Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 39. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Poštovane dame i gospodo srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo sa današnje sjednice opravdao je gospodin, opravdala su gospoda Nikola Špirić i Đorđo Krčmar, a kašnjenje su najavili gospođa Monika Tomić i gospodin Željko Komšić. Predsjedavajući Vijeća ministara BiH poslao je obavještenje da nije u mogućnosti prisustvovati današnjoj sjednici Doma radi ranije planiranog putovanja. Također odsustvo su opravdali gospoda Igor Crnadak i Josip Grubeša, dakle ministri u Vijeću ministara BiH. Prema informaciji Službe sjednici prisustvuje 34 zastupnika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Prije nego što počnemo sa radom želim da iskoristim priliku da se zahvalim gospodinu Mladenu Bosiću, dosadašnjem predsjedavajućem Predstavničkog doma, na uspješnom osmomjesečnom vođenju ovog Doma. Kao što vam je naznačeno u pozivu za današnju sjednicu, a u skladu sa članom 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, poslanicima će biti omogućeno da postavljaju poslanička pitanja u usmenoj formi. Pitanja su poredana redosljedom pristizanja, te će ih zastupnici tim redom i izlagati. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih poslaničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem poslanici Aleksandri Pandurević. Gospođa Pandurević nije prisutna u sali, ona će u toku postavljanja pitanja, imam informaciju, dakle, doći na sjednicu, pa ćemo joj moći omogućiti da postavi svoje pitanje. A sada dajem riječ poslaniku, gospodinu Denisu Bećiroviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, moje pitanje je poslovnički postavljeno i najavljeno predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, gospodinu Zvizdiću. Riječ jednakost u Bosni i Hercegovini ne smije nikada biti riječ bez sadržaja. Pitanje se odnosi na to zašto država Bosna i Hercegovina još uvijek nije regulisala, odnosno usvojila Sporazum sa Islamskom zajednicom. To je već urađeno sa Srpskom pravoslavnom crkvom, znamo da je to pitanje regulisano kada je i u pitanju katolička crkva. Zato ja želim pitati premijera – Šta je problem da Bosna i Hercegovina dobije takav ugovor i sa 2 Islamskom zajednicom u Bosni i Hercegovini i ko pravi probleme na tom putu? Želim reći da ovaj ugovor, Osnovni ugovor koji je već Vijeće ministara usvojilo prije više od godinu dana je baziran na Evropskoj konvenciji za ljudska prava, na Ustavu BiH, na zakonu iz 2004. koji reguliše pitanje crkava i vjerskih zajednica u Bosni i Hercegovini, na sudskoj praksi Evropskog suda za ljudska prava, dakle na svim onim aktima koje trebamo obavezno poštovati u Bosni i Hercegovini. Zato očekujem, evo i od predsjedavajućeg Vijeća ministara, kojeg nažalost nema, da odgovori na to pitanje. Ako ga nema ja se javljam onda za komentar.
Hvala Vam lijepo gospodine Bećiroviću. Ja sam u uvodnom dijelu sjednice vas obavijestio da je predsjedavajući Vijeća ministara odsutan, da je na službenom putu, dakle on se danas nalazi u Briselu radi potpisivanja Protokola uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju i zbog toga neće moći učestvovati u radu današnje sjednice Predstavničkog doma. Dakle, ja sam vas o tome obavijestio, ali iz Vijeća ministara imam signal da je odgovor na pitanje pripremljen. U ime Vijeća ministara odgovor će dati ministrica za ljudska prava, gospođa Semiha Borovac. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi članovi Predstavničkog doma. Evo, dozvolite da odgovorim na pitanje koje je postavio uvaženi gospodin Bećirović. Poznato je, evo, već, kako je to i sam rekao, da je naša zemlja zaključila međunarodne ugovore, Osnovni ugovor između Svete stolice i Bosne i Hercegovine i Dodatni protokol na osnovu ovog Ugovora još 2007. godine, te Osnovni ugovor između Srpske pravoslavne crkve i Bosne i Hercegovine 2008. godine, i to prema postupku koji je propisan Zakonom o postupku zaključivanja i izvršavanju međunarodnih ugovora. Na inicijativu Predsjedništva BiH i zaključkom Vijeća ministara BiH na 141. sjednici, održanoj 12.01.2011. godine, je utvrđen identičan postupak zaključivanja ovog Ugovora i sa Islamskom zajednicom, te su na toj osnovi vođeni pregovori za zaključivanje ugovora. Pregovaračke aktivnosti tima za vođenje ugovora(?) sa Islamskom zajednicom u Bosni i Hercegovini odvijale su se, istina, sa velikim zastojem u izradi ugovora, ali su iste aktuelizirane i okončane tokom 2015. godine. Vijeće ministara BiH je na 25. sjednici, održanoj 29.09.2015. godine, utvrdilo Prijedlog osnova ugovora između Bosne i Hercegovine i Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini, te usvojilo Izvještaj tima za vođenje pregovora. Tekst Prijedloga osnovnog ugovora dostavljen je 22.10.2015. godine Predsjedništvu BiH na dalje postupanje. 23. marta 2016. godine ovaj materijal je uvršten u dnevni red 22. sjednice Predsjedništva BiH, ali je isti povučen radi dodatnog usaglašavanja. Prema posljednjim informacijama, od jučer iz Predsjedništva BiH, usaglašavanje je još u toku.
Zahvaljujem se ministrici za ljudska prava, gospođi Semihi Borovac. Komentar ima gospodin Denis Bećirović. Izvolite.
Ministrica je iznijela slijed događaja i tu što se toga tiče nema se šta prigovoriti, ali ja želim iskazati krajnje nezadovoljstvo sa stanjem u ovoj oblasti, a to što je to i dalje na čekanju na usaglašavanju u Predsjedništvu to tako može u nedogled. Očigledno je da mi imamo jednu 3 situaciju u kojoj se negira jednom narodu u Bosni i Hercegovini i nacija, i jezik, i vjera i država. Postoje ljudi, i to prije svega iz SNSD-a imenom i prezimenom, koji na najvišim funkcijama u bh entitetu Republika Srpska više ne spominju Bošnjake već koriste termin muslimani. Cilj je da svedu čitav jedan narod na vjersku skupinu. U pogledu vjerskih prava, evo, vidimo da Islamska zajednica ne može ostvariti pravo koje mogu druge dvije vjerske zajednice, u pogledu jezika negira se jezik, da ne govorimo koliko se negira država. Kada nekom negirate i vjeru, i naciju, i jezik i državu [[poslanik se upozorava na vrijeme]] to je priprema za novo zlo u Bosni i Hercegovini. Odgovorni ljudi to javno moraju reći, moraju to prepoznati i na tim činjenicama ne smije [[poslanik se upozorava na vrijeme]] da ćuti ni domaća ni međunarodna javnost.
Hvala Vam lijepo. Riječ dajem gospodinu Jasminu Emriću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Postavljam pitanje Ministarstvu finansija i trezora i Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, a u vezi provođenja obaveza iz Reformske agende. Kako su oba ministra prisutni očekujem i odgovor, a pitanje glasi – Šta je urađeno, te koje aktivnosti se vode na državnom i entitetskom nivou radi provođenja obaveza iz Reformske agende na smanjenju direktnih poreza koji opterećuju plate, porezi i doprinosi na plate, kako bi se smanjili troškovi rada, unaprijedio ambijent za investicije i povećala zaposlenost u formalnom sektoru? Kratko ću obrazložiti postavljeno pitanje, a radi obrazloženja ću povezati isto sa dijelovima iz Reformske agende koje želim i naglasiti. Pod tačkom 1. Reformske agende naglašeno je da Vijeće ministara, te vlade entiteta i Brčko Distrikta i kantona prepoznaju hitnu potrebu pokretanja procesa oporavka i modernizacije ekonomije u cilju jačanja održivog, efikasnog, socijalnog, pravednog i stabilnog ekonomskog rasta i otvaranja radnih mjesta. Tačkom 2. navedeno je da Reformska agenda utvrđuje glavne planove Vijeća ministara, vlada entiteta, Brčko Distrikta i kantona za socijalno-ekonomske i povezane reforme u njihovom mandatu. Tačkom 4. Reformske agende se ističe da je ista u skladu s Programom ekonomskih reformi kao temeljnim elementom koji treba da potakne sveobuhvatne strukturalne reforme da bi se održala makroekonomska stabilnost i pospješio rast i konkurentnost, a Tačkom 5. je određeno da će provođenje Reformske agende započete bez odlaganja. To su dijelovi Reformske agende koji obvezuju sve nivoe vlasti na pokretanje reformi radi poboljšanja konkurentnosti i privrednog razvoja. U trećoj značajnoj oblasti Reformske agende koja nosi naziv Tržište rada, svi nivoi vlasti u Bosni i Hercegovini obavezali su se na značajno smanjenje doprinosa socijalne zaštite [[poslanik se upozorava na vrijeme]] radi smanjenja troškova rada kako bi se pomoglo da se privuku investitori. Kako se nalazimo na polovini planiranog vremenskog perioda za provođenje Reformske agende veliki broj značajnih investitora i poslodavaca zanima – šta
Hvala Vam lijepo.
i da li vlasti u Bosni i Hercegovini nešto čine 4
Hvala Vam.
na smanjenju poreza i doprinosa.
Hvala Vam lijepo, vrijeme je isteklo 20 sekundi. Ja ću prekidati na ovaj način svakog kome istekne ovako vrijeme, dakle moramo poštovati Poslovnik. Odgovor će dati ministar finansija u Vijeću ministara BiH, gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
Predsjedatelju, zamjenice, uvaženi zastupnici, kolege ministri, dame i gospodo. Biću vrlo kratak na pitanje uvaženog zastupnika, gospodina Emrića. Informativno da su sve razine vlasti usvojili svoje reformske agende sukladno ustavnim i zakonskim nadležnostima. Pitanje izravnih poreza ili entitetskoj nadležnosti tako da su aktivnosti u vezi sa ovom materijom sadržani u njihovim reformskim agendama. Kad je u pitanju smanjenje poreza i doprinosa na plaće mogu vas informirati da mi na državnoj razini primjenjujemo entitetske propise koji reguliraju ovu materiju, tako da su i za ovo pitanje nadležni entiteti. Međutim, isto tako s vama dijelim informaciju, na posljednoj sjednici Fiskalnog vijeća koju smo održali sa predstavnicima MMF-a u vezi ove oblasti konstatirano je sljedeće. U cilju poboljšanja ambijenta za otvaranje novih radnih mjesta poduzete su mjere za smanjenje poreznog opterećenja rada na način da se moraju harmonizirati propisi između dva entiteta. Vlada Federacije BiH je već usvojila izmjene Zakona o porezu na dohodak i Zakona o doprinosima, čiji je osnovni cilj smanjenje doprinosa za 33% na način koji će osigurati neutralni efekt u pogledu deficita. Takođe u Republici Srpskoj je u završnoj fazi usvajanje izmjena Zakona o porezu na dohodak kojim bi se odredbe ovog Zakona harmonizirale sa Federalnim propisima koji reguliraju ovu oblast, a samim tim bi se smanjila opterećenja uposlenih. U Federaciji BiH ukinuta je posebna naknada za zaštitu od prirodnih i drugih nesreća, dok se u Republici Srpskoj očekuje u siječnju 2017. godine ukidanje doprinosa na solidarnost. Budući da su stvarno ova pitanja entitetskih razina mi ćemo uvaženom zastupniku po dobijanju informacija o aktuelnoj situaciji objediniti odgovor i pismeno mu ga uputiti. Evo, toliko, hvala.
Zahvaljujem ministre. Komentar, uvaženi zastupnik Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. I, evo, kratko da kažem da sam pratio ovaj dio na nivou Federacije, međutim ove izmjene koje se odnose na Zakon o doprinosima su kratkoročne. One su usvojene za period od 12 mjeseci i to samo za određene privredne grane, odnosno za obračun plaća na zaposlene u rudnicima uglja, tekstilnoj, kožnoj i industriji obuće i nisko 5 akumulacijskim djelatnostima tredicionalnih esnafskih zanata što, po meni, nije sveobuhvatna strukturalna reforma. Naravno, evo, kao što je ministar rekao, dobićemo i detaljnije informacije što čine entiteti da se ovaj dio izvrši u skladu sa Reformskom agendom. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Riječ ima gospođa Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Savjeta ministara, ali pošto vidim da ovog puta i ministri odgovaraju na pitanja ukoliko nema onoga na koga se pitanje konkretno odnosi, moje pitanje je vezano za namjere Savjeta ministara u pogledu šta namjeravaju preduzeti na realizaciji preporuka iz izvještaja revizije u institucijama Bosne i Hercegovine. Dakle, prvo pitanje – Šta se ustvari, da li uopšte Savjet ministara namjerava bilo šta učiniti na povećanju finansijske discipline u institucijama Bosne i Hercegovine, naročito koje mjere planiraju provesti kako bi se povećala finansijska disciplina i smanjio broj preporuka revizije u institucijama? I kada će Savjet ministara analizirati dosadašnje finansijske izvještaje i izvještaje o reviziji učinka i implementirati preporuke koje revizija svake godine daje? Bez toga nema smisla sav ovaj dosadašnji posao koji radi i Kancelarija za reviziju i nadležne parlamentarne komisije i sam Parlament ukoliko Savjet ministara ne napravi neke konkretne mjere kojim će se smanjivati broj mjera, a ne povećavati svake godine. Dakle, ja mislim da ima ovdje neko ko može da odgovori na ovo pitanje. Hvala.
Hvala lijepo. Pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara. Da li iz Vijeća ministara ima neko ko će dati ovaj odgovor ili ćemo to ostaviti za iduću sjednicu? Dakle, koliko vidim ovo ćemo ostaviti za iduću sjednicu kada predsjedavajući Vijeća ministara bude tu, jer ne vidim da je postignut ili napravljen dogovor da se da odgovor na zastupničko pitanje od strane prisutnih članova Vijeća ministara BiH. Mi idemo dalje, riječ ima gospodin Mirsad Mešić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno ministrici odbrane. Gospođo ministrice razlozi zbog kojih postavljam ovo pitanje leže u činjenici da Bosna i Hercegovina, nažalost, nema razvijene snage zaštite i spašavanja u slučaju elementarnih nepogoda, tehničkih i drugih katastrofa velikih razmjera, kao i činjenici da zračne snage Oružanih snaga Bosne i Hercegovine su najefikasniji sistem koji u početku tih katastrofa daje neophodan suport i riješi velike probleme zaštite i spašavanja. Dakle, to pitanje glasi – Da li je tačna informacija koju sam dobio iz Oružanih snaga da u budžetu Ministarstva odbrane niste planirali niti jedan dinar za održavanje, odnosno remont vazduhoplova koji se zovu helikopteri i da li je tačna informacija da jedan od osnovnih komponenti obuke u Oružanim snagama, zapravo vazduhoplovstvu, koji se zove naliv pilota se smanjuje za 25%? 6
Zahvaljujem. Riječ ima ministrica odbrane u Vijeću ministara BiH, gospođa Marina Pendeš. Izvolite.
Zahvaljujem i pozdravljam vas uvaženi zastupnici. Što se tiče planiranja nismo planirali, naravno, ni jedan dinar, ali smo planirali 1.455.000 KM. A kad su u pitanju sredstva za planirani godišnji ... helikoptera Oružanih snaga i Brigada zračnih snaga i protuzračne odbrane ista se planiraju na istom, na istoj razini kao što je bilo i ove godine. Znači, planiranje se vrši na bazi raspoloživih zrakoplovnih resursa, znači operativnosti zrakoplova ali jednako tako i GM količina mlaznog goriva. Što se tiče mlaznog goriva toga dovoljno imamo, a što se tiče zrakoplova operativnost je, na neki način, upitna, ali ja sam uvjerena da će uskoro biti završen tender što se tiče remonta dva helikoptera. Planirali smo, i kao što znate, bar sam ja javno iznijela činjenice da je i od strane Vijeća ministara, ali jednako tako i od Predsjedništva, podržan Prijedlog modernizacije Oružanih snaga koji podrazumijeva nabavku, između ostalog, i novih zrakoplova. S druge strane što se tiče ..., između ostalog, zakonom je definirana jedna od obaveza da Oružane snage odgovore na prirodne katastrofe i nesreće, ali isto tako možda je vrijeme da se u ovome Domu pokrene inicijativa kako bi se regulirali i kako bi Ministarstvo sigurnosti uistinu bilo koordinirajuće tijelo kad su u pitanju odgovori na prirodne katastrofe i nesreće. I mislim da, i zahvaljujem vam se na pohvali, jer uistinu Oružane snage prve djeluju a iako bi po zakonu trebali djelovati kad se iscrpe svi kapaciteti. Hvala.
Hvala. Komentar ima gospodin Mirsad Mešić. Izvolite.
Ma, ja nisam gospođo ministrice zadovoljan odgovorom iz jednostavnog razloga što pretpostavljam da je i Vama poznato da od svih helikopterskih jedinica u ovom trenutku rade, čini mi se, samo dvije. Koliko je to malo, koliko je to dovoljno, koliko je to nedovoljno, morate zaista zajedno sa svojim saradnicima dati odgovor na ta pitanja. Ono što je zabrinjavajuće da se održavanje helikoptera, da obuka pilota, da status pilota koji je veoma ugrožen u narednom periodu nekakvim anticipiranim aktivnostima u smislu ukidanja njihovog dodatka će učiniti sve da Oružane, odnosno vid Oružanih snaga koji se zove Vazduhoplovstvo potpuno i nestane. Istovremeno, naravno, Vi kažete u novim jedinicama, nažalost, dokumentu koji se zove Pregled odbrane te nove jedinice su predviđene za jednu novu jedinicu koja je na jugu zemlje. I da sad ne prejudiciram to stanje, ja vas pozivam gospođo ministrice da se ozbiljno pozabavite ovim pitanjem jer mi Klub poslanika Socijaldemokratske partije [[poslanik se upozorava na vrijeme]] razmišlja o pokretanju Vašeg opziva sa pozicije ukoliko se ove stvari u dogledno vrijeme ne riješe.
Hvala Vam lijepo. 7 Riječ ima zastupnik, gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve nazočne u dvorani. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu pravosuđa. S obzirom da, evo, imamo na početku sjednice ispriku da ministar zbog preuzetih obaveza nije danas na sjednici ja neću detaljizirati oko ovoga pitanja. Znači, radi se o mom pitanju kad je riječ o ratnim zločinima i predmetima u Sudu, strukturi njihovoj, nacionalnoj strukturi presuđenih, itd., da sad ne čitam ovdje, da ne gubim vrijeme, ne trebam ni komentar, ostaviću ovo svoje pitanje za sjednicu, čini mi se negdje iza nove godine, na kojoj ćemo moći postavljati pitanja ministrima, pa ću tada to pitati. Dakle, nema potrebe danas da postavljam kad mi nema tko odgovoriti. Hvala lijepo.
Hvala Vam lijepo. Riječ ima zastupnik, gospodin Hazim Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo. Moje pitanje je isto ministru pravde – Koliki je ukupan broj neriješenih predmeta u svim sudovima u Bosni i Hercegovini starijih od 5, 10 i 14 godina? Naime, na prošloj sjednici smo imali u Izvještaju VSTV-a ove podatke o smanjenju broja predmeta starijih od 14, 10 i 5 godina za 97, odnosno 98%, ali u odnosu na period od 2010. godine, kada su imali jedan program kad su pokrenuli rješavanje ovih starijih predmeta. Ja sam to i pitao tokom diskusije ali od VSTV-a nisam dobio podatak. Dakle, moje je pitanje precizno – Koliki je apsolutni broj, ne relativan i procentualno u odnosu na 2010. godinu, koliki je apsolutni broj neriješenih predmeta starijih od 14, godina, 10 godina i 5 godina u svim sudovima u Bosni i Hercegovini? Hvala.
Hvala Vam lijepo. Da li iz Vijeća ministara imamo pripremljen odgovor ili ćemo čekati ministra pravde za iduću sjednicu? Koliko vidim nema. Gospodine Rančiću, dakle na Vaše pitanje će biti odgovor dat kada bude ministar prisutan na sjednici Predstavničkog doma. Sada riječ dajem zastupniku, gospodinu Borislavu Bojiću. Je li on tu? Nije tu. Riječ ima zastupnik, gospodin Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam Vas i predsjedavajuće, kao i ostale kolegice i kolege u Parlamentu, naravno i goste koji su takođe danas prisutni. Prije nego što bih postavio ovo pitanje dozvolite mi samo jedan komentar, a obzirom da je uvažena ministrica Pendeš prisutna ovdje ja bih je posjetio da sam 14. prošlog mjeseca postavio jedno pitanje koje je, hajde da kažem uslovno, u najvećem korespondira sa ovim 8 pitanjem koje je postavio kolega Mešić, i ja bih zamolio ministricu ukoliko mogu da dobijem pismeni odgovor na moje pitanje. Što se tiče pitanja koje sam najavio danas ja sam to pitanje usmjerio ka ministru Jusku, odnosno ka Ministarstvu za promet i komunkacije. Obzirom da sam imao uvid u 16 top investicionih projekata kada je u pitanju infrastruktura i pogledao sam i mapu koja je pokazatelj postojećih objekata infrastrukture u Bosni i Hercegovini ja sam se zaista vrlo neugodno iznenadio, i čak sam povukao sjećanja na neka prethodna vremena kad jednostavno na nekim područjima nije bilo raznoraznih investicija. Ali evo, da sad se ne vraćamo daleko u prošlost ja ću ipak postaviti ovo pitanje koje se odnosi na region sjeveroistočne Bosne što podrazumijeva i kanton, Tuzlanski kanton kao i dio Republike Srpske. Nevjerovatno je, zaista nevjerovatno zvuči da ni jedan infrastrukturni objekat, bez obzira da li se radilo o putevima, željeznicama ili avio saobraćaju, nije planiran za područje sjeveroistočne Bosne, odnosno Tuzlanskog kantona gdje živi oko 800.000 stanovnika. Ne želim da govorim ovdje o izuzetnom značaju u svakom pogledu tog područja, industrijskom, razvojnom potencijalu Bosne i Hercegovine, geostrateškom položaju tog lokaliteta, ali želim da ukažem na zaista jednu nelogičnost da nijedan infrastrukturni objekat tu nije planiran. To što 27 procenata putnika u avio saobraćaju koristi aerodrom u Tuzli nije zasluga Bosne i Hercegovine, nego [[poslanik se upozorava na vrijeme]] to je zasluga Mađarske kompanije. To što je vrlo visok procenat učešća u infrastrukturnim objektima [[poslanik se upozorava na vrijeme]] molim vas toliko značajno ovo pitanje smatram.
Hvala Vam lijepo. Vrijeme je isteklo, hvala Vam lijepo. Da li neko iz Vijeća ministara ...
Ovo zaista, predsjedavajući, ja ne postavljam često pitanja
Hvala Vam lijepo.
i ovo zaista smatram nekorektnim. Ali ako Vi smatrate da treba da me prekinete ...
Gospodine Đonlagiću, Vi ste jedan razuman čovjek, nemojte da vodimo dijalog.
Jesam, i zato sam smatrao da ... Još 15 sekundi šta je falilo.
Za Vas jednako kao i za sve ostale zastupnike. Hvala Vam lijepo. Da li iz Vijeća ministara želi neko da da odgovor? Gospodin Saša Dalipagić, zamjenik ministra. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani članovi Kolegija, zastupnici, dame i gospodo. 9 Ja bih prije odgovora uvaženom zastupniku Đonlagiću jedan mali uvod vezan za način izrade Strategije prometa Bosne i Hercegovine. Naime, Strategija je rađena po sistemu odozdo prema gore. Naime, prvo su izradili strategiju, ovaj, entiteti i Distrikt Brčko i svi njihovi, one sve stavke i projekti koje su oni stavili u svoje strategije mi smo unijeli u strategiju, državnu Strategiju Bosne i Hercegovine. Što se tiče Strategije Federcije tu je, tu su imali mogućnost i županije, odnosno kantoni da apliciraju svoje neke projekte. Da li su oni učinili, vlade tih kantona učinile po željama ili potrebama stanovnika tih dijelova to je sad pitanje za njih. E sad bih ja onda odgovorio uvaženom zastupniku na ovo njegovo pitanje. Naime, uvidom u državnu Strategiju može se reći što se tiče cestovne infrastrukture da je za taj, tu županiju/kanton predviđeno sljedeće. Izgradnja autoceste A2 Orašje – Tuzla u dužni od 56 km, tu imamo i vrijednost, neke okvirne vrijednosti investicija, oko 743 miliona KM. Zatim autocesta A3 Tuzla – Žepče, to je spoj sa Koridorom 5c, isto dionica dužine oko 56 km, vrijednost investicije je oko 598 miliona KM. Što se tiče željezničkog prometa tu imamo predviđeno u Strategiji od 2016. do ... godine imamo predviđeno izgradnju, rekonstrukciju, ... i ... signalizacije na željezničkim prugama Doboj – Tuzla, Brčko – Tuzla i Živinice – Zvornik. Vrijednost te investicije je cca 211,5 miliona eura. I imamo 2 miliona eura predviđeno u Strategiji za izradu dokumentacije za ove rekonstrukcije i radove na željezničkom, željezničkoj infrastrukturi. Što se tiče zračnog prometa, tu imamo zračnu luku Tuzla i za istu je predviđeno, infrastrukturni zahvati i tehnička poboljšanja zračne luke u iznosu od 25 miliona eura [[govornik se upozorava na vrijeme]] Dakle, vidim da mi je vrijeme isteklo, a ja ću sada kratko još, da su tu predviđene i neke, i radovi na modernizaciji i na osvježavanju ovih cesta koje, već postojećih cesta. Tu su dionica Tuzla – Sarajevo, zatim crna točka Husino, onda dionica Živinice – Stupari i dionice Pelagićevo – Srebrnik i Srebrenik – Šićki Brod, kao i cesta Kladanj – Vlasenica. Tu će se raditi neki zahvati kao što su proširenje ceste, ispravljanje crnih točaka i modernizacija kolnika. Hvala.
Hvala, hvala Vam lijepo zamjeniče ministra. Molim zastupnike i članove Vijeća ministara da svoja pitanja, odgovore i komentare oblikuju i da imaju takav sadržaj kojeg je moguće iznijeti u vremenu koje je propisano Poslovnikom, inače ćemo morati promijeniti Poslovnik ukoliko hoćemo drugačije ponašanje, dakle 2 minuta za pitanje, 2 minuta za odgovor i minut za komentar. Komentar ima gospodin Mirsad Đonlagić, uvaženi zastupnik. Izvolite.
Pa evo, da ne bih narušavao Vaš autoritet i da ne bih remetio rad ovoga visokog Doma, ja molim ministra, odnosno Ministarstvo da mi da cjeloviti odgovor na moje pitanje gdje sam postavio i dio koji se odnosi na finansijske dimenzije ovog jednog, ovog problema. Hvala velika.
Hvala Vam lijepo, uvaženi zastupniče. 10 Vijeće ministara, odnosno ministar, zamjenik ministra, Ministarstvo neka pripremi ovaj odgovor cjeloviti i u pisanoj formi dostavi uvaženom zastupniku. Riječ dajem zamjenici predsjedavajućeg, zastupnici, gospođi Borjani Krišto. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, zastupnice, ministri i zamjenici, uvaženi gosti sve vas lijepo pozdravljam. Moje pitanje, sukladno Poslovniku, upućeno je Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice, te nadležnim agencijama koje djeluju u njenom sastavu. Naime, nedavno je u domaćem medijskom prostoru upućeno niz uvredljivih, diskriminatorskih, seksističkih i neprimjerenih izjava predsjednici nama susjedne i prijateljske države, članice EU i NATO-a, predsjednici Republike Kolindi Grabar-Kitarović. Ovim putem ne želim uopće ulaziti u suštinu izjava kako predsjednice, tako ni u suštinu odgovora koje su išle od strane Bosne i Hercegovine, ali moram izraziti moju zabrinutost nad korištenim jezikom i izjavama od strane određenog televizijskog voditelja upućenim predsjednici Republike Kolindi Grabar-Kitarević na čiju izjavu su se nastavile i izjave određenog broja bh dužnosnika. Mislim da u zemlji koja teži evropskim standardima i članstvu u zajednici evropskih zemalja doista nema mjesta za ovakav primitivizam koji u najmanju ruku ruši ugled novinarstva Bosne i Hercegovine, ali i ugled naše države u svijetu. Neprimjerene izjave koje smo, nažalost, bili u prilici čuti su na najgrublji način vrijeđali kako čast, tako i temeljna ljudska prava. Ovaj put moje pitanje postavljam zbog izostanka reakcija vladinih, nevladinih organizacija na navedenu situaciju, a na ... način zbor izostanka reakcije i Povjerenstva za ravnopravnost spolova Parlamentarne skupštine BiH, kojemu je na naki način i zadaća, ali i mnogih drugih koji redovito reagiraju u ovim ili sličnim situacijama. Moje pitanje upućeno je ministrici za ljudska prava i izbjeglice – Kako su Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, te nadležne agencije u sastavu Ministarstva reagirali na neprimjerene, uvredljive i seksističke izjave prema predsjednici Republike Hrvatske Kolindi Grabar-Kitarević, odnosno kakav stav imaju spram ovih izjava? Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima ministrica za ljudska prava, izbjeglice i raseljena lica u Vijeću ministara BiH, gospođa Semiha Borovac. Izvolite.
Iako je pitanje široko postavljeno, evo, na meni je odgovor, ali uvažavam cijenjenu zastupnicu na postavljenom pitanju. Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH u čijem sastavu je Agencija za ravnopravnost spolova BiH nije nadležno na reagiranje na izjave izrečene u elektronskim medijima. Izjave koje mogu sadržavati predrasude i stereotipe prema osobama ženskog i muškog spola zaslužuju javnu osudu. U skladu sa članom 26. Zakona o ravnopravnosti spolova u Bosni i Hercegovini primarna nadležnost Agencije je da osigura usklađenost ukupnog pravnog sistema sa standardima za ravnopravnost spolova, te da usmjeri nadležne institucije vlasti na provođenje njihovih obaveza. Ministarstvo je stava da svaki javni zvaničnik mora preuzeti odgovornost za izrečenu riječ iz razloga što ta izrečena riječ ima višestruki utjecaj na one koji slušaju, kao i na ukupno javno mjenje. Isto tako Ministarstvo je stava da odgovori javnim zvaničnicima, neovisno s koje strane dolaze, moraju biti argumentirani, istiniti, 11 potkrepljeni činjenicama i ni u kom slučaju ne smiju vrijeđati dostojanstvo i integritet ličnosti koja je dala neku izjavu.
Hvala lijepo ministrice. Gospođa,
Suzdržaću se od komentara.
Krišto se suzdržava od komentara. Riječ dajem uvaženom zastupniku, gospodinu Amiru Fazliću. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, poštovani mediji i ostali prisutni. Moje pitanje je, se odnosi, je postavljeno Ministarstvu prometa i komunikacija, tačnije rečeno gospodinu ministru, koga danas ne vidim tu ali vidim zamjenike. S obzirom na teško finansijsko stanje na BHRT-u i potrebu poduzimanja određenih mjera pitam – Šta nadležno Ministarstvo čini kako bi se negativni finansijski i drugi trendovi zaustavili, te da li Ministarstvo radi na izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu BiH sa akcentom na dio Zakona koji reguliše finansiranje Javnog RTV sistema?
Hvala Vam gospodine Fazliću. Gospodin Saša Dalipagić, zamjenik ministra prometa i komunikacija u Vijeću ministara BiH. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pošto je ovo pitanja uvaženog zastupnika stiglo juče kasno iza, pred kraj radnog vremena, ja, temeljem članka 175. Poslovnika, predlažem da se na istom, istom odgovori, jer se radi o vrlo važnom i kompleksnom pitanju, da se odgovori pismenim putem. Hvala lijepo.
Svakako takva poslovnička mogućnost postoji. Hvala Vam na pozivanju na Poslovnik Predstavničkog doma, jako sam obradovan time. Gospodine Fazlić, imate li Vi komentar? Izvolite.
Pa ja imam komentar. Razumijem, razumijem ulogu zamjenika ministra, ovo je drugi puta da mi se na ovakav način odgovara, jedan odgovor na neko prošlo pitanje je bio isto tako da 12 nisu vidjeli u Ministarstvu pitanje. Ja moram da podsjetim da sam i ja, shodno Poslovniku, na vrijeme postavio pitanje i vidim da je veći dio kolega tako postavio pitanje. Jedan dio Vijeća ministara i članovi Vijeća ministara, ministri, zamjenici, odgovaraju dok, nažalost, drugima je malo vremena. Evo, ja prihvatam da to dođe u pisanoj formi, ali cilj mog pitanja je bio da potaknem Ministarstvo na aktivniju ulogu u rješavanju ovog problema, s obzirom da smo mi poslanici imali i predlagali određena zakonska rješenja koja nisu dobili potrebnu većinu u ovoj sali, u Parlamentu. Zato očekujem da resorno Ministarstvo koje pokriva ovu oblast aktivno se uključi u rješavanje ovog problema, a očekujem, s obzirom na ovakvu vrstu odgovora, očekujem i pisani odgovor kako bih mogao u neko dogledno vrijeme propratiti aktivnosti nadležnog Ministarstva. Zahvaljujem.
Dakle, hvala Vam gospodine Fazliću. Vi ste čuli komentar uvaženog zastupnika, molim Vas da odgovor date u pismenoj formi, a pitanje se svakako odnosi na jedan gorući problem kada je u pitanju funkcioniranje Javnog RTV sistema emitiranja u Bosni i Hercegovini. Riječ dajem uvaženom zastupniku, gospodinu Senadu Šepiću. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa moje pitanje je predsjedavajućem Vijeća ministara, ja sad ne znam je li on nekoga ovlastio, hoće li imati neko mogućnost da odgovori, ali je, dakle, pitanje vezano za neophodnost usvajanja i konačnog donošenja državnog programa integrisanja Bosne i Hercegovine. Dakle, neki smo dan dobili Upitnik, godinama nam Evropska komisija uporno u svojim izvještajima govori da imamo nikakav ili minimalan napredak u oblasti usklađivanja našeg zakonodavstva sa zakonodavstvom EU. Mislim da je bilo davno vrijeme da dobijemo taj program. Tako da sam s te strane danas htio čuti – Šta se je uradilo do sada, u kojoj je to fazi, kako se možemo mi uključiti, jer imamo sa naše strane jako puno dobrih, ovaj, ideja, posebno grupa ljudi koja djeluje kroz „Blok za Evropu“ ima jako konkretnih načina i ideja kako može pomoći da se ovaj dokument što prije dobije? Ali, evo, zato nam je važno da čujemo od predsjedavajućeg Vijeća ministara šta imamo u vezi s tim, da bismo mi mogli znati na koji ćemo se mi način konkretno uključiti.
Hvala Vam na pitanju. Da li iz Vijeća ministara, ovdje je direktor Direkcije za evropske integracije, gospodin Dilberović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Vrlo kratko, znači mi ćemo dostaviti odgovor u pismenoj formi čisto što zahtjeva malo, malo veću elaboraciju, ali kratko Direkcija za evropske integracije je napravila niz ključnih aktivnosti koji su bitni da bi plan integrisanja, da bi mogli početi raditi sa planom integrisanja. S tim u vezi, u skladu sa onim što je uradila Direkcija i Vijeće ministara je donijelo niz odluka koji će nam omogućiti da taj plan integrisanja bude jedna od tema koja će se jako brzo otvoriti, ona je 13 svakako već i na stolu. Što se tiče financija, one su tu, mi smo napravili neka tri modula u skladu sa zaključcima Vijeća ministara. Prvi modul je već završen, završili smo tu informacijsku platformu za Upitnik, drugi modul je sam plan integrisanja i treći modul je upravljanje dokumentima sistema koordinacije procesa evropskih integrisanja. Želio bih samo napomenuti da je plan integrisanja obaveza Bosne i Hercegovine u skladu sa članom 70. SSP-a. Također u Izvještaju za 2016. godinu spominje se obaveza plana integrisanja i u Upitniku pitanje broj 45 i pitanje broj 82 u okviru poglavlja – Politički kriteriji su vezana za plan integrisanja. Plan integrisanja nije samo priča Parlamenta i Vijeća ministara, što je i do sada slučaj, nego plan integrisanja je priča svih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini i na kraju krajeva i svih parlamenata. Tako da apelujem na vas zastupnike da sa kolegama na nižim nivoima vlasti u entitetima, Brčko Distriktu i kantonima također pokrenemo ovu priču plan integrisanja, jer plan integrisanja mora biti istovjetan donesen za sve nivoe vlasti, u protivnom on neće biti funkcionalan. Zahvaljujem.
Hvala gospodinu Edinu Dilberoviću, direktoru Direkcije za evropske integracije. Svakako očekujemo i odgovor u pisanoj formi. Gospodine Šepiću imate li potrebu za komentar? Izvolite.
Pa ima, dakle, kratko. Ovaj, gospodin Dilberović, ja se zahvaljujem na ovome odgovoru, on je i prisustvovao nekim od ovih naših sastanaka, znam koliko on sa svoje pozicije, dakle kao direktor pokušava da nametne ovu priču kao prioritet. Dakle, važno je da mi ovdje u Parlamentarnoj skupštini razumijemo i shvatimo da to treba da bude fokus i, dakle, da sad, pogotovo kad smo dobili ovaj Upitnik, da se bavimo tim konkretnim pitanjima umjesto tim svađama, sukobima, referendumima, itd. I s tim u vezi, ovaj, s obzirom da je on spomenuo, znamo mi da je to stvar koju će morati raditi, i ovi niži nivoi i upravo jedan taj pristup i koncept djelovanja i kroz „Blok za Evropu“ je da su u njemu uključeni predstavnici nižih nivoa i entitetskih parlamenata, Narodne skupštine Republike Srpske, čak kantonalnih skupština, tako da u tom smislu ćemo s te strane stavljati taj fokus kroz parlamente i vjerujem da je to put kako ustvari možemo pospješiti da ovaj posao bude što bolje i što brže završen. Hvala.
Hvala Vam lijepa. A sada riječ ima uvažena zastupnica, gospođa Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući i čestitam Vam predsjedavanje i želim uspješno kao i gospodinu Bosiću kao što je bilo njegovo predsjedavanje. Moje pitanje ministrici ljudskih prava je – Da li je imenovana radna grupa za izradu Prijedloga zakona o pravima žrtava torture i kada se može očekivati da Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH putem Vijeća ministara BiH navedeni Zakon uputi u parlamentarnu proceduru? 14 Prema analizama oko 80% žrtava torture Bosne i Hercegovine ne može ostvariti svoja prava zbog neusklađenosti entitetskih zakona i određenih diskriminatornih odredbi unutar njega, a glavni problemi su činjenica da nemaju pristupa pravdi i dobivanju statusa, odnosno rješavanju zdravstvene zaštite, redovnih primanja, kao ni prava na povlastice po osnovu lišavanja slobode i pretrpljene torture. U skladu sa odlukama Komiteta za borbu protiv torture UN-a i činjenici da Evropska komisija u svom Izvještaju o napretku Bosne i Hercegovine u 2016. godini opominje Bosnu i Hercegovinu na neophodnost donošenja istog Zakona, molim da mi ministrica da odgovor na moje pitanje.
Hvala Vam, gospođo Kapetanović. Riječ ima ministrica u Vijeću ministara BiH za izbjeglice, ljudska prava i raseljena lica, gospođa Semiha Borovac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Vijeće ministara BiH na 78. sjednici 24.10.2016. godine donijelo je Odluku o osnivanju Radne grupe za izradu Nacrta zakona o pravima žrtava torture u Bosni i Hercegovini, s tim da u sastav Radne grupe institucije Vlade Republike Srpske nisu delegirale svoje predstavnike. U samoj Odluci ostavljena je mogućnost učešća članova iz Republike Srpske ukoliko to Vlada Republike Srpske naknadno odluči. Međutim, formiranje Radne grupe je kasnilo i zbog nominacije članova Radne grupe od ostalih nadležnih institucija. Ministarstvo je prema programskim aktivnostima kao predlagač Zakona izradilo radni tekst Nacrta zakona na bazi UN- ovog dokumenta Osnovna načela i smjernice za ostvarivanje prava na pravni lijek i reparaciju žrtava teških kršenja međunarodnog prava, ljudskih prava i ozbiljnih povreda međunarodnog humanitarnog prava. Ovaj radni tekst Nacrta zakona razmatran je na prvoj sjednici Radne grupe 10.11.2016. godine. Zbog same kompleksnosti i osjetljivosti materijala koja treba, koji treba biti urađen ovim, materije koja treba biti urađena ovim Zakonom biće potrebno uraditi i dodatne analize stanja u ovoj oblasti. Također biće potrebno i angažovanje eksperata u smislu jasnog određivanja organa koji bi utvrđivao ukupnu visinu štete, kao i organa koji bi utvrđivali visinu sredstava potrebnih za realizaciju sredstava. Ovo posebno iz razloga što o ovim pitanjima postoje različiti stavovi i oprečna mišljenja. Namjera Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice je da na sistematičan način uredi ovu oblast i postigne saglasnosti po svim važnim pitanjima u ovom Zakonu. S obzirom na ove okolnosti Zakon neće moći biti urađen do predviđenog roka, te je realno očekivati da u parlamentarnu proceduru bude upućen u prvoj polovini 2017. godine.
Zahvaljujem se uvaženoj ministrici. Gospođo Kapetanović, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženoj ministrici. Svjesna sam Vaših napora koje činite na sprječavanju diskriminacije u Bosni i Hercegovini u oblasti ljudskih prava. Napominjem još jednom da Evropska komisija s razlogom opominje Bosnu i Hercegovinu da se ovakav zakon mora donijeti i da najvažniji dio zakona moraju biti definicije kojim se praktično ispunjava dio međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine na osiguravanju usklađenosti domaćeg zakonodavstva sa 15 međunarodnim pravom i ljudskim pravima, što je prvenstvena obaveza države Bosne i Hrecegovine i sprječavanje diskriminacije na svim nivoima. Ja se sasvim iskreno u srcu nadam da će Ministarstvo za ljudska prava i Vijeće ministara u vrlo skoro vrijeme uraditi to, i molim ovom prilikom da se definiše tortura kao krivično djelo i da se uvrsti u domaće zakonodavstvo, što je prvenstveno zadatak Ministarstva pravde BiH.
Zahvaljujem gospođo Kapetanović. A sada riječ dajem uvaženoj zastupnici, gospođi Maji Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Moje pitanje upućeno je Vijeću ministara, odnosno predsjedavajućem Vijeća ministara, gospodinu Zvizdiću – Da li Vijeća ministara BiH radi na izradi populacijske politike u Bosni i Hercegovini? Dakle, obrazloženje je da policijska politika je niz mjera i akcija koje provodi određena država prema svom stanovništvu pri tom djelujući na konkretne varijable, između ostalog najčešće se djeluje na stopu porasta stanovništva. Svaka dražva koja ima propisanu populacijsku politiku nastoji uskladiti broj i strukturu stanovništva sa svojim općim, političkim, geografskim i ostalim ciljevima. Dakle, Bosna i Hercegovina je suočena sa depopulacijom ... stanovništva, te bi trebalo to sve nas podjednako da brine. Proces starenja stanovništva u Bosni i Hercegovini u posljednjih deset godina je drastično u porastu zbog toga što je stopa mortaliteta iznad stope nataliteta i postavlja se pitanje šta određene vlade, na bilo kojem nivou, rade po tom pitanju. Osim što imamo pad nataliteta u Bosni i Hercegovini Bosna i Hercegovina je suočena sa drastičnim i ubrzanim procesom iseljavanja bh stanovništva u zemlje EU. Izvještaj o raseljenim osobama Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice pokazao je da u svijetu živi blizu 1,7 miliona raseljenih bh građana. Sve ovo treba da brine Bosnu i Hercegovinu osobito najviše zakonodavno tijelo, ali i Vijeće ministara u Bosni i Hercegovini. Moje pitanje je – Da li ima strategija u Vijeću ministara, da li se radi na izradi populacijske politike? Nadam se da će mi neko od Vijeća minsitara dati odgovor.
Hvala Vam lijepo. Da li, uvažena ministrica gospođa Borovac će dati odgovor i na ovo pitanje. Izvolite.
Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH od strane generalnog sekretara Vijeća ministara BiH dobilo je pitanje uvažene zastupnice Maje Gasal-Vražalica radi odgovora. Bosna i Hercegovina je podržala vodić za izradu izvještaja po osnovu Madridskog internacionalnog plana o starenju po kojem je Ministarstvo prihvatilo da izradi smjernice za izvještavanje o standardima koje Madridski internacionalni plan akcije o starenju utvrđuje. Ovaj materijal je ključni dokument globalne politike starenja koji se tiče posljedica staranja, dobrobiti i aktivne participacije starijih osoba na svim nivoima. Analizom obrazloženja postavljenog pitanja vidimo 16 da ovo pitanje je usko tretirano u okviru postavljenog pitanja, te shodno tome u obavezi smo Vaše pitanje proslijediti Vijeću ministara BiH kako bi odredilo radnu grupu i opredijelilo se za izradu ovog cjelovitog dokumenta, ali u kojem treba da učestvuje mnogo više institucija od samog Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, te ćemo to i učiniti nakon ove sjednice.
Hvala Vam lijepo, uvažena ministrice. Gospođo Gasal-Vražalica izvolite komentar.
Ja se zahvaljujem uvaženoj ministrici i drago mi je što imam sagovornicu u Vijeću ministara i što je i u komentaru, koji je dala uvažena ministrica, primjećeno da moje pitanje koje je sadržavalo stranicu i po obrazloženja je usko tretirano i baziralo se samo na starenje stanovništva u Bosni i Hercegovini. Ja se zaista nadam da neće se formirati radna grupa, pošto u Bosni i Hercegovini kad se nema odgovora na određena pitanja tad se formiraju ad hok komisije ili radne grupe, te da će se formirati, odnosno da Vijeće ministara ne samo Ministarstvo za ljudska prava i raseljene osobe, nego sve ijedan član i članica u Vijeću ministara treba da da odgovor na ovo pitanje i da se aktivno uključi u izradu populacijske politike, jer nije to samo pitanje žena, jer sve što ja u zadnje vrijeme postavljam odmah se direktno proslijedi Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice, gdje ja smatram da je ovo prvenstveno pitanje ministra financija kako bi se obezbjedila sredstva da se dijete u Bosni i Hercegovini od začeća pa do njegovog rođenja, pa staranja i svega prati šta mu je potrebno, šta treba toj porodici, roditeljima i ostalo, da ne kažem da treba i Ministarstvo sigurnosti, jer suočeni smo sa nestabilnom situacijom u regiji i u svijetu, pa tako i Ministarstvo obrane i sva ostala ministarstva unutar Vijeća ministara treba da se uključe u izradu populacijske politike. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Sada riječ dajem uvaženom zastupniku, gospodinu Salki Sokoloviću. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim sve prisutne u sali. Pitanje je ministru komunikacija i saobraćaja. Ministarstvo saobraćaja i komunikacija BiH ne ostvaruje neporezne prohode od vlastite djelatnosti. U procesu revizije iz 2015. godine konstatovano je da Ministarstvo u 2015. godini nije poduzelo adekvatne aktivnosti po preporukama revizije iz prethodne godine, a naročito je iskazalo slabosti u procesu naplate prihoda. Između ostalog Ministarstvo je u 2012. godini donijelo Cjenovnik stručnog osposobljavanja ispita upravljača vozila i vozača u međunarodnom putnom prevozu kojim je definisano da 95% iznosa utvrđene cijene pripada ovlaštenim organima za stručno osposobljavanje i provođenje ispita, a da se 5% iznosa utvrđene cijene uplaćuje na Jedinstveni račun trezora BiH. Prema dostupnim informacijama još uvijek nisu obezbijeđeni uslovi za naplatu ovih sredstava. I moje je pitanje ministru: 1. Zašto do sada nisu obezbijeđeni uslovi za naplatu ovih sredstava? 17 2. Kada planira obezbijediti uslove za naplatu ovih sredstava obzirom da je u toku šesta godina od donošenja pomenutog Cjenovnika? Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima Saša, uvaženi zamjenik ministra, gospodin Saša Dalipagić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kako je i ovo pitanje došlo pred kraj radnog vremena, a uvaženi zastupnici znaju da pitanje treba doći bar 24 sata prije sjednice po Poslovniku, a to je znatno manje od 24 sata, ja, temeljem članka 175. Poslovnika, predlažem da se ovaj odgovor uvaženom zastupniku dostavi pisanim putem. A sami ste rekli da, a pošto je, ovaj, radi se o vrlo kompleksnom i složenom pitanju, maloprije ste sami rekli da se radi o gorućim problemima i nije u redu da se, na takav način da se preko koljena pralama takvo jedno, takva neka bitna pitanja. Hvala vam lijepo.
Hvala Vam uvaženi zamjeniče. Gospodin Sokolović ima komentar. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Hvala zamjeniku ministra na odgovoru. Gledajte ja sam sa par pitanja na posljednjim sjednicama Parlamenta, ovaj, evo, htio i nas ovdje i javnost da upoznam sa određenim problemima koji su prisutni u Ministarstvu saobraćaja i komunikacija, ali mislim da je ovo goruće pitanje nenaplate prihoda. I evo, znajući da imaju problemi u Ministarstvu komunikacija i saobraćaja nisam znao da imaju problemi u ovom poštanskom saobraćaju. Ja sam pitanje dostavio na vrijeme, gdje je ono zapelo, je li u liftu, do lifta, do Ministarstva, da li je neko zaključao vrata, ja ne znam, ali mislim da je ovo neodgovoran odnos prema nama poslanicima. Mi imamo Poslovnikom predviđeno vrijeme, mi smo na vrijeme dostavili odgovore(?) i mislim da smo trebali da imamo i adekvatan odgovor. Evo, ja ću se zadovoljiti i odgovorom u pisanoj formi, ali zbog digniteta Doma i obaveze koju smo nametnuli da kad poslanici postave pitanje da ovlašteni odgovori, ja mislim da bi u narednom periodu i vi u Kolegiju trebali voditi računa o tome da ovo bude jedna ozbiljna priča kroz poslanička pitanja. Hvala.
Hvala Vama. Dakle, jedno malo pojašnjenje prije nego što nastavimo dalje. Dakle, svako pitanje koje je danas ovdje planirano za sjednicu, a to su sva ova pitanja koja su napisana ovdje, imaju ili ima ispunjene uvjete u pogledu odredbe člana 168. stav (1) Poslovnika vezan za 24 sata. Prema tome moguće je da je neko pitanje, što kažu, knap sa tim rokom, ali svi, sva pitanja zadovoljavaju uvjete koji su propisani Poslovnikom. 18 Riječ ima uvaženi zastupnik, gospodin Damir Bećirović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, evo moje je pitanje upućeno gospodinu Zvizdiću, kojeg nema, a radi se o tome, volio bih da čujem informaciju o tužbama koje se vode protiv Bosne i Hercegovine na međunarodnim, pred međunarodnim institucijama. Zanima me – U kojoj fazi su ti određeni procesi, jer znamo da se radi o tužbama u vrijednosti otprilike 2 milijarde KM, i pogotovo sa aspekta da je većina tih tužbi protiv privrednih i pravnih subjekata iz Republike Srpske, na koji način, jel se planira, eventualno ukoliko dođe do gubljenja tih sporova, namirivanje sredstava pred međunarodnim institucijama?
Hvala Vam, gospodine Bećiroviću. Da li iz Vijeća ministara imamo pripremljen odgovor? Nemamo. Dakle, Vi imate mogućnost da tražite da to bude ponovljeno na idućoj sjednici ovako javno ili da dobijete odgovor u pisanoj formi. Izvolite Vi dajte Vaš komentar.
Ja želim da ovo ostavim za sljedeću sjednicu gdje će biti prisutan premijer Zvizdić.
Molim službe da ovo pitanje ponovo evidentiraju i stave u dnevni red sjednice kada bude javno postavljanje, prve naredne sjednice kada bude bilo javno postavljanje pitanja. Sada riječ dajem uvaženoj zastupnici, gospođi Aleksandri Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem Vam se predsjedavajući. Moje poslaničko pitanje je upućeno zamjeniku ministra saobraćaja i komunikacija koji me je juče obavjestio da neće biti u prilici, zbog važnog sastanka koji danas ima, da prisustvuje ovoj sjednici, pa bih ja s obzirom na značaj pitanja i da je riječ o ljudskim sudbinama hiljadu i nešto ljudi koji su ugroženi promjenom trase Koridora 5c na području Mostara sačekala sljedeću sjednicu da ministar da usmeni odgovor. Hvala Vam.
Hvala lijepo. Molim službe, tražim, dakle, od službi da i ovo pitanje evidentiraju za prvu narednu sjednicu kada se bude postavljalo javno, javna zastupnička pitanja. I na kraju dajem riječ uvaženom zastupniku, gospodinu Borislavu Bojiću. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Uvažene kolege, poštovani ministri i gosti. Moje pitanje upućeno je ministru bezbjednosti gospodinu Draganu Mektiću i zamolio bih ga ako može, dakle, precizno da da tačne podatke o broju lica iz Bosne i Hercegovine koja 19 učestvuju u ratnim sukobima na Bliskom Istoku, dakle Sirija, Irak, Libija, naravno Ukrajina i druge zemlje, kao i broj onih koji su se vratili sa tih ratišta. Zatim podatke o krivičnom gonjenju tih lica zbog kršenja, dakle, važećih zakona u Bosni i Hercegovini koja se odnose na zabranu učešća u ratovima u drugim zemljama. Dakle, ovaj, ministre Mektiću pitanje Vama.
Hvala Vam lijepo. Riječ ima uvaženi ministar sigurnosti u Vijeću ministara BiH, gospodin Dragan Mektić. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući. Uvažno radno predsjedništvo, poštovani poslanici, dame i gospodo. Ja ću, obzirom da je pitanje bilo precizno postavljeno, odgovoriti samo statističkim pokazateljima i podacima na ovo pitanje. Dakle, ukupno do sada na sirijsko-iračkom ratištu boravilo je ili još uvijek boravi ukupno 226 punoljetnih državljana Bosne i Hercegovine. Trenutno se sad na sirijskom ratištu nalazi 115 bosanskohercegovačkih državljana. I to su podaci operativni i obavještajni sa kojima mi raspolažemo i za svakog ovog pojedinca imamo ime, prezime i imamo određenu vrstu dosijea. Od ovih 115 koji se sad nalaze na sirijsko-iračkom ratištu 65 je muških punoljetnih državljana Bosne i Hercegovine i 56 ženskih punoljetnih državljana Bosne i Hercegovine, odosno osoba ženskog spola. Na ovom dijelu ratišta od ukupnog broja poginulo je 65 državljana Bosne i Hercegovine, a vratilo se do sada 46 državljana Bosne i Hercegovine. Sve i jedna osoba od ovih, ne, samo da napomenem u ovaj broj nisu uračunata djeca, jer je jedan broj ovih osoba otišao porodično, i muž i žena zajedno sa djecom. I ukupno se, prema našim obavještajnim podacima, nalazi 57 djece maloljetnih državljana, dakle, Bosne i Hercegovine. Od ovih 46 koji su se vratili u Bosnu i Hercegovinu 20 njih je procesuirano u smislu da su im izrečene sudske, donesene sudske presude, da li u prvostepenom ili su već pravosnažne, a 26 osoba je u toku, protiv 26 osoba je u toku određena vrsta postupka. Ni jedna od ovih 46 osoba i ovih 26, da kažem tako konkretnije, koji su još u nekom procesu, nije se vratila a da nije bila operativno tretirana, u smislu da je privođena, obavljen s njom informativni razgovor, izvršeni pretresi stanova, kuća, svih prostorija koje koriste, izuzeta sva oprema koja bi se mogla u toku postupka vještačiti i pomoću [[govornik se upozorava na vrijeme]] kojih bi se moglo doći do određenih dokaza. U toku prošle godine, odnosno ove godine samo je jedna ženska osoba državljanin Bosne i Hercegovine otišla u Siriju i to radi sklapanja šerijatskog braka sa jednim državljaninom Srbije. Hvala.
Hvala Vama ministre. Poštovane dame i gospodo, Borislav Bojić, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Dakle, ovi podaci, nisam ih tražio tek tako, mislim da je važno da to čuju poslanici. Ne smatram da je ovo pitanje samo važno za Vaše ministarstvo i za bezbjedonosne strukture u Bosni i Hercegovini. Nisam siguran da, u kojoj mjeri su angažovane druge nadležne institucije od 20 socijalnih, kaznenih institucija, itd., koje treba da se bave ovim pitanjima. Mislim da je pitanje vrlo važno, ne samo za Bosnu i Hercegovinu, već za region, a Boga mi i šire i ovom pitanju u svakom slučaju treba posvetiti adekvatnu pažnju, jer mi se čini, prema informacijama koje mogu da se saznaju, naravno ja ih saznam iz medija, a Vi iz Vaših službi, da imaju druge države preko kojih se, dakle, obavljaju takve vrste transfera. S toga smatram da će nadležne institucije koje nisu vezane samo za bezbjednosne strukture posvetiti bar onoliko pažnje koliko Vi posvećujete ovom pitanju koje, ja se nadam da prepoznajete kao vrlo bitno pitanje, koje može biti ozbiljan problem u Bosni i Hercegovini obzirom na terorističke akte koji su se dešavali ovdje u Bosni i Hercegovini.
Hvala lijepo. Poštovane dame i gospodo mi smo na ovaj način završili sa javnim usmenim postavljanjem zastupničkih pitanja. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda današnje sjednice. Prije toga gospodin Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja sam se pokušao javiti tokom prethodne tačke, ovaj, međutim ne postoji tehnička mogućnost pa sada koristim priliku. Dakle, u vezi komentara zamjenika Dalipagića pozvali ste se na potpuno pogrešan član Poslovnika. Dakle, član 169. tretira usmena poslanička pitanja i on ekciplitno kaže – ako predsjednik Vijeća ministara nije spreman na datoj sjednici dati odgovor na usmeno pitanje onda je obavezan usmeno odgovoriti na idućoj sjednici. Dakle, nije dozvoljeno pismeno odgovaranje osim ukoliko to onaj ko je postavio pitanje zatraži, ali onaj koji daje odgovore na usmena pitanja ako nije spreman može na idućoj sjednici usmeno odgovoriti. To je član 169. Poslovnika. Samo radi buduće prakse da slučajno to ne pređe u praksu da nam pismeno onda ... Hvala.
Hvala Vam gospodine Arnaut na, dakle, ovoj intervenciji. Vodimo mi računa o tome, to je posao Kolegija i mi ćemo zaista tako postupiti, a Vama hvala na javnom pojašnjenju. Poštovane dame i gospodo sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda današnje sjednice. Što se tiče izmjena dnevnog reda sjednice želim da napomenem sljedeće. S dnevnog reda, na zahtjev Ustavnopravne komisije, skinuta je: Tačka 78. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2804/16, od 02.11.2016. (drugo čitanje). Na dnevni red dodata je: Tačka 3. Potvrđivanje imenovanja zamjenika ministra u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine, akt broj: 01/7-34-1-3028/16, od 01.12.2016. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. 21 Za riječ se javio uvaženi zastupnik, gospodin Denis Bećirović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući Džaferović, dakle mi smo i prije utvrđivanja dnevnog reda čuli od jednog od članova Kolegija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH da oštricu svog napada usmjerava na pojedine medije u Bosni i Hercegovini, a da potpuno zanemaruje dvije ključne stvari, a to su – šta je uzrok takvih reakcija u Bosni i Hercegovini, a to su neodmjerene izjave predsjednice Republike Hrvatske i da se skreće pažnja sa učestale medijske satanizacije Bosne i Hercegovine. Imajući to u vidu, a u skladu s Poslovnikom, želim pitati – da li je Kolegij, kao tijelo, raspravljao o tome i da li se razmišljao o tome da danas u dnevnom redu imamo i stav Parlamenta o takvim uvredama protiv Bosne i Hercegovine? Čuli smo i ministra Mektića, čovjek je jasno potvrdio da ovo o čemu on govori i ono o čemu je govorila predsjednica Republike Hrvatske da to nema veze jedno s drugim. Na takve stvari mislim da moramo reagovati. Moje pitanje je – Da li ste vi kao Kolegij razmišljali da danas zauzmemo jedan stav i da poručimo i predsjednici Republike Hrvatske da ne vrši satanizaciju Bosne i Hercegovine.
Hvala Vam. Dakle, ja koliko vidim ovdje nema prijedloga, postavljaju se pitanja, ovo je tačka kada predlažemo dnevni red ili komentarišemo predloženi dnevni red. Gospođa Maja Gasal-Vražalica, uvažena zastupnica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Nije bilo poslovničke mogućnosti na prethodnom komentarisanju, odnosno postavljanju pitanja, tako da ću iskoristiti priliku i, prije početka 39. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, najvišeg zakonodavnog tijela u Bosni i Hercegovini, zamoliti kolegice i kolege, članice i članove Vijeća ministara, prisutne goste i gošće da s minutom šutnje odamo počast žrtvama civilima u Alepu. Razlog tome jeste da je tužna slika po portalima koja kruži i koju Bosna i Hercegovina je nekad preživjela, gdje je Bosna i Hercegovina, civili žrtve u proteklom ratu vapili za reakcijom svijeta, vapili za apelom da se zaustavi pakao kroz koji smo mi nekad prolazili, a danas, nažalost, nedužna i nevina djeca u Alepu. Najmanje što mi možemo učiniti jeste minutom šutnje odati počast žrtvama, preživjelima, odnosno nevinoj djeci. Dakle, ponavljam, civilima, ne svrstavajući se ni na jednu ni na drugu političku opciju ili trenutne velesile koje tamo vladaju, samo spram žrtava koje tamo ginu nedužno, Bosna i Hercegovina minutom šutnje može odati počast tim žrtvama.
Hvala Vam lijepo. Ima li primjedbi prijedloga za dnevni red? Gospodin Staša Košarac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim članove Savjeta ministara, uvažene kolegice i kolege i ostale goste. 22 U skladu sa članom 71. stav (1) Poslovnika Predstavničkog doma Klub poslanika SNSD- a predlaže razmatranje i usvajanje nove tačke dnevnog reda 39. sjednice Predstavničkog doma koja glasi – Odluka o razrješenju poslanika Šefika Džaferovića sa funkcije predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, odnosno člana Kolegija Predstavničkog doma. Ja sam dužan po Poslovniku da dam obrazloženje i zaista bih zamolio kolege da mi omoguće da dam nekoliko riječi, s obzirom na činjenicu da SNSD ima jasan politički stav po ovom pitanju i zamolio bih vas da ne dobacujete dok govorim. Kako je Kolegijumu u Predstavničkom domu i javnosti poznato Klub poslanika SNSD-a je na 3., 5., 6., 7., 8., 9., 11., 12., 13., 14. i 15. sjednici Predstavničkog doma, kao i na 1. i 3. hitnoj sjednici Predstavničkog doma predlagao uvrštavanje tačke dnevnog reda koja glasi – Odluka o razrješenju poslanika Šefika Džaferovića sa funkcije predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, odnosno člana Kolegija Predstavničkog doma. Ovu tačku dnevnog reda ponovo predlažemo iz istih razloga iz kojih smo to učinili na pomenutim prethodnim sjednicama. Svjesni smo mi činjenice da je Tužilaštvo BiH 11. marta 2015. godine donijelo Odluku o ne provođenju istrage protiv gospodina Džaferovića ... da je kao nekadašnji načelnik Centra javne službe bezbjednosti Zenica znao za ratne zločine nad civilima i ratnim zarobljenicima srpske nacionalnosti na području koje pokriva taj Centar, te da nije učinio ništa da spriječi, prijavi, niti da procesuira počinioce tih zločina. Međutim, kolege poslanici koji će danas ponovo odlučivati o uvrštavanju ove tačke u dnevni red 39. sjednice trebamo da budemo svjesni nekoliko drugih činjenica. Tužilaštvo BiH u decembru 2015. godine podiglo je optužnicu protiv bivšeg komandanta 3. korpusa Armije BiH Sakiba Mahmuljina, kome se po komandnoj odgovornosti sudi za iste ratne zločine za koje bivši potpredsjednik Federacije BiH Mirsad Kebo na osnovu dokumentacije i dokaza predatih Tzužilaštvu optuživalo i Šefika Džaferovića. Donoseći Odluku o ne provođenju istrage protiv Šefika Džaferovića Tužilaštvo BiH pozvalo se na Krivični zakon bivše SFRJ, a ne na Krivični zakon BiH, koji tretira komandnu odgovornost i koji je u najvećem broju slučajeva rezervisan za optužena lica srpske nacionalnosti. Tužilaštvo BiH je ekspresno i pod pritiskom donijelo Odluku o ne provođenju istraga protiv Džaferovića. Smatram da se takva Odluka može dovesti u vezu sa uticajem i kontrolom koju SDA, stranka čiji je gospodin Džaferović visoki funkcioner, evidentno ima nad radom pravosudnih institucija na nivou Bosne i Hercegovine. Svjedoci smo aktuelnih i sistematskih pritisaka SDA na Visoki sudski i tužilački savjet u nastojanju da utiču na izbor [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Suda BiH i na taj način zadrže uticaj i kontrolu nad radom pravosudnih institucija na nivou Bosne i Hercegovine. Predlažući uvrštavanje ove tačke dnevnog reda poslanici iz Kluba poslanika SNSD-a razumiju činjenicu da Parlament nije sudnica, ali jeste Dom u kome se utvrđuju politički stavovi i u skladu s tim donosi i političke odluke. Naš stav je da gospodin Džaferović zbog teškog bremena ratne prošlosti koji nosi i optužbi koje se vežu za njegovo ime ne može obavljati funkciju predsjedavajućeg Predstavničkog doma, odnosno ne može predstavljati ovaj Dom i sve nas zajedno [[poslanik se upozorava na vrijeme]] S toga vas pozivamo, evo vrlo brzo ću završiti gospodine Džaferoviću, samo još jedna rečenica, s toga vas pozivam da podržite naš prijedlog i odluku o razrješenju Šefika Džaferovića sa funkcije predsjedavajućeg, odnosno člana Kolegija i molim, naravno, sve poslanike, uvažavajući sve, da zajedno razmotrimo ovu mogućnost da uvrstimo tačku dnevnog reda i da, naravno, u skladu sa političkim stavovima postupimo oko izjašnjavanja o ovoj našoj inicijativi. Hvala vam. 23
Da li se još neko javlja za riječ? Zaključujem raspravu o dnevnom redu. Imamo jedan prijedlog za promjenu dnevnog reda, to je prijedlog gospodina Košarca. Pripremite se za glasanje o prijedlogu gospodina Košarca da se uvrsti ova tačka dnevnog reda. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, sa 5 glasova za, 18, protiv i 9 uzdržanih ovaj prijedlog nije dobio podršku. I prije nego što proglasim dnevni red današnje sjednice, na konstruktivni prijedlog uvažene zastupnice, gospođe Maje Gasal-Vražalica pozivam vas da minutom ćutnje ili na drugi način odamo poštovanje nevino stradalim civilima u Alepu.
Poštovane dame i gospodo, gospodin Košarac, riječ. Izvolite.
Koristeći Poslovnik, u ime Kluba poslanika SNSD-a tražim pauzu 30 minuta.
Samo da proglasim dnevni red i dobićete pauzu odmah, koliko ste tražili pauzu. Dakle, konstatujem da današnja sjednica, nakon što smo se izjasnili o dnevnom redu, ima onaj dnevni red koji je utvrđen u pozivu za današnju sjednicu. Dakle, to je ovaj izmijenjeni dnevi red od 14.12.2016. godine, sa tačkama od 1. do 94. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 38. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja; 3. Potvrđivanje imenovanja zamjenika ministra u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine, akt broj: 01/7-34-1-3028/16, od 01.12.2016.; 4. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-16-1- 1827/16, od 04.07.2016.; 5. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji izvršenja Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16- 1-2131/16, od 04.08.2016.; 6. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za antidoping kontrolu Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2124/16, od 04.08.2016.; 7. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Direkcije za koordinaciju policijskih tijela Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2125/16, od 04.08.2016.; 24 8. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za državnu službu Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2126/16, od 04.08.2016.; 9. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2127/16, od 04.08.2016.; 10. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za identifikacione dokumente, evidenciju i razmjenu podataka Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2128/16, od 04.08.2016.; 11. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za javne nabavke Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 02-16-1-2129/16, od 04.08.2016.; 12. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za lijekove i medicinska sredstva Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2130/16, od 04.08.2016.; 13. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za nadzor nad tržištem Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2136/16, od 04.08.2016.; 14. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za osiguranje Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2137/16, od 04.08.2016.; 15. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za policijsku podršku Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2138/16, od 04.08.2016.; 16. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2139/16, od 04.08.2016.; 17. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2140/16, od 04.08.2016.; 18. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2142/16, od 04.08.2016.; 19. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za unapređenje stranih investicija u Bosni i Hercegovini za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2143/16, od 04.08.2016.; 20. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za rad i zapošljavanje za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2144/16, od 04.08.2016.; 21. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2145/16, od 04.08.2016.; 22. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2146/16, od 04.08.2016.; 23. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za statistiku Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 02-16-1-2147/16, od 04.08.2016.; 24. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za školsko i stručno usavršavanje kadrova Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1- 2148/16, od 04.08.2016.; 25. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2150/16, od 04.08.2016.; 26. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Arhiva Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2151/16, od 04.08.2016.; 27. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centra za informiranje i priznavanje dokumenata u oblasti visokog obrazovanja Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2152/16, od 04.08.2016.; 28. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centra za uklanjanje mina u Bosni i Hercegovini za 2015. godinu, broj: 02-16-1-2153/16, od 04.08.2016.; 25 29. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Direkcije za civilno zrakoplovstvo Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2154/16 od 04.08.2016.; 30. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Direkcije za ekonomsko planiranje Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2155/16, od 04.08.2016.; 31. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Direkcije za evropske integracije Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2156/16, od 04.08.2016.; 32. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Državne agencije za istrage i zaštitu Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2157/16, od 04.08.2016.; 33. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2158/16, od 04.08.2016.; 34. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Fonda za povratak Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2159/16, od 04.08.2016.; 35. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Generalnog sekretarijata Vijeća ministara Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2160/16, od 04.08.2016.; 36. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Granične policije Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2161/16, od 04.08.2016.; 37. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Institucije ombdusmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2162/16, od 04.08.2016.; 38. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Institucije ombdusmena za zaštitu potrošača u Bosni i Hercegovini za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2163/16, od 04.08.2016.; 39. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za akreditiranje Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2164716, od 04.08.2016.; 40. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za intelektualno vlasništvo Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2165/16, od 04.08.2016.; 41. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za mjeriteljstvo Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2166/16, od 04.08.2016.; 42. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za nestala lica Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2167/16, od 04.08.2016.; 43. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za standardizaciju Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2168/16, od 04.08.2016.; 44. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Jedinice za provođenje Projekta izgradnje Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2169/16, od 04.08.2016.; 45. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Komisije za koncesije Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2170/16, od 04.08.2016.; 46. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Konkurencijskog vijeća Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2171/16, od 04.08.2016.; 47. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Memorijalnog centra Srebrenica - Potočari, spomen-obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995. godine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2172/16, od 04.08.2016.; 48. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva civilnih poslova Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 02-16-1-2173/16, od 04.08.2016.; 26 49. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva finansija i trezora Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2174/16, od 04.08.2016.; 50. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva odbrane Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2175/16, od 04.08.2016.; 51. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva pravde Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2176/16, od 04.08.2016.; 52. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2177/16, od 04.08.2016.; 53. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva sigurnosti Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2178/16, od 04.08.2016.; 54. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1- 2179/16, od 04.08.2016.; 55. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva vanjskih poslova Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2180/16, od 04.08.2016.; 56. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2181/16, od 04.08.2016.; 57. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Odbora državne službe za žalbe Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2182/16, od 04.08.2016.; 58. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Parlamentarne skupštine BiH za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2183/16, od 04.08.2016.; 59. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegvoine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2184/16, od 04.08.2016.; 60. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2185/16, od 04.08.2016.; 61. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Predsjedništva BiH za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2186/16, od 04.08.2016.; 62. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Regulatorne agencije za komunikacije Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2187/16, od 04.08.2016.; 63. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Službe za poslove sa strancima Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2188/16, od 04.08.2016.; 64. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Službe za zajedničke poslove institucija Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2189/16, od 04.08.2016.; 65. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centralne harmonizacijske jedinice Ministarstva finansija i trezora Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2190/16, od 04.08.2016.; 66. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2191/16, od 04.08.2016.; 67. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Suda BiH za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2192/16, od 04.08.2016.; 68. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Tužilaštva Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2193/16, od 04.08.2016.; 69. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Uprave Bosne i Hercegovine za zaštitu zdravlja bilja za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2195/16, od 04.08.2016.; 27 70. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Uprave za indirektno oporezivanje Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2196/16, od 04.08.2016.; 71. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ureda koordinatora za reformu javne uprave Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2197/16, od 04.08.2016.; 72. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ureda za harmonizaciju sistema plaćanja u poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2198/16, od 04.08.2016.; 73. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ureda za razmatranje žalbi Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2199/16, od 04.08.2016.; 74. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ureda za veterinarstvo Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2200/16, od 04.08.2016.; 75. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ureda za zakonodavstvo Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2201/16, od 04.08.2016.; 76. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ustavnog suda Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2202/16, od 04.88.2016.; 77. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Vijeća za državnu pomoć Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2203/16, od 04.08.2016.; 78. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Visokog sudskog i tužilačkog vijeća Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 02-16-1-2204/16, od 04.08.2016., 79. Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2017. godinu – predlagač: Predsjedništvo BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2914/16, od 15.11.2016. (drugo čitanje); 80. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine, (predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2194/16, od 05.08.2016.); 81. Imenovanje članova Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz bošnjačkog, hrvatskog i srpskog naroda (rang-liste kandidata Regulatorne agencije za komunikacije BiH), materijal broj: 01,2-29-2889/16, od 11.11.2016.; 82. Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 09.11.2016., koja glasi: “Zadužuje se Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da, najkasnije u roku od šest mjeseci od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi izmjene i dopune Izbornog zakona Bosne i Hercegovine kojim se propisuje da izabrani član Predsjedništva Bosne i Hercegovine ne smije biti član političke stranke, odnosno po stupanju na dužnost podnosi ostavku na stranačke dužnosti, te o tome obavještava Parlamentarnu skupštinu Bosne i Hercegovine“, akt broj: 01-50-1-2863/16; 83. Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 24.11.2016., koja glasi: “Zadužuje se Vijeće ministara BiH da, najkasnije u roku od 90 dana od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o nagradi Zemaljskog antifašističkog vijeća narodnog oslobođenja Bosne i Hercegovine (ZAVNOBiH)“, broj: 01-50-1- 2973/16; 84. Razmatranje poslaničke inicijative Borislava Bojića, podnesene 28.11.2016., koja glasi: “Zadužuje se Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH da izradi specijalni izvještaj o izgledu, upotrebi i zaštiti državnih, odnosno službenih obilježja u Bosni i Hercegovini“, broj: 01-50-1-3005/16; 28 85. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o operativnoj i strateškoj saradnji između Bosne i Hercegovine i Ureda Evropske policije, broj: 01,02-05-2-2866/16, od 09.11.2016.; 86. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Evrope o sprečavanju terorizma, broj: 01,02-05-2-2933/16, od 18.11.2016.; 87. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Pariškog sporazuma uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, broj: 01,02-05-2-2934/16, od 18.11.2016.; 88. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora broj 1 o Amandmanu na Ugovor o zajmu, potpisanog 27. oktobra 2011. (Sarajevo – Projekat gradskih prometnica) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-2935/16 od, 18.11.2016.; 89. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Republike Albanije, Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, Vlade Republike Makedonije, Vlade Crne Gore, Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Slovenije o uspostavljanju balkanskih medicinskih snaga, broj: 01,02-05-2-2936/16, od 18.11.2016.; 90. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (Putevi FBiH – Popravka nakon poplava i modernizacija) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-2937/16, od 18.11.2016.; 91. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu Trast fonda za Globalne ekološke kapacitete i Specijalnog fonda za klimatske promjene (Projekat upravljanja slivom rijeke Drine na zapadnom Balkanu) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-2945/16, od 18.11.2016.; 92. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana br. 1 na Ugovor o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i Evropske investicione banke, zaključen 22. septembra 2010. u Luxembourgu/Sarajevu – Vodovod i kanalizacije RS-a (FI – 25.471), broj: 01,02-05-2-2946/16, od 18.11.2016.; 93. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu za Državni projekat stambenog zbrinjavanja između Razvojne banke Vijeća Evrope i Bosne i Hercegovine u vezi s Regionalnim stambenim programom, broj: 01,02-05-2-2977/16, od 18.11.2016.; 94. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Evropske unije i Bosne i Hercegovine o učešću Bosne i Hercegovine u programu „Evropa za građane“, broj: 01,02-05-2-2955/16, od 22.11.2016. A sada, prije nego što pređemo na prvu tačku dnevnog reda, na zahtjev Kluba poslanika SNSD-a dajem pauzu od 30 m inuta. Nastavljamo u 12:00 sati. Poštovane dame i gospodo nastavljamo sa radom. Gospodin Staša Košarac, nakon što je Klub SNSD-a tražio pauzu, izvolite imate riječ.
Hvala. Dužnost mi je da, u skladu sa Poslovnikom, obavijestim kolege o daljem postupanju Kluba poslanika SNSD-a. S obzirom da naša inicijativa da se uvrsti tačka dnevnog reda o Vašoj smjeni nije dobila dovoljan broj glasova, SNSD će u narednih nekoliko dana, u skladu sa 29 načinom funkcionisanja stranke, donijeti konačnu odluku o tome kako i na koji način ćemo postupati u radu Predstavničkog doma ili uopšte u Parlamentarnoj skupštini BiH, s jedne strane. I s druge strane izražavam jednu vrstu žaljenja što još uvijek ima određenih političara iz Republike Srpske koji su bili protiv ovakve inicijative, gospodin Bosić je jedini iz Republike Srpske bio protiv. I isto tako izražavam žaljenje što određene kolege koje participiraju u drugom klubu su bili u sali a nisu se izjasnili o tome na koji način vide ovu inicijativu kada ste Vi lično u pitanju. Ali, to dovoljno govori o svima njima. Mi danas nećemo učestvovati u radu Predstavničkog doma. Hvala vam.
Hvala Vama, ali da Vam ne bi ostao dužan i ja ću Vama kazati da nastavljate sa političkom torturom ovdje u Predstavničkom domu prema meni i to je nešto što je apsolutno nedopustivo i to je zloupotreba ovoga Parlamenta u najperfidnije politikantske svrhe. Nastavljamo sa radom. Poštovane koleginice i kolege prva tačka dnevnog reda je, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 38. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi? Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, to su Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja
Zahvaljujem se predsjedavajući. Znači, evo konačno sam dobila, nakon što sam dva puta postavljala ovo pitanje, i odgovor. Riječ je o naknadama koje se primaju u Odboru Sistema. Naime, članovi Odbora Sistema su članovi od upravnih odbora tri javna servisa. U Izvještaju o napretku smo vidjeli da nam stanje u javnim servisima nije nimalo sjajno, što zbog finansija, što zbog, evo recimo konkretno, u Izvještaju o napretku se navodi i konstatuje da je Upravni odbor RTRS-a pod potpunom političkom kontrolom jedne partije. I, znači, kao rezultat tako lošeg stanja imamo da su Upravni odbor, Odbor Sistema sastaje otprilike, kad vidite od 2012. godine do danas, pet puta godišnje, a imaju zakonsku obavezu da se sastanu jednom mjesečno, znači zakon im to kaže, no to im nije prepreka da i taj mjesec kad se ne sastanu nijednom lijepo u džep stave 1.100 KM. I to ustvari pokazuje koga mi biramo u upravne odbore. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima uvažena zastupnica, gospođa Mensura Beganović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Želim Vam uspješno vođenje ovih sjednica Parlamenta koje su očito počele na jedan neželjeni način, ali tako je kako je. Ja sam dobila odgovor koji sam, na pitanje koje sam postavila prije dva mjeseca na 36. sjednici, pa se čudim da je trebalo dva mjeseca Institutu za intelektualno vlasništvo da odgovori na moje pitanje tekstom koji se, u odnosu na prethodan odgovor koji je dat kolegi Novakoviću, razlikuje za samo jednu rečenicu, jednu vrlo bitnu rečenicu na koju ću se ja danas referirat, a radi se o tome, pitanje se odnosilo, između ostalog, na usklađenost našeg Zakona o zaštiti autorskih prava sa evropskim direktivama, gdje je u ovoj jednoj jedinoj različitoj rečenici rečeno da zaista taj Zakon nije usklađen sa Direktivom 28 koja je usvojena 2012. godine, a govori, između ostalog, o dozvoljenim korištenjima djela siročadi. Ja ću kratko pojasniti, to su djela nepoznatih autora, djela autora koji su nedostupni a poznati su, tu spada izvorna narodna muzika, tu spada muzika iz zemalja koje nisu potpisnice Međunarodnog ugovora o autorskim pravima. Pa, u tom kontekstu želim reći da ću sa ... udruženjima koji su iz oblasti turizma i hotelijerstva, odnosno ugostiteljstva inicirati izmjenu Zakona u cilju usaglašenja sa ovom Direktivom. Zahvaljujem.
Hvala Vam lijepo. Komentar ima uvaženi zastupnik, gospodin Damir Arnaut. Izvolite. 31
Zahvaljujem se predsjedavajući. Komentar je na odgovor Ministarstva vanjskih poslova. Dakle, Predsjedništvo BiH 2013. godine je usvojilo pravilnik, usvojilo zaključak kojim je obavezalo Ministarstvo vanjskih poslova da izradi Pravilnik za ocjenjivanje rada ambasadora i drugih međunarodnih predstavnika Bosne i Hercegovine, to je bilo 2013. godine. I onda sam ja 2015. postavio MIP-u pitanje zašto to još nije urađeno, dakle, godinu i po nakon što je Predsjedništvo to usvojilo. I MIP mi je tad dostavio odgovor koji kaže – polazeći od zakonskih odgovornosti i nadležnosti koje MVP ima u postupcima imenovanja ambasadora i drugih međunarodnih predstavnika Bosne i Hercegovine tadašnji ministar, misle na 2013., vanjskih poslova Zlatko Lagumdžija ovakav pristup cijenio je neprimjerenim sa aspekta interesa i potreba saradnje Predsjedništva BiH i Ministarstva vanjskih poslova, cijenimo da su izborom novog saziva Predsjedništva i imenovanjem novog ministra vanjskih poslova otklonjene personalne prepreke i stvoreni preduvjeti da u saradnji s uredima članova Predsjedništva Ministarstvo vanjskih poslova na transparentan i kvalitetan način pripremi i donese naprijed navedene pravilnike. E, to je bilo 2015. Sad je od tad, od tog odgovora prošlo godinu i po dana i ja sam im sad postavio pitanje – na koje personalne prepreke između bivšeg ministra i prošlog saziva su konkretno mislili, da li iste ili slične prepreke postoje između trenutnog ministra i ovog saziva Predsjedništva, te ako ne postoje koji su sad konkretni razlozi što se uvijek još taj Pravilnik nije usvojio. I ja sam dobio šturi, birokratski, činovnički odgovor, kako već hoćete, ali činjenica je da taj Pravilnik o ocjenjivanju rada ambasadora još uvijek nije usvojen, iako evo sad će 4 godine kako je Predsjedništvo naložilo Ministarstvu vanjskih poslova da to uradi. Ja sam prije svega nezadovoljan ovakvim činovničkim odgovorom i mene zaista interesuje, i moj kolega Isaković potencira zašto Ministarstvo vanjskih poslova ne usvaja Zakon o vanjskim poslovima, pa oni najobičniji pravilnik nisu u stanju usvojiti, a meni najteže pada što ja nemam nikad priliku da ministra to direktno pitam, jer ja se ne sjećam, osim one kad smo ga imenovali, da je ikad bio i na jednoj sjednici ovog Doma. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Jedom, je li. Hvala Nikola. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Za riječ se javio, za komentar, uvaženi zastupnik, gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, točno je da sam ja dobio u pisanoj formi odgovor na moje usmeno postavljeno, ne znam šest, sedam pitanja Tužiteljstvu BiH, dobio sam od ministra pravosuđa odgovor. Ja si zadržavam pravo da napravim dopunska pitanja, pošto nisam dugo dobio na to odgovor, a sad su 32 došla u setu pa ću to učiniti opet putem pismenim, pa valjda ću dobiti odgovor, a ako ne onda ću opet morati koristiti neke druge mehanizme, a nadam se da ćemo to uskoro riješiti pitanje odgovaranja i u Poslovniku. Iskoristio bih takođe prigodu da kažem da mi i Federalna televizija nije odgovorila pa sad, ja mislim da ima već par mjeseci, na moje pitanje oko korištenja uporabe jezika i prava konstitutivnih naroda na informiranje u javnim RTV servisima. Niko, odgovorio je RTRS i BHRT, Federalna nikad nije odgovorila, pa evo sugeriram da mi to probate, ovaj, riješiti nekako nekom urgencijom. I također nisam dobio odgovor na postavljeno pitanje oko Strategije razvoja okoliša od Vijeća ministara. I nadam se da gospođa, ministrica Borovac radi na rješavanju pitanja obitelji Filipović, jer sam rekao da to neću dirati do iza Nove godine, ali ja se nadam da će se do tad nešto riješiti. Hvala ljepo.
Hvala Vama. Nema više prijavljenih za ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na tačku tri, to je, Ad. 3. Potvrđivanje imenovanja zamjenika ministra u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine, akt broj: 01/7-34-1-3028/16, od 01.12.2016. Dana 01.12.2016. godine u Predstavnički dom zaprimljena je Odluka o imenovanju Vujina. Je li Vujina ili Vojina? ____________(?) Vojina, Vojina.
Obavezujem se da ću savjesno obavljati povjerene mi dužnosti,
Obavezujem se da ću savjesno obavljati povjerene mi dužnosti,
poštovati Ustav BiH i u potpunosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u BiH,
poštovati Ustav BiH i u potpunosti sprovoditi Opšti okvirni sporazum za mir u BiH,
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
Poštovani gospodine upućujem Vam čestitku u ime Predstavničkog doma i u svoje ime i želim Vam sve najbolje u obavljanju ove odgovorne dužnosti. Hvala Vam. Dajemo pauzu radi čestitanja. Možete 5 minuta, 5 minuta pauze radi čestitanja. 34
/nije uključen mikrofon/
10 minuta na zahtjev gospodina Bosića, pauza. Poštovane dame i gospodo nastavljamo sa radom. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, to je, Ad. 4. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02- 16-1-1827/16, od 04.07.2016.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Naravno, obzirom na Izvještaj koji je u biti izvještaj pun cifri i njega je jako teško kroz taj segment analizirati, ukazaću samo na dvije stvari koje pokazuje da se, tu je ministar finansija, pa on će, ja se nadam, mene razumjeti, jer ovo ne govorim zlonamjerno, ovo govorim dobronamjerno. U jednom dijelu se vidi kada se u dijelu kursnih razlika, odnosno povrata i povećanja obaveza zbog kursnih razlika u konvertibilnim markama pokazuje da neko, ili nešto, ili neke institucije ne vode računa o tzv. trgovini valutama, tj. sprječavanju mogućnosti povećanja ukupnog zaduženja u ovakvom kvantumu brzom konverzijom i nedozvoljavanjem da se na osnovu porasta ili pada kursa gubi na ukupnom dugu u konvertibilnim markama. Ja znam da je ovo kada govorim mnogi će reći to je nešto što kada je u pitanju budžet ne može da se kontroliše, to nije tačno, jer su ta sredstva ili deponovana ili negdje kod nekoga u nekoj banci, kod neke institucije i te institucije i te banke ili ti kod kojih je taj novac deponovan bi trebali da vode o tome računa. Valuta vam je kao paradajz i sa njom se trguje kao krompirom, bukvalno tako, danas joj je cijena ovolika, sutra onolika, ali ne samo danas nego se cijene valuta mijenjaju svake sekunde, svake sekunde. Zato postoje berzanski mešetari koji rade samo valutama, odnosno novcem, prodajom i kupnjom valuta. Imate to zabilježeno vezano je za pad i rast dolara i tako da ne nabrajam sve ostalo. I na tu temu bi trebalo porazgovarati i naći one koji znaju da se 35 ovim bave. Najočitiji je primjer Centralne banke koja je sa ukupnim kapitalom od samo 213 miliona kada je počela imala dobit od četrdeset i nešto miliona upravo zbog trgovine valutama. A pošto to danas tamo niko ne radi, pogledajte na milijarde koje imaju kolika je ukupna dobit. Valutama se ne trguje da se nose u korpama, nego se trguje ovim šejtan spravama koje su ispred nas, a to niko danas ne radi i na kursnim razlikama strašno gubimo. Svi su znali da dolar ne može ostati marka i pedeset, da će porasti, međutim niko se nije drznuo da napravi kupnju i prodaju u valutnom sistemu. Hvala.
Hvala Vama. Za riječ se javio uvaženi zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem. Želim ukazati na jednu jako bitnu stvar u ovom Izvještaju, na strani 29. kaže – takođe u novembru 2015. godine donesen je Zakon o dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine kojim je izmjenjena odredba i umanjeno pravo na naknade članova upravnih i nadzornih odbora i drugih radnih tijela, čime je ostvarena dodatna ušteda. Efekat ušteda je evidentan počev od kraja novembra 2015. godine, a posebno će se odraziti u 2016. godini. I ja se radujem ovakvom sličnom izvještaju koji ćemo imati iduće godine i ja se nadam da će Ministarstvo finansija odustati od svih svojih planova da napravi izuzetke među bilo kojim institucijama, pogotovo na način da ih izuzme iz zakona, da ih stavi iznad zakona, a isključivo na osnovu liste želja onih kojima se ne sviđa ovih 475 maraka, odnosno onih koji nisu svjesni realnosti u Bosni i Hercegovini i koji misle da je 475 maraka u Bosni i Hercegovini, kako oni kažu, malo. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Za riječ se javio uvaženi zastupnik, gospodin Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, samo par riječi. Mada je ovo Izvještaj za prošlu godinu, ne možemo ništa kvalitetno uraditi da bi popravili stanje, ali evo, možda par pitanja, pošto se neke stavke iz Izvještaja o izvršenju Budžeta nalaze i u Budžetu za 2017. godinu, pa ću reći ovdje i precizno pročitati, da ne pogriješim cifre – Ukupna prenesena nerealizovana namjenska sredstva u 2016. godini na fondu 50 iznose 76.174.000, itd., od čega 62.972.000 predstavlja 85% na ime naprijed navedenih projekata, a 13 je za razvoj Sektora telekomunkacije, tiče se sredstava dodijeljenih dozvola za univerzalnu mobilnu telekomunikaciju. Isti ovaj iznos sredstava prenesen je i u Budžet za 2017. godinu. I sad ono što mene interesuje u ovom momentu jeste zbog čega ovi odobreni projekti, odnosno odlukom Vijeća ministara dodijeljena sredstva vezano za projekte, pa ću navesti samo jedan – izgradnja i nadzor međudržavnog mosta Gradiška, na autocesti Banja Luka – Gradiška – Okučani, itd., odobrena sredstva od 15.988.000 nisu realizovana. Pa imamo dalje druge projekte, i to je negdje u zbiru, evo ovih nekih, kako sam rekao maloprije, oko 62 miliona sredstava. 36 Što je ovo bitno? Pa bitno je da su ovo sredstva koja se u nekom kontinuitetu od 2011. godine do, evo, današnjeg dana prenose, a ne realizuju se. To su sredstva koja su zamrznuta, koja se ne obrću, koja ne daju novu vrijednost, a onda s druge strane dolazimo u situaciju, jel', da zovemo Međunarodni monetarni fond da nam pomaže, da nas kreditira, da zadužujemo državu Bosnu i Hercegovinu, a evo, samo na ovom primjeru odmrzavanja ovih sredstava, ubacivanjem u finansijske tokove mi bi u svakom slučaju, ovaj, jedan dio sredstava obezbijedili, ne bi se morali zaduživati. Ja mislim da nam je ovolika i prva tranša od Međunarodnog monetarnog fonda. Pa, evo, samo kad je u pitanju Izvještaj konkretno pitanje prema Ministarstvu saobraćaja i komunikacija i Ministarstvu finansija, mada ono nije odgovorno, mi svi prozivamo Ministarstvo finansija – zbog čega ova sredstva do sada nisu realizovana i šta su kočnice? Evo, da vidimo možemo li mi kao Parlament nešto pomoći u tom, na tom putu od efikasnije realizacije ovih sredstava. Hvala.
Hvala Vama. Ja ne vidim više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku pet dnevnog reda, Ad. 5. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji izvršenja Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2131/16, od 04.08.2016. Kolegij Doma je na 37. sjednici, održanoj 29.08.2016. godine, kao nadležnu za razmatranje Izvještaja odredio Komisiju za finansije i budžet. Nadležna Komisija je 15.11.2016. godine dostavila Mišljenje. Komisija je prihvatila Izvještaj i uputila ga u daljnju parlamentarnu proceduru. Također Komisija je usvojila zaključke i predlaže Domu njihovo usvajanje. Otvaram raspravu. Za riječ se javio uvaženi zastupnik, gospodin Mirsad Isaković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Želim sve da vas pozdravim na samom početku, s obzirom da se javljam prvi put. Naime, postavlja se pitanje zašto služi revizorski izvještaj? Prosto pitanje je samo po sebi logično iz razloga što već dugi niz godina, skoro 13 godina, imamo izvještaje koji nemaju svoju svrhu u smislu da se revizorski izvještaji obavljaju, donose se preporuke, a niko ne poštuje te preporuke. Podsjetiću vas da smo u 2014. godini imali 460 preporuka, u 2015. imamo 530 preporuka. Zamislite još kad ovdje dodamo reviziju učinka, pa dodamo, a doći će vrijeme jer idemo u EU, i reviziju kvaliteta, koliko će biti tih preporuka. Izvršenje tih preporuka je svega između 50 i 60%, a u granicama Evrope, dakle u EU je negdje 90%. Šta smo mi u stanju da uradimo da se ove preporuke poštuju? Same preporuke bi trebale da služe, odnosno sama revizija, za jačanje odgovornosti institucija u trošenju javnih sredstava. Stepen realizacije, dakle, ovih preporuka nije zadovoljavajući ... između 50 i 60%. Imali smo u 2015. godini 74, odnosno 75 revizija, 5 je mišljenja s rezervom i skretanje pažnje, jedna institucija je mišljenje s rezervom, 37 60%, 67 institucija ima pozitivno mišljenje, od toga 40 pozitivno mišljenje sa skretanjem pažnje. Ovdje moram napomenuti da 50% budžeta, dakle, koriste institucije koje imaju mišljenje s rezervom, dakle 50% sredstava koriste institucije koje imaju probleme u svom poslovanju. U institucijama o napretku, u Izvještaju o napretku Bosne i Hercegovine u EU stoji da je potrebno imati veću transparentnost u trošenju javnih sredstava. Bosna i Hercegovina se nalazi po ovom osnovu na 72. mjestu. Ne bi bio problem da su te preporuke komplikovane. Mi imamo pet, šest institucija koje 10, 12, 13 godina, od samog početka, koje imaju iste probleme. Navešću Ministarstvo vanjskih poslova, maloprije je moj uvaženi kolega Arnaut govorio o Zakonu o vanjskih poslovima, ni poslije 13 godina nemamo Zakon o vanjskim poslovima, mada se iz godine u godinu u revizorskim izvještajima to pominje. Sljedeće primjedbe su na internu reviziju. Dakle, jako puno, skoro da svaka institucija ima taj problem, da ne govorim da je popis imovine problem, ugovor o djelu, putni troškovi, finansijsko poslovanje, itd. Stoga ću ja jedan zaključak preporučiti – da ovih šest institucija, odnosno pet, bez obzira što je imalo saslušanje na Komisiji za finansije i budžet, napravi program otklanjanja ovih nedostataka i da taj program iznesu ovdje pred Parlamentarnom skupštinom i da vidimo da li će se onda ispoštovati. Zahvaljujem, evo toliko.
Hvala Vam lijepo. Mislim da mi nećemo ipak moći razdvojiti raspravu o Izvještaju Ureda za reviziju o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine, koji je posebna tačka, od svih ostalih izvještaja koji su pod tačkama od 6. do 78, vidim da se ulazi u raspravu i o ovim tačkama od 6. do 78. I ja sada predlažem da mi spojimo, dakle, raspravu o tačkama 5. do 78., da damo riječ zamjeniku generalnog revizora i da onda nastavimo sa ovom raspravom koja je ovdje povodom ovih tačaka. Ja svoj prijedlog stavljam na glasanje, o objedinjavanju, od 5. do 78. tačke, rasprave. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, 23 za, 2 protiv, 7 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina, mi smo donijeli odluku i spojili smo rasprave. Ad. 6. – 78 Izvještaji Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji institucija Bosne i Hercegovine za 2015. godinu Dozvolite da vam pročitam napomene vezane za tačke 6. do 78. jer sam za petu tačku to pročitao. Dakle, izvještaji o finansijskog reviziji institucija Bosne i Hercegovine za 2015. godinu dostavljeni su 04.08.2016. godine i u dnevni red su uvrštene redosljedom dostavljanja. Nadležna Komisija za finansije i budžet je 24.11.2016. godine dostavila Zbirno mišljenje o revizorskim izvještajima finansijskog poslovanja institucija Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, s prijedlogom zaključaka. 38 Prvu grupu izvještaja čine izvještaji s revizorskim pozitivnim mišljenjem – 27 institucija i pozitivnim mišljenjem sa isticanjem predmeta – 40 institucija. Drugu grupu čine izvještaj s revizorskim mišljenjem s rezervom – jedna institucija i mišljenje s rezervom sa isticanjem predmeta – 5 institucija, i izvještaji na koje Ured za reviziju institucija BiH ukaže Komisiji da obrati posebnu pažnju prilikom razmatranja. Izvještaje druge grupe Komisija je razmatrala uz javno izjašnjavanje predstavnika tih institucija na redovnoj sjednici. Dakle, Komisija je detaljno razmotrila izvještaj o finansijskom poslovanju 6 institucija Bosne i Hercegovine i to Ministarstva odbrane BiH, Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost, Ministarstva vanjskih poslova BiH, Ministarstva komunikacija i prometa BiH, Agencije za identifikacione dokumente, evidenciju i razmjenu podataka BiH i Uprave za indirektno oporezivanje BiH. Za ovih šest izvještaja Komisija je sačinila posebna mišljenja koja su sastavni dio Zbirnog mišljenja i u svakom od njih sadržani su zaključci kojim su predviđene određene obaveze za date institucije. Osim tih zaključaka u samom Zbirnom mišljenju Komisija je usvojila četiri zaključka i predlaže Domu njihovo usvajanje. Ja sada otvaram raspravu po tačkama, ponovo, dakle, 5. do 78. Riječ dajem zamjeniku generalnog revizora institucija BiH, gospodinu Ranku Krsmanu. Izvolite.
Dobar dan još jedanput. Uvaženi predsjedavajući, uvaženi poslanici, te ostali gosti. Prije svega dozvolite da vas zaista srdačno pozdravim u ime Kancelarije, u ime generalnog revizora koji je opravdano odsutan, u ime kolege Pilice i u svoje lično ime. Kancelarija za reviziju institucija BiH je i ove kao i prethodnih godina, u skladu sa Planom revizije za 2016. godinu, provela redovnu finansijsku reviziju institucija Bosne i Hercegovine. Revizija je provedena na već uobičajeni način kroz ciklus koji započinje planiranjem i prethodnom revizijom, a završava dostavljanjem konačnih izvještaja o reviziji Parlamentarnoj skupštini. Ovi izvještaji su u svom konačnom obliku dostavljeni subjektima revizije na daljnje postupanje. Kancelarija je, u skladu sa članom 13. i 16. Zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine, izvršila i reviziju izvršenja Budžeta institucija Bosne i Hercegovine, o čemu je sačinjen Izvještaj koji je dostavljen nadležnom subjektu revizije, odnosno Ministarstvu finansija i trezora BiH. Ove godine, dakle pojedinačne izvještaje, zatim Izvještaj o reviziji izvršenja Budžeta sa glavnim nalazima i preporukama istovremeno smo poslali Parlamentarnoj skupštini BiH. Postavlja se pitanje zašto smo to uradili? Iz jednog prostor razloga što je uočena tendencija da se uglavnom realizuju pojedinačne jednostavnije preporuke koje se odnose na svaku instituciju pojedinačno, dok preporuke čija realizacija zahtijeva angažman više različitih institucija čija bi realizacija pomogla da se unaprijedi stanje unutar cijelog sistema, dakle preporuke koje ova Kancelarija naziva sistemskim, nažalost uglavnom ostaju ne realizovane. Istovremeno time smo naglasili i da cijeli proces revizije predstavlja jednu jedinstvenu cjelinu. Dakle, kroz niz godina Kancelarija u poslovanju institucija Bosne i Hercegovine uočava određene nedostatke sistemske prirode čije rješavanje zahtijeva više, angažman više aktera, odnosno institucija. Želimo fokus i pažnju Parlamentarne skupštine BiH, a Boga mi i javnosti, ove godine usmjeriti na sistemske nalaze preporuke čija bi realizacija imala veći pozitivni efekat na ukupnu usklađenost i efikasnost budžeta kod većine budžetskih korisnika. Kancelarija je inače izvršila finansijsku reviziju 74 budžetska korisnika o čemu je sačinila Izvještaj i dala mišljenje o finansijskom poslovanju za svakog korisnika pojedinačno. Od 39 ukupnog broja revidiranih institucija 5 ih je dobilo mišljenje sa rezervom i skretanjem pažnje, jedna institucija mišljenje s rezervom, 67 institucija je dobilo pozitivno mišljenje, od toga njih 40 pozitivno mišljenje sa skretanjem pažnje. Kancelarija se u jednom slučaju uzdržala od davanja mišljenja. Institucije koje su u izvještajima o reviziji dobile mišljenje s rezervom u ukupnom budžetu institucija Bosne i Hercegovine sudjeluju sa oko 53%. Za Izvještaj o reviziji izvršenja Budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2015. godinu Kancelarija je iskazala mišljenje s rezervom i skretanjem pažnje. Tokom 2015. godine, naglašavam, Kancelarija je provela i 5 revizija učinka. Mi želimo na ovom uvaženom Domu i sutra na Domu naroda da skrenemo pažnju upravo na potrebu jačanja i realizacije preporuka koje smo dali kroz svoje izvještaje. Samo u Izvještaju o reviziji izvršenja Budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2015. dato je ukupno 70 preporuka. U Izvještaju o reviziji izvršenja Budžeta institucija Bosne i Hercegovine u 2014. godini ... dato je 19 preporuka. Nekih do 55% ovih preporuka je realizovano, što je, po nama, nedovoljno, odnosno neadekvatno. Smatramo da je upravo realizacija preporuka revizija, pogotovo onih sistemske prirode, uslov za svaki dalji iskorak u pogledu unapređenja finansijske discipline i jačanja upravljanja javnim novcem. Nalaze i preporuke, odnosno izvještaji Kancelarije su, hoću to da naglasim, konačni, odnosno konačne takve kakve jesu. Rezultat su utvrđenog činjeničnog stanja, profesionalnog prosuđivanja revizora i sačinjeni u skladu sa metodologijom, zakonima i standardima. Zaključke Parlamentarne skupštine BiH shvaćamo i prihvatamo kao instrument u funkciji realizacije preporuka. Mi smatramo da Parlament i Kancelarija su u ovom poslu partneri, kao isključivo nezavisne dvije institucije. Smatramo da će svaki zaključak koji budete vi, kao uvaženi Dom, donijeli da će biti u funkciji implementacije, odnosno realizacije preporuka. Takođe smatramo da ne realizacija i ignorisanje preporuka revizije i zaključaka Parlamentarne skupštine BiH najbolje govori o stepenu razvoja društva i vladavine prava. Potrebno je, po nama, u prvom redu institucije sistema da provode zakone, da pokrenu pitanje odgovornosti onih koji su dopustili da se budžetski novac troši bez određene finansijske discipline, budući da su odsustvo reagovanja i oglušavanja na preporuke revizije i zaključke Parlamentarne skupštine zaista plodno tlo za netransparentnost i nezakonito trošenje budžeta. Dozvolite da budem i ličan, slobodan, slobodno, dakle, mogu reći ... i narušavanje kredibiliteta ugleda ove dvije važne nezavisne institucije. Pitanje odgovornosti, dakle, kao suštinsko, se mora podići na znatno viši nivo od sadašnjeg i tako uticati na stepen realizacije preporuka. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Sada nastavljamo sa raspravom. Riječ ima gospodin, uvaženi zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja, evo kroz diskusiju o izvršenju Budžeta ... ovo jedno pitanje, nisam dobio odgovor, a tiče se prenešenih sredstava. Takođe i Kancelarija za reviziju institucija Bosne i Hercegovine uočila je to kao nedostatak. I, evo, šta hoću da kažem da, evo, kad mi ovdje govorimo, iznosimo neke svoje stavove, tražimo odgovore na postavljena pitanja, uglavnom ih ne dobijamo, pa ispadne da pričamo sami sebi. Ja se nadam da je ovaj revizorski izvještaj vrlo bitna materija, ona će dati odgovore na neka pitanja, pa, između ostalog, i na pitanja o netransparentnosti i nezakonitosti trošenja sredstava. Evo, zamjenik glavnog revizora i moj kolega Isaković već su 40 pomenuli neke stvari koje sam htio reći, ali, evo, želim još jednom da nas upozorim da je čitajući ovaj Izvještaj lako uočiti da je Kancelarija za reviziju posebnu pažnju poklonila realizaciji ranijih preporuka, jer upravo tu je ključ problema, i svi oni nedostaci koji koji su prikazani u Izvještaju za 2015. godinu, jer preporuke iz 2014. godine uglavnom nisu realizovane. Od 90 preporuka koje je revizija dala u revizorskom Izvještaju za 2014. godinu realizovano je njih samo 10, 27 je u toku, a 53 preporuke nisu realizovane. Zato i ovaj finansijski revizorski Izvještaj za 2015. godinu je obogaćen sa 70 novih preporuka, u suštini preporuka koje, evo, već dugi niz godina nisu realizovane. Ono što posebnu pažnju želim da usmjerim ovdje nama jeste da je u odnosu na 2014. godinu revizija konstatovala 153 procenta veću naplatu po sudskim sporovima. Ja mislim da to nije dobro i od nekih 3.278.000 2014. godine imamo, znači, 8.320.000 sredstava potrošenih na osnovu sudskih sporova. Kad malo izanalizoramo razloge zbog čega se to desilo, da su to sporovi na osnovu rada, javnih nabavki ali i na osnovu nesporazuma unutar državnih institucija koje nisu znale u parničnom postupku da brane državu Bosnu i Hercegovinu ili su Ministarstvo finansija i trezora, kako se ovdje kaže, i Pravobranilaštvo BiH imali različite stavove da bi onaj koji je tužio u tom procesu dobio nekih 1.583.000 maraka. Šta hoću da kažem? Hoću da kažem da ovakav način rada unutar državnih institucija nije dobar, on je neodgovoran i upravo nam se onda dešavaju ove stvari da se novac iz budžeta troši na netransparentan i nezakonit način. Malo je vremena da se kaže sve ono što bi trebalo kad je u pitanju ovaj revizorski izvještaj, ali evo ja ću pomenuti samo još jedan primjer nerada unutar Vijeća ministara. I, evo, nije mi jasno, i zamolio bih ministra stvarno da da odgovor na ovo pitanje – zbog čega se isplata posebnog dodatka na plaće policijskih službenika vrši nezakonito, a imali smo mogućnost i mogli smo donijeti zakon i uključiti i ovu Agenciju za koordinaciju policijskih tijela u zakonitu isplatu. Znači, to su neke stvari, po meni, neodgovornosti spram Budžeta države Bosne i Hercegovine, odnosno davanje prostora ovoj, Uredu za reviziju da uoči taj problem i kaže da je to problem, odnosno da, evo, svojim neradom ne utičemo na to da smajimo broj preporuka koji je, evo kažem, enormno visok u ovoj, onaj, godini, a većina njih, 28, je suštinskog karaktera [[poslanik se upozorava na vrijeme]] I evo, na kraju samo, zamolio bih Vas samo još 30 sekundi, znači mi imamo ovdje Zbirno mišljenje o revizorskim izvještajima koje je Komisija za finansije i budžet predložila, evo mi, ovaj, predlažemo da Parlamentarna skupština, Predstavnički dom usvoji ove revizorske izvještaje. Većina tih obaveza iz zaključaka je usmjerena prema Vijeću ministara i, evo, da, možda nekim zaključkom na kraju definišemo vrijeme u kome bi Vijeće ministara, ovaj, trebalo analizirati ove zaključke, predložiti mjere, pratiti realizaciju i informisati Parlamentarnu skupštinu o toku realizacije ovih zaključaka. Hvala predsjedavajući.
Hvala Vama. Ja vas molim da se zaista pridržavamo vremena, da ne ulazimo ponovo u ove neprijatne situacije da oduzimam riječ. Ja, evo pustio sam, ovo je diskusija minut i po više ili nešto čak i jače od toga, ali molim vas da se pridržavamo ovog vremena. Ispravka krivog navoda, uvaženi zastupnik, gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 41 Dakle, referiram se na dio rasprave gospodina Sokolovića kad je govorio u onome dijelu o sudskim naplatama, dakle sporovima. Mislim da je donekle netočan navod da su samo institucije, nesporazumi, što je jednim dijelom citirao iz Izvješća, unutar sustava krive zbog takvog stanja u gubljenju tih sporova, da tako kažem troškovima za tu vrstu namjena. Mislim da smo mi tome pridonijeli. Podsjetit ću vas samo prije dvije, tri sjednice da smo oborili Zakon o Pravobraniteljstvu BiH gdje je bilo riješeno pitanje, dakle na neki način, učinkovitijeg rada kad je u pitanju vođenje sudskih postupaka, pa smo i mi tome pridonijeli. Ja samo podsjećam, dakle, nisu samo oni krivi. Hvala.
Hvala Vama. Diskusija, uvaženi zastupnik, gospodin Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi gospodine predsjedavajući. Prije nego što počnem sa diskusijom želim napomenuti, evo, ovo što ste Vi sad rekli, minut i 46 sekundi je prekoračio diskusiju kolega Sokolović, niste ga prekinuli, a kod postavljanja pitanja šest je prekoračenja bilo što u postavljanju pitanja, što u komentarima, nikog niste prekinuli izuzev mene. Ne smatram to ništa ličnim, ali hoću da kažem da je to danas bilo malo češća pojava koja, evo, je registrirana. Nadam se da sad neću doći u poziciju da prekoračim ovo predviđeno vrijeme i da dođem u poziciju da me Vi prekidate. Dakle, želim da komentiram ovu tačku dnevnog reda koja je zaista kvalitetno i temeljito pripremljena. Na 98 stranica je to zaista materijal koji možemo sa zadovoljstvom prihvatiti, ali ono što mene zanima, zapravo što me i čudi, jeste da se na ovim nivoima na kojima bi se moralo očekivati da ove primjedbe ne postoje, nego da ti revizorski izvještaji ukazuju na eventualno neke vinovne propuste, mislim da bi trebalo da bude prioritetan zadatak svih ovih institucija. Koju god stranicu uzmemo od ovog Izvještaja, ovog materijala, kao što sam rekao na 98 stranica, možemo se, kako bih rekao, raspravljati o tome i znatno duže nego što je predviđeno vrijeme za ovu diskusiju, ali ja sam, evo, samo uzeo i poredao primjedbe iz cjelokupnog materijala koji se odnose, pa tako, evo recimo, da na taj način želim da ukažem na dojam koji se ovom prilikom stiče. Dakle, zvuči nevjerovatno da se primjedbe koje se odnose odnose zapravo za isplatu prevoza radnika, nabavke za niz institucija, usvajanje računovodstvenih standarda, borbu protiv korupcije, zapošljavanje na nivou Bosne i Hercegovine, sklapanje ugovora o djelu, da se ukazuje potreba o održivoj primjeni upravljanja ljudskim resursima, zatim naglašava potreba izgradnje sistema upravljanja IPA fondovima. Dakle, to su direktno gubici sredstava koje Bosna i Hercegovina i onako nema dovoljno, a teško ih i dobija iz ovih fondova. Zatim, i angažiranje kreditnih sredstava, što meni nikako nije jasno, zašto kredit ... tražili ukoliko nismo bili u stanju da to angažiramo. Pitanje, smještaja institucija Bosne i Hercegovine, odobravanje grantova budžetskim korisnicima sa prijedlogom da se koriste u izuzetnim slučajevima. Međutim, to izgleda da je sasvim sigurno postalo pravilo. Zatim, učinkovitiji informaciono, IT sistem, zatim imamo problem nabavke ličnih dokumenata, ali evo imali smo prilike da čujemo da je tender za to poništen i da će se ići ponovo. Dakle, ono što je revizija ukazala na te probleme, evo, hajde da kažem, preduhitreno je da se o tome raspravlja, nego je to poništeno. Ja se nadam da će to biti u redu. Zatim, dolazimo do zaista jedne grupe pitanja koja, recimo, podrazumijevaju upravljanje carinskim terminalima – nisu osigurane transparentne aktivnosti. Pa ko treba da osigurava transparentne aktivnosti ako neće državne institucije, ili tamo gdje državne institucije imaju 42 uticaj da se to bar što se radi mora biti transparentno. Zatim transparentnost rada institucija, općenito je tu prepoznata kao problem, dakle i tu se preporučuje povećan stepen transparentnosti. Dakle, to su stvari o kojima jednostavno ne bi smjelo da se govori na ovom stupnju razvijenosti demokratije, bez obzira što bi ona trebala da bude znatno veća, ali evo, u ovom slučaju ipak se ukazuje da transparentnost nije na zadovoljavajućem nivou. Zatim, preporučuje se veći stepen finansijske kontrole. Pa, Bože moj, prosto nevjerovatno zvuči da u ovim, na državnim institucijama, na ovom nivou nema dovoljne finansijske kontrole. Preporučuje se povećanje stepena energetske efikasnosti na svim nivoima i kod svih korisnika. Mi moramo naučiti u ovoj zemlji da nemamo energije, bez obzira što se piše imamo energije, pa izvozimo energiju, to ... jedno, trebamo misliti o budućnosti, što mora biti svima jasno više nema jeftine energije. Energija će biti skupa pogotovo ona koju rasipamo. I, dakle, ja želim zaista da pohvalim ovaj dokument i žao mi je što možda nećemo imati dovoljno vremena da o svim ovim materijalima možda malo detaljnije porazgovaramo, ali čini mi se da, zapravo ne, siguran sam, ono što je kolega Isaković predložio, da barem one institucije kod kojih su evidentni propusti, gdje je to naglašeno u izvještaju revizora, same učine program koji će pomoći da te nedostatke eliminišemo u narednom periodu i da već naredne godine imamo povoljniji izvještaj nego što smo ga imali danas. Evo, ja nisam, imam još 11 sekundi, ali dovoljno je. Hvala velika.
Hvala Vam gospodine Đonlagiću. Nemam namjeru zaista s Vama voditi polemiku, ali ja sam jutros nakon što je isteklo 20 sekundi i nakon dva upozorenja oduzeo riječ, prije svega, gospodinu Emriću, a nakon toga i Vama kad ste bili u istoj situaciji na isti način. I bilo je još nekoliko prekoračenja do 20 sekundi, bila su upozorenja i nije bilo oduzimanja riječi. Dakle, to je bio neki kriterij koji je jednak za sve vas i ja zaista vas molim da mi pomognete, da ne dolazim ja u tu situaciju, da poštujemo Poslovnik ili dajte da ga promijenimo, da kažemo, pričat ćemo, diskutovat ćemo po svim pitanjima toliko i toliko, ali dok je Poslovnik pomozite mi da ga poštujemo, jer ja mislim da od načina vođeja ovoga Doma i ophođenja i ponašanja u ovom Domu također mnogo štošta zavisi. Mi treba da pošaljemo najbolju moguću ... odavde po svim pitanjima. Toliko, hvala vam. Gospodin Salko Sokolović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Gledajte, kad spominjete Poslovnik, Poslovnik je definisao i 10 minuta, nije samo definisao 5 minuta, ali vi čim ugledate nas ovdje ispred sebe poželite da idete kući i smanjite nam prostor za priču na 5 minuta. Šta mi možemo reći za 5 minuta na ovu temu. Ima tema na kojima mi to možemo raditi. Znači i to je Poslovnik, i Poslovnik je 10 minuta, a onda je ... Hvala.
Hvala Vam gospodine Sokoloviću. Poslovnik je i pravo predsjedavajućeg da postupi na način na koji je postupi. Sve je to moguće promijeniti ovdje u Parlamentu. Dok je tako ja to moram da poštujem. 43 Riječ ima gospođa, uvažena zastupnica Mensura Beganović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, ja ću se malo referirati na ovaj, na Zbirno mišljenje o revizorskim izvještajima i to na jednu od ovih 6 institucija koje su za ovu godinu dobile mišljenje sa navođenjem pojedinačne, mišljenje sa rezervom, a to je Uprava za indirektno oporezivanje BiH. 51 preporuka je definirana za ovu instituciju, tako da zaista zavređuje da se o tome malo više porazgovara. Ja sam, evo, bila u prilici da kao članica Komisije koja je zadužena za carine i u posljednjih nekoliko sedmica pratimo kako se, šta se dešava u carinskim ispostavama u Bosni i Hercegovini, sutra smo u Banja Luci u središnjem uredu i Regionalnom centru Banja Luka, tako da su me neke stvari iznenadile i, evo, ovaj Izvještaj pokašavam da pogledam drugačijim očima nego što bih inače vjerovatno pogledala. Dakle, zaista je materijal pripremljen vrlo seriozno i rekla bih da i ovi zaključci koje je naša Komisija za budžet i finansije napravila, to je šest zaključaka koji se tiču Uprave za indirektno oporezivanje, zaključci koji su, koje svakako treba podržati, ali ih treba i pratiti. Ono što je interesantno jedan od zaključaka kaže da, to je pod brojem 4. – program aktivnosti i mjera naveden u prethodnoj tačci treba biti realiziran i javno objavljen najkasnije do kraja februara 2017. godine. Dakle, ja se pitam da li mi rokove zaista smo u stanju nametnuti i ispoštovati i koje su to naše ingerencije ili eventualne sankcije ako se to ne ispuni. No, podržavam, dakle, ove zaključke i rekla bih jednu, da kažem, činjenicu koja se danas provlači u našim diskusijama više puta, da je mnogo ovih preporuka rečeno, doneseno, nametnuto, neke su realizirane, kako reče i naš gospodin koji se obratio ispred Ureda za revizuju, da se uvijek počinje od najjednostavnijih i najlakše rješivih preporuka, a sve one složenije, kompleksnije, pa možda za društvo i državu Bosnu i Hercegovinu bolje, sa boljim rezultatom se ostavljaju za kasnije. Evo, ja ću samo podsjetiti da je u ... izvještaju, u glavnim nalazima i preporukama Ureda za reviziju institucija Bosne i Hercegovine za 2013. godinu, kad je riječ o Upravi za indirektno oporezivanje, su dvije stvari koje bih htjela da ponovim, da ih naglasim, zbog toga što se one ponavljaju i ove godine. Dakle, od 2013., 2014. godinu neću ni spominjati, pretpostavljam da je bilo isto, nije moguće da je nešto realizirano pa onda ponovo se odustalo od toga, radi se o tome da je u cilju jačanja borbe protiv korupcije, razvoja internih kontrolnih mehanizama i stvaranja podloge za donošenje ispravnih odluka u cilju unapređenja efikasne i efektivne, efektivnih procesa kontrole PDV-a i prisilne naplate potrebno je ... izraditi i provoditi plan djelovanja u borbi protiv korupcije, itd. itd. Mi zaista vidimo da ni dan danas nije riješeno ovo kako treba, kad pogledate listu dužnika PDV-a u Bosni i Hercegovini to su milionske vrijednosti privatnih preduzeća, državnih preduzeća, koje su, dakle, dužni PDV. Jedan predmet kojeg, ... kao članica Komisije sam u prilici da pratim i istražim, Izvno-kreditnoj agenciji je isto tako, ovaj, govori se o kompaniji koja je i za PDV dužna 15 miliona maraka u zadnjih nekoliko godina, a da ne kažem koliko je štete nanijela kroz blokadu rada ove Agencije. Druga stvar koju bih htjela napomenuti koja se vuče godinama kroz ove primjedbe, a tiče se Uprave za indirektno oporezivanje, govori se o upravljanju robom oduzetom u carinskim postupcima, nadam se da imam još malo vremena. Dakle, to je nešto gdje se mi ponašamo kao propali grofovi, oduzeta roba bilo koje vrste propada na skladištima, nikada nisu riješena pitanja, nije riješeno pitanje, a ne znam ni ko to treba da riješi ako to ne inicira Uprava za indirektno oporezivanje, pitanje ekonomske vrijednosti te robe i šta s njom ustvari uraditi. Šta se može uraditi? Može se pokloniti, može se u humanitarne svrhe upotrijebiti, može se prodati. Dakle, 44 vrijednost koja stoji propada je samo nešto što gubi država kao jedno društvo koje inače ima ekonomske probleme, gdje mi vrlo lako posežemo za zaduženjima, a istovremeno dozvoljavamo da nam propadaju stvari koje vrijede i koje smo mi u prilici da, na neki način, ekonomski stavimo u jedan mnogo bolji položaj nego što je to do sada bilo. Dakle, nažalost i 2013. godine u preporukama stoji da se moraju, da se postupanja sa oduzetom carinskom robom sistematski uredi, jer to zaista nije uređeno, i da nadležne institucije nisu definisale ciljeve koji se trebaju ostvariti oduzimanjem carinske robe. Zbog navedenog, itd., itd., da ne čitam dalje. I u ovom Izvještaju ove godine potpuno ista tačka, ista primjedba. Dakle, ja ne znam da li ćemo mi iz godine u godinu imati istu priču o istom problemu, tako da mislim da ako se revizorski izvještaji i preporuke ne provode, ne prate i ne sankcioniraju neprovođenja, onda mi imamo jedan problem sa institucijom koju smo stavili u funkciju da prati rad državnih institucija. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Za diskusiju se javio uvaženi zastupnik, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja ću se samo kratko osvrnuti na vrijeme koje je dopušteno za raspravu, ovaj, ma u biti i kolega Sokolović i kolega Đonlagić i Vi kao predsjedavajući ste u pravu, 10 minuta je predviđeno Poslovnikom, takođe predsjedavajući ima pravo to skratiti, ovaj, ali kad se objedini 73 tačke ja bih samo sugerisao da se u takvim situacijama ne skraćuje. Jer ako mi sad ovdje raspravljamo o 73 tačke, onda 10 minuta bi zaista bilo, to je negdje gdje se ne treba skraćivati. Ali u svakom slučaju vratiću se sada na ovaj Izvještaj. Ovo je zaista veliko zadovoljstvo kada dvije izuzetno ozbiljne institucije Predsjedništvo BiH i Ured za reviziju institucija BiH pohvale vaš rad. I evo, rećiću opet, možda baš zato što to neke ovdje posebno iritira, te se pohvale odnose na moj zakon, Zakon o ukidanju naknada za rad u komisijama tokom radnog vremena, odnosno ograničavanja tih naknada na 475 maraka mjesečno. Dakle, na prošloj tački dnevnog reda sam govorio, odnosno pročitao pohvale koje je na moj zakon uputilo Predsjedništvo BiH. Sad ću pročitati pohvale koje je na moj zakon uputio Ured za reviziju. Dakle, na strani 11. Ured za reviziju institucija BiH eksplicitno kaže – donošenjem Zakona o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine utvrđena su ograničenja u pogledu ispunjenosti uvjeta za ostvarivanje prava na naknadu za rad u upravnim odborima, nadzornim i drugim tijelima, kao i u pogledu maksimalnog iznosa naknade koja se može isplatiti na mjesečnoj i godišnjoj razini po tom osnovu, tako da bi izdaci po ovom osnovu u narednom razdoblju trebali biti racionalizirani. Dakle, radi se o dvije bitne, možda najbitnije institucije u Bosne i Hercegovini koje govore o sistemskim pitanjima na sistemski način i pohvaljuju postignuto rješenje i to u maltene najbitnijem izvještaju u ovoj državi. Podsjećam, naime, da je dostavljanje Izvještaja Predsjedništva BiH za izvršenje Budžeta institucija Bosne i Hercegovine obaveza koju nalaže Ustav BiH. Dakle, ja ovdje ne prepričavam anegdote, ne pričam o ženama iz Bosanske Kostajnice kojima je smanjena naknada, već sam citirao i citiram izvještaj najrelevantnijih mogućih institucija, odnosno dvije vjerovatno najrelevantnije institucije u Bosni i Hercegovini i dva vjerovatno najrelevantnija izvještaja u Bosni i Hercegovini. 45 Također podsjećam, i to se navodi na stranicama takođe ovog Izvještaja, da je ovo samo jedna od sedam preporuka koje su realizovane, a kako je i kolega Sokolović istakao 53 nije realizovano. Međutim i pored toga Ministarstvo finansija i trezora je u proceduru nedavno dostavilo Nacrt zakona o platama kojim osam institucija, odnosno komisija i odbora izuzima iz ovih restrikcija i doslovno ih izuzima iz Zakona dajući im pravo da ne samo naplaćuju rad tok radnog vremena ponovo, već da sami sebi određuju visinu naknada. I nemojte sumnjati ako ovo prođe te naknade će opet biti enormne, mjerit će se opet u hiljadama maraka umjesto 475 kako neki kažu, koliko je nekima, kako kažu, malo. I sad mene zanima ako se to desi šta će onda biti efekat? Naime, ako Ministarstvo finansija istraje u tome iduće godine imaćemo umjesto ovih samo sedam pohvala, koliko sad imamo, imaćemo jednu manje, a i ovih sedam je malo, a kontraefekat toga na ovih čak 53 kritike imaćemo jednu više, a i ovih 53 je previše. Dakle, umjesto da prioritet bude da se uhvatite ovih 53 pa da ih počnete štemati jednu po jednu, vi ste ohvatili ovih sedam pozitivnih pa ... izgleda da ih štemate jednu po jednu. Ja se zaista nadam da ćete u tome odustati, da ćete ovaj Nacrt koji vam je Vijeće ministara vratilo na doradu da ćete izbaciti ovu, ove izuzetke za ovih osam komisija i odbora i da ćemo pustiti ovaj Zakon da živi. Na kraju krajeva, kažem opet, radi se o pohvalama Predsjedništva BiH i Ureda za reviziju institucija BiH, i meni je izuzetno drago da je ono što sam govorio prošle godine afirmisano u ovim izvještajima na ovakav sistematičan i zvaničan način. Zahvaljujem se.
Hvala i Vama. Ispravka krivog navoda, uvažena zastupnica gospođa Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja moram ispraviti krivi navod uvaženog kolege Arnauta koji je tri puta ovdje ponovio moj zakon. Na sreću ili na žalost niko od nas ovdje pojedinačno ne može donijeti ni jedan zakon. Također ću podsjetiti da ovdje, i zamoliti kolegu da ne omalovažava ovaj Parlament, jer ovdje sjede kolege poslanici koji čitaju zakone. Prijedlog koji ste Vi uputili, uvaženi kolega Arnaut, Parlamentu bio je da se članstvo u upravnim i nadzornim odborima ne plaća tokom radnog vremena. I onda smo mi ovdje rekli da su tu moguće manipulacije, da to treba promijeniti, da ne treba plaćati tokom radnog vremena, ali da treba i ograničiti ukupan iznos. I, znači, na to što ste Vi predložili svi članovi Komisije za finansije i budžet, uključujući i kolegu Isakovića, su potpisali jedan amandman kojim se ograničavaju naknade. Vaš Prijedlog zakona nije predviđao ograničavanje naknada i molim Vas da se sa omalovažavanjem ne odnosite prema svima u ovom Parlamentu i Zakon je usvojio ovaj Parlament, ne samo Vi, ili ja, ili bilo ko od nas, nego Parlament, oba njegova doma i to je zakon Parlamenta.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik, gospodin Damir Arnauti ispravka krivog navoda. Izvolite.
Evo vidite da sam bio u pravu da neke posebno iritira kad se spomene moj zakon. 46
Dobro mislim, hvala Vam u svakom slučaju. Gospodin Predrag Kožul uvaženi, a izvinjavam se, imamo, dakle, uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja sam nekad mislila da će moj uvaženi kolega Damir Arnaut odustati od ovoga ja, ja i samo ja, tako da ja predlažem da napravi Kolegij pauzu da jedan onaj pehar iz onog tamo ormara donesete i poklonite Damiru Arnautu koji je za sve ovo pozitivno što se dešava u Bosni i Hercegovini izgleda jedini on nadležan i zaslužan, omalovažavajući sve one kolege koji su dali svoj doprinos i glasali, bili pozicija ili opozicija, za izmjenu i dopunu Zakona koja je pokazala da je uspješno sprovedena i donijela neke pozitivne rezultate. Dakle, prestanite više da samo pričate da ste Vi zaslužni za pozitivne stvari u Bosni i Hercegovini.
Hvala Vam lijepo Da se vratimo na predmet rasprave, to su revizorski izvještaji. Uvaženi zastupnik, gospodin Predrag Kožul, diskusija. Izvolite.
Kolegice i kolege, uvaženi gosti dobar dan svima i želim uspješan rad. Pa, budući da sam ja u ovim papirima, ovaj, specificiran kao izvjestitelj ispred Povjerenstva za financije i proračun vezano za ove točke dnevnog reda, bez obzira što su se neke kolege iz Povjerenstva već javile za riječ, neki će još govoriti, osjećam potrebu i kao predsjedavajući Povjerenstva i kao zastupnik da o ovoj važnoj temi progovorim nekoliko riječi sa aspekta rada Povjerenstva za financije i proračun na ovoj temi. Dakle, rekli smo već da smo dobili ove godine 73 revizorska izvješća, od kojih je 67 sa pozitivnim mišljenjem i šest koje ima mišljenje, izraženo mišljenje s rezervom. Naizgled to dosta lijepo djeluje, posebno kada takve kvalifikacije usporedimo sa kvalifikacijama na razini entitetskih revizija. Ona druga činjenica, koju je kolega Isaković već napomenuo, govori o tome nešto drugo, dakle unutar ovih šest institucija je preko 50% državnog proračuna, tako da to na neki drugi način oslikava ovih šest mišljenja s rezervom. Pritom moram kazati da smo mi zahvaljujući, evo, radu i Ureda za reviziju iz godine u godinu imali trend rasta, jednu pozitivnu krivulju i broja izvješća koji imaju pozitivno mišljenje, ali i ovog finansijskog aspekta, tako da smo 2014. godine, da tako kažem, prešli tu, hajmo kazati, jedan limit, te 2014. godine imali smo, i financijski gledano broj izvješća pozitivnih prelazilo je 50% proračuna. Tako ako to gledamo iz tog kuta mi u ovoj 2015. godini imamo izvjesnu stagnaciju, pa čak i mali nazadak u odnosu na 2014. godinu, i to je možda ono što nije dobro. Kad govorim o radu Povjerenstva i što smo mi željeli s ovim dosta obimnim materijalom i evo šta je tu, onaj, koja je intencija. Vi ste vidjeli da se to Zbirno mišljenje sastoji od tog i od još tri privitka. Prvi privitak su šest pojedinačnih mišljenja koji se tiču ovih institucija koje su imale mišljenje s rezervom, koje smo na poseban način tretirali i kroz javno saslušanje, za koje mislim da uvijek ima efekta. Drugi privitak je tabelarni prikaz preporuka koje se tiču šest ovih institucija i treći privitak je tabelarni prikaz preporuke koji je vezan za godišnje revizorsko 47 izvješće. Ovim tabelama smo htjeli sačiniti to što je i navedeno u zadnjoj točki ovih naših zaključaka. U cilju kontinuiranog provođenja parlamentarnog nadzora Povjerenstvo za financije i proračun koristiće tablice iz Priloga 2 i 3 ovih zaključaka za daljnje šestomjesečno praćenje napretka u provedbi preporuka revizije danih u izvješćima. Dakle, to je ono što bi trebali vrlo ozbiljno shvatiti ovu vrstu parlamentarnog nadzora, a očekujem da ovih šest institucija i sedma, jer jedna od tih tabela se tiče Vijeća ministara, vrlo ozbiljno shvate ove preporuke, ove zaključke, ovo Zbirno mišljenje i posebno ove tabele, i na neki način jer smo kazali da će te tabele biti javno dostupne, ne samo parlamentarcima, nego i javnosti i tu će biti iskristalizirano ono što institucije Bosne i Hercegovine rade ka povećanju financijske discipline. Moram kazati da smo kod tih tabela mi u Povjerenstvu dvojili da li je ova forma tabela gdje smo doslovno prepisali preporuke u tabelarni dio najbolja, jer ona na neki način kad se izdvoji u tabelu poneka od tih preporuka djeluje samostalno, hajde da tako kažem, rogobatno i teško je odgovoriti dalje na nju. Pojedine te preporuke bi kod odgovora bolje bilo grupirati, jer se odnose na istu temu tako da bi na taj način se nešto dalje radilo, posebno što će moguće biti kod istog Povjerenstva i kod usvajanja ovakvog mišljenja u Domu naroda te tabele biti nešto drugačije. Ali držim da je to možda i dobro, da institucije imaju dvije slične vrste tabela kojim će se morati baviti, ne zbog tabela, nego zbog bavljenja preporukama, jer je ono što zaista što možemo kazati kod tih preporuka da je stupanj provedbe preporuka mali. A onda bih tu samo još kratko upozorio na one ja bi ih, kolega iz revizije, nazvao sistemskim preporukama. Ja ću iz njih izdvojiti preporuke koje ne samo da su sistemske, nego bi ih ja nazvao političke, jer one najprije bi trebale biti u fokusu ovog Parlamenta. Primjer je toga upravo Zakon o vanjskim poslovima, primjer toga je pitanje vojne imovine, primjer toga je čak i Zakon o javnim nabavkama koji je, ne samo primjena Zakona, postojećeg, o javnim nabavkama, nego i sam taj postojeći Zakon o javnim nabavkama je, po meni, zaslužio da se mijenje jer je on čest, i sam Zakon po sebi je čest problem kod provođenja preporuka. I to je onaj dio na kojem bi se možda mi morali na različite načine fokusirati i to je čini mi se odgovornost i Vijeća ministara i ovog Parlamenta. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Uvažena zastupnica, gospođa Aleksandra Pandurević, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem Vam se predsjedavajući. Dobar dio toga je rekao uvaženi kolega Kožul. Nažalost oni revizorski izvještaji koji su ovdje s rezervom govore da mi iz godine u godinu imamo istu situaciju, revizori nešto dobro primijete, konstatuju da je došlo do ozbiljnog kršenja Zakona o javnim nabavkama, mi primjetimo i konkretne slučajeve da je tu bilo vjerovatno i do povreda Krivičnog zakona, ali onda Tužilaštvo ništa ne urad i onda iz godine u godinu imamo iste stvari koje nam se ponavljaju. Meni je žao što, i možda je to sugestija Kancelarije za reviziju, da kad imamo takve slučajeve kršenja Zakona o javnim nabavkama koje se povlače u istom predmetu iz godine u godinu, evo recimo Okvirni sporazum o nabavci ličnih dokumenata, na osnovu čega je otvorena jedna istraga u Tužilaštvu. Možda bi se malo, znači u Izvještaju za 2015. trebalo osvrnuti i podsjetiti da ne tražimo, nije meni problem ja zaista lako ću naći te revizorske izvještaje i dosta tog imam i zabilježeno, nego da se osvrne i podsjeti na genezu čitavog tog predmeta. I šta onda imamo? Tužilaštvo nije uradilo svoj posao, Bosna i Hercegovina i dalje trpi štetu, onda nam se desi da nam se u ovoj godini opet isti ponuđač javi na tender za pasoše, ovdje sjedimo i plaču revizori nama, plačemo mi revizorima. Ili recimo predmet izgradnje graničnog prelaza Gradiška, 48 u prošlogodišnjem, Uprava za indirektno oporezivanje u prošlogodišnjem revizorskom izvještaju smo imali i vidjeli da je tri puta poništen tender, isti ponuđač u junu 2014. i septembru 2016. godine dostavi ponudu za 2,1 milion maraka više, pa nam onda iz Uprave za indirektno oporezivanje kažu da je to zato što su bile poplave pa je šljunak poskupio, to su nam rekli prošle godine na Komisiji, iako su poplave bile i u julu 2014., pa u ovogodišnjem revizorskom izvještaju vidimo da svi radovi nisu izvedeni, da je stanje bilo 790.000 maraka još neizvršenih radova i da će prekoračenje opet biti 450 hiljada maraka. Znači, suma sumarum negdje je na sumnjiv način utrošeno oko 2,5 miliona maraka. Pa sve ono što je gospodin Arnaut uštedio na naknadama u budžetu otišlo je Ljubi Ćubiću, odnosno „Niskogradnji“ u privatne džepove. Ili recimo, zaista je pomalo tragično, kaže imamo, Uprava za indirektno je nabavila softver vrijednosti skoro 9 miliona maraka koji nije u upotrebi zato što nisu podzakonske akte usvojili. Pazite, 9 miliona maraka vrijedan softver stoji jer nisu usvojeni podzakonski akti. A kad sam vidjela ko je izvođač, odnosno ko je dobio taj posao, firma „Lanako“ visokog funkcionera SNSD-a koji opet kontroliše Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje, prisjetila sam se još kako su ove institucije svojevremeno kupile više majkrosoft licenci od iste firme nego što imamo računara, pa sam se prisjetila kako smo 2012. recimo u Republici Srpskoj od te iste firme kupili softver za elektronske knjižice i elektronske recepte koji ni dan danas nemamo, pa sam se prisjetila jednog revizorskog izvještaja za Klinički centar u Banja Luci iz 2013. gdje su isto prodali neki softver za koji su revizori napisali da nije utvrđena njegova vrijednost, nije utvrđeno vlasništvo, nisu utvrđena prava i obaveze. Dakle, bojim se da jedno makar trideset puta više od onog što je uvaženi kolega Arnaut donio u budžet iz budžeta su izvukle, evo u ova samo dva predmeta, dvije firme bliske vlasti u Republici Srpskoj, jenda se zove „Niskogradnja“, druga se zove „Lanako“. I tako će nam biti sve dok Tužilaštvo BiH ne počne da radi svoj posao. Revizorima u svakom slučaju hvala, i njihovo i naše je očito samo da pričamo i da upozoravamo, a probleme ćemo riješiti tek onda kad Tužilaštvo BiH počne da radi svoj posao. Hvala.
Hvala Vama. Ispravka krivog navoda, uvaženi zastupnik, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Nije, ustvari povreda Poslovnika, član 3., kolegica nije konzistentna, ima obavezu u skladu sa članom 3. dakle jel' moj zakon ili nije moj zakon, izgleda da sad imamo konstataciju da je ipak jest moj zakon i da sam ja to spasio u budžetu. Zahvaljujem se.
Uvaženi zastupnik, gospodin Zaim Backović ima riječ, diskusija. Izvolite.
Prije nego što počnem zakon je ovog Parlamenta, a predlagač je Damir Arnaut i nema drugačije Damire, ne bi ga bilo da nije bilo i ovih zastupnika koji sjede ovdje. Vi ste inicijator, a zakon je, i stvarno je dosta toga moj zakon. Nijedan zakon nije ničiji, ni Vijeća ministara, nego ovog Doma, on se ovdje usvaja. 49 A sad malo na ovaj Izvještaj o reviziji. Meni je žao gospodine predsjedavajući što činite ovo što činite, a to je da nas ograničavate i uskraćujete nam pravo da možemo govoriti u cjelosti o ovom Izvještaju, jer za 5 minita se ne može reći ništa, ali ništa. Ako krenemo od početka i vidjećemo da je u ovom Izvještaju nešto što može da frustrira, kao preporuke, pa onda kaže – preporučujemo da nadležne institucije ubrzaju i bez odlaganja okončaju aktivnosti po pitanju donošenja provedbenih akata, jer se nešto isplaćuje što nikakvog osnova nema, a mora da bude, to je recimo dodatak za policajce. To je protivzakonito, evo to ovdje piše. Pa onda, i tako redom. U svim izvještajima regulisanja pitanja plaća i naknada u institucijama Bosne i Hercegovine, stajališta smo da je potrebno sistem plaća i tako redom. I sad bi se ovdje moglo čitati štošta. Neki su ušli u cifre, ja o ciframa ne želim govoriti, čak ne želim govoriti ni šta je od preporuka ispoštovano, a šta ne, za nas je puno bitnije šta se to dešava i šta to nije u skladu sa onim što mi imamo u okviru zakona. A ono što nemamo u okviru zakona očito je i previše, i previše. Predlažem da mi kao zastupnici ovdje, a sada ću prijedlog zaključka poslati i u pismenoj formi vama gospodo, da ovo u kompletu što ste nam dali da elaboriramo za 5 minuta, a to je nekoliko hiljada stranica, izgleda da smo mi kao Tužilaštvo Republike Srpske i kao Tužilaštvo Kantona Sarajevo da nekoliko hiljada stranica pregledamo i donesemo odluku za jedan dan da postoji ili ne postoji neka ili nešto i nakakva odgovornost prema nekome, ovo proslijedimo gospodi i da nam napokon jedanptu odgovore, ti koji bi trebali tim da se bave, ima li ovdje igdje ikakvih zloupotreba. Ima ili nema. Zakon o javnim nabavkama, on treba da se zove zakon o javnim prevarama, jednostavno mora tako da se zove. Pogledajte vi koliko je poništenih tendera zato što nije prošla ta i ta firma, pa obnovljenih i onda prođe. Da ne nabrajamo ono što je poništeno vi niste ni pregledali, jer nije realizovano, vi ste pregledali ono što je realizovano i ne znate da je poništeno zbog firmi koje su u drugom naknadnom postupku dobili. Ima toga more jedno. Još jedanput, dajete nam premalo vremena, ovdje se mora razlučiti od izvještaja do izvještaja, razlikuju se, ovako kada se govori ispada da svi rade da Bog sačuva, jer vi uvijek usredsređujete pažnju prema onome što ne valja, odnosno oni koji govore, i ovako se ne može razgovarati o izvještajima koji su ustvari izvlačenje novca iz džepova građana Bosne i Hercegovine, jer ovo, ovo je novac građana Bosne i Hercegovine. Samo jedan primjer koji sam usporedio, imam 10 sekundi, jedan primjer samo, količina kafe po evidenciji Uprave za indirektno oporezivanje koja je uvezena ne odgovara količini kafe koja je prodata. Kako je to moguće? Nemjerljivo više se proda nego što se evidentira da je uvezeno. Odakle je došla ta što je prodata, volšebno neko neka nam odgovori, samo jedan podatak. I tako sada redom, i tako redom. Hvala.
Hvala Vama. Uvažena zastupnica, gospođa Hanka Vajzović ima riječ. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Evo, već je u nekoliko navrata kazano da zaista ne možemo iščitati toliko stranica, sedamdesetak institucija revizorski izvještaj, i sreća je da ne možemo, mislim čovjek se samo nasikira, nije dobro za zdravlje, kad bismo ušli da čitamo sve ono šta je sa upotrebom auta, šta je sa telefonima, sa ovim, sa onim, sve ono što je revizorskim izvještajem konstatovano, što je uočeno. Zato neću govoriti o mnogim stvarima kojima bi vrijedilo govoriti ovdje, hoću kao studiju slučaja izdvojiti samo dva primjera. Jedan se odnosi na carinske terminale, dakle Upravu 50 za indirektno oporezivanje koja, kaže se u Izvještaju, od početka svoga rada potražuje, dakle nije naplatila oko 2 miliona i 600 od vlasnika carinskih terminala i uz to se dodaje da propisi i provedbeni akti kojima se uređuje upravljanje i funkcioniranje carinskih terminala da se ne zasnivaju na provedenim analizama efikasnosti i ekonomičnosti i svašta nešto, nisu jasni, precizni, pa ostavljaju prostora za slobodno tumačenje. Naravno nije nepoznanica da je većina terminala privatnih, da nisu u vlasništvu, dakle, Uprave za indirektno oporezivanje, a znamo i da su mnogi u nekom nedopustivo lošem, da ne kažem, u nekom užasnom stanju. U Izvještaju se kaže – ne ispunjavaju neke od propisanih uslova, onako eufemistično, a zna se da je kriza. Preporučuje se u Izvještaju Upravi za indirektno oporezivanje unapređenje upravljanja carinskim terminalima, ne spominju se, čini mi se, ovdje granični prelazi a trebalo bi i to dodati. To je jedan slučaj. I drugi slučaj odnosi se na Direkciju za civilno zrakoplovstov, kaže – naplate prihoda za putnike i robe u civilnom zračnom prometu ni u 2015. nisu ostvareni, odnosno, citiram, Direkcija je u januaru 2016. Ministarstvu prometa i komunikacija dostavila Prijedlog odluke o visini spomenutih naknada koje plaćaju operateri zrakoplova, ali u Direkciji nemaju informacije da je Ministarstvo proslijedilo spomenuti Prijedlog odluke Vijeću ministara. Zato revizija zaključuje, konstatuje, da odgađanjem primjene spomenute Odluke Bosna i Hercegovina u 2015. nije po ovom osnovu naplatila prihode u iznosu od 2 miliona. Prema drugim nekim stavkama nije to ni puno, ne zvuči, ovdje 2 miliona, tamo 2 miliona i 600, a postavlja se onda pitanje – ima li igdje, i zato sam evo neka dva slučaja izdvojila, konkretnih krivaca ko to nije proslijedio, ko to nije primijenio imenom i prezimenom i, naravno, ima li u nas izašta takvoga ikakvih sankcija. Bez toga možemo se i dalje sekirati, nervirati, iščuđavati, kritizirati stanje i ponašanja i, naravno, čekati dogodine neki novi revizorski izvještaj koji znamo koliko znači i koliko je, da nije toga ne znam šta bi tek onda bilo. Hvala lijepa.
Hvala Vama. Pošto nema više prijavljenih ja zaključujem raspravu i dajem pauzu zaručak do 15:00 sati, nastavljamo u 15:00 sati. Poštovane dame i gospodo zastupnici nastavljamo sa radom. Prelazimo na 79. tačku dnevnog reda, to je, Ad. 79. Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2017. godinu – predlagač: Predsjedništvo BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2914/16, od 15.11.2016. (drugo čitanje)
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja najavljujem povredu Poslovnika, tačnije njegovog člana 178. stav (2) gdje je predviđeno, dakle, da se raspravlja o prijedlozima Predsjedništva, kao što piše u najavi ove tačke. Mi nemamo članova Predsjedništva. Dakle, njihovo prisustvo je obavezno ako hoćemo poštovati naš Poslovnik. Hvala.
Sekretaru milim Vas dajte odgovor.
Dobar dan. Pozdrav svima. Predsjedništvo je, znači, Proračun dostavilo 15.11. U svom dopisu je Predsjedništvo reklo da će, budući da je Ministarstvo financija i trezora nadležno za izradu Budžeta u institucijama i međunarodnih obveza za '15. godinu, ... za sastanke vaših komisija, odnosno domova, pored predstavnika Predsjedništva da zovete predstavnika Ministarstva. Napominju da će izvjestilac na sjednici Zastupničkog doma i Doma naroda biti gospodin Vjekoslav Bevanda, ministar financija i trezora koji će zastupnicima, odnosno izaslanicima dati sve potrebne informacije u vezi budžeta. Znači, Predsjedništvo je ovlastilo i zadužilo ministra financija da obrazloži.
Hvala Vam lijepo. Ponovo povreda Poslovnika, gospodin Mirsad Mešić. Izvolite.
Dakle, saslušao sam sekretara, ali evo, ja ako hoćete da citiram ovu tačku 178. – na sjednicama na kojima se razmatraju prijedlozi zakona koje predloži Predsjedništvo, na kojima se rješava pitanje iz nadležnosti Predsjedništva, obavezno je prisustvo bar jednog člana Predsjedništva BiH. Ovdje ste napisali, dakle, naziv tačke da je to prijedlog Predsjedništva BiH, kao što zapravo i jeste.
Hvala Vam lijepo. Nastavljamo dalje sa radom. Diskusija, uvaženi zastupnik, gospodin Damir Bećirović. Izvolite. 52
Ja u ime Kluba tražim pauzu od 15 minuta.
Na zahtjev gospodina Damira Bećirovića, predsjednika Kluba DF-a, pauza 15 minuta. I da znate nastavit ćemo precizno u 15:32 minuta. Predsjednik Kluba DF-a, gospodin Bećirović je tražio pauzu. Da li želite riječ? Izvolite, gospodin Damir Bećirović.
... vidim da nema još uvijek poslanika a treba da raspravljamo o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine, tako da pokazuje odnos vlasti prema svemu što se događa.
Hvala Vam lijepo. Rasprava je otvorena, da li, dakle Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza, ja sam pročitao ovu najavu, imamo, dakle, amandmane, gospodine mi smo usvojili ovaj Zakon u prvom čitanju, amandmane gospode Denisa Bećirovića, Damira Bećirovića i Salke Sokolovića. Ovo je rasprava o amandmanima, pa izvolite, ko želi da govori? Gospodin Damir Bećirović je tražio riječ. Izvolite.
Hvala. Evo, ja ću pokušati što je brže moguće, jer radi se o amandmanima koji, nažalost, nisu dobili dovoljan broj glasova u Komisiji za finansije i budžet. Ovim amandmanima pokušao sam da ispravim neke stvari na koje nas stalno upozorava Ured za reviziju institucija BiH, tako da sa pozicija putnih troškova raspodijelio sam ta sredstva na neke druge pozicije. Ovdje se radi o uštedama kada je riječ samo o putnim troškovima od otprilike 1.390.000 KM. Uz to, također, moj prijedlog je da se ukine rezerva članovima Predsjedništva i predsjedavajućem i zamjenicima predsjedavajućeg Vijeća ministara i da se usmjeri na druge stvari gdje je puno potrebnije. Također ima još nekih, jedan dio, znači opet ono na šta nas upozorava Ured za reviziju institucija BiH, kod plaćanja za unajmljivanje prostora i jedan dio novca koji je potreban kod BHDCA, znači, preuzmjerava se takođe u druge, za druge namjene. Taj raspored sredstava, otprilike radi se o sredstvima u iznosu od preko 2 miliona KM. Planirano je mojim amandmanima da se raspodijeli na sljedeći način: – 583.000 KM bi išle za Ministarstvo odbrane i za rekonstrukciju i održavanje objekata Oružanih snaga BiH, jer smo i sami svjesni da postoji potreba za dodatnim sredstvima u tom području. I to je bio i zahtjev Ministarstva odbrane u tom području koji nije ispunjen, pa evo jedini način, iako je ovo, iako su mala sredstva može se pomoći u tom dijelu; Drugo je grant, znači koji bi išao grant sredstva kroz 53 Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa u iznosu od 540.000 KM, a bio bi grant za neprofitne organizacije koje se bave zaštitom životne sredine, sa posebnim akcentom na zagađivače sa velikim ložištima. Znači radi se o aero zagađenju koje je evidentno pogotovo u ovim zimskim mjesecima i pogotovo, evo, u Tuzli iz koje ja dolazim, tako da bi ova sredstva bila kap u moru i uz ta sredstva bi mogli doći do nekog poboljšanja i moglo bi doći do određenog popravljanja situacije, bar kroz edukaciju i kroz bolje razmišljanje ..., jer smo svjedoci da imamo veliki broj povećanja malignih oboljenja i još druge stvari koje su vrlo ..., a o tome niko ne vodi računa; Takođe imamo i grant sredstva koja bi se plasirala kroz Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH u iznosu od 500.000 KM, a koja bi išla za finansiranje roditeljskih kuća u Bosni i Hercegovini koje služe za smještaj teško oboljele djece i njihovih roditelja, jer i tu vidimo da je vrlo aktuelna tema i zbog samog uništavanja zdravstvenog sistema i onoga svega što vodi, znači što imamo u tom segmentu. Nedostaju nam sredstva i za tu svrhu; I takođe, kao četvrti dio, sredstva bi bila utrošena, jedan dio sredstava, u ovom slučaju isto iznos od 512.000 KM, bila bi prebačena Memorijalnom centru Srebrenica – Potočari, radi boljeg funkcioniranja Memorijalnog centra, jer smo sami svjedoci da i Centar radi sa minimumom sredstava, a planirane su i kolektivne dženaze i ukopi i u sljedećim godinama. Tako da je, mora se obezbijediti poboljšanje finansiranja Memorijalnog centra. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima uvaženi zastupnik, gospodin Salko Sokolović, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, ja ću kratko obrazložiti amandmane koje sam zajedno sa kolegama Mehmedovićem, Šepićem, Ahmetovićem i Emrićem obnovio danas za plenarnu sjednicu. Razlog je, mi smatramo da je Okvirni budžet za 2017. godinu proizašao iz Globalnog fiskalnog okvira za period '17.-'19. od 950 miliona, odnosno 750 sa indirektnih poreza je nedovoljan za kvalitetno finansiranje svih potreba državnih institucija. Predlažemo povećanje Okvirnog budžeta, obzirom da će se izdvajanjem na, obzirom da se izdvajanje na Jedinstveni račun za indirektno oporezivanje stalno povećavaju sredstva, a nikad od 2008. godine to povećanje sredstava nije usmjereno prema finansiranju institucija države Bosne i Hercegovine. To je povećanje za 32.270.000 i namjeravamo ta sredstva rasporediti na sljedeće budžetske stavke: Znači, Ministarstvo odbrane 21 milion na način da se povećaju plate vojnicima, podoficirima i oficirima, obzirom da su oni oštećeni prilikom donošenja Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine u odnosu na zaposlenike i državne službenike. U vezi s tim, evo, mi predlažemo pravednije koeficijente, od čina vojnika do čina brigadira je ovdje planirana sredstva koja su dovoljna u bruto iznosu. Dalje, povećanje izdataka za energiju i komunalne usluge kao i rekonstrukciju i investiciono održavanje u određenoj sumi, da ne obrazlažem sve detaljno u brojkama. Dalje, dio tih sredstava, po našem mišljenju, treba usmjeriti prema Memorijalnom centru Srebrenica – Potočari Spomen obilježje i mezarje za žrtve genocida iz '95. godine, obzirom da se identifikacija i ukop žrtava genocida iz '95. godine još nije završio, traje, i potrebno je obezbijediti dodatna sredstva u 2017. godini. Jedan dio sredstava od 102.970, nije 102 miliona već 3 miliona za kvalitetnije rješavanje graničnih prelaza Maljevac, Velka Kladuša i Tržaščka Raštela. Dalje, 1.750.000 za, prema Državnoj agenciji za istrage i zaštitu na način da se policijskim službenicima i zaposlenim u agencijama za provođenje zakona takođe povećaju plate korekcijom koeficijenta iz prostog razloga što su zaposlenici i državni službenici u odnosu na 54 policijske službenike plaćeniji i imamo jedan proces diskriminacije i kršenje zakona, gdje se za isti posao, istu stručnu spremu ne plaćaju svi zaposleni u institucijama Bosne i Hercegovine na isti način. Takođe predviđeni koeficijenti uz bruto plate na način da se, ovaj, ta sredstva planiraju da bi se poslije usvajanja budžeta moglo pristupiti korekciji koeficijenata. Takođe jedna suma od 5.950.000 za Graničnu policiju i za ove, Direkciju za koordinaciju policijskih tijela. Kao i amandman u kome mi predlažemo da se u članu 17. briše stav (3) i (4), jer smo mišljenja da ni jedan pojedinac u Bosni i Hercegovini nema pravo na dodjelu budžetskih sredstava u svrhu interventnog korištenja, pogotovo da ista dijeli po sopstvenim kriterijima i odlukama. Očekujemo od kolegica i kolega poslanika da shvate našu namjeru, da nas podrže i da na takav način i usvoje amandmane i da na takav način korigujemo predloženi budžet, a sve u interesu jačanja institucija države Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima uvaženi zastupnik, gospodin Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja bih se pridružio diskusiji kolege Sokolovića i nastavio bih u obrazloženju amandmana i ovdje bih se osvrnuo na Amandman broj V gdje mi predlažemo da se sveukupni iznos budžeta Uprave za indirektno oporezivanje poveća za 3 miliona KM i isti bi po našem prijedlogu iznosio 102.970.000 KM i to na način da se ekonomski kod za nabavku građevina povećava za navedeni iznos od 3 miliona KM, a njegov iznos bi bio 11.538.000 KM. Razlog što predlažemo povećanje ovog koda nabavke građevina je u tome što na strani 141. obrazloženja Budžeta pod stavkom nabavka građevina za Upravu za indirektnog oporezivanje nisu predviđena sredstva za rekonstrukciju postojećih objekata i dogradnju adekvatne putne infrastrukture na graničnim prelazima Maljevac – Velika Kladuša i Tržačka Raštela – Kordonski Ljeskovac. Iako je u ovom Domu bilo dosta rasprave o potrebi da se riješi propusna moć na graničnom prelazu Maljevac – Velika Kladuša evo ni u ovoj godini Uprava za indirektno oporezivanje nije predvidjela neophodna sredstva da se poboljša propusna moć na ovom graničnom prijelazu i konačno riješi problem velikih gužvi u dane vikenda i prilikom praznika kada velik broj naših građana koji rade u zapadnoj Evropi dolazi u Bosnu i Hercegovinu. Oni su jako nezadovoljni statusom ovog graničnog prelaza i čekanje od 1 do 3 sata nikako nije prihvatljivo, stvaraju se velike kolone. O tome smo dosta razgovarali u ovom Domu, međutim u budžetu Uprave za indirektno oporezivanje nema predviđenih financijskih sredstava za poboljšanje statusa ovog graničnog prelaza. Također ovaj Dom je usvojio inicijativu kojom se predlaže prekategorizacija graničnog prelaza Tržačka Raštela – Kordonski Ljeskovac u međunarodni granični prelaz za cestovni promet putnika. Određene aktivnosti su započete, međutim u budžetu se ništa nije predvidjelo za postupak eksproprijacije, tj. nabavku zemljišta potrebnog za rekonstrukciju ovog graničnog prelaza, stoga je bilo neophodno intervenirati na način kako smo to i učinili Amandmanom V, te se nadam da će isti dobiti podršku kolega i kolegica u ovom Domu. Hvala lijepa. 55
Hvala Vama. Riječ ima uvaženi zastupnik, gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Raspravljati o budžetu, odnosno sada govoriti je nešto što vjerovatno neće dati rezultat nikakav jer tu smo gdje smo i mi treba da ga usvojimo. No uz ovakav budžet mi bi trebali reći nešto što će dati da se u toku naredne godine dese realne promjene dok smo mi u sazivu ovog Parlamenta. Znamo po strukturi države, po načinu kako je ona uređene da budžet države niti može biti razvojni, niti poticajni, niti potiče poljoprivredu i privredu, niti potiče natalitet, niti potiče razvoj u školstvu, niti potiče i tako idemo redom, znači nemamo, bez obzira na nešto što se zove zakoni na nivou države, u daljoj hijerarhiji nikakvog uticaja na ono što se dešava u entitetima i kantonima. Ali isto tako mi ovdje, ja ovo moram malo da spustim, vrlo je teško ovo su veliki materijali, bi trebali da razmislimo zašto, zbog čega, koji je to razlog pa uporno držimo ovoliki broj institucija, agencija, direkcija, komisija i više ne znam čega, koje objektivno ne trebaju, a nisu ni uzimanje ni davanje ingerencija bilo kome. Vrlo je zanimljivo, recimo ja sam pokušao to malo da pretražim, pa mi imamo kao primjer samo forenzičku i Agenciju antidoping kao odvojene institucije, a i jedni i drugi mogu da rade i jedno i drugo i rade i jedno i drugo. Zašto one postoje bilo bi interesantno da nam se to razjasni. Posebno pitanje je ovo, ja ne znam više ni kako se zove, ne mogu da zapamtim, direkcija ili agencija ili više ne znam kako za koncesije. Čija je nadležnost koncesije, ko daje koncesije i kad je na državnom nivou data koncesija ili je to samo služba za evidentiranje? Ako je služba za evidentiranje to je mogao da bude jedan uposlenik i da odmah troškove malo smanjujemo, u okviru, recimo, Ministarstva za ekonomske odnose, jer niti može da da koncesiju na nivou države, niti ima za to ingerencije. Može, je li? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Kako su ih dali? Uz saglasnost. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala i Vama. Riječ ima uvaženi zastupnik, gospodin Senad Šepić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Dakle, ja sam u ovoj grupi poslanika što su imali ovu jednu grupu amandmana. Dakle, kad pročitate amandmane i kad otprilike vidite šta je intencija, vidjećete jednu prvu stvar da mi želimo da se kroz budžet, projiciran budžet, pokaže šta mi kao Parlament i šta mi kao politika mislimo o državi u kojoj živimo, koju predstavljamo i o institucijama koje trebaju da budu ključni motor razvoja ove zemlje i ključni motor evropske perspektive Bosne i Hercegovine. Dakle, jedan dio amandmana odnosi se na našu intenciju da se jačaju institucije, drugi dio je, odnosi se na jednu ozbiljniju fiskalnu odgovornost u Bosni i Hercegovini. Vi znate da smo mi 2012. godine kad smo usvojili ovaj Fiskalni okvir na sredstvima koja su tad bila, bila prisutna u Upravi za indirektno oporezivanje tad smo 750 miliona maraka planirali za institucije države. U međuvremenu se puno više sredstava nalazi po osnovu takvog načina prikupljanja, a nažalost ta sredstva koja se odvajaju za institucije države ostala su ista, pa to govori, dakle, da se taj odnos i taj obim i taj, ta podrška institucijama države Bosne i Hercegovine procentualno dosta smanjila u odnosu na ono što smo imali prije nekoliko godina. Ja mislim da naša politika treba biti jačanje institucija države Bosne i Hercegovine i onih kapaciteta koji će nositi ovu evropsku priču o Bosni i Hercegovini. Dakle, jačanje institucija, evropski kapacitet, fiskalna odgovornost i jedan dio u ovoj priči, ovaj, će govoriti o Srebrenici, govoriće kolega Sadik Ahmetović. Vidjeli ste da, dakle, naša intencija da kad govorimo o agencijama za provođenje zakona, o policajcima, kad govorimo s druge strane, recimo o vojnicima, našim ljudima koji rade u Oružanim snagama, da se toj strukturi ljudi koji su sad u ovome momentu, ako pogledate odnos sa svim drugim nivoima, najlošije plaćeni, imaju nekakvu vrstu najlošijeg statusa, a trebalo bi, po meni, ako ne biti, dakle, ravnomjerno, onda bi trebalo biti puno bolje nego što je u odnosu, recimo, sa drugima. S te strane se također treba otvoriti prostor i pokazati se u budžetu da mi želimo da te ljude tretiramo i da oni imaju poziciju onakvu kakvu zapravo i zaslužuju. U tom smislu je ovaj jedan dio amandmana koji se odnosi na povećanje plata i povećanje primanja toj kategoriji ljudi. 57 Rekao sam maloprije, niko, po meni, ne bi trebao da ima pravo da koristi sredstva, bio on predsjedavajući Parlamenta ili predsjednik države, da bez ikakvih jasnih kriterija i bez jasnog okvira dijeli naša zajednička sredstva na način kako je to do sada rađeno i mislim da niko u tom smislu neće biti, ni ukoliko se i prihvati ovaj amandman, oštećen sa ovdje druge strane, već čak šta više ulazimo u jednu, rekao bih, poziciju gdje ćemo imati bolju fiskalnu odgovornost, veću transparentnost, veće povjerenje u institucije, tako da s te strane je ovaj jedan dio amandmana vezan za tu fiskalnu odgovornost. I ono što sam, na čemu sam dugo vremena prije radio, na čemu sam puno govorio, evo sad je to, o tome je sad govorio i kolega Jasmin Emrić, dakle mi ovdje otvorimo određena pitanja vezana za neke konkretno izborne jedinice, vezano za probleme ljudi, recimo, koje predstavljamo, evo ja dolazim iz te izborne jedinice u kojoj ljudi kao jedan od glavnih problema imaju taj problem prelaska preko graničnih prelaza. Evo, predsjedavajuća mi sugeriše da dolazimo iz iste izborne jedinice, naravno. Dakle, ljudi imaju problem da po između sat i dva čekaju na graničnom prelazu da uđu u državu ili izađu iz države. Dakle, najmanje šta od nas sad u ovome momentu očekuju je da omogućimo tim ljudima neometan, kako bih rekao, prelazak i da im omogućimo da imaju dostojanstvenu mogućnost da izađu iz svoje države i da uđu u svoju državu. Mi smo to, o toj priči ovjde govorili više puta i ovdje mi usvojimo inicijativu, Parlament zaduži, budu zaključci, međutim poslije kad pravite taj budžet vi to ne prepoznate u budžetu. Jer ako kažete da je potrebno, recimo, da ćete otvoriti jednu novu traku pa da ti ljudi umjesto sat vremena čekaju 20 minuta, što je recimo, onaj, dostojanstvenije, pristojnije, itd., a onda to ne realizirate kroz taj budžet. Jer prije je bila priča već je bio usvojen budžet pa nismo mogli to na takav način realizirati to, da to samo govori da mi, da ono što mi radimo ovdje u Parlamentarnoj skupštini da to naše institucije, naše vlade suštinski ne prate do kraja. Zato bih vas ja posebno tu zamolio, dakle da oko ovoga dijela amandmana posebno vodimo računa iz tog razloga što to jeste prioritet tim ljudima kad je u pitanju granični prelaz koji je najfrekventniji u državi, ovaj Velika Kladuša – Maljevac, koji, preko kojeg, recimo, neki standard tih čekanja i tih gužvi je negdje između sat i dva svaki dan, pola miliona ljudi u šest, dva miliona ljudi u šest mjeseci pređe preko tog graničnog prelaza. Najzagušeniji je na prostoru cijele države, dakle i on, jer nije samo krajiška i nije samo, onaj, ta neka lokalna tema i lokalni problem tog kraja već on treba da bude problem i obaveza svih nas. Dakle, taj granični prelaz ovdje smo predvidjeli 2 miliona maraka da se osigura izgradnja te infrastrukture, da se ti zastoji riješe, i drugi je dio koji je također vezan za ovaj granični prelaz, radi se o drugom, stavljanju u funkciju i otvaranju, odnosno izradi te infrastrukture na drugom malograničnom prelazu Tržačka Raštela. Usvojili smo ovdje inicijative da će taj, da taj malogranični prelaz bude prekategoriziran u granični prelaz za putnički saobraćaj, ali ako nismo to prepoznali u budžetu, onda sve ono što smo ovdje do sada radili govori o tome da [[poslanik se upozorava na vrijeme]] nismo imali ispravne i korektne namjere. Ja vas molim u tom smislu da razumijete ove apele i da podržite, ovaj, da podržite ove amandmane.
Hvala Vam lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik, gospodin Sadik Ahmetović. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministri. 58 Ja ću nekoliko rečenica reći, prvo da ću se zahvaliti kolegama koji su se potpisali na amandman, i gospodinu Bećiroviću i svima onima koji su se potpisali na ovaj amandman za Memorijalni kompleks u Potočarima i kazaću nekoliko rečenica o tome. Memorijalni, istina je da sam ja na čelu Upravnog odbora Memorijalnog kompleksa koji ima svoja dva dijela, ima sakralni i ovaj muzeološki. I ovaj dio sakralnog dijela je nekada vodila fondacija koja je obezbijedila sav novac za ukop i nadgrobne spomenike žrtvama, i u tom dijelu država Bosna i Hercegovina nije imala nikakvih finansijskih obaveza i taj novac je zakonom, koji je donio visoki predstavnik 2007. godine, ugrađen u zakon da se može trošiti samo u te svrhe. Međutim, nakon toga dolazi do dodjeljivanja kompletnog prostora Fabrike akumulatora Memorijalnom kompleksu i urađena je kompletna, projektovanje sa, idejno rješenje i sve ono što po zakonu treba uraditi da bi nastavili sa izgradnjom i opremanjem muzeološkog dijela. I ovaj drugi dio ide nekakvim svojim tokom uglavnom zahvaljujući stranim donacijama koje nisu u nekom velikom iznosu da taj kompleks u neko skorije vrijeme ... Vjerujemo, i u svim susretima sa donatorima, sa onima koji dolaze iz vana, uvijek se postavlja pitanje koliko država Bosna i Hercegovina participira u tim projektima. Do sada od 2007. godine do ove godine nismo imali prostora da kažemo da je država Bosna i Hercegovina finansirala niti za jednu marku kad su u pitanju kapitalni izdaci i nastavak izgradnje ovog muzeološkog dijela. Istini za volju uradili smo tri ili četiri projekta i u februaru mjesecu ćemo dovršiti projekat muzeja zahvaljujući donaciji Holandske vlade. Stoga, evo ja vas molim nakon 10 godina od zakona, nakon 10 godina što je Memorijalni kompleks dio, jer je državna institucija, bilo bi dobro da se država Bosna i Hercegovina bar malo okrene prema instituciji koja je njena. Memorijalni kompleks, ako pogledate ove revizorske izvještaje, uglavnom ima najbolji izvještaj i nikada nema ni jednu marku za kapitalne investicije. A imate institucija državnih koje imaju, ili su imale, negativne izvještaje i svake godine im se po utvrđenom programu dodjeljuju kapitalne investicije. Mi, dakle, ima dobrih ljudi i izvan Bosne i Hercegovine koji poklanjaju pažnju Memorijalnom kompleksu i imaju, hajde tako da kažem, potrebu da pomognu ili osjećaj da pomognu. Koristim ovu govornicu da zahvalim gradonačelniku Zagrebu i sve one što je pozvao na donatorsku večeru prije nekoliko dana u Zagrebu i svim onima koji su bili tu i koji su svojim ličnim doprinosom, evo, dali nekakvu pomoć Memorijalnom kompleksu, ali i tada nisam imao prostora da kažem da država Bona i Hercegovina nije, koliko daje i da li daje. Dakle, imao sam takva pitanja od novinara u Zagrebu. Stoga bi, dakle, bilo jako dobro i jako važno da tu praksu promijenimo, da budemo bar na trenutak sa ovim problemom i da usvojimo jedan od ovih amandmana koje je predložio ili kolega Bećirović ili ova grupa poslanika, jer bojim se da sa ovakvom dinamikom skupljanja novca izvan Bosne i Hercegovine nećemo ovaj posao nikada završiti. A ne mogu da vjerujem kada pogledate sve za što se troši novac u Bosni i Hercegovini, na svim nivoima, da nema prostora da se dodijeli ili da ovaj dio bude u okviru, okvirima budžeta Bosne i Hercegovine, da da, dakle, instituciji koja je državna. Svima onima koji budu glasali za ovaj amandman ja se duboko zahvaljujem i hvala na pažnji.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik, gospodin Amir Fazlić, predsjednik Kluba SDA. Izvolite.
Pa evo, ja sam razmišljao da li da se javim u ime Kluba SDA. Očekivao sam da prije izjašnjenja o amandmanima ministar finacij ... 59 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Znači ministar financija će se izjasniti. Dobro, ja sam mislio da slučajno neće, ali drago mi je da hoće, ali da se ne bih dva puta javljao, ovja, s obzirom da ćemo od ministra finansija dobiti jedno obrazloženje, jer slušao sam to obrazloženje na Komisiji za finansije, i ljudski kad se gleda većina ovih amandmana nema im se šta odbiti, to su dobri amandmani, to su, to su amandmani za koje bi i mi, koji nismo predložili amandmane, vjerovatno sličnu strukturu amandmana i možda i više i još jedan budžet tih sredstava nazidali na ovaj budžet. Svojevremeno kad smo bili u opoziciji i ja sam kao poslanik ne poznajući tada svu suštinu Fiskalnog okvira i zakonski regulativu Fiskalnog vijeća i svega predlagali smo dosta tih amandmana. Skoro sam bio ponukan jednim odgovorom ministra financija kome sam javno postavio – koliko je to neutrošenih sredstava u ovim budžetskim godinama iza nas, i tad sam dobio odgovor, čak i strukturu, da je to negdje sad, može me ministar ispraviti, ovaj, to bi bilo negdje preko 140-ak miliona maraka, a danas kolega Salko Sokolović nam je konstatovao da se samo iz 2015. u 2016., i to vidimo tamo, prenese negdje 50-ak, 60-ak miliona. Znači, čak i ono što predvidimo ne potrošimo. Normalno, pazi to je opet jedna struktura kapitalnih projekata, ima svoju određenu proceduru utroška i određenu problematiku zašto se ne utroši sve i onda smo razgovarali i moje pitanje se odnosilo – kako ta sredstva staviti u funkciju, jer zaista Bosna i Hercegovina nije toliko bogata da 140 miliona čeka. Šta je suština ove moje diskusije. Znači, i ja se ne mogu oteti da su ovi amandmani dobri, ali želimo li danas mi Budžet Bosne i Hercegovine, ima nešto jače, hoćemo li mi da Bosna i Hercegovina danas dobije Budžet. Mislim da želimo i da je to jači razlog, i da je to razlog zašto danas trebamo podržati Budžet Predsjedništva u kome je i Vijeće ministara imalo svoju ulogu i svi budžetski korisnici i mislim da danas trebamo usvojiti ovaj Budžet. Neke stvari, mi imamo praksu, mi to znamo da se neke stvari mogu popravljati, pogotovo ovdje gdje smo svi osjetljivi kod Memorijalnog centra u Potočarima, zato bih Vas molio ministre da nam objasnite, jer ovdje ima amandmana koji iz tehničkih razloga ne mogu proći, koji imaju svoje nedostatke, ima amandmana koji narušavaju fiskalni, Globalni fiskalni okvir i iz tih razloga Klub SDA će podržati Budžet u onom smislu kako ga je Predsjedništvo predložilo.
Hvala lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik, gospodin Predrag Kožul. Izvolite.
Pa, nisam planirao, evo dosta smo i na Povjerenstvu za financije i proračun u dva navrata raspravljali o Proračunu institucija Bosne i Hercegovine, a možda ponukan nekim raspravama htio sam da pogledamo ovaj Proračun iz još jednog kuta iz kojega mi obično ne gledamo nikada. Gledajte, Proračun institucija Bosne i Hercegovine za 2016. godinu je milijardu i 961 milon maraka, u 2015. godini taj Proračun je bio milijardu i 720 miliona maraka, 240 miliona maraka razlike zbog strukture vanjskog duga u ovoj, za 2017. godinu, ispričavam se promašio sam godine. Ja imam dojam, relativno kratko sam na ovoj razini institucija Bosne i Hercegovine, gledajte institucije Bosne i Hercegovine dosta dobro žive unutar svog okvira proračuna i da tu, to smo i malopre pričali u prethodnim točkama dnevnog reda, ima prostora i za uštede, i za 60 racionalizacije, i za različit, možda i drugačiji način trošenja. Ali ovih 240 miliona maraka razlike u 2017. godini strašno će faliti nižim razinama vlasti, entitetima, županijama, lokalnoj razini. Mi kada ovdje sjedimo i raspravljamo o Proračunu Bosne i Hercegovine, institucija Bosne i Hercegovine, zaista mislim da i o tome moramo voditi računa i držim da je dobro uklopiti se u onaj Fiskalni proračunski okvir koji imamo, između ostalog, i zbog ovog razloga.
Hvala Vam. Gospodin Damir Bećirović, uvaženi zastupnik, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja moram kratko samo replicirati kolegi Kožulu, kaže da će faliti ova sredstva 260 miliona, znači imamo povećanje javne zaduženosti i to je povećanje gdje 99% se zadužuju entiteti, zadužuje se Federadija BiH i zadužuje se Republika Srpska. I to su pare od kojih se povećava nominalno dug, jer smo mi ratificirali te ugovore. Entiteti i vlade koje tamo rade trebali bi malo poraditi na fiskalnoj disciplini i smanjiti zaduživanje, a ne prebacivati i pričati ovdje o nekoj zaduženosti budžeta Bosne i Hercegovine, što nije tačno i nije istina.
Hvala lijepo. Pošto se više niko ne javlja za riječ, ja zaključujem raspravu. Pozivam ministra finansija, gospodina Vjekoslava Bevandu da se izjasni o amandmanima u ime predlagača. Izvolite.
Još jednom pozdrav svima i hvala stvarno na jednoj korektnoj raspravi koja, čini mi se, prati čitav ovaj proces usvajanja Proračuna. U dogovoru sa Kolegijem, evo smo se dogovorili da se ja očitujem, a nećete mi zamjeriti da ako samo par stvarčica ponovim, biće nam ja mislim lakše i promišljanje bez obzira kakve vaše krajnje odluke budu, jer vi ste ti koji odlučujete. Ja ću samo pomenuti kako je izrada proračuna i njegovo usvajanje sigurno najsloženiji i najodgovorniji dokument od najmanje do najveće države na svijetu i sasvim normalno da se kroz to suočavaju interesi, resori, prioriteti i sve ono što ide. Jasno je da to izaziva i pozornost javnosti, vas zastupnika, i zato unaprijed kažem da sam svima vama zahvalan, i na povjerenstvima i ovdje, što, za razliku od nekih prošlih godina, su uokvirene nekakve bile i diskusije i ništa nije prešlo, ja bih rekao, barem onu granicu pristojnosti, pa čak ni velikog političkog dokazivanja. Ja samo da ponovim da smo mi pokušali iz Ministarstva ove godine stvarno uraditi sve da barem nemamo probleme suštinske naravi. Kako se proračun donosi, još jednom ću ponoviti, mada ste me neki vjerojatno i slušali, da smo prvu proračunsku instrukciju dali 28.01.2016., druga instrukcija 29.06., konsultacije proračunskm korisnicima trajale od 22.08. do 23.09., nakon konsultacija ostao proračunski zahtjev veći 140 miliona od proračunskog okvira utvrđenog na Fiskalnom vijeću koji, usput da kažem, čine predsjedatelj Vijeća ministara, ministri financija, dva entitetska premijera i dva ministra financija i guverner Centralne banke. Ministarstvo financija, poštujući kalendar, 14.10. uputilo Proračun prema Vijeću ministara i, znači, tu smo otvorili konsultacije više sjednica da bi ga na kraju 03.11. jednoglasno usvojili. 61 Uputili ga Predsjedništvu 04.11., a Predsjedništvo nakon razmatranja i konsultacija 15.11. usvojilo ga i uputilo ga prema Parlamentu. I za razliku od najava i rečeno zadnji dan će se usvajati, jer je to valjda uvijek bila ova praksa, evo svjedoci ste da je danas ipak drugo čitanje, jer prvo čitanje je prošlo 30.11. i 14 dana je prošlo od toga. Ja moram reći da, sad ću opće neke stvari, pa onda izjašnjenje, traži se izjašnjenje. Znači, veliki dio amandmana tretira uvođenje i dodjelu sredstava, a da to uopće nisu tražili proračunski korisnici, i to sam puno više pričao na povjerenstvima, itd. Znači, kod same izrade proračuna kako ćemo tretirati nekoga ako ne traži sredstva, ne znam na osnovu čega ćemo ga dodijeliti. Ima tu, ovaj, puno u diskusiji onoga što je prepoznato i što bij ja kao osoba i neko koji živi i radi ovdje volio usvojiti, međutim imate nešto što je unaprijed zadano. I danas na Povjerenstvu smo se, odnosno izglasavali su članovi Povjerenstva pojedinačno amandmane i čini mi se da je tu bila najveća odgovornost i čini mi se da moje, moj stav je da to ne bi više trebalo dirati. I ja bih predložio na kraju, unaprijed kažem, da se odbiju amandmani uz svo razumijevanje. Znači, amandmani u rashodovnoj strani, ovo što je grupa poslanika na čelu sa gospodinom, uvaženim gospodinom, mojim prijateljem, Sokolovićem i svojom ekipom ima tu opravdanja, međutim ta rashodovna stvana se temelji na prihodovnoj strani, a tu se traži povećanje Globalnog fiskalnog okvira, čime se direktno krši članak 6. Zakona o Fiskalnom vijeću BiH. Jednostavno je, to vam je tako ili promijeniti Zakon ili ishoditi da se na Fiskalnom vijeću dođe do povećanja onda je temelj za to, i to je, tako da ne bi stvarno o pojedinačnim amandmanima. Tako da što se toga tiče, što se tiče ovog najvećeg dijela amandmana. Amandmani gospodina Bećirovića Damira, prvo, ne znam je li ih diskutirao, znači ima neke, rekao bih, tehničke nepreciznosti, ali u suštini ne bih raspravljao sad jer oni su bili uručeni pred početak sjednice, ali ako samo vidite tabelu 2 i 3 vidjećete da ona nije prihodovno i rashodovno uravnotežena. Isto tako, ovaj, gospodin Bećirović, drugi, je davao amandmane i stvarno su došli na vrijeme i neću što, ispravio me je na početku, ovaj, one sjednice Povjerenstva kad je rekao nemojmo pričati o nakakvim tehnikalijama donosi se proračun. Ja sam pokušao ono što sam mogao, ali stvarno da se odmaknem od svega i da to nekako sa stručne strane razmatram. Znači, kako je Kolegij tražio, iako imam to pravo, ako bih se izjašnjavao ja bih predložio da se ovi amandmani odbiju, odbiju, uz jednu napomenu da sve tokom fiskalne godine ima vremena za popravak, jer za razliku od prošle godine kad smo ostali na 499 tisuća tekuće pričuve i nismo mogli ni Tužiteljstvu dati interventna sredstva za saniranje i iskope, imamo sad tu prostor. I ono što je definitivno, a znate da smo došli do potpisivanja sporazuma sa Rusijom i da smo već donijeli odluke određene i to sam obrazlagao ovdje na prvom čitanju, gdje je sve usmjereno na kapitalne investicije. I razumijem ja i gospodina Emrića, i Šepića i sve ostalo, ali moram ovdje, mada sam predsjedatelj Upravnog odbora, da sve što vi navodite vezano za granične prelaze i ostalo nije bilo sadržano u osnovnom proračunskom zahtjevu Uprave, nego u aneksu, i da dio neizvršenja kapitalnih investicija nije ni mogao biti za to, jer nisu stvoreni osnovni preduvjeti, znači, od, ne građevinske dozvole, nego ... izvlaštenja zemljišta i ostalo nije, nije ništa odrađeno. Evo, ja bih toliko, stvarno ne želeći ništa, rekao sam proračun u svim državama izaziva pažnju, ja mislim da je ovo drugi proračun gdje ja sam sjedim iz Vijeća ministara, izgleda da je svakome pažnja sem članova Vijeća ministara veća i zato vama zastupnicima hvala što ste bili korektni barem u ophođenju, i u amandmanima, i u svemu ostalom prema meni. Hvala vam.
Hvala Vama uvaženi ministre. 62 Poštovane koleginice i kolege prelazimo na 80. tačku dnevnog reda, to je, Ad. 80. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine, (predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2194/16, od 05.08.2016.) Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine usvojen je na 37. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 09.11.2016. godine i na 24. sjednici Doma naroda održanoj 22.11.2016. godine. Zakon je usvojen u domovima u različitom tekstu, te je formirana Zajednička komisija oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona. Zajednička komisija dostavila je Izvještaj 07.12.2016. godine. Komisija je postigla saglasnost o identičnom tekstu Zakona o izmjenama dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine tako što je usvojila amandmane usvojene na sjednici Doma naroda. Ovdje nema rasprave. Idemo dalje sa dnevnim redom, prelazimo na tačku 81., to je, Ad. 81. Imenovanje članova Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz bošnjačkog, hrvatskog i srpskog naroda (rang-liste kandidata Regulatorne agencije za komunikacije BiH), materijal broj: 01,2-29-2889/16, od 11.11.2016.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. S ozbirom da se javljam prvi put ja pozdravljam sve nazočne. Da je podobnost iznad sposobnosti u bosanskohercegovačkom društvu svjedoči, između ostalog, i ova rang lista. Ja ću se osvrnuti na rang listu hrvatskog naroda za Upravni odbor Javnog RTV servisa. Pri tome ću napomenuti da niti jedan od ovih kandidata niti je član, niti je simpatizer moje stranke, što je jasno svima, jer ne bi bili na toj listi, ali neke životne puteve nekih od njih poznajem. A ako građani žele da se informiraju o kurikuluma pojedinih kandidata mogli bi naći samo podatke za ovdje četvrto rangiranog gospodina Drage Martinovića na web stranici, i moram priznati da je njegov CV vrlo impozantan. Prvenstveno navodi da je aktivni sudionik domovinskog rata, a pri zadnjem izboru ministara, itd., vidjela sam da je to puno važnije nego sama stručna sprema i oblast iz koje dolazi, doktor je znanosti, političkih znanosti sa velikim brojem znanstvenih radova, od kojih su brojni iz oblasti upravo RTV servisa, ima iskustva iz oblasti novinarstva, upravnih i nazdornih odbora. I čitajući to mene zanima što je Povjerenstvo, osim podobnosti, vodilo formiranju jedne ovakve rang liste. Zahvaljujem.
Hvala Vam lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik, gospodin Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Mi smo dobili ovaj materijal u kome imamo praktično rang listu koja je predložena i koja je kao takva danas prošla Komisiju koja je ovakvu listu, kako je predložena ovdje ova rang lista, proslijedila Parlamentu. Mene sad zanima samo – na osnovu koje procedure, kako i na koji način je predloženo sad ova tri imena. Ja bih volio da znam da li je i to predviđeno prema proceduri ili bi to trebalo da bude rezultat neke rasprave ili bi trebali mi da generalno glasamo o rang listi ovakva kakva je rang lista predložena. To me zanima jako, pa bih volio da mi date odgovor, ako možete da mi date odgovor.
Hvala Vam lijepo. Hoću li ja, dakle mi smo primili rang listu Regulatorne agencije za komunikacije, dobili smo tri puta po tri imena. Sva ta tri imena su imena koja mogu biti odabrana od strane Parlamenta i mogu biti izabrana i ni prema jednom imenu nema nikakve zabrane sa te liste koja je stigla ovdje. Tako je po zakonu, tako je, dakle, nama objašnjeno i mi u Kolegiju, na osnovu konsultacija koje smo, dakle, imali, smo se odlučili da predložimo listu od ova tri imena. Evo, to je moj odgovor. 64 Ima li neko drugi da želi da daje odgovore? Gospodin Damir Arnaut, uvaženi zastupnik. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Vidite, dakle mi zaista nemamo ... ni prema jednom kandidatu iz bilo kojeg naroda, ali ja sa poslovničke strane ne mogu reći da sam zadovoljan odgovorom. Dakle, mi imamo, hajde Vijeće RAK-a, u redu, međutim Parlament je drugo. Prošlo je ovo komisijsku fazu i Komisija je sa većinom ovu listu proslijedila Domu na dalje odlučivanje. Ja ne vidim poslovničku vezu koju je Kolegij napravio u ovom slučaju i dostavio drugu listu Domu. Ja bih poslovničku vezu svakako vidio da je komisija to uradila, nadležna Komisija za saobraćaj i komunkacije. Međutim, ako komisija razmatra ovo pitanje po Poslovniku i Komisija proslijedi Domu listu na dalje odlučivanje, ja vas, evo, sad opet molim i kao Kolegij, ako treba i sekretar, da mi kaže – po kom članu Poslovnika je Kolegij izvršio izmjene na ovoj listi, tako da se onda možemo dalje očitovati, jer ja predpostavljam ako vi sada nama ovo saopštavate to treba pratiti neki akt, ja se nadam da to ne radite samo usmeno, kao Kolegij govorim, kao tijelo. Ako to radite na osnovu nekoga, šta stoji u zaglavlju akta, na osnovu kojeg člana Poslovnika nam dostavljate rang listu koja je drugačija od rang liste koju je utvrdilo Vijeće RAK-a i nadležna Komisija, što je još važnije, jer ja zaista ne bih dovodio ništa u pitanje da je nadležna Komisija totalno obrnula listu, dakle Komisija to može, ali me interesuje na koji član Poslovnika se Kolegij konkretno preferira pri izmjeni ove liste. Zahvaljujem.
Dakle, sve što sam znao ja sam vam kazao u ime Kolegija i ja dodatnih objašnjenja nemam. Gospodin Predrag Kožul, uvaženi zastupnik. Izvolite.
Ja se unaprijed ispričavam što ću možda jednim dijelom biti izvan dnevnog reda, ali je u kontekstu dnevnog reda. Mi smo u kratkom vremenskom razdoblju dobili materijale vezane za ovaj Upravni odbor, dobili smo odgovor na pitanje koje je postavila kolegica Pandurević i dobili smo ovaj dopis vezan za sankcije EBU-a prema BHRT-u. Iz odgovora koje, na pitanje koje je postavila kolegica Pandurević, mi smo vidjeli da članovi Upravnog odbora BHRT-a u isto vrijeme su članovi Upravnog odbora sistema i da unatoč, evo, lošoj financijskoj situaciji na javnim RTV servisima u nekim segmentima poslovanja taj servis se ponaša kao pijani milijarderi, ono što se kaže. To se može, ovaj, zaista kazati i za ove upravne odbore gdje upravo oni ljudi koji su nam ovdje docirali odgovornosti Parlamenta za lošu financijsku situaciju na BHRT-u lijepo se, ovaj, prikače na dvije pipe, da tako kažem, kroz čitave ove četiri godine. Dakle, ovo što ja pričam je u jednom drugom smjeru, da pokušamo jednako kao što ćemo Vijeće ministara upozoriti na ovu situaciju sa sankcijama prema BHRT-u, prema Javnom RTV servisu, pokušamo prema Upravi BHRT-a djelovati u ovom dijelu, možda da nije oportuno da dvije vrlo pristojne naknade isti ljudi dobijaju za vrlo sličan posao, čini mi se. Ja zaista nisam ljubomoran ni na čija primanja i, da tako kažem, nisam fan zakona koji se ovdje kolokvijalno zovu Arnautovi zakoni, ali skoro dođem u iskušenje da kažem da bi dobro bilo da našeg kolegu Damira Arnauta malo iznajmimo u BHRT, njima bi moglo biti korisno a ni nama neće štetiti. 65
Samo molim da vodimo računa kada govorimo, hvala Vam na diskusiji, govorimo o svojim kolegama. Ja imam pravo da to od Vas tražim, legitimno pravo, jer znam šta znači kada se atakuje na ličnost zastupnika, ja sam primjer toga ovdje u Parlamentu i nemojte molim Vas da, ja Vas molim.
/nije uključen mikrofon/
Nemate potrebe, hvala Vam, ja sam Vas razumio u potpunosti, ja Vas molim samo da, ovaj, vodimo računa, jedni druge da poštujemo. Uvažena zastupnica, gospođa Hanka Vajzović, ima ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepa. Zapravo ne znam, djelimično jeste ispravka krivog navoda, budući da sam sad vidjela kako nije prisutan na sjednici uvaženi zastupnik Novaković, a on je predsjedavao Komisijom, htjela sam samo kao član Komisije, dopredsjedavajuća tamo, kazati – na Komisiji se nije ulazilo u liste, dakle nismo raspravljali o redosljedu na listama, niti smo potvrdili, niti smo negirali, nego smo samo primili k znanju ono što smo, uz komentar da nam je, osobno sam glasala protiv, jer mi je bio nesklad između redosljeda i onog što smo u CV-u mogli pročitati, pa mi je onako bilo čudno i nisam podržala to. Većina jeste podržala, uz napomenu primanje k znanju onog što je RAK napravio u takvom rangiranju. Dakle, nismo ulazili u to da li je ta lista u redu i da se izjašnjavamo pojedinačno, tako da onda ni u Izvještaju ovom našem nije bilo o tome riječi.
Hvala Vam lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik, gospodin Mirsad Đonlagić, rasprava. Izvolite.
Da me ne bi pogrešno shvatili, ja od ovih predloženih nikog ne znam niti sam vidio na televiziji, dakle lično poznanstvo mi u ovom trenutku ništa ne znači, ali smatram takođe da nije korektno od Kolegija koji, možda ovo što je sad rečeno ovdje, je trebalo da kaže i na Proširenom kolegiju da tu informaciju imamo. Moj dojam je bio, i tako smo i na Klubu to predstavili, kao da su to rang liste i da ćemo se mi izjašnjavati ovdje o rang listi, a u međuvremenu na Proširenom kolegiju, koji je ekspresno završen, Kolegij nije upoznao Prošireni kolegij da će Kolegij imati prijedlog i da će prijedlog biti taj i taj. O tome je, u tome je riječ. Dakle, nikog od ovih kandidata niti preferiram, niti sam protiv njih, nego mislim da radi korektnosti je trebalo biti urađeno. Hvala.
Hvala Vam gospodine Đonlagiću. 66 Dakle, nije ovo priv put da mi imamo, mi imamo devet kandidata, treba tri odabrati, po jednog iz svakog naroda. Dobili smo, dakle, pismo od Regulatorne agencije, i ovo nije prvi put da mi imamo liste od po nekoliko kandidata i da na prijedlog onda Kolegija, na bazi konsultacija u okviru kandidata koji zadovoljavaju uvjete, glasamo za listu, da odjedanput izaberemo svu trojicu, jer znamo šta može to da znači ukoliko jednog izabaremo, drugog ne izaberemo, itd. Evo, to je obrazloženje, i na osnovu konsultacija, dakle ja ništa ne govorim napamet, evo i ja zaista ne mogu, ne umijem ništa više da vam kažem, to je jednostavno tako. I vi to znate kao što zna i Kolegij. Toliko, hvala vam. Izvinite molim vas. Uvaženi zastupnik, gospodin Mirsad Mešić, pardon, uvaženi zastupnik, gospodin Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Mislim, da budemo, dakle, potpuno jasni, nama se ne sviđa što nismo konsultovani uopšte o ovom pitanju i donekle je nejasno, a onda takođe mi je nejasan i poslovnički osnov, dakle mi, da budem jasan, kao Klub, o tome govorimo. I to zaista treba biti ozbiljno shvaćeno od strane cijelog Kolegija. To je bit ovdje. Zahvaljujem se.
Hvala Vam gospodine Arnaut. Meni je kazano da je konsultacija obavljena, ja nisam čovjek koji je ikada ovdje izgovorio ijednu rečenicu a da iza nje ne stoji. Dakle, ja vas molim da, ovaj, da ovo imate u vidu. Nikada ja ne bih, a ja sada govorim u ime Kolegija, povukao ni jedan potez, pa ni kazao da je na osnovu konsultacije da nije bilo, da mi nije kazano da je napravljena konsultacija. I nemojte, ako hoćete možemo i dalje, ali mislim da ne bi trebalo da idemo dalje. Riječ ima uvaženi zastupnik, gospodin Mirsad Mešić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Da budem jasan Klub SDP-a neće podržati niti jednog kandidata po bilo kojoj rang listi, ali me prilično iznenađuje Vaš, gospodine predsjedavajući, naziv koji nije u kontekstu sa Zakonom o javnim RTV emiterima u Bosni i Hercegovini. Radi se zapravo o sljedećem, ne znam odakle ste izvukli pravo da napravite selekciju na Kolegiju kada u Zakonu o Javnom RTV sistemu jasno piše da Vijeće RAK-a utvrđuje rang listu i po dvojicu kandidata predlaže ovom Domu. Na koji način ste vi došli do toga a da niste poslušali njihovu rang listu ja, naravno, ne znam. Dakle, iznenađen sam takvim načinom i, evo, zapravo predlažem da glasamo o listi koju je dostavio RAK.
Dobro, i to je prijedlog. Hvala Vam lijepo. Uvaženi zastupnik, gospodin Zaim Backović ima riječ. Izvolite. 67
Naravno, evo odmah kažem da ću ispred stranke koju zastupam BPS Sefer Halilović glasati ili suzdržano ili protiv samo zbog toga što je način na koji nam se daje ovakav kakav je. Ja poznajem neke ljude, časne ljude sa ovoga što je RAK proslijedio, lično ih poznajem, nisam kao moj kolega, ja ih lično poznajem. Interesantno, sa sve tri liste, i srpskog, i hrvatskog i bošnjačkog naroda poznajem ljude, ali neću da glasam po onome kako SDA, HDZ i Klub srpskih stranaka želi, nego hoću da glasam po svojoj savjesti i hoću da biram. Ne da biram u kompletu, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ne može tako, ne ne, to nemožemo. ZAIM
jer je ovo nešto što je jako važno za RTV sistem Bosne i Hercegovine. Dosta su to sve bile poluge u rukama vladajućih, kako ko dođe tako vlada javnim servisima. Pogledajte kako izgleda RTRS, pogledajte kako se ponaša Federalna televizija. Bez obzira zalažem se za njihovo puno funkcionisanje i rad, ne mogu da prihvatim onakav rad, ne mogu. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima uvaženi zastupnik, gospodin Fehim Škaljić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Tema je u kojoj mi moramo uspostaviti odnos koji će jačati povjerenje i pokazati da želimo instituciju koja je van političkog uticaja. Bilo je lobiranja, dolazili su i kućama, jednu noć je meni jedan momak upao u kuću, preko komšije, ne znajući šta je, možeš li me podržati, itd. Ne mislim da je to nešto izvan nečega što živimo u ovom prostoru. Od svih ovih imena koji imaju tu ja jedino poznajem gospodina Memiju dobro, i personalno bi volio Memiju. Međutim, ne mogu to smjestiti u paket kredibiliteta da podignem ruku. RAK kao institucija kojoj smo dali priliku da uređuje te odnose napravila je rang listu i mi smo danas u prilici da od te rang liste prvi iz srpskog i hrvatskog naroda su tu, a iz bošnjačkog naroda nije. Zašto? O ovome prvorangiranom iz bošnjačkog naroda ja stvarno ne zam ništa, ali mi je principijelno jedno određenje koje me dovodi u poziciju mirnoće da donesem odluku. Dobro, vi koji ste regulator iz onoga što ste imali 68 ja nisam imao, iz onoga o čemu ste vi raspravljali ja nisam raspravljao, vi ste predložili prvorangirane, Kolegij se opredjeljuje da se glasa u paketu, ok. Svi prvorangirani u paket, ima moj glas. Ovako me tjera da u ovoj situaciji budem uzdržan, uz puno uvažavanje ličnosti i onoga kako ja doživljavam gospodina Memiju, ali se to ne uklapa u onaj koncept o kojem govorimo. Javni televizijski servis u ruke profesionalaca po izboru onoga što se zove RAK. Molio bih da o tome razmislite. Želio bih da kažem i da se u ovom vremenu, iako se zaklinjemo na neovisnost, u kuloarima širila priča o političkim interesima gdje bi trebao ko da bude. Neka priče, ... nek naša djela i odluke imaju kredibilitet onoga što se zove princip. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Mirsad Đonlagić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Naravno, meni je žao što sam se ja javio, ne radi se o povredi Poslovnika, nego na neki način, evo, iskoristio sam ovo da bih zatražio pauzu od 15 minuta koja nam je potrebna za konsultacije, obzirom da je ovo potpuno novonastala situacija.
Na zahtjev Kluba SBB-a dajem pauzu od 15 minuta. Nastavljamo u 17 sati. Nastavljamo sa radom. Da li je Klub SBB-a spreman za komentar nakon ove pauze. Izvolite.
Mi smo izvršili potrebne konsultacije vezano za ovu tačku dnevnog reda i iskoristili smo svoje pravo da imamo petnaestominutnu pauzu. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Dakle, ovaj, nakon ovih konsultacija i svega onoga što sam ja čuo, dakle ipak ovdje nije došlo do ovih konačnih konsultacija unutar samoga Parlamenta i ja u razgovoru sa kolegom Bosićem, ovdje mi nije koleginica, nam nije koleginica Krišto, ovaj, predlažem da mi odložimo ovu tačku dnevnog reda za iduću sjednicu. Ja vas pozivam da se o ovom mom prijedlogu izjasnite. Pripremite se za glasanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 69 Odlaganje tačke dnevnog reda. Dakle, sa 20 glasova za, 9 glasova protiv i 4 suzdržana, s dovoljnom entitetskom većinom, ovu smo tačku dnevnog reda odložili do iduće sjednice. Pozivam predsjednike klubova da ovo pitanje stave na konsultacije kako bi bilo spremno za iduću sjednicu Predstavničkog doma. Prelazimo na 82. tačku dnevnog reda, Ad. 82. Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 09.11.2016., koja glasi: “Zadužuje se Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da, najkasnije u roku od šest mjeseci od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi izmjene i dopune Izbornog zakona Bosne i Hercegovine kojim se propisuje da izabrani član Predsjedništva Bosne i Hercegovine ne smije biti član političke stranke, odnosno po stupanju na dužnost podnosi ostavku na stranačke dužnosti, te o tome obavještava Parlamentarnu skupštinu Bosne i Hercegovine“, akt broj: 01-50-1-2863/16
Zahvaljujem se. U državi koja ima izborna pravila kakva mi imamo i u državi u kojoj imamo predsjednika koji se volšebno mijenja svako izvjesno vrijeme, odnosno tri predsjednika i sve ih zovemo predsjednikom, a koga biraju formalno-pravno građani Bosne i Hercegovine, mislim na množinu, koje biraju, i nisu pripadnici samo jedne političke stranke, niti jednog etnosa, bilo bi u najmanju ruku od strane samih njih korektno da u momentu preuzimanja dužnosti člana Predsjedništva ili ulogu predsjednika odstupe sa političkih funkcija jer treba da zastupaju interese svih građana, bez obzira na političku, vjersku, rasnu, ovakvu, onakvu i bilo kakvu pripadnost. Ovdje se govori sad isključivo o političkoj. Naime, ukoliko ovako ostaje onda ni jedan od onih koji su članovi tijela koje se zove Predsjedništvo, odnosno gospoda predsjednici, nisu predsjednici svih građana, nego samo onih koji su njihovu, u datom trenutku, političku opciju izabrali. A to znači da ni jedan nema, nazovimo to, ono što je u svim demokratskim sistemima svijeta, većine, niti jedan jedini nema volju građana ove Bosne i Hercegovine. Zbog toga bi bilo neophodno učiniti, i da mi smognemo snage da kažemo da oni koji preuzimaju takvu dužnost moraju odstupiti sa političke, jer oni sad pripadaju građanima Bosne i Hercegovine, svih religijskih, nacionalnih, bilo kakvih opredjeljenja. Ako nije tako ko zastupa Rome u Predsjedništvu, a mi govorimo o Sejdić-Finci, Jevreje, Crnogorce, Makedonce, Rusine, Poljake, Ukrajince, Rumune, Bugare, Slovence? Mi imamo strašno puno konglomerat nacija u Bosni i 70 Hercegovini. Tti ljudi koji plediraju da su predsjednici zastupaju sve, jer su ih i oni birali i možda nisu, čak sigurno nisu pripadnici njihovih političkih stranaka. I podržavam ovu inicijativu. Hvala.
Hvala. Aleksandra Pandurević, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ma nije, ovo je način da se izbriše unutarpartijske reforme i da se neke partije oslobode lidera. Srpska demokratska stranka ima principijelan stav, mi smo odavno i zahtjevali i tražimo i zalažemo se da, recimo, funkcija predsjednika, da predsjednik Republike Srpske ne može biti funkcioner partije i onog momenta kada je neko izabran da traba da zamrzne svoj partijski angažman. Stoga s tog stanovišta nam je apsolutno prihvatljiva i ova inicijativa. Ja bih Vas jedino zamolila da korigujete svoju inicijativu, da ne zatrpavamo Savjet ministara pošto imamo Interresornu radnu grupu ovog Parlamenta koja treba da se bavi izmjenama i dopunama Izbornog zakona, da ovu inicijativu uputite, preformulišete da je uputite ka Interresornoj radnoj grupi koja će se u okviru svog mandata pozabaviti i ovom. I ja Vam obaćavam da moju podršku i podršku SDS-a, Kluba SDS-a imate u tom. Podržaćemo, znači podržavamo ovu intenciju da članovi Predsjedništva ne budu angažovani u okviru političkih partija tokom obavljanja svog mandata u Predsjedništvu BiH, samo tražimo da preformulišete i da ide da se ne zatrpavamo ovdje s deset izmjena Izbornog zakona, da ide ka Interresornoj radnoj grupi. Hvala.
Hvala. Poslanik Senad Šepić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Dakle, ovo je, po meni, jedna dobra intencija sa različitih strana može krenuti ova demokratizacija kako tog generalno političkog prostora u BiH, ona je neophodna da se otvori i da se dešava i da se u suštinskom smislu radi kroz političke stranke. Dakle, demokratizacija političkih stranaka i generalna demokratizacija političkog prostora u Bosni i Hercegovini je neophodna da bi sve drugo nadalje razvijali. Ukoliko ćemo na ovakav način, a vjerujem da hoćemo, jer ovo su pozitivne prakse koje već imamo, evo, i u regionu i šire, ukoliko ćemo na ovakav način na tom najvišem nivou napraviti tu vrstu norme i standarda koja će poslije toga biti primjenjiva i na niže mislim da smo napravili ovaj krupan iskorak. I moja također sugestija ide u pravcu ovoga o čemu je govorila kolegica Pandurević, da to sad ne bi bilo sa više strana neko djelovanje, da se to odmah sad iskoristi i da se, onaj, na neki način preformuliše i pošalje Interresornoj radnoj grupi i nek već rade na tome. Vjerujem da će to i kolege iz Kluba SDA, također ovi koji će biti u toj Radnoj grupi interresornoj, dati podršku jednom ovakvom pristupu. 71 Dakle, to je ono da imamo državu koja je za sve, ne za neke odabrane, država koja služi svim ljudima. Mislim da to možemo i trebamo pokazivati kroz ove najznačajnije funkcije u državi. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima uvaženi zastupnik, gospodin Denis Bećirović diskusija. Izvolite.
Inicijativa je dostavljena, prošla je komisijsku fazu i Predstavnički dom će imati priliku da se o njoj izjasni na kraju. To ni na koji način ne sprečava da jedna ovakva inicijativa bude proslijeđena i ovoj Interresornoj radnoj grupi koja se bavi izmjenama Izbornog zakona. No ljudi koji znaju kako djeluje ta Interresorna radna grupa, kako se tamo mukotrpno i teško dogovara i oko bezazlenijih stvari znaju kakav je vjerovatan ishod ako to na takav način realiziramo. Stoga mislim da danas treba da uputimo jasnu poruku iz Parlametna da želimo promjene po ovom pitanju. I ovo je samo najava, ja ne mislim stati samo s ovom inicijativo, nakon ovog glasanja ja mislim da mi u drugom koraku moramo nakon Predsjedništva BiH stvari poredati barem na nivou funkcija predsjednika i podpredsjednika u oba entiteta. Na tim važnim funkcijama ljudi treba da predstavljaju sve građane, a ne samo svoje uskostranačke interese, kako je to trenutno slučaj. I ovakva jedna inicijativa i intencija je ustvari naš pokušaj da ograničimo i suzimo autokratiju u ovoj zemlji. Pa nije normalno za Bosnu i Hercegovinu da vi u jednoj osobi imate tako snažnu koncentraciju moći bilo da je to u Predsjedništvu ili na entitetskom nivou, kad je riječ o predsjedničkim funkcijama, da ljudi vode i stranku, da vode i najvažnije državne organe, da pri tome ne konsultuju ni približan broj ljudi i da, kao što vidimo, ne idemo baš u dobrom pravcu kakva nam je situacija. Druga stvar, i to je poseban aspekt ove priče, mislim da bi usvajanje jedne ovakve inicijative bio doprinos ne ukidanju, ali samnjenju partokratije u ovoj zemlji i jačanju demokratije. I moram reći da za ovakav prijedlog sve veći je broj poslanika koji su spremni da ga podrže, vidjećemo danas kako će proći i glasanje, a da ne govorim o medijima i o javnosti. Kolegica Pandurević je malo na početku svoje diskusije prebacila loptu, da tako kažemo, i na unutarstranački šesnaesterac partije iz koje ja dolazim, ali ima i tu malo istine, da budem samokritičan. Kao čovjek koji je vidio u svom životu neke stvari kako funkcionišu ubjeđen sam da ovo što trenutno imamo sigurno nije dobro za Bosnu i Hercegovinu. Dakle, pozivam kolege da mi definiramo stav kao Predstavnički dom, ja moram reći da, naravno bilo bi preoptimistično od mene kada bi ja očekivao sada da ljudi koji su pod direktnom kontrolom pojedinih članova Predsjedništva ili predsjednika ovih entitetskih da oni danas ovo podrže. Od njih ne očekujem podršku, ali ima puno slobodnomislećih ljudi koji će danas glasati za jednu ovakvu inicijativu. Hvala.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, uvažena zastupnica, gospođa Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. 72 Ma, ja sam mislila da mi ovdje želimo neko rješenje i da idemo ka istom cilju. Ako želite šest glasova, šest glasova našeg Kluba u ovom momentu, tu ima sedam, kolega Novaković nije tu, rješenje je da ovo uputimo Interresornoj radnoj grupi, ili, evo Vam i drugog rješenja, napišite sami, to je jedan član i podržaćemo ga. Ali ne mogu da dopustim da svaku sjednicu Vi imate po pet inicijativa da nešto uradi Savjet ministara. Nisu to obimne izmjene i dopune, napišite sami mi ćemo podržati možda uz neke amandmane, nemate problema zaista s našom podrškom, mi taj princip podržavamo.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, uvaženi zastupnik gospodin Denis Bećirović. Izvolite.
Ma, mislim da razjasnimo jednu stvar, koje poslovničke mogućnosti ću i ja i Klub SDP-a koristiti to niti je kad moglo, niti će kad moći da neko drugi nameće, o tome mi isključivo i autonomno odlučujemo. Mi smo ovdje opoziciona partija, kako će to sve proći nije samo naravno na tri poslanika iz SDP-a, ovdje imaju 42 legalno izabrana poslanika. Dakle, svako treba da odvaga, da razmisli i u tom pogledu na koncu i da glasa.
Hvala lijepo. Niko se više ne javlja za riječ. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 84. tačku dnevnog reda – Razmatranje poslaničke inicijative Borislava Bojića podnesene 28.11.2016. godine koja glasi ..
Na 83.
Pardon, izvinjavam se, izvinjavam se, dakle, izvinjavam se. Prelazimo na 83. tačku dnevnog reda, Ad. 83. Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 24.11.2016., koja glasi: “Zadužuje se Vijeće ministara BiH da, najkasnije u roku od 90 dana od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o nagradi Zemaljskog antifašističkog vijeća narodnog oslobođenja Bosne i Hercegovine (ZAVNOBiH)“, broj: 01-50-1-2973/16 Kolegij Doma odredio je Ustavnopravnu komisiju kao nadležnu za razmatranje ove inicijative. Nadležna Komisija dostavila je Mišljenje o inicijativi 13.12.2016. godine. Komisija nije usvojila inicijativu. 73 Otvaram raspravu. Ko želi da govori? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 84. tačku dnevnog reda, Ad. 84. Razmatranje poslaničke inicijative Borislava Bojića, podnesene 28.11.2016., koja glasi: “Zadužuje se Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH da izradi specijalni izvještaj o izgledu, upotrebi i zaštiti državnih, odnosno službenih obilježja u Bosni i Hercegovini“, broj: 01-50-1-3005/16
Može sada.
Idemo u drugi krug. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 18 glasova za, 4 protiv, 11 suzdržanih. Nema 2/3 protiv iz entiteta Republika Srpska i konstatujem da je ovaj zaključak usvojen. Glasamo o usvajanju zaključka Salke Sokolovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 24 glasa za, nema protiv, 9 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina, usvojili smo zaključak gospodina Salke Sokolovića. Prelazimo na 79. tačku dnevnog reda, molim vas za pažnju, prelazimo na 79. tačku dnevnog reda – Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2017. godinu – predlagač: Predsjedništvo BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2914/16, od 15.11.2016. (drugo čitanje). Glasamo o amandmanima gospodina, uvaženog zastupnika Denisa Bećirovića. 21 amandman, glasamo o amandmanima u paketu. Pripremite se za glasanje. 13 glasova za, 18 protiv, 2 suzdržana. 76 Nema dovoljne opće većine, konstatujem da amandmani gospodina Denisa Bećirovića nisu usvojeni. Glasamo o amandmanima zastupnika, uvaženog zastupnika Damira Bećirovića. 25 amandmana, glasamo u paketu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 13 glasova za, 19 protiv, 1 uzdržan. Dakle, nema opće većine, nisu usvojeni amandmani, 25 amandmana gospodina Damira Bećirovića. Glasamo o amandmanima uvaženih zastupnika Salke Sokolovića, Šemsudina Mehmedovića, Senada Šepića, Sadika Ahmetovića i Jasmina Emrića. 9 amandmana, glasamo u paketu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Mi smo odlučili da ponudimo glasanje u paketu. Pripremite se. ____________(?) Ko vi?
Hoćemo.
Idemo u drugi krug. Pripremite se za glasanje. 22 glasa za, 10 protiv, nema suzdržanih. Nema 2/3 protiv iz entiteta Republika Srpska i konstatujem da je ova inicijativa usvojena. Pelazimo na 84. tačku dnevnog reda – Razmatranje poslaničke inicijative Borislava Bojića, podnesene 28.11.2016., koja glasi: “Zadužuje se Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH da izradi specijalni izvještaj o izgledu, upotrebi i zaštiti državnih, odnosno službenih obilježja u Bosni i Hercegovini“, broj: 01-50-1-3005/16. Glasamo o usvajanju inicijative. Pripremite se za glasanje. 18 glasova za, 3 protiv, 11 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina, konstatujem da smo usvojili ovu inicijativu. 79 Sada glasamo o prijedlogu da se o tačkama 85. do 94. izjasnimo u paketu. Pripremite se za glasanje. Dakle, 25 glasova za, 2 protiv i 5 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina, kKonstatujem da smo usvojili inicijativu da, prijedlog da se glasa u paketu. Idemo na tačke 85. do 94. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju amandmana, sporazuma i ugovora. Pripremite se za glasanje. 31 glas za, nema protiv, 1 suzdržan. Dovoljna entitetska većina, konstatujem da smo usvojili, dali saglasnost za ratifikaciju. Poštovane dame i gospodo, uvažene koleginice i kolege, zastupnice i zastupnici, zaključujem 39. sjednicu Predstavničkog doma. Napominjem da je naredna sjednica Doma planirana za 29. decembar 2016. godine. Hvala vam na saradnji. Izvinjavam se, jedan trenutak samo molim vas, molim vas jedan trenutak, zahvaljujem se gospodinu Lovrinoviću, iako, dakle, do Božića ima nekih 11 dana još jel' mi nećemo imati sjednice prije katoličkog Božića i ja svim katolicima u Bosni i Hercegovini i svima onima koji 25. slave Božić u ime Predstavničkog doma i u svoje osobno ime upućujem iskrene čestitke. Želim da Božić provedu u zdravlju i veselju sa svojim najbližima, sa svojim susjedima, želim im sve najbolje u životu i svima nama želim sve najbolje u životu. Hvala vam velika, živi i zdravi bili. Sjednica završena u 18:10 sati.