerenstva odlučuje većinom glasova svih zastupnika, dakle 76. Prije prelaska na glasovanje imamo zahtjeve za stankom. Prvi je na redu kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Kao što je poznato prijedlog za osnivanje ovog povjerenstva uputili smo u proceduru kada je u javnost izašao slučaj gospođe Žalac, gospodina Petrica i ostalih, dakle bivše ministrice i ravnatelja središnjeg ureda, Središnje agencije za financiranje i ugovaranje tijela koje bi se trebalo baviti kontrolom trošenja sredstava iz fondova EU. Šta smo u tom postupku naučili? Naučili smo da hrvatska tijela kaznenog progona bez intervencije iz EU ne poduzimaju radnje, ali smo isto tako naučili da tamo gdje bi sve trebalo biti čisto, transparentno postoje pritisci, postoje politički pritisci kako će se trošiti novac. Sredstva iz EU su Hrvatskoj stavljena na raspolaganje kako bi mi unaprijedili naš život. Sredstva iz fondova EU trebala bi biti korištena da unaprijedimo našu infrastrukturu, naše željeznice, naše ceste, naše bolnice, naše škole, naše gospodarstvo. Međutim iz slučaja Žalac, slučaja Petric vidjeli smo da to u praksi ne funkcionira tako. Međutim, nakon što smo predali inicijativu za osnivanje ovog istražnog povjerenstva pojavili su se i drugi slučajevi. Jedan od onih koji je ovih dana u fokusu javnosti je slučaj gospođe Tramišak, osobe koja je naslijedila ministricu Žalac koja danas radi posao koji je radila i ona. I što imamo? Opet imamo priču u javnosti da postoje određeni pritisci čak toliko daleko da postoje određene prijetnje vezane uz način na koji će se koristiti sredstva koja dolaze iz fondova EU. I upravo zato pozivam sve nas ovdje koji želimo to raščistiti, koji želimo otkriti istinu, koji želimo spriječiti da se ovakvi pritisci i ovakve zlouporabe [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] događaju u budućnosti podržimo osnivanje istražnog povjerenstva. Hvala.
Drugi zahtjev za stankom kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ja ću se pridružiti apelu vladajućima zapravo da podrže ovo osnivanje povjerenstva, jer ako se nema što kriti onda ne vidim što bi to povjerenstvo moglo utvrditi da je bilo kako vi volite reći nepravilno, a ja ću reći pravu riječ nezakonito kolegice i kolege. Jer dakle kada smo i mi supotpisali i podnijeli ovaj zahtjev okolnosti su bile drugačije, ali na žalost za Hrvatsku vrijeme nas nije demantiralo nego smo samo vidjeli nove slučajeve krivog raspolaganja novcem EU. Pa tako sada vidimo da se poslovi dodjeljuju bez natječaja direktnom pogodbom, a da onaj tko je to i dobio odnosno FINA u tom slučaju to daje podizvođačima što moram vam reći nije sukladno sa europskim fondovima i pravilima europskih fondova. I ne samo to kolegice i kolege nego jedna još uvijek aktualna ministrica izjavi da nije bilo potrebe za raspisivanjem natječaja jer pazite imala je indicije da će se javiti samo jedan ponuditelj. Odakle joj takve indicije, odakle joj takve najave? Pa najbolje onda da ukinemo uopće javnu nabavu jer šta će nam to, javit će se ionako samo jedan, pa da dajemo direktno, direktno poslove u ovom slučaju državnim tvrtkama koje onda daju opet slučaja baš nekoj tvrtki koja je iz grada odakle je ministri itd., itd.. Kolegice i kolege, zbog Hrvatske, ali i zbog vas na kraju dana ja vas pozivam da podržite osnivanje ovog povjerenstva jer ako se kažem i ponavljam nema što otkriti ako nepravilnosti nema onda se nemate čega bojati, ali već ste najavili da ga podržati nećete, pa time zapravo i priznajete indirektno krivnju jer očito se bojite što bi to povjerenstvo sve moglo pronaći.
Kolega Sačić, izvolite. Uključite se samo.
U ime Kluba Hrvatskih suverenista zapravo želimo ukazati povodom prijedloga ove točke naših kolega hrvatskoj javnosti, a i svima nama na jedno neprihvatljivo, krajnje neprihvatljivo stanje zapravo kojima se krši i ustavni, ustavna načela da se predstavnici jedne grane vlasti, izvršne vlasti u ovom slučaju grubo miješaju i onemogućavaju rad pravosudnih tijela, prije svega državnih odvjetništava i policije. Dugo vremena i dugo godina je trebalo da se u javnom prostoru zahvaljujući jakim intervencijama autoriteta pravnih ograniči komentiranje nepravomoćnih sudskih odluka i tu smo došli do određene razine, međutim svatko si dopušta ili od političara ili od izvršne vlasti komentirati ili javno diktirati šta treba državni odvjetnik RH u nekom slučaju konkretnom učiniti ili ne učiniti. Imali smo strahovito loše primjere u slučaju uhićenja bivšeg ministra Horvata, sada i ostalih ministara od potpredsjednika vlade Miloševića i svih koji su, Tomislava Ćorića i svih koji su po javnom medijskom prostoru pod sumnjom da su počinili teška kaznena djela i svatko si ima potrebu reći kako bi DORH trebao tu postupiti jel to su nedopustivi politički pritisci na rad DORH-a. Mi se trebamo zauzeti da DORH-u i policiji osiguramo sva materijalno tehnička sredstva i kadrovske potencijale da se nesmiljeno obračuna sa korupcijom u našem društvu. Ona je podjednako opasna kao i sigurnost, vojno sigurnosni problemi kojima smo danas izloženi.
Hvala vam lijepa. Budući da se više nitko… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] a kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče sabora, tražim stanku u ime Kluba HDZ-a kako bi još jedanput iznijeli argumente. Mislim da smo vrlo dobrom raspravom jučer gdje većine oporbe nije bilo jasno dali do znanja što europski fondovi znače za razvoj Hrvatske, koliko smo se izborili i što utjecaj vlade u Briselu znači na njih. Ovaj prijedlog ćemo odbiti zato što nije u skladu sa Zakonom o istražnim povjerenstvima, upali ste u zamku, dobro je kolega Habijan rekao, preširoko ste išli, on nije u skladu sa zakonom, objasnili smo vam u raspravi da ima 4 razine kontrole europskih fondova u Hrvatskoj plus revizori iz Brisela plus Europski revizorski sud. Oni svi govore da su stekli razumno jamstvo u pogledu ispravnog funkcioniranja sustava upravljanja kontrole europskim fondovima, a ono što vlada radi dobila je 25 milijardi eura za slijedećih 10.g.. To nije sljedovanje, preuzeli smo sustav EU fondova kad je bilo apsorpcija 6% ugovoreno jedno isplaćeno, sada smo na 124% ugovorenosti 67% isplaćenosti. Gospodin Grčić je rekao gdje su operativni programi, tada nije bilo NPOO-a, mi danas imamo milijardu i po eura uplaćenog sredstava iz NPOO-a, 55 milijardi kuna imamo sredstava koji su više dobili iz Brisela nego uplatili, spasili smo 700.000 radnih mjesta s 12,5 milijardi kuna, većinom europskih sredstava, građanima pomažemo s time, Pelješki most će ostati trajna, trajni spomenik ovoj, ovoj financijskoj omotnici i osigurali smo kvalitetan razvoj slijedećih 10.g. našim građanima i uspjeli smo dobiti da europski fondovi funkcioniraju. Hvala.
Hvala lijepa. Stanka je odobrena kao i ona prije, ali imamo nekoliko povreda Poslovnika, prvi je kolega Grmoja, izvolite.
Povrijeđen je čl. 238., kolega Pavić, a i vladajući konstantno izbjegavaju odgovoriti na pitanje koliko je novca izgubljeno zbog nepravilnosti, zbog nezakonitosti. Naše procjene govore negdje oko 50 milijuna je izgubljeno, milijuna eura, 50 milijuna eura je izgubljeno zbog nezakonitosti, a sad se spominje i u Ministarstvu poljoprivrede negdje oko 30 milijuna.
Kolega Grmoja, hvala vam lijepa. Hvala vam lijepa, dobivate opomenu, ovo je bila replika, a ne povreda Poslovnika. Kolegica Benčić, izvolite.
Kolega Pavić ponovno govori neistine tvrdeći da je zahtjev išao preširoko. Svaki zahtjev oporbe za uspostavom istražnog povjerenstva vama je preširok ili preuzak ovisno o tome šta vam više konvenira u toj, u tom slučaju. Želim naglasiti još jednom da ste jedina zemlja u kojoj je sad nakon završetka europske zadnje financijske perspektive doslovno [[Upadica: Hvala vam lijepa kolegice Benčić]] uhićen ravnatelj Središnje agencije za financiranje i ugovaranje, vama je to normalno.
Kolegice Benčić dobivate, dobivate naravno i vi opomenu, uopće nije bilo povrede Poslovnika nego ste replicirali. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Povrijeđen je čl. 238., dakle kolegice i kolege iz HDZ-a ako se radi o proceduralnoj grešci, ako je to jedini meritum zbog kojeg ćete vi odbit ovaj prijedlog evo vi podnosite onaj koji je u skladu sa zakonom po vašim riječima i mi ćemo ga podržat. Poanta je u tome da sa Hrvatske, a onda i sa sebe skinete tu stigmu, a to vi ne želite jer se bojite što to povjerenstvo može otkrit, a može otkrit očito puno toga.
Kolega Hajduković dobivate i vi opomenu, ovo je bila isto tako replika. Kolega Pavić izvolite.
Hvala lijepa. Povrijeđen je čl. 238. kolege vrijeđaju iznose neistine. Ovaj sabor je izglasao da smo jedna od 22 članice koje su imaju europskog tužitelja. Kada pogledate izvješće mi smo po gubitku iz eu fondova radi grešaka i korupcije po kapita, dakle po građaninu među najboljim članicama EU. 30 milijuna na [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] 12 milijardi eura je [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Pavić.]] uspjeh u odnosu na druge članice.
To je dio rasprave ovo je isto bila replika dobivate i vi opomenu. Pa sada prelazimo na glasovanje, dajem na glasovanje dakle Prijedlog odluke o osnivanju istražnog povjerenstva za utvrđivanje učinkovitosti funkcioniranja sustava raspolaganja fondovima EU i nadzora mogućih nepravilnosti, nezakonitih radnji i korupcije. Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 126 zastupnica i zastupnika, 49 je bilo za, 77 je bilo protiv te nije donesena predložena odluka.
Sada idemo na slijedeću točku, a to je: - Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2020. godini Podnositelj je Vlada RH temeljem Članka 46. Zakona o otocima. Raspravu je proveo Odbor za regionalni razvoj i fondove EU. Želi li predsjednik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovana državna tajnica Spomenka Đurić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući i saborske zastupnice i saborski zastupnici u skladu s odredbom Članka 46. Zakona o otocima Vlada RH jedanput godišnje izvješćuje Hrvatski sabor o učincima provedbe ovog zakona. Izvješće prikazuje način provedbe Zakona o otocima te sva ulaganja i angažman tijela državne uprave, lokalne i područne samouprave i pravnih osoba u državnom vlasništvu u razvoju otoka i poluotoka Pelješac i to na godišnjoj razini. Izvješćem su obuhvaćena ulaganja u otoke kroz programe i aktivnosti tijela državnog i javnog sektora i to kroz sve izvore financiranja. Dakle, kroz bespovratna sredstva Državnog proračuna RH, kroz sredstva Europskih strukturnih investicijskih fondova koja su plasirana putem ministarstva, državnih i javnih tijela, trgovačkih društava, kroz bespovratna sredstva proračuna jedinice regionalne i lokalne samouprave te putem kreditnih sredstava koja su dodijeljena preko Hrvatske banke za obnovu i razvoj ili Hrvatske agencije za malo gospodarstvo. U 2020. godini od ukupno pozvanih 75 institucija na dostavu podataka o realiziranim ulaganjima temeljem Zakona o otocima istih 59 je i dostavilo tražene podatke. Upravo su od razdoblja provođenja zakona do godina za koju se podnosi izvješće najveća ulaganja i bila realizirana u '20. godini i ona iznose ukupno 3,83 milijarde kuna od čega su bespovratna sredstva 3,5 milijarde kuna što u odnosu na prethodnu 2019. godinu znači povećanje za 35%. Usporedbom podatka o ukupnom iznosu ulaganja u razvoj hrvatskih otoka za razdoblje od 2018. do 2020. razvidno se, razvidno je da se i iznos ulaganja svake godine povećavao u odnosu na prethodnu pa je tako u 2018. godini iznos ulaganja rastao za 22%, u 2019. za 43 te u 2020. godini za 29% što jasno ukazuje da RH otočno područje, otočno stanovništvo i život na otocima i prepoznaje kao područje od posebnog državnog interesa i područje velikih, prirodnih, gospodarskih i turističkih potencijala. Ukupna ulaganja za 2020. godinu povećala su se na otocima u odnosu na 2019. za 29%, a najznačajnija povećanja su bila u sektor energetike gdje su ona rasla za oko 28% u odnosu na prethodnu godinu. Zatim u sektor prometne povezanosti gdje su ulaganja rasla za 32% te područje zapošljavanje gdje je rast bio gotovo enorman i iznosi preko 100 puta. Povećanje u području energetike proizlazi iz vrlo konkretnih investicija poput investicija u infrastrukturu i to zamjenu i izgradnju podmorskih kablova na potezu Podgora-Hvar, Silba-Premuda, Lukoran-Iž, u projekte izgradnje novih dalekovoda, novih trafostanica, novih priključaka, dok povećanje na području prometne povezanosti proizlazi najvećim dijelom iz realizacije projekta cestovna povezanost s južnom Dalmacijom i ta realizacija tijekom 2020.g. iznosila je gotovo 760 milijuna kuna, što onda dodatno doprinosi i povećanju ulaganja ili realizaciji ulaganja u tom sektoru, a područje zapošljavanja s ovim enormnim rastom naravno benefit svoj ima zbog uvođenja nove podmjere odnosno potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenim koronavirusom obzirom da je 2020.g. godina pandemije kad su se te potpore i u velikoj mjeri realizirale. Kroz operativni program konkurentnosti i kohezija '14.-'20. u cjelokupnom razdoblju njegove provedbe za otoke ukupno ugovoren je iznos od 6,84 milijarde kuna kroz 171 projekt dok u 2020.g. je ugovoreno novih 46 projekata u vrijednosti investicije od 830 milijuna kuna. Od 50 naseljenih otoka ubrajajući i poluotok Pelješac projekti su ugovoreni na 23 otoka, a po veličini iznosa iz operativnog programa konkurentnosti i kohezija prednjači poluotok Pelješac sa 3,25 milijardi kuna, zatim otok Krk sa svojih 671 milijun kuna investicija, te kao treći otok Korčula s ugovorenim projektima u iznosu od 470 milijuna kuna. U hrvatske otoke se u razdoblju od 15.g., dakle od 2006. do 2020. uložilo gotovo 28 milijardi kuna i to u prosjeku milijardu i 850 milijuna kuna godišnje. Ulaganja bespovratnih proračunskih, vlastitih sredstava, ali i sredstava iz fondova EU iznose oko 80% ukupnih ulaganja dok su 20% ulaganja realizirana kroz kreditna zaduženja. Najviše je uloženo u prometnu povezanost i prometnu infrastrukturu gotovo 10 milijardi kuna, pa onda u gospodarstvo 7 milijardi kuna, te realizaciju različitih subvencija i potpora sa 3,4 milijarde kuna. S obzirom da je gospodarstvo sektor u koji se najviše ulagalo potrebno ga je i posebno istaknuti. Gospodarski subjekti sa sjedištem na 51 JLS na otocima, njih 5870 sa 21.290 zaposlenika generirali su u razdoblju od '17. do '20.g. prihod u iznosu od 44 milijarde i 60 milijuna kuna. Pozitivne stope rasta prihoda zabilježene su u svim godinama do 2020., tako da su po godinama one kontinuirano rasle, dok je 2020.g. bilježila i značajan pad. Gospodarstvenici sa sjedištem na otocima bilježe pozitivne stope rasta prihoda u predpandemijsko doba i to sve godine, čime pokazuju kako su gospodarski učinci kroz promatrani pokazatelj poslovanja izrazito pozitivni. U apsolutnim terminima govorimo prateći pozitivne stope rasta prihoda, u 2019.g. je zabilježena najveća gospodarska aktivnost sa ostvarenih preko 12 milijardi kuna prihoda, čime je jasno, iz čega je jasno koliki su im multiplikativni efekti na sve ostale komponente gospodarstva, kako na otocima, ali i na regionalnoj i nacionalnoj razini. U pandemijskoj 2020.g. kao što sam prije istaknula ostvareno je 9,9 milijardi kuna prihoda, što je najmanje u cijelom 4-godišnjem razdoblju iz razumljivih i svima nam poznatih okolnosti, a u odnosu na prethodnu 2019.g. iskazan je pad od 18,1%. Prema FINA-oj analizi financijskih izvješća svih gospodarskih subjekata otočne Hrvatske za 2020.g. područja djelatnosti koja su generirale najveći prihod je svakako građevina sa 2,13 milijardi kuna, zatim trgovina na veliko i malo sa 2 milijarde kuna, te kao treća djelatnost pružanja smještaja i pripreme usluživanja hrane sa iznosom ostvarenih prihoda od milijardu i 650 milijuna kuna, što zapravo pobija uvriježeno mišljenje kako se otočni gospodarstvenici bave isključivo turizmom. Konsolidirani financijski rezultat za '20.g. za područja otočne Hrvatske iznosi znači gubitak razdoblja i prestanak gubitka razdoblja bilježi gubitak razdoblja od 369 milijuna kuna dok je u predpandemijskoj 2019.g. on iznosio dobitak od iznos gotovo identičnog iznosa od 369 milijuna, 367 milijuna kuna. Sektorski, najveći gubitak razdoblja zabilježila je djelatnost pružanja smještaja, pripreme hrane i usluživanja koji je iznosio 424 milijuna kuna, a djelatnost je u prihodima 2020. sudjelovala sa 16,7%. Ostali sektori su uglavnom bilježili dobit, opet najveća građevinarstvo sa 69 milijardi kuna, a u ukupnim prihodima je taj isti sektor sudjelovao sa 21,6%. Gledajući prema veličini mikro poduzetnici koji čine 92% od ukupnog broja registriranih poduzetnika ostvarili su konsolidirano gubitak u '20.-oj godini od 170 milijuna kuna, srednje velikih kojih ima 0,8% gubitak od 72 milijuna kuna, veliki kojih je 0,2% gubitak od 133 milijuna kuna, a mali poduzetnici koji čine 7,1% gospodarstvenika na otoku, na otocima ostvarili su konsolidirano dobit od 5,9 milijuna kuna. Dogodio se logično i pad prosječne mjesečne plaće u pandemijskoj 2020.g. po zaposlenom od 1,5% odnosno ista se smanjila sa 5.398 kuna na 5.318 kuna. Obzirom na veličinu poduzetnika najveću prosječnu mjesečnu neto plaću po zaposlenom isplaćuju veliki poduzetnici i ona iznosi 6.222 kune i veća je za 17% od prosjeka, a najmanju prosječnu plaću po zaposlenom isplaćuju mikro poduzetnici u iznosu od 4.309 kuna te je ona za 19% manja od prosjeka RH. Analiziramo li broj zaposlene populacije na otočnom području javno dostupni podaci sugeriraju očekivani pad zaposlenih u pandemijskoj '20.g. u odnosu na pred pandemijsku 2019.g. kada je na otočnom području bilo zaposleno 23.174 osobe dok ih je u pandemijskoj 2020. bilo zaposlenih 21.290. Usprkos nešto negativnoj slici gospodarstva 2020.g. u odnosu na pred pandemijsko razdoblje ukupna ulaganja u otoke omogućile su i sljedeće stanje izgrađenosti prometne, društvene i zdravstvene strukture na otocima na kraju '20.g. tako da 45 stalno ili povremeno nastanjene hrvatskih otoka uključujući i poluotok Pelješac spojena su sustavom javnog pomorskog prijevoza s kopnom međusobno sveukupno otoci imaju 83 putničke i trajektne luke, povezani su s kopnom i međusobno sa 51 pomorskom linijom, na otocima je izgrađeno oko 5,080 km cesta. Zdravstvena infrastruktura na otocima sastoji se od dovoljnog broja ili još uvijek nedovoljnog broja sa prostorom za poboljšanje domova zdravlja, timova opće obiteljske medicine, šest timova u djelatnosti zdravstvene predškolske medicine da ne nabrajam dalje te je kroz eu projekt uspostave hitne pomorske medicinske službe brzim brodicama osigurano nabava šest specijaliziranih brodica za pružanje hitne medicinske pomoći te biokemijski analizatori kojima će se točnije procijeniti nužnost hitne intervencije i prijevoza pacijenata s otoka na kopno što će osigurati i dostatniju i adekvatniju skrb za sve pacijente koji žive na otocima. Prema podacima Ministarstva znanosti registrirano je ukupno 117 objekata za predškolski odgoji i obrazovanje od čega ih je 36 matičnih i 81 područni. Na otocima prema podacima MUP-a o prebivalištu za 2019.g. živi ukupno 39.514 osoba starijih od 65 godina što predstavlja 35% svih stanovnika na otocima. Za sada na otocima djeluje i 27 pružatelja socijalnih usluga za starije osobe uz četiri centra za socijalnu skrb koji djeluju na otocima Cres, Lošinj, Korčula, Krk i Brač i četiri podružnice na Rabu, Visu, Hvaru i Pagu. Ovo su ukratko predstavljeni podaci o provedbi Programa razvoja otoka za 2020.g. te u skladu s iznesenim predlaže se HS-u usvajanje ovog izvješća. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Imamo puno replika, prva je poštovanog zastupnika Kirina.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Kada pomislimo na gospodarstvo otoka onda svi to povezujemo sa ljetom i turizmom. RH otočno područje, otočno stanovništvo i život na otocima prepoznaje kao područje od posebnog državnog interesa. Dakle, 2020.g. u gospodarstvo otoka je uloženo gotovo 4 milijarde kuna, Ministarstvo poljoprivrede je tijekom 2020. uložilo 252 milijuna kuna u otočku poljoprivredu. Otočka poljoprivreda je u prošlosti bila samodostatna osim onog incidenta sa vinovom lozom kada je došlo do velikog iseljavanja, bez obzira na poticaje poljoprivreda otoka nije danas samodostatna za stanovništvo koje trajno živi na otocima, a za ljetne mjesece da ne govorimo, ali i danas to je činjenica poljoprivredne površine bez obzira na poticaj nedovoljno iskorištene. Da li će po vašem mišljenju doći tu do nekakvih promjena? Hvala.
Poštovana državna tajnica.
Kao što smo i kroz ovo izvješće naglasili stopa investiranja odnosno udio investiranja se svake godine povećao sa izuzetkom pandemijske 2020. razdoblje prije je pokazalo kontinuirani rast ulaganja i kontinuirani rast ulaganja u diversifikaciju svih mogućih gospodarskih grana koje će utjecati i doprinijeti razvoju, ali održivom razvoju otoka koristeći sve raspoložive potencijale, pri tom imajući u vidu očuvanje svih posebnosti otočnog područje koje ono kao takvo ima. Tu se u svakom slučaju ubraja i poljoprivreda, a rast poljoprivrednih odnosno i svih drugih ulaganja je svakako planiran i o tome se vodi računa i u sljedećem razdoblju. Što se tiče otočnog područja za razdoblje '21.-'27. je ono kao takvo po prvi put uključeno i programiranje za ulaganje strukturnih investicijskih fondova, tako da po prvi puta ćemo imati i rezervirani [[Upadica Reiner: Hvala.]] planirani iznos ulaganja u to područje koje će doprinijeti dodatnom rastu.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Brčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice. Evo svi učinci zapravo su usmjereni ka ostanku ljudi na određenom prostoru i u kontekstu evo ove demografske slike u RH koja nije velikim dijelom povoljna, ja bih ipak barem kada je riječ o Splitsko-dalmatinskoj županiji spomenuo da od tri grada koja imaju pozitivnu demografsku sliku dva grada su upravo otočna grada znači Stari Grad i Supetar dok ostali gradovi i općine su tu negdje na istoj razini kao što je bilo na zadnjem popisu prije desetak godina. I znači ove mjere koje se čine, ja bih rekao u sinergiji sa državne razine županijske, općinske i gradske zasigurno pokazuju da osmišljenost i evo mogu vas samo nadalje motivirati da i kroz uprave za otoke i kroz druge programe na poseban način se dade pozornost zdravstvenom sustavu i obrazovnom kako bi ljudi i ostajali i dolazili na otoke. Hvala.
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam lijepa nemam dodatka na ovo.
Poštovani zastupnik Borić.
Poštovana državna tajnice, evo najprije želim da ovo izvješće je slušalo naše rasprave u saboru i drago mi je da je ovako detaljno i da je konačno i analiziralo učinke samog ulaganja u hrvatske otoke u 2020. godini. Tako će sigurno biti i za 2021. i to svakako je za pohvalu. Mi smo donijeli zakon prije 3 godine ja mislim, pa i neke izmjene koje smo naknadno radili i sa željom da ga provedemo u potpunosti. Tamo su po meni najznačajniji dijelovi bili upravo u dijelu planiranja, govorim o Nacionalnom planu razvoja otoka, a onda bi to trebalo pratiti i kroz akcijske planove. Gdje smo sada s tim Nacionalnim programom razvoja otoka? Što smo tu donijeli od odluka kad govorimo na nivou vlade, a onda i u provedbi kad govorimo o akcijskim planovima? Mislim da je to ono što će dati konačno sveukupnu sliku ulaganja u proteklih 20-ak godina i jedan uspješan prijelaz ulaganja sa nacionalnih sredstava na korištenje sredstava iz fondova EU.
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem poštovani zastupniče. Da, Nacionalni plan razvoja otoka kao jedan od zadataka jel za provesti Zakona o razvoju otoka je doveden, donesen, usvojen, ne samo on nego i akcijski plan za provedbu. Dakle, Nacionalni plan razvoja otoka za razdoblje '21.-27., krajem prošle godine smo ga usvojili, a akcijski plan, akcijski plan za provedbu za razdoblje od '21. do '23. je također usvojen i trenutno radimo i na provedbi i definiranju mjera koje smo, koje smo definirali kroz sam akcijski plan bez obzira da li se radi o registru otoka koji je trenutno u provedbi, nadopuni i doradi. Samim time da li se radi o otočnim razvojnim pokazateljima koji je isto tako u fazi provedbe i pripreme za konačno objavljivanje. A samim Nacionalnim planom razvoja otoka smo postigli i to da smo kao što sam već rekla [[Upadica: Hvala.]] osigurali temelj za strateško planiranje [[Upadica: Hvala lijepa.]] ulaganje iz Europskih strukturnih investicijskih fondova.
Poštovani zastupnik Cappelli.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Državna tajnice, već par godina se razgovara o mogućnosti uvođenja brzih brodica za hitne intervencije što se tiče zdravstvene zaštite tj. hitne pomoći na otocima i isto tako o helikopterskoj službi. Koliko imam informaciju pa bi molio da mi to možda i potvrdite, navodno da je krajem ovog mjeseca polaganje prve kobilice na prvu izgradnju prve brodice u šibenskom brodogradilištu, a isto tako da je u tijeku dogovor i usuglašavanje tehničkih detalja oko pripreme svih dokumenata što se tiče uvođenja hitne helikopterske službe koja bi po ovom programu i dogovoru sa Europskom komisijom treba negdje započeti 2024. bar ono što se planirano. Pa evo molim vaš komentar ili ako imate neku drugu informaciju.
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem vam poštovani zastupniče na pitanju i mogu samo potvrditi informacije koje, koje ste naveli da i rekla sam i u izlaganju da hitna odnosno brzo, uspostava brzobrodskih linija i hitne službe brzim brodicama je u samoj realizaciji i kreće u svoju provedbu sa početkom izgradnje prve odnosno rada na prvoj brodici, a sve ostale razgovore oko uvođenja helikopterske službe su vođeni i vode se kroz operativni program Konkurentnost i kohezija njegovu realizaciju kao i planiranje kroz višegodišnji financijski okvir ali i Nacionalni plan oporavka i otpornosti tako da i ta realizacija sa '24., imate točnu informaciju starta.
Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. U svom jednom od izvješća pučka pravobraniteljica je za 2019. između ostalih problema s kojima se susreću stanovnici otoka spomenula i važnost što bržeg donošenja pravilnika o otočnim razvojnim pokazateljima i postupku vrednovanja razvijenosti otoka jer su čelnici jedinica lokalne samouprave ukazivali na problem da ih je postojeća indeksacija stavila u vrlo visoku skupinu razvijenosti što između ostalog zbog relativno malog broja stanovnika je bio jedan bag u tom pravilniku. Zanima me jeste li postupili jer to u nadležnosti baš vašeg ministarstva po tom, po toj preporuci pučke pravobraniteljice i zanima me ako imate vremena odgovori u minuti kakva je suradnja sa drugim ministarstvima kad su u pitanju otočke teme. Hvala.
Poštovana državna tajnica.
Evo zahvaljujem vam na pitanju. Što se tiče otočnih razvojnih pokazatelja kao jednog od zadatka odnosno jedan od, od stvari koje smo definirali da ćemo odraditi su u realizaciji. Trenutno je, se provodi vrednovanje otočnih razvojnih pokazatelja, dakle sam proces sa svim mogućim dionicima koji su uključeni u njega kako bismo odredili točno koji će to, kakvi i na koji način biti definirani pokazatelji koji će vrednovati otočne, otočni razvoj i otočne razvojne pokazatelje. A što se tiče suradnje sa svim ostalim tijelima da nije nje ne bismo imali ni ovo izvješće. Primijetili ste da smo i sa samim izvješćem sukladno opet preporukama koje smo dobili i u ovom, ovom domu ga unaprijedili, doradili i fokusirali se na učinke više nego na iznošenje pustih podataka. Tako da i u tom smjeru se stvari razvijaju pozitivno i zadovoljni smo. Naravno uz postojanje uvijek prostora [[Upadica: Hvala.]] za poboljšanje. Hvala.
Poštovana zastupnica Glamuzina.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana tajnice, državna tajnice, ako sam dobro razumjela čini mi se da je kolega Borić pohvalio ovo izvješće u smislu između ostaloga da reflektira u sebi uvažavanje komentara sa rasprava o prethodnim izvješćima. S obzirom da je velik broj komentara u raspravi na prethodna izvješća se odnosio na nedostatak usluga specijalističkih liječnika na otocima, zanima me možete li mi reći u periodu između proteklog izvješća i ovog izvješća okvirno, ne precizno, koliko je više na otocima zaposleno pedijatra, ginekologa, zubara, psihijatara, koliko ima laboratorija za analizu krvi, koliko se toga povećalo u odnosu na razdoblje prethodno? Hvala.
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem na pitanju. Što se tiče zdravstvene infrastrukture i u samom izvješću smo naveli kakvo je stanje. Ja u ovom trenutku ne mogu vam odgovoriti točno specijalistički koje su ordinacije i koje su te usluge, kolikogod imamo informacija imamo možemo to onda dostaviti pisanim putem. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Kekin.
... [[Govornica naknadno uključena.]] Jesam upalila? … spomenuli ste uspostavi hitne medicinske službe brodicama u kontekstu ugovora koji je sklopljen još 2019. Ono što je također važno reći da je provedba projekta 36 mjeseci i da na stranicama Hrvatskog zavoda za hitnu medicinu stoji da će se realizirati do 1. veljače 2022. koji je prošao i da će do tada biti nabavljeno šest brodica i 12 automatskih biokemijskih analizatora. Obzirom da nije nabavljena još nijedna brodica vi sad najavljujete realizaciju i također nije nabavljen niti jedan biokemijski automatski analizator za otoke, zanima me kad planirate sveukupnu realizaciju? Dakle, kada možemo očekivati da će ovo što je trebalo biti gotovo 1.2. biti doista gotovo?
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam na pitanju. Realizacija svih projekata isprogramiranih za financijsko razdoblje '14.-'20. se završava 31.12.2023., za sve projekte koji iz ovih ili onih razloga imaju neko kašnjenje, a ovaj je očito jedan od njih postoji institut faziranja i to je sigurna sam vam poznato. Trenutno smo u fazi analiza svih i definiranja svih projekata koji će se fazirati to znači da će se jedan dio faze ili dio projektnih aktivnosti provesti u sljedećem financijskom razdoblju, pa će jedan od takvih ili jedan od tih biti u svakom slučaju ovaj ili će se nastaviti sama provedba kroz financiranje kroz NPO. Ja bih morala konkretnije provjeriti s kolegama koji se time bave pa vam odgovoriti, ali u svakom slučaju neće ostat neproveden nikako.
Poštovani zastupnik ŠImičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Poštovana državna tajnice. Znamo da su otoci od posebne državne skrbi i dobro je da se ulaže u otoke. Spomenuli ste brojku od 28 milijardi kuna i sad mene interesira s obzirom na brojke koje su uložene, a uspoređujući svoj život na otoku prije 30-ak godina i danas to je zaista neusporedivo. Zanima me da li su sva ta silna ulaganja u infrastrukturu, u obrazovanje u sve privukli ljude na otoku i da li imate podatak koliko živi više ljudi na otocima 2022. u odnosu na 2020. o kojoj izvješće govori? Hvala lijepo.
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam lijepo. Mi imamo službene podatke za 2011. kad je i bio službeni popis stanovnika, imamo i neslužbene podatke iz popisa za 2021.g. i naravno pokazatelji koji nam govore kakva je situacija. Što se svih skupa otoka tiče ima nešto manje stanovnika, međutim pad broja stanovnika na otocima uslijed svih demografskih kretanja, ja bi se usudila reći najmanji ako gledamo otočje kao specifičnu regiju u odnosu na sve ostale on iznosi svega 3% dakle 3,2% je manje broja stanovnika '21. u odnosu na 2011., ali kad gledamo otok po otok ili kad bi gledali otoke bilježimo zanimljive stvari, a to je da na nekoliko većih otoka odnosno velikih otoka su zabilježeni pozitivni pokazatelji poput otoka Krka, Dugog otoka, Šolte, Pašmana i Vira koji imaju gledano generalno kao otoci povećanje [[Upadica Reiner: Hvala.]] uz velik broj malih otoka na kojima su također pozitivni pokazatelji.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice. Hvalevrijedna je činjenica da svaku godinu se više ulaže u otoke i da ministarstvo, vlada, jedinice područne lokalne samouprave izdvajaju za investicije na otocima. Međutim, mišljenja sam da bi ponekad izmjena nekog članka zakona bila veća pomoć otočanima nego sama investicija i novac koji im se daje. Pa bi evo apelirala na vas, a i molba svim ostalim ministarstvima kad se donosi bilo koji zakon da se ne zaboravi na specifičnost otoka i otočana. Evo vi ste jako dobro bili uključeni u jedan problem izgradnje reciklažnog dvorišta na otoku Murteru koji zbog broja stanovnika je bio ograničen, nije se vodilo računa da kad su u pitanju otoci da tu ne možemo biti toliko striktni sa brojem stanovnika, udaljenošću i ostalo. Hvala.
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam lijepa na komentaru. Zabilježili smo i vodit ćemo računa.
Poštovani zastupnik Pavić Željko.
Poštovana tajnice. U izvješću imamo nekoliko brojki vezane za … obnovu i za obnovljive izvore energije, međutim većina novaca je potrošena zapravo za energetsku obnovu zgrada. Ako možete dati informaciju koliko je novaca utrošeno? Znamo da ima 36 projekata koji su bili vezani za privatne objekte, za panele, solarne panele za struju i da ima nešto novaca koji su bili uloženi za pojedine turističke zgrade. Međutim, nemamo točan podatak koliko ste novaca uložili da bi se alocirale nove lokacije za solarne elektrane s obzirom da ćemo imati izgledno uskoro veliki problem sa električnom energijom na otocima.
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem vam saborski zastupniče na ovom pitanju. Ja ću samo ponoviti podatak koji imam ovaj čas, a to je da su najznačajnija povećanja ulaganja u 2020. u odnosu na prethodno razdoblje bila baš u sektor energetike. Ovdje smo i rast je zabilježen u 28%, naveli smo kao primjer ulaganje u izgradnju, zamjene i izgradnje podmorskih kablova, novih dalekovoda, trafostanica i priključaka. Da, postoje i investicije u solarne elektrane poput realizacije investicije na Visu, poput realizacije investicija na Cresu kolika su ona točno i koliko iznose morala bi pogledat da sad ne nagađam, pa vam to možemo onda i pismeno odgovoriti… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Može, hvala.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Jedan od problema koji najviše muči otočane i nažalost nije spomenut u ovom izvješću zasebno je problem katastara i zemljišnih knjiga. Dobro je poznato da su zbog njega i stradali susjedski odnosi na otocima, a kako turizam potencira sve veći broj dolazaka onda možete zamislit kakvo je tek stanje kad se počne voditi prepreke o tome čija je zemlja, čiji je parking, što se može prodati, a što se smije ili ne smije koristiti. HS je na sjednici održanoj 21. studenog 2018. donio Zakon o otocima u kojem je precizno i nedvosmisleno utvrđena obveza Vlade RH da u roku od 2.g. od stupanja na snagu zakona donese državni program sređivanja i usklađenja katastra i zemljišnih knjiga na otocima. Zakon je stupio na snagu 29. prosinca 2018.g., a krajem 2020.g. istekao rok koji je HS zakonom odredio za donošenje državnog programa, a gdje su sređeni katastri i zemljišne knjige, zašto nije ispoštovan rok i što ćete učiniti?
Poštovana državna tajnica, hvala lijepo.
Zahvaljujem na ovom pitanju. Ja vam samo mogu reći da je to, a i sami znate sigurna sam pitanje i zadatak koji zahtjeva puno više vremena nego što je proteklo otkad smo to sve skupa definirali. Za sada temeljem čl. 6. Zakona o otocima ustrojen je i vodi se registar otoka koji na jednom mjestu definira sve otoke za početak svih 1244 otoka, otočića i hridi koji su klasificirani po vanjskim karakteristikama, obilježjima i drugim parametrima. Samim time se stvorila i pretpostavka i preduvjet za kretanje u sve ove dalje aktivnosti koje imamo, pa je onda tako i Vlada RH krenula i sa revizijom državnog programa zaštite i korištenja malih povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka koji će onda jednako tako doprinjeti da se i sve ove druge stvari koje je potrebno riješiti rješavaju na otocima sustavno i konzistentno.
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, u izvješću ste naveli koliko je ulaganje u ovom periodu od 2006. do '20. da je to preko 27 skoro 28 milijardi kuna, a samo u 2020. iz EU fondova je dakle 3,8 milijardi kuna zajedno sa sredstvima kredita. Ono što je značajno za moju Zadarsku županiju i sam grad Zadar da u svom sastavu imaju niz otoka i da su problemi zapravo organizacije i kvalitete života i naseljenih otoka koji su u većini zaista veliki problem. Stoga je jako značajno upravo ova dva programa koja se sufinanciraju, a to je poticanje javnog prijevoza, cestovnog prijevoza i vodoopskrba, dakle subvencioniranje vode, što je itekako važno s obzirom da je to skoro 40 milijuna kuna ukupno što jedan, što drugi program.
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem. Da i nastavljaju se programi i dalje, već su realizacije za ovu godinu. Hvala.
Hvala vam lijepa. Time otvaram raspravu i prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Prvo moram izraziti žaljenje što su ove klupe nedovoljno popunjene vladine jer bi bilo dobro da na ovoj točki budu predstavnici i drugih ministarstava koja su možda još važnija od Ministarstva regionalnog razvoja, a tiču se provedbe Zakona o otocima ili posebnih zakona koje u jednom dijelu moraju uvažiti i otočne specifičnosti, a drugo žao mi je da nema i ministrice Tramišak jer možda nije upoznata, ali ovo je uvijek u saboru bila jedna rasprava gdje smo pokazivali međusobnu solidarnost i nikad nije bilo krvi do koljena na ovoj temi. Zahvaljujem. Iako se ova točka zove izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima izvješće koje smo dobili, a i rasprave koje su se prijašnjih godina vodile u HS u stvari su jedna godišnja rekapitulacija o stanju na hrvatskim otocima. Ona obuhvaća i trebala bi obuhvatiti sve aspekte života na otocima, a gdje se naravno osim Zakona o otocima primjenjuju i drugi zakoni koji su u većoj ili manjoj mjeri prilagođeni ili uvažavaju posebnosti naših otoka. Klub SDP prethodnih je godina glasovao za prihvaćanje ovog izvješća, a to će učiniti i ove godine. No naravno to ne znači da na sam sadržaj izvješća nemamo primjedbi. Izvješće je inače više-manje korektno, ono pomalo, ali ne bezobrazno uljepšava sliku stanja na otocima, ali to uljepšavanje nije pretjerano kao primjerice kad dobivamo neke druge podatke o gospodarskim kretanjima, inflaciji, standardu, kriminalu itd.. Ne bih nikako želio da rasprava o ovoj temi prođe na način da svi kažemo kako su otoci naše veliko bogatstvo, a kako je njihov potencijal slabo iskorišten kao što je to uostalom i u mnogim drugim segmentima društva, a onda kad završi rasprava zaboravimo na otoke i otočane i brigu o njima prepustimo jednoj upravi u ministarstvu i nekolicini zastupnika koji tu i tamo spomenu otoke. Mislim da se za ovu raspravu potrebno prisjetiti nekih ciljeva iz nacionalnog programa razvitka otoka iz 1997.g.. Bilo je to sažeto u jednoj rečenici u uvodu, održati život, potaknuti demografski preporod i gospodarski napredak, a uz to očuvati sklad nenadmašnih prirodnih vrijednosti. Hvala onome ko je piso. Danas s odmakom od ovoliko godina možemo reći da je život održan da demografski preporod nije potaknut iako je kolega Brčić spomenuo pozitivne primjere, pa više ja ne moram hvaliti svoje kad ste ih vi ishvalili. Da je ostvaren gospodarski napredak koji prati napredak cijelog društva, a da je borba za očuvanje nenadmašnih prirodnih vrijednosti tajni proces jer uvijek postoje prirodne opasnosti, požari, zagađenja mora i slično ili one druge neprirodne ili da kažemo protuprirodne koje se najčešće mogu vidjeti prilikom igara ili igrica s prostornim planovima. Dakle, možemo biti polovično zadovoljni, ali ipak zadovoljni. Ovo što sam pročitao koliko god zvuči aktualno danas moj je govor sa rasprave o Izvješću o Zakonu o otocima 19. rujna 2008. godine. E sad, izvješće je predstavljao ministar Božidar Kalmeta, u raspravi je sudjelovao i zastupnik Gari Cappelli, a pored ministra tu u ovoj klupi sjećam se kao da je jučer bilo sjedili su i državni tajnici Branko Bačić i Josip Borić za kojega ne znam koja mu je bila funkcija ili pomoćnika ministra ili državnog tajnika. Zvuči poznato. Prema tome, sama činjenica da je govor koji je izrečen u vrijeme Sanaderove Vlade i danas aktualan ne znači da, iako ima određenih sličnosti sa događajima iz vremena Sanaderove Vlade ali činjenica da nitko nije reagirao dok sam čitao govor od prije 15 godina pokazuje koliko su neke stvari trajne, koliko su neke brige trajne i koliko je borba za bolji život na otocima trajna ne prije 15 godina, nego prije 50, prije 100 i bit će za 50 i za 100 godina kada ni Cappelli ni Borić ni ja ni Branko Bačić ne budemo više u Hrvatskom saboru. Da, a sada malo o 2022. Prvo kao voditelj Skupine izaslanstva prijateljstva zastupnika zastupničkih skupina Hrvatskog sabora i Sobranja Republike Sjeverne Makedonije osim što mi je drago da su sinoć pobijedili moram spomenuti jednu aktualnu činjenicu, a to je da su u Sućurju na Hvaru i na otoku Ižu liječnici koji su došli državljani Makedonije zato što hrvatski liječnici nisu htjeli, nisu mogli, nisu željeli doći raditi u te sredine blagodara. To nam pokazuje da plan zamjene zdravstvenog kadra na otocima, a posebno, a to su liječnici opće prakse, o specijalistima da ne govorimo da je to nešto što je gorući problem. Lako je to recimo na Braču, lakše je pardon na Braču riješiti da dođe netko iz Splita pa da putuje svaki dan, ali na udaljenijim otocima to nije moguće. To je jedna, dakle jedna stvar koju bi Ministarstvo zdravstva nadležne županije i sve druge mogli riješiti i na bolji način. Druga stvar koju je, a Izvješće za 2020. godinu, pandemija aktualizirala je pitanje ja neću reći teritorijalnog ustroja, jer ne može krizno razdoblje biti nešto kad ćemo analizirati teritorijalni ustroj. Ali svakako nešto što se i u ciljevima ove Vlade zove funkcionalno povezivanje jedinica lokalne samouprave jest nešto što je na otocima posebno na onim otocima koji imaju, koji su podijeljeni u više jedinica lokalne samouprave vrlo bitna tema. I gradonačelnici i načelnici otočnih općina na istom otoku, a i na različitim samo svaki svoje perspektive vidi veliku potrebu funkcionalnog povezivanja jedinica lokalne samouprave posebno u onim situacijama kada su resursi pojedine jedinice lokalne samouprave ograničeni i kada bi njihovo zajedničko djelovanje na malom prostoru gdje se svi poznaju sa relativno malim brojem stanovnika bilo puno logičnije, puno jednostavnije, puno efikasnije nego ovako rascjepkano i podijeljeno. Zato mi je drago, na to sam skrenuo pozornost i amandmanom na proračun da će se kao jedan primjer, dobar primjer funkcionalnog povezivanja 4 jedinice lokalne samouprave gdje su na vlasti i HDZ i SDP i nezavisni na Braču, dakle otvoriti jedan zajednički vatrogasni dom 20. travnja ako sam dobro informiran, gdje će dakle biti sredstvima iz EU fondova, zalaganje Vlade, zalaganje jedinice lokalne samouprave, zalaganjem i županije. I prema tome, to je jedan dobar primjer da ministrica doista može doći u Sabor na raspravu o Zakonu o otocima, tu stvarno neće dobiti ni krivi pogled, a kamoli prijetnju. Možda čak, jedino pohvale od nas dobit. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Zahvaljujem. E sad, da zaključimo. Ja sam nekoliko puta sa ove govornice znao reći da je nama bilo draže kad je Uprava za otoke bila u Ministarstvu mora i svaki put bi kolega Borić kimnuo glavom. Međutim, neka ostane i ovako, nije problem. Važno je da ove teme i ove točke ne budu dio političkih prijepora, jer na otoku ipak smo svi upućeni jedni na druge i zato i naše međusobne rasprave su puno pitomije nego što su inače ove druge političke rasprave. Jedino tu i tamo malo Borić izgubi živce, ali dobro nema veze, šta ćemo sad. Poštovane kolegice i kolege klub SDP-a glasat će za prihvaćanje Izvješća o provedbi Zakona o otocima uz želju da Zakon o otocima za koji smo prilikom donošenja rekli da je više deklaracija nego pravi normativni akt tipa zakona zato šta upućuje na niz, mislim da je bilo dvadesetak donošenja pravilnika od strane ministra, odnosno ministrice i drugih ministarstava. Tek će onda u punoj mjeri se moći vidjeti učinci. Ja sam u replici pitao za jedan pravilnik, takvih može biti još dosta. O njima nije provedena ovakva javna rasprava kao o zakonu. Ali imajući povjerenja da će i obzirom da ljudi koji i sada operativno rade na tome su naše povjerenje nisu iznevjerili ni do sad prihvaćamo ovo izvješće. Zahvaljujem.
Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo Izvješće o provedbi Zakona o otocima za 2020. godinu kao i svako do sada jedna je dobra tema o kojoj možemo voditi zaista dobru raspravu i detaljnu i opširnu i mislim da se uvijek složimo da je politika koju vode Vlade prema hrvatskim otocima u kontinuitetu od donošenja prvog zakona pokazala da tako osmišljena politika može itekako doprinositi znači boljem životu na našim otocima naših otočana, ali i u gospodarskom smislu, da otoci su sve više i više sredine koje mogu itekako vraćati ono što se u njih ulaže tako da imamo višestruku korist od svih ovih ulaganja koje imamo priliku jednom u godini raspraviti ovdje u Hrvatskom saboru i to je uvijek, kažem dobra tema. Imamo ovdje zastupnika nekoliko koji dolaze sa hrvatskih otoka, imamo i neke koji imaju prebivalište na otoku ali nisu otočani ili tj. imaju boravište u većem gradu i kao takvi uvijek smo pozvani da govorimo o našim otocima i otočanima. Mislim da suglasje tih politika i raznih opcija doprinosi, tako i ovo izvješće jasno pokazuje da ono što smo govorili u prethodnim raspravama ima svoju realizaciju kroz ovo Izvješće za 2020. godinu jer se slušalo ono što smo htjeli kroz naše rasprave dobiti, a to je da budemo još detaljniji i da konačno i procijenimo učinke svih tih ulaganja, da ih ne svodimo samo na brojeve i brojke po pojedinim aktivnostima, nego da vidimo sveukupno što se desilo zaista kad ulažemo tolika sredstva. Gledajući određene pokazatelje imamo i puno dobrih, a vidjeli smo s obzirom ovaj dio izvješća ne sadrži to jer smo popis stanovništva imali za 2021. godinu. Ipak imamo podatke koji su dostupni i koji nam pokazuju da sva ova ulaganja su uspjela ostvariti veliki napredak u smislu izgradnje potrebne infrastrukture, društvene i komunalne, prometne i da je broj stanovnika kad govorimo o ukupnom broju u odnosu na 2011. godinu manji za 4248 stanovnika na svim hrvatskim otocima, da smo dobili tri novo naseljena otoka Babac, Sušac i Sveti Andrija, da imamo nešto više naseljenih otoka, da je onaj gubitak broja stanovnika nekih 3,20% manji od onoga što imamo na nivou Republike Hrvatske gdje imamo 9,25% manje stanovnika po onome što smo do sada čuli ili mogli saznati. To nas upućuje da i dalje moramo promišljati politiku prema hrvatskim otocima kao jednoj posebnoj, zasebnu cjelinu koja živi možda nešto drugačije nego što to živi ostatak Hrvatske, tj. kontinent i da su sve ove mjere po pojedinim programima ipak išle u smjeru da se na tom prostoru očuva, sačuva život, negdje dobro nadogradi kao što pokazuju pojedini otoci. Spomenut ću ovdje otok Krk koji je zaista rastao u jednom većem obimu i neki drugi otoci koji imaju pozitivna kretanja kao što je Šolta. Ali da postoje i otoci veliki, pa i oni premošteni koji su zabilježili određene gubitke. Tako da možda priča o izgradnji potrebne infrastrukture i nije sama osnova da bi mogli sačuvati život baš na svakom otoku ili da bi taj desetogodišnji rast stanovnika bio svakih 10 godina veći. Znači da moramo opet početi promišljati i o nekim drugim smjerovima što je to što još može vratiti stanovnike na otoke ili naći nove stanovnike i što je to što moramo činiti kao Vlada, kao država, uprava, ministarstvo, svaka lokalna samouprava da našim građanima, tj. našim otočanima osiguramo još bolje uvjete kako bi taj živo zaista opstao. Ono što možemo reći za 2020. godinu to je da se ukupno uložilo, znači 3,8 milijardi kuna gdje najveći jest dio ulaganja tiče se samog poluotoka Pelješca tj. prometnog povezivanja putem Pelješkog mosta koji je izgrađen i koji će evo u nekom skorom vremenu biti pušten u promet i on nosi i u 2020. i u 2019. jedan veći dio aktivnosti ulaganja u prometno povezivanje, da se ne stvori jedna slika, možda kriva, znači s obzirom na, govorimo i o otocima kao takvima. Ali da je ono što je najvažnije sustav korištenja europskih fondova zaista sada saživio u punoj mjeri i da otočne, lokalne samouprave itekako sudjeluju u apsorpciji tih sredstava a to onda meni znači da gledajući sve ovo što imamo napisano, a to je presjek čak i petnaestak godina unazad vrlo dobro ili uspješno krenuli sa isključivo korištenja nacionalnih sredstava, pa onda onu međufazu korištenja dijela predpristupnih fondova gdje smo učili koristiti fondove, koja nije bila velika baš na samim otocima ušli potpuno znači u novu fazu korištenja isključivo tih sredstava za izgradnju potrebne infrastrukture. I tu se vidi veliki napredak, tako da ovo što stoji ispred nas, ovih sljedećih 7 godina kad govorimo o ovoj višegodišnjoj financijskoj omotnici i ovo što imamo sada što je spomenula državna tajnica, znači Nacionalni program razvoja otoka kroz akcijski trogodišnji plan će jasno definirati projekte i programe koje će lokalne samouprave moći kandidirati na pojedine programe i nakon toga iz iskoristiti za izgradnju potrebnih infrastrukturnih objekata, ali i za sve ostale namjene kada govorimo i organizaciji društvenog života. Mislim da je to jedan od boljih aktivnosti koje smo uspjeli ostvariti plus ovo što se dogodilo temeljem donesenog Zakona o otocima, plus one izmjene koje smo imali naknadno koje su povećale ulaganje u vodoopskrbu otoka u smislu sufinanciranja većeg broja kubika za naše otoke koji nemaju spojene vodoopskrbne sustave na sustave koje imaju svi ostali. I imali smo program koji je išao iz Fonda za zaštitu okoliša subvencioniranje znači prijevoza otpada sa otoka na kopno, znači tamo gdje su se stekli uvjeti, a to je gotovo na svim hrvatskim otocima koji mogu po meni osobno ono što ja znam, prednjače upravo u tim zelenim politikama o kojima se često ovdje govori. Primorsko-goranska županija, svi veliki otoci odvoze otpad sa svog otoka na Centar za gospodarenje Marinščina, vjerujem zadarski otoci to rade već jedno duže vrijeme, mislim da su sada na redu naravno i otoci Splitsko-dalmatinske i Dubrovačke županije kada i oni izgrade svoje potrebne centre, plus ono što radimo u dijelu obnovljivih izvora energije. Spomenuli smo dvije solarne elektrane, jedna je izgrađena na Visu, druga se gradi na Cresu, imamo nekoliko projekata koji će pojaviti u sljedećih godinu ili dvije dana na većim hrvatskim otocima. I sve ono što želimo znači je biti ispred mnogih kad govorimo o tome da otoci s obzirom da vidimo iz gospodarskog dijela koji je ovdje naveden vrlo jasno i detaljno kolika je ukupna aktivnost svih gospodarskih subjekata koji godišnje ostvaruju gotovo 40-ak milijardi kuna prihoda kada to stavimo u jedan kontekst na 100.000 stanovnika koji tamo žive, zaista jedan respektabilan broj koji nam pokazuje da otoci zaista kroz sva porezna i sva ostala davanja mogu vraćati državi tj. sve ono što se u njih ulaže i više od toga. I to je bila ona osnovna namjena Zakona o otocima, a na nama je da koristimo prilike. Evo ovdje smo čuli jedan primjedbu da nema državnog programa uređenja katastra i gruntovnice na hrvatskim, to je bio jedan od prvih državnih programa 2000.g. koji je donesen, koji je donesen i koji se provodio negdje do 2010.g. Nakon toga je ostalo na pojedinačnim aktivnostima svake lokalne samouprave koji iziskuje velika sredstva upravo ulaganja u dijelu građevinskih područja gdje su najsitnije katastarske čestice. Kako je država nedavno donijela Državni program uređenja katastra koji obuhvaća ulaganja od gotovo 5 milijardi kuna u sljedećih 10 godina, a najveći dio dolazi nam iz NPOO-a koristit ćemo ta sredstva kao lokalne samouprave da riješimo konačno i pitanje katastra i gruntovnice na tj. novih katastarskih knjiga na hrvatskim otocima. Postoji jedan otok za koji je to napravljeno iznova po temelju tog državnog programa, postoje mnogi drugi koji su dobivali sufinanciranje. Međutim, sredstva su bila nedostatna i nisu se provodila taj program u cijelosti što nije problem jer sada treba napraviti reviziju i ukopčati se tj. prikopčati se na ovaj program koji je donijela sama država. Mi ćemo podržati ovo izvješće, mislimo da je detaljno, dobro prikazalo aktivnosti 2020.g. i da je dobar temelj da vodimo zaista jednu dobru i argumentiranu raspravu ovdje u saboru.
Sljedeći će biti Klub zastupnika Socijaldemokrata, a govorit će poštovana zastupnica Katica Glamuzina. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Poštovana državna tajnice sa suradnicom. Izvješće koje smo dobili za 2020.g. naziva Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima zapravo više izgleda kao neki donekle organizirani pregled neplanskih investicija ili kako je definiran u izvješću sa predmetne sjednice Odbor za regionalni razvoj i fondove EU, dokument koji na jednom mjestu objedinjuje sva ulaganja u otoke. Ne govorim da je loše, da ove investicije postoje dapače, ali možda bi imale bolji učinak ili barem učinak koji se izvješćem zaista može procijeniti, da je sve ovo napravljeno planski i strateški. Ovako imamo podatke o ulaganjima u određene projekte na otocima, ali nemamo apsolutno nikakav uvid u to koliko su baš ti projekti u koje se izabralo ulagati bili zaista učinkoviti u razvoju otoka. Ne tvrdim da nisu, ali iz podataka ponuđenih u izvješću to se ne može zaključiti. Ovo se izvješće radi u odnosu na Zakon o otocima, ali i u tom zakonu nedostaju parametri po kojima bi bilo moguće mjeriti učinkovitost što je normalno jer takvi parametri se ugrađuju u drugačije akte, a ne u zakon, međutim dokumenti koje imamo su takvi kakvi su, konfuzni i ne pokazuju ono za što su navodno kreirani. Dakle, da bismo mjerili učinkovitost moramo u nekom aktu pokazati analizu trenutnog stanja, definirati mjerljive ciljeve te odrediti indikatore uspješnosti da bismo onda protekom određenog vremena mogli znati koliko smo bili učinkoviti u planovima i programima. Ne otkrivam ovdje toplu vodu to je svima jasno i zdravorazumski, a zašto tako nismo radili taj mi dio nije jasan jer sama količina potrošenog javnog novca nije indikator uspješnosti. A da je ministarstvo toga svjesno, svjesno je jer prošle godine, godinu nakon one na koje se odnosi ovo izvješće vlada tj. ministarstvo je donijelo Nacionalni plan razvoja otoka za razdoblje 2021.-2027. Uz taj plani ide i akcijski plan koji napokon ima specifično definirane ciljeve i mjerljive indikatore, no o tome ćemo dogodine kad to dođe na dnevni red. Međutim, uz taj nacionalni plan ide i još jedan dokument koji opisuje provođenje postupka prethodnog vrednovanja kako bi se osigurala dodatna kvaliteta izrade te pružila potrebna osnova za provede, praćenje i buduće vrednovanje nacionalnog plana. E sad u tom su dokumentu navedena neka pitanja, među njima i sljedeće, pitanje za vrednovanje tri. Kako su rezultati provedbe Nacionalnog programa razvitka otoka i naučene lekcije, kako su se pardon, uzele u obzir prilikom programiranja Nacionalnog plana? I nudi nam se sljedeći odgovor, nije dostupno nikakvo formalno vrednovanje provedbe otočne politike u proteklom razdoblju koje bi predstavljalo izvor konkretnih naučenih lekcija i preporuka za buduće razdoblje. Stoga nije moguće utvrditi stupanj učenja i primjena naučenih lekcija. Dodatno treba spomenuti da su dodatna izvješća o učincima Zakona o otocima bila vrijedan izvor informacija bez obzira što nisu pratila određene razvojne pokazatelje nego su bila usmjerena samo na konkretne investicije. Dalje, odgovor na pitanje 7 koje glasi predstavljaju li predložene mjere aktivnosti i projekti najbolji način rješavanja razvojnih potreba otoka u odgovoru piše da tim da prethodno vrednovanje nije imao uvid u bazu projekata na otocima pa u ovoj fazi nije u mogućnosti prosuditi do koje mjere postojeća zaliha projekata adresira razvojne potrebe otoka na najbolji način odnosno postoje li prihvatljivije alternative. Dakle, po priznanju samog ministarstva do sada se radilo više-manje stihijski. Sredstva koja su se ulagala, a dobro je da su se ulagala makar i ovako, nisu se ulagala ni planski ni strateški pa je sada vrlo teško govoriti o ikakvoj učinkovitosti tih ulaganja stoga je i ova rasprava malo besmislena. U izvješću se navodi kako se specifični ciljevi programa razvoja otoka odnose na unapređenje i razvoj lokalne zajednice na otocima povećanjem kvalitete i dostupnosti komunalnih, obrazovnih, zdravstvenih, socijalnih, kulturnih, sportskih i drugih javnih usluga imajući na umu zaštitu okoliša i primjena energetski učinkovitih obnovljivih izvora energije. Naglašavam ove obrazovne i zdravstvene usluge te vam svraćam pozornost na dio izvješća u kojem piše da Ministarstvo obrazovanja nije uložilo ništa u otoke 2020. godine. Ništa, ni kune, nula bodova. Niti za program asistenata u nastavi za djecu s poteškoćama u razvoju, niti za potporu darovitim učenicima, niti za financiranje infrastruktura kako bi bilo dosta mjesta u vrtićima za svu djecu, ali evo izgleda da će se barem taj problem riješiti ne osiguravanjem novih prostora već na uštrb kvalitete predškolskog odgoja ukidanjem pedagoškog standarda kako bi u već natrpane prostorije nagurali još malo djece. Nadam se samo da će najavljenim investicijama u osnovnoškolskom obrazovanju o čemu smo nedavno raspravljali, a radi se o projektu prebacivanja na jednosmjensku cjelodnevnu nastavu biti obuhvaćeni i otoci te da će se među najavljenih 50 pilot škola za taj projekt pronaći i poneka otočka. A Ministarstvo zdravstva kako šturo piše se fokusiralo na razvoj telemedicine. Dakle, medicina na daljinu jačanjem Internet veza jer se valjda lakše fokusirati na online zdravstvo nego pronaći način da se sa otoka i za otok obrazuju liječnici koji će tamo i prakticirati medicinu. Ovi eksperimenti sa online nastavom koje je iznjedrila Covid pandemija su se izgleda prenijeli i na medicinu. A u Nacionalnoj razvojnoj strategiji na stranici 77 jasno smo se odredili, citiram. Posebna pozornost posvetit će dostupnosti medicinskih usluga na otocima. Izgleda da se mislilo na online dostupnost. I na kraju vratit ću se samo kratko na Nacionalni plan razvoja otoka za koji se među onim dionicima koji su sudjelovali u izradi plana ne navode uredi pravobraniteljica za djecu, za osobe s invaliditetom, za ravnopravnost spolova. A ne bi možda bilo loše da se kreirajući sve strateške dokumente pa tako i ovaj konzultiraju i ti uredi obzirom da su kreirani da se brinu za potrebe određenih grupacija stanovništva na koje je potrebno obratiti posebnu pažnju. A u strateškim dokumentima naše zemlje koji su temelj svih budućih politika ne nalaze se njihove smjernice jer ih nitko nije ni pitao. Zahvaljujem.
Slijedeća će u ime Kluba zastupnica zeleno-lijevog bloka govoriti poštovana zastupnica Ivana Kekin. Izvolite.
Hvala vam. Dobar dan svima, dakle cijelo ovo izvješće koje sam detaljno iščitala završava zaključkom u kojem stoji da RH otočno područje, otočno stanovništvo i život na otocima prepoznaje kao područje od posebnog državnog interesa. Zanimljivo je što kićene rečenice o strategijama, o rastu, o politikama, o programima, o ulaganjima zapravo kriju, a kriju kako to točno izgleda tzv. državni, a zapravo HDZ-ov posebni interes. Evo, možemo krenuti od već spomenutih brodica, dakle ponavljam do 1.2. trebalo je biti nabavljeno 6 brodica za hitnu službu u 12 biokemijskih analizatora nije nabavljena niti jedna, a sada se hvalite time da će uskoro biti porinuta prva. I kažete fazirat će se projekt, fazirat će se sasvim sigurno do taman pred parlamentarne izbore to nam je sasvim jasno. Drugo, nakon toga piše putem Operativnog programa Konkurentnost i kohezija financirano je 16 projekata na otocima hvalite se, pa možemo na nekim primjerima pogledati kakvi su to projekti u pitanju i o čijem se interesu provode. Primjerice, rekonstrukcija lukobrana Puntin projekt je Županijske lučke uprave Korčula vrijedan 15 milijuna kuna. Cilj je ovog projekta tako piše, povećanje sigurnosti i kvalitete povezanosti otoka Korčule sa okolnim otocima i kopnom i stvaranje boljih uvjeta i kvalitete života za otočanke i otočane. … [[Govornica se ne razumije.]] to je baš zanimljivo obzirom da građani Korčule misle upravo suprotno, dapače to je mjesto koje su domaći koristili za okupljanje, za šetnju, za društveni život, a sada je postalo područje stalnog graničnog prijelaza za međunarodni promet putnika u pomorskom prometu i sukladno tome je ograđeno. Tako da sada građani Korčule se mogu diviti iz daljine tom lukobranu i povremenim jahtama ruskih oligarha koje se tamo vežu. Sam lukobran za kojeg i dalje nije jasno kako je točno povećao sigurnost i povezanost otoka, niti je jasno kako je pomogao kvalitetu životu otočana gradila je firma Pomgrad s kojom HDZ-ova Županijska lučka uprava ima niz akrobacija. Primjerice, 2. srpnja 2020. potpisao se ugovor o gradnji luke Polačišće. To je projekt vrijedan 190 milijuna kuna za kojeg je naš cijenjeni kolega Branko Bačić kojeg ovdje sad nažalost nema, rekao da je najvažniji i najveći projekt u cijeloj njegovoj u tom trenutku 38-godišnjoj karijeri. To je inače također projekt istih ciljeva dakle da poveća sigurnost i povezanost otoka Korčule sa okolnim otocima i kopnom i poveća kvalitetu naših građana na Korčuli. Ali zapravo se radi o ogromnoj devastaciji prostora, o narušavanju kulturne baštine grada Korčule usred naseljenog mjesta, megalomanskom projektu koji je u ovom obuhvatu apsolutno nepotreban s čim se slažu građani Korčule, ne postoji duž obalna linija Rijeka-Dubrovnik, zapravo ne postoji niti jedna brodska linija tamo osim brze katamaranske za Korčulu i trajekte koji povezuju Korčulu s Pelješcem, tako da je ta velika luka apsolutno nepotrebna za otočko stanovništvo, pa kome je potrebna, e potrebna je građevinskom lobiju tako da se međusobno podijele novci. Luka će biti prometna tokom dva mjeseca turističke sezone, ostalih 10 mjeseci imat ćemo 20 tisuća opustošenih kvadrata, toliko o poboljšanju života otočana. Na poziv javne nabave za izgradnju te luke inače javila su se 4 ponuditelja, kriterij odabira je prema kriterijima javne nabave naravno ekonomski najpovoljnija ponuda, a to je bila ponuda firme AquaMonta iz Beograda i iz Splita. E sad, to očito nije ispalo kako je planirano, pa na poticaj Pongrada onog od maloprije Županijska lučka uprava suprotno zakonskim propisima poništava ovu javnu nabavu, AquaMonta se dakako na navedeno žali, a državna komisija, to imate sve na internetskim stranicama, za kontrolu javne nabave nema drugog izbora nego da radi upravo bjelodanog pokušaja pogodovanja poništi odluku Županijske lučke uprave i odere im kaznu od preko 100 tisuća kuna koju sada Županijska lučka uprava mora platiti tužitelju, dakle firmi AquaMonta, znate iz čijih će džepova to ići, pa iz džepova je li otočanki i otočana o čijim interesima tako vrijedno brinete. Da bi se mogla sagraditi ta navedena Luka Polačišće potrebna je naravno i pristupna cesta. Projekt vrijedan 170 milijuna kuna pristupna cesta Luci Polačišće također je potpisan na taj svečani 2. srpnja 2020. u okruženju mnogih HDZ-ovaca i taj projekt je konkretno od samog početka rađen i protuzakonito i zlonamjerno, dakle dovoljno je reći da su građani njih više od 300 koji su bili predmet izvlaštenja bili pozvani na uvid u spis za vrijeme najstrožeg lockdowna, dakle poziv je bio oglašen na oglasnoj ploči Upravnog odjela za prostorno uređenje i gradnju dok je odjel bio zaključan i dok su građani dobili naputak da ne smiju izlazit iz vlastitih kuća. To je bio početak tog prekrasnog također vrlo važnog projekta, to je drugi najvažniji u karijeri istaknuo je kolega Branko Bačić. Cijeli projekt ogromna je devastacija prostora, pomorskog dobra i mora, to je preko 1000 metara nasipanja u more, što je sasvim suprotno direktivama EU o izmicanju infrastrukture sa obale i to je razlog zašto je građevinska dozvola za ovaj projekt dobivena nezakonito. Naime, ocjena procjene utjecaja na okoliš izrađena je nakon dobivanja građevinske dozvole. Nakon što su građani Korčule iskoristili sva pravno dostupna sredstava obratili su se i svim nadležnim tijelima EU. O toj cesti smo inače ovdje već govorili jer je upravo taj ugovor za izgradnju te ceste činio 63% financijskog plana Županijske uprave za ceste Dubrovačko-neretvanske županije koji je izglasan u prosincu 2021., a ugovor je raskinut 5 mjeseci ranije, dakle u proračunu ste imali sredstva iz ugovora kojeg ste raskinuli 5 mjeseci ranije, a zašto ste ga raskinuli, pa zato što vam je valjda uslijed svih ovih događaja sa Petricem, Žalac itd. postalo jasno da vam isti neće proći pred europskim tijelima i da bi mogli završiti kao i neki drugi stranački drugovi. I dok su protiv odgovornih podignute kaznene i prekršajne prijave županijski HDZ nam tvrdi u medijima da ništa nije sporno, da će se potpisati novi ugovor i da im je tako obećano, što je baš zanimljivo jer smo poslali upit u nadležno ministarstvo o tom ugovoru i nadležno ministarstvo nam je dalo službeni odgovor da novaca više u pozivu za financiranje nema, dakle para nema, a opet pare su obećane. I sad se postavlja jasno pitanje tko je kome obećao novce, kako se ti novci dijele, kako se dogovaraju projekti, kako se obećaju milijuni, na temelju čega, jel to opet po babi i stričevima, tko to obećava županijskim HDZ-ovcima novce za štetne projekte, sa lažno ishodovanim građevinskim dozvolama, a potom malverziranim javnim nabavama gdje se nakon što se izabere izvođač podizvođači i kooperanti biraju po sistemu poznanstva odnosno podobnosti, pa se tu dijeli i trguje šakom i kapom. Na koncu dobijemo devastiran prostor, korist nikakvu ili svakako nesrazmjernu, ali zato HDZ-ov građevinski lobi ima poprilično podebljanu bilancu. Nema tu interesa za otoke, našim otocima treba prometna strategija u korist pomorskog, ekološkog i održivog prometa, a ne asfalt i beton, treba im ginekologa, treba im pedijatara, treba im liječnica i liječnika od krvi i mesa, a ne telemedicine, treba im hitna helikopterska medicinska služba, trebaju im nova cjelogodišnja radna mjesta, a ne sezonska dvomjesečna, treba im adekvatno, samodostatno i održivo gospodarenje otpadom, treba im kontinuirana briga, a ne održavanje na životu od sezone do sezone kad su jedino čini se ovoj vladi uopće zanimljivi. Ovaj dokument o kojem danas raspravljamo jasno pokazuje da ne marite niti za održivost, niti za klimatske promjene koje će se prvo baš na otocima manifestirati, ne marite za stanovnike otoka, ne marite za demografiju i demografsku sliku naših otoka nego pokazuje da otoke doživljavate kao plijen kojim zadovoljavate partikularne apetite, o tom se radi. Otočna renesansa, tako je vašu brigu o otocima nazvao ministar Butković, ja bih prije rekla obična eksploatacija. I na kraju, poručuju vam mnogi otočani i otočanke s kojima sam razgovarala da si onaj posebni interes s početka ovog izvješća slobodno prebacite u vlastito dvorište.
Povredu Poslovnika je digao poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa. Čl. 238., kolegica Kekin vrlo negativno je govorila o jednom projektu i ne želim previše s time polemizirati, ali s ovim zadnjim dijelom njezine rasprave svakako, sve što je ona poželjela otocima čekamo da se provede u Zagrebu. Jednostavno najprije bi za to bio preduvjet da izaberu barem 10-tak pročelnika nakon skoro godinu dana vlasti, pa da to bude temelj za prvi velik projekt koji ćete nam najaviti. Kad ga najavite da ga želite ostvariti u 4.g. mi ćemo to urbi et orbi ovdje prihvatiti, pozdraviti i onda ćemo vidjeti uspješnost tih i takvih koji se brinu o nama otočanima.
Dobro, to je bila tipična replika, pa vam moram dati opomenu. Povredu Poslovnika je digao i poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. A dobit ću opomenu, ali šteta je ne iskoristit priliku. Kolegice u vašoj, vašoj raspravi ste se 89% vremena posvetili otoku Korčuli [[Upadica iz klupe: Jesam]] Pa rezultati lokalnih izbora na otoku Korčuli gdje je HDZ od pet jedinica lokalne samouprave ima vlast u nula upravo pokazuje da građani prepoznaju što se događa, ne moramo mi to još dodatno govoriti. Zahvaljujem.
Dobro, naravno i vi kolega ćete dobiti opomenu jer je to bila replika. Poštovani zastupnik Cappelli.
Članak 238. gospodine Bauk na Lošinju slučajno je HDZ već 20 godina na vlasti i jako su zadovoljni očito. Htio bih samo se zahvaliti na onoj gorčini gospođe Kekin saborske zastupnice. Živim već 61, 62 godine skoro na otoku. Jedino uz Finsku Hrvatska ima jedan zakon koji ako možemo reći regulira i ni jedna druga europska zemlja i ja sam jako zadovoljan sa onim što država daje i koliko daje. I mislim da u ovom smjeru idemo jako dobro za razliku od onih vaših mišljenja i gorčine i negative. Mi na otocima smo jako zadovoljni sa ovime što dobivamo. Detalja uvijek ima loših.
Hvala. Naravno i to je bila replika, pa dobivate opomenu. Ja vas molim nemojmo replicirati pod firmom povrede Poslovnika. Ima prilike za repliciranje. Sad će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Uvodno kao što su i mnogi započinjali moram i ja započeti sa time da kažem evo da ne dolazim niti sa jednog otoka, niti favoriziram ikoji otok s obzirom na to tko je na njemu na vlasti, tako da ću ovdje govoriti isključivo kao saborska zastupnica koja naravno kao i svi građani Republike Hrvatske voli naše otoke i boravi na njima ali ću govoriti bezinteresno jer ovo nije pitanje stjecanja glasova sukladno našem prebivalištu ili političkim interesima nego je zaista pitanje nekakvog javnog dobra i upravljanjima resursima Republike Hrvatske. Na tom tragu prvo ću postaviti pitanje što je uopće Izvješće o učincima zakona. Meni osobno to je vrlo neobičan dokument, jer ako bismo tako išli mogli bismo imati izvješće o učincima svih zakona ali onda dolazimo do onog pitanja koje je ovdje i ranije spomenuto, je li ovdje uopće zakon ili je zakon nekakav pamflet koji je trebao služiti nekoj našoj viziji razvoja otoka prije nego što se donesu neki drugi dokumenti, pa zato mi imamo izvješće o njegovim učincima. Jer ako bismo doslovno shvatili da razgovaramo o izvješćima učinaka Zakona o otocima, onda bismo trebali razgovarati o ovome što sam postavila kao pitanje, a to je da se taj zakon ne poštuje. Dakle, konkretan učinak ovog zakona je njegovo nepoštivanje. Dakle, ako zakon i Hrvatski sabor na sjednici održanoj 21. studenog 2018. godine donese taj zakon u kojem je precizno i dvosmisleno utvrđena obaveza Vlade Republike Hrvatske da u roku od dvije godine od stupanja na snagu zakona na prijedlog Ministarstva pravosuđa i uprave donese državni program sređivanja i usklađivanja katastra i zemljišnih knjiga na otocima, a zakon stupi na snagu 29. prosinca 2018. krajem 2020. istekao je rok koji je Hrvatski sabor zakonom odredio za donošenje državnog programa. Dakle, hrvatska Vlada kasni sa ispunjenjem svojih zakonskih obveza. Stvar je vrlo jednostavna, zakon se krši. I ne možemo onda kao odgovor reći treba nam više vremena. Nisam ja napisala i propisala i izglasala taj zakon. Zakon je prema onome tko je bio tada predlagatelj zakona a tko ga je izglasao također a to su isti ljudi koji sjede sada i ovdje smatraju da je taj rok dovoljan. I što kada se taj rok ne poštuje? Nije ovdje u pitanju neki apstraktni rok za bilo što. Ovdje je u pitanju dokument od prvorazrednog interesa, katastri i zemljišne knjige za otočane i njihov život kako upravljati svojim zemljištem, kako prodati to isto zemljište, kako urediti dobrosusjedske ili ikakve odnose, kako koristiti parkinge, kako razvijati sustav vodo opskrbe. To su sve pitanja koja se vežu uz katastar i zemljišne knjige na otocima. Niti se otok može infrastrukturno razvijati, a znamo da je to njegova najveća boljka i da zbog toga prvenstveno ima pad stanovništva, niti ljudi mogu raspolagati svojim zemljištem prije nego se urede katastri i zemljišne knjige. I zakon je to lijepo prepoznao i doneseni su potrebni akti. Propisan je rok, zamislite za promjenu imamo zakon koji je egzaktan i taj rok nije poštovan. I što sad? Narodski rečeno pojeo vuk magare, nikome ništa. Reći ćemo trebamo više vremena. Pa zašto imamo zakone ako ih ne moramo poštivati, niti postoje sankcije za njihovo nepoštivanje. Dakle, kada bismo doista razgovarali o izvješću o učincima Zakona o otocima onda bismo trebali razgovarati o tome zašto se taj zakon nije proveo u praksi i zašto zbog toga i danas stradavaju naši otočani jer nemaju usklađene katastre i zemljišne knjige, a iz toga proizlaze svi ovi problemi koje sam već ranije nabrojala. Upravo zato i predložit ćemo Hrvatskom saboru danas zaključak da se obveže Vlada da ispuni svoju zakonsku obvezu jer je to evo minimum koji kao Hrvatski sabor moramo učiniti budući da smo mi i zadužili Vladu, izglasali taj zakon pa i očekujem da će mi se onda u tom zaključku pridružiti vladajuća većina s obzirom da je riječ o zakonu koji je ona de facto donijela, pa valjda želi i da se poštuje. Inače ne znam kakvu bismo drugačiju poruku mogli poslati hrvatskim građanima. Ono što nama doista treba s obzirom da ovdje razgovaramo o izvješću o učincima Zakona o otocima koji ima jednu meni neobičnu strukturu gdje se prvenstveno zasniva na djelovanju određenih ministarstava i njihovom doprinosu razvoju otoka, a tek manjim dijelom polazi tematski od problema sa kojima se susreću otoci, pa tamo donosi određene statističke pokazatelje. Imamo jedan konkretniji dokument koji bi bio pogodniji za raspravu a koji se zove Nacionalni plan razvoja otoka od 2021. do 2027. godine. I jedino o čemu mi ovdje možemo raspravljati, a da rasprava ne skrene u apstraktno politiziranje sukladno favoriziranju određenog otoka najčešće prema tome tko je tamo na vlasti ili gdje možemo dobiti glasove ukoliko dolazimo iz tog mjesta, je da pratimo učinke dakle konkretne pokazatelje, brojčane pokazatelje koliko smo tog plana, a plan je napravljen zapravo na temelju Zakona o otocima, on je malo konkretnija ili bi trebao biti konkretnija vizija toga što učiniti, kako zakon ispoštovati u praksi onoga što na otocima nedostaje. I onda bismo trebali pratiti, imamo lijepo šestogodišnje razdoblje od 2021. do 2027. pa iz godine u godinu provjeriti što smo od toga ispunili. Dakle, primjerice vrlo konkretno, ako govorimo, a struktura tog plana je sasvim drugačija od strukture izvješća o učincima o otocima. Dakle, mi imamo i jedan načelni problem, neusklađenosti naših ključnih dokumenata koji bi trebali biti međusobno povezani jer govore o istoj stvari. Naš Zakon o otocima, izvješće o učincima Zakona o otocima i Nacionalni plan razvoja otoka trebaju slijediti isti hodogram, imati nekakvu strukturu koja je međusobno povezana, a ne da sukladno nečijem nahođenju i osjećaju za sadržaj i mjeru jedan dokument se bazira na jednome, drugi na drugome, treći na trećeme, a koliko vidimo, a biti ću vrlo konkretna, svi su oni dovoljno apstraktni da mogu biti o svemu i o ničemu. Što se tiče samog plana razvoja otoka, što je ono o čemu mi razgovaramo kada razgovaramo o učincima zakona, mi zapravo razgovaramo o tome da li naši otoci idu u dobrom smjeru, da li se oni razvijaju. E pa tu imamo vrlo konkretne pokazatelje i nalazimo ih tek na kraju tog plana prema kojima imamo neke vrijednosti koje bismo željeli postići i neke vrijednosti s kojima trenutno raspolažemo. Primjerice ishod, udio adresa na otocima s ultrabrzim širokopojasnim pojasom internetu. Polazna vrijednost u 2020. 1,99%, a ciljna vrijednost 2027. je 100%. Znači očekujemo u idućem izvještajnom razdoblju, možemo i podijeliti s godinama, a možemo i biti optimističniji pa krenuti i brže u ostvarenje nekih ciljeva da imamo nekakvo povećanje od 15-20% u dostupnosti širokopojasnog interneta na otocima. Ako govorimo o stopi odvojenog sakupljanja komunalnog otpada na otocima, ako je 2019. polazna vrijednost bila 18,27%, a 2027. treba biti 55% možemo lijepo izračunati što očekujemo kada ćemo razgovarati 2021. godine o tome da li zakon koji podrazumijeva zapravo razvoj otoka dolazi u primjenu, u praksu u smislu toga da se taj razvoj poboljšava. Imamo i različite druge pokazatelje od prihoda po gospodarskom subjektu do toga kako treba izgledati vodna infrastruktura i svega ostaloga. Znači, jedino o čemu ima smisla raspravljati su egzaktni pokazatelji jer ove brojke koje trebaju evo kako je benevolentno kolega Bauk rekao tek malo poboljšati našu viziju i sliku stanja na otocima su dosta apstraktne ako nemamo konkretan plan toga što želimo time ostvariti. Govorimo o nekom napretku, govorimo o tome da danas više ljudi živi na otocima nego prije itd., to je sve super. Međutim, koji je naš cilj i je li taj cilj time ostvaren i je li to nedovoljno? Ako govorimo o vodnoj infrastrukturi, ako imamo trenutno situaciju redimo da imate veliki broj mjesta na otocima, čak 83 otočna naselja gdje je priključenost stanovništva na sustave javne vodoopskrbe nula nama to poboljšanje ne govori dovoljno, neki apstraktan broj. Mi trebamo znati od tih 83 koliko očekujemo u narednoj godini da od nula pređe na 100% odnosno da se uključe u taj sustav javne vodoopskrbe. I to je ono o čemu danas trebamo razgovarati. Dakle, dokumente treba međusobno uskladiti, oni moraju imati isti hodogram, a ono što nas doista zanima da li taj razvoj ide u nekom smjeru prema planu kojeg posjedujemo i prema egzaktnim pokazateljima. A ako ćemo govoriti o učincima, konkretnim učincima ovog zakona onda prije svega treba reći da on nije ispoštovan u praksi zbog čega još uvijek nemamo usklađene katastre i zemljišne knjige i što je prije svega odgovornost vlade i danas ćemo zato zaključkom zadužiti vladu da svoju zakonsku obavezu izvrši što je već trebala učiniti prije 2 godine. Hvala.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. Želio bih u pojedinačnoj raspravi osvrnut se na dvije teme koje nisam dotakao u raspravi u ime kluba ili bar nedovoljno. Jedna se tiče prometne povezanosti. Ona je već dugi niz godina na zadovoljavajućoj razini, za neke otoke na vrlo zadovoljavajućoj razini, za dio otoka na onako kako bi trebalo biti, a ima jedan dio i otoka posebno onih manjih i udaljenih gdje bi značajna ulaganja donijela i značajno poboljšanje, al sad je pitanje je li to državi prioritet. To je najveća specifičnost u osnovi života na otocima, činjenica dakle da ste ipak, ako izuzmemo one otoke koji su povezani mostom, da ste ipak, niste u potpunosti slobodni u kretanju odnosno ovisite o usluga javnog prijevoza za doć sa mjesta A na mjesto B, ne možete sami kao što možete na kopnu i naravno u ljetnim mjesecima posebno da tu tijekom vikenda dolazi i do zagušenja ne samo luka na otocima nego i tamo gdje pristaju trajekti na kopnu. To najbolje vide građani grada Splita u ljetnoj, u ljetnoj sezoni. Kako to riješiti postoje, postoje dakle neke mogućnosti ali one, one se uglavnom svode na drugačiju regulaciju bilo prometa, bilo svakodnevnog života tih dana unutar sezone i zahtjeva određenu infrastrukturnu i intervenciju države, posebno u lučkim mjestima. Druga tema i naravno iako se često govori o međuotočnoj povezanosti to je jedna dosta zavodljiva rečenica međutim moj stav je da ako država ima novaca da rađe mi da, nam da jednu liniju više za Split jer tamo idemo češće nego za Hvar i Vis jer tamo idemo rjeđe, to je jedna ovaj, to je jedna, jedna dimenzija, dakle ako država ima novaca treba odredit prioritete. Druga se tiče teritorijalnog ustroja. Zavodljiva je rečenica da jedan otok jedna općina, ali kad pitate građane nisam siguran da bi većina to rekla, znači to je sad, to je sad stvar njihovih, njihove želje da imaju neki identitet sa svojom JLS jel gledajući otok Brač prirodnije je da ima 8 jedinica nego 3 ili jedna ili 8 može bit dilema, al ne 3, 3 bi bilo potpuno neprirodno, ovako je, ovako je prirodnije. I kako je spomenuo kolega Cappelli u povredi Poslovnika koja je to bila replika, kako ste rekli 20.g. u Malom Lošinju na vlasti je HDZ, ta mi je činjenica poznata, ali isto, ali istog dana se održavaju i izbori za župana i uredno pobijedi kandidat SDP-a g. Komadina već nekoliko, više od, isto 20.g.. Prema tome, to je možda u nekim dijelovima Hrvatske izgleda i čudno, ali sve češće građani na otocima, a i na lokalnim izborima u velikom broju sredina glasaju za kandidate, posebno otkad se glasa na ovim, otkad se glasa izravno za gradonačelnike. Prema tome, nije nemoguće da u jedinicama gdje uvjerljivo pobjeđuje HDZ, na vlasti bude SDP-ov gradonačelnik, primjerice to vam je slučaj Ogulina. Kolinda Grabar Kitarović je pobijedila Milanovića, a kolega Domitrović je pobijedio uvjerljivo na izborima ili obrnuto, dakle tamo gdje na parlamentarnim izborima pobjeđuje i ljevica da HDZ ima gradonačelnike. Međutim, osnovno pitanje je, nije broja općina, nije broja, broja JLS, nego što će one radit i kako će se povezati na onome, na nečemu od zajedničkog interesa, to je pitanje. Dakle, lako je, e sad će mi Borić naravno reć di sam ja itd., lako je iz perspektive, lako je iz perspektive velikih gradova i velikih sredina govoriti da jedan otok treba bit jedna općina, ali iz perspektive nekoga ko živi na otoku, ko tamo boravi i prebiva, kako god hoćete, kolega Boriću to nije baš tako. Doista, evo vjerujem da će se 98% Bračana složiti da je prirodnije da bude 8 jedinica nego 3 jer bi se najprije posvađali gdje bi bilo sjedište te 3. Ako bi bila jedna jedinica vjerojatno bi se unutar toga svađali, ali bi preživjeli. Tako da, tako da te specifičnosti nisu viđene, nisu vidljive ovima koji žive u Zagrebu, pa će Borić opet mene spomenut, ali iz retorike kolegice Kekin i moje retorike ste mogli vidjet kako u stvari ipak postoji bitna, bitna razlika. Zahvaljujem.
Evo imamo 3 replike, prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
E sad ne znam kolega Bauk jeste li vi sukrivac za negativne demografske trendove na otoku ili zapravo ste sukrivac za pozitivne demografske trendove na otoku s obzirom na vaše prebivalište odnosno boravište na otoku, ali pustit ću tu stvar sa strane, a ono što mene zanima je da pokazatelji odnosno brojke govore o tome da oni otoci koji su povezani s kopnom bilježe puno veći rast stanovništva od Vira, Čiova, Murtera itd. za razliku od onih otoka koji nemaju dobru prometnu infrastrukturu, pa se tu govori čak o 10%, ovdje su negativni trendovi. I na koji način uopće možemo li mi realno govoriti o boljoj prometnoj povezanosti otoka s kopnom koja bi doista dovela ljude, a koja i dalje ovisi o brodskom prometu, a nije ova znači premošćivanje putem mosta koji mislim da funkcioniraju najbolje, ali ipak očito ljude puno više privlače kada govorimo o otocima nego klasični otoci za svakodnevni život tokom cijele godine.
Poštovani zastupnik Bauk.
Dakle, oni otoci koji su blizu povezani su mostom jer ih je jednostavnije izgraditi, mislim to je tako i onda ove specifičnosti prometnog povezivanja koje sam govorio na početku njima ne igraju, dakle Vir de facto možemo reć da je predgrađe Zadra, Čiovo Trogira ili čiji je dio grada Trogira, ali možemo reć da je predgrađe na neki način Splita, Murter sa Šibenikom i blizu. Prema tome, ljudi koji žele izabrati neovisno o tome gdje su rođeni da žive to, to će napraviti i sasvim sigurno da je iz nekog razloga njima jednostavnije odabrati otok ako je to otok koji je povezan s mostom nego negdje gdje trebaju putovati. Ima naravno i primjera onda to bude ono posebna lijepa priča u novinama da netko dođe, da se mlada obitelj naselila na Molat ili na Silbu ili na Olib ili na negdje na neki udaljeni otok o tome se govori. Kakva je, mogućnost je naravno i to da se netko doseli ko nije ni iz Hrvatske, ni sa otoka i da poboljša demografsku strukturu, pa uostalom mi govorimo o našim Hrvatima koji su u svijetu nešto popravili od Bračana u Čileu ili Komižana u San Pedru, pa možemo i, pa može i neko i kod nas doć poravit … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Poštovani zastupnik Brčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega, evo mislim da sam dosta mogu reć upućen na problematiku otoka, a i sam sam otočan, doduše riječni. Pa evo spominjali smo ovdje i vi ste u prvom svom danas govoru spominjali problematiku u zdravstvenoj skrbi i zasigurno to je istina, to je tako i često puta i općine i gradovi na otocima i znam sama županija stimuliramo i dajemo dodatne benefite liječnicima koji bi došli. Vi ste maloprije spomenuli čovjeka iz Makedonije na Sućurju, međutim on je otišao nije više na Sućurju i sad je čovjek liječnik pred mirovinu iz Primorsko-goranske županije, ali mislim da je značajan problem u jednom argumentu kojega ću ja ovdje spomenuti, često puta to zaboravljamo da na otocima, pa i u priobalju vrlo mali interes je mladih ljudi za upis studija medicine, koliko je meni poznato mislim da trenutno imamo na Splitskom fakultetu medicine samo jedan student sa Hvara specijalist, kako te ljude motivirati jer zasigurno on će lakše ostat tu nego neko sa strane.
Hvala, hvala vam lijepo. Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. Ja sam svoju raspravu u ime kluba počeo da sam izrazio žaljenje što su ove vladine klupe prazne misleći upravo najviše na predstavnike Ministarstva zdravstva, zdravlja, zdravstva jer to u stvari postaje sve veći i veći problem, dakle ljudi koji su pri kraju svog radnog vijeka koji obavljaju te poslove otići će u mirovinu ili će nakon 65 godine kao što je to dr. Jašić recimo na Braču radio, ostao je još neko vrijeme ali treba naći zamjenu. Što se tiče, što se tiče, poticanja mladih ljudi ili onih koji su već završili medicinu da dođu raditi poslove za koje su se školovali ili da se školuju za poslove za koje će lako naći poslove uvijek, u pravilu uvijek jedan, dakle date im dodatne pogodnosti bilo to veću plaću, bilo to stan, bilo nešto drugo, nema, nitko nije izmislio, nitko nije izmislio drugi, drugi način. Ako je to prioritet onda ćemo morati smanjiti malo neke od stavki koje su tu navedene i povećati te.
Hvala. Poštovani zastupnik Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče sabora. Kolega Bauk, u vašoj raspravi u ime kluba rekli ste da ćete podržati ovo izvješće, ovaj ali i kroz tu raspravu i kroz vašu pojedinačnu raspravu zapravo sam čuo dosta nezadovoljstva samim izvješćem. Mi možete u 3 crte reći zašto ćete ga podržati. Hvala.
Poštovani zastupnik Bauk.
Dakle što se tiče izražavanja zadovoljstva ili nezadovoljstva odnosno primjedbi, dakle ja nisam rekao da je izvješće savršeno, rekao sam dakle da pomalo ali ne bezobrazno uljepšava stanje. To sam rekao i prije 15 godina i svako izvješće u zadnjih 15 godina kad ga HDZ-ova vlada podnosi takvo. Ali ipak uza sve, uza sve primjedbe nije dovoljno da sa žarom stisnem crveno dugme na glasanju. Možda stiskanje zelenog dugmeta neće biti onako strastveno kako bi bilo za neke druge prijedloge barem što se tiče evo danas kad bude naš amandman na ovim, na Zakonu o naseljima, ali činjenica je dakle da obzirom na broj stanovnika otoka koji je negdje oko 120.000 pokazat će popis koliko je točno, broj ljudi koji tijekom godine dolaze na njih i iznos koji država u njih ulaže, a i činjenicu da evo i moja stranka relativno dobro prolazi na otocima u odnosu na druge dijelove Hrvatske jasno pokazuje dakle da ćemo ipak podržati ovo izvješće.
Hvala. Slijedeći će govorit poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa evo mislio sam da će ova rasprava ipak ići u boljem smjeru, ali nažalost postoje i političari koji se očito ujutro probude nezadovoljni, pa su nezadovoljni sa svime, a onda im do sabora vjerojatno postanu nezadovoljni i sa vladom i sa bilo čime što god raspravljamo i uvijek su nervozni. Ja to mogu prihvatiti, ali ovo je zaista, to sam rekao i u svom govoru, dobar materijal da možemo voditi jednu ajmo reći i tematsku raspravu o hrvatskim otocima i što Zakon o otocima doprinosi i što nije učinio. I tu sam bio vrlo jasan. E sad, uvijek možemo naći detalj koji nas smeta i može biti ne znam umjesto 457 miliona može, zašto nije 458 i o tome možemo voditi raspravu. Ali gledajući generalno cijelu sliku politike prema otocima ono što sam naglasio znači da imamo najprije kontinuitet svih vlada i HDZ-ovih i SDP-ovih od 2000. godine od kad je '99. donesen Zakon o otocima koji je imamo nastavak svake godine na bolje. Znači nismo išli niti na gore nego na bolje. Imali smo jedan mali prekid 2011., 2014., 2015. kada nam je uprava nestala SDP se potrudio da nestane, ali smo je vratili jer je ona uvijek od otočnog stanovništva doživljavana gotovo kao matično ministarstvo. Ja bi volio da i mnogi drugi krajevi imaju ovakva izvješća, da Slavonija ima ovakvo izvješće pa bi ti podaci pokazali što se događa na određenim područjima. Kada smo na zadnjim rasprava inzistirali da to budu detaljni, zaista detaljni ovaj pokazatelji da znamo što nam se događa u sustavu obrazovanja, socijale, zdravstva, izgradnje potrebne infrastrukture, prometne infrastrukture onda smo to sada dobili. Točno znamo što imamo od osnovnih, srednjih škola, područnih škola, šta znamo, što imamo od vrtića, što imamo od domova za starije osobe, sve piše. To nismo imali u zadnjem izvješću. Što dokazuje ovo izvješće? Da imamo smisleni sustav koji može voditi brigu o po novome broj stanovnika na otocima je 128.508 u odnosu na 132.756 2011. godine. Znači ono što sam rekao 4.248 stanovnika manje. I tu se sada pojavljuje mogućnost da vodimo raspravu. Da li je sve ono što smo uložili, a to nisu mala sredstva, 28 milijardi u nekih 16 godina, dovoljno dobro da možemo računati da ćemo u slijedećih 10 godina moći ili održati ovaj broj stanovnika ili ga povećati barem za nekoliko tisuća. Tu možemo voditi raspravu i koje su to mjere koje trebaju doprinijeti. Ako ćemo to svesti na nedostatak jednog specijaliste u bilo kojem domu zdravlja na bilo kojem otoku onda ćemo promatrati otoke negativno. Ali gledajući cjelokupni sustav ja odgovorno tvrdim to će nam priznati svaki turist i svaki onaj koji kod nas dolazi. Na velikim otocima mi nemamo problem, mi imamo problem na malim otocima i tu su nastojanja poznata, ali ne može samo ni država. Spomenuto je ovdje 83 naselja bez vodoopskrbe. Nije zadatak države da napravi te vodoopskrbne sustave u tim naseljima kojih nema, to je isključivo ovlast lokalne samouprave. I postoje gradovi kao što je ne znam grad Dubrovnik koji je za svoje elafite napravio, a postoje neki gradovi koji to nisu napravili ili ne mogu napraviti jer su im otoci preudaljeni. Nije lako napraviti podmorski cjevovod do Premude, Silbe itd., i pitanje je isplativosti takvog objekta, ali zato imamo sustav subvencija koji je povećan sa 10-ak miliona na 15 miliona kuna godišnje i to građani koriste i plaćaju jednaku cijenu kao i da su na vodoopskrbnom sustavu na kopnu ili bilo gdje unutar svoga grada. I tu država pomaže. Kad gledamo poduzetnike pomažemo im kroz potpore i to oni itekako dobro znaju. I kad govorimo o ukupnoj nekoj gospodarskoj mogućnosti ovih 44 milijarde koje su po prvi puta navedene u bilo kojem izvješću je dokaz snage otočnog gospodarstva. To je 10% BDP-a na 100.000 stanovnika govorim. A onda slušamo ove iz nekih drugih opcija kojih na otocima nema. Nema praktički kao političke opcije ne postoje jer bi nas pretvorili u rezervat po njihovim raspravama. Nama ništa ne treba. A gdje ih gledamo, gledamo ih na njihovim poligonima koje su dobile na lokalnim izborima. I što rade? Nema ni jednog projekta nisu u stanju najaviti veliki projekt, a već je prošla godina dana. S takvima ulaziti u razvojne cikluse? Pokazat će građani nakon nekog vremena što misle o takvim politikama. Ja ovdje govorim o kontinuitetu ulaganja, o kontinuitetu brige i mijenjali smo svaki put zakon kad smo smatrali da nešto nije dobro, a to ne ide na korist hrvatskim građanima na otocima ili našim otočanima. Prometna povezanost današnje razine puno je bolja nego prije 20 godina, to mogu dokazati sa svim brojkama koje su ovdje jasno pokazane, kroz državne linije, kroz trajektne brzobrodske i brodske linije, kroz ulaganje koji su dostigli sada jedan kontinuitet. Mi znamo koliko nas nešto košta svake godine, to nije problem, država to plaća.
Imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Kada govorimo o sustavu javne vodoopskrbe i odvodnje, to je pitanje nacionalnog plana koji je ova vlada donijela i strateških ciljeva gdje se egzaktno u brojkama navodi koliko se on treba povećati u odnosu na cjelokupno otočko stanovništvo, tako da to je odgovornost jedinica lokalne samouprave, ali i odgovornost Vlade RH ili ona barem takav cilj kao vlada deklarira. No pitat ću vas nešto drugo. Vi ćete se sigurno sa mnom složiti da zakone treba poštivati, da je to naš zajednički normativni okvir, da to nije poezija ili filozofija koju izabiremo sukladno vlastitim interesima nego nešto što nedvosmisleno važi za sve. I onda vjerujem da ćete kritički se osvrnuti na činjenicu da se zakon u slučaju programa sređivanja i usklađenja katastra i zemljišne knjige na otocima nije poštivao i da ćete podržati naš zaključak gdje se vlada obvezuje na ono što bi i onako morala po sili zakona, a to je da te iste zakone koje su donesen ovdje da ih i poštuje.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolegice SElak ne slažem se sa vašim mišljenjem o tome štogod da ste rekli po pitanju katastra i gruntovnice i rekao sam vam već da je to bio prvi državni … kojeg smo imali 2000.g. da je on imao svoje razloge realizacije, ali odustanak lokalnih samouprava jer je to skupa priča, upravo njih doveo do toga da i država nije mogla pratiti svojim sredstvima koje godišnje ima na raspolaganju kroz Državnu geodetsku upravu da to može provesti. Ali smo sada donijeli Državni program uređenja katastra i gruntovnice za cijelu državu gdje ćemo urediti gruntovnicu i katastar u obuhvatu građevinskih područja. I tu će hrvatski otoci, svi do jedan, imati priliku dobiti maksimalno sufinanciranje kako bi riješili upravo onaj dio koji im je najproblematičniji, a to su obuhvati građevinskih područja. I to će oni učiniti, a država će im to omogućiti, kolikogod vi mislili da država o tome ne brine.
Hvala. Poštovana zastupnica SElak Raspudić digla je povredu poslovnika. Što je povrijeđeno?
Čl. 238. omalovažavanje saborskih zastupnika. Nije u pitanju moje mišljenje [[Upadica Reiner: Kog je omalovažio kolega?]] nego zakonska obveza koja propisuje da je utvrđena obveza …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Temeljem čl. 239. izričem vam opomenu. Temeljem čl. 240. st. 1. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi. Molim vas sjednite, nećete mi tako zlorabiti poslovnik. Izvolite sjesti. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Marije Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Poštovani kolega. Ja se zaista slažem sa vama da je kad pratimo ulaganja u otoke i život na otocima u zadnjih 20-ak godina zaista je vidljiv kontinuitet u napredovanju i u ulaganjima. Vidimo i od prometne povezanosti i od novih luka od ulaganja u trajekte, od ulaganja u komunalnu infrastrukturu na otocima vidimo ogroman napredak. Ja recimo sam dolazila na vaš otok Rab negdje odmah poslije rata, pa i sada prošle godine i u godinama između toga i taj napredak u kontinuitetu se vidi pa vjerujem da je tako i u drugim otocima. Ja bih rekla da imamo određenih problema koji su ovdje navođeni što se tiče nedostatka obiteljskih liječnika, ne samo na otocima nego i na kontinentu. Imamo problema da i na kontinentu imamo naselja koja nemaju vodoopskrbu, naravno da su to specifični problem i da trebamo u budućnosti nastojati riješiti i te probleme u manje naseljenim mjestima da ljudima omogućimo što [[Upadica Reiner: Hvala.]] bolju kvalitetu života, ali naravno da je napredak napravljen.
Hvala lijepa. Ja vas prvo molim kolege da se umirimo da kolega Borić može odgovoriti na repliku. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Kolegice Jelkovac, najveći problem koji će vam svaki otočanin istaknuti da ga pitate što vi želite bolje od onoga što imate, uvijek će vam reći prometna povezanost, uvije, uvijek na prvom mjestu. I upravo je tu država u proteklih 20 godina napravila najveći iskorak i danas imate ako ćemo izuzeti premoštene otoke, velike otoke koji imaju jednu ili dvije vrlo dobre luke i gotovo najbolju flotu koju možemo imati u smislu trajekata i brzobrodskih linija koja je starosti nekih desetak godina u prosjeku gdje je naravno Jadrolinija kao državni brodar najveće ili najviše zastupljena, ali i svi mali brodari su uspjeli u ovom vremenu obnoviti svoju flotu. Cijene po kojima putujemo na nekim linijama su čak i manje nego što su bile 2004.g. sa subvencijama postižemo to da možemo nadoknaditi [[Upadica Reiner: Hvala.]] svaki gubitak koji bi imao bilo koji brodar [[Upadica Reiner: Hvala.]] a to ide u korist otočana.
Hvala lijepa. Ponovo ću vas zamoliti kolege i kolegice, ja znam da se mnogi niste vidjeli jel ne dolazite u sabor nego tek petkom, ali svejedno lijepo vas molim da se smirite. Poštovani zastupnik Brčić.
Poštovani kolega zastupniče, evo ja bih sa jednim primjerom dobre prakse spomenuo bih ovih dana upravo se završava izgradnja POS-ovih stanova na otoku Visu i što je najbitnije svi stanovi su prodani, neće zjapiti prazni, a stanovi su se izgradili u prostorima nekadašnje bivše vojarne koju je država ustupila lokalnoj jedinici. Jel ste upućeni jel ima još takvih mogućnosti prostora za davanje lokalnim jedinicama za ovakve vitalne potrebe ili općenito podržajete ovakav model? Hvala.
Poštovani zastupnik Borić. Molim vas kolege i kolegice, molim vas, hajdemo se smiriti malo da kolega Borić može odgovoriti. Sad još samo čekamo da netko još zapjeva, mislim ako ne možemo se toliko smiriti. Poštovani zastupnik Borić, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Pa evo želim reći što se tiče programa POS-a, svaki veliki otok ja mislim je iskoristio barem jedan dio mogućnosti tog programa a Vlada je svojim drugim zakonskim prijedlozima omogućila da ono što smo imali nekada samo na području grada Zagreba ili urbanih sredina, da možete dobivati subvencionirane kredite za mlade obitelji koje stječu prvu nekretninu, da to sada možete napraviti u bilokojoj sredini, pa i na otoku Visu, na otoku Rabu ili na bilokojoj drugoj i ne samo za kupnju stana, nego za izgradnju kuća ili za neki drugi objekt koji je vama prikladan za svoju prvu nekretninu. To su dokazi da želimo brinuti i o onima kojima su nam vrlo važni a to su mlade obitelji koje trebaju ostajati na svakom otoku pa i na otoku Visu. Zasigurno da takva izgradnja na Visu uz dobrog gradonačelnika koji je očito primijetio prostor u kojem to može napraviti, uz pomoć države, svima je napravio veliku korist.
Poštovana zastupnica Glamuzina.
Hvala vam predsjedavajući. Kolega Borić, čestitke na strpljenju uz svu ovu pomutnju u sabornici. Složit ću se s vašom konstatacijom da su dosta detaljno navedene neke stvari u ovom izvješću, između ostaloga i sve što se odnosi na trenutno situaciju a veže se na obrazovanje. Također ću vam … [[Govornik se ne razumije.]] pozornost da u istom izvješću piše da se za ovo izvještajno razdoblje iz Ministarstva obrazovanja nije uložilo apsolutno ništa u otoke, pa vas pitam je li to onda znači da Vlada šalje poruku da je situacija sa obrazovanjem na otocima zadovoljavajuća i da nije potrebno ulagati? Također, ako se desi da slijedeće godine budu neka ulaganja, hoće li to značiti da je ovaj zaključak bio pogrešan?
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo, kolegice Glamuzina. Koliko ja znam, izgradnja škola o kojima vi govorite je u kad govorimo o vlasništvu nad tim svim zgradama, koliko ja znam, većini naših otočnih sredina i zgrada su u vlasništvu županija i one su dužne brinuti o tome da se te zgrade izgrade, kao što su i vrtići isključiva nadležnost jedinica lokalne samouprave. Svaki takav projekt zasigurno je našao pomoć onih koji to mogu isfinancirati a svi se financiraju iz europskih fondova, da li je ovdje greškom nešto napravljeno, da nije ministarstvo ništa uložilo, ja ne vjerujem da nije, s obzirom da smo imali pilot projekt upravo na otočnim školama, i srednjim i osnovnim, tako da da li je došlo do neke greške, ne znam, ali znam da postoji kontinuirana briga i kad pogledate sredstva koja je uprava za otoke samo su financirala u djelu izgradnja dječjih vrtića, to su mali iznosi ali je pomagala, zasigurno su se ti objekti ili priveli kraju ili su pred samim krajem ili su početkom. Sada idemo u novi program, imamo na raspolaganju sredstva, ja vjerujem da će to koristiti lokalne samouprave i župan.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika ŠImičevića.
Zahvaljujem, potpredsjedniče. Jel me čujete. kolega Boriću? Dobro me čujete? Ok. Pa evo ja mogu reći iz vlastitog iskustva, znači ja sam živio i radio na otoku i onda sam novine dobivao u 5 sati poslijepodne. Danas u usporedbi s onim vremenom, to je razlika nebo i zemlja. Znači uložilo se toliko i u vezu, i u infrastrukturu, i u škole ako hoćete i mogu i to reći da škola na otoku jednako je opremljena i ima sve uvjete i stručnu nastavu kao i škole u gradovima. Ono što je najveći problem je problem opskrbe vodom bez obzira, sad je 4. mj., kiša nije pala već davno, ljudi danas nemaju vode. Vi ste rekli u svom govoru da su to čelnici lokalne samouprave krivi ali dokle ćemo mi tolerirati tu krivnju lokalnih čelnika i omogućiti ljudima da imaju ono što ime nužno za život? Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa. Kolega Šimičević, ovaj zadnji dio, znači vodoopskrba. Isključiva je nadležnost komunalnih društava u vlasništvu lokalne samouprave. Ako se radi o malim otocima u Zadarskoj županiji onda je to grad Zadar, ako se radi o Šibenskoj, onda je to grad Šibenik. Ima onih koji očito možda ne naprave svoj posao, ali ja znam da se to radi, znači država je izdvojila u 5 g. 75 milijuna kuna, izmijenili smo zakon da povećani ukupni broj kubika da bi naši stanovnici upravo na tim otocima imali veće mogućnosti za opskrbom vode i to država plaća, ona će samo subvencionirati. A što se tiče ukupne priče, mislim da je ovo pozitivna priča, ova ulaganja u ovom razdoblju od 27 milijardi kuna, 2020. 3 milijardi 3 milijardi i 800 milijuna kuna, sveukupni gospodarski potencijal od 45 milijardi kuna koji ostvaruje godišnje, pokazuje da otoci mogu vraćati i samoj državi određene razine prihoda svojim aktivnostima i da je novac dobro uložen i svaki projekt.
Hvala vam lijepa. Sada ćemo prekinuti sa radom na ovoj točci radi glasovanja.
Nastavljamo dalje sa točkom dnevnog reda koju smo započeli. Pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Branke Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, ravnateljice, kolegice i kolege, pa danas kad govorimo o ovom Izvješću o učincima provedbe Zakona o otocima u 2020. godini i ja bi pohvalila sadržaj izvješća, detaljnost i sve ono što je učinjeno i od strane ministarstva, vlade, a i jedinica lokalne, područne samouprave, lučkih uprava i slično pogotovo što se vidi da svaku godinu se sve više izdvaja i investira u otoke kako bi život na otocima bio koliko god može biti lakši bolji. Međutim, ono što sam spomenula u svojoj replici još bi jedanput ovaj rekla i evo apelirala da mislim da postoje zakoni odnosno pojedine odredbe zakona koje bi mogle puno više doprinijeti životu, kvaliteti života na otocima nego možda neka financijska injekcija kako bi je nazvala. Brojna prava u brojnim zakonima svode se na, odnosno jedna od osnovnih kriterija je uvijek broj stanovnika. Znamo da nije isto imati 1.000 stanovnika na otocima ii 1.000 stanovnika na kopnu. Pa evo možda ne bi bilo loše da se i u ovom izvješću vidi što se sve u toj godini učinilo u kojem zakonu kako bi bila kao što sam rekla neka veća, bolja prava, lakša ljudima na otocima u odnosu na one na kopnu. Državna tajnica je bila uključena i zna za problem izgradnje reciklažnog dvorišta na otoku Murteru. Naime, nije svejedno kao što sam rekla broj stanovnika na otoku i na kopnu, a isto tako treba voditi računa da u ljetnim mjesecima taj broj stanovnika tih privremenih gostiju na našem području je daleko, daleko veći i naravno da je onda i veće su količine otpada, a i veći problemi. Nadalje, imamo izvješće o koliko je koja ustanova ili neki, neka tvrtka učinila na području otoka. I sad imamo izvješće Hrvatske pošte. Kaže ukupna ulaganja Hrvatske pošte u poslovanju koje obavlja na hrvatskim otocima tijekom 2020. odnosila se u prvom redu na opremu i uređaje za poštansko poslovanje i sad tako dalje, ja bi rekla par crtica lagane priče. Međutim, ono što je jako bitno znati koliko oni imaju svojih ureda, na koji način rade ti uredi, da li je u međuvremenu došlo do smanjenja, a došlo je do smanjenja ureda, znamo da što je manji otok da je sigurno i veći problem i da su veći troškovi i da su njima takvi uredi nerentabilni. Međutim, evo na području grada Vodica odnosno otoka Prvića grad je spremno prihvatio financiranje komunalne vodne naknade kad je u pitanju i najam prostora i slično. Mislim da bi trebalo voditi posebnu brigu jer se radi o starijem stanovništvu i znamo što jedan ured Hrvatskih pošta znači na jednom tako malom otoku. Nadalje, kad gledamo izvješće onda vidimo npr. Hrvatske vode navode, kaže u projekt sustava vodoopskrbe i odvodnje i pročišćavanje otpadnih voda aglomeracije Šibenik je iz nacionalnih sredstava izdvojeno 4 milijuna i 800 i više i iz EU sredstava 10,6 milijuna kuna, ukupno preko 5,5 milijuna kuna. Tu bi bilo dobro znati da li se to radi o iznosu cjelokupne aglomeracije ili se tu radi o iznosu koji je baš utrošen na područje otoka. Čini mi se da možda neki posebno oni koji i manje ulažu na područje otoka hoće se sakriti iza kao što sam rekla Hrvatske pošte koja je napisala par laganih rečenica ili pak netko tko želi prikazati da se daleko više ulaže na otocima da je tako i ulagano. Veseli me šta evo neki dan iz Ministarstva mora je stigao ugovor za područje grada Vodica za uređenje igrališta u Prvić Šepurini u iznosu od 410.000 kuna. Veseli me što se radi upravo županijska lučka uprava, dosta radi na području Prvić Šepurine i Prvić luke, samo druga faza dogradnje obalne infrastrukture je zahtjevna i tu bi trebalo izdvojiti preko 20 miliona kuna za izgradnju lukobrana i valobrana, a i u Prvić luci imamo rekonstrukciju lukobrana od 10 milijuna kuna za koju će biti neophodno konkurirati se na europska sredstva pa je dobro da i u ovom izvješću imamo ulaganje u otoke putem Operativnog programa Konkurentnost i [[Upadica: Vrijeme.]] kohezija.
Jedna replika, poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice kad gledamo ovo izvješće mislim da ćemo se svi složiti da je u otoke uloženo puno novaca, da je to stvarno veliki dijapazon projekata u koje se ulaže i da bi zapravo sa takvim ulaganjem mogli na neki način zadržati stanovništvo na našim otocima i omogućiti normalan život. No, međutim ima jedan projekt koji stoji već godinama, a za koji su premijer i njegovi suradnici 2018. godine u ovoj, u ovom domu izjavili da je rezervirano 35 miliona eura i da će biti uskoro završen odnosno da će krenuti u izradu. Radi se o hitnoj helikopterskoj službi, medicinskoj službi. Do sada se nije napravilo apsolutno ništa. U izvješću imamo u jednom momentu na jednom mjestu spomenutu helikoptersku službu i tamo je rečeno da je uloženo 100 i nešto tisuća kuna za telekomunikacije, za telekomunikacijsku infrastrukturu, međutim ako stvarno budemo to realno sagledali mislim da ćemo i vi i ja se složiti [[Upadica: Vrijeme.]] da se nije napravilo ništa, a to će stanovnicima otoka … [[Govornik se ne razumije.]] puno više.
Odgovor.
Hvala lijepa kolega Pavić, na samom početku vjerojatno niste željeli baš reći ono što ste rekli da je puno uloženo. Nikad nije puno i znamo da našim otocima treba još puno, puno više da bi taj život bio bar približno izjednačen sa našim sugrađanima i nama svima koji živimo na kopnu. Pa upravo jedno od i ovih konstatacija da po pitanju i hitne medicinske službe i sveg onog po pitanju zdravstvene zaštite, tu treba još jako puno ulagati i na tome se sigurno radi. Mogli smo u izvješću vidjeti sad, nisam čitav materijal ponijela sa sobom, imamo znači sada 6 brodova koji se rade i između ostalog jedan će biti stacioniran i u gradu Šibeniku. Ona područja koja imaju tim za hitnu medicinsku službu na otocima oni imaju opet neka druga ulaganja kod nas na našem području nažalost nemamo tako velika naselja pa nemamo ni većih [[Upadica: Vrijeme.]] tih ulaganja.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane Marije Selak Raspudić.
U raspravi u ime kluba spomenula sam da je naše ključne dokumente koje se tiču budućnosti otoka potrebno na neki način sadržajno objediniti u smislu toga da se referiraju jedan na drugi putem onoga što prezentiraju i da tako možemo pratiti i učinke provedbe mjera koje su bitne da bi se unaprijedio život na našim otocima. Međutim, tu ipak postoji još jedan problem koji nisam istakla u raspravi u ime kluba, a to je kako izgledaju uopće ti naši razvojni planovi. Znači kada govorimo o ovom ključnom strateškom dokumentu, razvojnom planu otoka od 2021. do 2027. godine osim završnog dijela koji će nam vjerojatno biti i najkorisniji i koji bi trebalo pratiti ovo izvješće o učincima zakona, iako zapravo izvješće o učincima zakona bi trebalo biti izvješće o provedbi razvojnog plana jer to je ono što nas zanima, ne zanimaju nas učinci nekog zakona kao apstraktnog skupa normativnih pravila nego nas zanima ide li život na otocima nabolje. E i to se više onda tiče tog plana. Pa ako ćemo doista pratiti moramo imati određene parametre. Međutim, ono što vi saznajete u našem razvojnom planu da je u provedbi Nacionalnog plana razvoja otoka u suradnju sa Hrvatskim zavodom za statistiku potrebno definirati na koji način će se prikupljati podaci da se prati vrednovanje otočke politike. Dakle, to je tek u perspektivi. I onda se u fusnoti navode neki parametri putem kojih bi se to moglo izvoditi, ali još uvijek nije nedvosmisleno definirano putem čega ćemo mi odrediti da su to naši strateški prioriteti da možemo reći da smo unaprijedili život na otocima. Ako to ne napravimo mi možemo reći da je u pitanju subjektivni osjećaj, netko će reći super je da raste broj stanovništva, pa ako vidimo da raste broj stanovništva samo tamo gdje su otoci povezani mostom s kopnom to onda baš i ne govorit toliko puno koliko kada se radi o otocima kojima je potrebno unaprijediti brodski prijevoz. Ili netko će reći evo odličan je pokazatelj razvoj gospodarskih aktivnosti ali gdje je sustav javne vodoopskrbe i brojna mjesta na otoku nisu još uvijek prikopčana na njega. Znači ne možemo selektivno birati određene podatke i potencijalno svjesno ili nesvjesno kreirati pogrešnu sliku toga da smo doista unaprijedili život na tom otoku. Dakle, moramo imati nedvosmisleno pokriveno što smatramo našim strateškim ciljevima. Možemo i prema ovome što je nabrojano u razvojnom planu da se očekuje kao konkretni ishodi i onda tako pratiti i učinke zakona jer učinci zakona nisu definirani u zakonu tako da ćemo pisati popis ministarstava i što je koje ministarstvo dalo. Ja podržavam ovo što je napravljeno u ovom izvješću u smislu toga da imamo egzaktne podatke, dakle konkretne brojke koje govore o tome kako izgleda život na kojem otoku. Naravno ovi koji se tiču stanovništva što nam je možda i najvažniji pokazatelj trenutno su potpuno zastarjeli jer sad imamo novi popis stanovništva, ovaj je iz 2011. godine, ali je dobro da imamo sustavnu analizu i da se ona unaprijedila od zadnje rasprave. Međutim, trebali bismo također pratiti nekakav konkretan plan razvoja da vidimo da li ostvarujemo ono što smo sebi zacrtali, a ne da čekamo neku 2027.g. kada će taj plan možda i biti zastarjeo, a niko neće ni pitati više što je točno od učinaka postignuto, što nam se često događa sa različitim dokumentima. Budući da imam malo vremena u zaključnoj raspravi ću se osvrnuti još na to kako bi ovo izvješće trebalo unaprijediti, a ovdje ću se osvrnuti na jedan problem koji doista muči otočane i koji sam tek naznačila u raspravi u ime kluba, a to je vodoopskrba i odvodnja. Prema razvojnom planu doista u čak 83 otočna naselja priključeno stanovništvo na sustave javne vodoopskrbe iznosi nula posto, javna vodoopskrba na otocima pretežno se bazira na dovod vode s kopna podmorskim cjevovodima, no ključan nedostatak dotrajalost … i sekundarne mreže ili ne postojanje vodoopskrbne mreže u pojedinim naseljima ili dijelovima naselja. Na 30 od ukupno 50 naseljenih otoka djelomično ili u potpunosti dakle, na većini nije osiguran pristup namijenjenoj za ljudsku potrošnu putem sustava javne vodoopskrbe već se stanovništvo i gospodarstvo opskrbljuje vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju putem mobilne … dakle na većini naših otoka. A s time je povezani problem na otocima, a bome i na preostalom dijelu RH velikih gubitaka vode u sustavima javne vodoopskrbe čak 50 do 80%, to je ogromno, ali to je doista ogromno i zabrinjavajuće, što je posljedica neadekvatnog održavanja vodno komunalne infrastrukture i nedostatnih kapaciteta javnih isporučitelja vodnih usluga kao upravitelja te infrastrukture. Tek 39% dakle manjina otočnog stanovništva je priključeno na sustave javne odvodnje. Ovo je doista problem koji muči sve otočane, a treba i mučiti sve nas jer želimo biti turistička zemlja, dakle nije dovoljno za postojeće kapacitete stanovništva, a mi želimo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] da još više ljudi dolazi na otoke.
Replika, poštovani zastupnik Bojan Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice Selak RAspudić, na tragu ovog posljednjeg što ste govorili, to nisu problemi taj gubitak vode i uopće slab pristup to nisu problemi koji su od jučer, ne, dakle to je nešto s čime se godinama i desetljećima stanovništvo naših otoka suočava i o čemu mi ovdje isto tako raspravljamo zapravo jako dugo. Kako tumačite zbog čega se do sada, iako su ti problemi dobro poznati nije ništa napravilo oko toga i koji bi možda bili neki koraci da se taj problem riješi? Hvala.
Ne mogu reći da se nije ništa napravilo, radi se, ali se sigurno radi nedovoljno jer je u tom smislu otočki život uvelike zaostao u odnosu na kopneni život. Otok je specifičan i nije jednostavno dovesti pogotovo vodnu infrastrukturu na svaki otok. No ove probleme imaju i oni otoci koji su povezani i mostovima, koji su daleko bliže kopnu i koji de facto su i dijelovi određenih gradova. Svi koji borave na otocima pa i u priobalnim naseljima znaju da tokom sezone ne mogu računati na tuširanje između šest i devet sati, da ne spominjem neke druge stvari. Znači ono što se događa je i ozbiljan ekološki problem jer takva preopterećenost infrastrukture je nepodnošljiva za korištenje putem sezone. Mi smo imali upravo u Vodicama kolegica Branka vjerojatno zna bolje od mene i problem toga kada su de facto kada je taj sustav eksplodirao u jednom trenutku pa smo imali fekalije po ulicama jer jednostavno nije namijenjen korištenju tolikog [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] stanovništva i tu se doista moraju stvari unaprijediti.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Željko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice, već sam danas postavio jedno pitanje tajnici u vezi energetike. Ono što je meni kao saborskom zastupniku izuzetno važno da ne samo da vidimo što se dalo nego što se iz toga dobilo kasnije. Postavio sam pitanje u vezi energetike zbog toga što znam da se recimo konkretno na otoku Krku dalo dosta novaca za izgradnju Sunčane elektrane Orlec Trniket koja je trebala imati snagu 6,5 MW, a evo imamo sad jedan dopis koji smo dobili od HEP-a koji kaže da nas obavještavaju kako je izgradnja SE Cres na lokaciji Orlec Istok izvan … [[Govornik se ne razumije.]] zbog ne izvršavanja obveza izvođača u ugovorenim rokovima. I to je onaj problem o kojem smo govorili ranije. Hoćemo znati koji su rezultati, hoćemo znati tko je penaliziran za to što ne izvršava svoje poslove? Tko će nakon toga to nadoknaditi? To su stvari koje nas interesiraju poštovana tajnice i o tome bismo trebali razgovarati [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
Slažem se, sad ste otvorili jedan posve drugi aspekt koji je problem i funkcioniranja na razini cijele države, a nije samo pitanje koliko je novaca uloženo nego koje su posljedice tog uloženog novca jer ako imamo pozitivne trendove jesu li oni dovoljni i opravdavaju li sva ta ulaganja, ali još više kome su ti novci otišli. Mi smo imali kada govorimo o izvješćima o javnoj nabavi i različite probleme i zlouporabe sustava javne nabave, baš evo kada se govori o cisternama za odvodnju i odvoz fekalija itd., znači jako puno poslova koji se događaju i na koji su otišli novci je pitanje kome su otišli, pogotovo ako nitko ne mora odgovarati. Slažem se s vama u ovom izvješću ne nalazimo dovoljno parametara koji bi nam pokazali u kojem su smjeru ta ulaganja išla, jesu li ona bila opravdana i je li itko u krajnjoj liniji kažnjen ukoliko nije iskoristio novce na način na koji je trebao.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Bojana Glavaševića.
Hvala g. potpredsjedniče. Izvješće o kojem danas raspravljamo zgodno je formulirano za jedna srednjoškolski sastavak recimo. Problem je u tome što stvarnost dosta grubo i neumoljivo demantira ovaj dokument. Uzmimo za primjer pristup zdravstvenoj zaštiti i zdravstvenim uslugama. Prošlog ljeta mediji su mnogo izvještavali o situaciji na otoku Braču gdje je preko 4.000 žena bilo u opasnosti da ostanu bez primarne ginekološke zaštite. Tada je brigu izazivala činjenica da je na otoku bio samo jedan ginekolog star 70 godina, zaposlen na pola radnog vremena. Medicinska sestra u ginekološkoj ambulanti bila je dala otkaz. Taj slučaj mi je dosta ostao urezan u pamćenju pa sam se potrudio informirati o raspletu te priče, a rasplet je ovakav. Ginekolog je otišao u mirovinu, sad tamo povremeno dođe jedna medicinska sestra, a svako toliko iz Splita dođe 5 ili 6 ginekologa koji onda pod navodnicima odrade sve pacijentice. Ti ginekolozi se mijenjaju, tako da pacijentice zapravo nemaju svog ginekologa koji ih prati i kod kojega ostvaruju svoje pravo na primarnu ginekološku zaštitu. Ali to nije sve. Dodatni i jednako velik problem je zapravo potpuna nebriga i nedostatak strategije i planiranja zapošljavanja medicinskog osoblja. Tako je ravnatelj Doma zdravlja na Braču izjavio da nije bio svjestan da mu ginekolog ide u mirovinu što je nadam se složit ćete se potpuno suludo. Nije da ih je mnogo, a i opet da ih i je mnogo svaki administrator bi o tome morao voditi računa. Nadalje jasno je da ni država ni županija nemaju odgovor na problem odlaska medicinskog osoblja u privatni sektor i u gradove poput Zagreba ili Splita. Nije problem u privatnom sektoru dakako kad se takvo što dogodi privatnici uredno podmire svoje obaveze državi. Problem je u tome što država teško pronalazi zamjenu, jer za obrazovanje specijalista potrebne su godine i godine, a potreba za specijalistima je velika i hitna. Slična je situacija na velikoj većini otoka i nije problem samo u ginekološkoj skrbi, nego i u manjku fizijatara, pedijatara, radiologa, psihijatara, internista, laboratorijskih tehničarki i tehničara. Govorimo dakle o preko 100 000 naših građanki i građana bez adekvatne zdravstvene zaštite, a tokom sezone i o stotinama tisuća stranih državljana. To je opasno, to je nešto što najhitnije treba riješiti. A tapšanje samih sebe po ramenu ići će onoliko daleko dok netko ozbiljno ne nastrada, na žalost a do toga zbilja ne bi moralo i ne bi smjelo doći tako da nadam se da će se ipak po tom pitanju na što ozbiljno pomaknuti sa mrtve točke. Hvala.
Imamo repliku poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Glavaševiću gospođa Kekin u ime kluba, vašeg kluba je tijekom jutra problematizirala, čak sumnjičila Dubrovačko-neretvansku županiju i župana Dubrovačko-neretvanskog, Županijsku upravu za ceste za navodni kriminal ili sumnju na kriminal oko izgradnje ceste koja spaja mjesto Račišće na Korčuli sa planiranom novo izgrađenom lukom Polačište. Za vašu informaciju, iako smo to već puno puta rekli ta cesta i taj projekt ima građevinsku dozvolu sukladno prostorno-planskoj dokumentaciji i zbog izmjene same građevinske dozvole u jednom trenutku je odluka o sufinanciranju tog projekta iz europskih sredstava bila poništena i sad se u postupku novog ugovora financira. Ako nešto ne znate nemojte optuživati i klevetati druge. Jer znate kako jedna poslovica govori „ono s čime se budala ponosi, toga se [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] pametan čovjek stidi“.
Branko vi ste, kolega Bačić vi ste isto sa otoka. Da li na vašem otoku nedostaje oftamologa? Ja možda od tamo ne vidite dobro nisam Ivana Kekin, ja sam Bojan Glavašević, vaš kolega. Dakle, ako ste imali repliku na izlaganje kolegice Kekin to ste trebali reći njoj, ja sam govorio o nečem posve drugačijem. Dakle, nisam spominjao ni Dubrovačko-neretvansku županiju, ni luke, ni ceste. Ja sam govorio o problemu zdravstvene zaštite na otocima. Tako da možda ste ovom replikom zapravo potvrdili ono o čemu sam ja zapravo govorio. Evo ja se ispričavam ako sam možda bio malo grub, ali takav je uzus ponekad ovakvih naših rasprava u Saboru. Ali evo, ja vas pozivam da kolegici Kekin prvom idućom prilikom date repliku na njeno izlaganje.
Zahvaljujem gospodine Glavaševiću. Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Glavašević je povrijedio članak 238. omalovažavajući saborske zastupnike. Gospodine Glavaševiću u ovom izvješću i nastupu niste se razlikovali puno od Ivane Kekin jer je na jednak način ta vaša rasprava bila promašena. Što se tiče moje replike ja bih bio replicirao gospođi Kekin ali nisam bio u tom trenutku tu, pa onda kako je ona govorila u ime vašeg kluba čiji ste vi član, ta je [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] replika bila potpuno u skladu sa Poslovnikom.
Dobivate opomenu, ovo je bila replika. Sljedeća povreda Poslovnika poštovani Bojan Glavašević.
Odustajem od povrede Poslovnika gospodine potpredsjedniče, reagirali ste. Hvala.
Slijede završne rasprave. Prva je poštovanog zastupnika Garia Cappellia u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo potpredsjedniče, kolegice i kolege. Danas podaci su već izneseni, bilo je tu i gorčine i načina uspoređivanja šta se isplati, šta se ne isplati. E pa ja bih danas pitao isto tako one koji na takav način možda pristupaju da li se život isplati na otocima ili ne, da li će doći do neke investicije ili gradnje škole, ceste, lukobrana ili nešto, da li se nešto isplati. Ako ćemo na način raspravu voditi o otocima da li se nešto isplati ili ne isplati vjerojatno 80% stvari se neće isplatiti i najbolje da se mi iselimo sa otoka ako ćemo gledati matematički. Jer primjer ću dati, na otoku Iloviku pored Malog Lošinja koji ima 80 ili 90 stanovnika samo u vodovod, mrežu, kanalizaciju uloženo je preko 15 milijuna kuna. Da li se isplati? 80% njih je iznad 70 godina. Pa najbolje da smo onda zatvorili otoke i završili priču. Da li se isplati da Cres i Lošinj povezuje ljeti 26 puta trajektna linija, dve brzobrodske i jedna klasična linija brodska. Da li se isplati? Pitanje je, ali ako ćemo na takav način postavljati život na otocima, da li se isplati ili ne neka investicija onda definitivno s time nam netko šalje, nama koji živimo na otocima poruku da živimo dolje samo 3-4 mjeseca kada se isplati jer evo i kod mene ima 8.300 stanovnika na Malom Lošinju i tamo ljeti bude negdje kad je onaj top sezon '19. godine recimo bilo je oko 30.000 turista i nas 8.000 pa sad vidite što znači tada i tada se isplati recimo. Tada se isplati vjerojatno svima. Međutim, treba se isplatiti kad, kad nam djeca, kad majke rađaju djece u helikopteru što nije bilo jednom, bilo je više puta, na trajektu ili u autima hitne pomoći. Onda treba pitati da li se isplati ili ne isplati živjeti na otoku. Ali to ne znači s druge strane i spremni smo prihvatiti da ne možemo imati sve usluga kao što ih ima Zagreb, Rijeka, Split, Zadar ili neka druga cjelina, sredina. Tako da te neke stvari ja bi molio da ne uđemo u to, u gledanje ovog izvješća kao suhoparni papir administrativno jer onda vjerojatno i ja ću vam reći isto tako, ha helikopterske službe još nema, brodice koje su bile obećane nema, a znamo da će doći. Evo prva kobilica se ovih dana polaže 30.3., odvoz otpada bio bi sretniji da ne moramo vozit na ovakav način i do Marišćine u, pored Rijeke tj. na Viškovo jer nam je poskupilo 3-4 puta jer iz Malog Lošinja se vozi otpad do Cresa jednom vrstom vozila, onda u Cresu pretovarna stanica na Cresu koji nije zadnji po redu na otoku, pa iz Cresa se drugim kamionom malo većim vozi do Marinšćine, apsurd isto tako. Ali vjerojatno ćemo u tijeku sami sve neke stvari uvidjet ja ću se morati korigirati. Što se tiče vodovoda i odvodnje, pola milijarde ulaganja Cres-Lošinj slijedeće 3-4 godine upravo na vodovod i odvodnju gdje se mijenja kompletno sve što se tiče kvalitete u tom segmentu. Otok Susak pored Lošinja 120 stanovnika desalinizator napravljen prvi desalinizator u RH na otocima i drugi je na otoku Unije gdje na Unijama živi 40, 45 stanovnika govorim uvijek zimi, ja ljeti ne brojim i ne brojim one koji se vode da tamo žive, a žive u Zagrebu ili Rijeci. Dakle, za 40 stanovnika desalinizator koji vrijedi 5 miliona kuna. Desalinizator na otoku Susku koji vrijedi 5 miliona kuna za 120 stanovnika. Htio sam vam dati samo primjer velikog i malog otočića. Koliko se pristupa, ulaže da se život nastavi. Od tog trenutka kad je na otoku Iloviku uvedena nova brodska linija, riješeno pitanje pristaništa koje je došlo negdje preko 10 miliona, riješeno pitanje vodovodne mreže, kanalizacije i svega ima 10 novih obitelji koje ima po malo jedno dijete i škola, prvi puta u povijesti ima 2 učitelja na otoku Iloviku gdje živi ponavljam 70 do 80 stanovnika. To je dokaz da se isplatila sva ona ulaganja bez da smo povukli crtu, matematički gledali da će nam se unaprijed nešto isplatiti ili neće. Hvala lijepo.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika MOST-a, poštovana Marija Selak Raspudić.
Ne želim sada na kraju bacati one floskule o tome koliko su nama otoci bitni i važni, ali neupitno je da je možda i naša najveća inozemna prepoznatljivost upravo količina i bogatstvo naših otoka. I stoga mi je žao što pretežno u ovoj raspravi sudjeluju oni koji su ili interesno vezani za određene otoka ili žive na njima. Kad kažem interesno mislim politički. Ovo bi se trebalo baš zbog toga što otoci znače za RH ticati svih nas, pa i nas koji ne živimo na otocima stoga sam tako i pristupila ovom izvješću. Zaključno ću samo spomenuti još jedan problem koji se tiče života na otocima jer ga nismo stigli problematizirati danas tokom ovih izvješća, a onda bi se osvrnula na ono što bi trebao biti naš konstruktivni doprinos, a to je struktura samog izvješća i kako ga možda unaprijediti u narednom razdoblju. Znači, ono što sam rekla da 39% otočnog stanovništva je priključeno na sustav javne odvodnje dovodi do toga da preostalo stanovništvo i gospodarski subjekti ispuštaju otpadne vode iz svojih objekata u septičke sabirne jame koje su dužni redovito prazniti putem javnog isporučitelja vodnih usluga odnosno koncesionara. E sad, to zvuči dobro u teoriji, u praksi znamo da nažalost to što su dužni se prikopčati na septičke sabirne jame i redovito ih prazniti baš tako i ne izgleda i nitko to ne kontrolira i javna je tajna da zapravo većina stanovnika na otoku pronalazi alternativne načine polupropusne septičke jame itd., ili one koji, koje imaju specifične odvode koji završavaju u moru čime se rješavaju otpadnih voda. I to je doista danas jedan od naših najvećih ekoloških problema na otocima. Znači većina stanovništva nije prikopčana na sustav, većina stanovništva bi trebala koristiti septičke jame, a način na koji se koriste te septičke jame je nešto što bismo trebali detaljnije sagledati jer je daleko ispod zadovoljavajućeg. I onda dolazimo do one situacije koja se problematizira isključivo u ljetno vrijeme kada stojite na obali pa gatate da li to opet cvate more ili se jedan susjed ponovo u mraku, u noći osokolio i odlučio počastiti ostatak susjedstva sa svojim otpadnim vodama. To je nešto čemu bismo se trebali detaljnije posvetiti, a ne shvaćati to načelno kao nešto što je obaveza, a da nitko ne provjerava da li se ona izvršava. Što se tiče ovog izvješća, ponovit ću, ako smo govorili doista o izvješću o učincima zakona onda trebamo pratiti da li se zakon realizira u praksi i u tom smislu neprihvatljivo je da je krajem 2020. godine istekao rok koji je Hrvatski sabor zakonom odredio za donošenje državnog programa sređivanja i usklađenja katastra i zemljišnih knjiga na otocima znači Vlada je s time zakasnila i minimum koji mi trebamo poduzeti kao sabor je da obvežemo Vladu da provede zakon u praksu, zakon koji je i onako obvezna provoditi, ali prečesto se čak i u ovom saboru događa da se zakon krši i da nitko na to niti ne trepne okom. Ako nešto postoji u zakonu slovo zakona se mora poštivati. Drugo, potrebno je povezati ključne strateške dokumente koji se tiču razvoja otoka od Zakona o otocima do Nacionalnog plana razvoja pa i ovog samog izvješća i oni trebaju koristiti iste parametre da bi pratili učinke provedbe svojih mjera da bismo vidjeli da li doista radimo zadovoljavajuće i unapređujemo život na otocima. Pozdravljam u ovom izvješću njegovu detaljnost i dostupnost konkretnih podataka. Teško je danas o njima ozbiljno razgovarati jer u 2020.g. svjedočimo padu gospodarskih aktivnosti na različitim razinama, ali to je očekivano zbog krize uzrokovane covid bolešću, tako da je bolje onda promotriti kako unaprijediti izvješće za iduće razdoblje. Znači konkretne parametre ono što očekujemo i vidjeti njihove učinke. A kada govorimo o konkretnosti morat ćemo se opet vratiti na Nacionalni plan razvoja bez obzira na neke matematičke ishode nije ni on dovoljno detaljno planiran. Recimo imate doista i apsurdne tvrdnje poput unapređenja kvalitete i dostupnosti zdravstvenih usluga ono o čemu se danas dosta govorilo u HS-u. A znate što se u našem razvojnom planu navodi? Da su otoci područja mediteranske klime i koja jako pogodna za naše zdravlje pa se treba koncentrirati na zdravu prehranu i otočno bilje itd., dakle a treba nam hitna medicina to se spominje, ali ima i puno ovako stvari koje su suvišne. Eto toliko od Kluba zastupnika Mosta. Hvala.
Završna rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovani zastupnik Željko Pavić.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovana tajnice, kolegice i kolege. Evo okupili smo se ovdje u velikom broju, sreća pa nema gužve. Prvo bih se osvrnuo na izvješće i ono što sam oduvijek govorio ono što je dobro treba pohvaliti, što nije dobro treba kritizirati i usmjeravati u pravom smjeru. Mislim da je ovo izvješće dobro, prvenstveno zbog toga što iz njega možemo doznati puno informacija jer kad gledamo u bilo kojem kriteriju mogu doći do neke informacije i na tome vam zahvaljujem. Nadam se da će tako izvješće biti i u sljedećem periodu, s time da opet apeliram ako je to moguće da imamo i onaj dio izvršenja, to bi nam isto puno značilo. Evo slučajno sam danas dobio jedan dopis koji je došao 16.2. ako se ne varam je došao kod nas i u kojem piše da evo puno je novaca uloženo, tamo je uloženo nekoliko milijuna kuna, neka firma naša je utrošila za panele, zapravo su isporučili nekih 20.000 panela i više od 210.000 panela ćelija prema za elektranu na Cresu, na kraju elektrana je stala, ne radi se trenutno ništa i mislim da je to problem. To treba jasno reći, trenutno postoji problem, ali ćemo ga riješiti. Kad ćemo ga riješiti, vidjet ćemo i da vidimo tko će platiti penale, tko je tu kriv za to što se to nije napravilo. Drugo, htio bih reći poštovanoj zastupnici koja je rekla da sam reko da se uložilo mnogo odnosno ja sam rekao puno, uložilo se puno iza toga stojim, ali nisam rekao da se uložilo dovoljno, to nisam rekao, ja sam rekao da se uložilo puno. Ako nije 20 i nešto milijardi kuna mislim da možemo se složiti s tim da je puno. Ono što me malo, malo me zaintrigiralo to je postotak onaj koji ste vi spomenuli, a to je da je 80% sredstava koji su uloženi na otoke, da su sredstva iz fondova, a da je 20% sredstava iz kredita. Pa nisam našao ili ne znam možda sam krivo tražio, ne znam koji su projekti financirani iz kredita, za što je uziman taj novac za kreditiranje. Nisam to našao u izvješću, možda sam nešto propustio, ne znam. Nadalje, htio bih reći nešto vezano za poljoprivredu na otocima. Ja sam evo već nakupio dosta godina i za otoke sam vezan više od 40 godina, jednim dijelom za otoke koji su u gradu odnosno u općini gospođe Martinčev, drugom dijelu gospođe Perić i jedan otok sam gradio sam dole u vašoj županiji rukama i znam kako to izgleda i koja je to muka i koji su to problemi, pogotovo vezano za vodovod, kanalizaciju, aglomeraciju i sve ostalo. No međutim, mislim da bismo trebali imati drugačiju politiku vezanu za otoke jer s obzirom na to da kad sam došao prvi puta na otok Pašman prije 30 i nešto godina onda je ona kotlina od Pašmana prema onom malom naselju Barotl bila obrađena u potpunosti, znači nije bilo kvadratnog metra koji nije obrađen. Danas teško da ćete pronaći kvadratni metar koji je obrađen, znači 32 godine nakon toga. Zato bi bilo odlično kada bismo napravili plan za otoke koji imaju perspektivu u poljoprivredi i da se tamo uloži u poljoprivredu, a za druge otoke da se naprave nekakvi drugačiji planovi za druge djelatnosti jer jednostavno ne ide, nema smisla ulagati u takve djelatnosti. Što se tiče vodovoda, kanalizacije, aglomeracije tu bi skrenuo pozornost da imamo jedan ozbiljan problem, a to je da nam za samo to ne zadržava stanovništvo na otocima. Mi trebamo tim stanovnicima na otocima osigurati i kvalitetno školovanje i ono što je najvažnije dobru medicinsku zaštitu, zdravstvenu zaštitu. I to sam već postavio danas pitanje, to je hitna helikopterska medicinska služba koja nažalost evo se već godinama obećava, a to bi njima jako puno značilo. Onaj zlatan sat ili pola sata ljudima koji su na otoku dok oni pozovu brod, dok brod dođe, ukoliko je bura, oluja, jugo brod ne može pristati to bi im puno značilo. Pa zato apeliram i na vas gospođo tajnice i da evo pripadnice vladajuće većine da pokušamo što je moguće više utjecati na vladu da se onih 35 milijuna koji su obećani još 2018.g. stvarno ulože u tu službu i da se to što prije pokrene, da se to što prije napravi. To nije samo zbog stanovnika koji su trenutno na otocima i koji su preko zime na otocima nego iz bog naših turista koji dolaze na te otoke da oni budu sigurni i sigurniji, a isto tako i za nautičare koji imaju sigurno veću sigurnost ukoliko znaju da će doći do njih helikopterom u slučaju nekakve havarije. Pa evo toliko od kluba Socijaldemokrata. Hvala lijepo i ugodan vikend.
Hvala i vama. Evo s ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sjednicu nastavljamo u srijedu 30. ožujka u 9,30 sati, o rasporedu za idući tjedan bit ćete obavješteni na vrijeme. Ugodan vikend svima. SJEDNICA PREKINUTA U 14:01 SATI
Izvješće o radu Hrvatske akademije za znanosti i umjetnosti u 2019. godini, podnositeljica je Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti. O ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno čl. 44. stavku 4. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o radu Hrvatske akademije za znanosti i umjetnosti u 2019. godini. Molim glasujmo. Glasovalo je 117 zastupnica i zastupnika, 106 za i 11 suzdržanih, donesen zaključak kako ga je predložilo saborsko matično radno tijelo. Izvješće o radu Hrvatske akademije za znanosti i umjetnosti u 2020. godini, podnositeljica je Hrvatska akademija za znanosti i umjetnosti. O ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno čl. 44. stavku 4. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o radu Hrvatske akademije za znanosti i umjetnosti u 2020. godini. Molim glasujmo. 117 zastupnica i zastupnika je glasovalo, 106 za, 11 suzdržanih pa je donesen zaključak kako ga je predložilo saborsko matično radno tijelo.
Poštovane kolegice i kolege dobar dan. Prvo ću sukladno Članku 226. stavku drugom Poslovnika predložiti dopunu dnevnog reda 10. sjednice s 5 novih točaka. Prijedlog dopune dostavljen vam je elektroničkim putem. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 1. predložene dopune, to je točka Prijedlog Zakona o dopuni Zakon o porezu na dodanu vrijednost. Predlagatelja je Klub zastupnika Socijaldemokrata. Ako nema primjedbi smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno Članku 205. Poslovnika. Kako sukladno Članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 10. sjednice.Sada idemo na glasovanje, prvi je, vezano za glasovanje, ja znam što želite reći bit će ta točka uvrštena ovaj, pa znam šta ćete reći, ali, ali to, to nemate pravo po Poslovniku. … [[Upadica: Ne razumije se.]] Ne. Vezano za točku dnevnog reda imate. Prijedlog Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta, evo može.
Poštovani tražim stanku u ime Kluba MOST-a vezano za komasaciju, ali isto tako i neke druge stvari budući da imam 2 minute, a nemam pravo traženja stanke za svaku točku nego ste nas limitirali svojim sramotnim povredama i poslovnicima na samo jednu stanku tako da ste nam ukinuli pravo govora, pa se možete nastaviti smijati. Ono što želim reći volio bi nadopunite dnevni red na način da uključite referendumske inicijative, već 2 mjeseca je prošlo, gubimo vrijeme, zavlačite, povlačite za nos građane Hrvatske. Ono što bih molio, molio bih predsjednika saborskog odbora da što hitnije …
Kolega Petrov, ne, ne možete, ne ovo je kršenje Poslovnika.
Pa nije kršenje Poslovnika.
Nemate pravo, ne, ne.
Pa ja nisam završio svoju stanku, nisam rekao išta o komasaciji.
Ne, vi ne govorite, ne samo malo, samo malo kolega Petrov.
Molim vas samo pauzirajte vrijeme.
Dakle, ajde da vam odmah pojasnim stvari. Dakle, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav idući tjedan raspravit će ovo što vas zanima, uputiti to predsjedniku Hrvatskog sabora koji će to uvrstiti u dnevni red i tjedan nakon toga ćemo raspraviti to i glasovati prije uskrsne stanke. Dobro?
Dobro, jel mogu nastaviti?
Oko komasacije?
Ma nije stvar samo komasacije, hvala, kada mi omogućite …
Evo, ajde nastavite.
… više stanke onda će biti i o komasaciji i o drugima.
Nastavite, izvolite.
Hvala vam, za ovo je bilo samo dovoljno da sam se javio za riječ i da ste to rekli, nije trebao se raditi cirkus.
Svaki put smo napravili brzo.
Ali, ono što je, mogli ste samo pustiti riječ. Ono što je važno i što moram reći je vezano i za druge točke glasovanja. Molio bih vladu iako će MOST podržati samo smanjenje PDV-a za energente to nije dovoljno. Jedini ljudi koji u ovom trenutku gube na ovim cijenama su građani. Država ne gubi ništa zato što po ovoj većoj cijeni i manjem postotku kojeg uzima, uzima isto kao što je uzimala prije. Ja vas molim imajte razumijevanja za građane jer oni plaćaju tu veću cijenu, a njihove plaće nisu na razini plaća ljudi koji danas ovdje sjede. Hvala.
Kolega Petrov, imamo mi razumijevanja za građane i te mjere su i donesene upravo zbog građana, a vas molim da se držite Poslovnika. Za kršenje Poslovnika nemam razumijevanja i mislim da nije korektno s vaše strane ovo što ste uradili, ali u redu.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista poštovanog zastupnika Željka Sačića.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Evo pred nama neizvjesna vremena, vidjeli smo i jučer sjednica NATO-a i u Bruxellesu članica svih vijeća EU, Europske komisije, sve u vezi i posljedično na velikorusku agresiju na područje Ukrajine. Cijela ta naša sigurnosna statika i cijeli doživljaji stanja, globalnog stanja sigurnosti u Europi su bitno narušeni i promijenjeni od prije mjesec dana. Tako smo i mi u Hrvatskoj u javnost počeli sve više sa iznošenjem stajališta o uvođenju obveznog vojnog roka. To je logično razmišljanje, prirodno, svaki narod, svako društvo želi se obraniti od bilo kakvih ugroza, prije svega u ovom slučaju ratnih, agresorskih, a osobito mi Hrvati koji smo imali takva strašna iskustva iz devedesetih godina na način da se mladići, dio hrvatskog naroda, dio novaka koji stasaju nakon 18. godine koji su za to psihofizički spremni i zdravi obuče, pripreme za obranu svog naroda, svoje obitelji, svog društva, svoje države od bilo kakve agresije, ali i od pomoći humanitarne svojim sugrađanima u slučaju velikih prirodnih nepogoda, katastrofa itd. I naravno to je u svakom društvu, to je od kraja Francuske revolucije na europskom tlu već obveza kao obvezni vojni rok se tada pojavljivao i preuzeto je kroz sva ova stoljeća u svakom društvu na način da država mora brinuti o vlastitoj sigurnosti sviju solidarno i pojedinačno i društveno bez obzira na različita stajališta svakog člana tog društva svaki državljanin mora pridonijeti na bilo koji način obrani sigurnosti naše zajednice. Tako i Ustav u svojim člancima tretira takvo stanje u čl. 7. i 47. da je to prije svega dužnost obrane dužnost i pravo građanina da brani RH, a u st. 2. se kaže da prigovor savjesti eventualno mogu uložiti oni koji zbog moralnih ili vjerskih načela ne mogu vršiti vojnu službu. Međutim, Zakon o obrani i Zakon o civilnoj službi evo to je ovaj zakon koji je 2003.g. donesen dodatno pojašnjavaju uvjete, razloge i načine kako se ta civilna služba može u Hrvatskoj odvijati na način da ne onemogućava samo obrambeno pravo jednog naroda na opstanak. Znači civilna služba mora biti regulirana, a ona je regulirana u drugim europskim državama, ona je čak u čl. 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima organizacija UN-a definirana kao savjest, prigovor savjesti i mnoge europske države su je uzele osim Turske u svoje zakone i tumače ju na smislen, rekao bih restriktivan način, da ne ugrožava, da ne bude zlouporaba da se doista dade mogućnost prigovora ljudima koji to doista osjećaju u iznimnim situacijama zbog vjerskih, moralnih razloga, a ne zbog toga što im se ić „gubit vrijeme“ dva mjeseca, tri, pet, šest mjeseci, godinu dana čak u Norveškoj u vojnom roku, to nije svrha tih zakona i tog prigovora savjesti. Svrha je drugačija. Međutim, 4. saziv sabora ovdje naši kolege donijeli 2003. Zakon o civilnoj službi koji je upravo širom otvara vrata zlouporabama da naša hrvatska mladost otvoreno sa gađenjem bježi od služenja domovini osposobljavanja za vlastitu zaštitu jer im to zakon omogućava koji je naprosto neshvatljiv sa današnjeg stupnja sigurnosne kulture u Hrvatskoj i treba ga apsolutno mijenjati jer on omogućava zlouporabu na štetu globalne sigurnosti i sigurnosti RH i on je zapravo ruglo i ruganje [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] jednom prirodnom, jednoj prirodnoj želji [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] jednog naroda za opstanak jel s druge strane donesen je zakon koji [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] onemogućava takvu osposobljavanje i zapravo obranu.
Slijedi iznošenje stajališta u ime kluba Socijaldemokrata poštovane zastupnice Irene Šimunić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Prve subote proljeća tradicionalno se obilježava Dan narcisa spoj humanitarne akcije i javno-zdravstvene kampanje koju je pokrenula Hrvatska liga protiv raka. Tog se dana prodaju narcise, a prikupljena sredstva namijenjena su prevenciji i ranom otkrivanju raka dojke. Tako će se i ove šeste godine obilježavanja akcija održati sutra 26. ožujka diljem Hrvatske. Narcise su simbol dolaska proljeća, novog života i nade, te su samim time postale i simbol dana čije je obilježavanje namijenjeno jačanju svijesti o prevenciji i ranom otkrivanju raka dojke i pružanju podrške svim onim ženama koje su od istog već oboljele. Obilježavanjem ovog dana potičemo na razmišljanje i djelovanje u svezi preventivnih predmeta jer ukoliko se rak dojke na vrijeme otkrije mogućnost njegova izlječenja veća je od 95%. Rak dojke zloćudna je bolest, budući da su simptomi rijetki u ranijim stadijima bolesti redoviti samopregledi dojki od izuzetne su važnosti iako se većina slučajeva raka dojke dijagnosticira kod starijih žena od raka dojke mogu oboljeti i mlađe žene. Stoga je važno da se već od najranije mladosti započne i stekne navika redovitih samopregleda. U ranom otkrivanju ključnu ulogu kao najbolji test probira ima mamografija. Od iznimne je važnosti informirati i potaknuti žene na odaziv u Nacionalni program za rano otkrivanje raka dojke koji se u Hrvatskoj provodi od 2006.. Kod žena koje su se odazvale u nacionalni program pokazalo se da je rak dojke otkriven u ranijem stadiju u većem postotku nego kod žena koje to nisu činile. Rak dojke je najčešći oblik zloćudne bolesti kod žena u Hrvatskoj kao i u većini zemalja u svijetu. Prema posljednjim objavljenim podacima u Hrvatskoj u 2019. zabilježeno je gotovo 3000 slučajeva raka dojke, a u 2020. umrle su 722 žene, u svijetu prema podacima iz 2019. zabilježeno je više od 2 milijuna novih slučajeva raka dojke, te više od 700 tisuća smrti od istog. Iako možemo očekivati sve veći broj slučajeva raka dojke uslijed starenja stanovništva smrtnost od istoga u Hrvatskoj je u padu petu godinu zaredom. Rak dojke više nije najčešći zloćudni uzrok smrti kod žena u Hrvatskoj već se nalazi na 3. mjestu. Prema službenim podacima odaziv u nacionalni program se kreće oko 60%. Ako usporedimo mortalitet od raka dojke u Hrvatskoj s ostalim zemljama članicama EU stanje je bolje nego kod ostalih sijela raka. Prema podacima eurostata o smrtnosti od zloćudnih bolesti u 2018.g. Hrvatska se nalazi na 2. mjestu iza Mađarske, dok se po smrtnosti od raka dojke nalazi na 15. mjestu, dakle nešto bolje od prosjeka EU. Tome su naravno pripomogle i brojne javnozdravstvene kampanje koje jačaju svijest o prevenciji i ranom otkrivanju raka dojke, te pružaju podršku svim onim ženama koje su od istog već oboljele. Pozivam stoga sve još jednom da sutra podrže brojne javnozdravstvene kampanje diljem Hrvatske. Osim fizičkih liječenje sa sobom donosi i brojne psihološke posljedice, pa je zato vrlo važno znati kako iskreno pomoći ženama oboljelima od raka dojke. Osobe sučeljene sa smrću prolaze kroz različita duševna stanja i faze, kao što su faza negiranja, ljutnje, faza cjenkanja, depresivnosti i na kraju faza prihvaćanja. Iako je, jako je važno da toga budemo svjesni i da oboljeloj osobi omogućimo prihvaćanje kroz sve faze što je prirodan proces jer ako te faze ubrzavamo ili ih zanemarujemo to u konačnici može značiti da osoba može doći u patološko ili prolongirano žalovanje, što povećava rizik za pojavu kliničke depresije. I upravo je sve navedeno ono što se često zaboravlja kada su u pitanju žene oboljele od karcinoma. Većina nas usmjerava se samo na pitanje o njihovom fizičkom zdravlju, no jednako stradaju svi aspekti njihova života. Stoga je od presudne važnosti znati kako pomoći ženi koja je oboljela od karcinoma dojke, bilo da se radi o mami, sestri, prijateljici, kolegici, susjedi, empatija i emocionalna podrška tijekom svih faza liječenja, biti uz nekoga tko je u muci, hrabriti ga i bodriti, pa tako i sutra obilježimo Dan narcisa, podržimo lokalne akcije, sudjelujmo svi zajedno u kampanji kao znak podrške šaljući poruku „Uz vas smo niste same“. Hvala.
Slijedi iznošenje stajališta Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovanog zastupnika Vilima Matule.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. 2019.g. ovaj sabor donio je novi Zakon o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda. Ovim zakonom definiraju se aktivnosti kojima građani mogu u određenim slučajevima ostvariti naknadu štete zbog prirodne nepogode. Evo sada su prošle 3.g. nakon usvajanja ovog zakona i slobodno možemo reći da se zakon u praksi pokazao potpuno neprovediv i nefunkcionalan. Naime, njime nije osigurana ni pravedna, niti pravovremena naknada štete, štoviše, dapače naknade koje se nakon procedure procijene isplaćuju poljoprivrednicima potpuno su ponižavajuće. Zakon se uopće nije aktivirao u slučaju potresa, pazite, Zakon o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda nije se aktivirao u slučaju potresa, ali dobro da i nije zato što da se aktivirao tek tada bi to bila katastrofa jer bi ljudi dobili nepodnošljivo ono besmisleno male nadoknade i odštete. Očito je zakon sa sasvim nekom drugom namjerom i pisan. Gotovo je nevjerojatno da u vrijeme očitih klimatskih promjena i potpune nepredvidljivosti klime mi imamo zakon koji ne pruža adekvatnu pomoć uništavanjima usjeva i voćnjaka zbog izvanrednih klimatskih događaja. Zakon očito ima za cilj obeshrabriti poljoprivrednike i to je vidljivo i iz rezervacije iz proračuna za 2022.g. gdje je rezerviran samo, rezervirano samo 20 milijuna kuna za naknade štete u čitavoj zemlji. Dodatno, ovakvim zakonom poljoprivrednike se gura prema privatnim osiguravajućim društvima koja onda arbitrarno propisuju kriterije kada i pod kojim uvjetima su spremne isplatiti štetu. Tako osiguravajuća društva stavljaju npr. potpuno nerealne datume otkada se može prijaviti šteta od mraza. Često se priznaju štete nastale tek nakon 10. travnja u godini. Međutim, zatopljenje kao što vidimo ovih dana dolazi puno ranije i već u ožujku dolazi do cvjetanja brojnih biljaka, istovremeno taj cvat sve češće uništava mraz koji se pojavljuje u zoru. Iskustvo ledenih noći, ledenih zora, a toplih dana svi osjećamo na vlastitoj koži i osiguravajuća društva se očito puno bolje snalaze sa tim klimatskim promjenama Vlade RH jer podešavaju rokove na način da što manje isplate štetu. Istovremeno vlada gura poljoprivrednike prema privatnim osiguravajućim društvima, njima istovaruju ogromna javna sredstva da smanje za poljoprivrednike tu premiju i zapravo mi ogromna javna sredstva istovarujemo privatnim osiguravajućim društvima. Evo da budemo konkretni evo jednog primjera, početkom mjeseca travnja '21., prošle godine znači, jutarnje temperature su tri dana uzastopno se spustile čak do -7 i prema prvim dojavama poljoprivrednih proizvođača mraz je uzrokovao značajne štete na poljoprivrednim kulturama na području Grada Zagreba i s obzirom da je vegetacija većine voćnih vrsta krenula ranije. U danima mraza većina voćnih vrsta bila je u fazi punoga cvata, a kod nekih kultura bili su već formirani i plodovi što je uzrokovalo vrlo velike štete, naročito na voćarskim kulturama ranih sorti na kojima su štete od mraza dosezale do 95% prema prvim procjenama, a stradale su gotovo sve voćne vrste pa i one u plastenicima dok su jagode na otvorenom stradale 100%, a šteta na vinovoj lozi procijenjena je oko 30%. E sad zamislite ovo, 220 domaćinstava prijavilo je štetu, konačna šteta procijenjena je na 4,5 milijuna kuna ,nakon svih procedura u konačnici isplaćeno je svega 65.000 kuna štete. Ja mislim da je preočito da ovaj zakon nema nikakvog smisla.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,50 SATI]] Gospodin Miletić. Nastavljamo dalje sa radom, znači zastupnik Miletić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine Sanader, poštovani gospodine Bukarica, kolegice i kolege. Furio pozdrav, generale pozdrav, kolegice pozdrav. Hrvatski narode nemojte mi se ljutiti što mi nema kolega. Svi smo bili tu. Furio sjednite, hvala puno da me malo poslušate. Svi smo bili tu, imali smo sada glasovanje. Poslije kad ja to dignem na Facebook pa su ljudi ludi na nas, a i s pravom. Ali dakle, bilo je glasovanje pa su sad evo i Cappelli mi je isto tamo na prozoru telefonira [[Upadica Sanader: Ja sam tu.]] Dakle, tu smo. Idemo ovako. Dakle ja moram prvo opet bit vrlo jasan i probati posvjestiti šta nam se valja iza brda. I fokus nam je svima s pravom usmjereni na Ukrajinu, ali držim da mi ovdje moramo itekako paziti, bdjeti nad građanima Republike Hrvatske, nad našom državom, nad našom Domovinom i nad svim onim našim vrednotama i našim svetinjama. Nekako je to logično. Najvažnija ti mora biti tvoja kuća. Kažu psiholozi ako ne voliš sebe, ne možeš voljeti ni drugoga. Dakle, moraš voljeti sebe, svoj dom, svoju obitelj, svoje prijatelje da bi mogao volit drugoga. Dakle, Svjetska zdravstvena organizacija Europska komisija su razgovorima, vrlo jasnim razgovorima gdje promišljaju osnivanje naddržavne organizacije koja bi trebala upravljati u vremenima pandemije teških nekih stresova, nereda jer su rekli kako postoji puno toga na razini pojedinih država gdje se ne vodi politika na pravi način, procesi je li očuvanja zdravlja itd. O tome sam govorio u Hrvatskom saboru. Oni su predvidjeli da u kolovozu kada se nalaze da će izaći van sa jasnim dokumentom i onda me ministarstvo istine tzv. faktograf koji očigledno čine interesne skupine okupljene u jednu nevladinu udrugu dobivaju znatan iznos sredstava za to, da pazite oni su mjerodavni da govore i procjenjuju što je istina, što nije istina. Dakle, Kršćani odbacite Bibliju, odbacite zdravi razum, odbacite savjest. Muslimani odbacite Kuran, dakle kojim god bogovima se klanjate sve odbacite jer je jedino faktograf taj koji će nama reći što je istina, što nije. Dajte molim vas neka se skuliraju i otkače od naših građana i naše Domovine. Dakle prvo to. Vlast proizlazi iz naroda i pripada narodu prema Ustavu Republike Hrvatske. I mi saborski zastupnici MOST-a ali i mnogih drugih kolega nećemo dopustiti šapu bilo koje organizacije da nam se miješa u odluke koje se tiču temeljnih ljudskih prava građana Republike Hrvatske. Neće vam proći. Odmah sada, pa tagirajte koga hoćete i radite šta hoćete. Neće vam proći ovdje! Druga stvar, ne pričam o tome baš sam evo pričao sa nekim profesorima Hong Kong 7 milijuna stanovnika, najveća procijepljenost ne znam da li to znate 86, 87%, dvostruka, čak trostruka južna Koreja puno više ljudi preko 50 milijuna. Oni su čak sa trećim cjepivom cijepili 68% populacije, a sa 2 cjepiva gotovo cijelu populaciju. Najveći broj imaju smrti. Dakle, molim hrvatsku javnost, dakle struku da nam objasni razloge, da organizira rasprave i da vidimo što se događa. Mislim da je to jako važno da razgovaramo o tome i da ne zatvaramo oči nad svime što se događa. Vidimo Njemačka je naručila cjepiva kao da čitam Alan Ford ili Monty Python do 2029. Koji proročki sinovi? Pa to su vizionari, pa to su ljudi koji vide toliko godina unaprijed, dakle nevjerojatno. Ne znam što se valja iza tog brda, ogromna financijska moć, ogromna sredstva, ali je važno da mi ovdje zaštitimo naše građane da budu slobodni, da donose odluke o svom životu, da čuvamo naše ugrožene skupine, uvijek to govorim od početka. Od početka ugrožene skupine naše starije, nemoćne ljude, bolesne da ih čuvamo, ali isto tako da kažemo da nema logičnog razuma, razloga razumskog cijepit klince, zdrave ljude, ljude u naponu snage. Dakle, to nema smisla kao što nemaju smisla ni te sulude maskice koje nosimo. Pričam o kirurškim i platnenim maskama za koje znamo da su 10% učinkovite. To su sva znanstvena istraživanja, a mi ovdje ne znam šta valjda slušamo neke gospodare, ne možemo doći na sjednice Sabora ako ih ne nosimo pa nadam se da će i to pasti. I na kraju dajte nam referendum. Čekamo sa žudnjom referendum jer je to pravo hrvatskih građana koji su potpisali, potpise ste provjerili, imamo ih, omogućite referendum hrvatskom narodu. Hvala.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovane zastupnice Nadice Dreven Budinski.
Hvala lijepa potpredsjedniče sabora. Kolegice i kolege, Varaždinska županija nalazi se na samom vrhu pri povlačenju i realizaciji projekta iz EU fondova. Projekti u zdravstvu, obrazovanju, poljoprivredi, socijalnoj skrbi, za mlade, obnovljive izvore energije, kulturne i sakralne objekte, aglomeracije, centre izvrsnosti itd. Izdvojila bi samo neke energetska obnova škole, projekti u zdravstvu više od 200 miliona kuna, dogradnja bolničkih zgrada, palijative, dnevne bolnice, jednodnevna kirurgija, objedinjeni hitni prijem. Zatim imamo aglomeracija koja je više od 900 miliona kuna, pročiščivaći 203 miliona kuna i evo ga jedan od najvažnijih je sporazum za sjever Hrvatske više od 15 milijardi kuna. Mogla bih još nabrajati evo ga još par sati koliko mi imamo projekata. Zašto sam uvodno počela sa svojom županijom i iznosila te podatke? Da ne samo u mojoj županiji nego i u svim gradovima i općinama diljem naše lijepe Hrvatske ne bi se moglo izgraditi ništa i izgled Hrvatske ne bi bio takav da nije bilo EU fondova. I jučer na sjednici više smo od 7 sati raspravljali, iznosili mišljenja i stavove, kritike o fondovima. Netko je trebao sve to odraditi, a to je naša vlada. I unatoč svim katastrofama koje su nas zadesile od 2020. godine, od Covida, potresa, a sada i krize i vala poskupljenja zbog rata u Ukrajini vlada ipak donosi mjere i odluke da naši građani, gospodarstvenici iako teško nastavljaju sa svojim aktivnostima. Mogu slobodno i sigurno reći da u velikom dijelu i ta zasluga i premijera Andreja Plenkovića što se itekako prepoznalo u svim članicama EU pa i šire. Zahvaljujući fondovima možemo reći da je Hrvatska jedno veliko gradilište. I još kad čujemo podatak da je i izvedivost iz ovoga iz fondova veća skoro više od 125% možemo reći da Hrvatska itekako zna što radi. Ali drage moje kolegice i kolege živimo u izuzetno teško i neizvjesno vrijeme toga smo svi svjesni. Potrebno nam je i jedinstvo i solidarnost, malo više tolerancije i vjera i strpljivosti. Da li je Hrvatska sigurna zemlja? Ja mogu reći evo s ove govornice da je sustav siguran i da je Hrvatska sigurna i najljepša zemlja. Hvala lijepo.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a poštovana Katarina Peović.
Dobar dan svima. Pa malo bi se vratila na ovu priču koju smo danas i u raspravi odnosno za vrijeme glasanja čuli, znači ministrica regionalnog razvoja i fondova EU Nataša Tramišak izašla je u javnosti s prijetnjama koje je dobila kad je odbila produljiti ugovor za informatički sustav e-fondovi tvrtki Omega Software te ga je odlučila dodijeliti financijskog agenciji FINA-i. Neću ulaziti u pitanja zašto je sad ministrica izašla s tim podatkom niti onim o čemu se ovdje kalkulira zašto nije to obavijestila niti premijera, niti policiju, nego prvo medije. Svi možemo naslutiti o čemu se radi, da li je riječ o unutarstranačkim borbama to me da tako kažem u ovom slučaju ne zanima, ali ono što je izašlo vani daje dobar uvid u to na koji način mi zapravo financiramo poduzetništvo u Hrvatskoj i na koji način se poduzetnici neki odnose prema državnim novcima na jedan socijalistički način, pa onda imamo socijalizam za neke poduzetnike, a kapitalizam i slobodno tržište za sve druge. Pa ću vam samo dati kratki uvid u to kako je to izgledalo s tvrtkom Omega Software, a RF je sljedeći napise u medijima, kao što je bio slučaj i sa Žalac, naravno mediji su pisali i o ovome prije nego što je to sada otkriveno pisala i RF govorila i upozoravala na baš spomenutu tvrtku Omega Software koja je klasični primjer izvlačenja državnog novca u tzv. jel navodno privatni sektor podložan slobodnom tržištu. Godišnje je u Zagrebu samo ova firma preko Bandića zarađivala preko 24 milijuna kuna i to samo za usluge održavanja i nadogradnje softverskih alata, a među tim alatima je bio i sustav pismohrane kojemu bi usprkos predate li neke papire u gradsku pisarnu dobili rukom ispisani listić. Toliko o informatičkim vještinama koje smo ovdje dobili i platili. Ta informatička tvrtka još 2013. je imala 18 milijuna prihoda, a već 2017.g. 37 milijuna prihoda. 2019.g. samo u prvih šest mjeseci za usluge od države dobila nešto više od 5 milijuna kuna, a 4 milijuna kuna od tih 5 milijuna kuna je bilo od Ministarstva regionalnog razvoja bivše ministrice Gabrijele Žalac koja je eto igrom slučaja statirala u Škorinom spotu, a Škoro je evo igrom slučaja bio suvlasnik u toj firmi. Od 2016.-2020. prihod Omega Software se utrostručio na 78,5 milijuna kuna, a onda je naravno ta Omega Software investirala u što? U razvoj i pogone i rješenja za led rasvjetu jer naravno država treba i led rasvjetu pa je nastavila u tom smjeru. Tvrtka Omega Software 2018. od ukupno 55,3 milijuna kuna prihoda najmanje 40 milijuna zaradila poslujući s državom i jedinicama lokalne samouprave, a zahvaljujući ugradnji pametne led rasvjete taj iznos u prvoj polovici 2019.g. iznosio preko 30 milijuna kuna. Znači prilično je jasno o čemu se ovdje radi. Škoro je izašao iz firme u ožujku 2020., a dio poslova Omega Software od 2021.g. traži USKOK i OLAF, rekli bismo da Škoro ima dobar tajming, no tada Omega Software 2021. dolazi pod kišobran jedne druge firme sa jednim drugim manekenom koji omogućava ulazak u državne institucije, to je znači kišobran M San grupe i King ICT-a vlasnika Stipe Matića još jednog socijalističkog projekta za kapitalističke firme koja je imala pak drugog manekena, a to je umirovljeni general i bivši ministar obrane Damir Krstičević koji kad je skinuo uniformu tokom narednih 15 godina je služio kao neka vrsta političko prodajnog manekena zaduženog za otvara državnih i javnih institucija i ustanova. Matiću kao što je Škoro pjevao besplatno u onim gradovima s kojima je Omega Software potpisivao ugovore. Naime, King ICT uzdanice M San grupe 2019. praktični na dnevnoj bazi potpisivala ugovore s državnim i javnim tijelima pa je tako do travnja 2019.g. već dosegao gotovo 30 milijuna kuna prihoda iz državnog proračuna, a ukupni prihodi su mu iz godine u godinu rasli više od 100 milijuna i to po sličnom modelu kao i Omegini. M San grupa obrnula je do sad milijarde kuna prihoda u poslovanju s državnom, lokalnom samoupravom i općenito javnim izvorima novca. Tu se još niz imena navodi, ali nemamo vremena za sve lobiste iz lobističke udruge prsten, ali samo napominjem da je i tu još štošta za istražiti novinarima.
Sada idemo na slijedeću točku, a to je: - Izbor, imenovanja i razrješenja Molim predsjednicu Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove poštovanu Nadu Murganić da obrazloži prijedlog odluke. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove na svojoj sjednici donio je Prijedlog Odluke o razrješenju člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Odbora za gospodarstvo gospodin Ivan Barbarić. On je bio član odbora iz redova HGK koja je u tom smislu i uputila zahtjev. Evo, to je jedino.
Otvaram raspravu o tome. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu, pa ćemo i o tom glasovati kad se steknu uvjeti. Hvala vam lijepa.
Idemo na zadnju točku za glasovanje Izbor, imenovanja i razrješenja. Prijedlog odluke o razrješenju člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora. Predlagatelj je Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora. Molim glasujmo. Jednoglasno sa 124 glasa za donesena je odluka kako ju je predložio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove. Završili smo a glasovanjem, stanka sada 5 minuta, nakon toga iznošenje stajališta klubova i nezavisnih zastupnika i nastavak točke dnevnog reda. STANKA U 12:47 SATI