Poštovane dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, nastavljamo 51. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Kašnjenje su najavili uvažena zastupnica Monika Tomić, zastupnici Jovan Vukovljak, Miroslav Milovanović, Asim Sarajlić, Lazar Prodanović, a zastupnici Saša Magazinović i Nenad Lalić opravdali su odsustvo. Ministar komunikacija i prometa BiH, Ismir Jusko dostavio je obavještenje o nemogućnosti nazočnosti sjednici. Prema informaciji službe sjednici nazoči u ovom trenutku 26 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Znači, raspravu smo prekinuli na točki sedam. U ovom trenutku, prema rasporedu za raspravu se prijavio zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite zastupniče.
Dobar dan. Hvala predsjedavajuća. Dakle, bio je prije mene gospodin Rančić, međutim, evo nestade, ali dobro. Pozdravljam naravno sve nazočne ovdje i želim nam uspješan rad. Prije svega, na početku ovoga što ću danas reći, a na ovu temu, rekao bih sljedeće, da u zadnje vrijeme, i to baš ne samo u zadnje vrijeme u malom opsegu, nego malo dužem, mi se čini, imam dojam, da što god, dakle, Republika Hrvatska učini kada je u pitanju dodirna točka bilo koje vrste sa Bosnom i Hercegovinom i stanjem u Bosni i Hercegovini, pa kad rješava i svoje pitanje ili kad rješava pitanja koja se tiču hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini, a za šta je dužna skrbiti se ili izravno da pomogne Bosni i Hercegovini u općem smislu riječi, to se počesto tumači, dakle, štetom za Bosnu i Hercegovinu i to jedan dio ovdje zastupnika prenosi u javnost i stvara takvu percepciju i naravno da je u takvim uvjetima sve teže i teže raditi, posebice nama zastupnicima iz hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini. Ali da se ja vratim temi, pa bih rekao sljedeće, podsjetio bih da je o ovome pitanju, prema mojim saznanjima, unutar Republike Hrvatske dugo trajala rasprava o potrebi izgradnje ovoga mosta. Nakon što je to dogovoreno uslijedio je proces uvjeravanja Evropske unije da je sve po domaćim i međunarodnim propisima i da bi se mogla odobriti sredstva za gradnju. Što smo mi činili za to vrijeme? Zapravo ništa. Izgledalo je da smo mi svoje zahtjeve ispunili, odnosno da su dogovoreni sa Republikom Hrvatskom. I gle čuda onda, unatrag dva, tri mjeseca počinje naš ozbiljniji, pod znacima navoda, pristup temi. Počinje tako što se na Povjerenstvu za komunikacije i promet od strane moje koleginice, nadam se da se neće ljutiti, gospođe Vajzović, eksperta za ovu temu, kao što sam i sam, jel, traži informacija – dokle se došlo sa izgradnjom Pelješkog mosta. Koleginica Vajzović tvrdi da tu informaciju nismo dobili, što nije točno, jer nam je upućena 08.05., vjerovatno zato što joj navodi u istoj ne odgovaraju, a oni su samo, neki od njih, Pelješki most nije teritorij Bosne i Hercegovine, usuglašene bilješke stručnih povjerenstava o gabaritima mosta i drugim pitanjima za izgradnju istoga iz 2006., sastanak 2 delegacija Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske u Sarajevu, u travnju 2016., na kojem su usvojeni sljedeći zaključci: 1. Gradnja mosta kopno–Pelješac treba biti pitanje struke, a ne nikako politike. 2. Most kopno–Pelješac će se graditi uz poštovanje svih propisa tehničkih i međunarodnih standarda vezanih u izgradnju ovakvih infrastrukturnih objekata. Nezadovoljna ovakim informacijama koleginica, pojačana i potpisima drugih kolega, otvara ovo pitanje na Zastupničkom domu. Na 49. sjednici, na kojoj se raspravljalo, usvajaju se zaključci kojima se traži informacija. Ali interesantno, odmah se preglasavanjem usvaja tzv. nota, bez da se uopće imalo ikakvih infomacija o ovom pitanju, i zadužuje se Vijeće ministara da dostavi informaciju i proslijedi tzv. notu. Već je tu bilo jasno da se zapravo informacija nije ni tražila, nego je pozadina nešto drugo, o čemu ću kasnije. Vijeće ministara, postupajući po tome zaključku, donosi Izvješće na 108. sjednici koje, opet, nije nekima dobar, pa možda i zbog ovog zaključka kojeg je gospodin Bevanda pročitao. Konstatira, dakle, Vijeće ministara, gdje rješavanje pitanja u vezi sa izgradnjom mosta kopno–Pelješac ni na koji način ne prejudicira, niti stvara pravne pretpostavke u odnosu na rješavanje drugih pitanja iz koncencija UN o pravu mora. Po mojim informacijama uslijedili su nevjerovatni pritisci na resorno ministarstvo da svoje izvješće izmijeni, pa zato kolege imate u materijalima, imate materijale koji kažu da su vam ovi poslani greškom, ili da imate novo izvješće, zamjenjuje ono staro i, na koncu, imate ovu dopunu koju, eto, danas razmatramo i koju gospodin Osmanović nije sačekao. Ovdje ću napraviti mali otklon od teme pa nas upitati – što su po Ustavu odluke Parlamentarne skupštine BiH? Jesu li to odluke samo jednog doma? Čime je regulirano da odluke samo jednog doma mora provesti Vijeće ministara? Ako mora, zašto npr. nije provelo zaključke Doma naroda iz 2008. ili 2013. o uspostavi RTV servisa na hrvatskom jeziku? Ja gospodo mislim da je odluka i stav Parlamentarne skupštine BiH onaj kojeg usvoje oba doma. E sad dolazimo malo na poziciju ponašanja obnašatelja dužnosti i njihovih postupaka u ovom vremenu. Kako je moguće da jedan ministar bez odluke Vijeća ministara odašilja stavove Bosne i Hercegovine, kako je on rekao? Kako je moguće da to isto čine zamjenici i predsjedavajući domova, a da na jednom domu ta točka nije ni bila tema? I, zamislite, svi to čine dan ili dva prije zauzimanja stajališta na tijelima na kojima se to raspravlja, pa evo i danas na ovome Domu, odnosno prošli put, ovo je nastavak. To nije prvi put, sjetite se Sutorine, sjetite se revizije tužbe, isl., i to u pravilu rade političari iz reda bošnjačkog naroda i najčešće iz reda SDA. To je gospodo protuustavno djelovanje, to je tiha izmjena Ustava, to je pretvaranje Parlamenta BiH u jednodomni Parlament, to je gospodo najbolji primjer kako bi funkcionirala tzv. građanska Bosna i Hercegovina ili, bolje rečeno, unitarna. Svjesno se izbjegava raspravljati na tijelima gdje je zastupljenost konstitutivnih naroda potpuna i gdje su legitimni predstavnici isti. Mislite li da ćemo to nijemo promatrati? Ja mislim da se varate. Da se vratim temi, Momo nemoj me pometati, volio bih da netko od kolega iznese podatke – kada, gdje i kojim formalnim i neformalnim potezom, činom ili aktom, ili slično, je Republika Hrvatska osporila prolaz Bosni i Hercegovini u međunarodne vode? Volio bih, također, da netko iznese šta bi to bilo prihvatljivo, nešto je o tome jedino pokušala govoriti gospođa Kapetanović, nešto o gabaritima i slično, ali to ste i sami čuli? Na kraju ću, na kraju ću kako ja to zapravo vidim. Sve govori da se ovdje radi, zapravo radi o sprječavanju Republike Hrvatske u izvršenju njezinih obaveza zaštite i prava hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini sukladno Ustavu, Vošingtonu i Dejtonu. Želi se Hrvatska odmaknuti ili, da ne kažem grublje, disciplinirati. Podsjetiću da su u proceduri izmjene Izbornog zakona, Zakona o RTV sustavu i da nema više izravne intervencije međunarodnih institucija kao nekad ranije kada su nam mijenjali i Ustav, pa i Mirovni sporazum. Naravno da je tu situaciju nemoguće zamisliti. Zbog toga, dame i 3 gospodo, ja predlažem da kolege koje su ovo potpisale, ali prije nego ću predložiti zaključak, dakle, podsjetiću vas na još jednu činjenicu, i možda niste mogli doći do tog materijala ali postoji jedan materijal koji se zove Analiza efekata uplovljavanja stranih brodova u dio Jadranskog obalnog mora u Bosni i Hercegovini kojeg je prihvatila Interresorna skupina za analizu efekata ulovljavanja stranih brodova u dio Jadranskog obalnog mora u Bosni i Hercegovini 2015. godine i Vijeće ministara na 9. sjednici 2006. i 2016. Kada pogledate taj dokument vidjet ćete da ljudi, oni eksperti koji su to preporučili, a Vijeće ministara prihvatilo, dakle, traže da se zabrani pristup uopće tome, da kažem, neumskom akvatoriju, da se, prije svega, opredijeli za turizam, uzgoj školjaka, ribolovu, ekološkom turizmu i bilo čemu drugome. Čak se preporuča da brodovi ni vlastite terete ne istovaraju, nego negdje na pučini, znači preporuča se luka Ploče, itd. Interesantan materijal, pogledajte ga pa ćete vidjeti. Dakle, nije onda jasno na čemu mi utemeljujemo uopće tu nekakvu svoju viziju, kako je moj kolega Magazinović, kojeg danas nema, rekao, pa možda bude luka, ali eto, kaže, da mi pripremimo situaciju, pa ako bi, bi, ako ne bi, ne bi. Zbog toga, drage koleginice i kolege, ja predlažem da mi ipak pokušamo održati nekakve dobrosusjedske veze i odnose, jer unatoč tome što je govoreno da je Hrvatska nama, i ja smatram, jedan od najboljih prijatelja uopće u svijetu i da tako i ostane, predlažem da oni koji su potpisali Deklaraciju to povuku, a predlažem da se istodobno usvoji zaključak kojim će Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH tražiti od Predsjedništva i Vijeća ministara BiH da do naredne sjednice Zastupničkom domu dostavi informaciju što se poduzima po pitanju rješavanja nesporazuma oko izgradnje Pelješkog mosta. Ja mislim da bi to bilo daleko korektnije, da bi to održalo nekakvu temu, da bismo našli rješenje i, kako su neke kolege u prethodnom dijelu sjednice govorile, da bismo došli u situaciju da ipak razgovorom, dogovorom i dobrim odnosima dobrim namjerama i u dobroj vjeri riješimo ovo pitanje, jer se ono može riješiti, a sami ste svjesni da smo puno toga mi pridonijeli tome, kako sam rekao u jednoj rečenici, misleći da smo mi svoj posao završili. Dakle, 2006. smo tražili nešto, Hrvatska to prihvatila, mi to nismo, iz ne znam kojih razloga, potvrdili na Vijeću ministara, nismo ni neki dan kad je Vijeće ministara na 108. sjednici, isti taj zaključak bio u prijedlogu, pa Ured za zakonodavstvo eto nešto je tamo našao da nije u redu, nismo prepustili Predsjedništvu da to radi, što i jest njegovo poslanje, pa da rekne svoj stav i o toj odluci koja je prije desetak godina donesena. Dakle, puno toga smo sami krivi i samo Vijeće ministara kaže da ovo stanje ne utječe na nikakav pravni status niti pregovora o granicama, niti o statusu izlaska na otvoreno more po međunarodnim standardima. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Denis Bećirević, ispravka krivog navoda. Budući da stoji ovdje u ispravci da je prva, ovo Vam je druga, ovo je sad na ovoj sjednici, pa mi uredno vodimo evidenciju, da znate. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća. Dakle osjećam potrebu da ispravim neke stvari i da ukažem na pet vrlo važnih činjenica koje se ne smiju zamagliti danas tokom ove rasprave. Prvo, Bosna i Hercegovina kao država želi najbolje moguće dobrosusjedske odnose sa Republikom Hrvatskom i to na temeljnom načelu na kojem počiva organizacija Ujedinjenih nacija i odnosi među članicama Ujedinjenih nacija, to je načelo suverene jednakosti i ravnopravnosti svih država. Druga stvar, Bosna i Hercegovina je opredijeljena za rješavanje svih otvorenih i spornih pitanja dijalogom, i to niko nije doveo u 4 pitanje. Treća stvar, treba podvući da Bosna i Hercegovina nikada se nije miješala u unutrašnja pitanja susjedne Republike Hrvatske. Dobro bi bilo da je takav odnos i od susjedne Republike Hrvatske prema državi Bosni i Hercegovini. Četvrto je jako važno, i ne znam zašto se od toga bježi, Bosna i Hercegovina ima legalne organe, ima Predsjedništvo BiH, ono je nadležno po Ustavu za vanjsku politiku. To Predsjedništvo BiH je jednoglasno donijelo svoje stavove i o ovom pitanju 2007. godine. 2009. godine predsjedavajući Radmanović je o tome upoznao i nadležne organe Republike Hrvatske. Ta Odluka, sve dok se ne promjeni u Predsjedništvu, ima svoje pravno dejstvo, svoj pravni efekat, svoju snagu. Zašto mi bježimo od te činjenice? I na koncu, želim podsjetiti da zaista nije korektno plasirati te [[govornik se upozorava na vrijeme]] o unitarizaciji. Ne postoji nijedna država u Evropi, da ne idem šire, koja je toliko decentralizirana i jednoj tako decentraliziranoj [[govornik se upozorava na vrijeme]] državi lijepiti etiketu unitarizma, naprosto nije ni korektno.
Hvala lijepa. Hanka Vajzović, ispravka krivog navoda, također druga. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne. Evo, praktično repliciram kolegi Lovrinoviću. Tačno je, ja sam tražila informaciju, tražila sam dokle se došlo naprosto zato što se informacije nisu slagale. U Hrvatskoj znalo se da se priprema aplikacija za sredstava, tvrdilo se da je sve u redu, iz Bosne i Hercegovine se govorilo da nije. Ja sam samo pitala dokle se tu došlo, ko je u pravu, informacije se ne slažu. Ono što sam dobila na Komisiji, ne da nisam bila zadovoljna, ne da nije bilo dovoljno, nego ni dan danas, nakon što su Predstavničkom domu uputili odgovor, mi ne znamo, nemamo odgovor na ovo pitanje – dokle se došlo. Odgovor je vjerovatno u komisiji, u Evropskoj komisiji i najbolje bi bilo tražiti od njih šta su prilikom apliciranja za sredstva iz Hrvatske dobili kao valjan dokument koji potvrđuje, a Evropska komisija insistira na našoj saglasnosti, uvijek to spominje, na temelju čega su dodijelili. Nisu valjda 357 miliona onako na povjerenje. I pitati Republiku Hrvatsku šta su priložili, koji dokument, očito da se tu ne slažemo. Mislim da bi od tog valjalo krenuti, pa bi onda nam sve bilo jasnije. Šta se dešavalo 2016. kad je bila priprema za aplikaciju na sastanicima sa našima, sa našim Ministarstvom, i dalje to ne znamo. Ovo što ste, vrlo kratko ću, čime je Republika Hrvatska osporila. Treba pročitati i vrlo jasno će se doći do odgovora čim osporava. Ne osporava, izvolite prođite, prođite kroz unutrašnje vode koje smo mi tako proglasili, dajemo vam neškodljivi prolaz koji svako živ ima, ali kroz teritorijalne vode. Prema tome, neka, negdje se neki potez mora, da li u zakoniku, [[govornik se upozorava na vrijeme]] Pomorskom zakoniku Republike Hrvatske, da li već nekako drugačije [[govornik se upozorava na vrijeme]] ali evo, nije to moje, to će valjda neko drugi rješavati. Hvala.
Hvala. Rasprava, zastupik Salko Sokolivić. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Evo, koristim priliku da pozdravim sve prisutne u sali. 5 Evo, par riječi na temu Pelješkog mosta, ali i na temu realizacije izgradnje mosta na Savi kod Svilaja. Ja mislim da je to zajednička tačka dnevnog reda, a o ovom drugom problemu, koji je također problem, evo niko od poslanika dosad ništa nije rekao, pa ću ja probati par riječi da kažem i na tu temu. A prije svega, moja poruka gospodinu Lovrinoviću da su dobri komšijski odnosi izraz međusobnog uvažavanja. Ja mislim da je to, ovaj, bitno između dvije, između dvojice komšija, dvije komšijske države, dvije komšijske regije, itd., dakle, međusobno uvažavanje, a mi smo svjedoci da, pogotovo zadnjih dana, iz Republike Hrvatske dolaze poruke koje nisu dobrokomšijske, ja bih tako rekao. One ipak na neki način u Bosni i Hercegovini prave određene probleme, tako da smo u posljednje vrijeme, je li, počesto, počesto možemo čuti odgovore i naših zvaničnika na te informacije koje dolaze iz zvaničnog Zagreba. Vjerovatno je to posljedica ovog rješenja koje treba da se okonča kad je u pitanju haška šestorka, ali, evo, vidjećemo razvoj događaja dalje. Što se tiče Pelješkog mosta ja ću reći da to nije nužno problem za Bosnu i Hercegovinu ako se riješe prethodna pitanja, i mnogi diskutanti su o tome govorili prije mene, skoro da neću reći ništa novo, ali mislim da treba ponoviti jer očito da tu imamo određenih nerazumjevanja. Po meni problem i ono što treba, problem koji treba riješiti jeste zahtijevati od Republike Hrvatske revidiranje hrvatskog Pomorskog zakona. Pomenutim zakonom Hrvatska je jednostranim proglašenjem unutrašnjih morskih voda zatvorila bosanskohercegovačko more, i to je, to je suština problema čime se postiže da, znači, plovni objekti iz i prema Neumu ne mogu slobodno prolaziti kroz hrvatske unutrašnje morske vode i njezino teritorijalno more. To je suština problema i to, po meni, treba riješiti. I nisam, znam, rekao ništa novo, to su diskutanti i prije mene rekli. Ovo prethodno pitanje treba trajno i pravno riješiti da eventualni most zadovolji sve i da eventualni most zadovolji sve tehničke karakteristike mostova koji se grade iznad ili preko internaconalnih plovnih puteva, odnosno tjesnaca sa internacionalnim pravnim režimom. Dakle, osnovni pristup jeste definisanje pravnog režima morskog prostora na kojem bi se eventualno izvodila izgradnja Pelješkog mosta. Mislim da u narednom periodu članovi Predsjedaništva, predsjedavajući Vijeća ministara, ministar civilnih poslova, vanjskih poslova i ministar saobraćaja i komunikacija treba da definišu stav, naprave redosljed poteza i sa odgovornim iz Republike Hrvatske riješe ovaj problem, a da Parlamentarnu skupštinu izvještavaju o održanim sastancima, postignutim rezultatima i da na takav način i mi ovdje u parlamentarnim klupama budemo u toku. I ja, što se tiče Pelješkog mosta, ne bih u ovom momentu više. Kad su u pitanju dešavanja u vezi izgradnje mosta na Savi kod Svilaja imam par pitanja, ali, evo, ovdje nema ministra, ali ima zamjenik ministra, pa očekujem određene odgovore na pitanja koja ću postaviti. Napoment ću da su, da je prva nabavka izvođača radova započela 13.09.2010. godine i faktički mi od te '10., '11. godine, a to sam često govorio i prilikom donošenja budžeta, prenosimo onih 70, 80 miliona planiranih sredstava za izgradnju ovoga mosta. Koliki je gubitak zbog nerealizacije presudite sami, o tome sam i sam govorio, ali ću reći da je te, decembra '11. godine prihvaćena ponuda firme Štrabag, Strabag, u iznosu od 20 miliona i nešto eura. Ugovor sa Strabagom je raskinut prije početka radova i ono što je meni nepoznato su razlozi zbog čega je taj ugovor raskinut, jer poslije toga nastupaju štete po državu Bosnu i Hercegovinu, nastupaju finansijske štete. Strabag je tužio, i tu je negdje oko milion i 177 miliona eura, faktički, u igri, da se plati firmi da bi se firma koja je tada dobila, ovaj, zadovoljila za nadoknađenu štetu. U međuvremenu su se, pošto je to zajednički projekat sa Republikom Hrvatskom, uključile i Hrvatske autoceste koje su tužile, također, Bosnu i Hercegovinu u vrijednosti od 535 miliona eura. I to je negdje oko 2,5 ili više miliona eura štete koju je neko nanio. A evo 2017. godina, ja ne znam da je, most nije izgrađen, a nisam čuo, ili mi je nepoznato, da je neko odgovarao za štetu koja je nanešena prilikom realizacije ovoga projekta. Također, i drugi tenderski prostupak nije ugledao svijetlo dana, poništen je. Treći postupak 14. 6 jula 2016. godine je završen. Firma koja treba da gradi ovaj most je, sa njom je potpisan Sporazum o izgradnji i, evo, imamo informaciju da u maju 2017. godine imamo realizaciju nekih 6,5% od ugovorene cijene ili negdje oko milion i 500. hiljada eura utrošenih sredstava. Stanje oko mosta na Svilaju uglavnom svi znamo. Evo, ja sam probao samo u par rečenica da kažem kako je to krenulo i da postavim odgovornim u ovom procesu par pitanja. Znači, zbog čega je prekinut ugovor sa Strabagom i zbog čega i ko je odgovoran za štetu koja je prilikom raskida tog Ugovora nastala po ovome projektu, i otprilike koja je to dinamika završetka mosta na Svilaju znajući, ovaj, koliko će on značiti u poboljšanju putne infrastrukture na prostoru Bosne i Hercegovine, odnosno uvezivanja sa zemljama regije, u ovom slučaju Republike Hrvatske? Hvala.
Zahvaljujem. Rasprava, zastupnik Fehim Škaljić. Izvolite.
Poštovano radno predsjedništvo, kolege i kolegice zatupnici, članovi Vijeća ministara, pozdravljam vas. Kad se između susjeda pojave nesporazumi onda je ključno razgovarati. Nesporazumi o gradnji Pelješkog mosta između dva važna susjeda nisu stvar koja treba da poremeti dobre odnose i ono krucijalno, što želimo svi u Bosni i Hercegovini, da zajedno sa Republikom Hrvatskom i ostalim zemljama Evropske unije budemo dio tih integracija koje će obezbijediti slobodu i prava čovjeka, perspektive i sigurnost. Republika Hrvatska je suviše važna i za nas, a i mi za Evropsku uniju, jer to je najveća granica između nas i Evropske unije, između nas i NATO-a. Bosna i Hercegovina graniči sa 1.500 km sa NATO-om i vrlo je važno zbog sigurnosti znati gdje je granica. Kad se pojave problemi treba otpočeti razgovori i vratiti se osnovnim principima koji omogućuju da se dođe do cjelishodnog rješenja, a ono je utvrditi granicu, dati struci pravo da odredi elemente, pa onda graditi. Želim da kažem, evo, mi u SBB-u koji nismo bili sudionici procesa u kojem su predsjednik države Republike Hrvatske gospodin Tuđman i predsjedavajući Predsjedništva BiH gospodin Izetbegović potpisali oko granica, ali spremni smo to ratifikovati. Nije dobro i nismo uradili posao pred kojim smo odgovorni da 20 i više godina od mira na ovim prostorima jedna velika granica, više od 1.000 km nije službeno regulirana. Hajmo to uraditi, imamo otpočet posao, imamo učinjenu ključnu dimenziju, šefovi država uz nazočnost međunarodnog faktora su potpisali sporazum, hajmo ratifikovati. On će definisati sve one elemente koji će omogućiti struci da da gabarite i da se gradi bez ikakvog tereta. Granica mora biti između nas i susjeda granica na kojoj se gradi i granica u čijem se pojasu gradi. Ona mora biti mjesto susreta, a ne razlaza. Problem koji se pojavio je problem zato što nismo završili posao koji je prethodio. Imamo priliku da ga uradimo i mi smo zato, kao SBB, ponudili jedan zaključak koji vraća stvar na onaj izvor – urađeno priznajmo, ratifikujmo to i u jednom i u drugom Parlamentu i poručimo našim kolegama u Saboru Republike Hrvatske – evo, mi smo spremni to ratifikovati. Hajmo to ubrzati i relaksirati cijelu situaciju oko gradnje. Biće potrebe da se gradi i na ovom mjestu i mnogim drugim mjestima, i to je sreća, i to je ono čemu moramo biti opredjeljeni, ali to moramo raditi na način da tražimo onaj put koji je pravno utemeljen u principima odnosa država i onaj put koji omogućuje da mi kroz saradnju, gospodarsku, kulturnu, kroz saradnju naroda, izgrađujemo bolju budućnost za sviju. To je ono na čemu trebamo insistirati. Negradnja je velika šteta, bilo gdje, vlasti su odgovorne da grade. Mi možemo kao parlamenti, i Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, snažno doprinijeti tome da se gradi. Ratifikujmo sporazum, to je gotova stvar, imamo ga na stolu. Već je jednom napravljena, da 7 kažem, cijela putanja toga gdje su, šta su i kako su odnosi na granici. Hajmo, napravimo susretnu liniju i budimo zemlja koja je u najvećem dijelu svoje granice regulisala to sa susjedima. Regulisali smo sa državom Crnom Gorom, imali smo mali jedan pojas, jedno veliko pitanje, velike granice sa Republikom Hrvatskom nepotrebno stoji odgođeno dugi niz godina, ubrzava se proces ratifikacije sa Republikom Srbijom i to je ono što treba ovoj zemlji. Tad ćemo omogućiti da je i gospodarski, infrastrukturni razvoj kanalisan onim što sljeduje. Ali ovdje bih posebno želio da istaknem jednu našu odgovornost kad je u pitanju regulisanje te velike granice, to je pitanje sigurnosti. Sigurnost jedne granice možete preuzeti i za nju odgovarati ako je ona definisana u svojoj naturi. Živimo u vremenu velikih turbulencija, ne isključuje se mogućnost da nas zadesi novi izbjeglički val, mi smo odgovorni da upravljamo tim prostorom na način da se zaštiti integritet onoga dijela za koji smo odgovorni i onoga dijela prema kojem stremimo, to je Evropska unija, i važno je da imamo to. Poručimo svijetu, poručimo Briselu, da smo partneri koji su sposobni kroz razgovore da to rješavaju. Sporazum gospode Izetbegovića i Tuđmana, koji su u datom vremenu upravljali državama Republikom Hrvatskom i Bosnom i Hercegovinom, da se to ratifikuje. Mi nemamo opterećenje oko toga zato što nismo bili sudionici toga, dapače, mi mislimo da je to važno danas napraviti. Pozivam vas da ratifikujemo Sporazum i pozivam da uputimo i pošaljemo poruku našim kolegama u Saboru Hrvatske – mi smo spremni ratifikovati, predlažemo i vama da to učinimo brzo i efikasno kako bismo otvorili priliku graditeljima da urade svoj posao. Hvala.
Hvala. Rasprava, zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Gospodin Lovrinović je osporio ustavnost nekih pisama. Vidite, indikativno je da proteklih dana pisma pišu SDA i HDZ zvaničnici i ne može se odvojiti jedno pismo od nekog drugog. Dakle, ako je pismo, evo samo primjera radi, gospodina Džaferovića neustavno onda je jednako neustavno pismo gospođe Krišto i sva ostala. Poenta je, nije na ustavnosti, poenta je da su sva ova pisma samo ovakav neozbiljan pristup i princip djelovanja izuzetno štetni po interese i međunarodni imidž Bosne i Hercegovine. Ovaj pristup je koristan samo po predizborne interese SDA i HDZ, jer dok se vi ovako dopisujete vi ne odgovarate zašto još nije gotov Upitnik, zašto još nisu prevodioci za taj Upitnik angažovani, zašto danas na dnevnom redu nema niti jedan jedini zakon iz Vijeća ministara i tako redom. Ali, evo, da malo podsjetimo kad je već ovo pitanje na dnevnom redu. Ovo pitanje je počelo sa tri otvorena problema sa Hrvatskom, most, teritorij, vrh Kleka i Veliki i Mali Školj, a kopneni teritorij takođe utiče na širinu teritorijalno more, te treće pitanje ravne polazne crte Republike Hrvatske između rta Proizd i ostrva Vodnjak. Predsjedništvo BiH, tada u sazivu Silajdžić, Komšić, Radmanović, je reagovalo jedinstvo, ozbiljno, odgovorno i argumentovano. Zajedno su donijeli odluku da upute nekoliko pisama Hrvatskoj ispred Bosne i Hercegovine. Potencirali su ovo pitanje u svim bilateralnim razgovorima sa hrvatskim zvaničnicima. Pored njih je isto radio i ministar vanjskih poslova tada. I ovakvo djelovanje je rezultiralo pristajanjem Republike Hrvatske da podigne visinu mosta sa 30 na 55 mjetara. Kada je druga stvar u pitanju, ovaj teritorij, ovo djelovanje je takođe rezultiralo sve rjeđim tvrdnjama Hrvatske da su vrh Kleka 8 i Veliki i Mali Školj njen teritorij, a konačnu tačku na to pitanje je stavila posjeta tadašnjeg predsjedavajućeg Predsjedništva BiH vrhu Kleka i Velikom Školju, bio je u pratnji pripadnika Direkcije za koordinaciju policijskih tijela i Granične policije BiH, ta posjeta je prikazana kao potreba da se posjeti svaki ćošak Bosne i Hercegovine. Nakon toga Republika Hrvatska, čiji zvaničnik ni jedan nikad nije bio na vrhu Kleka ili bilo kojem od Školjeva, više nikad nije osporila ovo pitanje. I onda je još ostalo da sa Hrvatskom riješimo ovo pitanje njihovih ravnih polaznih crta između rta Proizd i ostrva Vodnjak jer te polazne crte nisu dozvoljene prema UN- ovoj Konvenciji o pravu mora, jer ista jasno nalaže da obalna država, u ovom slučaju Hrvatska, ne može povući ravne polazne crtne na način da time odvoji teritorijalno more druge države od otvorenog mora ili ekskluzivne ekonomske zone, u ovom slučaju druge države Bosne i Hercegovine. Nažalost Predsjedništvo BiH od 2010. godine ništa više nije poduzelo ... pitanju i nejasno je zašto se novi bošnjački član od 2010. godine jednostavno tim pitanjem nije ni bavio. Treba biti potpuno pošten pa potvrditi da se ministar vanjskih poslova u tom mandatu, gospodin Lagumdžija, jeste time bavio i poduzeo određene crte, određene korake s ciljem rješavanja ovog trećeg pitanja, ali to nikada nije završeno. No ono što posebno zabrinjava je što Bosna i Hercegovina za ovih 7 godina nije poduzela ono što svaka obalna država prvo treba uraditi na ovom polju, nije utvrdila normalne polazne crte i objavila karte istih, a što je obaveza svake obalne države, da ne kažem njen interes, prema UNCLOS-u je to obaveza. I Bosna i Hercegovina je jedna od rijetkih država koja nije povukla ravne polazne crte iako konfiguracija naše obale to omogućava i kod Školjeva, ali definitivno na način da se zatvori Neumski zaljev, čime bi svo more unutar Neumskog zaljeva postalo unutrašnje vode Bosne i Hercegovine koje, kako sam već istakao, po međunarodnom pravu imaju status koji je identičan kopnenom teritoriju i čime bi ovaj akvatorij bio još više zaštićen. Ovo je kao odgovor ovima koji stalno insistiraju samo na zaštiti akvatorija. I sad mene još više brine da ministar Osmanović apsolutno ništa ne zna o ovom pitanju, jer kad sam ga ja u martu 2016. godine, prije nego što se iko od ove gospode iz SDA sjetio da Neum postoji, pitao – zašto i kada će Bosna i Hercegovina, zašto do sada nije, kada će samostalno odrediti svoje normalne polazne crte i povući ravne polazne crte, ministar Osmanović mi je odgovorio, dostavio zvaničan odgovor, da se to ne može uraditi dok se konačno ne utvrdi granica na moru. Ali to je potpuno pogrešno, to je odgovor za jedinicu, upravo je obrnuto, bez tih crta se granica na moru ne može konačno utvrditi. I zato smo '99. kad smo potpisali ovaj Ugovor, o kojem je gospodin Škaljić govorio, koristili crte koje je dostavio Hidrografski institut iz Splita, ali još dan danas nismo odredili svoje normalne polazne crte, što je naša obaveza i interes. I na kraju kako to da su i Slovenija, i Hrvatska i Crna Gora i svaka druga obalna država u svijetu svoje crte i normalne i ravne povukle odmah po sticanju nezavisnosti, u svakom slučaju prije razgraničenja na moru sa svojim susjedima. Ovakvi odgovori meni pokazuju da mi osim ne postojanja struke u Predsjedništvu BiH, koja je ranije postojala kako sam već rekao, nemamo struke ni u Vijeću ministara sada. E, s obzirom na ovo drugo pitanje vrh Kleka i Veliki i Mali Školj, nama u SBB-u je bio neprihvatljiv ovaj dio Deklaracije, a bili smo šokirani kada smo prvi put tu rečenicu vidjeli u pismu ministra Osmanovića njegovom kolegi Butkoviću, gdje Osmanović prijeti povlačenjem Bosne i Hercegovine iz Ugovora o granici koji su potpisali tadašnji predsjednik Predsjedništva BiH gospodin Izetbegović, Alija Izetbegović i Franjo Tuđman. I da podsjetim, taj Ugovor je potpisan u sklopu Pakta stabilnosti, u prisustvu 40 lidera država, uključujući i predsjednika Klintona tada. I onda Osmanović prijeti on će se iz toga povući. Ja mislim da nam i kolega Fazlić duguje objašnjenje zbog čega ste nam donijeli to na potpis gdje se kaže da će se Bosna i 9 Hercegovina povući iz tog Ugovora, ko je to pisao. U svakom slučaju mi smo insistirali da to izađe, da se izvadi ta rečenica, i tek nakon što je ta rečenica izvađena SBB je potpisao tu Deklaraciju. Ali, želim kazati, jedini razlog što je ratifikacija stala u Hrvastkom saboru je zato što je neko se tamo sjetio, prije ove posjete, o kojoj sam govorio, predsjedavajućeg Predsjedništva BiH vrhu Kleka, da ospore te teritorije. I oni bi jedva čekali da se Bosna i Hercegovina povuče iz tog Sporazuma. I nama je drago što je to na kraju izvađeno i nadamo se da i gospodin Osmanović je odustao od tog dijela svog pisma, jer je to izuzetno opasna prijetnja po interese Bosne i Hercegovine. I ja vam savjetujem da se ne igrate tako velikim pitanjima. Ako Alija Izetbegović i Franjo Tuđman nešto potpišu na Paktu stabilnosti u prisustvu 40 lidera drugih država, a onda vi kažete da ćete vi pokrenuti proceduru izlaska iz toga, ovaj, to je zaista neshvatljivo. E sad, pošto su se mnogi pozivali na pismo koje je potpisao gospodin Radmanović 2009. godine, u tom pismu takođe na samom kraju stoji da će se Bosna i Hercegovina ukoliko se njeni interesi ne ispoštuju, a kažem ostalo je da se zadovolji ovaj dio oko ravnih polaznih crta, da će pokrenuti proces arbitraže ... tužbe protiv Republike Hrvatske. U pismu je to napisano na način da će Bosna i Hercegovina iskoristiti svoja prava iz tačke 2. dijela 15 UNCLOS-a, a to vam to – tužićemo. E sad, mene zanima zašto gospodin Izetbegović ništa po tom pitanju nije poduzeo između 2010. i 2014. kad je možda čak nešto i mogao uraditi po tom pitanju, kad je i gospodin Komšić bio tada u Predsjedništvu. E, sada se izgleda sve svelo na prepisivanje. Sad mene interesuje, odnosno brine hoće li se sve ove prijetnje završiti, jel', kao onaj propali pokušaj revizije, hoćemo li imati nekog Sakiba Softića kako iznosi kutije iz gepeka pred Međunarodni sud pravde ili Međunarodni tribunal za pravo mora u Hamburgu, kako se igra sa nekim punomoćima, itd., i hoće li taj neki uzeti 100, koliko, 150 hiljada maraka za taj neuspjeli pokušaj. Ono što je poenta je da ovdje nedostaje struka i nedostaje politička odgovornost. Je li vi mislite da bi se nekom u ovom sazivu Predsjedništva BiH, koji sam maloprije spominjao, Fahrudinu Radončiću na kraju krajeva, mnogim drugim ljudima, neka seoska varalica mogla ponuditi, ovaj, da kaže – evo ja imam, ja nemam punomoć ali to nema veze, hajmo mi probati ipak zeznuti Međunarodni sud pravde, nešto ćemo, ovaj, provući i još mu za to uzeti 150 hiljada maraka. Gospodin Izetbegović je bar trebao naći nekog malog advokata da mu osigura klauzulu u Ugovoru sa Softićem da ako nema rezultata onda nema ni 150 hiljada maraka. Ja se bojim da sve ovo ide u tom pravcu, jer niti ima struke, niti ima liderstva.
Hvala. Zastupnik Jasmin Emrić, rasprava. Izvolite
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Vjerovatno u ovoj diskusiji neću iznijeti ništa novo što već nismo čuli po ovoj tački dnevnog reda, stoga ću nastojati da ovaj moj kritički osvrt i komentar predmetnog Izvještaja bude što precizniji i konkretniji. S obzirom da smo dobili tri različita teksta Izvještaja i jednu Dopunu izvještaja to nam govori koliko je ova tema izgradnje Pelješkog mosta olako shvaćena i od Ministarstva komunikacija i prometa i od strane Vijeća ministara, ali nam isto tako ukazuje i na spremnost pojedinih predstavnika vlasti da rade suprotno interesima svoje države, pokušavajući nametnuti usvajanje zaključaka Vijeću ministara koji su u suprotnosti sa zvaničnim stavovima koje je 10 utvrdilo Predsjedništvo BiH. Čitajući Izvještaj i Dopunu istog zaključio sam da se u Izvještaju tendenciozno, tj. s namjerom manipulacije zanemaruje zaključak Predsjedništva BiH koji je usvojen na 18. sjednici, održanoj 27. juna 2007. godine, a kojim se utvrđuje zvaničan stav o aktivnostima izgradnje Pelješkog mosta kao zahtjev da se prethodno uspostavi teritorijalna granica mora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske. Dalje, Predsjedništvo BiH je tim zaključkom konstatiralo da nije korisno poduzimati nikakve jednostrane akte dok se ne utvrdi granica na moru na osnovu međunarodne Konvencije o pravu mora. Podsjećam ovo su zvanični usvojeni stavovi Predsjedništva BiH koji predstavljaju zvaničnu i obavezujuću vanjsku politiku i odnos Bosne i Hercegovine prema ovom pitanju. U predmetnom Izvještaju je navedeno da se Vijeće ministara 19.07.2007. godine upoznalo sa 3. stavom Zaključka Predsjedništva BiH kojim se zahtijeva od Vijeća ministara BiH da razmotri situaciju i dostavi potpunu informaciju o svim dosadašnjim aktivnostima Vijeća ministara BiH i pojedinih ministarstava sa prijedlog konkretnih mjera. Stoga postavljam pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara – da li je Vijeće ministara BiH od tog navedenog datuma pa do danas dostavilo traženu potpunu informaciju Predsjedništvu BiH ili se Vijeće ministara BiH cijelo ovo vrijeme oglušilo o tom zahtjevu Predsjedništva BiH? Ako se Vijeće ministara oglušilo spram zahtjeva Predsjedništva BiH – da li postoji odgovornost i tko je zbog takvog nemarnog odnosa odgovoran, odnosno tko bi eventualno trebao odgovarati zbog nemara i nečinjenja zakonom utvrđenih obaveza? Predmetni Izvještaj osim što je površan i hronološki ispreturan nije ni ažuran, te se u istom prošli događaji najavljuju kao da će se desiti u budućnosti. Iako je zadnja verzija Izvještaja protokolisana 25.08.2017. godine, a zaprimljena 28.08.2017. godine, na strani 4 Ministarstvo komunikacija i prometa ističe da je za 6. juli 2017. godine, dakle prošao je datum, zakazana zajednička sjednica Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske u čijem prijedlogu dnevnog reda je i uspostavljanje i rad zajedničkog tima Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske za pregovore o primjeni Konvencije UN-a o pravu mora i razgraničenju na moru. Postavljam pitanje Ministarstvu – zašto ovaj dio Izvještaja nije ažuran i zašto nije navedeno da li je to i bila tačka dnevnog reda zajedničke sjednice dviju vlada, te koji su zaključci usvojeni po toj tački? S obzirom da je Predsjedništvo BiH utvrdilo da je prije izgradnje Pelješkog mosta kao prethodno pitanje potrebno uspostaviti teritorijalno granicu mora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, na osnovu Konvencije UN-a o pravu mora, potražio sam stručna i znanstvena stajališta po tom pitanju, a što su tražili i neki poslanici u svojim diskusijama. U znanstvenom radu Pomorski zakonik Republike Hrvatske i međunarodno pravo mora, koji je objavljen u Zborniku Pravnog fakulteta u Zagrebu 2008. godine, prof. dr. Pravnog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu Budislav Vukas koji je, kako kaže, cijeli svoj život posvetio međunarodnom pravu mora, u Poglavlju IV – Unutrašnje morske vode i teritorijalno more, pod tačkom 8 navodi, citiram – Na istočnoj obali Jadrana u zaljevu Klek-Neum i uz vanjsku obalu poluotoka Klek Republika Bosna i Hercegovina ima 21 km obalne kopnene linije. Kao i svaka druga država uz svoju obalu i Bosna i Hercegovina ima unutrašnje morske vode i teritorijalno more ... Ugovorom o državnim granicama sklopljen sa Republikom Hrvatskom 30. srpnja 1999. godine, razgraničila sa hrvatskim morem. Taj se Ugovor primjenjuje od dana njegova potpisivanja, a stupit će na snagu kada se izrade neki detaljni dokumenti potrebni za njegovu trajnu primjenu. Bez obzira na to što u Hrvatskoj postoje neke dileme o pravedenosti i povijesnoj opravdanosti nekih segmenata razgraničenja, postojanje obale i mora Bosne i Hercegovine na temelju Konvencije iz 1982. godine nalaže da Republika Hrvatska revidira crte kojima zatvara svoje unutrašnje morske vode. Naime, u stavu (6) člana 7. Konvencije iz 1982. godine kaže se – država ne može primijeniti metodu ravnih polaznih crta tako da time odvoji teritorijalno more druge države od otvorenog mora ili isključivog gospodarskog pojasa. Pravilo je jasno, bez obzira 11 na potpuno geografsko udovoljavanje naših otoka da budu osnova za ravne polazne crte, bez obzira na pravo neškodljivog prolaska koje Hrvatska jamči kroz svoje unutrašnje vode i teritorijalno more svim brodovima koji plove prema obalama Bosne i Hercegovine, bez obzira na činjenicu da pomorske veze Bosne i Hercegovine bitno ovise o korištenju hrvatske Luke Ploče, Hrvatska bi morala povući nove polazne crte koje bi omogućile da teritorijalo more Bosne i Hercegovine preko našeg teritorijalnog mora bude spojeno s jadranskim vodama izvan našeg teritorijalnog mora, završavam citat. Dakle, ovim znanstvenim i stručnim tumačenjem člana 7. stav (6) Konvencije UN-a o pravu mora iz 1982. godine potvrđuje se pravo Bosne i Hercegovine da poveže svoje teritorijalno more sa otvorenim morem, te smatram potpuno opravdanim i potrebnim da se u duhu dobrosusjedskih odnosa u bilateralnim razgovorima postigne rješenje kojim će biti zadovoljena sva prava Bosne i Hercegovine na moru, kao i projektno rješenje Pelješkog mosta koje ni na koji način neće ograničavati, narušavati ili umanjivati ta prava, niti se može smatrati zatečenim stanjem i gotovim činom. Iz tog razloga smatram i potrebnim i važnim da se Deklaracijom, kao aktom kojim izražavamo mišljenje o ovom dugoročno važnom i trenutno važnom pitanju za Bosnu i Hercegovinu, pozivamo na podržavanje i zalaganje za dobrosusjedske odnose sa Republikom Hrvatskom, s kojom dijelimo 1.001 km granice, te da se na principima uzajamnog uvažavanja, poštivanja i razumijekvanja postigne dogovor o ovom i svim drugim spornim i važnim pitanjima. Hvala.
Hvala. Za raspravu se javila uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljem vam se predsjedavajuća. Pa, više-manje smo u dosadašnjim diskusijama rekli šta je ko imao. Meni se čini da je osnovni problem ovdje kod Pelješkog mosta nedostatak komunikacije, nedostatak komunikacije između dvije države. Mi svakako ostajemo na stavovima onog što kažu institucije ove zemlje i samatramo da je neophodno, kada je u pitanju Republika Hrvatska tu imamo nekih otvorenih pitanja, i u cilju dobrosusjedskih odnosa i u interesu obje države potrebno je riješiti i pitanje granice, jer pitanje granice je za neke ljude u ovoj zemlji životno pitanje. I problem s kojim se susreću unazad 20 i nešto godina, posebno oni na području Kostajnice gdje im granica prolazi kroz kuću, ili tamo na području gdje Una prelazi na 11 mjesta s ove i s one strane granice, što ljudima predstavlja ogromne probleme u svakodnevnom životu. Naravno, pored pitanja granice u interesu obje zemlje, s obzirom da smo ekonomski oslonjeni jedni na druge, je infrastrukturno uvezivanje dvije zemlje, što mi u potpunosti podržavamo. Stoga mi imamo prijedlog dopuna ove Deklaracije koju su kolege predložile. U preambuli, i pročitaću to, u preambuli Deklaracije da se na kraju dodaju još dva stava – Ističući neophodnost i značaj rješavanja pitanja granice između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, i – pozivajući na ubrazno infrastrukturno povezivanje regiona. Zatim u samom tekstu Deklaracije predlažemo da se dodaju nove tačke 8., 9., 10. i 11., a da dosadašnja tačka 8. postane tačka 12. I pročitaću ove četiri tačke. Prva, tačka 8. Pozivamo nadležne organe Republike Hrvatske, odnosno Evropske unije da ubrzaju aktivnosti na obezbjeđenju sredstava za potrebe gradnje mosta na međunarodnom putnom pravcu preko rijeke Save kod Gradiške, te na okončanje drugih procedura sa strane Republike Hrvatske kako bi most u što skorije vrijeme bio izgrađen i pušten za međunarodni 12 saobraćaj, uključujui i priključne dionice na teritoriji Republike Hrvatske, čime bi ovaj međunarodni koridor u potpunosti bio funkcionalan. Naime, znamo da je Bosna i Hercegovina izgradila i granični prelaz, imamo i autoput koji završava u rijeci Savi. Tačka 9. Pozivamo nadležne organe Republike Hrvatske, odnosno Evropske unije da u Nacionalnu strategiju razvoja željezničkog saobraćaja Republike Hrvatske uvrste Unsku prugu kao međudržavni željeznički projekat kako bi se stvorili uslovi za obezbjeđenje finansiranja revitalizacije ovog ključnog željezničkog koridora za obje zemlje. Ja ću podsjetiti da je ovim željezničkim putem nekad prolazilo, prije rata je prolazilo godišnje milion ljudi i 4 miliona tona roba. I vrijednost, tehničko-tehnološki kapacitet ove pruge se procjenjuje na 2,5 milijarde maraka, ali zbog nebrige propada. Tačka 10. Pozivamo nadležne organe Republike Hrvatske, odnosno Evropske unije da prepoznaju značaj i ulogu Bosne i Hercegovine kada je u pitanju izrada dokumentacije za izgradnju Jadransko-jonskog autoputa za dio trase preko Popovog polja u Bosni i Hercegovini, te da se ovaj saobraćajni pravac u dijelu koji prolazi kroz Bosnu i Hercegovinu usaglasi i obostrano potvrdi, te uvrsti na trasi ovog značajnog koridora kako bi se obezbijedili uslovi za finansiranje gradnje na obostrano zadovoljstvo dvije zemlje i omogućilo efikasno saobraćajno povezivanje Republike Italije, Republike Hrvatske preko Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Republike Albanije sa Republikom Grčkom, čime bi Zapadni Balkan dobio još jednu modernu putnu komunikaciju. I na kraju, tačka 11. Pozivamo Republiku Hrvatsku na rješavanje pitanje granice između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, podsjećajući na otežan život stanovništva na području dvije Kostajnice, Hrvatske i one u Bosni i Hercegovini, i činjenicu da rijeka Una na 11 mjesta prelazi s jedne na drugu stranu teritorije dvije države, što značajno otežava život lokalnog stanovništva. Hvala vam.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, ovo je druga, imali ste već dvije ispravke krivog navoda, tako da u ovom slučaju po Poslovniku nemate. Idemo na raspravu, zastupnik Momčilo Novaković. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, koleginice i kolege. Moram reći da ako se pogleda ova sva rasprava lako se može utvrditi da, ili naizgled utvrditi, da ovdje postoje dvije zainteresovane strane i da ova jedna treća zainteresovana strana, ovaj, nezainteresovana strana baš i nije puno opterećena ovim problemom. Kažem naizgled, jer suštinski ja mislim da ovaj problem je mnogo složeniji od problema izgradnje Pelješkog mosta. Pokušaću da budem jasan, koliko je to moguće, i da na kraju predložim i neke mjere. Prvo, a što se ne dešava često, potpisujem značajan dio diskusije gospodina Arnauta i mislim da on u značajnoj mjeri rasvjetljava neke dileme koje su i ovdje kroz ova akta, a i kroz Izvještaj Ministarstva, nama dostavljeni. Nikad mi neće biti jasno, pa ni ovaj put, kakva nam je to praksa dopisivanja sa Evropskim parlamentom, Ujedinjenim nacijama, generalnim sekretarom, predsjednicima susjednih država, itd., a svega toga smo imali ovdje u Parlamentu, a 13 još mi je nejasnije kako je moguće stavljanje pečata na takva pisma. Ja sam prošli put kad je bilo ono pisanje generalnom sekretaru od jednog broja kolega, i da je išao pečat Parlamenta, javno rekao da ću podnijeti krivičnu prijavu protiv onih koji su odgovorni. A onda su mi ljudi koji se razumiju malo više u pravo rekli da će nadrljati državni službenici, a ne oni koji su tamo potpisivali ili natjerali državne službenike da udaraju pečate. I ja sam tada odustao od te krivične prijave. Evo, ponovo imamo ova pisma i mislim da ova pisma značajno štete ugledu Bosne i Hercegovine. Znamo efekat onih pisama znamo već sada i efekat ovih pisama. Rekao sam prošli put, ovaj, jedini efekat je što smo uspostavili zaista ozbiljnu komunikaciju sa Evropskim parlamentom, doduše oni nama ne pišu ali smo mi njima zato se napisali već nekoliko pisama. Drugo što ovdje sada ostavlja problem ili prostor za ovakve rasprave je materijal koji smo dobili od Ministarstva saobraćaja i veza. Prirodno je bilo da uz materijal dobijemo i nekakav prijedlog daljih koraka koje planira i Ministarstvo ovo ali i Savjet ministara poduzeti, kako bi se ovaj problem riješio. Mi to nismo dobili, da li slučajno ili ne ja ne znam, ali smo dobili onda prostor da pišemo kojekakve deklaracije i zaključke, pa da dopunjavamo te iste deklaracije, pa da mijenjamo tekst, itd., itd., i sve to je zbog toga što to nije urađeno, nismo dobili kvalitetan materijal od nadležnog ministarstva, ili, bolje rečeno, što očito nemamo rješenje i ne znamo šta ćemo dalje. Meni se to čini upravo tako. Koji je domet ove Deklaracije? Ja bih rekao isti kao i pisama. Šta je suština? Suština su dobrosusjedski odnosi između nas i svih susjeda. Hoćemo li ovakvom Deklaracijom te dobrosusjedske odnose dići na viši nivo ili nećemo? Prosto je i za mene nevjerovatan stav 4. Deklaracije koji poziva Predsjedništvo BiH da u roku od 60 dana od stupanja na snagu ove Deklaracije ne postignu bilateralna rješenja, da pokrenu postupak izlaska iz ... Ljudi znate šta je 60 dana? 60 dana je nemoguće da bilo kakav korak kroz diplomatske kanale mi napravimo, ozbiljan korak, na rješenju ovog problema. Jednostavno nije moguće, to je posao koji se mjeri mnogo dužim vremenskim periodom osim 60 dana. I ovo je apsolutno neprihvatljivo i mislim da nije u interesu ni onih koji su potpisali Deklaraciju ni u interesu uopšte Bosne i Hercegovine. Ovdje je u samoj Deklaraciji malo potrebno dotjerati član 3. i to je sve što ja mislim da mi trebamo, a to je da pozovemo nadležne organe Republike Hrvatske, odnosno Evropske unije da se hitno uključe u bilateralne razgovore sa Bosnom i Hercegovinom radi postizanja bilateralnih rješenja u pogledu razgraničenja, ne samo na moru, dakle, ja bih to rekao razgraničenja, bez ovo na moru, na principima uvažavanja suverenih prava Bosne i Hercegovine i Hrvatske. Ako mi ne uradimo to i ne pokušamo razgovorom završiti mi sebi stvaramo mnogo komplikovaniju situaciju u procesu ulaska u Evropsku uniju nego što sad pretpostavljamo. Ja mislim da ova Deklaracija, prije nego što je mi usvojimo, mora biti usaglašena i sa Savjetom ministara, odnosno Ministarstvom vanjskih poslova, Ministarstvom saobraćaja i veza takođe. Ja razumijem da mi imamo poslaničko pravo da donesemo Deklaraciju i bez odgovornosti za posljedice bilo koje deklaracije koju donesemo, jer to je naš politički stav o tom pitanju donešen na ovaj ili onaj način, neki će se opravdati što su 10 godina spavali, a nisu rješavali ovo pitanje. Ja mislim da je to jedan od ciljeva ove Deklaracije, pa i onih pisama koja su bila, da oni koji su trebali ovo pitanje da rješavaju nisu to radili kad je trebalo i onda sad pokušavaju da se opravdaju na ovaj način. I na kraju predlažem da danas ne usvajamo nikakve deklaracije i nikakve zaključke, da sve ove materijale i ove diskusije koje smo imali ovdje pokušamo, ili kroz posebno formiranu grupu, ili kroz Prošireni kolegij, ili Kolegij, da napravimo neka dokumenta koja bismo na sljedećoj sjednici usvojili, a da u međuvremenu izvršimo određene konsultacije sa Ministarstvom spoljnih poslova, Ministarstvom saobraćaja, odnosno Savjetom ministara, pa i Predsjedništvom BiH ukoliko je to moguće. Bilo koji dokument danas da donesemo niti ćemo se svi oko njega 14 složiti, čime će on sam po sebi imati manje domete nego što bi inače imao, niti ćemo sa takvim, pod navodnim znacima, krnjavim dokumentom postići bilo kakav efekat. Dakle, još jednom sugerišem da nakon ove rasprave stenogram sa svim prijedlozima zaključaka bude predmet usaglašavanja ili posebno formiranog tijela ili Kolegija, odnosno Proširenog kolegija i da na sljedećoj sjednici usvojimo, da li zaključke, da li deklaraciju, ali nešto što možemo i oko čega možemo postići konsenzus, a s ciljem da odnosi sa Hrvatskom danas, sutra sa drugim zusjedima, se rješavaju dogovorom, a nikakvim arbitražama. A prema onome što sam čuo od kolege Arnauta u toj eventualnoj arbitraži čini mi se da bismo prošli kao i ... revizije, s obzirom na niz grešaka koje smo napravili u ovom postupku od 2006. godine do danas. Hvala vam.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, na koncu sam ipak sabrao da ono što sam htio reći zapravo i jest pitanje pridržavanja dnevnoga reda. Naime, većina kolega i danas, i prošli put, govore o razgraničenju, o granicama, pa čak i u Deklaraciji najveći dio sadržano je pitanje iz te oblasti, a naša točka dnevnog reda kaže – Izvješće o aktivnostima u vezi sa izgradnjom Pelješkog mosta i Izvješće o aktivnostima realiziranja projekta izgradnje međudržavnog mosta preko rijeke Save kod Svilaja i Koridora 5c, o čemu niko ništa nije ni progovorio. Dakle, mi očito smo samo ovu točku dnevnog reda iskoristili, najveći dio ljudi, oni koji su i potakli da, zapravo, pričaju o nečemu drugom, i to sam i tvrdio u onom što sam govorio. Kad je riječ o granicama, evo kolegica Aleksandra je izašla, recimo mi imamo unutar sebe probleme, samo ću joj to napomenuti, npr., naselje Koričani na Vlašiću, groblje je u Republici Srpskoj, a crkva je u Federaciji pa, dakle, ljudi ne znaju odakle će dovesti vodu, cestu, put. Tako da mi imamo unutar sebe, u granicama našim problema, a ne ovo, dakle, otišli smo skroz u priču o nekoj drugoj temi. A podsjetiću da je Izvješće, koje nam je, sa 108. sjednice Vijeće ministara uputilo, kazalo je – konstatira da rješavanje pitanja u svezi sa izgradnjom mosta kopno–Pelješac ni na koji način ne prejudicira niti stvara pravne pretpostavke u odnosu na rješavanje drugih pitanja iz Konvencije UN-a o pravu mora. Dakle, to je Vijeće ministara zaključilo, ali mi smo otišli u sasvim jednu drugu priču i, evo, ne znam ni kako je sad natrag vratiti uopće. Dakle, mi uopće ne pričamo više o Pelješkom mostu, jer je Vijeće ministara reklo da to jedno s drugim izravne veze nema. Hvala lijepo.
Hvala.
Predsjedavajuća Doma, gospođa Borjana Krišto. Izvolite.
Hvala lijepa. 15 Evo, u osvrtu o Izvješću o aktivnostima koje su vezane za izgradnju Pelješkog mosta kronološki nam je puno toga, na neki način, pobrojano, od informacija Ministarstva prometa i komunikacija Federacije 22.04.2015., pa sve do toga što je to radilo Ministarstvo prometa i komunikacija BiH. Pa ću se ja samo vrlo kratko referirati na određene stvari koje stoje u ovim izvješćima gdje se spominje da je, znači, ekspertna skupina razmatrala ova pitanja i da je uzela u obzir i granicu na moru sa Republikom Hrvatskom koja je utvrđena temeljem Ugovora o državnoj granici između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, a prema aktu Državnog povjerenstva za granicu, most se nalazi 400 metara zapadno od granične crte u Republici Hrvatskoj. Također, u ovim informacijama, odnosno Izvješću stoji da su održana i tri bilateralna susreta i da je na trećem od 7. prosinca 2006. rezultiralo potpisivanjem jedne usuglašene zabilješke u kojoj se navodi da je Republika Hrvatska u potpunosti udovoljila zahtjevima bosanskohercegovačke strane i prihvatila prijedlog o širini plovnog puta od 200 metara, te visini svijetlog otvora mosta od 55 metara. Kasnije, znači, stoji da je prilikom potpisivanja Ugovora o gradnji mosta preko rijeke Save kod Svilaja od 18.07.2016. Ministarstvo prometa i komunikacija BiH od Hrvatske, od ministarstva, znači, Republike Hrvatske primilo dokumentaciju o izgradnji mosta kopno–Pelješac i koja je izrađena zapravo po zahtjevu investitora Hrvatske autoceste i u istom se navodi da su minimalni zahtjevni plovidbeni profil ispod budućeg mosta usuglašeni na razinama ekspertnih skupina između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Zapravo, pripremajući ovo konkretno izvješće o aktivnostima koje smo mi dobili od Ministarstva komunikacije i prometa, ono je predložilo zapravo i usvajanje zaključaka, a tu su se referirali i određeni broj zastupnika i kroz današnju i kroz prethodnu raspravu, a to su ona tri zaključka. To je usvajanje Izvješća o aktivnostima vezanim za izgradnju Pelješkog mosta, Vijeće ministara zadužuje Ministarstvo civilnih poslova da zatraži od Državnog povjerenstva za granicu izvješće o njenom radu i razgraničenju na moru i konstatira Vijeće ministara da rješavanje pitanja u svezi sa gradnjom mosta kopno–Pelješac ni na koji način ne prejudicira niti stvara pravne pretpostavke u odnosu na rješavanje drugih pitanja iz Konvencije UN-a o pravu mora. I ja sam se, također, ovoga dotakla zato što, naravno, nekoliko kolega je i danas već kazalo da smo dobili ova nekakva izvješća koja je uslijedilo sa 108. sjednice Vijeća ministara. Pa je to jedno bilo, znači, 18.08.2017., da bi ponovo bilo 28.07.(?) stiglo Izvješće i naravno dopunjeno sa Izvješćem dopunjenim za 51. sjednicu Zastupničkog doma u kojem zapravo vidimo da su se prethodni zaključci izgubili, a ostao je zaključak da se zadužuje Ministarstvo civilnih poslova BiH da od Državne komisije za granicu BiH zatraži potpuni izvještaj o njegovom radu u svezi s procedurama, razgraničenjima na moru između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske. Zapravo možemo zaključiti da su se slanjem, znači, raznih ovih verzija, raznih izvješća i ovih dopuna o aktivnostima vezanim za izgradnju Pelješkog mosta zapravo retroaktivno pokušavaju izmijeniti ranije usvojeni zaključci i time zapravo obezvrijediti ovo predmetno Izvješće koje smo mi dobili. Također, u Informaciji u svezi sa izgradnjom Pelješkog mosta i mosta na Savi kod Svilaja i Akcijskog plana izgradnje autoputa na Koridoru 5c, vidjeli ste da stoji da s obzirom da Pelješki most nije na teritoriji Bosne i Hercegovine, Ministarstvo ističe da nema direktne nadležnosti u svezi sa realizacijom ovog projekta, niti je Ministarstvo potpisalo ikakav sporazum u svezi sa građenjem mosta, u skladu navedenim i ne raspolaže sa informacijom u svezi sa izgradnjom ovog mosta. Isto se navodi da je na incijativu Ministrstva komunikacija i prometa BiH od 19.04.2016. održan sastanak delegacija Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, a taj sastanak je bio, na neki način, u cilju rješavanja evenutalno otvorenih pitanja uz suradnju i na, zapravo, obostrano zadovoljstvo, kako se vidi iz ove informacije, odnosno Izvješća i zapravo su i uslijedili ovi neki, kako ih mi to nazovemo i tako su bili predstavljeni ovdje u Informaciji, konstruktivni zaključci da gradnja mosta kopno–Pelješac treba biti pitanje struke, a nikako politike i da most kopno–Pelješac će se graditi uz poštivanje svih propisanih tehničkih i međunarodnih standarda 16 vezanih za gradnju ovakvih infrastrukturnih objekata. Nakon toga, evo i do danas, stalno su se u javnosti na različite načine, a i u Domu, pojavljivale stvari vezane, i nekakve izjave, pa i danas spomenuta nekakva pisma, a ja, također, ovdje želim kazati nekakve stavove u svezi ove problematike, što je zapravo za mene zabrinjavajuća činjenica u cijeloj ovoj priči, jer se u javnosti željela stvoriti slika da su stavovi koji su izneseni, stavovi dužnosnika SDA, odnosno da to nisu stavovi službeni niti Vijeća ministara, niti Parlamentarne skupštine, nego osobni stavovi kolega koja su ta pisma pisali. Vi znate da su, znači, drugi zamjenik Doma naroda i drugi zamjenik Zastupničkog doma uputili pismo i, po meni, ja sam to jasno kazala otvoreno i na Kolegiju, gdje vidim jasnu namjeru da se obmani javnost da ovi stavovi u pismu budu interpretirani kao službeni stavovi Parlamentarne skupštine, u čemu su zapravo i autori i ova pisma, na neki način, kroz medije i dobila takvu vrstu obilježja. Primjera radi, u spomenutom pismu navodi se da je na sjednici Zastupničkog doma održanoj 05.07.2017. usvojen zaključak – Zastupnički dom traži od Vijeća ministara BiH da uputi notu Republici Hrvatskoj kako bi obustavila sve aktivnosti u svezi sa izgradnjom Pelješkog mosta, dok se ne postigne potpuna obostrana suglasnost. Iako uz navedeni zaključak na istoj sjednici su usvojena još tri zaljučka, a u pismu se apsolutno ne spominju. Radi svega, ja sam kao predsjedateljica Doma, kao osoba koja u ovom trenutku predstavljam Dom, imala obvezu da zajedno sa predsjedateljem Doma naroda obavjestim, znači ja nisam pisala pismo na iste institucije oko toga da bi ukazivala opet na bilo kakve stvari, ili na neke činjenice, nego jednostavno ukazivala na to da to nisu službeni stavovi Parlamentarne skupštine, niti Vijeća ministara, nego da su to osobni stavovi potpisnika pisma ili stavovi njihovih stranaka. Također, smo naglasili u tom pismu da, sukladno važećim propisima Bosne i Hercegovine, znači navedena gospoda ni na koji način nisu ni ovlašteni za vođenje vanjske politike Bosne i Hercegovine, niti za tumačenje odluka, kako Predsjedništva, tako i Vijeća ministara. Tako, ali nažalost, ja moram i to pokazati ovdje, mi smo ovdje svi za govornicom, danas je mnogo toga i iskazano, i ovdje često puta gospoda, također, koji nisu ovlašteni za to iznositi stavove, niti svoja mišljenja o navedenoj temi, ali često puta sebi za to pravo uzimaju, pa sam ja i govorila da se oređeni zastupnici ovdje ponašaju – država to sam ja, sud to sam ja, institucije to sam ja, ali to je ono što najviše šteti, ja bih rekla, interesima Bosne i Hercegovine, svim njenim narodima i građanima koji tu žive. Sama izgradnja Pelješkog mosta danas se pod krinkom zaštite vitalnih interesa koristi isključivo u predizborne svrhe. Mislim da ovakvo jedno ponašanje i ovakva jedna, možda, rasprava, kao što je i ovdje kazano od mnogih kolega, šteti svima nama u Bosni i Hercegovini. Smatram da je neprimjerena retorika i da ovih dana smo iznijeli toliko stvari koje su naštetile ugledu Bosne i Hercegovine, kako u susjedstvu, tako, ja bih rekla, i u evropskom okruženju jer je Republika Hrvatska članica Evropske unije. Ja ovo sve što sam rekla, bez obzira kako će ko doživljeti, i pisma i pisanje, znači, ni na kakav način ne želim se stavljati ni u kakvu funkciju nekog zaštitnika interesa Republike Hrvatske, njima ne treba niti odvjetnik, ni ovdje među našim redovima, od naših zastupnika, oni će isključivo, uvjerena sam, iz svih stavova i činjenica koje imamo ovdje, poštovati stavove struke i neće ništa učiniti na štetu interesa Bosne i Heercegovine, njenih naroda i građana. A mi se dobro pozabavimo kakve mi to poteze pod krinkom dobrobiti, i ja bih rekla, i interesa i ciljeva Bosne i Hercegovine činimo. Ja bih rekla da oni koji se za nju najviše zalažu, najviše joj i štete, njenim interesima. Hvala lijepa. Nadam se da sam razumljena pozitivno. Zamjenik, kolega Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite. 17
Gospođo predsjedavajuća, poštovane koleginice i kolege, predsjedavajući Vijeća ministara, članovi Vijeća ministara, dame i gospodo. Ja sam na prošloj sjednici u okviru replike ili odgovora ili povodom diskusije gospodina Novakovića iznio, zapravo, svoj stav. Danas imam potrebu da kroz diskusiju ponovim samo u kratkim crtama ono što sam prošli puta kazao i da iznesem stav i da se osvrnem na nekoliko diskusija koje ulaze u sferu politizacije. Moramo, nažalost, se ovrtati i na to jer se ovaj Parlament koristi, između ostalog, i za politizaciju koja, po mom mišljenju, ne priliči ovom Parlamentu. Republika Hrvatska i Bosna i Hercegovina ovo pitanje moraju riješiti zajedno uz posredovanje Evropske unije. Hrvatska je odveć važna Bosni i Hercegovini i Bosna i Hercegovina je odveć važna Hrvatskoj da o tome nema potrebe da nešto posebno pričamo i da govorimo. Ali odnosi moraju biti, kao što neko reče ovdje, utemeljeni na međusobnom uvažavanju, međusobnom poštivanju, na principu reciprociteta, što važi za jedne, važi i za druge. Nama ne treba ovdje u Bosni i Hercegovini niti Republici Hrvatskoj treba bilo kakav paternalizam, dakle hoćemo da budemo potupno ravnopravni. I to je ono na šta imamo pravo. Dakle, Republika Hrvatska i Bosna i Hercegovina će morati ovo pitanje riješiti dogovorom uz posredovanje Evropske unije. Bosna i Hercegovina ima pravo pristupa od svoga mora do otvorenog mora, pristupom u režimu plovidbe koji važi za otvoreno more i koji važi, koji je propisan međunarodnom Konvencijom. Republika Hrvatska ima pravo da povezuje svoj teritorij, ali ta veza ni na kakav način ne smije ugrožavati ni u najmanjoj mjeri kvalitet pristupa kojeg Bosna i Hercegovina treba da ima prema otvorenom moru, i to je suština. U situaciji neuređene granice, dakle, nepotpisanog sporazuma, u situaciji kad Republika Hrvatska jednostrano, bez, i pored službenog stava Bosne i Hercegovine koji se tome protivi, počinje sa izgradnjom, normalno je da moramo reagirati. Iz Bosne i Hercegovine odlaze, između ostalog, stavovi, nakon što je Republika Hrvatska dobila kredit unazad nekoliko mjeseci i otpočela sa izgradnjom, da ništa nije sporno, da to treba tako da ide, a mi svi znamo da je to veliki problem i onda treba da šutimo. Ne, ja sam odlučio da neću da šutim i onda sam napisao pismo na koje, kao zamjenik predsjedavajućeg, imam pravo. I iznio sam svoj osobni stav koji je utemeljen na službenim stavovima Bosne i Hercegovine. Dakle, to jeste moje pismo, to je moj stav, i gospodina Softića, koji su, po mom mišljenju, utemeljeni na službenim stavovima Bosne i Hercegovine, Predsjedništva BiH i Predstavničkog doma. Ovdje ne prođe malo, a gospodin Arnaut nađe priliku da napadne SDA, da napadne zvaničnike SDA, predsjednika SDA, to mu je omiljena tema, pa evo da kažem da ćemo mi iz SDA odgovarati na takve napade. SDA na to neće šutiti, jer jednostavno to nisu istine. Kada govorite o stručnosti, gospodine Arnaut, onda je samo dovoljno da ja pomenem Aprilski paket, onda je dovoljno da ja pomenem samo član 17. Zakona o državljanstvu, pa da o tome otvorimo diskusiju i raspravu, ali ja to neću, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] ja odgovaram sada, ali ja to neću. Predsjedništvo BiH je zauzelo službeni stav 2007. godine, ja nisam advokat Predsjedništva, ali treba ovo kazati, u kojem je jasno kazalo da Bosna i Hercegovina nije saglasna da Republika Hrvatska gradi most. Nakon toga Bosna i Hercegovina nije imala potrebe da reagira. Aktivnosti Republike Hrvatske počinju sa dodjelom kredita i nakon toga je odmah Bosna i Hercegovina reagirala. Nemojte da obmanjujete javnost, ja moram 18 ovo radi javnosti da kažem. Oko Deklaracije, odmah smo vidjeli, ja sam jedan od tih koji je to vidio, to je vidio i gospodin Fazlić, da ona rečenica koja govori o izlasku iz Ugovora ne treba tamo da stoji, da je suvišna i da je štetna. I mi smo unutar SDA odmah kazali da to treba da se briše, evo ovdje je gospodin Fazlić. Otpočele su konsutlacije sa ljudima koji su to potpisali da se to briše i u toku tih konsultacija, gospodine Arnaut, Vi, a to su kamere snimile ovdje, zajedno sa Fazlićem izlazite ovdje i pozivate mene i ja izlazim s vama vani i ja kažem – ovo treba da se briše, prije Vas, a Vi ste u javnosti to predstavili kao da je to remek djelo Vas i SBB-a. Ovo je istina, nek javnost zna. To ne treba da stoji u Deklaraciji, mi smo to odmah kazali, greška je što je uopće sa tim tekstom došlo ovdje u Predstavnički dom. I to niste uradili Vi, to je urađeno prije Vas, a Vi ste se tome pridružili. I molim Vas, kada govorimo o ovim stvarima da govorimo onako kakve stvari jesu. Toliko, hvala vam.
Hvala. Povreda Poslovnika, zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Evo, član 75. i 77. Poslovnika, pa ću onda poslije repliku, ovo je zaista povreda Poslovnika. Sad smo imali kolegu Džaferovića koji je sad priznao da je prošli put kroz repliku, sad ga citiram – iznio svoj stav. Dakle, priznao je da je repliku tada iskoristio za diskusiju, jer se u diskusiji iznosi svoj stav. A kako je potrošio replike, imao je već dvije, sad je također u diskusiji priznao da diskusiju koristi, citiram, da se osvrne na neke stavove, dakle, za repliku, jer kad se osvrćete na neke stavove, to je replika. Predsjedavajuća molim Vas, molim Vas primjenjujte Poslovnik i kad se tiče Vaših zamjenika A toliko o stručnosti gospodine Džaferoviću.
Hvala lijepa. Ovaj Poslovnik se ne odnosi na predsjedavajuću. Ja ću činiti sve da radim po Poslovniku, ali on se odnosi na svakog zastupnika i zastupnicu. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, potpuno krivi navod ovo što je gospodin Džaferović sada rekao u vezi izbacivanja ovog dijela te Deklaracije gdje se poziva na izlazak Bosne i Hercegovine iz Ugovora o granici. Gospodine Džaferoviću, to je prvo stajalo u pismu koje je Adil Osmanović, ministar ispred SDA, osim ako nije bilo nekih promjena za koje ja ne znam od jučer, pošto se često dešavaju, ovaj, ministar ispred SDA je to poslao Butkoviću, to je činjenica. Onda ta ista rečenica se nađe u Deklaraciji koju sa sedam potpisa poslanika SDA, a ja pretpostavljam da ste vas svih sedam to pročitali prije nego što ste dostavili drugima na potpis, znači to dođe sa sedam SDA potpisa nama. Mi pročitamo, kažemo nema šanse. I onda iskrižamo ovaj dio, ovo sam ja križao, ovo je gospodo novinari moj rukopis, odnosno moja linija, ja sam ovo iskrižao, niste Vi. Ovo je činjenica, ovo je orginal. Gospodine Fazliću, je li Vam poznato ovo? Jesmo li izašli gospodine 19 Džaferoviću, kad već spominjete izlazak, na vrata da ja tražim da ovo izađe, gospodin Fazlić je rekao – pričali smo, hoćemo li korektorom. Pa ste Vi rekli – nemoj korektorom, neozbiljno je, nek se prekuca ponovo bez tog dijela. Je li tako bilo? Prema tome, to je istina, to su činjenice i ja imam dokaze, kao što uvijek imam dokaze kad nešto govorim, jer ne govorim bez dokaza, jer je onda povreda Kodeksa. Gospodine Emriću, sve što ste Vi rekli ste u pravu, ali od ovih koji su digli najveću dreku oko ovoga, ništa nisu uradili, sedam godina bošnjački član Predsjedništva, gospodin Zvizdić i Osmanović već gotovo tri godine. Naprotiv, od gospodina Osmanovića dobijam totalno pogrešne odgovore, čovjek zove, poziva na povlačenje [[govornik se upozorava na vrijeme]] itd. Hvala, imam još jednu repliku.
Zahvaljujem. Senad Šepić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa, komentar je na diskusiju gospodina Džaferovića. Imate pravo da pišete pismo, i napisali ste pismo. Dakle, ja ne znam koliko je sve ukupno pisama napisano. Dakle, svako ima pravo da piše pismo i svako ima pravo da nas dovodi u situaciju, recimo, u kojoj se danas nalazimo. Ali moja je diskusija u pravcu zašto ne pozovete na odgovornost one koji su zbog svog nečinjenja nas doveli da se danas svi nalazimo u Bosni i Hercegovini u situaciji u kojoj se nalazimo, a zna se ko je odgovoran za to. Šta je Predsjedništvo BiH od momenta kad je prvi put zauzelo jedan stav, šta je poslije toga uradilo u smislu da se bori za to, da se stavovi koje je Predsjedništvo BiH uradilo da ti stavovi budu do kraja ispoštovani i da budu sprovedeni. Dakle, mi se danas nalazimo u ovoj situaciji zato što imamo ljude koji očito nisu dorasli poslu kojeg rade i, očito, koji imaju, očito, čiji je stil i čiji je način vođenja politike da zbog svoje nesposobnosti, kada ne mogu odraditi posao, onda u to uvuku sve institucije i uvuku svađu. I na neki način, evo, nakon deset godina potpunog nečinjenja mi se danas nalazimo u situaciji da ponovo dolazimo u neku poziciju kakvu smo imali kad je bila ona priča oko tužbe u odnosu na Srbiju. Tako da danas ovdje treba do kraja biti korektan i kazati da oni koji zbog svoje nesposobnosti, svoje neodgovornosti ili svog nečinjenja, također imaju odgovornost danas zašto se mi kao država nalazimo u ovoj situaciji. I ako pišemo pisma i ako hoćemo da kažemo da smo, tobože, zaštitnici nečega ovdje u Bosni i Hercegovini, onda moramo to korektno i objektivno posmatrati, moramo do kraja pokazati šta je prava slika odgovornosti onih koji su odgovorni za ovo stanje, a nisu se snašli, a sad sve nas doveli u situaciju u kojoj se nalazimo.
Hvala. Zastupnik Sadik Ahmetović, a Šefik Džaferović, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite kolega.
Gospodine Šepiću, ja ne bježim od odgovornosti, niti bilo ko bježi od odgovornosti i to nije danas tema i to nije tačka dnevnog reda. Tačka dnevnog reda je rasprava oko Pelješkog 20 mosta i sjednicu treba u tom smjeru voditi. Ali pošto sve već izašli u to onda kažite slobodno da ste i Vi bili zamjenik ministra ispred SDA od 2006., civilnih poslova, do 2010. godine, da ste bili poslanik u Parlamentu zajedno sa mnom od '10.-'14. i ovamo, pa preuzmite brate i Vi na sebe dio te odgovornosti, nije valjda odgovoran samo Izetbegović i SDA, i Vi ste tu bili, mislim zašto bježite od toga. Hvala vam
Molim Vas da se pridržavate točke dnevnog reda i da ne zloupotrebljavate poslovničku odredbu nepridržavanja točke dnevnog reda. Zastupnik Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa meni, kako ove, ova pisma se šalju i kako ove diskusije teku, meni sve više ništa nije jasno. Dakle, ovdje smo došli, nalazimo se u jednom ringišpilu, a niko ne poseže za tim kako ovaj problem riješiti. Ono što je najteže ovdje prihvatiti jeste da se ignoriše od strane Hrvatske, bar kad je ovo u pitanju, nek me neko demantira, da država Bosna i Hercegovina postoji. U tome im pruža podršku, ukoliko da novac za ovaj projekat, i Evropska unija. Dakle, mene je ovdje strah pogleda i Evropske unije i Zagreba da li država Bosna i Hercegovina postoji, jer ukoliko ignorišete Odluku ili zaključak Predsjedništva BiH iz 2007. godine. Da, i ja sam bio u Vijeću ministara, ali Odluka iz 2007. godine je Odluka Predsjedništva BiH, a Predsjedništvo BiH do sada, sedam godina ili deset nakon toga, nema drugu odluku, a čini mi se da nisu sposobni da donesu u ovom trenutku u ovom problemu adekvatnu odluku koja će zaštiti interese Bosne i Hercegovine. Ja mislim da ni ova pisma, kako kaže uvažena predsjedavajuća, pisma SDA nisu dobra, ali isto tako nisu dobra ni pisma HDZ-a. Dakle, to nije način u ovoj zemlji da riješite problem. Ja znam da je bilo ovih diskonekcija kad su u pitanju ovi bureci ..., ali pokušajte napraviti još jednu pitu molim vas, pa da se sjedne da se ovo riješi. Dakle, ne može drugačije, ja sam to prošli put rekao, ne može drugačije [[poslanik se upozorava na vrijeme]] i to je način kako treba riješiti ovaj problem.
Hvala. Zastupnik Amir Fazlić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa evo, moja ispravka krivog navoda odnosi se na više puta ponovoljene činjenice od strane gospodina Arnauta koji uporno potencira onu rečenicu za koju je SDA od samog momenta upućivanja Deklaracije kolegama rekla da ćemo tu rečenicu izbaciti, i sa predsjednikom Kluba, gospodinom Đonlagićem, smo to odmah, odmah usaglasili bez ikakvih problema. Znači, tu ćemo rečenicu izbaciti, SBB-u treba vrijeme da malo izanalizira ovu Deklaraciju, što je sasvim demokratski, kolege su kasnije došle, potpisale. Sve je činjenica što je gospodin Arnaut zbog javnosti rekao, da smo mi tamo izašli i rekli – evo, ako treba izbrisati, izbrisati, novi tekst, nikakav problem, ali od samog početka, ta rečenica, mi smo rekli da ću je ja prezentirati, da ona neće biti sastavni dio teksta. Mi smo činjenice ovdje rekli u obrazlaganju Deklaracije, šta je, koji tekst Deklaracije je važeći. Važeći je onaj tekst koji je, koji je na fonu, koji su potpisala 24 poslanika. Imali smo mi u parlamentarnoj praksi niz deklaracija, niz zaključaka koji su prolazili 21 određene faze, popravljani, dotjerivani, odustajalo se od nekih rečenica, ali nikad nisam izazvao ovako da se nešto ovoliko potencira nešto što je bilo, pa nije sad. Na kraju krajeva, kad se bolje izanalizira cijeli sklop te rečenice, to je jedna od mogućnosti u pregovorima sa Hrvatskom, evo, evo od koje se odustalo. Svima je nama cilj da ova Deklaracija, znači, ukaže, pokaže da zajedno sa Republikom Hrvatskom imamo zaista dobre odnose, da ovo pokušamo na jedan korektan način riješiti ovaj problem, ali nikako da sad od Deklaracije pravimo ko je tu šta mislio, od koje stranke. Na kraju krajeva, ovo je Deklaracija 24 poslanika. Nigdje ovdje ne piše da je to Klub jedne, druge ili treće stranke ... I zaista bih volio da oko toga više ne poentiramo [[govornik se upozorava na vrijeme]] Imamo na fonu Deklaraciju koja je i oko [[govornik se upozorava na vrijeme]] koje ćemo se danas izjašnjavati zajedno sa dopunom kolegice Pandurević koja je dala određene zaključke i određenu dopunu ove Deklaracije. Na kraju krajeva, kolega Arnaut, kojeg ja izuzetno cijenim, znači, imali smo pojašnjenje face to face, znači zaista zašto ovoliko potenciranje nije mi jasno. I zašto ovoliko dizanje [[govornik se upozorava na vrijeme]] Evo, odustajem.
Hvala. Nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda, zastupnik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Ja moram da priznam, da budem iskren i ja sam zloupotrijebio ovo, kao i svi ostali što su se javljali za ispravku krivog navoda i nepridržavanja dnevnog reda da bi rekli ono što su htjeli da kažu u svojoj diskusiji, inače, neću doći nikad na red da kažem ono što sam mislio. Inače nije mi namjera bila da dugo diskutujem, ali je prosto nevjerovatno da nakon 20 godina nekih potpisanih akata da se dopuštalo da se aktivnosti vode u ovom pravcu i da smo došli sad, u ovom trenutku, do ovoga o čemu mi sad raspravljamo. Sigurno je da kolegica Vajzović nije bila sigurna da će ovo sve što smo čuli danas izaći na vidjelo, da je njena, ustvari, ideja bila da dobijemo temljene informacije vezano za Pelješki most, a da ćemo dobiti ovoliko informacija ne vjerujem da je to znala i da je to imala u vidu. Ali je prosto nevjerovatno da želimo da sačuvamo kredibilitet, a da nećemo da sačuvamo kontinuitet. Ja ovdje postavljam pitanja političke odgovornosti svih onih koji su u zadnjih 20 godina učestvovali na bilo koji način u ovom procesu. Ne može se dolaskom nekoga, ili ministra ili bilo kog zastupnika, predsjedavajućeg Doma ili bilo koga ko uđe u ovu zgradu, smatrati da i život ili historija počinje od njega. Pa valjda mora postojati neki kontinuitet, da nema kontinuiteta u ovom svijetu bi vladao haos. Ja zaista smatram da bi najpoštenije bilo da neko snosi i političku odgovornost za sve ovo što se dešava ovdje sad u ovom trenutku u ovoj sali. Da mi nakon 20 godina imamo ovako jedan ozbiljan problem, a da ga mi nismo izazvali i da nismo bili na vrijeme informirani oko svega ovoga, to je zaista prosto nevjerovatno. Ja želim da na svaki mogući način zaštitim interes Bosne i Hercegovine i to mora biti prioritet ovoga Doma, ali ne može ta želja biti sama dovoljna, mora postojati i, kao što sam rekao, i kontinuitet odluka koje doprinose tome. Hvala.
Hvala lijepa. 22 Molim zastupnike da ne zloupotrebljavaju poslovničke odredbe nepridržavanja utvrđenog dnevnog reda. Zastupnik Senad Šepić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, gospodine, mislim za gospodina Džaferovića, ne bježi Šepić ni od kakve svoje odgovornosti, i mislim da ne može niko pobjeći u ovoj zemlji od svoje odgovornosti, ali nećete valjda reći da jedan zamjenik ministra u kapacitetu toga šta je radio ima odgovornost za nečinjenje Predsjedništva BiH u čijoj je nadležnosti vođenje vanjske politike. Ja Vas pozivam da budete odgovoran čovjek jer jedino tako možemo izaći iz ove situacije u kojoj se nalazimo. I moja je diskusija išla u pravcu da kažem da mi moramo obustaviti politiku koja zbog svog nerada i svoje nesposobnosti prebaci odgovornost u cijelu zajednicu i u cijelu zemlju pa se mi bavimo ovim čime se bavimo danas. Spomenuo sam, zato sam spomenuo i priču o onoj blamaži sa tužbom, pa danas imamo ovo. Šta je recimo za narednih nekoliko mjeseci, šta je naredna tema? Ja govorim da takav pristup i takav princip politike treba biti zaustavljen zato što to sigurno nikome nama u Bosni i Hercegovini to ne donosi ništa dobro. I zato je jedan od zaključaka koji, evo, predlažem ispred Nezavisnog bloka, da se u pravcu izlaska iz situacije u kojoj se nalazimo, dakle, da se pozove da Predstavnički dom Parlamenta BiH pozove Predsjedništvo BiH da nam dostavi informaciju o svim aktivnostima koje je poduzimalo u periodu od 2007. godine kada je Predsjedništvo u tadašnjem sastavu utvrdilo odluke, odnosno zaključke vezane za Pelješki most. Vidjećete da tu postoji jako puno prostora, da vidimo tu političku odgovornost i da svi iz ovoga izvučemo pouku. Mi ćemo se do kraja boriti za interese države ali se interesi države ne, interesi se države ne štite na način kako vi to danas radite koji vodite zemlju, koji ste najodgovorniji što smo danas u ovoj situaciji. I dobro su neki od kolega ovdje spomenuli, ljudi koji vode SDA i ljudi koji vode HDZ, dakle podjednako u tom smislu, sa svojim pristupom kojeg imate vi ste nas doveli u ovu situaciju u kojoj se nalazimo i naša je obaveza da kažemo šta mislimo da treba uraditi da se ovo ne ponavlja i da uđemo u jednu drugu fazu izgradnje zemlje na nekim drugačijim odnosima. Hvala lijepa.
Predsjedavajuća ...
Samo trenutak, imamo nepridržavanje dnevnog reda, uvažena zastupnica Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem uvažana gospođo predsjedavajuća. Više puta sam mogla replicirati i govoriti o nepridržavanju dnevnog reda kada su se spominjale apelacije prema Hagu, gospodinu Softiću, ali ja ću se sad referirati na izlaganje gospodina Šepića. Ja molim kolegu da svoje osobne ratove sa gospodinom Džaferovićem i nama 23 svima iz SDA, iz koje je on izašao svojom voljom, ipak svojom voljom zbog svojih postupaka, gospodin Šepić kao dugogodišnji zastupnik ne bi trebao nama ovdje da drži, mimo dnevnog reda, lekcije o odnosima u državi, o tome šta je čija nadležnost, šta je čija krivnja. Nije gospodin Bakir Izetbegović jedini član Predsjedništva BiH u proteklom periodu, bilo ih je još. A sem toga gospodin Šepić kao samozvani, tzv. ekspert za evropska pitanja je danas trebao spomenuti, mi smo očekivali da će reći, da Hrvatska ima jednostran pristup Pelješkom mostu, s obzirom na činjenicu da je sredstva od Evropske unije tražila bez informisanja zvaničnih vlasti u Bosni i Hercegovini i bez zvaničnog stava države Bosne i Hercegovine, pa je samim time sebe dovela u situaciju da nepotrebno snosi pravne posljedice takvog postupanja. To smo očekivali od nekog ko sebe zove ekspertom za evropska pitanja. Hvala.
Hvala. Predsjedavajuća Borjana Krišto, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja u okviru svoje rasprave nisam se doticala Deklaracije koja je spomenuta, a kad je spomenuta, evo, od kolege Džaferovića, pa kolege Arnauta u smislu prepiske da li je nešto izbačeno ili ne, ja se referiram na njihove navode, ali zapravo na sve ono što stoji ovdje u Deklaraciji kao aktu koja zapravo je suprotna članku 165., pa ću ga pročitati. U tom smislu zbog toga što ste Vi netko ko se stalno poziva na Poslovnik, pa ja vjerujem da ste takođe prije potpisa pročitali ovu odredbu. Akt iz stava (1) ovog člana definiraju se na sljedeći način, to je članak 165. stavak (2). Pod a) Deklaracija je akt koji sadrži načelno mišljenje o važnim pitanjima koja je Dom razmatrao. A sad ću se vratiti na Deklaraciju, pa samo na nekoliko točaka – Pozivamo nadležne organe Republike Hrvatske, odnosno Evropske unije da bez odlaganja obustave sve radnje koje mogu imati umanjenje ili potpuno ukidanje suverenih prava Bosne i Hercegovine; Pozivamo nadležne organe Republike Hrvatske, odnosno Evropske unije da se hitno uključe u bilateralne razgovore, itd.; Pozivamo Predsjedništvo BiH i Vijeće ministara da u slučaju da u roku od 60 dana, od dana stupanja na snagu ove Deklaracije, ne postignu bilateralna rješenja sa Republikom Hrvatskom, odnosno sa Evropskom unijom, da poduzmu sve neophodne pravne radnje diplomatskim putem, itd., itd. Dalje da se ne referiram oko ove Deklaracije, ja želim samo konstatirati da se zapitaju svi oni koji su stavili ovaj potpis da li je, prvo, u skladu sa člankom koji je naveden, da li je, opet, u interesu i skladu sa raspravama o kojima smo govorili ovdje, a prije svega štiteći ugled i interese Bosne i Hercegovine. I takođe ovdje su kolege neke napominjale da ukoliko to bude Dom, ne zaboravimo da Parlamentarna skupština se sastoji od dva doma, pa bez obzira i na ove stavove i na Deklaraciju, ukoliko je po maniri onako kako je to uobičajeno usvojimo u ovom Domu da li će to biti stav službeni Parlamentarne skupštine BiH. Hvala lijepo. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. 24 Ukazaću Vam na član 27. stav (1) tačka h) Poslovnika koji kaže – dužnosti predsjedavajućeg Doma predsjedavajući Doma brine o dosljednoj primjeni ovog Poslovnika. Prema tome, ne možete Vi kao predsjedavajuća meni prebacivati odgovornost da brinem o dosljednoj primjeni ovog Poslovnika, to je Vaša dužnost. Samim tim što ste stavili ovu Deklaraciju da se o njoj raspravlja Vi ste priznali da je ona u skladu sa Poslovnikom jer je Vaša obaveza da brinete o dosljednoj primjeni ovog Poslovnika. Ukoliko je stavite još na glasanje time ćete dodatno potvrditi da je sve u redu što se te Deklaracije tiče. Dakle, ja Vas opet podsjećam na odredbu člana 27. stav (1) tačka h) da je Vaša dužnost kao predsjedavajuće da brinete o dosljednoj primjeni ovog Poslovnika, a moje je samo pravo da upozorim ako dođe do kršenje Poslovnika. Zahvaljujem.
Hvala. Ja Vam samo želim reći da ova Deklaracija nije točka dnevnog reda, nego prijedlog potpisanih zastupnika, između ostalog Vas, koja je vezana uz točku dnevnog reda, a to je Izvješće o aktivnostima o gradnji Pelješkog mosta. Znači, to je stavljeno u skladu sa Poslovnikom i naravno da ćemo i ja i članovi Kolegija raditi i dalje i činiti sve da se točke dnevnog reda u skladu sa Poslovnikom nađu na dnevnom redu i da se o njima izjašnjavamo u skladu sa Poslovnikom. Zastupnik, da li je ovo povreda Poslovnika ponovo? Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem. Član Poslovnika koji precizira da ukoliko predsjedavajuća želi uzeti učešće u raspravi daje riječ idućem zamjeniku i izlazi za govornicu. Zahvaljujem. Molim Vas držite se toga ubuduće.
Hanka Vajazović, ispravka krivog navoda, Vi ste već imali dvije tako da nemate pravo na ispravku krivog navoda. Zastupnik Mirsad Đonlagić, rasprava. Izvolite.
Ja se izvinjavam, ja sam napomenuo da ono što sam imao namjeru da kažem u raspravi da sam rekao u intervenciji prilikom ispravke krivog navoda, odnosno referiranja na nepridržavanje dnevnog reda. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Denis Bećirović, rasprava, Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite. 25 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas, svaki put vodimo računa, ako se netko prijavio za ispravak krivog navoda on ima prednost i prioritet u skladu sa Poslovnikom prije svake rasprave. Izvolite kolega Arnaut, ispravka krivog navoda.
Ma, nebitno, sačekao sam da se Denis ustane i onda sam se ja prijavio, ali zaista nebitno. Dakle vidite, u vezi ovog što je kolega Fazlić rekao, žao mi je što nije u sali kada repliciram. Nakon što je rečenica na zahtjev Kluba SBB-a izbačena, ova o povlačenju iz Ugovora, gospodin Osmanović je to u svojoj diskusiji, kada je prezentirao Deklaraciju opisao da je došo do neznatnih jezičkih izmjena, citiram ga. Dakle, to je jedan stidljiv opis onoga na čemu smo mi insistirali. I onda kolega Fazlić danas kaže – od samog početka je SDA bio stava da se ta rečenica izbaci. Mene sad ovdje interesuje definicija „od samog početka“, citat, je li početak nakon što ste potpisali Deklaraciju sa spornom rečenicom u njoj, je li početak kad je Adil Osmanović poslao bismo Butkoviću sa spornom rečenicom u njoj. Ja ne znam šta Vi mislite pod početkom. Dakle, postoji verzija Deklaracije sa rečenicom spornom u kojoj se traži povlačenje iz Ugovora o granici na portalima sa vašim potpisima bez naših potpisa. Naši potpisi su došli tek nakon što je rečenica izbačena, a vi ste pročitali Deklaraciju i potpisali tu rečenicu. Dakle, zaista je, ovaj, nepotrebna ova debata. Samo još nešto. Zašto potenciranje? Kolega Fazliću, jer je taj Ugovor od strateškog interesa za Bosnu i Hercegovinu, jer je opasno misliti, a kamo li staviti na papir da ćemo mi izaći iz tog Ugovora, jer je Ugovor potpisan u prisustvu 40 lidera najbitnijih zemalja svijeta u Sarajevu 30. jula '95. godine. Još samo nešto, replika kolegi Novakoviću. Tačka 11. kaže – dvije Kostajnice, Hrvatske i one u Bosni i Hercegovini. To je Bosanska Kostajnica koliko ja znam. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Denis Bećirović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. Lično pripadam onim političkim snagama i onim ljudima koji su uvijek smatrali i smatraju da svi građani i narodi u ovoj zemlji trebaju imati potpuno jednaka prava i jednake obaveze. Međutim, moram reći da i u bosanskohercegovačkim okvirima i u evropskim okvirima Bošnjaci kao narod posebno imaju dvije nesreće s kojima se, čini mi se, niko drugi ne suočava. Prva je da su jedini nakon Drugog svjetskog rata ponovo doživjeli genocid i sa tom traumom žive i suočavaju se, i druga je da imaju najnesložnije političke predstavnike. Za ovu prvu činjenicu oni nisu odgovorni, a za ovu drugu odgovorni politički predstavnici su sigurno odgovorni. I kad kažem da su odgovorni ta odgovornost, kome veća, kome manja, ali leži i na i pozicionim ali i opozicionim političkim strankama. 26 S obzirom da sam o ovoj temi govorio već nekoliko puta tokom ove rasprave i da se rasprava bliži kraju želim reći još nekoliko svojih prijedloga u smislu nekih zaključnih razmatranja kada je riječ o ovoj temi, nešto sam i pripremio i to želim izložiti u pet teza, evo pri kraju ove rasprave. Prvo, mislim da je jako važno, i radi Parlamenta i radi javnosti, da mi napravimo i na ovoj sjednici jednu važnu distinkciju, a ona je u sljedećem. Slobodna komunikacija neke obalne države, a Bosna i Hercegovina je obalna država, dakle između njenih teritorijalnih voda i otvorenog mora nije isto što i njezino pravo i obaveza na neškodljiv prolazak kroz vode druge obalne države. Stoga bi bilo dobro i danas da zaključimo da se prvi pojam odnosi na slobodu plovidbe i on je puno većeg obima i opsega nego što je to ovaj institut neškodljivog prolaska. Drugo, smatram da bi oko toga mogli postići konsenzus i u državnim organima ovdje u Parlamentu, a to je da prije izgradnje Pelješkog mosta trebalo bi prvo trajno razriješiti određenje granice na moru i kopnu kroz dvostrani međunarodni ugovor o granici koji bi ovaj put na kraju bio ratificiran i u Parlamentarnoj skupštini BiH i u Saboru Republike Hrvatske. Treće, ne vidim da je to ko doveo u pitanje tokom cjelokupne ove rasprave. Mislim da je nužno utvrditi i to na međunarodno-pravno primjeren način pravni režim i širinu budućeg koridora koji će povezivati teritorijalne vode Bosne i Hercegovine sa otvorenim morem. Četvrta stvar koju želim reći, mislim da bi kao Predstavnički dom Parlamentare skupštine BiH mogli konstatirati da je evidentno da postoji međunarodni spor između dviju obalnih država, Bosne i Hercegovine i Hrvatske, koje zajednički dijele obalu istočnog Jadrana. I da bi zbog toga trebalo odabrati najprimjerenija pravna i diplomatska sredstva za rješavanje tog spora uz, naravno, pokušaj da se zadovolje interesi i jedne i druge strane I na kraju, želim reći da bi bilo važno da se svim poslanicima u Predstavničkom domu Parlamentare skupštine BiH, delegatima u Domu naroda Parlamentare skupštine BiH i drugim zainteresiranim dostavi Odluka Stalnog arbitražnog suda u Hagu u predmetu Slovenija – Hrvatska. To nije isti slučaj ali bez sumnje da ima i sličnosti, i bilo bi dobro da svi budu detaljno informirani i o tome. Podsjećam, svaka obalna država treba imati neometan, dakle ne samo neškodljiv prolaz, i pristup otvorenom moru. To, dame i gospodo, stoji u Odluci Stalnog arbitražnog suda u predmetu Slovenija i Hrvatska. Mi također i taj materijal trebamo proučiti. Trebamo, na koncu, ponoviti još jednom da želimo najbolje moguće relacije i odnose sa Republikom Hrvatskom, da razumijemo i shvatamo njihove potrebe ali je i naše i pravo i obaveza da u tom ravnopravnom dijalogu ukažemo i na naše potreba i na naše interese. A sasvim sigurno ako otvorimo iskren i korektan dijalog nije uopće nemoguće doći do dogovora koji će biti obostrano prihvatljiv i za Bosnu i Hercegovinu i za Hrvatsku. Zahvaljujem.
Hvala. Mirsad Đonlagić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. 27 Ma, ja bih samo da ovaj Dom podsjetim da smo mi na prošloj sjednici, onog trenutka kad smo vidjeli Deklaraciju kakva je ona bila u prijedlogu, poslali prijedlog zaključka svim članovima, svim zastupnicima u Parlamentu, a taj prijedlog zaključka je sljedeći, da vas podsjetim samo na to – Predstavnički dom traži od Vijeća ministara BiH da u idućih 60 dana pokrene, odnosno intenzivira postupak ratifikacije Ugovora o državnoj granici između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske potpisan u Sarajevu 30.07.1999. godine, a u skladu sa Zakonom o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora. Da nije bilo onoga dijela teksta koji se pominje ovdje, koji je sad sporan, i da ne ulazimo u te detalje, mi sasvim sigurno da ovakav prijedlog ne bi dali Domu na usvajanje. Zahvaljujem.
Hvala. Uvaženi zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite. Kolega Sadik Ahmetović imali ste dvije ispravke krivog navoda.
..., jednu imao, jednu imao. Diskusiju sam imao.
Jednu i po jel? Tako ste rekli.
Ne.
Imali ste na prošloj sjednici.
/nije uključen mikrofon/
Ne. Imamo evidentirano, sve vodimo.
... [[nije uključen mikrofon]] pa ja znam ... govorio, imao diskusiju ...
Molim Vas lijepo, dajte budite malo pristojni. Ja vodim sjednicu, imamo sve evidentirano. Možete se uvjeriti kod tajnika Doma koji vodi evidenciju. Na prošloj sjednici imali ste ispravku krivog navoda. Prema svim zastupnicima je isto. Izvolite kolega i oprostite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Kolega Denise ako ste već htjeli snagom argumenata onda u onome što ste rekli u rečenici koja govori o pristupu otvorenom moru fali da će Bosna i Hercegovina biti jedina država 28 na zemaljskoj kugli koja ima obalu, a nema pristup otvorenom moru, ukoliko bi stanje ostalo ovakvo. Znači, to bi bila jedina zemlja na zemaljskoj kugli koja ima obalu a da nema pristup otvorenom moru. Znači, konsultujući, slobodan pristup, konsultujući sve, gledajući, takvog primjera u svijetu ne postoji. A primjera kao što je Bosna ima jako puno, znači, u smislu teritorijalno zatvorenog sa dvije strane drugom državom, ali je morski prolaz u cijelosti otvoren toj zemlji. Hvala.
Hvala. Zastupnik Damir Bećirović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Ja ne znam šta je gore, i na ovom nastavku i na onom početku sjednice, ova Informacija koju smo dobili od Ministarstva komunikacija i prometa, ovo rješavanje odnosa unutar koalicije vladajuće na svim nivoima, ili ukoliko već još postoji ta vladajuća koalicija, ili sve ovo što se događa, što se pokušava i zamagliti, nepredočiti, predočiti, tako da ja ću pokušati činjenicama, pročitati ono što postoji i što je tačno, što je jedino legitimno i što je stav Bosne i Hercegovine. Ja se moram zaista osvrnuti na diskusiju gospođe Krišto koja pokušava da objasni jedan dio, a neobjašnjava drugi. Tako da priča o usaglašenim bilješkama, o stručnim grupama, a zaboravlja reći da u tim bilješkama kao npr. ove sa sastanka stručnih skupina lijepo piše, 5. zaključak, da je BH strana, da je potrebno jednostavno sve ratificirati, sve što je dogovoreno, kada pričamo o tehničkom aspektu mosta koji nema veze sa onim što tražimo kao država. Ne priča se uopšte o zaključku Predsjedništva BiH koje je jedino meritorno da odlučuje o ovim stvarima i koje je jedino važno ono što dobijemo iz Predsjedništva BiH. I to je stav koji treba da prate organi Bosne i Hercegovine, gdje se fino kaže da povodom rasprave o izgradnji mosta kopno-Pelješac preko teritorijalnih voda Bosne i Hercegovine članovi Predsjedništva BiH su konstatovali da je ovo pitanje pokreuto na sjednici Međudržavnog savjeta za saradnju između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske u Zagrebu, a zatim i bilateralnom kontaktu sa hrvatskim premijerom dr Ivom Sanaderom prilikom njegove posjete Sarajevu, sa zahtjevom da je prethodno potrebno uspostaviti teritorijalnu granicu mora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske. Predsjedništvo BiH smatra da nije korisno poduzimati nikakve jednostrane akte dok se ne utvrdi granica na moru na osnovu međunarodne Konvencije o pravu mora. Predsjedništvo BiH zahtijeva od Savjeta ministara BiH da razmotri situaciju i dostavi potpunu informaciju o svim dosadašnjim aktivnostim Savjeta ministara i pojedinih ministarstava sa prijedlogom konkretnih mjera. Predsjedavajući Nebojša Radmanović. Sarajevo, 27.06.2007. godine. Znači, to je stav Bosne i Hercegovine i ništa drugo. Onda sami kažete da pisma i ono što se šalje nije ni ustavna kategorija, da ne može svako pričati o tome, da ne može svako slati i davati svoja mišljenja, a onda Vi to uradite isto. Znači, ne samo Vi, nego gospodin Džaferović i ministri iz Vijeća ministara daju stavove koji su, pojedini, suprotni stavu Predsjedništva BiH, znači jedinom službenom stavu Bosne i Hercegovine. Nakon ovoga što se događalo takođe spominjete i drugu bilješku stručne grupe, tj. Izvještaj stručne grupe o pregovorima u vezi izgradnje mosta kopno-Pelješac, gdje takođe kaže i u tom Izvještaju – bosanskohercegovačka stručna grupa nije imala mandat da razgovara o drugim aspektima primjene Konvencije o pravu mora koje smatramo izuzetno bitnim. S obzirom da je Hrvatska svojim pomorskim zakonom preuzela ravnu polaznu liniju bivše SFRJ, te na taj 29 način zanemarila postojanje teritorijalnog mora Bosne i Hercegovine, odnosno zatvorila to more svojim unutrašnjim morskim vodama, a što je po mišljenju ove radne grupe protivno Konvenciji o pravu mora. Na taj način stručna grupa smatra da je dovedeno u pitanje pravo Bosne i Hercegovine na neškodljiv prolaz jer se to pravo odnosi samo u prolasku teritorijalnim morem, a ne unutrašnjim morskim vodama. Stručna grupa je u skladu sa datim mandatom to pravo razmatrala samo u odnosu na neškodljiv prolaz ispod mosta, što je samo jedan dio plovnog puta između otvorenog mora i teritorijalnog mora Bosne i Hercegovine. Znači, još jedan zaključak. ... Vi prihvatate djelomično ovu Informaciju, ali kada treba doći do poente te Informacije to preskačete, kao i mediji koji kontrolišete. Onda o pričama da se ništa nije događalo, itekako se događalo, jer je Hrvatska bila svjesna problema koji ima. I ne počinje rad ministarstva, kada govorimo o Ministarstvu komunikacija i prometa, dolaskom ministra Juske. Imate takođe akte i sastanke ministra Damira Hadžića koji je držao sa hrvatskim ministrom i sa drugim ministrima iz Vlade Repbulike Hrvatske, imate takođe akt tadašnjeg ministra vanjskih poslova Zlatka Lagumdžije koji je takođe tražio određene stvari i koji je imao bilateralne susrete na temu Pelješkog mosta. I u onoj prošloj Vladi Repbulike Hrvatske bilo je određenih naznaka da će Hrvatska ići u pravcu rješavanja problema. Tako da i ministar Slavko Matanović nakon svog susreta u Zagrebu sa ministrom Hajdaš Dončićem, jer ni tamo ne počinje sve od gospodina Butkovića, znači dogovorio da se formira radna skupina. Predložena su imena iz Bosne i Hercegovine, međutim nikada nisu došla imena iz Hrvatske. I zbog svega toga ja sam uputio zastupničko pitanje Ministarstvu komunikacija i prometa na koje nemam odgovor nakon 40-50 dana, da čujemo ko se to sastajao nakon smjene Slavka Matanovića sa ministrima iz Vlade Republike Hrvatske, ko je šta obećavao na tim sastancima, ko je dogovarao izgradnju Pelješkog mosta, ko je davao bilo kakve garancije u ime Bosne i Hercegovine. Jer, jedini stav koji Bosna i Hercegovina ima po ovom pitanju je stav Predsjedništva BiH i on je jedini validan. Sve ostalo su priče za malu djecu, sve ostalo je politikanstvo kojim Vi ulazite u izbornu godinu, kojim pokušavate raditi u izbornoj godini, umjesto da zaštitite interese Bosne i Hercegovine. I da napokon shvatite da ne sjedite na čelu Hrvatskog sabora, nego na čelu Predstavničkog doma u Parlamentu BiH.
Hvala lijepo. Zastupnik Amir Fazlić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja sam se prvo bio prijavio za diskusiju, pa sam upozoren da sam diskutovao prošli put, ali evo, pokušaću korigovati se. Ovaj svoj krivi navod, želio bih da razjasnim jednu tvrdnju predsjednika Kluba SBB-a da li oni ostaju kod ovog svog prijedloga zaključka, s obzirom da su iznijeli ovdje tvrdnju da je prijedlog zaključka nastao kao posljedica one pogrešne rečenice, ... više neću objašnjavati ko je šta, kako je križao i na koji način, znači, da bi mi znali na pauzi zauzeti stav. Po nama je zaključka jako dobar, znači da li vi ostajete pri ovom zaključku s obzirom da ove sporne rečenice više nema u dokumentu Deklaracije. I volio bih to da nam samo pojasnite, a ostalo ne bih polemisao oko toga ko je šta križao. Ja nisam gledao ko je šta križao, nego sam usmeno objašnjavao i podvukao šta je to, i razgovarao sam sa predsjednik Kluba SBB- a, evo ga ovdje ... i tačka. Hvala 30
Hvala. Zastupnik Salko Sokolović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. I, upravo Vama je replika uvažena predsjedavajuća. Prije nego što završimo raspravu po ovoj tački dnevnog reda ja bih Vas zamolio za još jedno pojašnjenje, jer ste Vi u diskusiji rekli da je Bosna i Hercegovina postavila zahtjev i da je Hrvatska te zahtjeve ispunila. Konkretno me interesuje koja institucija Bosne i Hercegovine je postavila zahtjeve, ko je ispunio i kada je to ili dogovoreno ili potpisano, ovaj, i sa kojom institucijom Bosne i Hercegovine? Pošto su ovo pisana akta ja bih Vas zamolio da to u pisanoj formi dostavite. I iz tog razloga tražim pauzu od 15 minuta dok Vi to završite. Hvala.
Da li tražite pauzu u ime Kluba?
/nije uključen mikrofon/
Dajem pauzu od 15 minuta. Molim zastupnike da nastavimo sa sjednicom. U ovom trenutku imamo kvorum. Zastupnik, molim Vas obrazožite razloge pauze.
Zahvaljujem na datoj riječi. Ja sam zahtjev za pauzom obrazložio riječima da tražim od Vas da nas uvjerite da je, da su institucije Bosne i Hercegovine postavile određene zahtjeve institucijama Republike Hrvatske, da je to dogovoreno i, evo, molio bih Vas, ukoliko ste u mogućnosti, da odgovorite na ovo moje pitanje, odnosno tražio sam da u pisanoj formi dostavite tekstove koji su bili uključeni u tok rasprave o kojoj smo maloprije govorili. Hvala.
Hvala. Molim zastupnike ako nemaju da im se dostavi Poslovnik. I u ovom slučaju konstatiramo da ste prekršili odredbu Poslovnika prema kojoj, znači, ispravka krivog navoda, zastupnik može tražiti riječ da bi ispravio, prema njegovom mišljenju, krivi navod koji može biti razlogom 31 nesporazuma ili koji traži objašnjenje. Predsjedatelj Doma daje mu riječ nakon što zastupnik čija je izjava uzrokovala potrebu za izjašenjenjem završi svoje izlaganje. Ispravak krivog navoda, odnosno objašnjenje može trajati do dvije minute i ne može se koristiti više od dva puta za jednu točku dnevnog reda. Znači, Vi ste zloupotrijebili, nema pravo nijedan zastupnik postavljati nekom ili od nekog zahtijevati odgovor bilo u usmenom, bilo u pismenom obliku. Zastupnik Mirsad Đonlagić, ispravka krivog navoda već ste imali, znači, nemate. Mirsad Isaković, ispravka krivog navoda. Zastupniče izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ovaj odgovor bi bio na pitanje gospodina Fazlića. Dakle, Klub SBB-a je podnio prijedlog zaključka prije same tačke dnevnog reda. Dakle, to je odgovor na Deklaraciju, dakle, prije nego što je izbrisano iz Deklaracije onaj dio rečenice iz člana 4. koji kaže, je li, što je bio sporan, da skratim. Međutim, i sad ostajemo pri zaključku, to je eksplicitno traženo, ostajemo pri prijedlogu zaključka kojeg je SBB postavio iz prostog razloga što ovaj zaključak definiše da se, ovaj, očitujemo po ovom međunarodnom ugovoru između gospodina Izetbegovića i gospodina Tuđmana. Dakle, mi želimo da ovaj zaključak ide dalje na raspravu, dok ova Deklaracija ukida onaj dio rečenice, ali ne obavezuje da se o ovom izjasnimo.
Hvala. Zastupnik Salko Sokolović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, mogu Vam reći da me niste ubijedili u obrazloženju koje ste, koje ste dali. Vi ste trebali odgovoriti na postavljeno pitanje, ali evo, Nezavisni blok će do donošenja konačne odluke, a to je do glasanja, predložiti zaključak da se odgodi izjašnjavanje o tački 7. dnevnog reda dok poslanici u pismenoj formi ne dobiju tekst zahtjeva institucija Bosne i Hercegovine prema institucijama Republike Hrvatske. Evo, da ne obrazlažem dalje, hvala.
Hvala. Ovim smo iscrpili raspravu po točki sedam dnevnog reda. Prelazimo na točku osam, Ad. 8. Razmatranje zastupničke inicijative Nikole Lovrinovića koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 79/14, 81/15 i 97/15) podnosim zastupničku inicijativu za uvrštavanje u dnevne redove sljedećih sjednica Zastupničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH točke pod nazivom: Izjašnjavanje domova Parlamentarne skupštine BiH o članku 7. stavak (3) i (4) Poslovnika Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje između Parlamentarne skupštine BiH i Europskog parlamenta“, broj: 01-50- 1-1508/17, od 16.06.2017. 32 Kolegij Doma odredio je Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije nadležnim za razmatranje ove incijative. Predlagatelj, zastupnik Nikola Lovrinović, dostavio je 29.06.2017. dopunu materijala za incijativu. Zajedničko povjerenstvo dostavilo je Informaciju o incijativi 26.07.2017. Povjerenstvo se nije izjašnjavalo o incijativi, kao ni o predloženim zaključcima predlagatelja. Na prošloj sjednici odgodili smo raspravu o incijativi. Zastupnik Nikola Lovrinović predložio je usvajanje dva zaključka. Otvaram raspravu. Zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, ja mislim da nema potrebe da oduzimam dragocjeno vrijeme. Svi se, nadam se, sjećate rasprave sa prošle sjednice i nadam se da znate da se to radi o Poslovniku, dakle, POSP-a, Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje, čiji smo mi dio, naša delegacija, i kako već preko godinu dana i više, možda i dvije sad skoro, ovaj, nemamo dogovor oko, prije svega, članka 7., ja nemam šta drugo, i nema potrebe, osim ako Kolegij misli da treba nešto posebno elaborirati danas, nego da ponovim taj zaključak. Ja sam jedino tada na toj sjednici, 50., izrazio žaljenje što to nije otišlo Ustavnopravnom povjerenstvu, možda da čujemo njihovo mišljenje, međutim, evo Kolegij je vratio točku dnevnoga reda. Dakle, danas nam ne preostaje ništa drugo nego da se izjasnimo o mojim zaključcima i ne znam ima li potrebe da ih ponavljam, imate ih. Sad samo treba ispraviti, dakle, da na točku 8. danas dnevnoga reda sa 51. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, predlažem ova dva zaključka u tekstu koji se nadam da imate u materijalu ili, evo, kolega Škaljić predlaže da ipak pročitam pa, evo, ja ću samo njih pročitati: 1. Dom naroda i Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH prihvaća članak 7. Poslovnika Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje između Parlamentarne skupštine i Evropskog parlamenta koji glasi: – Na prijedlog Biroa Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje preporuke Odbora se mogu dati Evropskom parlamentu, Parlamentarnoj skupštini BiH, Vijeću ministara BiH, Vijeću za stabilizaciju i pridruživanje i Vijeću Evropske unije i Evropske komisije; – Prijedlog preporuka utvrđuje Biro konsenzusom; – Svaki član Biroa prije konačnog glasovanja o preporukama Odbora može zatražiti stanku u svrhu usuglašavanja; – Amandmani na prijedlog preporuka i finalni tekst preporuka se smatraju usvojenim ako dobiju dvotrećinsku potporu nazočnih članova Delegacije Evropskog parlamenta i dvotrećinsku potporu članova Delegacije Parlamentarne skupštine BiH. 2. Dom naroda i Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Delegaciju Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnom odboru za stabilizaciju i pridruživanje da u što ažurnijem roku, zajedno sa Delegacijom Evropskog parlamenta, zakažu sjednicu Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje i usvoje Poslovnik sukladno stavovima usvojenim na sjednici domova Parlamentarne skupštine BiH. 33 Naravno da je ovaj drugi zaključak uvjetovan načinom glasovanja o prvom, jer ukoliko prvi zaključak ne prođe, onda je drugi besmislen, pa predlažem, dakle, da se razdvojeno izjasnimo, a u postupku, ako eventualno ovaj prvi ne prođe, ja nemam ništa protiv nego da se o drugom onda i ne izjašnjavamo, jer nema potrebe. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnica Milica Marković, rasprava. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Poštovane kolege. Imam potrebu da kažem nekoliko riječi u vezi sa ovom inicijativom, mada se ona danas predlaže da se uvrsti tek u dnevni red, ali ako pogledamo suštinu i pravi razlog zašto se ona traži, zašto je zapravo kandidovana jedna ovakva inicijativa, onda zaista jeste ovo što je kolega Lovrinović rekao, nemogućnost ..., odnosno glasanja o Poslovniku Parlamentarnog odbora. Šta je tu najspornije zapravo, šta je razlog zašto nismo mogli više od godinu dana, sad u decembru će biti dvije godine, kako se prvi put, ja mislim, i jedini put sastao Parlamentarni odbor za stabilizaciju i pridruživanje, odnosno Delegacija Evropskog parlamenta i Delegacija našeg Parlamenta je način glasanja i odlučivanja koji treba da bude regulisan tim Poslovnikom. I svi problemi su nastali u trenutku kada smo mi kao Delagacija ovog Parlamenta predložili način, odnosno modus, kako će se odlučivati u tom Parlamentarnom odboru, gdje smo htjeli precizno da se odredimo kako, odnosno, ne da odredimo, Delegacija Evropskog parlamenta će odlučivati onako kako odlučuje u Evropskom parlamentu, ali smo se fokusirali na način kako će odlučivati naša Delegacija, na način da, pri donošenju našeg stava prethodno usaglasimo svoj stav u Delegaciji, a tek onda da sinhronizujemo zajedno sa Delegacijom Evropskog parlamenta. I tu je, naravno, glavnu pometnju napravio gospodin Tonino Picula koji je šef Delegacije Evropskog parlamenta koji je rekao ... Mi smo se svi u našoj Delegaciji saglasili o tome da to bude postavljeno kao jedna od stavki u Poslovniku o načinu odlučivanja i, naravno, zajedno sa Delegacijom Evropskog parlamenta na kraju da dođemo do zajedničkog stava. Gospodin Picula je tom prilikom rekao da on ne može prihvatiti da se u tom Poslovniku navode etnički načini odlučivanja. Da li je on to dobro definisao, formulisao, ili nije, ja neću da ulazim u to, ali je on dobro i precizno obaviješten da smo se mi pozvali na način odlučivanja koji je poznat u Poslovniku i jednog i drugog doma ovog Parlamenta. Dakle, mi nismo ništa novo predložili, nego smo se pozvali na Poslovnik koji reguliše odlučivanje i u domovima, i u komisijama ,i u ostalim tijelima ove Parlamentarne skupštine. Njemu je to bilo neprihvatljivo i onda ovaj način, dakle, odlučivanja da se odlučuje dvotrećinskom većinom prisutnih članova je zapravo prijedlog gospodina Tonina Picule. On je to predložio i proslijedio našem šefu Delegacije i to je tako došlo do nas, tako da se to sad traži kao zvaničan stav. Šta hoću da kažem? Ukoliko ovaj Predstavnički dom prihvati, odnosno može možda i da izglasa da se traži da takva stavka postoji u tom Poslovniku, evidentno će derogirati odredbe važećeg Poslovnika po kome se odlučuje u ovom Predstavničkom domu. Dakle, mi, kad kažem mi, govorim u svoje ime i u ime gospodina Radmanovića koji je ispred Doma naroda također u toj Delegaciji, a mislim da je u početku bio takav stav i kolega iz SDS-a, gospođe Pandurević i gospodina Ognjena Tadića, da se mora, u našem Parlamentu se mora poštovati modus odlučivanja kako je regulisao naš Poslovnik. To gospodinu Piculi nije prihvatljivo i, naravno, mi se sad nalazimo u situaciji da li ćemo mi podleći tom njegovom zahtjevu, jer on je izričit da ako 34 se to ne prihvati ne može se, ne može se izglasati Poslovnik na Parlamentarnom odboru, a to znači da Parlamentarni odbor ne može raditi bez Poslovnika. Neko će, možda, reći da ove preporuke koje treba da se glasaju po tom Poslovniku u Parlamentarnom odboru i nisu tako bitne da bi se mi sad nešto previše sporili oko toga. Pa nije baš da nisu bitne. Ako treba da budemo svi usaglašeni u tom Parlamentnom odboru oko tih preporuka koje će proslijediti, a to su ustvari naši eventualno zaključci, onda je bitno da postoji saglasnost svih u tom Parlamentarnom odboru. Ja još jednom hoću da podvučem i da naglasim, i time ću završiti, da je naša Delegacija, prvobitna, imala ujednačen stav, odnosno usaglašen stav da se, da ćemo mi naš stav oko preporuka i zaključaka u tom Odboru prethodno usaglasiti, a kad ih mi usaglasimo, onda ćemo ih usaglašavati sa Delegacijom i izvesti kao zajedničke preporuke i stavove Odbora za stabilizaciju i pridruživanje. I još jednom kažem, tu je čitavu zbrku i pometnju napravio gospodin Tonino Picula koji je rekao da je to neprihvatiljivo i mi se sad nalazimo tu gdje jesmo. Mi zbog tog što nismo donijeli Poslovnik nismo se mogli sastajati, sastajala se naša Delegacija, kao što vam je ovdje naznačeno u materijalima, 10 ili 11 puta smo mi sjedali, o tome pričali, dogovorali, nismo se mogli dogovoritim, jer, prosto, za gospodina Radmanovića i za mene, znači nas kao članove te Delegacije, odnosno Odbora iz SNSD-a, je neprihvatiljivo da se uvodi novi način. To bi bio novi način glasanja u tom Odboru, da se glasa, da, dakle, preporuke donosi dvotrećinska većina bez toga da se vodi računa ko je u toj dvotrećinskoj većini. Nas ima 12 u toj Delegaciji, od tih 12 su četri iz Republike Srpske, a osam je iz Federacije. Teoretski je moguće da osam, od svih prisutnih, da osam članova iz Federacije izglasa nešto i da kaže da je to legitimno, a mi iz Republike Srpske ako smatramo da to nije u redu mi ćemo biti preglasani i to će se smatrati legitimnim, jer je neka dvotrećinska većina to izglasala. Dakle, Parlament se ovdje nalazi pred situacijom da li će potvrditi da se i dalje, dakle, u tom, da se u Odboru mora raditi, naša Delegacija treba da radi prema važećim odredbama našeg Poslovnika, kao što radimo u svim tijelima i u ovom Parlamentu, ili ćemo se povinovati prijedlogu gospodina Tonine Picula koji defakto znači uvođenje novog načina odlučivanja u tom Odboru. A na šta će to izaći i kako će to na kraju izaći, to ćemo tek vidjeti. Hvala.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, na neki način, prije svega samo, čisto da gospođu Marković dopunim. Znači, ja sam predsjedavajući ili supredsjedavajući u POSP-u. Dakle, mi smo dosad radili vrlo korektno, mislim da mogu svi potvrditi, i nikad se nismo preglasali ni o čemu, bar na Povjerenstvu kad smo. Treba razlikovati nas kao Povjerenstvo Parlamentarne skupštine i nas kao Delegaciju. Mi kao Delegacija, samo ja želim da dodam nekih informacija koje gospođa Marković nije izrekla u svom nastupu, a nisam mislio, međutim, evo potrebno je. Dakle, ja predsjedavam skoro, evo dvije godine, ili supredsjedavam POSP-u, i nema smisla da mi dvije godine se iscrpljujemo i ja to ne mogu više dopustiti kao supredsjedatelj ili predsjedatelj naše Delegacije da ne rješavamo članak 7., a on glasi ovako kako sam ga pročitao. Naša Delegacija ima svoj Poslovnik, mi smo se to dogovorili, gospođo Marković, dakle, i ona zasjeda u stankama i to nam nije zabranjeno uopće, u pripremama za glasovanje na POSP-u. Mi imamo svoj Poslovnik i on je isti kao što je Poslovnik Povjerenstva kad se pripremamo za način glasovanja u POSP-u. Gospodin Picula nije 35 jedini i isključivi krivac iako je to njegov stav, i nije njegov stav nego vjerovatno članica POSP-a iz njegove Delegacije i oni ne mogu prihvatiti. Dakle, jedini način da se iz ovoga izađe bio je, po njemu, da nam se predloži dvotrećinski način glasovanja od nazočnih, a nazočnih vam je u pravilu negdje oko polovica ukupnog članstva, to je praksa pokazala, jer je on rekao da je to isto tako iznimka od njihovog pravila. Dakle, oni to nisu dopustili nijednoj delegaciji, ni u jednom postupku pristupanja Evropskoj uniji, nego jedino Bosni i Hercegovini, dakle da se dvotrećinski odlučuje. Dakle, sad bi i mi trebali načiniti ustupak na taj način isti, hoćemo li ili nećemo odlučit će Dom. S druge strane da budemo iskreni i pošteni, ja imam zamjenika gospodina Ognjena Tadića, i zamjenicu gospođu Kapetanović, dakle, koliko je god Picula oko toga stvar stvarao, onako kako ste Vi rekli, ja mislim da je i gospodin Tadić. Ali, evo sad, ne možemo mi govoriti da branimo naše principe, a oni odustaju od svojih principa. Dakle, to morate jednostavno znati. E sad, u Domu će se izjasniti [[govornik se upozorava na vrijeme]] šta će se izjasniti. Ja nisam imao druge, nego da ponudim ovo što sam ponudio, ... predsjedavao sam kao zastupnik, dakle ovo nije stav Povjerenstva, to je činjenica, to je istina. Ako se Dom izjasni ovo će biti članak 7. Poslovnika, ako ne, i to oba doma naravno, onda ne znamo šta ćemo dalje.
Hvala. Zastupnik Denis Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Želim vrlo jasno reći da gospodin Tonino Picula u ovom slučaju nije napravio nikakvu zbrku. Naime, nije cilj Evropske unije da postane Bosna i Hercegovina, već je obrnuto. Cilj Bosne i Hercegovine je da postane dio Evropske unije i tu je suština. Dakle, mi moramo ličiti u svim sferama, u svim oblastima, uključujući i ovaj Odbor, na Evropsku uniju i ne bi bilo logično da to bude obratno. I, na kraju, ne zaboravimo da je jedan od dva, konsenzusom punim među nama, je došlo do tog, i tog strateškog cilja je da Bosna i Hercegovina postane i članica Evropske unije i članica NATO saveza. Mi imamo obavezu da radimo na tome, a ne da držimo lekcije Evropskoj uniji i da uvodimo pravila koja nigdje ne važe. Dakle, moramo se prilagođavati evropskim standardima, evropskim mjerilima, a ne tražiti da naši standardi važe za Evropsku uniju. Možemo i to, ali ćemo biti izolirano ostrvo u Evropi ako budemo nastavili sa takvom politikom.
Hvala. Zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Dio onoga što sam želio reći već je rekao uvaženi kolega Denis. U ukupnoj praksi mi treba da idemo ka Evropskoj uniji, a ne Evropska unija ka nama. Suviše je to složen mehanizam da bi se podešavao nama. To je mehanizam koji ima ustaljen način funkcioniranja i koji sigurno neće dozvoliti da se ono što je ustaljeno i u praksi se pokazalo dobro destruira zato što tamo negdje neka Bosna i Hercegovina želi da se primjenjuju neka pravila koja, bezdilemno, se smatraju, i to svi znaju, bez obzira na ukupno insistiranje, u čitavom svijetu, monstruoznim, nenormalnim. I nadam se da ćemo to napokon shvatiti. Hvala. 36
Hvala. Milica Marković, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Pa, prvo ispravka krivog navoda u obraćanju gospodina, kolege Bećirevića koji je rekao da mi ovdje ne treba da držimo lekcije Evropskoj uniji i da uvodimo pravila koja nigdje ne važe. Niti ovdje ko drži lekcije Evropskoj unij, niti uvodi pravila koja nigdje ne važe. Ja sam pričala o pravilima koja važe u našem Poslovniku, koji je još uvijek važeći. Ako neko, ako Vi gospodine Bećiroviću smatrate da to nije važeće, onda to recite, ili ako mislite da treba da prenebregnete dokumenta i pravila iz sopstvene zemlje sa onim nečim što je izvan Vaše zemlje, a Bosna i Hercegovina je još uvijek izvan Evropske unije i nije još ni blizu toga, onda treba da kažete šta je za Vas važnije u ovoj situaciji. Niko ovdje drugo ništa nije tražio osim da se poštuje ono što je važeće i što je na snazi u ovom Parlamentu, i ništa više od toga. Ako Vi mislite da to što je gospodin Tonino Picula evropski parlamentarac i što je tu došao sa neke, da kažem, superiorne pozicije u odnosu na nas, jer on se tako i ponašao, to je neka druga priča. Možda ga Vi tako doživljavate, ja ga tako ne vidim. On kad dođe u Parlamentarni odbor mi smo svi ravnopravni poslanici i parlamentarci i svako zastupa interese iz pozicije sa koje dolazi, mi iz Bosne i Hercegovine, on iz pozicije sa koje dolazi. Dakle, ovdje se pokušavaju pod floskulama da, ovakvih konstatacija i definicija da se kaže da je to sad aman zaman, ako je to rekao Tonino Picula da je to sad važnije i teže, ima veću težinu nego Poslovnik ovog Parlamenta. Pa kako u prethodnoj tački, kad smo pričali o Pelješkom mostu, nije bila priča da se ide prema Evropskoj uniji? Kažete sad – nemojte da idemo mimo Evropske unije, nego idemo prema Evropskoj uniji. Pa, evo, i to je priča oko Evropske unije, Hrvatska je članica Evropske unije, što tu nije bila priča da se ide i da ustupimo, damo ustupke, jednostavno [[govornik se upozorava na vrijeme]] spustimo ispred Hrvatske i kažemo – ona je Evropska unije, mi to moramo poštovati, to traži Evropska unija. Zemlja radi što radi, traži kredit od Evropske unije, radi posao uveliko, ali tu ne treba priča da se ide prema Evropskoj uniji, a ovdje kad traži, kad traži SNSD konkretno nešto, znači kad mi insistiramo, e onda je problem, onda treba da se ide prema. Mislim, nemojte te demagogije, ostavite to [[govornik se upozorava na vrijeme]] Vi treba na glasanju da se odredite da li Vi poštujete Poslovnik ovog Parlamenta ili mislite da ga treba zgaziti i treba se povinovati onome što traži Evropska delegacija i Tonino Picula.
Hvala. Zastupnik Denis Bećirević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, bojim se da nisam ni približno shvaćen na način kako je to trebalo i zato ću vrlo kratko ponoviti. Dakle, mi u svim sferama i u svim oblastima moramo se prilagođavati Evropskoj uniji. I zna se kako su to radile i druge države, zna se kako to rade i naši susjedi i mi tu ne možemo biti nikakav izuzetak. Ne treba se držati tih nekih naših pravila, u ovom slučaju nije u pitanju nikakvo pravilo, već jedno tumačenje Poslovnika s kojim se i ja i brojni ovdje poslanici uopšte ne slažu da ga možemo na takav način tumačiti. Ali, dakle, nemojte da insistiramo na nekim pravilima a hoćemo u Evropsku uniju. Moramo se prilagođavati evropskim pravilima. Da smo se mi striktno prilagođavali našim pravilima, mi bi se danas u ovoj državi 37 prevozili antičkim prevoznim sredstvima, jer ne bi imali ni registarske tablice za prevoz motornim vozilima.
Hvala. Zastupnica Nermina Kapetanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Korektnosti radi, ja nisam tako doživljela nastup gospodina Tonina Picule. Moramo biti politički korektni prema gospodinu Piculi, nije to bio samo njegov stav, to je bio stav kompletne njihove Delegacije i ja mislim da je on učinio sve što je mogao i da je iscrpio sve mogućnosti dogovora i razgovora s nama i njihov dolazak, svaki njihov dolazak, i naša komunikacija s njima je uistinu bila na tragu iznalaženja dobrog rješenja. Moramo biti korektni i reći istinu. Ja ne mislim da je ovdje riječ o gaženju Poslovnika, kako je kazala kolegica, niti, evo, ja lično nemam stvarno problem zašto su to prijedlozi iz SNSD-a, ni za živu glavu apsolutno, ja s tim lično nemam stvarno problem. Ali želim da kažem da imam problem sa vječitim strahom od preglasavanja koji postoji kod nas unutar Bosne i Hercegovine između tri naroda i to je ono što me brine. Nije Bosna i Hercegovina u situaciji, i to je nama jasno rečeno i od strane gospodina Picule i svih ostalih članova Odbora, tačno ovako kako je kazao i gospodin Lovrinović i gospodin Bećirović, nismo mi u situaciji da postavljamo svoje uslove, nego moramo prihvatiti uslove Evropske unije. I nama je tada jasno rečeno da je Bosna i Hercegovina jedina država kojoj se stvarno izašlo u susret, kako je kazao gospodin Lovrinović, da se napravi neki kompromis, evo, koji bi bio na tragu traženja kolega iz Republike Srpske. Dakle, ne bi bilo politički korektno u situaciji u kojoj uistinu imamo jedan dobar sastav Delegacije na čelu sa gospodinom Piculom, ne bi bilo možda dobro da šaljemo takvu poruku odavde Moramo se dogovoriti i moramo shvatiti da nama taj strah od preglasavanja mora konačno jednom prestati. Mi moramo prihvatati uslove Evropske unije ukoliko želimo da budemo njena članica, jednostavno igrati po tim pravilima i to je jednostavno tako. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnica Milica Marković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Sad nije ispravka krivog navoda, nego je replika na izlaganje gospođe Nermine Kapetanović. Pa, ovo što ste Vi rekli bi pilo vode da smo mi zaista u jednoj stvarnosti i realnosti, da se poštuju pravila i da ovdje se zna određen red stvari, kako se radi, kako se dolazi do određenih stavova. Da se ja ne vraćam puno u prošlost i unazad, evo samo današnji primjer na prethodnoj tački dnevnog reda smo vidjeli da ovdje, maltene, skoro pa niko nikog ne poštuje. Može pismo da šalje i ova i ona strana, da se zaključci Parlamenta tumače i ovako i onako, da neko uzme jedan zaključak, a ostala dva, Parlamenta, zanemari, ignoriše, jer mu taj jedan samo odgovara i onda to predstavlja kao stav ovog Parlamenta. To smo vidjeli danas, znači, nema nepunih dva sata kako smo vidjeli taj primjer. Vidjeli smo to na primjerima da ovdje može da izvodi stavove i da to predstavlja kao stav ili određene institucije, npr. Vijeća ministara, da se 38 kaže da je prošle godine Mehanizam koordinacije usaglašen i uspostavljen na sjednici Vijeća ministara, a poslije toga se ispostavi da nije. I onda kaže predsjedavajući – ma to je bila telefonska sjednica, i nakon mjesec ili dva mora zaista da sazove sastav ljudi koji treba da ustanovi Mehanizam koordinacije, a prethodno sve predstavljeno da je to tako i da je to Vijeće ministara. Da ne idem na priču sad na Predsjedništvo gdje jedan član Predsjedništva napiše govor kakav njemu odgovara i ode u Savjet bezbjednosti i predstavi to kao stavom Bosne i Hercegovine, a ostala dva člana Predsjedništva nemaju veze s tim i apsolutno se ne slažu sa takvim stavom. Dakle, da ne navodim više i dalje primjera, ima ih mnogo u ovoj zemlji. I ovo o čemu ja pričam nije nikakav strah od preglasavanja, nego je samo zahtjev da se poštuje ono što je važeće. Ako se pristupi tome da se uvede novi način glasanja u tom Odboru, a dvotrećinska je većina bez naznake ko u toj većini učestvuje, ko mora biti zastupljen, je potpuno novi načn glasanja u odnosu na ono što piše u Poslovniku. Ako vi mislite da se to može izdejstvovati u ovom Parlamentu, evo izvolite pa uradite, ali gospodin Radmanović i ja sigurno nećemo raditi pod tim uslovima u tom Odboru. Ostala dva člana te Delegacije iz Republike Srpske će morati da se [[govornik se upozorava na vrijeme]] odrede prema tome, ali, dakle, mi sigurno nećemo raditi na način da se na taj način uvodi novi [[govornik se upozorava na vrijeme]] sistem glasanja, i da se radi na takav način. Eto, hvala.
Hvala. Nermina Kapetanović, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite zastupnice.
Gospođo Marković, Vi ste se u većem dijelu svoje diskusije sada, replike, odnosno ispravke krivog navoda, referirali na rad Predsjedništva, Vijeća ministara, diskusiju o Pelješkom mostu, što nema sad veze direktno uopće sa ovim o čemu mi razgovaramo. Vi znate da sam ja zajedno sa gospodinom Lovrinovićem i sa gospodinom Tadićem, da smo pokušavali iznaći načine, i gospodin Genjac je isto tako bio uključen u to, pokušali smo iznaći načine. Memojte, nemojte stvarno, ovaj, vezivati današnju diskusiju i uopće stvari vezane za Predsjedništvo, rad Vijeća ministara i aktulenu situaciju koja se ovdje zbiva sad u Parlamentu, s nečim što mi moramo riješiti ovdje. Ja Vam još jednom ponavljam – ne može Bosna i Hercegovina biti jedina država koja je kandidat, koja čeka status kandidata za članstvo u Evropskoj uniji, koja će Evropskoj uniji nametati svoje uslove. Gospodin Picula je jasno rekao da takav slučaj se dosad nije dogodio nikad, od samog početka osnivanja Evropske unije do dana današnjeg, da nijedna država nije postavljala svoje uslove niti svoje poslovnike. To što smo mi ovako komplikovana po ustavnom rješenju država, uistinu, evo ja mislim, upravo zbog toga, da su oni izašli sa nekim, sa nekim kompromisnim rješenjima, a mi smo stvarno sa svoje strane pokušali da učinimo sve, da steknemo jedan dogovor i da konačno počne taj Odbor raditi kako treba i da dobijemo povjerenje Evropske unije. Bojim se da smo ga izgubili, bar kada je riječ o Parlamentarnom odboru za stablizaciju i pridruživanje.
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite. 39
Zahvaljujem se. Pokušavam neke stvari da shvatim, ali nikako mi ne ide. Član 121. SSP-a – ovim se osniva parlamentarni odbor za stabilizaciju i pridruživanje. To će biti forum u kojem će članovi Parlamentarne skupštine i Evropskog parlamenta sastajati se i razmjenjivati stavove. Odbor će se sastajati u vremenskim razmacima koje sam utvrdi. Parlamentarni odbor za stabilizaciju i pridruživanje sastoji se od članova Evropskog parlamenta, s jedne strane, i članova Parlamenarne skupštine s druge strane. Parlamentarni odbor za stabilizaciju i pridruživanje donosi svoj Poslovnik. Znači, Parlamentarni odbor donosi svoj Poslovnik, to nije akt Evropskog parlamenta na principu uzmi ili ostavi. Ja moram reći da se ovdje prvenstveno čudim kolegama iz reda bošnjačkog naroda. Nije ovdje u pitanju preglasavanje, evo, Republike Srpske ili predstavnika srpskog naroda. Može se desiti vama uvažene kolege identična situacija. Znate li ko je ovdje najsigurniji i kome se ne može desiti? U ovom slučaju kolegama koji predstavljaju hrvatske političke partije. Zato što će oni uvijek imati zaštitu tog dijela Delegacije koji je najbojniji iz Evropskog parlamenta, koji predvodi gospodin Picula. Da li ste vi spremni da budete preglasani? Da, evo, most Pelješac, Srbi i Hrvati se lijepo dogovore da ide most, da je u interesu Bosne i Hercegovine, o tome razgovara, i Odbor za stabilizaciju i pridruživanje usvoji preporuke. Jeste li spremi na to? Ja mislim da trebate malo bolje da razmislite i da je interes svih nas ovdje da ovakav Poslovnik i ovaj prijedlog koji predlaže uvaženi gospodin Picula nije u interesu nikog ovdje. Naš najviši interes je da mi ovdje sami postignemo konsenzus i da se dogovorimo i da zajedno nastupamo ka Evropskoj uniji sa onim što su zaista stavovi ove zemlje, a stav ove zemlje može biti ono što se dogovore svi njeni narodi i njeni građani. Hvala.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Možda više za pojašnjenje, pa zar se nisu gospodin Bosić i SDA dogovorili da SDS podrži ovu Deklaraciju oko Pelješkog mosta? Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Zaista, iako nisam članica pomenutog Odbora, niti pomenute Komisije, ja sam malo zbunjena, pa bih cijenila od kolega iz SNSD-a, odnosno i od kolege Lovrinovića, da stvari vratimo na početak. Dakle, u zadnjih mjesec dana mi u Parlamentarnoj skupštini BiH od strane članica i članova SNSD-a dobivamo ostavke na sve parlamentarne komisije u oba doma, kako stalne, tako i zajedničke, pa meni sada nije jasno da li su pomenuta gospoda dali ostavke samo na 40 radna tijela koja podrazumjevaju rad u Parlamentarnoj skupštini, odnedavno neplaćeni, hvala Bogu, rad koji se nekad, dok nije, je li, SBB pokrenuo, da iskoristim da se Arnaut ne javi, pa da nam ne napomene da je on to promijenio, dok nije se prestalo plaćati, ili je SNSD ostao u odborima, radnim tijelima van Bosne i Hercegovine koja, je li, podrazumjevaju obilazak svijeta? Pa, sada mene zanima, ako se oni zalažu, ustvari, za ovo što smo čuli, za nepreglasavanje, odnosno, kolega Lovrinović je već u ovoj svojoj tački, odnosno pokrenutoj incijativi trebao kao i svi drugi predsjedavajući komisija da iznađu rješenje, odnosno pokrenu pitanje šta ćemo mi sa ovim članovima koji nam nedostaju, koji su dali ostavke na rad u parlamentarnim tijelima, ali njihove ostavke onda apsolutno bi trebale da podrazumjevaju i rad u odborima i rad u grupama prijateljstva, delegacijama koje podrazumjevaju predstavljanje i učešće u radu, koje podrazumjevaju, je li, predstavljanje Bosne i Hercegovine van granica Bosne i Hercegovine? Hvala.
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
... uvaženi kolega Bosić koji nije tu. Čudi me gospodine Arnaut da ne znate, pa Vi ste ekspert koji ima uši svuda i volite onako da prisluškujete po hodnicima. Gospodin Bosić se ni skim ništa nije dogovorio. Imamo jedino dogovor unutar našeg kluba da predložimo to što smo predložili, a da li će ostali podržati, mi smo znate demokrati, nama niko ne diktira, pa ni gospodin Bosić, ni naš predsjednik Govedarica. Mi se unutar našeg kluba dogovaramo jer smatramo da smo izrasli i zreli ljudi. Nemamo potrebe da nas bilo ko nazove i kaže šta ćemo podržati, a šta nećemo. Hvala.
Hvala. Zastupnica Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Koleginici Gasal-Vražalica želim da kažem. Političke partije unutar parlamenata imaju različite mogućnosti da politički djeluju. Jedan od načina je da često poslanici ne prisustvuju uopšte sjednicama parlamenta, da izlaze, da se tuku, da ne znam šta sve ne čine i da ne učestvuju u radnim tijelima. SNSD je donio odluku da izađe iz radnih tijela jer nije prirodno da u svim komisijama nosimo najveći teret rada, a da smo mi opoziciona partija, to nije primjereno. Neka radna tijela uopšte neće moći raditi zbog toga što su u njima sve članovi SNSD-a, i to su najdelikatnija radna tijela. Gdje god je trebalo malo znanja i vještina bili su predstavnici SNSD- a, a ne Saveza za promjene koji su bili dužni da promijene se, način onog momenta kad su oni postali vlast. To je unutrašnji plan, dakle nećemo da budemo ključni nosioci, ja treba da čitam materijale, a da moja kolegica se igra telefonom. Ne može tako, onaj koji obnaša vlast mora da podnese teret te vlasti koju sobom nosi. To je stvar koja je vezana za ... Što se tiče vanjskih, nikada nećemo dozvoliti da neko drugi predstavlja naše političke stavove van zemlje. Dakle, što se tiče radnih tijela, odnosno delegacija i grupa prijateljstva gdje se, ja nisam ..., ja sam član jedne grupe prijateljstva nikad me niko nije zovnuo da progovorim riječ, da bilo šta učinim na 41 tom planu, dakle u tom slučaju ćemo predstavljati mišljenja, političke stavove SNSD-a. I zato vas molim da o tome ne polemišete, to je naše pravo da uradimo i to nam niko ne može oduzeti. Hvala.
Hvala. Maja Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Uvažena kolegice Majkić, Vi ste kao i ja u decembru 2014. godine ovdje se zakleli da ćete raditi po Ustavu i poštovati Ustav i zakone Bosne i Hercegovine, da ćete raditi po Poslovniku Parlamentarne skupštine BiH, što apsolutno podrazumijeva da ćete Vi svoju platu od 6 hiljada plus maraka opravdati ovdje na ovom mjestu. To znači apsolutno da Vi treba da sudjelujete, kako u radu sjednica Parlamentarne skupštine BiH, tako i zajedničkih komisija i stalnih komisija. Međutim, Vi ste se, je li, to je kao Vaše političko pravo da se Vi odlučite, i nažalost niko, ja apeliram, evo, na vladajuće, odnosno na Kolegij koji je jedini u stanju da to iznese do kraja, da pokrene pitanje kodeksa u Parlamentarnoj skupštini BiH i da se donese zakon o radu u Parlamentarnoj skupštini koji bi podrazumijevao da Vam se svaki put, kada predsjedava gospodin Džaferović a Vi zbog toga, kako kažete, političkog napustite sjednicu, da Vam se odbije 20% od plate, pa sam uvjerena da ćete tad zaboraviti na sve aktivnosti koje je navodno imao gospodin Džaferović, u koje ja sada neću, jer nije tačka dnevnog reda, da ulazim. Najveći teret kaže SNSD podnosi jer Vi čitate, a mi kao drugi ne čitamo, je uvreda gospođo Majkić, koja se takođe može kroz kodeks, jer Vi onda tumačite da Vi, otkud Vi znate da li neko čita ili ne čita i da li je taj ko je pročitao možda njegovo političko pravo da apsolutno se ne izjasni, odnosno da sudjeluje u raspravi, dakle ... A kad spominjete težinu, odnosno koliko je to mjerljivo, gospođo Majkić, mjerljivo je na način da Vi od 5 uzmete 6 hiljada KM, plus uzmete kada odete u penziju 30.000 KM plus, i to je mjerljivo gospođo Majkić, odnosno za svoj nerad, odnosno za neprisustvavnje u radnim tijelima Vi to dobro naplatite dok građani Bosne i Hercegovine gladuju.
Hvala. Zastupnica Hanka Vajzović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo, i ja o ovome, možda je prilika da neke stvari se poslože. Kako neko u ovom Domu može kazati mi smo odlučili da ne učestvujemo u radu stalnih radnih tijela? Sad sam ja u dilemi da li je to u opisu posla. Dakle, kao što je obaveza doći na sjednice Zastupničkog doma ili Doma naroda isto tako je obavezan rad u radnim tijelima, u stalnim radnim tijelima. Kako neko može kazati ja to više ne želim? To mi dođe nekako kao trgovac da dođe u prodavnicu i kaže ja ću biti za pultom ali neću pružati usluge, neću prodavati. Mislim, naprosto bi možda bilo krajnje vrijeme da to raščistimo je li to obaveza ili nije obaveza Hvala. 42
Hvala. Zastupnik Staša Košarac, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Prije svega ne znam čime je motivisana ova rasprava na ovakav način. SNSD je u skladu sa stavovima organa partije i stavom Kluba donio odluku da ne učestvuje u radu komisija i u skladu sa Poslovnikom obavijestili Kolegij Predstavničkog doma. To je naš stav koji mi nećemo mijenjati. Kad su u pitanju delegacije potpuno je gospođa Majkić bila jasna, potpuno smo jasni ko i kolike troškove za građane ove zemlje pravi i spremni smo, i apelujemo na one koji to mogu da naprave analizu i dostave Parlamentu ko koliko putuje, koliki su troškovi, itd. Napraviti gospođu Majkić da ona jedina, kao da jedino ona ovdje prima platu i koristi, u skladu sa pozitivnim propisima, akte koji omogućavaju poslanicima neke privilegije, najmanje je korektno, i ja zista vas molim da ne otvaramo tu priču ko, na koji način i kako koristi privilegije. Prije svega ovo nije tačka dnevnog reda. Nećete moći ni na kakav način da disciplinujete SDSD, imamo različita politička stajalaišta, politike stavove, i jedan od političkih stavova je da ne učestvujemo u radu komisija. Onda kada organi partije donesu drugačije stavove u vezi sa radom u nekim drugim tijelima isto ćete, u skladu sa Poslovnikom, na korektan način svi vi drage kolege biti informisani o našem političkom stavu. Mi nismo često komentarisali stavove nekih političkih stranaka, ne bar ovdje u Parlamentu, jesmo političke stavove nekih drugih sadržaja, ali ... zaista nismo, i zaista apelujem na vas, koliko je to moguće, da to ne činite ... kad je u pitanju SNSD. Hvala
Hvala. Ja ću još jednom ponoviti da molim sve zastupnike, ako nemaju podijelit ćemo Poslovnik, pa da se pridržavamo dnevnog reda po svakoj točki, pa će biti manje i replika, naravno neutemeljenih, neargumentiranih, itd., pogotovo koje nemaju nikakve veze sa točkama dnevnog reda. Idemo dalje sa raspravom. Zastupnik Momčilo Novaković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. I ja sam se začudio otkud smo mi odjednom počeli raspravljati o učešću u radu komisija, članova delegacija, jer ovo je, ne znam kako uopšte dođosmo na to, s obzirom da je tačka dnevnog reda sasvim drugačija. Ja takođe smatram da je ligitimno pravo nekog da donese takvu odluku. To što mi nismo regulisali, i to treba ... od plate i od primanja, to što mi nismo regulisali da to ima posljedice na platu to je sasvim druga stvar. To mi nismo uradili i to je sad, da li trebamo ili ne trebamo i to je druga stvar, ali u ovom momentu legitimno pravo je da ne radite, da radite. Ono što ja mislim da su kolege trebale uraditi – podnijeti ostavke Domu jer ih je Dom izabrao, a ne Kolegiju koji to sad drži tamo negdje u ladici, ovaj, ... Domu koji se treba o tome izjasniti. Ali dobro, to sad nema veze. 43 Vraćam se ja na ovo ključno pitanje što je kolega Lovrinović u svojoj inicijativi dao. Prvo, nisam ja našao uporište u Poslovniku da uopšte o ovome možemo kao Dom izjasniti se, a pogotovo nisam našao uporište da možemo bilo koga obavezati kad se izjasnimo. Ja ovdje postavljam praktično pitanje, evo da usvojimo sve ovako – kako ćemo usvojiti Poslovnik na Odboru. Pazite, prije nego što, znači, promijenimo, usvojimo Poslovnik da se ovako glasa, na koji način ćemo taj Poslovnik usvojiti. Valjda ćemo ga usvojiti na način da svako poštuje svoja pravila. A onda se opet vraćamo na početak. Zbog toga mislim da ovaj Odbor, odnosno članovi ovog Odbora treba da donose odluke na način kako se donose u ovom Parlamentu. I nije to, da ispravim koleginicu Marković, i sama je to rekla, nije to nešto što traži SNSD, koliko sam ja shvatio to je tražio i kolega Tadić. Znači, to je bio malo širi stav od stava bilo koje političke partije. I, ja mislim da, pazite kako glasi ova rečenica – Amandmane na prijedlog preporuka i finalni tekst preporuka se smatraju usvojenim ako dobiju dvotrećinsku potporu, čitaću kako piše, nazočnih članova Delegacije Evropskog parlamenta i dvotrećinsku potporu članova Delegacije Parlamentarne skupštine BiH. Zaista mi nije jasno da nije moglo stajati dvotrećinsku potporu nazočnih članova Delegacije Evropskog parlamenta i podršku ili potporu, kako ovdje piše, članova Delegacije Parlamentarne skupštine BiH, na način kako mi odlučujemo. Šta je problem to za Evropski parlament? Ja ne vidim šta je problem, sem ako oni žele napraviti problem. Niti mi mijenjamo njihova pravila, niti nam je namjera da ih promijenimo. Čini mi se da bi bolje bilo da je ovaj problem mogao biti riješen, a shvatam da je mogao ne bi vjerovatno ni došao dovde, da je mogao biti riješen upravo na nivou tog Odbora. Evo, ja sam postavio praktično pitanje koje ponovo postavljam i koje je, po meni, ključno – kako će Odbor izglasati Poslovnik u kome piše ovo što je kolega predložio? Da li dvotrećinskom većinom ili na neki drugi način, ili će neko nametnuti Odboru način glasanja po Poslovniku. Znači, jednostavno nije moguće drugačije nego kao što se radi kod nas u Parlamentu, i ne vidim da je to problem za bilo koga. Mi bi se usaglasili, oko ovih pitanja imamo konsenzus i mislim da ne bi bio problem uopšte usaglašavanja ovoga, i ne vidim šta je to problem ni kolegama iz Evropskog parlamenta da se mi usaglasimo na svoj način i idemo sa jedinstvenim stavom na način kako ovaj Poslovnik radi. I možda bi bilo dobro da danas uopšte ne vodimo raspravu o ovome, jer jednostavno iz ovoga i na ovaj način nećemo izaći sa ovim rješenjem, jer ovo nije rješenje, nije praktično rješenje.
Hvala. Zastupnik Fehim Škaljić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Prvo predlažem ovom našem tijelu za izmjenu Poslovnika da briše institut diskusije, on je obezvrijeđen uzurpacijom ovakva tri principa sljedeća. Ako hoćete da diskutujete u ovome Parlamentu onda treba da budete svjesni da ćete biti na ..., jer će vas svi drugi preskočiti uzurpirajući ono što nije diskusija, a diskutujući. Mi moramo reći da smo se počeli pretvarati u birokrate koji suštinu naše uloge zaboravljaju. Bosna i Hercegovina i evropski instituti imaju jedno jedino zajedničko tijelo ... [[ne razumije se]] ova Delegacija, i ona ne radi. Ne radi zbog toga što smo periferiju stavili u suštinu i što smo rekli da saradnja dva parlamenta kroz zajedničko tijelo ima kao uslov Poslovnik, interni ili pomoćni pravni akt. I s naše strane i strane naših kolega u Evropskom parlamentu mislim da se tu napravila greška, moramo razgovarati. To što je ovo tijelo zaduženo da u ime dva parlamenta analizira zajednički kako teče proces pridruživanja i daje preporuke, to što se tijelo ne sastaje, imali smo jednu osnivačku sjednicu i nikad više, ono u svom položaju i ulozi ima karakter preporuka. Te preporuke ne mogu dobiti 44 nikakav svoj kapacitet ukoliko ne budu usvojene po principima kako rade parlamenti, Parlament Evropske unije i Parlament BiH. Prema tome, ja smatram da treba hitno nastaviti zasijedanje ovoga tijela, ne stavljati Poslovnik u suštinu njegove uloge, ne moramo donositi odluke, niti možemo donijeti odluke koje obavezuju bilo koga. Mi se moramo ponašati po pravilima naših parlamenata, a o zajedničkom tijelu treba da razgovaramo. Nanosimo krupnu štetu Bosni i Hercegovini i odnosima jer smo potpuno isključili oficijelnu saradnju dva parlamenta u onom dijelu gdje smo ravnopravni. Zato pozivam i nas ovdje i ovaj dio našeg drugog dijela iz Evropskog parlamenta da se za oktobar zakaže sjednica i da otvoreno razgovaramo u forumima, a ne da se pismima i preko administracija razmjenjuju informacije šta može biti i ne može biti. Susret Delegacije, rad Delegacije je imperativ, a Poslovnik je nešto čemu trebamo težiti i kroz razgovore i zasjedanja nalaziti najbolja rješenja. Ono što budemo zaključili ne može nanijeti nikome štetu ukoliko parlamenti to ne prihvate. A mi u onome dijelu koji smo ovdje konstituisali imamo situaciju da je Zajednička komisija za evropske integracije u isto vrijeme i Delegacija i da mi ovdje radimo po principima kakvi su konstituisani u našem Parlamentu i do sada nismo imali nikakvih zaskakanja u tom smislu. Ja cijenim upornost i agilnost predsjednika Lovrinovića u ovome tijelu i podržavam ga. Može se govoriti o kapacitiranosti ovoga što je predložio ali ja ga razumijem kao jedan od načina da se nađe izlaz. U ovom trenutku ja pozivam predsjedavajućeg ovog zajedničkog tijela Piculu i gospodina Lovrinovića kao zamjenika da zakažu zasjedanje u oktobru i to zasjedanje da bude u Sarajevu.
Hvala lijepa. Prije no što dam riječ zastupniku Lovrinoviću za ispravak krivog navoda, ja želim upoznati uvažene zastupnike i zastupnice da predsjedatelj Vijeća ministara zajedno sa određenim ministrima ima sjednicu Predsjedništva BiH u 14 sati. Mi smo zamoljeni još i ranije u nastavku, teško nam je bilo naći termin za nastavak sjednice, Aministrativno povjerenstvo je planirano u 15 sati, mi smo dali, na neki način, obećanje da ćemo se potruditi da ukoliko sjednica ne završi do 15 sati da ćemo tada napraviti pauzu od sat vremena kako bi se Administrativno povjerenstvo moglo održati. Tako da, evo, neka ostaje svima na razmišljanje da vidimo kako ćemo se opredijeliti oko daljnjeg rada, evo, ozbirom nekako na točke koje nam slijede. Izvolite, zastupnik Nikola Lovrinović
Zahvaljujem. Pa, počeo bih od kraja, odnosno predzadnjeg govornika, gospodina Novakovića, zapravo od gospodina Škaljića. Znači, prije svega zahtjeva za sjednicu bez Poslovnika je bilo i čudi me, dakle, kao član Povjerenstva to zna, dakle kolege iz Evropskog parlamenta ne prihvaćaju sjednicu bez usvojenog Poslovnika. Smatraju da je to rad bez veze, oni traže Poslovnik i to je ta priča, dakle, oni inzistiraju na Poslovniku. Možemo im ponoviti, nikakav problem nije što se mene tiče. Dakle, jednostavno oko dvije godine u ovome radimo, i sami ste rekli, jednu smo sjednicu održali. I, dakle, Parlamentarni odbor za stabilizaciju i pridruživanje, mi ..., jer zajednički odbor on nije odbor ovoga Doma i ovog Parlamenta, nego i njihov. Dakle, to je zajednički odbor koji treba raditi po Poslovniku kojeg zajednički utvrde, što je gospodin Novaković govorio. Dakle, oni nisu prihvaćali nikakvu drugu priču osim nadpolovične većine odlučivanja u Parlamentarnom odboru za stabilizaciju i pridruživanje. Na koncu nakon naših iznimnih napora, zahtjeva da poštujemo naš Poslovnik dopustili su da formiramo svoju 45 Delegaciju. Mi imamo svoju Delegaciju i ima ona svoj Poslovnika, i mi u pripremi sjednice radimo po našem Poslovniku, donosimo odluke i naše stavove kako ćemo se izjasniti na Parlamentarnom odboru po našem Poslovniku koji je sukladan Poslovniku o radu povjerenstva, dakle on ništa ne iskače. Kad smo zajedno s njima oni inzistiraju da to bude Poslovnik i jednih i drugih Ne mogu oni odlučivati nadpolovičnom većinom, dvotrećinskom, a mi odlučivati po našem Poslovniku. Oni to ne prihvaćaju. Dakle, ja mogu sad vama ovdje pričati šta god hoćete. Pošto je to meni dodijalo kao predsjedniku Povjerenstva ja hoću da se, mi smo parlamentarni odbor, dakle mi smo dio ovog Parlamenta, mi u ime vas to radimo, ne radimo mi to što je nama ćeif i da mi sad uzimamamo nekakav ... Poslovnik i pravo kako ćemo mi to raditi. Oni su na koncu pristali izvan svojih principa da dvotrećinski pristaju da se odlučuje u našem dijelu i njihovom dijelu a da bude jednoobrazno. To je njihov prijedlog. Dakle, pošto nemamo, mi smo mogli ovo donijeti, ovaj Poslovnik, gospodine Novakoviću preglasavanjem u našem ..., mogli smo donijeti, ja Vam to tvrdim, evo znaju kolege koji su članovi, ali nismo htjeli, ja to nisam htio. Nisam htio, iscrpljivao sam se [[govornik se upozorava na vrijeme]] [[ne razumije se od zvučnog signala]] Ja sam, dakle insistirao da donesemo konsenzusom, sve smo donosili konsenzusom da i ovo donesemo. Kako to više ne ide, dakle, sad i postavlja se smisao rada i Delegacije i mene kao predsjednika i Odbora ovog kojeg ste vi izabrali ovdje. I nikakav problem nije da ovu inicijativu ako hoćete da povučem [[govornik se upozorava na vrijeme]] hoćete me smatrati odgovornim. Nema smisla, [[govornik se upozorava na vrijeme]] nema smisla dalje raditi u ovome. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa i ostavka, [[govornik se upozorava na vrijeme]] nikakav problem nije, ali treba smijeniti cijelu Delegaciju, ... sa Povjerenstvom. Ispričavam se predsjednice ali, evo, nema nikog drugog iza. Dakle, dajte ako se kao Dom izjasnite mi ćemo ovo ugraditi u Poslovnik i donijeti naš Poslovnik, kako smo ovdje napisali. Eto to je, to je jedini ..., nema ..., ako ćemo raditi. Ako nećemo raditi neka donese to Dom ovaj, drugi, mi nemamo Poslovnik, šta će dalje biti ja jednostavno ne mogu predvidjeti, ali ne želim nositi taj teret više. Ovo je jedini parlamentarni odbor, jedino parlamentarno tijelo po Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju.
Hvala. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku devet, Ad. 9. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Bećirovića koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 79/14, 81/15 i 97/15), podnosim zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da, u suradnji s entitetskim vladama, najkasnije u roku od šest mjeseci od dana usvajanja ove inicijative u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi prijedlog mjera efektivne zaštite domaće poljoprivredne proizvodnje u Bosni i Hercegovini“, broj: 01-50-1-1622/17, od 05.07.2017. 46 Kolegij Doma odredio je Povjerenstvo za vanjsku trgovinu i carine nadležnim za razmatranje ove inicijative. Povjerenstvo je 06.09.2017. dostavilo Mišljenje o inicijativi. Povjerenstvo je podržalo inicijativu. Otvaram raspravu. Zastupnik Denis Bećirovi. Izvolite.
Nekoliko riječi kao predlagač. Dakle, ovaj prijedlog za izradu i dostavu Parlamentarnoj skupštini BiH prijedloga efektivnih mjera zaštite domaće poljoprivredne proizvodnje je dostavljen još u julu u parlamentarnu proceduru. Razmatrala ga je Komisija za vanjsku trgovinu i carine i sa 6 glasova za iz oba BH entiteta i samo jednim glasom protiv Komisija je podržala ovaj prijedlog. Imajući u vidu sve one probleme sa kojima se u našoj zemlji u oba entiteta suočavaju poljoprivredni proizvođači mislim da ovaj prijedlog treba danas podržati na sjednici i pozvati Vijeće ministara da što prije pristupi realizaciji ovog prijedloga, kako bi takav jedan set mjera imali ovdje i na klupama Predstavničkog doma, a nakon toga vjerujem i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Zahvaljujem.
Hvala. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki. Prelazimo na točku 10., Ad. 10. Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića koja glasi: „U skladu s člankom 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH predlažem obvezno uvrštavanje u dnevni red prve sljedeće sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH točke pod nazivom: Informacija o realiziranju ranijih zaključaka i inicijativa o utvrđivanju najniže, zajamčene cijene i sigurnog otkupa poljoprivrednih proizvoda u BiH, te prijedlog mjera za odgovor na ovu inicijativu“, broj: 01-50-1-1623/17, od 05.07.2017. Kolegij Doma odredio je Povjerenstvo za vanjsku trgovinu i carine nadležnim za razmatranje ove inicijative. Povjerenstvo je 06.09.2017. dostavilo Mišjenje o inicijativi. Povjerenstvo je podržalo inicijativu. Otvaram raspravu. Zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo predsjedavajuća. 47 Dakle, prošle godine u avgustu, 1. avgusta sam po ko zna koji put pretvorio ovu priču na Predstavničkom domu ovdje u Parlamentu, ali tada podnio i pismenu incijativu da Vijeće ministara BiH i druge nadležne institucije sistemski urede i utvrde princip sigurnog otkupa i zagarantovane cijene poljoprivrednih proizvoda u Bosni i Hercegovini po uzoru na mnoge pozitivne primjere u Evropskoj uniji i regionu, s ciljem zaštite i pravovremene garancije sigurnosti poljoprivrednika u našoj zemlji. Evo, 13 mjeseci poslije toga, a posebno u junu ove godine, smo otpilike vidjeli koliko je bilo važno da institucije države Bosne i Hercegovine budu odgovorne, da slušaju šta im dolazi sa terena, da slušaju šta im, recimo, dolazi kroz pozicije ovih incijativa koje imamo ovdje u Parlamentu i da se, na neki način, kako bih rekao, odgovorno bave svojim poslom. Da na vrijeme pripreme da problemi koje smo, evo, imali priliku gledati u junu, julu, pa ih gledamo i dan danas, da zapravo ti problemi se ne dese. Nakon mjesec, nakon nekih 40 dana dobili smo odgovor od strane Vijeća ministara u kojem se, između ostalog, kaže da je poznata ova, ovaj pristup je poznat u zemljama Evropske unije, da se u nekim zemljama Evropske unije nakon određenog perioda i odustaje od jednog ovakvog pristupa, ali je činjenica da dok se nije izgradio sistem da je to svugdje kao takvo postojalo i da ministarstvo, odnosno Vijeće ministara, smatra da je ova incijativa i sama tematika interesantna, izazovna i kompeksna, dakle, ali ništa poslije toga više nismo imali kada je u pitanju realizacija. Dakle, ono što je ljudima na terenu važno, sad u ovom momentu imamo, prema informacijama ljudi koji se bave ovim poslom, otprilike 100.000 ljudi koji direktno ili indirektno zavise od toga da li mi koji sjedimo, pogotovo ljudi koji operativno vrše vlast, oni koji moraju, čiji je to posao da rade, da li oni razumjevaju zapravo koliko je važno to da oni predstavljaju ljude, da ih zaštite i da država u tom smislu uradi onaj svoj dio posla. Dakle, spomenuo sam maloprije, najniža zagaranitirana cijena i siguran otkup je princip koji je poznat u razvijenim zemljama. Nigdje se taj poljoprivrednik nije sam od sebe, kako se zove, izorganizirao, nigdje on sam od sebe nije stao na noge, napravio tu vrstu standarda, dakle, ušao u poziciju da se takmiči u nekom realnom svijetu, tržišnoj ekonomiji, već je svugdje država morala biti taj regulatar, država je morala biti ta koja će mu pomoći da on stane na noge, dakle, pomoći da ga zaštiti od onih koji u sistemu, rekao bih, onog drugog koraka, nakon što poljoprivredni proizvod bude proizveden, oni otkupljivači i poslije toga, zapravo, ovaj krajnji korisnik na kraju, ali ova kategorija otkupljivača da ne budu oni koji će ucjenjivati ljude nakon što prispije proizvod i nakon što imamo gotov poljoprivredni proizvod. S obzirom da, evo, institucije ništa konkretno godinu dana nisu uradile, zaštita poljoprivrednika i da imamo sistem u kojem ćemo spriječiti zloupotrebu od strane otkupljivača najeklatantnije smo to mogli primjetiti, recimo, u ovome slučaju kad je u pitanju odnos prema BH malinarima. Ja mislim da ovdje u ovoj sali, od većine nas koji sjedimo, svako od nas je imao, da li dikretno, da li posredno ili neposredno, neku vrstu zahtjeva od ovih ljudi da se institucije u tom smislu uključe i da im pomognu. Dakle, to je ono što je uloga države. Dakle, država u ovome, kada govorimo i o Vijeću ministara i kada govorimo o institucijama države, o nadležnostima je druga vrsta priče, ali u obavezi da se ustvari iskoordinira stvar i da se dovedemo do toga da riješimo problem ljudima, ne može niko ovdje kazati da u tom operativnom smislu nije imao, ovaj, nadležnosti. Poznato vam je svima da nakon što se ove godine na tone, na stotine tona proizvelo maline, da se zbog nedostatka jednog ovakvog mehanizma, da smo došli u poziciju da jedan mala skupina ljudi, dakle, koja očito, zbog koje očito institucije ne rade posao onako kako bi trebale, dakle, da su one došle u poziciju da ucjenjuju hiljadu poljoprivrednih proizvođača dajući im i nudeći im najnižu moguću cijenu, od koje zapravo ljudi ne mogu pokriti svoje osnovne troškove, a kamo li osigurati da, na bazi ovoga što rade na zemlji, imaju neku vrstu zarade, da mogu od toga hraniti svoje porodice. Dakle, ono što je činjenica, postoji ogroman interes Evropske unije, zemalja razvijenih, za ovim priozvodom našim. Država ima interes, također, da sa svoje strane bude ta vrsta regulatora i posrednika i da 48 bude neko ko će preko ovoga osigurati da se neke stotine, da ne kažem hiljade radnih mjesta ovdje regularno obezbjeđuju, ali da se obezbjeđuju na način da ljudi mogu promišljati kako će razvijati svoj proizvod i kako će imati sigurnost da šire tu vrstu svojih proizvoda. S obzirom da nije bilo ove vrste dogovora, evo mi se danas nalazimo u poziciji da, kao što sam malorije spomenuo, 13 mjeseci još uvijek nemamo nikakav konkretan korak. U međuvremenu smo dobili, u međuvremenu su se ljudi na terenu organizirali, dakle, ja mislim da ste svi vi dobili i na svoje klupe zadnjih dana i neke od ovih usvojenih, utvrđenih zaključaka u najširem smislu Asocijacije malinara, ljudi koji se bave ovim poslom na prostoru cijele države Bosne i Hercegovine, u kojem su nam poslali pisane stavove, dakle, u kojem apeluju, u kojem mole, u kojem traže da institucije države Bosne i Hercegovine, čiji su oni građani, da se uključe i da im u tom smislu pomognu. Da ne dozvole jednostavno da oni, kako bih rekao, oni koji nemaju dušu, otkupljivači neki kojima je ovakav sistem omogućio da jedan veliki broj ljudi ucjenjuju, da za njihov pošteno urađen posao, dakle, da ih dovode u poziciju da ih do kraja dovode u situaciju da su primorani da bacaju proizvod koji su napravili, da zatvaraju ogroman broj svojih gazdinstava, ogroman broj prostora kojeg su posijali, zbog jedne, rekao bih, zbog nesnalaženja, zbog nerada, zbog neodgovora, nerazumijevanja institucija koje trebaju u ovom smislu samo raditi svoj posao. A ponavljam, evo nekoliko sam puta to do sada danas rekao, svugdje u svijetu je država imala ovu vrstu uloge, zašto to, recimo, nema u Bosni i Hercegovini? Zašto vlada, zašto institucije, evo zašto ovdje Vijeće ministara, pa i entitetske vlade i kantonalne vlade, nemaju tu vrstu odnosa i nemaju tu vrstu sistemskog pristupa, dakle, jednostavno, samo, samo da rade svoj posao. U zaključcima koje smo dobili od ovih ljudi, od Asocijacije malinara, jasno se kaže da traže da se svi nivoi vlasti hitno uključe u rješavanje problema BH malinarstva, da, također, traže od Vlade Federacije, ovo je sad dio koji se odnosi na ove druge niže nivoe, da se javno izjasne o visini poticaja maline u ovoj godini, da traže ispunjavanje zahtjeva koje su uredno slali svim institucijama i svim nivoia vlasti u Bosni i Hercegovini, evo recimo, u zadnju godinu dana. Da je bilo sluha i da je bilo nekog poštenog odnosa, a i ovo možete povezati sa nekom prijašnjom diskusijom koju sam imao vezano za Pelješki most, da ima jednostavno svjesti, jedne odgovornosti, jedne sposobnosti ljudi koji vode izvršnu vlast, ne bi neko nakon 13 mjeseci niti imao prostor, niti imao mogućnost, recimo, da poziva da se nešto što je molio nekoga i nabacivao mu, uvjetno rečeno, neke lopte prije 13 mjeseci da to uradi, da su to ljudi uradili, mi danas ne bi imali prostora da više govorimo o ovome, niti bi hiljade ljudi koji žive od ovoga i hrane svoju djecu danas bili u poziciji u kojoj se nalaze. Dakle, ova, ovi zaključci i ovi zahtjevi koje smo i dobili od ljudi koji se bave ovim poslom, koji su upućeni svima nama, evo ovdje u Parlamentu, u kojima se kaže – obraćamo se i Parlamentu BiH, zašto, zato što je Parlament najviše zakonodavno tijelo države kojoj oni pripadaju i to je činjenica, zato što od Parlamenta, kao najvišeg zakonodavnog tijela, očekuju da stane, da ovaj Parlament stane u odbranu prava svojih građana, i to je naša, kako se zove, obaveza – očekujemo od Parlamenta da naše probleme shvatite krajnje ozbiljno i da ne dozvolite uništenje malinarstva kao najveće grane poljoprivrede koja direktno i indirektno hrani preko 100.000 porodica. Dakle, akcenat, preko 100.000 porodica. Ako tu nemamo svijesti, dakle, da se dogovorimo oko toga, da napravimo neku vrstu, kako bih rekao, dogovora i da pošaljemo neku vrstu poruke da mi razumijemo ove apele, onda se stvarno pitamo, mislim, gdje se nalazimo, kako vršimo mi svoju ulogu koju imamo. Također, dakle, pozivaju da se ova incijativa koju danas ovdje diskutiramo i koja, evo, 13 mjeseci čeka na neku vrstu odgovora i na neku vrstu realizacije, prvenstveno od izvršne vlasti. Zato da je bilo svjesti i da je bilo sluha, dakle, prije 13 mjeseci, da se ovom pitanju ozbiljno posvete, mogli smo davno prije ovoga, davno prije nekog mog ponovnog upućivanja u 49 parlamentarnu proceduru imati tu vrstu odgovora, a i ljudi na terenu su mogli imati puno bolju poziciju nego što se nalaze sada. Dakle, da ne budem pogrešno shvaćen, ja vas molim da u pravcu ove diskusije, u najmanju ruku, dakle, usvojimo barem jedan dio zaključaka. Očekujem danas da čujemo i ljude iz Vijeća ministara, ovdje je predsjedavajući, ne znam, nema ministra trenutno ovdje, ali da čujemo šta je zapravo taj njihov sad u ovom momentu i mogućnost i kapacitet, da evo sad posebno ne govorimo što 13 mjeseci nemamo riješen problem, a imaćemo isti ovaj problem iduće godine o ovo doba ako .../poslanik se uozorava na vrijeme/... ne budemo reagovali da se usvoje dva zaključka, ja ću te zaključke dostaviti u pismenoj formi, s obzirom da je to vrijeme isteklo. Hvala.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 11., Ad. 11. Informacija predsjedatelja Vijeća ministara BiH Denisa Zvizdića o aktualnom stanju i odnosu Vijeća ministara BiH prema Parlamentarnoj skupštini BiH, te odnosu prema parlamentarnoj većini – predlagatelj: zastupnik Sadik Ahmetović, broj: 01,50-1-15-51/17, od 07.09.2017. Otvaram raspravu. Zastupnik Sadik Ahmetović, rasprava. Izvolite.
Ako mi možete ponoviti, šta piše, kako glasi tačka dnevnog reda, nisam dobro shvatio, Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara?
Molim Vas, ja mislim da Vi kao zastupnik koji imate dugogodišnje iskustvo da znate i čitati. Piše Vam na displayu kako Vam se zove točka.
Hvala lijepo, hvala Vam. Obzirom da sam tražio da predsjedavajući Vijeća ministara BiH podnese ovu vrstu informacije, a Kolegij Parlamenta se nije potrudio da takvu informaciju pribavi, a vjerovatno je zbog ozbiljnosti stanja u ovoj zemlji, zbog odgovornosti koju i vi imate i predsjedavajući Vijeća ministara, trebali ste, zbog građana ove zemlje, jer mi svi ovdje primamo plaću za to, dostaviti, potruditi se da takva jedna informacija poslanicima dođe. Dakle, bilo bi dobro da i u usmenom obliku dobijemo takvu vrstu informacije. Valjda se slažete bar oko ovog, ukoliko se ne slažete kad je u pitanju stav o izgradnji Pelješkog mosta, pa pišete različita pisma i brukate državu Bosnu i Hercegovinu. Ovo što i danas radite je neodgovornost prema instituciji koja se zove Parlament BiH, neodgovornost prema građanima Bosne i Hercegovine, jer ova zemlja ima svoje 50 institucije, one se zovu Parlament i Vijeće ministara, a Vijeće ministara na zahtjev ovog Parlamenta može i treba i mora da podnese informaciju. Takva su bar pravila u svim zemljama. Nemojte svojim radom praviti karikaturu od države. Ovo nije karikatura, ima puno ljudi, puno ljudi u ovoj zemlji koji očekuju od nas da ova zemlja funkcioniše i da u njoj građani ove zemlje žive bolje. Zašto sam ovo tražio? Tražio sam iz razloga što ova zemlja ima veliku ambiciju, bar kad je u pitanju ekspoze predsjedavajućeg Vijeća ministara i Plan rada. U ekspozeu smo puno čuli onoga što se obećalo građanima Bosne i Hercegovine, u Planu rada isto tako smo čuli puno toga. Mi smo imali na prethodnoj sjednici Izvještaj o radu Vijeća ministara gdje nije prošao Izvještaj. U svakoj zemlji kada ne prođe Izvještaj, kada ne postoji parlamentarna većina koja podržava vladu, postavlja se znak pitanja šta ćemo raditi u narednom periodu? Možemo li odgovoriti zadacima koji su pred nama, možemo li odgovoriti građanima ove zemlje, možemo li ubrzati evropski put Bosne i Hercegovine, možemo li popraviti život građana Bosne i Hercegovine? To su sve pitanja na koja trebaju i poslanici i građani ove zemlje odgovor. Dakle, ja sam siguran, ja ne znam kakva je to gimnastika da nemate parlamentarnu većinu a možete raditi. Pa vidi se po ovom trenutnom dnevnom redu koji danas imamo, koji smo imali prošli put, da on nije ništa, da u njemu nema ništa. Zašto u dnevnom redu nema ništa? Zato što ne dolazi nijedan zakonski projekat iz Vijeća ministara, zato što ovaj Dom nema većinu, nema većinu da zauzme stavove po onom što su egzistecijalna pitanja iz nadležnosti Vijeća ministara i Parlamenta. Hoćemo li se praviti ludi, svi zajedno ovdje, pa još godinu dana posmatrati kako ništa ne radimo? Ja sam siguran, i ako uzmete službene listove, jedino u čemu se ima saglasnosti jeste da se postave ljudi tamo po nekakvim stranačkim, familijarnim, ne znam kakvim, kriterijima. Zato uvijek ima saglasnost, a za saglasnost za ono što je interes Bosne i Hercegovine, što je interes građana Bosne i Hercegovine, ne postoji, nema ga. Dakle, to su otvorena pitanja, da li, dakle, poslije svega onoga što trenutno imamo, možemo nastaviti dalje? Mi smo tu da nam se kaže, mi smo tu da destabiliziramo(?) državu Bosnu i Hercegovinu, a na sceni je destabilizacija. Možda predsjedavajući Vijeća ministara nije ni kriv, možda su krivi oni u čijim rukama je snaga, politička snaga u ovoj zemlji koji se sastaju po kafanama i raznim drugim destinacijama, koji su doveli ovu zemlju u jednu šizofrenu situaciju da ne znamo kako ćemo izaći iz ovoga. Ja znam da se mnogi ovdje boje svojih lidera, ja znam da ne smiju ništa kazati, većina ih možda i misli ovo što ja govorim, oni koji imaju odgovornost, a ima onih koji, naravno, nemaju nikakve odgovornosti, lijepo im je, da imaju dobru plaću, da im familije imaju dobru plaću, da zapošljavaju familiju i neka ide ovako, a građanima kako bude. Posmatram samo dio, jedan mali dio u Bosni i Hercegovini, a to je povratak. Jedna trećina ljudi, govorim o Bošnjacima zato što više znam, jedna trećina je manje Bošnjaka u odnosu na prethodni period u Republici Srpskoj. Ne možemo se više, tamo nema sada nekakvih problema koji su bili prije deset godina, kad je bilo više problema, od strane, ne znam, Vlade ili nekog, bilo ih je više, sada ih nema jedna trećina. Zašto? Pa zato što su potpuno zaboravljeni, potpuno odbačeni, zato što o njima ne misli niko. Neću ulaziti u druga pitanja, ona su, dakle, volio bih izvući nešto što bi bilo pozitivno, ali u ovom zadnjem periodu toga nema. Bilo bi dobro da uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara kaže ko je krivac. Ja znam da se možda čovjek i trudio da to nešto skupi, ali krivac postoji i on mora biti definisan, ovdje mora biti jasno zašto nema parlamentarne većine, ovdje se moraju poduzeti koraci koji će svima nama odgovoriti na ova pitanja zašto nema, kada će biti, ovaj, i hoće li biti parlamentarne većine. Zašto? Zato što ćemo stajati u mjestu i možda se vraćati unazad. Ja ću s tim u vezi predložiti jedan zaključak – da Predstavnički dom Parlamenta BiH zadužuje predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH da do naredne sjednice Parlamenta prikupi 51 potpise poslanika od kojih ima podršku, kako bi mogli u nekom narednom periodu definirati ovaj status koji trenutno imamo i izaći iz ovog teškog stanja kako bi mogli odgovoriti pitanjima, zadacima koji su pred nama. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda. Zaključujemo ovu točku. Prelazimo na točku 12., Ad. 12. Informacija o aktivnostima Agencije za nadzor nad tržištem BiH, materijal Zajedničkog povjerenstva za ekonomske reforme i razvoj, broj: 03/3-50-14-9-12-3/17, od 12.06.2017. Na prošloj sjednici Doma odgođena je rasprava o Informaciji kako bi Agencija za nadzor nad tržištem BiH pripremila elektroničku prezenaciju o aktivnostima Agencije. Pozivam predstavnike Agencije da održe prezenaciju. Evo, po prijavama, tu je zamjenik direktora, gospodin Dražen Primorac. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana predsjednice Krišto, članovi Kolegija, uvaženi zastupnici, predstavnici izvršne vlasti, predstavnici medija, kolegice i kolege, iskreno vas pozdravljam ispred Agencije za nadzor nad tržištem BiH i osobno ime. Zahvaljujem svima koji su prepoznali važnost ove oblasti kao dijela infrastrukture i kvalitete u Bosni i Hercegovini, te udjel da postoji problem u funkcioniranju ove oblasti. Posebice želim istaći zaključke Zajedničkog povjerenstva za ekonomske reforme i razvoj Vijeća ministara, te nastojanje ovog cijenjenog Doma za unaprijeđenje ove oblasti. Ja sam pripremio jednu kratku prezentaciju u kojoj ću izložiti postojeće stanje u oblasti nadzora nad tržištem u Bosni i Hercegovini, kao i izazove koji su pred nama kada je u pitanju ova oblast. Nadzor nad tržištem u Bosni i Hercegovini funkcionira kroz četri institucije, dakle, Agencija za nadzor nad tržištem kao krovna organizacija, Federalna uprava za inspekcijske poslove, Uprava za inspekcijske poslove Republike Srpske i Inspektorat Brčko Distrikta BiH. Dakle, izravni inspekcijski nadzor je u mjerodavnosti inspekcijskih tijela entiteta i Brčko Distrikta koji su ovlašteni za kontrolu sigurnosti proizvoda. Mjerodavnosti Agencije za nadzor nad tržištem su da koordinira i usklađuje aktivnosti sustava nadzora nad tržištem, da osigurava identičnu i jednobraznu provedbu propisa o sigurnosti proizvoda u Bosni i Hercegovini, sudjeluju u pripremi i izradi propisa o sigurnosti proizvoda, osigurava znavstvenu i tehničku potporu mjerodavnim inspekcijskim tijelima, osigurava unificirane procedure za postupanje po prigovorima potrošača koje se odnose na sigurnost proizvoda, informira javnost, zainteresirane subjekte i tijela vlasti u Bosni i Hercegovini o aktivnostima nadzora nad tržištem i ostvaruje međunarodnu suradnju u oblasti nadzora nad tržištem. Ciljevi provedbe nadzora nad tržištem su da proizvodi na tržištu Bosne i Hercegovine ne ugrožavaju zdravlje i sigurnost potrošača, životinja, biljaka, imovine i okoliš, slobodan protok roba i pošteno i fer tržišno natjecanje za sve 52 gospodarske subjekte. Ovo je otprilike jedna šema kako se provodi nadzor nad tržišem u Bosni i Hercegovini, otprilike kako se provode, dakle, proaktivni i reaktivni nador, kako se usvaja godišnji plan nadzora, kako se provode projekti koji su usvojeni godišnjim planom i kako se, na kraju krajeva, provodi inspekcijski nadzor kroz laboratorijska ispitivanja, naravno i bez laboratorijskih ispitivanja, gdje imamo vizualne i administrativne kontrole, gdje se utvrđuje procjena rizika proizvoda, ovisno o stupnju rizika se i poduzimaju mjere za odgovarajuće proizvode. Ovo su nekoliko slika nesigurnih proizvoda koji su pronađeni na tržištu Bosne i Hercegovine. Otprilike ovdje imamo jedan dječiji bicikl, ja ću ukratko parafrazirati, gdje imamo opasne djelove tih dječijih bicikla, gdje su to otprilike promjer ručice, nezaštićeni dio lanca koji može uhvatiti djelove odjeće kod korisnika, odnosno posebice djece. Ovo je primjer, također, jednog električnog proizvoda koji je nesiguran gdje imamo velik promjer zaštitne rešetke grijača koji može prouzročiti opekline, odnosno strujni udar kod ove grijalice. Ovo je jedan skejtbord koji predstavlja rizik od ozljede gdje vidite da je prilikom laboratorijskog ispitivanja ovog skejtborda došlo do pucanja osovine skejtborda. Primjer, također, jednog plutajućeg pomagala gdje u najvećem broju kod njih je problem u nepovratnom ventilu koji otprilike ne funkcionira i laboratorijskim ispitivanjima kod većine ovih proizvoda je utvrđena nepravilnost. Ovo je primjer nesigurne osobne zaštitne opreme gdje imamo zaštitne rukavice koje predstavljaju kemijski rizik jer sadrže nedopuštenu količinu kroma. Primjer igračaka koje sadrže nedopuštenu koncentraciju ftalata koji predstavljaju kemijski rizik, a ftalati su kemijski sastav, odnosno kemijska tvar koja omogućava omekšavanje plastičnih dijelova. Ovo su otprilike rezultati nadzora nad tržištem u 2016. godini gdje administrativno, vizualno i laboratorijski kontrolirano 251 model proizvoda, od čega je 130 modela ili 374.200 komada bilo neusklađeno sa sigurnosnim zahtjevima za te proizvode. Broj nesukladnih proizvoda imate na slajdu. Broj proizvoda koji, gdje je otklonjeno nesukladno su 366.922 i broj proizvoda koji je povučen sa tržišta je 7.271. Otprilike ovo predstavlja skupine proizvoda sa ozbiljnim rizikom za potrošače gdje glavnu skupinu predstavljaju igračke. One su i najraširenije, pa ide električna oprema, ljestve, proizvodi za djecu, športska oprema, osobna zaštitna oprema, oprema za telefone i proizvodi koji dolaze u kontakt s kožom. Najčešći rizici koji su utvrđeni kod nesigurnih proizvoda su rizici od ozljeda, kemijski rizik, rizik od strujnog udara i požara, rizik od požara i opekotina, rizik od utapanja i rizik od oštećenja sluha. Porijeklo proizvoda je, najviše su zastupljeni kineski proizvodi, nakon toga je Turska, Poljska, Njemačka, Bosna i Hercegovina, i ovo zadnje je nepoznato. Ovo je otprilike primjer web sajta Agencije za nadzor nad tržištem preko kojega mi informiramo javnost o nesigurnim proizvodima koji su pronađeni na tržištu Bosne i Hercegovine, kao i o aktivnostima koje provodi Agencija za nadzor nad tržišem. Ovo je primjer gdje publiciramo svake godine vodič i bilten o nesigurnim proizvodima. Vodič se odnosi na gospodarske subjekte gdje gospodarske subjekte informiramo o proaktivnom nadzoru koji će se provoditi u narednoj godini i gdje ih informiramo o onim sigurnosnim zahtjevima koje proizvodi moraju zadovoljavati da bi bili sigurni na tržištu Bosne i Hercegovine. Osim ovih instruktivnih, imamo razne brošure o sigurnosti proizvoda, koje djelimo svakako potrošačima kako bi ih informirali koji su to proizvodi koji su sigurni, što moraju zadovoljavati od sigurnosnih zahtjeva, kako bi imali siguran proizvod za upotrebu. Ono što želim ovdje naglasiti su trenutni problemi sa kojima se susrećemo, a to je neusvajanje novog Zakona o nadzoru nad tržištem u Bosni i Hercegovini sukladno Uredbi 765/2018 Evropske unije, neusvajanje direktiva novog pristupa Evropske unije u zakonodavstvu Bosne i Hercegovine, nedovoljna finansijska sredstva Agencije za laboratorijska ispitivanja i nedovoljni trenutni ljudski resursi za provedbu aktivnosti nadzora nad tržištem. To su otprilike 53 problemi sa kojima se mi susrećemo i drago mi je uistinu da ste i vi prepoznali to i da smo krenuli, ja se nadam, u rješavanje toga problema. Ja vam se zahvaljujem na pozornosti i ako ima bilo kakvih pitanja ja sam otvoren.
Hvala lijepa zamjeniku direktora, gospodinu Primorcu. Otvaram raspravu. Za riječ se javila zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala Vam predsjedavajuća zato što ste na kraju predstavili čovjeka, jer imala sam dilemu. Znam da je predsjedavajući ove Agencije Aleksandar Golijanin, a vidim on nije našao za shodno da dođe i predstavlja materijal, ali njegov zamjenik je to uradio. Hoću da kažem da se na ovom materijalu vidi sav jad u kome se mi nalazimo i neodgovornost Savjeta ministara. Žao mi je što predsjedavajući nije ovdje, i nadležne institucije koja se time bavi, ali i Kolegija koji je dozvolio da ovakvo haotično stanje pošalje na Dom. E, sad ću da kažem nekoliko riječi šta to čini haos na ovome. Dakle, prvi materijal na temu ... prezentacije, koja se ko zna za kakvu namjenu pravila i ko zna za koga, došao je, nama poslanicima stigao je 16.06.2017. godine i to je došao uz dopis koji je Zajednička komisija za ekonomske reforme i razvoj nama proslijedila. Dakle, samo ... prezentacija bez i jedne rečenice, bez toga kome je ona upućena, i ko je upućuje, i ko odgovara za materijal koji nam je dostavljen, ni rečenice jedne na tu temu. I mogu da zamislim da je to došlo na Komisiju, šta, zblanuti šta da rade s njim, hajmo, najlakše da mi to pošaljemo na Dom pa nek se Dom bavi time. Nakon toga sljedeći dokument zove se Informacija o stanju u oblasti nadzora nad tržištem neprehrambenih proizvoda u Bosni i Hercegovini za 2016. godinu. Na memorandumu Agencije jeste, ali ne zna se je li to naslovljeno, je li to upućeno prema domovima ili je to za nekog rađeno, pa evo oni dijele kad imaju neke seminare, okrugle stolove i ostalo. Dakle, katastrofalno. Na, tu je nabacano nešto, neko ko je htio da se podsjeti nekih stvari nabacao je u taj materijal na par stranica kakvo je stanje. Na kraju vrhunac svega dolazi nova ... prezentacija sa datumom 06.09. koja je na povećanom broju strana, loše iskopirana, nereprezentativna. Sramotno za Parlament. I sad kad bi čovjek htio da kaže kakvo je ovo stanje u kom se mi nalazimo i zašto ta Agencija, koja je htjela da predstavi da njoj ustvari treba novac, poslala jedan ovako nedovršen i neprimjeren materijal Parlamentu. Znate šta bi se desilo u nekoj zemlji koja drži do sebe, šta bi se desilo da joj ovakvi rukovodioci stoje na čelu i da se ovako odgovara. Dakle, zaista krupna zamjerka vama kao Kolegijumu da zadržite minimum kritičnosti kada je u pitanju materijal koji dolazi prema Parlamentu. Ovo je naša degradacija, treba gubiti vrijeme na jednom materijalu koji ne zaslužuje pažnju, a toliko je aktuelan i važan da bi trebalo da se podobno s njime pozamislimo. Ako je ovo usvojio Savjet ministara, to ne znamo, ne piše ništa, onda je to tek prava tragedija. Dakle, mislim da o ovome ne vrijedi uopšte govoriti, da treba tražiti da Agencija se upristoji, pošalje novi materijal, nakon toga da Komisija za ekonomske reforme zauzme stav i nakon toga da o tome raspravlja Predstavnički dom i zauzme ... pojedinačno šta treba uraditi da bi se ova Agencija dovela u red. Hvala. 54
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Konstatujem da nema u sali nikoga od Vijeća ministara, svi su zbrisali čim je završena ova tačka oko Izvještaja koji se njih tiče, na kojoj tačci se nisu ni našli za shodno obratiti. Član 180. tačka c) nalaže da je Vijeće ministara preko svog predstavnika dužno učestvovati na sjednicama Doma, a član 181. kaže da Vijeće ministara na sjednicama Doma predstavljaju predsjedavajući, ministri ili zamjenici. Stoga sugerišem da se ili napravi pauza ili na neki drugi način osigura poštivanje ove odredbe Poslovnika. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Mi smo sad na točki dnevnog reda na kojoj imamo predlagatelja i koji je, evo, podnio izvješće i molim vas da zaključimo ovu točku dok ne dođemo do onoga gdje bi trbalo biti da je nazočan i predlagatelj. Nadam se da ćemo razumijeti ovo u kontekstu rada Doma, efikasnijeg svakako. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Nisam govorio o toj tački Poslovnika koja se tiče prisustva predlagača, to je potpuno druga tačka Poslovnika, ako se dobro sjećam 74., ali govorio sam o tački 180. koja nalaže prisustvo predstavnika Vijeća ministara na sjednicama Doma koje je neophodno bez obzira na tačku dnevnog reda o kojoj se u datom trenutku raspravlja. Imali smo ovo i prije, nije mi jasno zašto opet otvaramo raspravu. Dakle, bez prisustva Vijeća ministara ne postoje poslovnički uslovi za održavanje, odnosno raspravu o bilo kojoj tački dnevnog reda. Zahvaljujem.
Kako stoji po Poslovniku ...?
Znači, mi ne vidimo ovdje nikakvu, da moramo imati obvezno nazočnost. Prema tome, idemo dalje sa radom. Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. 55 Damire ja te podržavam jer upravo onaj ko bi bio nadležan da sad posluša i vidi šta to treba da se uradi nije tu. No ja ću govoriti iako ga nema. Nadam se da bar neko pročita ono što mi kažemo ili je to samo skup pukih rečenica napisanih u stenogramima sjednica. Ja sam pokušao da pročitam ovaj materijal, pokušao da ga shvatim, pokušao da dođem do suštine i onda sam napravio svoju konstrukciju, jer jednostavno iz ovoga čovjek ne može doći do onoga što bi stvarno trebalo da znači zaštitu potrošača, odnosno zaštitu građana Bosne i Hercegovine jer su svi potrošači, od nerođenog djeteta do najstarijeg stanovnika ove države. Jako me čudi da oni koji su pravili ovu Informaciju, ili željeli da je naprave, nisu bar napravili konstataciju da je smetnja i unutrašnja podijeljenost, u Federaciji od kantona do Federacije, u državi preko entiteta. Ja vam mogu navoditi primjere različitog tumačenja standarda i kvaliteta. Imate primjer uvoznika dječije igračke, istu igračku uvozi jedan u Republici Srpskoj, drugi u Federaciji. Ta igračka pozadi ima magnet, ima deklaraciju, piše od čega je sastavljena, prošla sve u Sarajevskom kantonu, prošla u Republici Srpskoj. I gledajte sada tumačenja – pošto je daleko ovome u Lukavici da dolazi po tu igračkicu da bi je prodavao u svom objektu u Banja Luku on je preuzima od dobavljača u Sarajevu. Inspekcija u Istočnom Sarajevu kaže – nije precizno navedeno da je magnetna igračka i sude se. Pazite, govorim o potpuno identičnom proizvodu, od istog dobavljača. I ovaj iz Sarajeva mora da plati kaznu od 4.000 maraka jer je distribuirao igračku gdje nije precizno navedeno „magnet“, a ista deklaracija, prodaje se u Banja Luci, u Prijedoru, niko živ ga ne kažnjava. Morate mi reći u čemu je tu kvaka, je li to u različitim propisima ili zato što dolazi sa neke druge strane. Ovo je primjer iz prakse. Kada je hrana u pitanju, poštovana gospodo, vas ili nas ovdje ili građane Bosne i Hercegovine neko debelo laže, neko debelo laže, i kada je u pitanju kvalitet i kad je u pitanju porijeklo. Ne lezi vraže, ja se ne libim to reći i ne stidim se toga, ja snabdijevam porodicu, idem na pijacu, i na prednjoj strani sanduka u kojem je paradajz piše zemlja porijekla Hrvatska, na prednjoj strani, na deklaraciji. Kad vadiš iz onih košarica dole, zaboravili ljudi da izvade papir, i piše na albanskom jeziku da je iz Albanije. Znači albanski paradajz porijeklom iz Hrvatske prodaje se na bosanskim pijacama. Živo me zanima ko je izvršio kontrolu i ko je izvršio kontrolu porijekla? Sljedeći primjer, dinja, moram ovako jer mi moramo primjerima pokazati da se ne radi što treba, da u ovoj zemlji može da se radi šta god ko hoće, piše porijeklo BiH, i to odakle, negdje iz doline Neretve. Govorim o dinji u tržnom centru koji se zove, ne želim to sad ime jer dosta ih poderaše u ukupnom poslovanju. I one su složene u onom sanduku, znači pazite BiH porijeklo, deklaracija, podignete, dole u deklaraciji piše Turska. Kako može iz Bosne i Hercegovine biti turski proizvod živo me to zanima. A nadam se da vam je potpuno poznato da nigdje u Sredozemlju ne sazrijeva niti se može uzgojiti dinja koja ima tzv. naziv kivi dinja, nemoguće. To je iz tropa i Afrike. E, pogledajte te sanduke i pročitajte porijeklo odakle mi jedemo. Porijeklo nam je iz Hrvatske, recite mi kako i gdje se ona uzgaja u Hrvatskoj. Otiđite na pijace, molim vas ovo moram da kažem, u Sarajevu, živo me zanima kad se u Sarajevu ili okolini Sarajeva ili u Bosni i Hercegovini pravio lisnati sjenički sir. Kako je to moguće da se prodaje kao proizvod porijeklom iz Bosne i Hercegovine, kako je to moguće? I sad možemo ovako na desetine, na stotine primjera, na stotine. Gospodo iz Agencije osnov je anarhija na tržištu, osnov je ne postojanje ukupne zakonske legislative na nivou države, osnov je sukob prava na kontrolu, odnosno prisvajanje prava nadležnosti. A prema Evropi nećemo, ne da nećemo, nego nećemo moći prići ukoliko takve legislative ne bude na nivou države. Zamislite kad bi različite kriterije imali Berlin i Bavarska, zamislite kad bi talijanske regije imale različite zakone i kriterije, francuske regije različite zakone i kriterije. To nema nigdje u Evropi osim u Bosni i Hercegovini. Hvala. 56
Hvala lijepa. Zastupnik Safer Demirović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovana predsjedavajuća. Pozdravljam Vas i sve prisutne u sali. Ja ću vrlo kratko, obzirom da, evo, prezentacija ovakva, kako su već prethodnici rekli takva kakva jeste, konfuzna i sva nekakva razbacana, takvo nam je i stanje na uređenosti tržišta Bosne i Hercegovine neprehrambenim proizvodima, možemo skromno rei ovako – ono je i gore. Ja ću navesti samo, evo, jedan primjer, ono što mene boli i što ja imam ... se susrećem s time. Prije puštanja neprehrambenog proizvoda na tržište Bosne i Hercegovine koji dolazi, znači u uvozu, on mora, taj proizvod, da ispuni određene pretpostavke, odnosno da ispuni određene uslove, a ti uslovi se definišu ili su definisani određenim propisima, odnosno pravilnicima. I za jednu vrstu proizvoda, koju, evo, i danas mi uvozimo u Bosnu i Hercegovinu, vi imate da je to definisano pravilnikom bivše Jugoslavije iz 1982. godine. Znači, danas mi kad uvozimo proizvod, konkretno u ekskluzivnoj sredini, to je definisano pravilnikom iz '82. godine. Prije 35 godina ljudi su rekli šta taj proizvod treba da sadržava. I sad mi to želimo i hoćemo da imamo sigurnost na tržištu, a ništa to ne mijenjamo i ne usvajamo. Drugi primjer ću navesti, nije mi uvažena kolegica tu, na prošlom dijelu ove sjednice, znači prošle sedmice, komentarisala je inicijativu koju smo uputili ja i ona zajedno, vezano je za usvajanje jedne od direktiva novog pristupa, i dobili smo odgovor zašto nam ta direktiva nije usvojena, i direktno se tiče, znači, sigurnosti naših građana, odnosno potrošača koji koriste takve proizvode. Rečeno nam je da imamo jednu potpunu blokadu u usvajanju tih direktiva i uređivanju tih stvari na našem tržištu, odnosno u našoj regulativi. Ja bih, evo, nema nikog, i žao mi je, iz Vijeća ministara, doista ovim ljudima u Agenciji treba ogromna podrška, ja ne znam da li mi imamo i jednu laboratoriju za ispitivanje proizvoda na području Bosne i Hercegovine, znači treba, trebamo boriti se, nastojati te stvari da dobijemo i pogotovo, evo, od uvaženog ministra, ako neke direktive i ne možemo da usvojimo, ako postoji blokada oko ovog Komiteta za direktive onda da probamo kako bismo izdigli ovo na više stanje, na nekakav način da prevaziđemo ovu blokadu. Potpuno se slažem da nam definitivno nije uređeno tržište. Što se tiče materijala samog, on je takav kakav jeste materijal. Na Komisiji imali smo raspravu i tamo smo usvojili par zaključaka, tamo su bili na Komisiji iz oba Doma, onaj, članovi, bila je izuzetno, izuzetno konstruktivna priča, nije bio niko protiv, čini mi se, protiv tih zaključaka. Ne znam što nema tih zaključaka, što nema ... sa Komisije u ovom materijalu. Doista smatram i ja to jednim dijelom propusta. Zahvaljujem se.
Hvala lijepa. Ispravka krivog navoda, zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Kolegi Demiroviću samo da kažem, inspekcijski organi u entitetima vrše ispitivanje i nadzor u segmentu koji oni pokrivaju. To nije prevashodna djelatnost Agencije. Njena, ovaj, s 57 obzirom da je zakon negdje, čini mi se, 2004. godine donesen, on je poprilično van svega, ali taj nedovoljan i nedovoljno proaktivan stav Agencije začuđuje. Jer, šta će se desiti poslije, evo čuli smo prvi put raspravljamo o tome, šta će se desiti poslije ove sjednice? Hoće li se bilo šta promijeniti? Ništa, a toliko je alarmantno, djeca nam razboljevaju se od pogrešnih igračaka, dakle, stanovništvo nam je izloženo opasnostima. I kad bi se rukovodili ovim što je Agencija napravila, gdje je Agencija u javnosti, gdje se ona predstavlja i gdje upozorava Dakle, ovo što je poslanicima dostavljeno nije dovoljno, šta treba građani da kažu. Ja do sada nisam imala ovakav slučaj da sam ovoliko loš izvještaj imala od jedne agencije da je to sramotno. I nadam se da se više nikada neće dogoditi tolika nepažnja i tolika bahatost prema Parlamentu, da se istupi sa takvim dokumentom. Tri različita dokumenta koji nemaju veze jedan s drugim. I sad mi gospodin Novaković kaže da postoji i četvrti, ali to je stvar komisije, ne Agencije. Hvala
Hvala. Ne vidim više prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 13., Ad. 13. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja Neovisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao neovisnih tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-1893/17, od 31.07.2017. Prijedlog zaključka ste dobili. Zajednički kolegij obaju domova predlaže da u Zajedničko povjerenstvo budu imenovani iz Zastupničkog doma: Šefik Džaferović, Mladen Bosić i Borjana Krišto. Otvaram raspravu. Zastupnik Denis Bećirović. Izvolite.
Kada je riječ o ovoj problematici gdje, pogotovo na zapadu, vodi se itekako računa da u ovakvim komisijama budu zastupljeni i predstavnici opozicije, čak i da opozicija ima većinu članova, vi ste nama dostavili Prijdlog da od ukupno šest članova svih šest je iz vladajućih stranaka, dva iz SDA, dva iz SDS-a i dva iz HDZ-a. Mislim zaista da, ne dovodeći uopšte suštinu i potrebu da ovo uradimo, ali da najmanje polovina članova u toj Komisiji treba da dolazi iz opozicije.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite. 58
Zahvaljujem predsjedavajuća. Da ne ponavljam ovo što što je kolega Bećirović rekao, neophodno je takođe podsjetiti, radi javnosti, šta je Nezavisni odbor. Dakle, Nezavisni odbor imenuje direktore svih bitnih policijskih agencija na nivou Bosne i Hercegovine i ovo je Komisija koja će obaviti intervjue sa kandidatima za članove Nezavisnog odbora i predložiti njihova imenovanja na principu, jel, uzmi ili ostavi, kako to ove komisije inače rade i na što smo mi u više i više navrata ukazivali. Evo podsjetiću opet, ovaj, na imenovanje Mufida Memije za BHRT, Upravni odbor, itd., itd. Na ovome će javnost, za razliku od ovih pisama, jel, koje zvaničnici SDA i HDZ kao šalju na razne adrese u Evropi i svijetu, i kao oni jedni napadaju most, drugi kao brane most, na ovome će se vidjeti kako SDA i HDZ savršeno dobro sarađuju kad treba popuniti mjesta npr. u ovako bitnim institucijama kao što je to Nezavisni odbor za izbor policijskih službenika. A oni samo, nije da oni samo biraju nego vrše i niz drugih radnji kad su u pitanju policijski službenici i policijske agencije. Prema tome, ovaj prijedlog Kolegija je apsolutno neprihvatljiv. Dakle, ne samo da mi imamo tri člana Kolegija iz svakog Doma kao prijedloge za ove komisije, nego imamo tri, po dva člana, kako je gospodin Bećirović već rekao, iz SDA, iz HDZ i iz SDS-a i onda neće uopšte biti iznenađenje da će rezultanta svega toga biti Odbor koji ni u čemu neće biti nezavisan, nego koji će potpuno ovisiti, odnosno njegov sastav koji će potpuno ovisiti o volji ove tri političke stranke. I time se potpuno devalvira svrha i priroda tog odbora kako je ona bila zamišljena kada je 2008. godine usvojen Zakon o nezavisnim tijelima policijske strukture u Bosni i Hercegovini koji je, podsjećam opet, bio uslov za parafiranje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Bosne i Hercegovine sa Evropskom unijom. I to me sada dovodi na ključnu stvar oko ovoga. Kad već pišete gospodo iz Kolegija, koji ste sami sebe predložili u ovu Komisiju, kad već pišete evropskim zvaničnicima – most, ne most, itd. i glumite velike patriote, hoćete li im isto tako napisati da ste ovako politički formulisali ovu Komisiju za izbor Nezavisnog odbora, jer je to nešto što oni trebaju da znaju. Evo, ja ću sačekati dok gospodin Bosić i Džaferović se konsultuju, pa ću ja nastavi.
/nije uključen mikrofon/
Kolega Bosić dobacuje da me pola dana sluša a pola dana ga uopšte nije bilo u sali. To je ustvari ono što evropske zvaničnike interesuje, je li mi pravimo zaista iskrene korake ka članstvu u Evropskoj uniji, jer je, podsjećam opet, ovaj Odbor i ti zakoni bili uslov za parafiranje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Prema tome, možete im slobodno napisati da sada ovim prijedlogom idete u politizaciju ovih policijskih tijela i to će se, siguran sam, negativno odraziti na evropske aspiracije Bosne i Hercegovine. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Zaim, Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda, isprika. Izvolite. 59
Imam samo jedno pitanje. Kada djecu visokih funkcionera nosioca pravosudnih funkcija postavljamo, kada se postavljaju na pozicije, ispred političkih partija na pozicije direktora javnih preduzeća da li je to politizacija pravosuđa? Hvala.
Hvala. Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Više ne znam šta da kažem. U najmanju ruku degutantno je kada pogleda bilo ko da su gospoda koja predsjedavaju domovima i u Nezavisnom odboru, u najmanju ruku. Ne znam ima li išta što može postidjeti ljude da toliko stvari uzmu u svoje ruke i misle da su oni oganj i mač i da tako sijeku i stvaraju u ovoj zemlji atmosferu ili stvaraju sliku da je ovo apsolutno ispolitizirana zemlja u svakom segmentu njenog življenja. Također zapitam se vrlo često – imaju li ljudi unutarnje presije i kako mogu širokim očima gledati kad sebe nabroje u koliko su tijela ove Skupštine. I kada se to pogleda jasno je zašto mi ustvari i ne funkcionišemo, kada su u svoje ruke ljudi uzeli, to je prosto nevjerovatno da su oni ti koji znaju, ne samo sve i svašta, nego su u stanju da rade sve i svašta. Zar je moguće da postoje sveznalice? Ako je to tako dajte da kažemo ko su naši ajnštajni, ko su naši da vinčiji, ko su naši, da ih ne nabrajam sve, pa da onda kažemo da ćemo na krilima tog beskrajnog znanja i beskrajnih mogućnosti jako brzo, a vjerovatno od ponedjeljka, imati državu koja je u cijelosti država uokvirana u punom pravu jednakopravnosti svih građana, naroda, narodnosti, nacionalnih manjina, itd. Učinite gospodo koji predsjedavate ovim Domom, učinite napor da ipak niste ono što naš narod kaže vi na svakom čučalu. Učinite to. Pogledajte koliko nas ovdje sjedi. I ja vas sad pitam direktno – koliko ste puta otišli na put, koliko ste puta otišli na put, koliko ste puta otišli na put. Pitajte vi mene. Ni pet metara van ovog Parlamenta. O čemu se radi? Uzurpirali ste sve. Hvala.
Hvala lijepa. Zamjenik, kolega Mladen Bosić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, mislim, nemam namjeru da se pravdam bilo kome, ali ovo je praksa koja je bila i prilikom ranijih članova Kolegijuma, prilikom ranijih skupštinskih većina. I nemojte gospodine Backoviću da govorite tako, niste u pravu. Ja nisam ni u jednoj komisiji bio nikad ovdje, parlamentarnoj, zato što sam mislio da treba da budu drugi ljudi. A ovo je prijedlog Kolegija došao zato što se mislilo da bi to smanjilo diskusije, da kažemo, evo, članovi Kolegija će biti u Komisiji da se ne bi otvorila priča što ovaj, što onaj, nego hajde da budu članovi Kolegija. I to je jedini razlog. Znači, Vi niste u pravu, ne želim, nemam potrebe da se pravdam, to je tako bilo. Vi 60 glasajte za ili protiv, biće u komisiji ili neće biti u komisiji, to je pravo Parlamenta, ali nemojte da se vrijeđamo kad nema nikakve potrebe.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, samo me je gospodin Arnaut ponukao da ovo kažem, jer nije on danas jedini govorio, dakle izjednačavajući, svo vrijeme se danas to događalo, recimo od gospodina Šepića i nekih drugih, HDZ – SDA. Dakle, ja u ime Kluba sam spreman da razgovaram o tome ko je odgovoran za ono što se događalo u zadnjih 25 godina, u zadnji dan, u zadnjih pet dana, itd. To je šuplja priča Dakle, prije svega HDZ nema ni zastupnika koliko ima SDA, nema pozicija koliko ima SDA. Dakle, izjednačavanje nekakvog partnerskog odnosa kroz nekakvo povjesno vrijeme u ovoj državi je uopće neprimjereno na ovaj način. Dakle, da se mi samo nešto dogovorimo oko ovih, pa uopće nisu bitna ova mjesta. Dakle, vi nas, vi nas vraćate, banalizirate, ne samo Vi, danas je govorio gospodin Šepić, kad sam mu rekao da gospodin Čović nije, da je i dalje bio Komšić u Predsjedništvu i poslije te 2007., dakle, onda je zašutio, a i on je to izjednačavao, pa je rekao, dakle, eto onda 30% je HDZ kriv. Dakle, to su smiješne stvari, to uspoređivati na način ovako kad je to nekakvo imenovanje, jer smo dio nekakve parlamentarne većine, ako je uopće ima, tako da mi je rasprava gospodina Zvizdića uopće nejasna. Dakle, ne znam ni ko je više većina ovdje i šta je ta većina, i ko je opozicija, ko je opozicija ovoga, pardon, Denisa ...
Bećirovića.
Denisa Bećirovića, ispričavam se. Dakle, odbacujem tu takvu, način tvrdnje, a spreman sam da razgovaram o tome kakva je odgovornost HDZ BiH u svih 25 godina, zadnji dan, zadnjih pet dana, zadnjih deset dana, a ovako to govoriti, to je za mene smiješno, to je banalno.
Hvala. Zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite
Poštovani gospodine Bosiću, žao mi je ukoliko ste i sebe tu prepoznali, jer ja nisam govorio pojedinačno o jednom, nego ukupno, onome ko predsjedava ovim tijelom. Hoćete da Vam kažem u koliko je ukupno vas troje odbora, komisija? Žao mi je što ste se Vi tu našli. Gospodine Lovrinoviću, da ne uzimam dva puta, ako ništa, Vi ste pozicija. Prema tome, nemojte govoriti ko je pozicija, ko nije pozicija, HDZ je po-zi-ci-ja, vlast, i nemojte govoriti Vi ne znate ko je. Znate Vi odlično, Vi ste vlast. Tačka. 61
Hvala. Zastupnica Dušanka Majkić, rasprava. Izvolite.
... da kažem da će ovaj saziv Parlamenta ostati upamćen po tome da je praktično izbrisao opoziciju gdje god je to bilo moguće. Sjećam se zakona kad je donesen i kad je rečeno da nema smisla da Savjet ministara bira direktore policijskih agencija, nego da zbog toga treba formirati nezavisno tijelo koje će se baviti, znači, izborom i suspenzijom, odnosno razrješenjem direktora policijskih agencija. I baš zbog toga je bilo logično da opozicioni poslanik uvijek predsjedava takvim tijelom. Ali ovo što ste vi danas uradili ne pokazuje samo vaš odnos prema opoziciji, to pokazuje i odnos prema vašim kolegama iz stranaka iz kojih vi dolazite. Pa vi niste imali povjerenja da će vaše kolege iz stranaka uraditi to dobro, nego tri člana Kolegija se odluče da oni sebe stave u poziciju da vrše taj izbor. E, pa znate, možete da zamjerite od nas ovdje svakom svašta, ali da nismo toliko dovoljno pronicljivi da shvatimo vaše namjere, to zaista ne možete da nas optužite. Ja vas molim da promjenite ovaj izbor, nemojte da se od toga pravi urnebes, sve sve usvojili i posvojili, ostavite nek nešto bar bude iluzija nezavisnosti u ovoj zemlji.
Hvala. Ispravka krivog navoda, zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Ja samo želim da reagujem na ovo da je ovaj saziv izbrisao opoziciju, ne daj Bože. Ovaj Parlament ima vrlo demokratičan Poslovnik koji opoziciji u potpunosti dozvoljava da pokrene svaku incijativu koju ovdje želi. U onom nekom tamo prethodnom periodu, kada je SNSD bio dio većine, voljela bih vidjeti te komisije u kojima su bili poslanici SDS-a, ove vrste.
/nije uključen mikrofon/
Ove vrste gospođo Majkić. Bilo gdje da su u pitanju izbori i imenovanja, nikada nas nije zapalo, kad nismo bili dio većine. Ako pričamo o tome šta je brisanje opozicije, brisanje opozicije je ono što se u ovom momentu dešava u Narodnoj skupštini gdje je policija blokirala salu u kojoj se održava sjednica Narodne skupštine i ne dozvoljava opoziciji da uđe na zasjedanje.
Hvala. Kolega zamjenik, Šefik Džaferović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, uvažene koleginice i kolege. 62 Dakle, istina je ono o čemu je govorio gospodin Bosić, niko od nas ovdje nema nikakvog interesa da bude u ovom tijelu. Ako vi mislite da to treba da bude neko drugo tijelo, predložite, glasat ćemo, dakle, o tome. Mi smo se rukovodili time da je u prošlom sazivu ovo tijelo bilo sastavljeno od Kolegija i smatrali smo da ljudi koji su najodgovorniji, imaju najviše obaveza u obadva doma, treba da budu u Komisiji koja će prevesti ovu proceduru i o kojoj ćete vi svakako odlučivati. Dakle, ovako – Parlamentarna skupšina BiH na 41. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 31., ja čitam kako piše, hrvatska verzija, 31. siječnja 2013. godine i na 27. sjednici Doma naroda, održanoj 26. veljače 2013. godine, istovjetnim zaključkom Doma naroda i Zastupničkog doma, broj taj i taj od 26. veljače 2013. godine, imenovala je članove Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja članova Neovisnog odbora, Odbora za žalbe građana kao neovisnih tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, u daljenjem tekstu Povjerenstvo, kojeg čine: dr Božo Ljubić, dakle, član Kolegija Predstavničkog doma, dr Denis Bećirović, također član Kolegija Predstavničkog doma, dr Milorad Živković, također, kao što znate, član Kolegija Predstavničkog doma, iz Zastupničkog doma, te Sulejman Tihić, također član Kolegija, mr Ognjen Tadić, član Kolegija i dr Dragan Čović, član Kolegija iz Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. I na kraju ovdje stoji, da je ovo potpisala, oni su izabrali između sebe Kolegij tog tijela, dakle, predsjedatelj Privremenog zajedničkog povjerenstva je dr Dragan Čović, prvi zamjenik predsjedatelja Privremenog zajedničkog povjerenstva dr Milorad Živković i drugi zamjenik predsjedatelja Privremenog zajedničkog povjerenstva je dr Denis Bećirević. Ovo je, dakle, ovako bilo, mi smo se rukovodili ovim, nemojte nas napadati. Smatrali smo da to treba da radimo ovako, ako mislite drugačije predložite, Dom će o tome odlučiti, mi ne odlučujemo.
Hvala lijepa. Rasprava, zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Pa gospodine Džaferoviću, to je davno bilo stvarno.
Je li davno bilo?
To je davno bilo. Idemo ka Evropi, pa treba da mijenjamo neka pravila. Tako da smo mogli, ovaj, na jedan drugačiji način da formiramo i ovu Komisiju. Međutim, nažalost, to je loša praksa, jel, loša praksa koje se moramo naizad osloboditi. Ja bih to ovako rekao, nezavisne odbore biraju zavisni ljudi, zavisni od politike i svojih lidera, pa će izborom nezavisne odbore pretvoriti u zavisne svojim političkim liderima i politikama. Problem je samo što vi više ne vjerujete ni svojim članovima, jer onda oni imaju neke svoje kandidate, a vi ćete sigurno provesti one koje lideri kažu. Mislim da je to rješenje, ja ne znam šta bi drugo bilo.
Hvala. Zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite. 63
Opet dužno izvinjenje, ali moram reagirati. Poštovani kolega Džaferoviću, kažete rukovodili ste se i napravili isto što su, cijelo vrijeme govorite da idete ka naprijed i da želite da poboljšate, da želite da je bolje, transparentnije i da se politika što manje u te stvari miješa, a onda potvrdite da su oni radili perfektno jer se i Vi ponašate isto kao i oni. Aferim.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujemo raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 14., Ad. 14. Prijedlog zaključka o osnivanju Interresorne radne skupine za izradu Zakona o ispitivanju podrijetla imovine dužnosnika u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02- 34-1-1894/17, od 31.07.2017. Prijedlog zaključaka ste dobili. Zajednički kolegij obaju domova predlaže da u Interresornu radnu skupinu budu imenovani: Amir Fazlić, Aleksandra Pandurević i Predrag Kožul. Otvaram raspravu. Zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Maloprije, ista situacija je ovdje, imamo Komisiju, imamo prijedlog Kolegija i taj prijedlog Kolegija čine predstavnici, sad će biti jedno veliko iznenađenje, SDA, HDZ i SDS. Dakle, identična situacija kao i maloprije. E sad je maloprije gospodin Bosić rekao da su članovi Kolegija sami sebe predložili da ne bi bilo sporenja zašto ovo ime, zašto ne neko drugo, biće mi jako interesantno čuti obrazloženje za ova imena. Jeste li predložili kolegu Fazlića, kolegicu Pandurević i kolegu Kožula da ne bi bilo rasprave zašto ovo ime, zašto ne neko drugo? Je li i dalje stojite kod svog objašnjenja gospodine Bosiću? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ovaj, ovo je prijedlog Kolegija. E, tako da, znači, ovo je potpuno nedosljedno i jedina dosljednost u svemu ovome je da se radi o tri stranke, SDA, HDZ i SDS, koje, neke od njih, a vrlo često i sve tri, se onako javno svađaju oko stvari od kojih narod nema ništa, a onda kad treba uraditi nešto konkretno, vrlo lako se dogovore. I druga dosljednost, ja se izvinjavam, druga dosljednost je, je li, da će se oni vrlo lako dogovoriti oko tri prvorangirana kandidata koji će biti, je li, u onoj maloprije Komisiji, ovaj, B, H i S, i nikad se ne možete desiti, iako statistika ne 64 poznaje takvu mogućnost da dva Bošnjaka ili dva Srbina ili dva Hrvata završe prvi i drugi na rang listi, pa recimo da sad neko iz nekog drugog ili trećeg naroda bude treći, itd. Što se tiče konkretno ovog, ove Interresorne radne grupe koja je sada tačka dnevnog reda, SBB u potpunosti podržava izradu Zakona o ispitivanju porijekla imovine zvaničnika u institucijama Bosne i Hercegovine I ja ću sada podsjetiti da ovo nije prvi put da se ova tema nalazi na glasanju. Mi smo, tu se već ne mogu sjetiti koliko davno, usvojili Zaključak da se zaduži Vijeće ministara da izradi Zakon o ispitivanju porijekla imovine zvaničnika u institucijama Bosne i Hercegovine i, koliko sam upoznat, Vijeće ministara nikada nije dostavilo prijedlog takvog zakona u proceduru. Mi smo tada glasali za taj Zaključak da se Vijeće ministara zaduži. Mi u potpunosti podržavamo donošenje takvog zakona i, podsjetiću, kada je taj konkretno Zaključak u pitanju, taj Zaključak je usvojen i u Predstavničkom domu i u Domu naroda i SBB je kroz svoja četri poslanika u ovom Domu i kroz svog delegata, gospodina Radončića, u Domu naroda glasao za taj Zaključak. Vijeće ministara se potpuno oglušilo o to, ja ne znam je li zbog toga što resorni ministar nije htio uraditi ništa po pitanju izrade takvog zakona, ne mogu ulaziti u to, ali je činjenica da se Vijeće ministra oglušilo o Zaključak oba doma, a mislim da je maločas gospodin Lovrinović, ili možda neko drugi, ne mogu se sjetiti, rekao da priznaje samo zaključke koje usvoje oba doma. Evo, to je jedan od onih zaključaka koja su oba doma usvojila i Vijeće ministara se opet oglušilo o to. E sad, vidite, mi imamo problem pošto je HDZ kontinuirano protiv donošenja ovakvog Zaključka. Citiraću delegatkinju HDZ u Domu naroda koja je rekla da bi donošenje ovakvog Zakona bilo bezveze. To su njene riječi, ja ne koristim takvu terminologiju u ozbiljnim raspravama, dakle, citiram, rekla je – bezveze. Što se SBB-a tiče, ovaj Zakon je neophodno potreban. Međutim, s obzirom da je sastav Komisije dva SDA, dva SDS i dva HDZ, kako je to, je li, predloženo ovdje, a svi znamo da komisije djeluju po prinicipu da trebate imati bar jedan glas iz svakog naroda i uzimajući u obzir da je kandidatknja HDZ-a rekla da bi ovakav Zakon bio bezveze, mi možemo onda očekivati da će ishod svega ovoga biti nedonošenje, odnosno neće se uraditi ono što mi sada trebamo zadužiti tu Komisiju da uradi, je li, nema apsolutno druge mogućnosti. Prema tome, ukoliko se sastav Komisije ne promijeni i to u ovom konkretnom slučaju, s obzirom da je HDZ već istakao da bi takav Zakon bio bezveze, onda je ovu Komisiju, sastav ove Komisije, neophodno promijeniti da iz reda hrvatskog naroda uđe neko ko nije iz HDZ-a, jer inače već unaprijed znamo stav HDZ, a pošto je neophodan glas, jedan bar, iz hrvatskog naroda, rezultanta ovog napora će biti nula i onda nećemo imati Zakon o ispitivanju porijekla imovine izabranih i imenovanih zvaničnika i sve će ovo biti jedna još predizborna farsa. Prema tome, apsolutno je neophodno da jedan predstavnik u ovoj Komisiji iz reda hrvatskog naroda ne bude iz HDZ-a. I s obzirom da sam ja poslanik u Predstavničkom domu mislim da to trebamo, tu dilemu otkloniti odmah. Imamo u ovom Domu predstavnika hrvatkog naroda koji nisu iz HDZ-a i tu treba tu zamjenu izvršiti, da bismo mogli u konačnci dobiti Prijedlog zakona o ispitivanju porijekla imovine izabranih i imenovanih zvaničnika. Ukoliko se to ne uradi, iz svega što je HDZ dosad rekao o ovom Prijedlogu zakona, uključujući da je takav prijedlog bezveze, kako je rekla delegatkinja HDZ u Domu naroda, proizilazi da mi nećemo imati glas iz hrvatskog naroda u ovoj Komisiji za ovaj Prijedlog zakona i da s toga taj Prijedlog zakona neće vidjeti svijelo dana. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite. 65
Uh što je danas gospodin Arnaut u ljubavi prema HDZ-u. Dakle, daće Bog da HDZ o tome presudi, da o nečem bar presudi u ovoj državi HDZ, ali, ovaj, to što ste Vi citirali koleginicu iz drugog Doma, ne znam otkud Vam to da je to stav HDZ-a. Koleginica u ovom Domu ili u bilo kojem drugom domu, ako nije stav Kluba, može iznijeti svoj vlastiti stav, pa valjda smo demokratska država, a i mi smo demokratska stranka. A, ovaj, sva priča, i maloprije sam zaboravio reći, i ova sad u nastavku i ona, je zapravo priča koja je, svo ovo vrijeme prisutna. Znači, samo ide k tome da se stvori građanska država jer ugasit HDZ, pa eto i SDA, kako ste namjerili, ne znam, legitimne predstavnike naroda, onda će biti sve dobro i kako treba, tako bar ja to razumijem, kako Vi govorite. Dakle, ništa posebno niste rekli, novo.
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Izvolite
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Ma ovo uporno, ničim izazvano i ja mislim potpuno nepotrebno neko povezivanje i pravljenje konekcija HDZ – SDA – SDS, ne znam, ja, čini mi se da uvaženi kolega to samo pominje da bi skrenuo pažnju sa one ključne i prave konekcije. To su SBB i SNSD. Takva konekcija nikada vidljivija nije nego danas kada opoziciji u Narodnoj skupštini policija brani da uđe u skupštinsku salu i prisustvuje zasjedanju, a kvorum SNSD-u drži poslanik SBB-a. Dakle, mi radimo i sarađujemo sa svima koji žele neka konkretna rješenja. Nismo vidoviti da znamo kako će bilo ko od kolega se ponašati, pa ni kolege iz HDZ-a po tom pitanju. Mislimo da će svi imati problem sa pritiskom javnosti ako budu pokušali opstruisati. Kolega, i Vaš kolega Čivić drži kvorum SNSD-u, znači kad već dobacujete, ne dozvoljavate, mislim, obezbjedite poslovničke mogućnosti da se priča. Dakle, svako ko ne bude za ovakvo riješenje imat će problem i sa pritiskom javnošću i sa biračima. Mi nemamo problem, mi mislimo da ovakvo rješenje treba donijeti. Klub SBB-a će imati priliku da uloži amandmane, da poboljša, ja vjerujem da ćete Vi to dobro uraditi i ne vidim zaista čemu ovolika drama ni oko čega.
Hvala lijepa. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa zaista je idilično ovo kako je kolega Lovrinović prikazao ovu vezu između SDA i HDZ-a, međutim, vidite, što se ovog tiče Vi kažete, kolegica Pandurević kaže – ničim izazvan. Ja, ako me oči moje ne varaju, sam na prošloj tački dnevnog reda vidio prijedlog sastava Komisije, šest članova, dva HDZ, dva SDS, dva SDA. Na ovoj tački učinilo mi se kao dežavu u sekundi, SDA, HDZ, SDS. Prema tome, izazvano je prijedlozima koje je dostavio Kolegij. A što se tiče ovoga pritiska javnosti, pa vidite nešto, kad je bijeli hljeb bio i one naknade u komisijama, nimalo mi nije pomogao pritisak javnosti kad je bila rezolutna borba HDZ-a protiv ukidanja bijelog hljeba i ovih naknada u komisijama, u pitanju. Zahvaljujem 66
Hvala. Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Već kad danas imamo napade iskrenosti, kad govorimo o pritisku javnosti, činjenica je da neki ovdje vole da manipulišu javnošću, pa onda kažu – ukidamo bijeli hljeb da bismo uštedili, a onda mnogo više od onog bijelog hljeba koji bi uzeli, uzmu jer svoju suprugu prebace na budžet. Toliko o borbi protiv nepotizma i principijelnosti.
Hvala lijepa. Evo u ovome trenutku dajemo pauzu do 16 sati. Sa nastavkom sjednice u 16 sati vidimo se ovdje. Dame i gospodo zastupnici nastavljamo sa radom sjednice. Rasprava, Zaim Backović, ne vidim zastupnika, Sadik Ahmetović, rasprava. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća. Ja ću kratak biti. Vidim ovdje da se predlaže radna grupa ali logično je bilo da se zaduži Vijeće ministara, ali obzirom da Vijeće ministara ne postupa po, čak ni po dnevnom redu ovog Parlamenta, ja predlažem najkraću moguću varijantu, a to je da, ja se sjećam bio sam nekad u nekom mandatu ovdje poslanik i bilo je više puta dobrih zakona koji su bili na dnevnom redu sa istim nazivom, predlagali su ih različite partije, pogotovo su ih predlagali, ovaj, u vrijeme predizborne kampanje, tako da, evo, predlažem da danas uopće ne glasamo o ovom zaključku, nego da izglasamo zaključak, predlažem predlagaču da predloži zaključak da se jedan od predloženih zakona koji su ranije bili u proceduri ponovo vrati u parlamentarne ove klupe i da se usvoji. Dakle, ima dobrih zakona, ja se sjećam, dakle, bila su bar dva u vrijeme kada sam ja bio u mandatu u ovom Parlamentu Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Denis Bećirović, rasprava, ne vidim nikoga. Zaključujem raspravu po ovoj točki. Prelazimo na točku 15., Ad. 15. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Projekt podrške zapošljavanju) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, materijal broj: 01,02-05-2-1546/17, od 22.06.2017. 67 Mišljenje nadležnog Povjerenstva za vanjske poslove ste dobili. Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu po točki 15. Idemo na točku 16., Ad. 16. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Makedonije u procesu pristupanja Europskoj uniji, broj: 01,02-05-2-1902/17, od 31.07.2017.
Neko kaže da treba, pročitaj.
Ovako, Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH da pokrene inicijativu za uvođenje plavog dizela pokretanjem postupka za donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini. Od ukupno 39 nazočnih – 23 za, 6 protiv, 10 suzdržanih. Uz opću imamo i entitetsku većinu i usvojili smo zaključak zastupnika iz Kluba Neovisni blok. Znate da ne glasamo o točki 6. da ne bi bilo zabune. Prelazimo na točku 7. – Izvješće o aktivnostima u vezi s izgradnjom Pelješkog mosta i Izvješće o aktivnostima na realiziranju projekta izgradnje međudržavnog mosta preko rijeke Save kod Svilaja i priključnih graničnih dionica autoceste na Koridoru 5c – podnositelj: Ministarstvo komunikacija i prometa BiH (realiziranje zastupničke inicijative 69 usvojene na 49. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 05.07.2017.), akt broj: 01-50-1- 1474/17, od 28.08.2017. Glasujemo o usvajanju zaključka zastupnika Momčila Novakovića. Treba li da pročitam zaključak? Zastupnički dom Parlamentarne skupštine ... ____________(?) Hoćete li ponoviti molim vas.
Ponovit ćemo.
Šta trebam? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa, evo, čitam zaključak, samo malo pozornosti. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH formira radnu skupinu koju čine predsjedatelji klubova, a koja će, na temelju transkripta rasprave predloženih zaključaka Deklaracije i predloženih dopuna Deklaracije, te u konzultacijama sa Vijećem ministara BiH i Predsjedništvom BiH, dostaviti Zastupničkom domu eventualno usuglašen prijedlog bilo deklaracije ili zaključka. Od ukupno 39 nazočnih – 13 za, 22 protiv, 4 suzdržana. Federacija BiH – 5 za, 21 protiv, nema suzdržanih, Republika Srpska – 8 za, 1 protiv, 4 suzdržana. Ne postoji opća većina. Sad idemo prema redosljedu zaključaka. Glasamo o usvajanju zaključka zastupnika iz Kluba SBB-a. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da u idućih 60 dana pokrene, odnosno intenzivira postupak ratifikacije Ugovora o državnoj granici između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske potpisan u Sarajevu 30.07.'99., a sukladno Zakonu o postupku zaključivanja i provođenja međudržavnih, odnosno međunarodnih ugovora. Od ukupno 39 nazočnih – 21 za, 11 protiv, 7 suzdržanih. Federacija BiH – 20 za, nema protiv, 6 suzdržanih, Republika Srpska – 1 za, 11 protiv, 1 suzdržan. Postoji opća većina ali ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Hoćemo li usuglašavanje naknadno.
Pa ja mogu odmah, ako hoćete naknadno, naknadno ćemo.
Idemo na drugi krug što se tiče zaključka. 70 Od ukupno 39 nazočnih – 21 za, 11 protiv, 7 suzdržanih. Federacija BiH – 20 za, nema protiv, 6 suzdržanih, Republika Srpska – 1 za, 11 protiv, 1 suzdržan. Znači postoji opća većina, ali u Republici Srpskoj 2/3 su protiv i nismo usvojili ovaj zaključak. Sad idemo na tekst Deklaracije, po redosljedu. Dajem na glasanje tekst Deklaracije.
/nije ukjučen mikrofon/
A zašto bi čitali kad imamo svi, dobili smo pisani, i mi glasamo o pisanom tekstu, ovaj, Deklaracije.
/nije uključen mikrofon/
Mi odvojeno glasamo. Sad se glasa o Deklaraciji koja je potpisana od strane 24, ako se ne varam, zastupnika.
/nije uključen mikrofon/
Znači, na Vaš zahtjev pravimo iznimke kad su u pitanju tekst ovih određenih odluka, pa da budemo jasni. Pozivamo Predsjedništvo BiH i Vijeće ministara BiH da u slučaju da se u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ove Deklaracije ne postignu bilateralna rješenja sa Republikom Hrvatskom, odnosno Evropskom unijom, da se poduzmu sve neophodne pravne radnje diplomatskim putem prema Republici Hrvatskoj, odnosno Evropskoj uniji, u pogledu zaštite suverenih prava Bosne i Hercegovine na moru donošenje posebnog zakona o moru Bosne i Hercegovine i pokretanje pravnih procedura pred međunarodnim pravosudnim institucijama. Jeste li zadovoljni?
... [[nije uključen mikrofon]] nema povlačenja iz Ugovora. SBB je zadovoljan. ____________(?) Čiji je to prijedlog?
Ja sam rekla ovo je prijedlog 24 zastupnika u Zastupničkom domu, tekst Deklaracije. ____________(?) Čiji je prijedlog ovo što ste rekli ... 71 To je sastavni ove, pa sam rekla da smo napravili iznimku na zahtjev zastupnika da samo pročitamo točku 4. [[zajednička diskusija]]
Mogli ja malo dobiti riječ?
Glasamo, molim Vas kolega o čemu je riječ?
Poslovnički samo da pomognem.
Pa, nemojte tako, šta trebamo reći, glasamo o prijedlogu Deklaracije koju imamo potpisane, od strane 24 zastupnika.
Glasamo u paketu, dakle glasamo u paketu o Deklaraciji i dopuni Deklaracije, u paketu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Pa, ja ne znam stvarno o čemu pričate. O kojim dopunama mislite? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne, ne možete glasati, sve što je predložio SDS doći će na red. Molim vas, ponovite glasanje, glasamo o Deklaraciji potpisanoj od strane 24 zastupnika.
Tražim da se ponovi. ____________(?) Ja tražim pauzu da vidim ko je ...
Molim vas, za vrijeme glasanja nema pauze. Idemo dalje sa glasanjem.
Sačekajte malo, da se ponovi glasanje i tražim riječ.
Možete tražiti da se ponovi glasanje. Želite li da se ponovi glasanje?
/nije uključen mikrofon/
Dajte molim vas ponavljanje glasanja. ____________(?) .. [[nije uključen mikrofon]] Ne želimo ... Ne želite. Idemo dalje.
Klub SDA traži da se ponovi glasanje.
Stavljamo prijedlog Deklaracije na glasanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Iste, o kojima smo, traže ponovljeno glasanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Ne, nemojte tako.
Dajte mi riječ.
Kako ću Vam dati riječ. Ma molim vas dajte malo strpljenja, pa nemojte da sad ako ste nezadovoljni nekim stvarima da to, pa idemo raditi po Poslovniku. Svaki put radimo tako. Imamo prijedloge ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A kako ćete, otkud znate da će Deklaracija biti usvojena. Je li usvojena? [[veoma žučna zajednička diskusija]]
[[nije uključen mikrofon]] ____________(?) ... [[nije uključen mikrofon]] Na zahtjev Kluba ...
Molim vas ponovite glasanje. Od ukupno 39 nazočnih – 27 za, 11 protiv, 1 suzdržan. Federacija BiH – 21 za, 5 protiv, nema suzdržanih, Republika Srpska – 6 za, 6 protiv, 1 suzdržan. Postoji opća, postoji entitetska većina. Ako je to bio cilje Deklaracija je usvojena. Glasamo o usvajanju zaključka zastupnika Kluba SDS-a, dopuna Deklaracije. 74
/nije uključen mikrofon/
Molim vas lijepo, dajte se izjasnite svi, imate pisane materijale ispred sebe. Od ukupno 39 nazočnih – 24 za, 10 protiv, 5 suzdržanih. Federacija BiH – 17 za, 9 protiv, nema suzdržanih, Republika Srpska – 7 za, 1 protiv, 5 suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Usvojili smo izmjene Deklaracije, odnosno dopune Deklaracije ispred Kluba SDS-a. Imamo prijedlog zaključka zastupnika Nikole Lovrinovića.
Povlačim ...
Konstatiram da je predlagatelj zaključka gospodin Nikola Lovrinović povukao prijedlog zaključka. Idemo na glasanje o usvajanju zaključka zastupnice Hanke Vajzović.
Evo, i ja povlačim ...
Hvala lijepa. Konstatiram da je na prijedlog predlagatelja zaključka zastupnice Hanke Vajzović ovaj zaključak povučen prije glasanja. Prelazimo na usvajanje zaključka zastupnika Senada Šepića. Treba li da pročitamo zaključak? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Jeste li rekli treba? Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva Predsjedništvo BiH da Parlamentarnoj skupštini dostavi informaciju o svim aktivnostima i radnjama koje je poduzimalo od 2007. kada je Predsjedništvo BiH u tadašnjem sastavu usvojilo stajališta vezana za izgradnju Pelješkog mosta. Glasamo o prijedlogu zaključka zastupnika Senada Šepića. 75 Od ukupno 39 nazočnih – 19 za, 17 protiv, 3 suzdržana. Federacija BiH – 18 za, 7 protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska – 1 za, 10 protiv, 2 suzdržana. Postoji opća većina ali ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Hoćemo li odmah u drugi krug? Idemo u drugi krug glasanja o prijedlogu zaključka zastupnika Senada Šepića. Od ukupno 39 nazočnih – 19 za, 17 protiv, 3 suzdržana. Federacija BiH – 18 za, 7 protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska – 1 za, 10 protiv, 2 suzdržana. Postoji opća većina, a Republika Srpska nema 2/3 protiv ...
Ima 2/3.
2/3, da, i nije usvojen prijedlog zaključka Senada Šepića. Glasujemo o usvajanju zaključka zastupnika Denisa Bećirovića. Treba li da pročitam zaključak? [[zajednička diskusija]] Molim vas, treba li da pročitam zaključak? Ne treba. Glasamo o prijedlogu zaključka Denisa Bećirovića. Od ukupno 39 nazočnih – 18 za, 19 protiv, 2 suzdržana. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Ukoliko ne bude usvojen, tako je, tako je. Ukoliko ovaj bude usvojen onda je to to.
Onda glasamo i o broju 2.
Tako je. Idemo sad na glasanje o prijedlogu zaključka broj 1. Od ukupno 39 nazočnih – 18 za, 16 protiv, 5 suzdržanih. Federacija BiH – 18 za, 3 protiv, 5 suzdržanih, Republika Srpska – nema za ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas ponovite glasanje. Od ukupno 39 nazočnih – 20 za, 14 protiv, 5 suzdržanih. Federacija BiH – 19 za, 2 protiv, 5 suzdržanih, Republika Srpska – 1 za, 12 protiv, nema suzdržanih. Postoji opća ali ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Hoćemo li na usuglašavanje? Idemo na drugi krug. Od ukupno 39 nazočnih – 24 za, 13 protiv, 2 suzdržana. Federacija BiH – 23 za, 1 protiv, 2 suzdržana, Republika Srpska – 1 za, 12 protiv, nema suzdržanih. Postoji opća većina ali postoje 2/3 protiv i prijedlog nije usvojen. Znači, sad ne glasamo, on nema smisla ovaj zaključak broj 2. Prelazimo na točku 9. – Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Bećirovića koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 79/14, 81/15 i 97/15), podnosim zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da, u suradnji s entitetskim vladama, najkasnije u roku od šest mjeseci od dana usvajanja ove inicijative u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi prijedlog mjera efektivne zaštite domaće poljoprivredne proizvodnje u Bosni i Hercegovini“, broj: 01-50-1-1622/17, od 05.07.2017. Glasujemo o usvajanju inicijative. 78 Od ukupno 39 nazočnih – 22 za, 12 protiv, 5 suzdržanih. Federacija BiH – 21 za, nema protiv, 5 suzdržanih, Republika Srpska – 1 za, 12 protiv, nema suzdržanih. Postoji opća ali ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Hoćemo li na drugi krug odmah? Idemo na drugi krug glasanja o ovoj inicijativi. Od ukupno 39 nazočnih – 22 za, 12 protiv, 5 suzdržanih. Federacija BiH – 21 za, nema protiv, 5 suzdržanih, Republika Srpska – 1 za, 12 protiv, nema suzdržanih. Postoji opća većina, postoje 2/3 protiv u Republici Srpskoj, znači inicijativa nije usvojena. Prelazimo na točku 10. – Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića koja glasi: „U skladu s člankom 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH predlažem obvezno uvrštavanje u dnevni red prve sljedeće sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH točke pod nazivom: Informacija o realiziranju ranijih zaključaka i inicijativa o utvrđivanju najniže, zajamčene cijene i sigurnog otkupa poljoprivrednih proizvoda u BiH, te prijedlog mjera za odgovor na ovu inicijativu“, broj: 01-50-1-1623/17, od 05.07.2017. Glasujemo o usvajanju inicijative. Od ukupno 39 nazočnih – 21 za, 7 protiv, 11 suzdržanih. Federacija BiH – 20 za, nema protiv, 6 suzdržanih, Republika Srpska – 1 za, 7 protiv, 5 suzdržanih. Postoji opća ali ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Hoćemo li u drugi krug?
Naknadno.
Naknadno. Idemo sa prijedlogom zaključka, ili ćemo ostaviti. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Tako je, nema smisla, kad već nije inicijativa da ostavljamo prijedlog zaključka za iduću sjednicu. Dobro. Idemo na točku 11. – Informacija predsjedatelja Vijeća ministara BiH Denisa Zvizdića o aktualnom stanju i odnosu Vijeća ministara BiH prema Parlamentarnoj skupštini BiH, te odnosu prema parlamentarnoj većini – predlagatelj: zastupnik Sadik Ahmetović, broj: 01,50-1-15-51/17, od 07.09.2017. Glasujemo o usvajanju zaključka zastupnika Sadika Ahmetovića. Čitam zaključak. 79 Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje predsjedatelja Vijeća ministara BiH Denisa Zvizdića da do sljedeće sjednice prikupi potpise zastupnika čiju podršku ima u svom radu kako bi se u idućem razdoblju mogao donijeti stav o statusu Vijeća ministara BiH. Od ukupno 39 nazočnih – 20 za, 18 protiv, 1 suzdržan. Federacija BiH – 13 za, 12 protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska – 7 za, 6 protiv, nema sudzržanih. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili zaključak zastupnika Sadika Ahmetovića. Idemo na točku 12. – Informacija o aktivnostima Agencije za nadzor nad tržištem BiH, materijal Zajedničkog povjerenstva za ekonomske reforme i razvoj, broj: 03/3-50-14- 9-12-3/17, od 12.06.2017. Glasujemo o primanju k znanju ove Informacije. Od ukupno 39 nazočnih – 13 za, 24 protiv, 2 suzdržana. Federacija BiH – 12 za, 13 protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska – 1 za, 11 protiv, 1 suzdržan. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nismo primili k znanju Informaciju o aktivnostima Agencije za nadzor nad tržištem BiH. Idemo na točku 13. – Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja Neovisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao neovisnih tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-1893/17, od 31.07.2017. Glasujemo o usvajanju zaključka, imenovanju Šefika Džaferovića, Mladena Bosića i Borjane Krišto u Privremenu zajedničku komisiju. Od ukupno 38 nazočnih – 16 za, 21 protiv, 1 suzdržan. Federacija BiH – 10 za, 15 protiv, nema suzdržanih, Republika Srpska – 6 za, 6 protiv, 1 suzdržan. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nismo usvojili zaključak o imenovanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova za provođenje procedure imenovanja Neovisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao neovisnih tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine. Prelazimo na točku 14. – Prijedlog zaključka o osnivanju Interresorne radne skupine za izradu Zakona o ispitivanju podrijetla imovine dužnosnika u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-1894/17, od 31.07.2017. Glasujemo o usvajanju zaključka, imenovanju Amira Fazlića, Aleksandre Pandurević i Predraga Kožula u Interresornu radnu grupu. Od ukupno 38 nazočnih – 19 za, 18 protiv, 1 suzdržan. Federacija BiH – 13 za, 11 protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska – 6 za, 7 protiv, nema suzdržanih. Uz opću ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]