... gospodo, poštovani zastupnici, poštovani gosti, Otvaram 41. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Pored zastupnika na sjednicu su pozvani naši redoviti gosti, kao izaslanici međunarodnih i nevladinih organizacija, koje prate rad Doma. Kao što znate mi na sjednice redovito pozivamo predsjedatelje i članove Predsjedništva BiH, predsjedatelje i članove Vijeća ministara, predstavnike Ureda visokog predstavnika, predstavnike OSCE-a, predstavnike Evropske unije, predstavnike Vijeća Evrope, Promatračke misije u BiH, predstavnike veleposlanstava u BiH, predstavnike nevladinih organizacija, Centra civilnih inicijativa i Centra za promociju civilnog društva. Zbog razmatranja izviješća o reviziji određenih institucija BiH za 2003. godinu, na sjednicu je pozvan i predstavnik Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH. Sve nazočne goste goste, članove Vijeća ministara, predstavnike Ureda visokog predstavnika, predstavnike veleposlanstava, kao i predstavnike Crvenog križa, či su predstavnici, također, danas ovdje srdačno pozdravljam. Prema izviješću Službe, konstatiram da je sjednici trenutno nazočno 35 zastupnika, 23 iz Federacije, 12 iz Republike Srpske. Imamo kvorum i možemo punopravno odlučivati. Službeno odsutni su: gospođa Nadžida Mlaćo i gospodin Nikola Špirić. Gospodin Jović je u zgradi Parlamenta i treba nam se priključiti svaki trenutak. Znači, gospodin Jusufović i gospođa Azra Hadžiahmetović, također su najavili odsustvo. Vi ste dame i gospodo dobili dopunjeni prijedlog dnevnog reda. Jučer smo imali sjednicu Proširenog kolegija i, uz suglasnost predsjedatelja klubova, odnosno na prvobitno dostavljeni dnevni red, prijedlog dnevnog reda dopunjen je sa šest zahtjeva Vijeća ministara a proceduru po članku 104. i uključivanjem, također točke davanje suglasnosti za imenovanje glavnog revizora Ureda za reviziju finansijskog psolovanja institucija BiH. To je dopuna usuglašena na Proširenom kolegiju u odnosu na ranije dostavljeni dnevni red. Ja mislim da je opravdano uvrštavanje ovih točaka po zahtjevu Vijeća ministara, obzirom da se radi o prioceduri, a isto tako i imenovanju glvnog revizora, obzirom na potrebu da sve institucije funkcioniraju u punom kapacitetu. Ja otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem se svim zastupnicima i konstatiram da 41. sjednica Zastupničkog doma ima sljedeći dnevni red: 2 1. Zapisnici sa 37. i 38. sjednice Doma, 2. Zastupnička pitanja i odgovori, 3. Izviješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o Društvu crvenog križa, krsta, po žurnom postupku, po članku 104. 4. Izviješće Zajedničkog povjerenstva o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o osnivanju Kompanije za prijenos električne energije u Bosni i Hercegovini, 5. Izviješće Zajedničkog povjerenstva o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o osnivanju neovisnog operatera sustava u BiH, 6. Imenovanje tri člana u zajedničko povjerenstvo oba doma radi postizanja sorazuma o istovjetnom tekstu: a) Zakona o osnivanju instituta za mjeriteljstvo, metrologiju BiH, b) Zakona o osnivanju instituta za standardizaciju BiH, 7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH, sukladno članku 105. Poslovnika, 8. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o statistici BiH, po članku 105. Poslovnika, 9. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ombudsmanu za ljudska prava BiH, sukladno članku 104. Poslovnika, 10. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o hrani, također po proceduri 104. Poslovnika, 11. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o nadzoru nad tržištem, također po članku 104. Poslovnika, 12. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakonao tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanje usklađenosti po članku 104. 13. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o općoj sigurnosti proizvoda, također po članku 104., 14. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o pomilovanju, također po proceduri članka 104. 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti potrošača u BiH, prvo čitanje, 16. Prijedlog zakona Okvirnog zakona o registraciji poslovnih subjekata u BiH, također prvo čitanje, 17. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o vanjskoj i trgovinskoj politici BiH, također prvo čitanje, 18. Prijedlog zakona o agenciji za osiguranje prisilnog oduzimanja imovine, stečene krivičnim djelima i upravljanje oduzetom imovinom, predlagatelj zastupnik Jozo Križanović, sa izviješćem Ustavno-pravne komisije, 19. Izviješće Ureda za reviziju o reviziji poslovanja Predsjedništva BiH za 2003., 20. Izviješće Ureda za reviziju o reviziji institucija BiH za 2003., 21. Prijedlog zaključaka Vijeća ministara BiH, donijetih povodom razmatranja zaključaka Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, 22. Informacija o stanju sigurnosti BiH, podnositelj Vijeće ministara, 23. Davanje suglasnosti za imenovanje glavnog revizora Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH, 24. Davanje suglasnosti za ratificiranje Konvencije za osnivanje evropske i mediteranske organizacije za zaštitu biljaka. Hvala lijepo još jednom i prelazimo na točku 1. 3 Ad.1. Zapisnici sa 27. i 38. sjednice Zastupničkog doma Zapisnike ste dobili na vrijeme. Ja otvaram raspravu o zapisnicima sa 37. i 38. sjednice. Nema niko oko zapisnika. Zaključujem raspravu i predlažem da se istovrmeno izjanimo, pošto nije bilo primjedbi i o zapisnicima sa 37. i 38. sjednice Zstupničkog doma. Molim zastupnike da se glasovanjem izjasne o zapisnicima. Glasujte sad. Dakle, konstatiram jednoglasno sa 36 glasova za, prihvatio zapisnike sa 37. i 38. sjednice Zastupničkog doma. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na 2. točku. Ad.2. Zastupnička pitanja i odgovori U međuvremenu, odgovore na zastupnička pitanja dobili su, da vas podsjetim: gospodin Adem Huskić, pitanje koje je postavio na 31. sjednici Doma, gospođa Ruža Sopta i Martin Raguž, na pitanja koja su postavili na 32. sjednici. Gospodin Nijaz Duraković na pitanje postavljeno na 36. sjednici, gospođa Seada Palavrić na pitanje postavljeno na 38. sjednici Doma. Imaju li zastupnici komentare na dobijen odgovor? Gospodin Huskić. Izvolite gospodine Huskiću.
Ja sam postavio punošire pitanje, dobio sam samo jedan mali dio odgovora, sa kojim, recimo da sam zadovoljan, ali veći dio pitanja je ostao ne odgovoren, može se reći da sam djelomično dobio odgovor, ne u potpunosti.
Hvala lijepo. Ja bih isto komentirao kratko odgovor koji sam dobio od strane Vijeća ministara.
Riječ ima gospodin Martin Raguž. Izvolite.
Dakle, ja sam na 32. sjednici, a povodom velikih i ogromnih poplava, koje su zadesile Popovo Polje, postavio Vijeću ministara pitanje sa zahtjevom da odgovori da li postoji odgovarajuća zakonska regulativa na razini BiH i da li Vijeće ministara peko nadležnih institucija i organizacija ima instrumente da upravlja vodenim resursima u BiH. Odgovor koji sam dobio djelomičo zadovoljava sadržaj postavljenog pitanja i najavljuje da će Vijeće ministara na jesen ove godine izaći sa prijedlogom zakonske regulative, kako bi se na razini BiH moglo na izvjestan način odgovoriti svim izazovima, ne samo sprečavanja poplava, nego korištenja vodenih resursa. Ali, moram reći da su tamo štete koje su se desile, zaista, bile velike i one nisu bile samo u Popovom Polju. U tom dijelu godine bilo je šteta u čitavom BiH, ali ono što ja ne mogu prihvatiti u tom dijelu odgovora kaže se da odgovorni za upravljanje Hidroelektranom Trebišnjica u Bileći su postupali u potpunosti po propisanim standardima i procedurama i da nikakve odgovornosti ne može biti na upravi Hidroelektrane, kad se zna pouzdano da je ispuštanje vode tih dana bilo najmanje 7 do 8 puta iznad količine koliko može podnijeti onaj predviđeni i betonirani dio rijeke Trebišnjice i mislim da je, zaista, odgovor u tom dijelu ne primjeren. Ali, ono što mislim da Vijeće ministara još uvijek ne prepoznaje potrebu da se kvalitetnije na razini BiH, inače, uredi pitanje upravljanja vodom i, ne vezano za to, nego imao je i gospodin Duraković 4 pitanje vezano za gornje horizonte. Ja sam to isto pitanje postavio. Svi odgovori koji su do sada bili, ne ukazuju na činjenicu da su institucije BiH sposobne nositi se sa izazovima koji mogu imati ozbiljnije posljedice, bez obzira na kom se dijelu teritorija radi BiH. U bilo kom entitetu da nemamo kvalitetne informacije, da nemamo kvalitletne analize, u kojoj će mjeri to ostaviti tragove na perspektivu života uopće na tim prostorima i sve što mogu u ovom trenutku ja kao zastupnik poručiti jeste, da očekujemo da dođe prijedlog te zakonske regulative, da će ovaj dom imati snage da otvori jednu kvalitetniju raspravuo svim tim važnim pitanjima. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Ragužu. Izvolite, Ruža Sopta. Ko ima još?
Ko želi komentirati, ne moraju svi komentirati.
Ja sam djelomično zadovoljna sa odgovorom, jer je i odgovor djelomičan. Naime, ja sam postavila pitanje. Kakvi su efekti odluke Vijeća ministara o osobađanju plaćanja carine na uvoz, djelomično i potpuno rasklopivih vozila, dijelova vozila, ne znam kako reći firmi Foncfagen i dobila sam odgovor, prvo ne za cijeli period, nego za tri godine i to samo kakvi su efekti oslobađanja, bez odgovora na onaj dio gdje sam rekla kakva su predviđanja u budućnosti. Pa, evo, iz ovoga imam da je sedam i po miliona efekata oslobađanja carine za tri godine od 2000. do 2003., a prognoza kako sam ja mogla izvaditi i, ako je uzorak jako mali, na temelju mjesec i po dana u 2004. godini, oko 4 miliona bio bi efekat u ovoj godini i narednim godinama. Meni to bilo bi pozitivno, da je to proračun, da je to država svojom odlukom, odnosno Parlament ili Vijeće ministara svojom odlukom interveniralo sa sedam i po miliona, pa da se to zna. Ovdje se napominje da je firma Folksfagen svoju dobit u sve ove godine reinvestirala, je, vrlo bi bilo interesantno vidjeti kolika je ta dobit, da li je veća ili manja od sedam i po miliona, jer sedam i po miliona država automatski intervenirala na povećanje te dobiti, odnosno sa ovim oslobađanjem. I, druga stvar, malo sam provjerila, da su bar efekti ovog oslobađanja carine prema građanstvu imali svoj odjek bilobi dobro. Naime, vozila, bez obozira i ona iz Njemačke, koja su ocarinjena i ova iz Sarajeva koja nisu ocarinjena, odnosno koja su oslobođenja plaćanja carine na tržištu je ista cijena. Mislim da se tu igramo skrivečke. Neko investira dobit, koju mu je država u biti dala iz proračuna na ovakav ili onakav način, a efekti prema građanima nisu isti. Mislim da bi bilo za sljedeći put interesantno da dobijem ovi drugi dio odgovora i odgovor kolika je dobit investirana od strane Foncfaten.
Zahvaljujem se gospođi Sopta. Gospodin Petar Kunić. Izvolite.
Ma ja sam htio komentarisati poštovani predsjedniče i predsjedništvo, poštovani poslanici, U stvari, komentar na diskusiju predsjedavajućeg gospodina Raguža. Ja bih podsjetio ovaj parlament šta je gospodin Raguž konstatovao unazad ne znam mjesec dana, kad se to desilo, da je to produžetak rata drugim sredstvima, koliko mi se čini, ne znam da li decidno. Mislim da su to prejake riječi i da je poslije dobijanja ovakog izvještaja koje je došlo odgovora na ovo pitanje trebalo bi da se gospodin Raguž izvine za te rječi, a ne da politizira to pitanje u pravcu apela na Parlament da ima 5 razumijevanja prenošena nadležnosti itd. Ovdje se radi o konkretnom pitanju i ne treba Parlament koristiti u te svrhe, koristiti pitanja za politiziranje. Mislim da je to tako trebalo učiniti i nisam pristalica, zaista, da se na ovakav način reaguje. Ne valja koristiti prejake riječi u ovom parlamentu. Nije dobro. Hvala.
Ima potrebu predsjedavajući da odgovori na ovu repliku pa izvolite.
Prihvaćam sugestiju da ne koristimo prejake riječi, ali gospodine Kuniću, ja predlažem da konsultiramo stenogram. Ja znam točno što sam rekao. Ja sam bio dan poslije te poplave na licu mjesta. Trebali ste možda i vi otići, pa da vidite kako su se proveli ljudi koji su se nakon deset godina, nakon što je sve bilo spaljeno kad su se vratili tamo, nakon što su vlastitim sredstvima i vlastitim radom bez ikakve pomoći dražve, uredili voćnjake i otvorili sebi perspektivu života, neodgovornim postupanjem, odgovorno tvrdim, neodgovornim postupanjem ljudi koji su upravljali vodenim resursima, čitav taj njihov rad i povratak i perspektiva bila je dovedena u pitanje. I, za mene je ta činjenica, znate, ako su '91. morali ratom biti maknuti sa tih prostora, zar je bilo logičo da u 21 stoljeću, evo kad obnavljamo život, moraju biti dovedeni da razmišljaju o odlasku, a svaki čovjek tamo koji se tamo konsultirao rekao mi je da razmišlja o odlasku nakon svega i postavio sam pitanje da li se po posljedicama može govoriti i činjenici da se rat nastavlja nekim drugim sredstvima. Postavio sam pitanje, nisam tvrdio, ali prihvaćam da ne idemo u tu raspravu i ostavite meni da dam jednu ocjenu da dam jednu ocjenu da li sam zadovoljan odgovorom ili nisam kada je u pitanju odgovor Vijeća ministara o ukupnoj situaciji raspolaganju vodama, vodenim resursima. Ja i dalje smatram, da ja nisam u pravu, možda nism u pravu, dozvoljavam da nisam u pravu, ali smatram da na razini BiH, bez obzira radi li se o prenošenju ovlasti ili ne, ili o koordinirajućoj ulozi ili da entiteti svojom suglasnošću daju dimenziju. Ne postoje mehanizmi i instrumenti da se odgovorno upravlja i da to ima zaista značajne posljedice za život ljudi i za, uopće za razvoj BiH.
Zahvaljujem predsjedavajućem.
Gospodin Kunić, pa gospođa Milićević.
Gospodine, da li vi razumijete šta čini institucije BiH? Entitetske institucije su institucije BiH. I one nisu tuđe. One nisu van ovog.
Ma, ja, ali ne rade plave ljude, šta ću ja.
Molim vas, vodite malo računa o Ustavu, kad govorite. Vi predsjedavate ovom parlamentu. Hvala.
Gospođa Milićević, izvolite. 6
Ja, također, želim da komentarišem ovu priču. Prvo da vas ispravim sjedište elektrana na Trebišnjici je u Trebinju nije u Bileći, a kod nas je poplavljeno od izvora Trebišnjice do Trebinja, tako je napravljeno jezero. I, mi smo poplavljeni, a dolje su hidroelektrane. Drugo, mislim da su lijepo dostavljeni svima tehnički proračuni i pokazatelji koji pokazuju da nisu bile selektivne poplave, jer je poplavljeno i Agrokop i sva imanja u Popovom Polju. Da je količina padavina bila nesrazmjerna i veličini jezera akumulacije i brane i da se postupalo u skladu sa datim okolnostima ili je bilo da puca brana pa da ode i Trebinje i do Dubrovnika sve, znači, radilo se u skladu sa zadatim okolnostima. U isto vrijeme su, vjerovatno, bez uticaja ljudi iz Hercegovine poplvili Vrbas, Sana, Sava, mislim da li je to bilo našom voljom ili je viša sila bila u pitanju, ali mislim da je jako važno bilo reći da nisu poplve bile izvedene selektivno i da nisu pojedina sela ako je naišao talas ljudi moji, pa to se ne može upravljati da jedne plavi, druge ne, meni je svih ljudi na isti način jednako žao i nadam se da će se naći način da se ti ljudi obeštete. Toliko.
Zahvaljujem se gospođi Mililćević. Ima li dalje komentara? Ako nema, zaključujem ovaj dio, ove točke dnevnog reda i prelazimo na mogućnost postavljanlja novih zastupničkih pitanja. Gospođa Milićević, gospodin Bešlagić, Avdić, Moranjkić, Đurković, Belkić, Džaferović, Mišić. Izvolite gospođo Milićević.
Moje pitanje se odnosi na način na koji Izborna komisija i CIPS projekat tretira naziv opštine Berkovići? Naime, o čemu se radi. Uvođenjem CIPS projekta i sadašnjim dopisima Izborne komisije, imenovana opština Berkovići se naziva Stolac kroz Berkovići. U junu 1996. godine, donesena je doluka proglašena opština Berkovići i u Zakonu o teritorijalnoj organizaciji i lokalnoj samoupravi, Službeni glasnik RS iz '96. stoji da je opština Berkovići na spisku opština u RS. Sada nam se dešava situacija, dakle, da se dokumenta CIPS projekta i ovoga da se naziv piše Stolac kroz Berkovići. Građani su opravdano nezadovoljni. Druge opštine, koje su prije rata, također, bile u sastavu drugih opština kao npr. Ravno, imaju naziv Ravno, a Berkovićima je dodat naziv Stolac kroz Berkovići. Pitanje se odnosi i na Savjet ministara, CIPS projekat i Izbornu komisiju. To je prvo pitanje. Drugo pitanje upućujem Ministarstvu odbrane. Ovih dana je bila aktuelna situacija i u medijima je jako korišteno da su djeca, koja službe vojsku u Vojsci Federacije, rečeno je da nema dovoljno hrane, da nisu obezbijeđena sredstva, da će biti moći primljeni novi regruti, pa smo saznali, znači nema mogućnosti da nova klasa djece osluži svoj vojni rok, pa smo saznali, također, da, meni je u stvari postala sad jasna činjenica zašto djeca stopiraju petkom, idu kući kad pođem odavde, da nema dovoljno hrane za tu djecu. Znači, nije obezbijeđeno i onda sam pročitala u novinama da su ta sredstva koja nedostaju samo 6% budžeta Ministarstva vojnog Federacije BiH. Dakle, taj podatak, ako je tačan, ograđujem se od toga, pitam. Da li se mogu obezbijediti sredstva da ta djeca koja služe vojsku onako kako je zakonom propisano da budu hranjena, također, kako je zakonom propisano i usput pitanje. Da li su gospoda iz Ministarstva odbrane i profesionalna vojska dobila redovno svoje plate i tople obroke? Hvala. 7
Hvala lijepa gospođi Milićević. Da li, prema ovom redoslijedu ima gospodin Selim Bešlagić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege, Ja ću postaviti tri pitanja, ali konkretna su pitanja. Pema tome, neće biti dugo. Prvo pitanje. Željeznice na području Tuzlanskog kantona su dostigle predratni kapacitet u transportu roba. Pitanje, zašto se ništa ne ulaže u njihovu rekonstrukciju, kako bi se povećala ekonomičnost ovog preduzeća? I, b. Zašto se ne zatraži da pruga Banovići-Tuzla – Brčko – Vinkovci se ne proglasi koridorom i na taj način obezbijedi izvori i finansiranje? Tražim pismeni odgovor od Ministarstva za promet i komunikacije. Drugo pitanje. Od 1999. godine, u Tuzli nakon objavljenog konkursa počela je izgradnja carinskog terminala. Taj termina je ove godine završen i osim 15.000 metara kvadratnim površine pod asfaltom ima i 3.500 m2 zatvorenog prostora. Isti se daje na raspolaganje Carinarnici Tuzla, o čemu su obaviješteni i svi organi od ministarstva i Ministarskog vijeća do Uprave za indirektno oporezivanje. Pitanje, zašto se čeka na korištenje ovih kapaciteta ili bolje rečeno, zbog čega se carina u Tuzli i dalje radi u neuslovnim prostorima? Jedinstveni odgovor tražim od direktora Uprave za indirektno oporezivanje. Treće pitanje. Dana 18.06.2004. godine, Carinska uprava Republike Hrvatske obavijestila je o novom režimu prometa sa BiH, prema kojima se isključivo određuju granični prijelazi, na kojima se može roba iz Republike Hrvatske ustupiti u BiH, a to su prelazi: Viljani Donji, Strumica i Stara Gradiška. Razlozi ovkve mjere su, što na tim prelazima postoje ... vage za vaganje tereta. Pitanje. Zašto se nije na spisku našao najsavremeniji međunarodni prelaz Županja-Orašje, na kome se dolazi najsavremenijim putnim pravcem? Odgovor tražim u pisanoj formi od strame Ministarstva vanjskih poslova i ekonomske odnose i direktora Uprave za indirektno oporezivanje. Hvala.
Hvala lijepa gospodinu Bešlagiću. Riječ ima gospodin Sead Avdić.
... dragi gosti, ja imam inicijativu i jedan zaključak, stav, kako hoćete. A, inicijativa se odnosi da pozivam Predsjedništvo BiH da za narednu sjednicu Međudržavnog vijeća za saradnju između Srbije i Crne Gore i BiH predloži razmatranje i usvajanje sporazuma o granicama, koji je usaglašen na nivou državnih komisija sa granice između dvije države. Ja bih rekao da je ovo strateški interes i jedne i druge dražve i da, jednosavno, oko granične linije nema više problema. Znači, da su se međudržavne komisije usaglasile o graničnoj liniji, tako da taj sporazum jednostavno bi trebao na prvoj sjednici, narednoj sjednici Međudržavnog vijeća biti pridmet razmatranja i eventualno usvajanje ratifikacije od obje države. Mislim da bi to bilo dobro. To je pod jedan. Pod dva. Prije, na pretprošloj sjednici 14 poslanika je potpisalo zahtjev za tematsku sjednicu sa OHR-om i sa visokim predstavnikom. To je bila potreba hitne sjednice, zato što je bilo zakazano 8 zasjedanje Istanbulski samit, Partnerstvo za mir i sve ono što je karakteriziralo, jednostavno planove za budućnost BiH. Ispostavilo se da sjednica nije zakazana. Vi dobro znate da 47. član 47. i 48. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, obvezuje da se u narednih deset dana zakaže sjednica. Ako se to ne uradi, onda to zakazuje zamjenik predsjedavajućeg. Ja bih molio, nećemo dramatizirati, nemamo potrebe, ali bi bilo dobro da se u pisanoj formi, posljednji put vas molim, da Kolegij uputi zahtjev OHR-u za odražvanje tematske, zajedničke sjednice sa Predstavničkim domom Parlamentarne skupštine BiH i u tom kontekstu da tražimo izjašnjavanje OHR-a, da li želi, jednostavno u takvom obliku animirati saradju sa Parlamentom i, jednostavno raspravljati o ovim pitanjima, koja se tiču sadašnjosti i budućnosti ove države. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Avdiću. Riječ ima gospodin Moranjkić.
Gospodine predsjedavajući hvala, Kratko, tražim od Komisije za finansije i budžet Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, da informiše ovaj dom o troškovima službenih putovanja, kao i troškovima reprezentacije u zemlji i inostranstvu, za šest mjeseci. Odgovor na ovo pitanje tražim u pisanoj formi i iskazane troškove pojedinačno po ljudima.
Zahvaljujem gospodinu Moranjkiću. Riječ ima gospođa Jelina Đurković.
Dame i gospodo, ja imam dva pitanja, upućena Savjetu ministara. Prvo pitanje. Kada će Savjet ministara pristupiti realizaciji zaključka Parlamentarne skupštine, dakle, oba doma od 23.01.2004. godine i svoga zaključka od 19.02.2004. godine, a oba se odnose na uspostavljanje komisije za istraživanje istine o događajima u Sarajevu od '92. do '95.? Podsjećam, Savjet ministara je podržao zaključak Parlamentarne skupštine na svojoj 41. sjednici, ali do sada nije realizovao taj zaključak. Drugo pitanje. Postoji li problem spornog državljanstva jednog broja građana u BiH? Ili ako postoji, kako Savjet ministara misli da riješi taj problem? Hvala.
Zahvaljujem se gospođi Jelini Đurković. Riječ ima dr Milorad Živković, pa gospodin Belkić.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, Moje pitanje je upućeno Vijeću ministara, a glasi. Molim vas, da mi dostavite spisak institucija BiH i njihovih središta, kao i predloge za one institucije koje trebaju da se oforme do kraja godine. Naime, u nekoliko navrata u ovom parlamentu dosta vremena smo potrošili najviše oko pitanja središta za pojedine institucije, a znamo da ih 24 treba da budu donesene. Mislim da bi bilo dobro i uputno da predstavnici ovog parlamenta imaju prjedloge za te institucije i mjesta gdje će biti, pa da te rasprave ubrzamo ili da prije toga obavimo raspravu, da se ne bi gubilo vrijeme u Parlamentu. Hvala. 9
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Belkić. Izvolite gospodine Belkiću.
Ja imam dva pitanja. Prvo je pitanje Agenciji za dražvnu službu BiH i entitetskim agencijama, a glasi. Zašto se za prijave na konkurse za radni odnos u državnim organima traže dokumenta koja su uslov za zasnivanje radnog odnosa. Recimo, traži se ljekarsko uvjerenje koje košta 50 KM, važi šest mjeseci. Traži se uvjerenje da nisu pod istragom i, gledajte ovo, traži se uvjerenje da protiv njih nije podignuta haška optužnica. To se traži od ljudi koji kandidiraju se za pripravnike, ljude koji imaju 20, 22 i 23 godine. Znači, oni ljudi koji su imali deset godina kada je rat bio. Sve ovo košta i postavlja se pitanje zašto se to traži od onih lica koji se samo prijavljuju na konkurs, a ne od onih, koji, eventualno uđu u uži izbor itd. Mislim da je ovo pitanje koje zaslužuje pažnju i reakciju.Ono je više zbog ispravljanja ovih nelogičnosti i ovih administrativnih prepreka. Drugo pitanje je za našu delegaciju, odnosno predsjedavajućeg, malo smo se razišli, Delegacije u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope. Naime, ono glasi. Šta je zaključila ili odlučila ili pokrenula kao inicijativu Parlamentana skupština Vijeća Evrope na posljednjem junskom zasjedanju, u vezi Ustava BiH? Mi smo pročitali, imali priliku čuti izjave nekih članova predsjedavajućeg na nekim stranačkim skupovima itd. o nekim događanjima na posljednjem zasjedanju i mislim da bi bio red da poslanici u ovom parlamentu pismeno dobiju izvještaj šta se to dešavalo na posljednjem zasjedanju. Hvala lijepo. Govorim o Ustavu BiH.
Zahvaljujem se gospodinu Belkiću. Mislim da svi zastupnici trebaju dobiti izviješće i rezoluciju kao dokumente i koliko ja znam u proceduri je priprema za, eventualno točku dnevnog reda, gdje bi se kompetna informacija dobila na Domu. Nastavljamo dalje. Gospodin Džaferović, a neka se pripremi gospodin Mišić.
Poštovane kolege, dame i gospodo, Moje pitanje, odnosno zahtjev glasi. Potrebno je da Ministarstvo za ljudska prava, zbjeglice, imigraciju i azil, utvrdi kakvo je stanje vezano za pravo povratnika na zdravstvenu zaštitu. Mislim da sva izbjegla i raseljena lica, koja su se vratila u svoje domove, trebaju imati besplatnu zdravstvenu zaštitu. U tom pravcu predlažem i izmjene i dopune Zakona o izbjeglim i raseljenilm licima. Prema informacijama sa kojima ja raspolažem, ova prava su različito riješena od sredine do sredine. U nekim sredinama ovo pravo je i uskraćeno. Smatram da se ovo mora ujednačiti na cijeloj teritoriji države BiH i to tako da povratnici imaju pravo na besplatnu zdravstvenu zaštitu. Toliko i hvala vam.
Zahvaljujem se. Riječ ima gospodin Mišić. Izvolite.
Kolege poslanici, svi nas dosta putujemo, ja ne znam u BiH da li ima i jedan tunel da je osvijetljen. Ako ima ja se izvinjavam. U tom smislu moje pitanje glasi. Kada će Ministarstvo za saobraćaj i komunikacije, u saradji sa ministarstvima saobraćaja i veza RS i Federacije BiH nešto uraditi na osvjetljavanju tunela u BiH, koje nisu velike investicije u odnosu na neke projekte u pomenutim ministarstvima, a po dosadašnjim podacima MUP-ova, na svim nivoima i statističkim podacima, da saobraćajne nesreće koje se događaju u tunelima u BiH, donose dosta poginulih, a gdje je veliku utjecaj neosvjetljenost tunela. Tražim pismeni odgovor od Savjeta ministara, odnosno od Ministarstva za saobraćaj i komunikacije. Hvala.
Hvala lijepo gospodinu Mišiću. Riječ ima gospodin Momčilo Novaković. Izvolite gospodine Novakoviću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, Pitanje je kratko. Nadam se da će i odgovor biti kratak. Naime, šta je preduzelo kantonalno ministarstvo unutrašnjih poslova, a šta Ministarstvo unutrašnjih poslova federacije BiH, povodom nemilih događaja u Tuzli, prilikom pokušaja obilježvanja godišnjice vandalskog napada na kolonu vojnika tadašnje JNA? Da li su počinioci identifikovani i da li su, eventualno podnesene prijave? Pitanje upućujem Ministarstvu bezbjednosti BiH. Hvala.
Hvala. Ja više nemam prijavljenih. Gospodin Zlatko Lagumdžija. Izvolite gospodine Lagumdžija.
Ja imam dva pitanja. Jedno pitanje za ministra vanjskih poslova i Predsjedništvo. Naime, mogli ste da čujete prije desetak dana iz sredstava informisanja da je ministr vanjskih poslova boravio u Hrvatskoj i da je tamo u razgovorima sa hrvatskim premijerom Sanaderom konstatovano da Luka Ploče, odnosno sporazum između BiH i Luke Ploče se nalazi u jednoj fazi, koja, znajući šta znači diplomatski riječnik, znači da smo zaglavili. Odnosno da od toga nema ništa. Dakle, ja zato molim da se odgovori na pitanje. Kada će biti potpisan protokol i ratificiran sporazum sa Republikom Hrvatskom o Luci Ploče? Odnosno kakav je terminski plan aktivnosti i uloga Ministrstva vanjskih poslova Vijeća ministara, Predsjedništva i Parlamenta u tom procesu? I, molim da se ovo što hitnije nađe pred nama, zato što je nedopustivo da se takve kapitalne promjene u odnosima između prijateljskih i susjednih zemalja, ja mislim da je kapitalna promjena što je iz šturog saopštenja vidljivo da Hrvatska nema namjeru ratificirati taj sporazum i mislim da bi mi na Parlamentu trebali obaviti o tome odgovarajuću raspravu, odnosno neka me ministar vanjskih poslova razuvjeri da će to biti urađeno. To je prvo pitanje. Dakle, mislim da javnost treba da zna da od toga nema ništa. Da je naše predsjedništvo i Ministarstvo vanjskih poslova i Vijeće ministara stvar dovelo u ćor sokak. Što imam, dakle, ja bih molio odgovor da za ovo dobijem hitno, kako bi, pozivam, apelujem na ministra vanjskih poslova, ne tražim ništa po Poslovniku, apelujem na ministra vanjskih poslova da nam izađe za ovu govornicu na sljedećoj sjednici, ako može i da nam kaže o čemu se radi. Smatram da je ovo dramatično pitanje za budućnost privrede BiH. 11 Drugo pitanje, mislim da je za ovu salu. Zašto se u izaslanstvima različitih parlamentarnih komisija dozvoljava da često budu poslani samo predstavnici vladajućih stranaka. Navest ću konkretan primjer.Dakle, ja nisam ni u jednoj toj komisiji i nisam trebao ići. Dakle, ali mislim da je nedopustivo da na sastancima, recimo ispred komsije, parlamentarne za evropske integracije, na sastanku sa čelnicima Evropskog paramenta, odgovarajućih institucija, da Komisija u sastavu predstavnika SDA, HDZ i SDS. Navest ću primjer gospodine predsjedavajući. Dolazimo u apsurdne situacije, da se tamo ispred ovog parlamenta predstvljaju stavovi koji ne odražavaju stav ovog parlamenta. Čak dolazimo u poziciju da čelnici evropskih paramenata kritikuju međunarodnu zajednicu, a da je naši čelnici vladajućih stranaka brane. To nije opšta stvar ovog parlamenta, pa bi molio da nam se napravi jedno izviješće o tome, pa da se malo uvede neki red u svemu tome.
Zahvaljujem se gospodinu Lagumdžiji. Što se tiče ovog drugog pitanja, Kolegij je dao jednu zadaću da se, kad su u pitanju vanjsko-političke aktivnosti članova ovog doma napravi predleg do konca godine i u smislu prioriteta i u smislu racionalizacije i svakako da u tom kontekstu može naći mjesto i vaše pitanje zastupljenosti čitvog političkog spektra u Parlamentu kad su u pitanju nastupi, pogotovo prema relevantnim međunarodnim institucijama i organizacijama. I, evo, ja se nadam da ćemo dati jedan zadovoljavajući, sadržajan odgovor. Ja nemam višeprijavljenih. Ima li još neko? Nema. Zaključujem, gospodin Petar Kunić. Ja vas nisam vidio gospodine Kuniću zaista.
Predsjedavajući, ja sam kriv, niste vi. Ma, vezano za ovo pitanje gospodina Lagumdžije. Naime, postoji pregled putovanja u inosranstvo. Imamo da ga pojedinac putuju po devet puta, a imamo pojedinaca koji uopšte nema na spisku. Da li Kolegijum, da li što prave, da li su običaji, da li je to tako da samo predstavnici Kolegija putuju, a da poslanici ostali ne putuju, tuj i tamo, zavisi kako ko. Mene je gospodin Raguž predložio za Brisel, žao mi je nisam mogao ići, bio bih i ja na ovom spisku, inače nisam na spisku i ako imate ovdje 4, 5, 6, puta, 9 puta itd. Čini mi se, da jednostavno pojedinci prisvajaju i da putuju, čini mi se da nemaju mjere. Tamo gdje se izgubi mjera, nije dobro, remeti odnose. Pa bih ja molio da u okviru ovog plana, Kolegij napravi neki plan putovaja i da se favorizuju ljudi koji do sadanisu putovali. Ja sam predsjednik jedne komisije, koja na neki način po prirodi stvari, poposlovima koje obavlja trebao bih malo da idem, ali nema nikakvih aktivnosti vezanih za to. Molim vas, da učinite nešto da budemo svi ravnopravni u ovom domu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine Kuniću. Ja sam već rekao da je Kolegij sam inicirao da se uradi pregled, da se osiguraju svi važni elementi funkcioniranja, vanjsko funkcioniranje ovog doma, ali da bi, kao što ste vi meni maloprije uputili jednusugestiju, tako i ja vama, da bi davali takve ocjene koje ste vi iznijeli, trebali bi znati u kojoj funkciji su određeni ljudi išli i gdje, jer negdje to nije vezano jesi li član Kolegija ili si pripadnik ove stranke nego jesi li izbran u neku instituciju. I, ja kao član Kolegija sam član Vijeća Evrope i mogu vam reći da sam išao samo na one obveze institucije koje su predviđene članstvom u tom vijeću. I, ne mislim da sam time zlorabio poziciju člana Koleglija,l nlego sam ispunjavao svoje obaveze 12 kao čovjek koji je delegiran od ovog doma u nadležne institucije. A, za druge ne mogu komentirati i mislilm da trebamo imati jedan relevantan pregled, plan, ali stoji sugestija da se svi zastupnici uključe u vanjsko-političke aktivnosti i pogotovo stoji sugestija da oporba mora biti zastupljena na svim relevantnim vanjsko-političkim aktivnostima ovog doma. Evo, toliko mogu reći i mogu u ime Kolegija preuzeti obvezu, da pripremimo jedan plan i raspored putovanja na temelju i vaše sugestije i sugestije gospodina Lagumdžije. Ima li još? Ako nema, zaključujem 2. točku dnevnog reda. Zahvaljujem se svim zastupnicima na pitanjima koja su postavili. Prelazimo na 3. točku. Ad.3. Izviješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o Društvu crvenog krsta/križa po žurnom postupku, članak 104. Radeći kao Komisija, Kolegij se usuglasio o ovom zahtjevu, pa prema članku 65. stavak 3. izviješćujem Dom i konstatiram da smo prihvatili zahtjev Vijeća ministara, a se Prijedlog zakona o Društvu crvenog krsta/križa razmatra po proceduri članka 104. i temeljem ove odluke, određena je kao nadležna Ustavno-pravna komisija da u daljoj proceduri razmatra ovaj zahtjev Vijeća ministara i ovaj prijedlog zakona. Ima li potrebe za raspravu? Ja sam o tome izvijestio predstavnike Crvenog križa, ali oni su tu danas, kad bude rasprava i na Komisiji i na Domu vrata su otvorena i možete dati svoje mišljenje. Zaključujem ovu točku, točku 3. Prelazimo na točku 4. Ad.4. Izviješće Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o osnivanju kompanije za prijenos električne energije u Bosni i Hercegovini Mi smo dobili izviješće Zajedničke komisije 6. ovog mjeseca. Vidjeli ste da je Komisija usuglasila Prijedlog zakona o kompaniji za prijenos električne energije u Bosni i Hercegovini, usvajajući 11 amandmana. Ja otvaram raspravu o ovom izviješću. Gospodin Jovanović. Izvolite.
Evo, ja ću samo kratko da kažem da je stvarno ovo jedan od rijetkih zakona, pa i ovaj sledeći kad se radi o nezavisnom operatoru sistema, na kome se puno utrošilo i vremena i truda i stvarno svako na svom nivou je učinio dosta da dođemo do ova dva zakona, tako je učinila i ova zajednička komisija, usaglasila se i usvojeni su svi amandmani našeg doma. Tako da predlažem da ovaj zakon usvojimo.
Gospodin Momčilo Novaković, izvolite.
Želim da napomenem da sam ja, da ja ovaj zakon nisam dobio na srpskom jeziku i na ćirilici i da nije jedini materijal koji nisam dobio na svom jeziku i na svom pismu. Molim vas da se o tome vodi računa ubuduće, u protivnom poslanici Kluba SDS-a neće prisustvovati tačkama dnevnog reda, na kojima nisu dobili materijal na svom jeziku i na svom pismu. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Novakoviću. Ima li još prijvljenih? Nema. Zaključujem raspravu o izviješću zajedničke komisije i molim zastupnike da se glsovanjem izjasne o izviješću zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu zakona o osnivanju kompanije za prijenos električne energije u Bosni i Hercegovini. Molim vas da glasujete sad. Konstatiram da je Dom sa 32 glasa za, bez glasova protiv i sa 1 suzdržanim, prihvatio Izviješće zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o osnivanju kompanije za prijenos električne energije u Bosni i Hercegovini, čim je ovaj zakon usvojen. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na 5. točku. Ad.5. Izviješće Zajedničkog povjerenstva o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o osnivanju neovisnog operatera sustava za prijenosni sustav u BiH Zajednička komisija je usuglasila Prijedlog ovog zakona usvajanjem šest amandmana. Otvaram raspravu. Gospodin Belkić.
Volio bih da griješim. Mi ćemo podržati usvajanje ovog izvjetšaja itd. ali, vidite, čovjek mjesecima gleda naziv ovog zakona itd. i tek sada ja primjećujem da uopće nema riječi električne energije. Ne zna se na što se ovaj zakon odnosi. U nazivu. Pogledajte naziv. Kako ćemo ovo ispraviti? Ja mislim da treba ispraviti i ovo. Nigdje nema riječi čega prenos. Kojeg sistema i koje oblasti. U samom nazivu zakona vrlo nelogičosti. Ili da naknadno intervenišemo izmjenama i dopunama itd.
Ovo drugo što ste predložili gospodine Belkiću. Sugestija je apsolutno opravdana i mislim da to trebamo, ali ovaj zakon je značajan i mislim da sad ne možemo dovoditi u pitanje. Hvala lijepo. Želi li još neko o ovom izviješću? Ne želi. Zaključujem raspravu i molim zastupnike da se glasovanjem izjasne o izviješću zajedničkog povjerenstva o postizanju sporazuma o identičnom tekstu zakona o osnivanju neovisnog operatera. Molim da glasujete sad. Sa 33 glasa za, 2 protiv, bez glasova suzdržanih i dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je Zastupnički dom prihvatio izviješće zajedničkog povjerenstva o postizanju sporazuma o identičnom tekstu Zakona o osnivanju neovisnog operatera sustava za prijenosni sustav u Bosni i Hercegovini. Hvala lijepo. Idemo na točku 6. Ad.6.Imenovanje tri člana u zajedničko povjerenstvo oba doma, radi postizanja sporazuma o istovjetnom tekstu: a) Zakona o osnivanju instituta za mjeriteljstvo, metrologiju BiH, b) Zakona o osnivanju instituta za standardizaciju BiH Navedeni zakoni usvojeni su u različitim tekstovima u Zastupničkom i Domu naroda. Na Proširenom kolegiju jučer, usuglašen je prijedlog da se za tri člana ovog doma u zajedničko povjerenstvo predlože gospođa Nadžida Mlaćo, gospođa Ljiljana Milićević i gospođa Ruža Sopta. 14 Možemo li se izjasniti o ovom prijedlogu? Ili ima drugih prijedloga? Ja predlažem da ne komentiramo nego da glasujemo o ovom prijedlogu. Molim Dom da se izjasni. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno, bez glasova protiv i bez glasova suzdržanih prihvatili da se za tri člana u zajedničko povjerenstvo oba doma, radi postizanja sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o osnivanju instituta za mjeriteljstvo metrologiju i Zakon o osnivanju instituta za standardizaciju, imenuju gospođa Nadžida Mlaćo, gospođa Ljiljana Milićević i gospođa Ruža Sopta. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na točku 7. Ad.7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine, prema članku 105. Poslovnika Prijedlog zakona Parlamentu je dostavljen 17.6. kada je proslijeđen zastupnicima. Radi se o izjašnjavanju za proceduru po članku 105. Ja otvaram raspravu, prvo o zahtjevu Vijeća ministara. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim zastupnike da se glasovanjem izjasne o zahtjevu Vijeća ministara, da se ovaj zakon razmotri po proceduri članka 105. Molim vas da glasujete sad. Konstatiram da je Zastupnički dom jednoglasno sa 36 glasova za, prihvatio zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine razmotri po proceduri 105. Sada otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim zastupnički dom da se izjasni glasovanjem o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH. Glasujte sad. Sa 38 glasova za, bez glasova protiv i 1 suzdržan, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je Zastupnički dom usvojio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine. Zahvaljujem se. Prelazimo na 8. točku. Ad.8. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o statistici Bosne i Hercegovine, po proceduri članka 105. Zakon smo primili 29.06. vama je upućen 1.07. i ja otvaram raspravu o zahtjevu za proceduru po članku 105. Nema prijvljenih. Zaključujem raspravu. Molim Dom da se izjasni o zahtjevu Vijeća ministara da se ovaj prijedlog zakona i izmjenama i dopunama Zakona o statistici Bosne i Hercegovine razmotri po proceduri 105. Glasujte sad. Jednoglasno sa 37 glasova za, prihvaćen je zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o statistici Bosne i Hercegovine razmotri po proceduri 105. Sad otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Gospodin Beriz Belkić, izvolite.
Memam neke posebne mogućnosti, obzirom na sadržaj i kapacitet ovih izmjena, koje se nude, nešto posebno reći, ali želim nešto reći o obrazloženju predloženih izmjena. Ja sam i ranije nešto govorio o tome i tražio od Kolegija i predlagača da u obrazloženju navedu u potpunosti članove koje mijenjaju itd. i malo jasnije i argumentovano objasne zašto je nužna izmjena i dopuna. Pogledajte pažljivo ovo obrazloženje pa ćete vidjeti na koji način ljudi objašnjavaju zašto ovo rade. Treba reći hoćemo da imamo tri čovjeka, tri različite nacije, da imamo zastupljenost svih naroda itd., a ne pričati važan je zakon o statistici itd. pa nam treba ili ne treba, a onda još dole reći neće prouzrokovati nikakve finansijske troškove, pa naravno da hoće. Dakle, ja stvarno i predlagaču upućujem na neki način kritike i nadam se da će ovo ljudi, koji se bave pripremom ovih materijala, zaista, uvažiti. Mi nemamo ništa protiv, jer jako je važnan zakon o statistici i mi ćemo podržati itd., ali treba korektno i pošteno reći šta su razlozi za izmjene i dopune. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Belkiću. Gospođa Ljiljana Milićević, pa gospodin Petar Kunić, gospođo Mililćević, prije se javio gospodin Kunić, u pravu je, ispričavam se. Gospodin Kunić.
Uvaženo predsjedništvo, dame i gospodo poslanici, Naime, ne prihvatljiv je Prijedlog ovog zakona koji predlaže Savjet ministara. Ako iko treba da štiti zakonitost i ustavnost rada institucija BiH, onda je to Savjet ministara kao nosioc izvršne vlasti. No, međutim, očito Savjet ministara zaboravlja procedure koje su predviđene za donošenje ovakvog zakona. Ovaj parlament nije nadležan da spaja ombudsmane entiteta. Pardon, oprostite.
Ništa, sve je u redu. Gospodin Kunić nekad ide ispred vremena. Gospođa Milićević.
Ja bih ipak o statistici. Mislim da cijenjeni kolega Belkić stoji, ali stoji da su najmanje važna obrazloženja, da je u stvari ovdje najvažnije da ovaj zakon ide najhitnije što može. Razlog zato ćemo vidjeti danas u tačci 13. kad ćemo imati izvještaj Ureda za reviziju o statistici i vidjet ćemo kako izgleda jedna kuća u kojoj nemamo ni direktora, ni rukovodstvo i kako izgleda jedno negativno mišljenje Ureda za reviziju. Dakle, najmanje su bitna obrazloženja. Moramo dati pravi sadržaj i osposobiti Agenciju za statistiku da radi, jer budite sigurni bez statističkih pokazatelja, kvalitetne obrade i svega onoga što ide, mi smo slijepi smo i, u stvari, nemamo nigdje da pokažemo ono što smo uradili i što nismo uradili, nemamo kvalitet. Mislim da je to razlog, u stvari i najbolje obrazloženje zašto ovo danas mora ići. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospođi Milićević. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Rasprava je bila o proceduri, podsjećam. Molim Dom da se izajsni. Dobro, ja se ispričavam. Znači, izjašnjavamo se o samom zakonu. Molim zastupnike da se glasovanjem izjasne. 16 Konstatiram da smo sa 33 glasa za, 3 glasa protiv i 1 suzdržanim, dovoljnom entitetskom većinom, prihvatili Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o statistici Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo. Prelazimo na 8. točku. Ad.9. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ombudsmenu za ljudska prava Bosne i Hercegovine, po proceduri članka 104. Prijedlog zakona dostavljen je Parlamentu 1.7. kada je i vama proslijeđen. Radi se o zahtjevu da se razmatra po skraćenom postupku, po članku 104. Ja otvaram raspravu o proceduri. Želi li neko sada da govori? Gospodin Momčilo Novaković, pa gospodin Petar Kunić. Gospodine Kuniću, ovdje je rasprava o proceduri. Hoćemo li prihvatiti postupak, a o sadržaju će biti rasrava na komisiji, pa onda na Domu, zato sam sada, pošto sam naglasio da raspravljamo o proceduri. To je moja dužnost kao predsjedatelja da interveniram u tom smislu, a vi izvolite.
Ja sam mislio da govorim, ne želim a opterećujem poslanike, ali ovo je procedura. Naime, ovaj parlament nije nadležan da ukida entitetske ombudsmene. To je samostalna i nezavisna institucija, u okviru entiteta. Ovaj parlament nijenadležan za to. Savjet ministara, moram reći ovdje, da uzurpira ovlaštenja, koja nema Ustavom ili bilo kojim zakonom, u okviru legistlative Bosne i Hercegovine i ukida jednu instituciju zašto nema osnova. Prema tome, ne želim da dužim ovom prilikom, jer će biti i amandmanske prilike, mislim da se ovaj parlament, pravno gledajući da nije ono šta se zbiva u ovom parlamentu da možemo tri puta glasati o jednoj te istoj stvari i odlučivati i ako dva puta odbijemo, tri puta može ovaj parlament raspravljat o istom. To nema nigdje na svijetu, pa nije ni čudo što se ovaj parlament, pretpostavljam neće proglasiti nenadležnim za ovo, barem kad su u pitanju, jest nadležan za ombudmana BiH, ali nije nadležan za spajanje ombudsmana entiteta. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Kuniću. Riječ ima gospodin Momčilo Novaković, pa onda gospođa Seada Palavrić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, Imajući u vidu ovo što je rekao gospodin Kunić, cijeneći potrebu da se ovom pitanju veoma ozbiljno i veoma ozbiljne konsultacije izvrše sa entitetima u čijoj nadležnosti jesu ombudsmeni, znači koji postoje, smatram da skraćivanje rokova bi onemogućilo da se izvrše potrebne konsultacije na nivoima entiteta i zbog toga će Klub SDS biti protiv da se ovaj zakon razmatra po članu 104. Hvala.
Hvala lijepo. Gospođa Palavrić.
Uvažene kolege i kolegice, Mislim da, bez obzira što je danas riječ o proceduri, mi moramo se sjetiti činjenice, da je objedinjavanje institucije ombudsmana, jedna od posprijemnih obaveza države BiH, kada je primana u Vijeće Evrope i zadatak je bio dvije godine. Dakle, ovaj posao je trebalo završiti do 24. aprila o.g. Mom kolegi Novakoviću samo da podsjetim da od prijema BiH u Vijeće Evrope 2002. godine, dakle, od tada traju intenzivni razgovori sa oba entiteta o objedinjavanju institucije ombudsmana. Ja mogu razumjeti ako postoji potreba da se još i dalje o tome razgovara, ali nas želim sve upozoriti na to da je i ova zadaća relevanltna za ispunjenje naših uvjeta za studiju izvodljivosti, jer nije Vijeće Evrope daleko od Evropske komisije i ja bih molila da damo podršku da ovaj zakon ide po članu 104., a mi i te kako imamo vremena da stavimo amandmane i da uradimo sve što je potrebno, ukoliko nam se ovaj tekst ne dopada. Ali, ono što ja znam, a nastojala sam stalno biti u toku kad je riječ o tom zakonu, nije bilo protivljenja niti iz jednog entiteta da se izvrši ovo objedinjavanje, vi to možete provjeriti u ovih narednih 15 ili, ako odlučite mjesec dana. Dakle, smatram da BiH i te kako ima ne samo pravo, nego i obavezu da ovaj zakon donese i da donese što je moguće prije da smo već odgovorni što ga do sada nismo donijeli. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospođi Palavrić. Za replike, redoslijed je, gospodin Novaković, pa gospodin Kunić, pa diskusija gospodin Živković, pa Gligorić, to je redoslijed. Izvolite gospodine Novakoviću.
Želim samo da kažem uvaženoj koleginici Seadi Palavrić, da ja nisam govorio o potrebi donošenja, ne donošenja ovog zakona, nego o potrebi da entiteti budu saglasni, da se ovaj zakon donese. Dakle, o toj potrebi govorim i smatrao sam da, u tim skraćenim rokovima to se neće moći ostvariti. Dakle, ukoliko, u skladu sa Ustavom se obavi procedura, ja neman ništa protiv da taj zakon glasi ovako ili na neki drugi način, ali se mora obaviti Ustavom predviđena procedura i, iz tog razloga mislim da vrijeme nakon skraćivanja neće to omogućiti.
Hvala lijepo. Replika gospodin Petar Kunić, izvolite.
Ja moram reći ovdje da ovaj parlament, zaista, gubi svoju funkciju. On ne treba postojati. Ako će Svjet Evrope odrediti šta mi moramo, da je to gotova stvar, onda zaista šta mi odlučujemo. To je vrijeđanje mog digniteta. Ugrožavanje mojih ljudskih prava. Ne znam da je donio to Savjet Evrope. Ne vjerujem da je takvu glupost donio. Naime, o čemu se radi? Radi se o sledećem. Molim vas, druge federalne države spuštaju ombudsmene na bliže građanima.Uzmite Švajcarsku, ona ima u kantonima ombudsmane. Uzmite SAD oni imaju u državama, nema na nivou države ombudsmena. Pa koja je funkcija ombudsmena? Pa onaj ko zna koja je funkcija ombudsmena, nikad seneće sjetiti u tom pravcu da predloži, ali mislim da znam koja je funkcija ombudsmena. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Kuniću. Ja kao predsjedatelj ovog doma sam rekao već da raspravljamo sad o proceduri. Nismo na sadržaju, zato što ne bi mogao prihvatiti ocjenu a ovaj parlament gubi svoju funkciju, evo, koju ste već drugi put iznijeli, a argumente, koje iznosite ovdje, logično je da ih iznosite u raspravi kad bude sadržaj ovog ozakona u pitanju. Hvala vam lijepo. Rasprava, gospodin Živković.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, Baš u cilju da ubrzamo raspravu u ovom domu i u nekoliko navrata sam govorio da komisije ovog parlamenta trebaju da rade, a da mi u ovom parlamentu samo damo svoje mišljenje na nalaze tih komisija i ubrzamo raspravu, i u tom slučaju, hoću da uputim kritiku svima nama. Naime, ako vidite izvještaj Komisije za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil, koji smo dobili u materijalima, vidjet ćete da je Ustavno-pravna komisija našeg doma dana 30.4.2004.godine, dala mišljenje o zakonu i utvrdila da postoji valjan ustavno-pravni osnov za donošenje ovog zakona jednoglasno. Vidjet ćete da je Komisija za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil, 1.6.2004. godine, dala mišljenje o zakonu i jednoglasno. Znamo i da naši ministri u Vijeću ministara su dali pristanak za ovaj zakon jednoglasno. O čemu se onda ovdje radi? Hoćemo li mi brže da radimo u Parlamentu, hoćem onako kako smo se ovdje obavezali da prihvtimo sve što je Vijeće ministara poslalo, da prihvatimo što naše komisije daju mišljenje, ili ćemo ponovo da se vraćamo na početak. Gdje su bili naši članovi Ustavno-pravne komisije? Gdje su bili naši članovi Komisije za izbjeglice, o čemu mi ovdje pričamo? Kako nije bio? Piše ovdje. Pa je li mi onda dobijamo izvještaj koji nije tačan. Potpisao ga je predsjednik Komisije za ljudska prava, izbjeglice i azil, kažem, je li ovo vjerodostojan izvještaj. Kakav sam ja onda dobio izvještaj? Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Živkoviću. Riječ ima gospodin Tihomir Gligorić. Izvolite gospodine Gligoriću. Replika gospodin Novaković.
Želim da kolegi Živkoviću kažem da je sutra na dnevnom redu utvrđivanje ustavnog osnova pod rednom tačkom 2. Dakle, Ustavno-pravne komisije. Ja ne znam kakav on izvještaj ima i o kom zakonu, pretpostavljam da ima neki drugi o nekom drugom zakonu. Ovdje je danas, danas utvrđujemo proceduru, što podrazumijeva, danakon utvrđivanja procedure, može se nastaviti, početi i nastaviti se komisijski rad. Dakle, nije Komisija jednoglasno prihvatila ustavno-pravni osnov za ovo i sutra ćemo o tome, naravno na komisiji jasno reći, odnosno ja ću jasno reći šta mislim, a sigurno mogu sad reći da će to biti u skladu sa onim što sam danas govorio ovdje na sjednici Doma.
Hvala lijepo. Gospodin Gligorić, replika gospodin Ćeman.
Ma nije replika, nego ispravka krivog navoda, ali mislim da je potrebno upravo na ovom mjestu da intervenišem, pošto se pominje Ustavno-pravna komisija. Tačno je što je kolega Novaković rekao, a izvještaj koji ste vi pominjali se odnosi na jedan drugi zakon koji je u proceduri. Pročitajte pažljivo naziv tog zakona. Jeste, ali nije riječ o ovom zakonu o kome govorimo, riječ je o smanjivanju plaća ombudsmana, gdje se oni dovode u ravan sa ministrima u Vijeću ministara, a ovdje se radi o instituciji ombudsmana i zakon koji reguliše pitanje institucije ombudsmana. Naravno, treba malo pažljivije čitati materijale, ali jednostavno i meni se desi ponekad da zamijenim stvari, ali to je to kolega. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Izvolite gospodine Gligoriću.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Ja bih predložio, s obozirom da smo dobili dosta upozorenja, vezano za ovu tačku dnevnog reda i da imamo informaciju da će sutra Ustavno-pravna komisija raspravljati o ustavnom osnovu, u 15 časova, da dodam i taj podatak ovo što je govorio gospodin Novaković i gospodin Ćeman. S obozirom da je profesor Kunić u uvodnom dijelu obrazložio razloge od nenadležnosti do ustavno-pravnog osnova, mi smo već u raspravi, vezano za ovaj zakon, onda smatram da bi bilo korektno da prepustimo da sutra Ustavno-pravna komisija, da se donese jedan zaključak, da se Ustavno- pravna komisija izjasni o ustavno-pravnom odnosu, osnovu i da obavijesti praktično ovaj predstavnički dom o tome, sa molbom da unutar Ustavno-pravne komisije se ne bi dogodilo ono preglasavanje, nego da, zaista se upustimo u te detalje i, naravno, ja isto tako se pridružujem ovim primjedbama da bi bilo dobro da se dobije i entitetsko mišljenje i da bi na taj način, u stvari, došli do jednog dobrog zakona. Jedna digresija, kad smo bili, vezano za Zakon o crvenom krstu, na Ustavno-pravnoj komisiji sam bio protiv toga, jer sam smatrao da možemo to pitanje riješiti odlukom, a ne zakonom. Međutim, nakon što smo imali konsultacije sa ljudima, koji su na tom nivou, oni su rekli da je potreban zakon, da su dali uvjeravanja u Ženevi i ja sam kao čovjek, jednostavno to prihvatio i podržao praktično to. Zašto to ne bi mogli i u ovom slučaju? Ili u svakom drugom slučaju, gdje se javlja jedan ozbiljan problem kad je u pitanju ustavno-pravni osnov ili nadležnost itd. Ne treba nam unutar ovog parlamenta da dođemo do tenzija, koje supotpuno nepotrebne, a možemo doći, recimo do rješenja. I, moj apel u ovom slučaju je gospodine predsjedavajući, da donesmo jedan radni zaključak na jedan od ovih načina, a da ne idemo baš grubim preglasavanjem danas ovdje, jer i ja ću, naravno biti protiv, zbog načina i koncepta kako je predloženo od strane Savjeta ministara. Smatram da su oni tamo napravili određene propuste, previde, ali, evo neću diskutovati o njihovom propustu. Hvala.
Hvala lijepo. Ima li još prijavljenih? Nemam prijavljenih. Ja vas još jednom podsjećam da mi danas se izjašnjavamo samo o proceduri i ne vidim da je ovdje išta proceduralno dovedeno u pitanje. Mi se danas ne izjašnjavamo o sadržaju. I, molim vas, neka Ustavno-pravna komisija radi svoj posao, neka zastupnici rade svoj posao, mislim da, u početku sam bio jasan, ovaj zakon spada u listu prioriteta. Mi smo prihvatili kao Dom, da ćemo ga tretirati u ovo paketu, koji tretira ovih 16 oblasti i ja mislim da je logično da mi prihvatimo prijedlog Vijeća ministara za skraćeni postupak. A, skraćeni postupak omogućuje i komisijsku fazu i amandmansku fazu i kompletnu raspravu i mogućost da se o tome izjasne i nadležne entitetske institucije. 20 Prema tome, zaključujući raspravu, ja ovaj zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ombudsmanu za ljudska prava BiH, razmotri po proceduri članka 104. Stavljam na izjašnjavanje. Molim Dom da se izjasni glasovanjem sad. Znači, 25 glasova za – 9 glasova protiv – 4 suzdržana. Opća većina. Nema entitetsku većinu. Trebali bi se sad usuglašavati u Kolegiju. Treći član Kolegija je službeno odsutan. Znači, ostavit ćemo za usuglašavanje u poslovnički predviđenom roku tri dana i o tome ćemo obavijestiti Dom. Na ovaj način završavamo 9. točku i prelazimo na 10. Ad.10. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o hrani, po žurnom postupku, sukladno članku 104. Poslovnika Prijedlog ovog zakona, kao i naredna četiri, koja ćemo danas razmatrati, dobili ste 2.07., vama je upućen 5. Ovdje je isto obrazloženje za skraćenu proceduru, kao i ostale zakone iz paketa, vezano za potpisivanje sporazuma o procesu stabilizacije i pridruživanja BiH sa Evropskom unijom. Ja otvaram raspravu o zahtjevu za proceduru po članku 104. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim zastupnike da se izjasne o zahtjevu Vijeća ministara, da se Prijedlog zakona o hrani razmotri po proceduri članka 104. Glasujte sad. Jednoglasno sa 35 glasova za, prihvatili smo zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o hrani razmotri po skraćenom postupku po proceduri članka 104. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na 11. točku. Ad.11. Zhtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o nadzoru nad tržištem, po proceduri članka 104. s obrazloženjem kao i za prethodni zakon Otvaram raspravu o zahtjevu Vijeća ministara. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim Dom da se izjasni o zahtjevu Vijeća ministara, da razmotrimo Prijedlog zakona o nadzoru nad tržištem, po proceduri članka 104. Molim Dom da se izjasni glasovanjem sad. Sa 37 glasova za, bez glasova protiv i 1 suzdržanim, konstatiram da smo prihvatili zahtjev Vijeća ministara da razmotrimo Prijedlog zakona o nadzora nad tržištem, po proceduri članka 104. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na 12. točku. Želim vas izvijestiti da u ovom trenutku je sjednici doma nazočno od 42, 40 zstupnika i da imamo i dalje kvorum. Odutni su samo gospodin Špirić i gospođa Mlaćo, jer su na službenom putu. Hvala lijepo. Ad.12. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenu usklađenosti po proceduri članka 104. 21 Obrazloženje kao i ova dva zakona. Ja otvaram raspravu. Želi li neko? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim Dom da se izjasni o zahtjevu Vijeća ministara, da Prijedlog zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanje usklađenosti, razmotrimo po proceduri članka 104. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 38 glasova za, jednoglasno, dakle, prihvatili zahtjev Vijeća ministara da Prijedlog zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanje usklađenosti da razmotrimo po članku 104. Poslovnika. Hvala vam lijepo. Ad.13. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o općoj sigurnosti proizvoda, također po proceduri članka 104. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim Dom da se izjasni o zahtjevu Vijeća ministara da razmotrimo Prijedlog zakona o općoj sigurnosti proizvoda, po proceduri članka 104. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 36 glasova za, bez glasova protiv i 1 suzdržanim, prihvatili zahtjev Vijeća ministara da razmotrimo Prijedlog zakona o općoj sigurnosti proizvoda po proceduri članka 104. Hvala lijepo. Pelazimo na 14. točku. Ad.14. Zahtjev Vijeća ministara da razmotrimo Prijedlog zakona o pomilovanju, također po proceduri članka 104. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim Dom da se izjasni o zahtjevu Vijeća ministara da razmotrimo Prijedlog zakona o pomilovanju po proceduri članka 104. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno sa 36 glasova za, prihvatili zahtjev Vijeća ministara da razmotrimo Prijedlog zakona o pomilovanju, po proceduri članka 104. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na 15. točku. Ad.15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti potrošača u BiH, prvo čitanje Mi smo proceduru usvojili na 36. sjednici, po članku 104. Ustavno-pravna komisija je dostavila mišljenje 21.05. Nadležna komisija je, Komisija za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil, a njeno izviješće upućeno vam je 17.6. U ovoj fazi nije bilo amandmana. Ja otvaram raspravu u prvom čitanju. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu i molim Dom da se izjasni u prvom čitanju o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti potrošača u BiH. Glasujte sad. Konstatiram da je Dom jednoglasno sa 36 glasova za, prihvatio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti potrošača u BiH u prvom čitanju. Predlažem, da se izjasnimo hoćemo li ovaj zakon razmatrati i u drugom čitanju. Molim zstupnike da se izjasne o tome. 22 Glasujte sad. Jednoglasno su sa 35 glasova za prihvatili da se izjasnimo o ovom zakonu i u drugom čitanju. Molim zastupnike da se izjasne o ovom zakonu i u drugom čitanju. Glasujte sad. Konstatiram da je Dom jednoglasno sa 38 glasova za, bez glasova protiv i suzdržanih, prihvatio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti potrošača u BiH i u drugom čitanju. Još jednom se zahvaljujem zastupnicima. Prelazimona 16. točku. Ad.16. Prijedlog okvirnog zakona o registraciji poslovnih subjekata u BiH, u prvom čitanju Na 38. sjednici usvojili smo proceduru, po članku 104. Ustavno-pravna komisija je dostavila svoje mišljenje. Ona je mjerodavna komisija za razmatranje ovog zakona. Njeno izviješće upućeno vam je 1.07. Ustavno-pravna komisija je podržala Prijedlog zakona. U plenarnoj fazi, amandmane je podnio gospodin Momčilo Novaković. Ja otvaram raspravu u prvom čitanju. Gospodin Novaković.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, Ja sam podnoseći amandmane na član 8. i član 22. u stvari dao primjedbe na principe ovog zakona, smatrajući da je ovo oblast u isključivoj nadležnosti entiteta. Dakle, sasvim nepotrebno je bilo da se na ovakav način reguliše pitanje registracije poslovnih subjekata u BiH, a onda time izostaje, aposlutno potreba za čuvanje baze u elektronskom obliku u Ministarstvu pravde BiH. Naime, na ovaj način se praktično smanjuje odgovornost sudova, koji su uticali ili dali rješenje o registraciji, što je apsolutno, po meni, ne prihvatljivo. Iz navedenih razloga, Klub SDS neće podržati Prijedlog ovog zakona u prvom čitanju.
Zahvaljujem se gospodinu Novakoviću. Riječ ima gospodin Šefik Džaferović, prvi zamjenik predsjedavajućeg Doma.
Poštovane kolege, dame i gospodo, Kao što vam je poznato, ovo je jedan od zakona, koji su vezani za evropski put BiH i on se nalazi u paketu tih zakona i ja bih zamolio sve kolege da se spram ovog pitanja odnose na ovaj način. Ovo je, naravno, rasprava u prvom čitanju, rasprava o principima, ali, budući da je kolega Novaković iznio svoj stav, vezano za zakon i kada su principi u pitanju, dakle, kada je u pitanju izjašnjavanje u prvom čitanju i ja želim da vas obavijestim da je na ime gospodina Raguza, gospodina Belkića, mene i gospodina Špirića, danas sam ja to dobio, stiglo jedno pismo iz Ureda visokog predstavnika od ambasadora Hejsa, u kojem se iznosi određeno mišljenje na tekst zakona, koji je u Parlament BiH, dostavljen od strane Vijeća ministara i to mišljenje se, upravo odnosi na odredbe člana 8. i odredbe člana 22. stav 4. ovog zakona. Zbog toga ja smatram da danas nebismo došli u situaciju, da ovaj zakon padne u prvom čitanju, a radi se o vrlo važnom zakonu, koji je, kažem vezan za studiju izvodljivosti, da prije svega Kolegij, a onda i Dom iskoriste poslovničku mogućost, da ovo pismo, koje smo, dakle, dobili, damo našoj 23 Ustavno-pravnoj komisiji, koja je nadležna zato i zamolimo našu ustavno-pravnu komisiju da sagleda sve ove naše aspekte, dakle, aspekte koji su navedeni u ovom pismu i da nam se izađe sa novim izvještajem ovdje pred ovaj dom. Ponavljam, isključivi razlog je, kako nebismo došli u situaciju, da nam zakon padne u parlamentarnoj proceduri, a radi se o vrlo važnom zakonu kada je u pitanju ekonomija BiH i kada je u pitanju evropski put BiH. U tom pravcu, imamo dvije mogućnosti. a) da sada se ne izjašnjavamo o ovom zakonu, a da do kraja sjednice današnje Ustavno-pravna komisija sjedne i ovo sve skupa sagleda, ako je to moguće naravno. Ukoliko nije moguće, onda b) pošto ćemo mi imati još jednu sjednicu do godišnjih odmora. Ta sjednica je planirana 27. i 28. ovog mjeseca, na kojoj će biti puno zakona, da se do te sjednice dostavi novi izvještaj i da se zakon nađena toj sjednici na dnevnom redu po treći puta ponavljam, kako bismo imali ovaj zakon i ne bi došli u situaciju da a odbijemo u Parlamentarnoj skupštini. Hvala vam.
Hvala lijepa gospodinu Džaferoviću. Riječ ima gospodin Gligorić.
Predsjedavajući, dame i gospodo, Ovo što je rekao gospodin Novaković, a koji se odnosi na rad unutar Ustavno-pravne komisije, kada smo govorili o principima, vezano za ovaj zakon i o amandmanima koji su uloženi od gospodina Novakovića na član 8. i član 22. upravo one koje je sada citirao i gospodin Džaferović, treba razmisliti možda u ovom pravcu, kako je gospodin Džaferović predložio, jer smo unutar Ustavno-pravne komisije dobili situaciju opet preglasavanja, a da se nije ušlo u suštinu i sadržaj po amandmanima. Hajde da sad za trenutak, zanemarimo ustavno-pravni osnov, koji je diskutabilan, ali kad govorimo o samom sdržaju zakona, u njemu ovaj prijedlog koji smo dobili ne znači da je on savršen i ja smatram da se amandmanima, koje sam i sam želio uložiti, ali, s obzirom da je to uradio gospodin Novaković, prihvatio, praktično da se na taj način rješava pitanje i da možemo da to pitanje regulišemo isto tako zakonom, vezano za studiju izvodljivosti. Na taj način, smatram da, ako vratimo prema Ustavno-pravnoj komisiji i vratimo naravno i amandmane, također u aktivnu ulogu, što je dopušteno Poslovnikom, isto tako apel jedan prema Komisiji da shvatimo ozbiljnost ovog zakona, ali istovremeno da ultimativno ne dolazimo u poziciju da određen prijedlog zakona ne može da pretrpi nikakvu promjenu, jer imamo politiku aposlutnog prihvatanja prijedloga od Savjeta ministara ili od strane OHR-a, a istovremeno onda dođemo u jednu drugu poziciju, farsu, da se amandmani odbijaju koliko god su oni valjani, potrebni itd. Onda dobijamo jednu poslušničku politiku i u komisijama, koja se diže na nivo Parlamenta, a navodno imate proceduru, a u suštini imate farsu, jer je tamo neko odredio da ni jedan amandman ne može proći. Onda, zaista, dolazimo u jednu situaciju da ponižavamo i poslanike i ljude koji ulažu amandmane, sa željom da urade. Naravno, na ovaj način ne branim svakog onog ko uloži amandman da je on isto tako savršen i da se i o njemu ne može raspravljati. Ali, ili se popraviti u ovom smislu. Zato bi bilo dobro, jer ja govorim sad u ime Mješovitog kluba gosp. profesora Kunića i Blagojevića i u svoje ime, da mi ne možemo prihvatiti, praktično to i onda ćemo doći opet u ovaj entitetski problem prilikom glasanja. Trebalo bi o tome voditi računa i spasiti koliko se spasiti može. Hvala vam.
Zahvaljujem. Riječ ima gospodin Ćeman, pa onda gospodin Beriz Belkić.
Mi, dakle, govorimo o principima ovog zakona. Da budem iskren, dakle, govorim sad u svoje ime. Izvještaj Ustavno-pravne komisije ste dobili i od prilike stvari stoje, kad je u tom dijelu priče riječ, o tome da postoje nerijetko u Ustavno-pravnoj komisiji različita mišljenja, ali na kraju valja stvar privesti kraju i proceduralno mi to u skladu sa Poslovnikom privedemo kraju, što je neko nekad na jednoj ili drugoj strani stručnog, a ako hoćete i političkog mišljenja, to je više ili manje normalno, to nije razlog moga obraćanja i sadašnjeg istupa. Dakle, pošto govorimo o principima, ja sam shvatio ovaj zakon sa dvije snažne poruke i zbog toga nisam bio protiv zakona, mada sam imao i sam dilema, vezano za njegov sadržaj, a pogotovo vezu sa jednim drugim zakonom, koga ću pomenuti. Prvi princip je, po meni, da je afirmisana uloga registarskog suda, bolje reći sudova za registraciju privrednih subjekata, pravnih lica u jednom i drugom entitetu i Brčkom. Dakle, to nije dovedeno u pitanje. Jeste naglašena potreba ujednačavanja određenih stvari, koje su se pojavile kao, ili evidentirane duže vremena kao problem u toj oblasti i na što su upravo i privrednici skretali pažnju. Ima ovaj princip sloboda kretanja ljudi, roba i kapitala i neka rješenja, pa i oblasti registracije pravnih subjekata, privrednih društava itd. su narušavla taj princip. Zbog toga mi se, dakle, zahtjev ili obaveza utvrđena ovim zakonom, ovim prijedlogom zakona ka ujednačavanjem tih kriterija, tih principa, normalno, pravnih nekih stvari, smatrao sasvim logičnim. Drugi novi momenat jeste u stvari uvođenje u ovaj posao, u ove procedure u ovo pitanje sad Ministarstva pravde na državnom nivou, koje ima zadaću da vodi, hajde da tako kažem, elektronski registar, na neki način sumira to sve na bazi podataka i sudova. Naravno, može biti stav da bilo ko, koga to zanima može iz sudova dobiti te podatke, ali po meni je i to bilo prihvatljivo, ako ni zbog čeg drugog, a to i zbog toga što je ovo na jednoj strani imamo sud i ulogu suda, a na drugoj upravni organ, koji treba da sprečava, između ostalog, pa i postojanje fiktivnih firmi, koji je i te kako bio veliki problem, pa još uvijek u BiH. Dakle, u toji funkciji sam ja shvatimo postojanje ovog registra na nivou dražve. Na prvi pogled, ili na koji hoćete pogled, to možda proturiječi tom osnovnom drugom principu, da registar vodi sud, a ovamo sad imamo da registar na neki način vodi upravni organ, odnosno jedno ministarstvo. Mogu se te dvije stvari pomiriti, ako shvatimo, ja, dakle, govorim u prilog ovog rješenja zaista, ako shvatimo da je ovo jedno je u funkciji sudske nadležnosti, a ovo drugo u jednoj drugoj upravnoj, administrativnoj, a evo određenoj ulozi, koja ima jedan širi karakter. Na kraju, ja sam to govorio i na Ustavnoj komisiji kao član Komisije. Meni nije, od strane predlagača, i zbog toga ja podržavam prijedlog kolege Džaferovića i ko ga je već podržao, mada Ustavna komisija ima dosta posla i bez ovoga, ali podržavam da, eventualno se obavežemo na novi izvještaj sa nekim sugestijama, koje će iz ovog, iz ove rasprave proizaći. Dakle, jer, dozvolimo da treba raspraviti to još jedanputa. Ja ne znam šta je sadržaj ovog pisma, koje je pominjano iz Ureda visokog predstavnika ili od koga je već stiglo, ali dobro vidjet ćemo i to. Naime, dakle, kod svega toga, evo podržavam ovaj prijedlog, ali podsjećam da sam ja na Ustavnoj komisiji, isto kao član Komisije postavio pitanje odnosa rješenja iz ovog zakona sa, recimo zakonom koji je proglasio, svojevremeno visoki predstavnik, koji je sastavni dio pravnog sistema, a koji glasi Zakon o registraciji pravnih lica, koja osnivaju institucije BiH. Pazite jednu stvar, ja još uvijek ne mogu sebe dovoljno uvjeriti da ima razloga da postoje dva različita režima registracije privrednih, pravnih subjekata itd. Dakle, tražio sam jedno odgovarajuće, adekvatno rješenje i dovođenje u vezu ova 25 dva zakona, mada ovaj koji pominjem posebno o registraciji pravnih lica, koja osnivaju institucije BiH, ne mora uvijek značiti da će to biti pravno lice privredni subjekat, a može, ali ne mora značiti da i ovaj koji govori o registraciji poslovnih subjekata ne bi mogao sadržavati i odredbe ove vrste. Zbog toga, dakle, evo, jedna od mojih sugestija za ovaj zaključak o novom izvještaju i sa novim nekim sugestijama od strane Doma, da se i kroz zaključak Doma o potrebi novog izvještaja zatraži i dovođenje u vezu ova dva zakona koja pominjem, prijedloga zakona o kome raspravljamo i zakona koji je već dio sistema Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Ćemanu. Riječ ima gospodin Belkić, pa gospodin Novaković.
Što se tiče Kluba stranke za BiH, mi nećemo napraviti, naravno problem, nego ćemo se priključiti iznalaženju rješenja, razumijevajući važnost ovog zakona. Također, respektujemo mi i ovo pismo itd. Međutim, ja sam se javio zbog nečeg drugog. Ne bih volio da se zamagle razlozi u čemu se mi to ne slažemo. Naime, šta je suština problema, odnosno u kojem pravcu amandmani gospodina Novakovića idu. Dakle, neke minorne oblasti, koje Ministarstvo pravde ovdje je dobilo, treba eliminirati. To, jednostavno radi se o čuvanju glavne knjige itd. ali možemo raspravljati o tome. Nisu tu razlike ogromne i što je još važnije, Vijeće ministara je jednoglasno predložilo ovo rješenje. Vijeće ministara, naša vlada, koju mi podržavamo. A, vi odjedanput sad je ne podržavamo. To je malo problematično gospodine Novakoviću. Da li smo spremni razgovarati da dođemo do zajedničkog rješenja, d dođemo do rezultata?
Hvala lijepo. Gospodin Novaković.
Vidite, imajući u vidu, zaista i značaj zakonskog projekta, ali i ovo što je rekao gospodin Džferović, dakle, ja u ime Kluba mogu reći da sam spreman da glasam zato da ponovo na Ustavno- pravnoj komisiji razmotrimo i moje amandmane i pismo koje je dobio gospodin Džaferović, a koje je on ovdje pomenuo, s tim da ova, to vjerovatno ne bi mogli to uraditi danas i prihvatljivija je ova varijanta, odnosno drugi prijedlog da to bude do naredne sjednice, odnosno do 27. ili 28. kad bude zakazana sjednica, s tim da ja moram da kažem da ja, kad sam već uzeo riječ, da, naravno ne sa namjerom da repliciram gospodinu Belkiću u vezi sa podrškom ili ne, podrškom Savjetu ministara. Mi smo o tome kao stranka potpuno jasno saopštenje dali. Ja ga ovdje ne želim ponavljati, ali ono što hoću da kažem jeste isto tako da je u ovom zakonu Vlada RS, odnosno komisija, koja je radila na ovom zakonu, dakle, i koja je dala slaglasnost na tekst zakona, nije na ovaj tekst. Dakle, tekst zakona na koji je dala saglasnost komisija Vlade RS se razlikuje od predloženog teksta, i suština mojih amandmana je u tom pravcu bila i zbog tog ja, opet kažem, imajući u vidu, zaista, važnost tog zakona sam spreman zajedno sa Klubom da podržim prijedlog gospodina Džaferovića.
Zahvaljujem se. Nemam više prijavljenih. Ja smatram, evo prije nego što dam riječ gospodinu Lagumdžiji, gospodine Lagumdžija, ja vas molim da se pravovremeno javljate, da olakšate posao i 26 Kolegiju, ali, evo, dobit ćete riječ, samo da kao predsjedatelj izrazim, također osobnu spremnost da podržim, evo vidimo više zastupnika, da nađemo mogućost da komisija dodatno razmotri ovu situaciju oko ovog zakona, jer ovaj zakon je, zaista, važan i da u narednom periodu do naredne sjednice, koja je planirana do 27. ili 28. sačini novo izviješće i da na narednoj sjednici razmatramo ovaj zakon. Mislim da ima puno razloga zato, da je to konstruktivan pristup i da omogućava da se ovi svi bitni elementi izneseni danas u raspravi stave na sto. Gospodin Lagumdžija.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, Prvo, ja mislim da mi sad pred sobom imamo dilemu, odnosno, nažalost vraćamo se u već viđenu raspravu, viđene argumente. Slična je ovakva argumentacija, mada nije se do kraja to govorilo, ali da budemo, ja želim biti jasan i precizan. Ovo su dileme, koje se ponvljaju, koje smo imali prije nekoliko godina kog CIPS-a. Dakle, mi imamo ... koji se zove jednstveni registar građana BiH i ova ista koalicija, koja je sada na vlasti je, projekat CIPS-a držala u zamrzivaču i nije uspjela da se dogovori oko toga da bude jedan projekat, jedan registar građana BiH. Onda je usvojen zakon u prošlom sazivu Parlamenta, po kojem smo dobili jedinstveni registar građana. Tada je rečeno, i u dokumentu «Posao i pravda» stoji da će iza registra građana se napraviti registar firmi. Ja želim da svi ovdje znamo o čemu se radi. Jedinstveni registar građana je bio prvi korak ka uvođenju jedinstvenog registra firmi, koji je bio direktno cilj zbog kojeg se to radilo je, da se ukinu lažne firme i da se spriječi šverc i sve moguće manipulacije sa porezima, carinama i slično. Dakle, zašto se išlo na pravljenje jednog registra građana, zašto imamo ličnu kartu po evropskim standardima i zašto se trebao napraviti jedinstveni registar firmi, cilj je bio, ne samo u Evropu, nego da se zna ko je državljanin ove zemlje i ko je vlasnik koje firme i gdje ta firma postoji na čitavoj teritoriji BiH, to je bila pretpostavka i za ono što sada se zove uvođenje uprave za indirektno oporezivanje i sutra PDV. Dakle, to je čitava konstrukcija. Mi se sada ovdje vraćamo i ovo što je ovdje pred nama, ovo je, praktično vraćanje točka nazad. Amandmani koje je uložio gospodin Novaković, da znamo o čemu pričam, znače, razbijanje jedinstvenog registra firmi i pravljenje registra firmi tri entiteta, Brčkog, kao entitet, Federacija kao entitet i RS kao entitet i ovo što sad imamo kroz amandmane je, praktično, ide na ruku, neću da kažem kome politički, ali ovo definitivno ide na ruku onim ljudima, koji sada se plaće od uvođenja reda, koji će zaustaviti švercovanje i korupciju vezano ... lopovluk. Dakle, ovo idemo sada u susret kojekakvim lopvima, da znamo o čemu pričamo, a ove priče, entitetsi zakon, sve je to, još šta mene čudi hoću ovdje da kažem. Čudi me ovo pismo, sad sam ga prvi put vidio. Čudi me ovo pismo, zato što, ali hajde da zaboravimo ovo pismo, možda ga nisam dobro pročitao, ali ko iza ovoga stoji još. Ko nama utrpava po tri licence umjesto jedne? Međunarodni konsultanti, koji ovdje hoće da nam prodaju više softverskih paketa, nego što nam treba i koje kakvi bjelosvjetski hoštapleri, koji ovdje dolaze kao međunarodni konsultanti, koje manje znaju od mojih asistenata, iz domena informacionih tehnologija i drže predavanje o stvarima koje nemaju veze. Nego će samo da nam prodaju sutra tri mašine umjesto jedne, tri licence umjesto jedne i to će se knjižiti nama u Karc projektima da se pomoglo BiH. Dakle, ovo su krupna pitanja, koja ja sad iznosim, ali hoću samo da se ovdje zna. Ja to moram, što kažu sutra, kad budem pred nekim studentima nešto pričao, da mu kažem, znate, ja sam čovjek koji je govorio ovo, samo ljudi ne slušaju tamo. Imaju ljudi koji misle politički drugačije. Ja politički mislim da je ovo neispravno prihvatiti amandman ovakav, da je sa stanovišta ciljeva potpuno neispravno, jer ovdje idemo lopovima direktno u zagrljaj i, treće, neispravno je sa stanovišta elementarne tehničko- tehnoloških postupaka i sa tehnološkog stanovišta. Nema nikakvih dodatnih poskupljenja, to su priče za malu djecu, to što ovdje piše. Nikakva nova poskupljenja nisu što postoji i registar u Ministarstvu pravde, jer taj registar sutra treba da bude vezan za Upravu za indirektno oporezivanje, treba da omogući 27 revizorima da mogu ući u njega itd. da ne govorim kome sve ne, i da ne širim dalje da ne držim predavanja. Smatram vraćanje ovog zakona kroz amandmane, vraćanje četiri godine unazad i dobiće svak onaj ko bude prihvatio ovakav pristup orden zasluga za podršku kojekavkim bjelosvjetskim hoštaplerima, uključujući i domaće lopove. Ja zato insistiram da se o ovom zakonu glasa. Pa, izvolite, imamo zakon pred sobom. Nemojte ga usvojiti. Dogovorite se šta god hoćete. Ništa neće brže biti, ako zakon padne, nego ako se ponovo vrati na ovu sporovoznu proceduru, jer ovaj zakon je trebao prije godinu dana biti pred Parlamentnom po dokumentu «Posao i pravda». Vijeće ministara je to sve znalo i sada nema ovdje predsjedavajućeg, ovo je kapitalni zakon za ovu zemlju. Kapitalni zakon za ovu zemlju. Ja sebe, ne mogu da se načudim, da iz Vijeća ministara, uz puno uvažavanje prema ljudima koji su ovdje došli, da predsjedavajući Vijeća ministara nije došao da nam odgovori na ova pitanja, koja su eminentno politička, pravna, ekonomska, stručna, pa bogami i krivična. Zato insistiram da se glasa, a poslije šta god hoćete. Evo, ima po Poslovniku ... pa neka se prebroji samo da se zna. Ništa drugo.
Hvala lijepo. Kratko, prije nego što dam riječ gospodinu Petru Kuniću, intervencija gospodin Džaferović.
Poštovani kolega Lagumdžija, dame i gospodo, Ja mislim da ne trebamo ovdje unositi smutnju, trebamo govoriti ono što jeste. Ovaj zakon, dakle, u kojoj god formi, odnosno sadržaju da se usvoji, da li u ovoj, koja je došla od Vijeća ministara ili u ovoj koja se nagovještava, evo iz ovog pisma, koje imamo ovdje i u svakom slučaju korak naprijed u BiH, kad je uređenje ove oblasti u pitanju. Ne možemo govoriti ni o jednoj varijanti da je to korak nazad. Druga stvar, što se Šefika Džaferovića tiče, ja sam spreman da glasam za ovaj zakon koji je došao od Vijeća ministara ovako kako jeste. Gospodine Lagumdžija, ja sam vas pažljivo slušao, slušajte i vi mene, nemojte dobacivati. Ja sam spreman da glasam za ovakav tekst zakona, kakav je došao ovdje i reagirao sam za ovom govornicom, tek u onom momentu, kada sam vidio da zakon neće proći u Parlamentu i predložio da još jedanput razmotrimo mogućosti kako bismo konačno došli do zakona. To je suština onoga što sam ja želio da kažem, ako me niste razumjeli i nemojte se vraćati na projekat CIPS. Nemate potrebe da se vraćate da vam ja govorim šta ste radili kada ste usvajali Zakon o ličnoj karti, kako ste ga usvojili, pa je kasnije popravljao visoki predstavnik itd. Molim vas, nema potrebe da otvaramo tu priču. Dajte da budemo konstruktivni u ovom parlamentu. Dakle, ja sam izašao da ispravim krive navode. Zakon u bilo kojoj varijanti da se usvoji nije korak nazad, nego je korak naprijed u ondosu na postojeće stanje, jer zakon u članu 2. kaže. Svrha ovog zakona je utvrđivanje načina registracije poslovnih subjekata u Federaciji BiH i RS, u daljem tekstu entiteti i Brčko Distrikt Bosne i Hercegovine, u daljem tekstu Brčko Distrikt, te usaglašavanje ovog zakona i zakona entiteta i Brčko Distrikta sa propisima Evropske unije, kreiranjem jedinstvene identifikacije poslovnih subjekata. I, pod 2. Zakon je koncipitan tako da utvrđuje brz i jednoobrazan postupak registracije poslovnih subjekata na teritoriji Bosne i Hercegovine, koji je primjenjiv na sve poslovne subjekte, osnovane u Bosni i Hercegovini, kako od domaćih, tako i od stranih prvnih i fizičkih lica. Ovo je temelj zakona. Ovaj temelj zakona ne diraju ni amandmani ni pismo koje je došlo od visokog predstavnika. Dakle, ovo 28 je cilj samog zakona i on se ni u jednoj varijanti ne dovodi u pitanje i to je taj ključni napredak koji mi u BiH treba da ostvarimo. Dalje, registracija pravnih subjekata je ostavljena sudovima entiteta i Brčko Distrikta i po zakonu i po ovom pismu. Dakle, ni to niko ne dira. To je suština i o tome treba da govorimo. Hvala vam.
Hvala lijepo. Gospodin Petar Kunić.
Hvala predsjedniče. Poštovani poslanici, ja bih rekao da je prihvatljiv ovaj način što je predložio gospodin Džaferović, iz razloga što bi stvarno koliko mi se čini zakon pao, ne bi prošao, ne bi dobio svoju potpunu većinu. Mislim da u Parlament treba unositi više razumijevanja, a ne stalno preglasavanje. Ustavna komisija, u njoj je atmosfera preglasavanja. To Parlament treba znati i postavlja se pitanje dokle ću ja kao jedinka, koji se nešto razumijem u pravo da izdržimt u situaciju i da podnesem ostavku Ustavnoj komisiji, jer je tamo peglasvanje okrutno, preglsavanje i, vjerovatno će i sutra opet biti preglasavanje, jer tamo nema razumijevanja. Malo je radnih tijela ovog parlamenta da radi na takav način da se pokuša postići neki konsenzus, neki dogovor. Ja bih tu istakao Poslovnik o radu. Nije bitno ko ga vodio, neću to isticati, ali smo postizali sporazum i konsenzus i, u tom pravcu treba težiti. Lako je preglasati, ali, molim vas, razmislite na posljedice preglasavanja. Dajmo uključimo radio ponekad, uključimo ga i to ozbiljno uključimo ga. I, zato ja prihvaćam ovo što je predložio gospodin Džaferović, da se to odgodi za narednu sjednicu. Nije moguće sagledati konsekvence i od OHR-a danas i odlučiti kad imamo ovako opterećenu sjednicu sa dnevnim redom. Mislim da su primjedbe OHR-a na tragu datih primjedaba od gospodina Novakovića i da su velikim dijelom prihvatljive. Hvala vam.
Hvala vam. Imam dvije replike. Gospodin Ćeman, pa gospodin Duraković.
Ja moram replicirati kolegi Kuniću, profesoru Kiniću i reći ću sljedeće. Kolega Kuniću, mi u Ustavnoj komisiji glasamo, a ne pregasavamo se. Ja pozivam Parlament i sve vas, izvolite, izvršite uvid u stenograme sa Ustavano-pravne komisije, pa ćete vidjeti sa koliko pažnje, sa koliko uvažavanja svako od nas ima mogućost da kaže svoja pravna, politička i svaka druga stajališta, kad je bilo koji zakon u pitanju. Ali, dozvolite, u toj istoj komisiji sam i ja u više navrata bio kao što kolega Kunić kaže preglasan, ali sam to shvatio kao jednostavno odnos kolega prema rješenjima i u odnosu na moje stavove. Prema tome, ne smatram da sam preglasan sa ružnim značenjem te riječi, nego je takav rezultat bio glasanja. Ja sam predsjedavajući te komisije i tvrdim, ako hoće nek izvoli provjerava, da Komisiju vodim u skladu sa Poslovnikom i da drugačije mi u suštini ne možemo stvar voditi kraju, jer jednostavno kad iscrpimo svu argumentaciju bilo koje vrste, na kraju nam predstoji da kao Komisija odlučimo i glasa. Ja vas molim kolega Kuniću, bez obzira što principijelno, također slažem da treba činiti napor, ako možemo doći do saglasnog mišljenja. Ali, pošto iz diskusija nerijetko proizađe da je to, hajde da kažem nemoguće, a u najvećem broju slučajeva je moguće i tako bude, onda, naravno, stvar proceduralno privedemo kraju, onako kako ovaj poslovnik nalaže. Ja sam ovo shovatio, dakle, kao jednu kritiku na račun mene kao predsjedavajućeg i zbog toga sam reagovao, mada u principu, zaista se slažem kad god možemo pomiriti stručna, a i politička i druga stajališta, zašto to ne učiniti. Ja se trudim koliko tu mogu, ali ne, vjerovatno ne onoliko koliko bi kolega Kunić procjenjivao, ili koliko procjenjuje, ali evo i to je u okviru onoga što se na Komisiji radi saglasnost članova Komisije u okviru Poslovnika. Ja 29 vas molim da to imate u vidu. Izašao sam samo zato da kažem da ne dovodimo, dakle, upitanje Poslovnik, a podsjećam da smo se nerijetko ipak usaglasili oko mnogih stvari, vjerovatno će i ubuduće tako biti, nekad to nije moguće, nekad možda i ne treba u beskraj iscrpljivati se u ubjeđivanjima, bez obzira da li sam ja u pravu ili vi, ili neko deseti, zato postoji Poslovnik i procedura, koja nas obavezuje. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Duraković, pa gospodin Gligorić.
Ja bih samo kratko. Mene čudi, doista, profesora Kunića, da on ne zna da, zapravo, glasanje ili preglasavanje bitna, elementarna, suština parlamentarne demokracije. Inače, nje nema, polusensualne demokracije profesore ne. Zato su predviđeni drugi instituti u vezi nekih bitnih pitanja. I, predlažem da se ovaj prijedlog zakona stavi na glasanje.
Zahvaljujem se gospodinu Durakoviću. Replika gospodin Kunić. Jeste li vi za raspravu?
Profesore Durakoviću, ja znam šta je glasanje. Glasanje je broj i dva luda mogu nadglasati jednog pametnog. Jedan pametni ne može dvojicu ... prema tome, davno sam slušao predavanja iz demokratije i mislim da ste pogrešnu adresu, da ima jako puno onih kojima, vjerojatno bi dobro koristilo ovo što ste rekli, ali meni ne. Hvala.
Zahvaljujem se dr Kuniću. Riječ ima gospodin Gligorić.
Gospodine predsjedavajući, gospodo, S obzirom da sam na neki način inicijator, kada sam u raspravi nešto govorio, pomenuo kako se u Ustavno-pravnoj komisiji radi i da je prisutno preglasavanje, a onda se to razvilo. Ne bih želio da Ustavno-pravna komisija bude tačka dnevnog reda, jer na neki način postaje, ali bih želio reći ono što je govorio gospodin predsjedavajući Ćeman, da nekad se dogodi da i on bude preglasan, na taj načn je u stvari otkrio nešto što bi mogao karakterisati kao kriv navod, a radi se o tome, znate, imate Poslovnik, imate formu i kad nemate razumijevanje da više varijanti, ali iskreno prihvatite koja je bolja, ako imate tvrd i isključiv stav, dolazite, zaista u situaciju da ste jedna surova mašina, koja nemilosrdno donosi neke stavove, koji su formirani, recimo u političkim kabinetima, to se osjeti i to moram reći. A, istovremeno, kada je preglasan gospodin Ćeman, što se desilo jednom ili dva puta, onda on to nije zaboravio, nego opet iz političkih kabineta je našao načina da opet kroz proceduru u Parlamentu ili čak u Domu naroda kao vitalni nacionalni intereslll se pojavi to pitanje i bude opet vraćen na početak,na tvrdi i isključivi stav. Prema tome, razumijevanje i tolerancija među ljudima je velika stvar. Posebno u parlamentarnim tijelima. Ja zato govorim, nikada mi nije bilo ni krivo ni žao kad me je neko preglasao, ako je to bilo u dobroj namjeri, ali ako još imate i taj, tu poruku, da je to zato što smo mi negdje dogovorili, a koristimo ove klupe i ovaj parlament, koji u ime svih građana za provedbu neke političke stranke i njenog programa, onda ja zato nisam, makar to bila i socijalistička partija. Hvala vam. 30
Imamo dvije replike. Prvo gospođa Palavrić, pa gospodin Ćeman. Molim vas da se vratimo na suštinu samog prijedloga zakona i načina na koji da ovo pitanje riješimo.
Uvaženi predsjedavajući, ja sam, zaista, pokušala se distancirati od ove rasprave, međutim, ipak je gospodin Gligorić uspio u tome da se i ja uključim. Ja ne mogu uopće razumjeti kako možemo govoriti o preglasavanju, ako poštujemo Poslovnik, koji smo svi usvojili ili, evo zatekli i radimo po njemu. Nemojte molim vas, rezultat glasanja, evo uzmimo Komisiju za izbjeglice i ljudska prava. Vodio je gospodin Gligorić. Bilo pet ljudi. Izglasali prijedloge, koji su van pameti za pametne ljude sa 3 i sa 2 i jesam li ja tad preglasana? Jesu li članovi protiv preglasani. Pa dajmo molim vas, nemojmo biti neozbiljni. Profesor Kunić je rekao, ne znam da dva luda mogu preglasati jednog pametnog, ali dvojica koja ne žele niša konstruktivno, ja neću ostale kvalifikacije o njima, ali šta tek oni mogu napraviti, pa ne mogu ja biti talac gospodine Kuniću vaših stavova. I, kaže gospodin Gligorić dogovaraju se, provode programe stranaka, pa normalno. Pa sa programom stranke idem na izbore. Moj program stranke ide Izbornoj komisiji i ja želim da ga provedem. Najnormalnija stvar bi bila da se dogovorimo i da dođemo i da radimo u intresu države BiH i svih građana i nemojte molim vas više spominjati preglasavanje, jer to je glasanje, rezultat glasanlja. Šta se poslije događa vidjet ćemo. Evo i ovdje je ista stvar Važno je poštovati Poslovnik. Ako nije dobar promijenimo ga. Jeste da su prošle dvije godine od pokušaja, ali promijenimo ga.
Prije se javio gospodin Ćeman.
Kolegi Gligoriću. Ja se nikad od svojih rasprava na Komisiji, a pogledajte stenograme svi su na rasplaganju, nisam pozivao na bilo čije stavove, samo pokušavam funkcionirati i djelovati kao pravnik, koji na svoj način, a svak ima pravo u okviru svoje struke, pa i pravnici razumijeva Ustav i ustavne norme ili sve ono što Ustavno-pravna komisija mora imati u vidu kada se odlučuje bilo o ustavnom osnovu, bilo kao nadležna komisija o sadržaju zakona. To je, dakle, moj pristup bio. Ja nikada, dakle, vi to možete provjeriti na taj način funkcionirao nisam. Rekao sam, ne s namjerom da, i argumentacijom ili kvalifikacijom koju ste vi kazali, da sam par puta i ja kao što ste i vi nazvali preglasan, ali sam to doživio, dakle, kao vaše mišljenje u kontra mom mišljenlju ili moje kontra vašem. I, molim vas da se to tako doživljava. A, što se tiče Ustava i dilema koje vi lično imate, ja sam rekao iks puta i na komisiji i reći ću ovdje. Ja lično imam nešto šire razumijevanje ustavno-pravne norme i tvrdim da se Ustav BiH, važeći Ustav BiH može tumačiti i razumijevati fleksibilnije,zaista ponavljam fleksibilnije, šire nego da vi lično i još neki vaši pravni istomišljenici dopuštate razumijevanje. Molim lijepo i to je normalno korektan i legalan, legitiman pristup koji vi imate, ali dozvolite da i ja imam pravo na svoje razumijevanje Ustava. I, u krajnjem slučaju je sukob dva pravna pristupa i hajmo ih uvažavati i respektovati, bez obzira rezultat će na kraju biti kakav bude. Ja uvijek imam u vidu i nije mi sve jedno da li zakoni koji prolaze Ustavno-pravnu komisiju, u ostalom zašto ne i druge komisije nadležne, kakvu sudbinu će imati na ovom domu, ili konačno na Parlamentu u cjelini. Ja to imam u vidu, ali jednosavno mi svoj dio posla, ja tako pristupam, možda sam ja tu, po vašem mišljenju nedovoljno fleksibilan, završavamo u toj fazi proceduralne rasprave to na taj način.
Molim vas gospodine Ćemane.
Završavam, pogođen sam ovim, ali kad dođe na ovaj dom, onda je to odgovornost Doma i neka tako bude. Izvinjavam se.
Ništa, gospodin Kunić, pa gospođa Milićević.
Pretpostavljam kad je gospodin Ćeman kad je govorio o fleksibilnijem pristupu o pravnoj normi mislio na ekstenzivnije tumačenje pravne norme. Ne fleksibilnije, to u pravu ne postoji, a to postoji u politici. A, što se tiče gospođe Palavrić, ja bih je podsjetio da ik puta na Ustavno-pravnoj komisiji bilo prosto nasilja nad pravnom normom. Gospođo Palavrić, vrlo je teško izdržati, pogotovo za ljude koji se čitav život bave pravom i koji se drže zakona i Ustava i za koje je Ustav i zakon svetinja. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođa Milićević, pa gospodin Avdić i nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu.
Prvo na što hoću stvarno, jer ranije nisam htjela da reagujem, mi smo ovu tačku dnevnog reda pretvorili kao u roditeljski sastanak za našu komisiju i sad se oni ovdje svi žale. Ostavimo im prostora da naprave jedan izvještaj, pa da se međusobno suočavaju. Drugo, nećemo počinjati kampanju, održat ćemo još jednu sjednicu Skupštine, pa neka krenemo u kampanju na godišnjem odmoru, neka ljudi iskoriste vremena pa da prezentuju i politiku i da idemo u kampanju. Hajdemo ići, znači po meni, sa konstruktivnim prijedlogom, prvo da se izjasnimo o prijedlogu gospodina Džaferovića, da, znači, na koji način da izađemo iz ovog problema, tražimo najboje rješenje, da bismo ovo priveli kraju, a ovo je stvarno ne primjerena priča Ustavno-pravne komisije. Mislim da oni to trebaju riješiti međusobno i raditi profesionalno svoj posao.
Hvala lijepa. Gospodin Avdić.
Poštovani gospodine predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, Kad se vratimo stvarno ishodišnom pitanju sa ciljem da ovaj se zakon spasi i da jednostavno bude usvojen u oba doma Parlamentarne skupštine BiH, ali ne bilo kakav objektivno. Vidite, imamo jednu dosta specifičnu situaciju. Ja bih proširio na to da, analizirajući ovo pismo OHR-a i analizirajući zakon, imamo, jednostavno, stvarno vrlo konfliktnu i jednostvno situaciju koja je neizvjesna. Znači, OHR osporava zakon Vijeća ministara, zakon Vijeća ministara se osporava od strane amandmana poslanika i u tom kontekstu prvi puta u praksi, parlamentarnoj praksi imamo suprotstvljene stavove, ima se osjećaj OHR-a i Vijeća ministara u takvoj jednoj mjeri, da se mijenja funkcija i pozicija Vijeća 32 ministara. Šta više funkcija i pozicija pojedinih ministarstava u Vijeću ministara i oni dobijaju jednostavno prefiks, ako hoćete harmonizirajući faktor između entiteta i Brčko Distrikta. Što znači da ovaj zakon u velikoj mjeri je strateški zakon objektivno. Tiče se političke budućnosti BiH, tiče se reintegracije ekonomskog prostora BiH i, u tom kontekstu, sigurno da analizirajući ovo što je danas pren nama, jednostavno imamo stvarno suprotstavljena mišljenja. Nije daleko od istine i diskusija dr Lagumdžije i ostalih, što znači ja bih tražio izlaz u sledećem, a to je da nadležna komisija do naredne sjednice Predstavničkog doma, nadležna komisija, zajedno sa predstavnicima Vijeća ministara i zajedno sa predstavnicima OHR-a, sjedne i pokuša doći do teksta i, jednostavno, evalvacije ovih amandmana od kolege Novakovića, znači, to bi bio jedan uputan prijedlog da bismo naredni puta stvarno do kraja meritorno diskutirali o ovom zakonu. Znači, OHR i Vijeće ministara i naša nadležna komisija za ovaj zakon. To je moj prijedlog. Hvala vam.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih. Rasprava zaključena. Ja kao predsjedatelj i kao član Kolegija pridružujem se prijedlogu gospodina Šefika Džaferovića, zamjenika predsjedavajućeg, a koji je u više klubova podržan, dakle, da uvažavajući sve ove okolnosti, koje su se pojavile u raspravi oko načela, vezano za ovaj zakon, osiguramo prema članku Poslovnika 95. točka 3. novo razmatranje na komisijskoj fazi i pripremu kvalitetnu do naredne sjednice. Mislim da nećemo ništa izgubiti. Možemo samo dobiti. Interes je da donesemo kvalitetan zakon, jer ovo je jedan, zaista od najvažnijih zakona i uvjeta, da ga ne opteretimo, eventualnim nedonošenjem na današnjoj sjednici, nego da dođemo do situacije da ovaj zakon ostvari standarde, a i da bude usvojen u ovom domu. Možemo li se izjasniti o ovom prijedlogu. Ja molim Dom. Pa gospodine Avdiću, ja sam rekao.
Ja tražim da na nadležnoj komisiji budu predsjednici Vijeća ministara i OHR-a.
Pa nemojte to od mene tražiti. To je logično potpuno u ovom prijedlogu.
Ja vas molim.
Ma nije uopće sporno to što ste rekli, ja mislim da.
Pa onda treba precizirati predsjedavajući. Kasnije imamo problema.
Pa sa čime imamo problema? Komisija kojoj dajemo novi rok, treba sve to da osigura. Pa neću im ja crtati. Pa dajte ljudi da budemo ozbiljni. Ako im dajemo novi rok, normalno da će i konsultirati i OHR i zastupnike i amandmane i 15 dana. Ja očekujem da tako komisija radi, a ne da ja. Zaključena je rasprava gospodine Ćeman. Recite. Gospodin Ćeman u ime komisije, vezano za zakon.
Dakle, ovako, član 95. stav 3. kaže. Dom može zatražiti od komisije da sačini novi izvještaj, baziran na novim smjernicama u roku od 15 dana. Dakle, ja podržavam da komisija ponovo radi. Pretpostvljam da su nove smjernice zato intervenišem, da se razmotri ovo što se čulo u raspravi i, iz ugla onoga što je napisao OHR. Ja još ne znam šta tamo piše. Hoću da znam šta su nove smjernice, jer što se mene tiče, ja isto mogu danas glasati za ovaj zakon i podržati ga, ali ako ima novih smjernica hoću da znam kako da vodim sjednicu gospodo, da ne bi bilo prigovora, dajte mi smjernice. Hvala.
Ja mislim da sam bio jasan. Dakle, okolnosti koje su danas iznesene u raspravi i nisu samo vezane za stajalište OHR-a, ona su svakako bitna. Imali smo ovdje stajališta gospodina Lagumdžije, gospodina Novakovića, gospodina Kunića. Mislim da Komisija to sve može razmotriti i pripremiti jedno meritorno izviješće, pozvati na sjednicu Komisije i konzultirati sve ključne subjekte i Ured visokog predstavnika i podnosioca amandmana i doći do jednog konstruktivnog izviješća, koje će omogućiti da zakon bude standardiziran, da bude provodiv i da ovaj dom usvoji jedan vrlo važan zakon. Možemo li se izjasniti o ovom? Molim Dom da se izjasni o prijedlogu zaključka koji sam formulirao. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 33 glasa za, 1 protiv, 1 suzdržan i dovoljnom entitetskom većinom prihvtili prijedlog da prema članku 95. Poslovnika, stavak 3. osiguramo novi rok za dodatno izviješće nadležne, mjerodavne komisije i da ovaj zakon imamo na narednoj sjednici našeg doma. Hvala lijepo zastupnicima. Moj predlog je da radimo do 13:00 sati, osiguramo stanku do 14:00 i dajte da pokušamo završiti ove dvije naredne točke ako možemo, da startamo sa revizijom poslije stanke. Hvala vam lijepo. Znači 17. točka je Ad.17. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o vanjskoj trgovinskoj politici BiH u prvom čitanju Prijedlog zakona je upućen zastupnicima o07.04. na 33.sjednici je prihvaćena procedura po 104. Ustavno-pavna komisija je dostavila mišljenje 04.05. a na zahtjev nadležne komisije Kolegij je produžio rok za podnošenje izvješća. Izvješće nadležne komisije za vanjsku trgovinu i carine dostavljen vam je 01.07. Kako ste vidjeli iz izvješća Komisija je prijedlog zakona podržala u predloženom tekstu a na prijedlog zakona nije bilo amandmana. Ja otvaram raspravu o ovom zakonu u prvom čitanju. Ko želi? Nema. Zaključujem raspravu. Molim Dom da se izjasni o izvješću komisije i prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim zastupnike da glasuju sad. Konstatiram da sa 35 glasova za, jednoglasno prihvaćen Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o vanjskoj trgovinskoj politici BiH u prvom čitanju. Kako je ovaj prijedlog zakona usvojen jednoglasno u prvom čitanju, kako nije bilo amandmana predlažem da se Dom izjasni da i u drugom čitanju danas razmotrimo ovaj zakon. Molim vas da glasujete sad. 34 Sa 35 glasova za, bez glasova protiv, 1 suzdržanim Dom je prihvatio prijedlog da se ovaj prijedlog zakona razmotri u drugom čitanju. Ima li potrebe za bilokakvu raspravu? Nema. Molim Dom da se izjasni i u drugom čitanju o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o vanjskotrgovinskoj politici BiH. Glasujte sad. Znači, prema evo evidenciji, 26 glasova za, jednoglasno dovoljna entitetska većina, prihvatili smo Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o vanjskotrgovinskoj politici BiH i u drugom čitanju. Ja se zahvaljujem svim zastupnicima na ekspeditivnosti. I prelazimo na 18. točku dnevnog reda to je, Ad.18. Prijedlog zakona o Agenciji za osiguranje prisilnog oduzimanja imovine stečene krivičnim djelima i upravljanje oduzetom imovinom, predlagatelj je zastupnik Jozo Križanović sa izvješćem Ustavno-pravne komisije Ja ću potsjetiti zastupnike na nekoliko važnih elemenata prije nego što otvorim raspravu. Ovaj zakon je podnesen u proceduru 06.10.prošle godine. Nadležna je bila Ustavno-pravna komisija. Njeno izvješće dostavljeno nam je 16.12. prošle godine. Komisija nije podržala načela predloženog zakona. Zato, prijedlog zakona nismo imali na dnevnom redu iz razloga što odredbe Poslovnika nisu jasno definirale situaciju kada mjerodavna komisija ne podrži načela predloženog zakona. Na 38.sjednici našeg doma, Dom je usvojio zaključak kojim je propisana procedura kada se desi da mjerodavna komisija ne podrži načela predloženog zakona. Sukladno tom zaključku, danas imamo ovu točku dnevnog reda. Dakle, imamo prijedlog zakona sa izvješćem Ustavno-pravne komisije. Radi potsječanja, kazat ću da zaključkom regulirano, da Dom treba da odlučuje o izvješću nadležne komisije i kada ona ne podrži načela predloženog zakona. Znači, ukoliko Dom izvješće komisije prihvati, prijedlog zakona smatra se odbijen. Ukoliko Dom ne prihvati izvješće nadležne komisije, Dom će od nadležne komisije zatražiti da sačini novo izvješće bazirano na novim smjernicama koje utvrdi Dom i u roku koji Dom odred svojim zaključkom. To su zaključci koje smo mi usvojili o proceduri na 38. sjednici. Ja dakle, sad otvaram raspravu o izvješću nadležne komisije. U ime Komisije gospodin Mirsad Ćeman.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, predsjedavajući je dakle upoznao nas sa nekoliko bitnih proceduralnih odnosno poslovničkih stvari važnih za prijedlog zakona koji je tretirao izvješaj Ustavno-pravne komisije, koji je predmet današnje rasprave, ali se naravno načelno i principjelno odnosi i treba da se odnosi i za naše ponašanje ubuduće. Dakle, Ustavno-pravna komisija je u izvješaju koji je 15.12. datiran a primljen u Parlamentu 16.12. vrlo kratko navela da nije, ne podržava principe predloženog zakona i konstatovala je da se nisu stekli uslovi za nastavak zakonodavne procedure, u Prijedlogu zakona o Agenciji za osiguranje prisilnog oduzimanja imovine stečene krivičnim djelima i upravljanja oduzetom imovinom. Lično sam kao i predsjedavajući komisije i kao član smatrao da je tako je i tekla rasprava na samoj komisiji u izvještaje treba unjeti i razloge ako se ne podržavaju principi, neku vrstu obrazloženja 35 zašto se prinici ne podržavaju, a potsjećam vas da član 88. Poslovnika kaže da se u izvještaju komisije navodi, ne samo ove nego inače da li je neophodno donjeti neki zakon, da li je neophodno dakle donjeti neki zakon. Pošto je postojala objektivno nejasnoća u samom Poslovniku i ja sam kao predsjedavajući Komisije, moram priznati nerado kad sam potpisivao izvještaj, pristao da ide ovako suhoparno, gola konstatacija ne prihvataju se principi. Očekujući da dođemo u tu priliku a došli smo i došao sam, dosta puta kao predsjedavajući Ustavno-pravne komisije da medijima objašnjavam ono što smo mi naravno u Ustavno-pravnoj komisiji argumentima i kontra argumentima jedni drugima kazali i onda je rezultat glasanja bio onakav kakav jeste, dakle većina je smatrala da ne treba prihvatiti predložene principe zakona odnosno da zakon nije neophodno donjeti, mada ta konstatacija izričito ovdje ne stoji. Vezano za ovaj zaključak koji smo nedavno usvojili a koji je opet doveo ovaj zakon, bolje reći ovaj izvještaj na sjednicu Doma, upravo na moju intervenciju, usvojen amandman kojim smo kazali da ubuduće kada je izvještaj negativan, treba da stoji i obrazloženje, jer uistinu ako je neka kompetentna nadležna komisija raspravljala o nečemu treba da obrazloži zašto eventualno nije prihvatila principe. Ja dakle, na osnovu ovoga što je kazano i što je većina u Ustavno-pravnoj komisiji Predstavničkog doma kad je raspravljala, prijedlog zakona uvaženog kolege Križanovića, mogu reći da su razlozi zbog kojih Ustavno-pravna komisija nije prihvatila principe predloženog zakona sljedeći, odnosno koji je osnovni princip predloženog zakona. Ovo je zakon organizacione prirode. Osnovni princip je zalaganje za formiranje posebnog tijela, organa agencije koje bi na izvjestan način objedinjavalo razne statističke podatke, koje bi na drugi način djelimično vršilo funkcije koje već vrši Finansijska policija, Poreska uprava, tužilaštva i drugi nadležni organi. Dakle, ta dva principa dakle, formiranje posebnog tijela koje bi sve to pomalo radilo, o svemu tome vodilo računa i ovaj, na neki način bilo organ nad organima. Pristup Ustavno-pravne komisije bio je sljedeći, na osnovu saznanja i pravnog sistema koji je važeći u BiH da nije dakle, nije za podržati taj princip jer postoje već nadležni organi koji su zaduženi da se bore protiv onoga što je sasvim opravdano kao osnovna ideja stavljeno u pretpostavljenu nadležnost te agencije, a to je da se oduzme nezakonito stečena imovinska korist. Uopće nije sporno bilo na komisiji kao takvoj niti Ustavno-pravnoj, a zašto to nije sporno? Zato što je Ustavno-pravna komisija i većina u Ustavno-pravnoj komisiji smatrala da Kivični zakon BiH usvojen prošle godine, krivični zakoni Federacije i RS i krivični zakoni Distrikta Brčko, u posebnim glavam akako koji, gdje kaže da niko ne može zadržati imovinsku korist pribavljenu krivičnim djelima. Zatim, da je moguće da se oduzima novac, predmeti od vrijednosti i svaka druga imovinska korist, dalje da ako je usljed krivičnog djela oštećena imovina BiH organ ovlašten zakonom da se stara o zaštiti te imovine može ukrivičnom postupku učestvovati u skladu sa ovlaštenjima koje ima na osnovu tog zakona, Zakona o krivičnom postupku, da prema odredbama Zakona o izvršenju krivičnih sankcija i Zakona o izvršnom postupku mogu se tražiti i ishoditi privremene mjere obezbjeđenja. Dalje, ako postoje osnovi sumnje prijedlog tužioca može ići u pravcu naredbe banci i drugoj finansijskoj instituciji da naravno ili ograniči raspolaganje sredstvima ako su ona upitanju itd. Zbog toga, je većina u Komisiji mislila da nema potrebe formirati jednu novu instituciju jer postoje Tužilaštvo, Finansijska policija, postoji Poreska uprava, postoje druge institucije koje imaju instrumentarij koji može biti efikasan. Da je to tačno, potsječam vas na istup gospodina javnog tužioca odnosno glavnog tužioca BiH koji je na pitanje i moje i kolege Križanovića odgovorio sljedeće. Stenogram sa sjednice nedavno održane kad smo raspravili Izvještaj o kako se zvao o radu Tužilaštva BiH. Citiram gospodina glavnog tužioca prema stenogramu « ja osobno mislim da je on jako dobar, samo kad je upitanju kad se imovinska korist oduzima, ako je pribavljena kaznenim djelom, dakle tu imamo dosta dobre ugrađene mehanizme kroz Zakon o kaznenom postupku i Krivični zakon BiH i omogučuju nam uspješnost oduzimanja protupravno stečene imovinske koristi» Dalje nastavlja « međutim, postoji dosta uvjetno, kako da kažem nezakonitih radnji i djelatnosti iz kojih proizilazi da je 36 netko počinio kazneno djelo ali ne možeš doći do valajanih i kvalitetnih dokaza na temelju kojih dokaza bi mogao neko kazneno pravno presuditi i u tom postupku oduzeti protupravno imovinsku korist. Prema tome u tom pravcu, mislim da ovaj drugi segment nije dovoljno obrađen niti kroz Zakon o kaznenom postupku i mislim da ove rasprave koje su vođene ranije na donošenju nekog posebnog zakona, ja ih podržavam i ovaj, mislim da su jako opravdane» tako kaže glavni tužilac. Ja neću komentarisati ovo, ali moram čisto sa pravnog aspekta izraziti prije svega ocjenu da je sasvim korektna prva konstatacija, što je i stav većine u Ustavno-pravnoj komisiji, da Krivični zakon, Zakon o krivičnom postupku, Zakon o sprečavanju novca, Zakon o Poreskoj upravi i Finansijskoj policiji itd. daju dovoljno mehanizama da se oduzme i prati i spriječi protupravna imovinska korist itd. ali, ukazujem samo i žao mi je što nema tu gospodina glavnog tužioca da se na tu temu možda raspravlja, ako nisam htio prošli put, apsolutno je pravno neprihvatljivo kazati da nešto treba raditi iako nemaš validnih dokaza, jer ovde je riječ, kad je riječ o ovoj agenciji je da se oduzme imovina za koju je utvrđeno da je pribavljena krivičnim djelom. Ako nema dokaza za krivično djelo, nema govora o mogućnosti oduzimanja nečega ako nije dokazano da je krivično djelo. I to je ...dozvolite ja sad komentarišem malo ono što je nglavni tužilac rekao. To je narušavanje osnovnog principa u pravu i Krivičnom pravu. Dakle, neću ulaziti u ovo, nego samo pokušavam da u ime Ustavno-pravne komisije obrazložim. Mi smo zbog toga bili protiv principa da se formira nova institucija jer postojeće već postoje. Jedna stvar. Druga stvar, iz stenograma je to također stoji u stenogramu, mada izvještaj nismo naveli, nadležnosti koje su date, ja zaista govorim sad kao predsjedavajući Ustavno-pravne komisije i govorim kao prvnik, nadležnosti koje se daju ovog agenciji, njenim organima sa zadržavanjem nadležnsoti tužioca, Finansijske policije, Poreske uprave bi dovele do konfuzije i do sukoba nadležnosti i preplitanja, sukobljavanja itd. Kad se taj zakon pregleda i pogleda sa te organizacione naravi, on jednostavno po mišljenju većine u Ustavno-pravnoj komisiji ne bi mogao proći, jer bi dakle dolazilo do sukoba nadležnosti, čak do ne znam čega a time vjerovatno i do neefikasnosti. I na kraju, pošto je obaveza po Poslovniku a mene su eto čisto iz tako je protumačen Poslovnik više da kažem iz stručnih službi, da se kaže ima li potrebe za donošenje ovog zakona. Iako ta konstatacija u izvještaju ne stoji, mišljenje većine u Ustavno-pravnoj komisiji je da nema potrebe za donošenje jednog ovakvog zakona. I zbog toga nisu podržani principi. Dakle, jedini razlog je ne da se sugeriše nekome, da će imati mogućnosti zadrži protupravno imovinsku korist, jer tu mogućnost naravno treba da iskoriste tužiocu i drugi da je ne zadrže da ga sankcioniraju, nego ustvari poruka nije da oni imaju sad komotniji prostor, nego čisto zakone organizacione prirode, ne treba nam nova institucija koja će možda remetiti ovaj nadležnosti drugih koje moraju biti efikasne, boje organizirane itd. Završavam dakle, time što predlažem da i to je moje mišljenje u ime komisije, koje moram saopćiti da se usvoji izvještaj komisije kakav jeste, da nema potrebe za donošenjem zakona ali da ima potrebe naravno goniti i sankcionirati, dokazivati ko je i kako šta je stekao i to oduzimati a s druge strane, da eventualno ako treba i po ovom zakonu komisija, na bazi ovoga zaključka koji je novi, dostavi opet ću ja sad iskoristiti ovaj pristup koji kolega Džaferović imao, novi izvještaj gdje bi ovo što sam ja rekao ovako na brzinu i žureći ustvari poredala i napravila pisano obrazloženje zašto ne treba donjeti ovaj zakon. I završavam time, ali tu bi se mogao uključiti i kasnije kao kolega poslanik, a ne u ime Ustavno- pravne komisije, u prilog ovoga govori s jedne strane izjava gospodina glavnog tužioca da su oni već 37 procesuirali, odnosno da je Sud BiH donio presudu u kojoj je samom odlukom o krivici odlučeno i oduzimanje imovinske koristi, naveo je primjer jedan, ne sjećam se sad tačno i evo prije dan, dva, mada ja ovdje naravno ne prejudiciram konačnost te odluke, jer odluka je valjda prvostepena, ali nedavno smo slušali da je također izrečena presuda od nekoga suda i naglašeno da je donesena je odluka oduzimanju imovinskopravne koristi. Dakle, instrumenti postoje, možda ih treba eventualno još malo vidjeti, da li negdje poboljšati ali definitivno, prema mišljenju Ustavne komisije, većine u Ustavnoj komisiji nema potrebe za novu instituciju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se. Prijavljeni su redosljede sljedeći, što ja imam prijavljenih. Znači, gospodin Gligorić, gospodin Belkić, gospodin Avdić i gospodin Momčilo Novaković, gospodin Križanović, replika prije. Ja molim zastupnike zaista za jednu vrstu korektnosti gospodine Lagumdžija. Pa javite se na vrijeme za riječ. Ja sam regtrirao, molim vas i niko mu ne brani da ima riječ, samo kad se javi. Tek se je sad javio gospodin Križanović. I dajte prvo se javite da bi ste uopće mogli onda komentirati da li vam neko daje riječ ili ne daje. Ne mogu vam dati riječ ako se ne javite, ni predlagači čak. Sad ste se javili i vi i gospodin Križanović i moj prijedlog će biti da nakon replike gospodina Novakovića dobije prioritet predlagač gospodin Križanović. Prije replike poslovnička intervencija gospodin Križanović.
Predlagajući da bi bio red da kada se predsjednik komisije u ime komisije očitovao o izvještaju koji je pojasnio stavove iz izvještaja, mislim da bi bilo dobro da zastupnici, obzirom pretpostavljam da nisu danas pripremljeni, raspravljaju o suštini i problemu, suštinskom problemu ovog zakona, bilo red da se omogući predlagaču da izloži razloge za potrebu donošenja ovog zakona. Ne, mislim u redosljedu samo.
Nakon replike, ja predlažem evo da prihvatimo prijedlog da predlagač obrazloži, da možemo voditi raspravu. Replika gospodin Novaković.
Uvaženi predsjedavajući, ja želim da ovaj repliciram predsjedniku komisije, Ustavno-pravne komisije, zato što je raspravljao o zakonu. I tražim od predsjedavajućeg da ne raspravljamo o zakonu nego o izvještaju komisije. Kad budemo raspravljali o zakonu, ako ne prihvatimo izvještaj onda ćemo ući u ovu priću u koju sada predpostavljam kolege namjeravaju da unesu. Dakle, ovde se raspravlja o izvještaju komisije i ja molim predsjedavajućeg da usmjerava diskusije u pravcu izvještaja komisije i na kraju da glasamo o izvještaju komisije.
Zahvaljujem se gospodinu Novakoviću. Ja sam to što ste vi sad rekli gospodine Novakoviću iznio u obrazloženju prije otvaranja rasprave. Molim vas, dakle, rasprava je o izvješću a ja sam mislio da 38 predlagač zakona treba dobiti prioritet kad se raspravlja o izvješću nadležne komisije, samo u tom smislu. Gospodin Ćeman, izvolite intervencija ako je psolovnička.
Nije, ustvari ja se izvinjavam, ja uvažavam ovo što je rekao kolega Novaković, on je član Ustavne komisije. Ja mislim da nisam izašao iz mandata da kao predsjedavajući komisije obrazložim izvještaj, ja sam govorio o izvještaju i konstatovao, neću duljiti da smo mi propustili kao komisija da navedemo razloge i obrazloženje. Zašto recimo ne podržavamo principe i ne podržavamo da treba zakon donjeti. I pošto to nije navedeno u izvještaju, ja sam samo pokušao da kažem da su to ti razlozi i ništa više.
Replika gospodin Belkić, izvolite.
Ja sam član Ustavno-pravne komisije. Dakle, član Ustavno-pravne komisije i odmah sam se javio prateći izlaganje predsjednika komisije i želim reći sljedeće. Dakle, gospodine predsjedniće, nemojte me krivo shvatiti do sada je sve bilo korektno, sve je okej kad je riječ o proceduri i ja se ne žalim što sam preglasan gospodine Kuniću ali eto desi se i to. Izvinite nisam ništa mislio, ne, ne oprostite. Ja želim reći sljedeće. Slažem se upotpunosti s vama da je izvještaj štur, ali ste trebali reći i par argumenata zašto je ona manjina bila da se zakon donese.Je li me razumijete? I doveli ste nas u neravnopravan položaj. Dakle, sve okej, i vaši argumenti zašto je odbijeno donošenje zakona je okej, ali ste trebali navesti i argumente koji su iznošeni, zašto je bilo potrebno donjeti zakon da bi se Parlament mogao odrediti. Dakle, vi ste vrlo pristrasno prišli izvještavanju, koristeći činjenicu da je izvještaj, nemojte se nemate potrebe da uzimate vrijeme, evo ja neću ništa dalje reći. Samo ste nam onemogućili odnosno propustili ste da kažete šta su govorili oni ljudi, ja neću reči ni koji su bili za to, oni ljudi koji su podržavali donošenje ovog zakona i ništa drugo.
Hvala lijepo gospodinu Belkiću. Da ste tražili repliku odmah nakon obrazloženja gospodina Ćemana, dobili ste kao što ste i sada. Vi ste se prijavili za raspravu, ja sam evidentirao one koji su za raspravu a replike sam davao onim koji su tražili repliku. Jedan od njih je i gospodin Vinko Zorić, izvolite.
Evo nije replika ali ja vidim da će ovo potrajati i ja u ime Kluba HDZ-a tražim pauzu od pola sata, da se malo svi ohladimo. Sat vremena ja ne mogu tražiti u ime kluba. Nek još neko zatraži odmah ovaj.
Molim vas, pošto imamo još prijavljenih za raspravu, a pošto smo najavili stanku već ranije, predlažem da sad zaustavimo rad i da nastavimo raditi točno u 14 sati. 39 Hvala vam lijepo. [[PAUZA]] Ad.18. Prijedlog zakona o Agenciji za osiguranje prisilnog oduzimanja imovine stečene krivičnim djelima i upravljanje oduzetom imovinom, predlagatelja gospodina Križanovića, sa Izvješćem Ustavno-pravne komisije Imamo raspravu. Znači gospodin Križanović, pa gospodin Gligorić, pa gospodin Belkić, pa gospodin Avdić. To je redosljed do sada prijavljenih, gospodin Lagumdžija. Izvolite gospodine Križanoviću. Molim zastupnike za. Imali smo vremena da se odmorimo i da krenemo.
Zahvaljujem predsjedavajući. Na temelju obrazloženja koje je kolega Ćeman dao u ime Ustavno- pravne komisije može se zaključiti zapravo da se Komisija odredila prema ovom zakonu ocjenjujući da nema potrebe za donošenjem ovog zakona. Dozvolite mi da u tom smislu, cijeneći vaše vrijeme i strpljenje da se i ja koncentriram samo na argumentaciju kojom bi pokušao pokazati da je ovaj zakon, dakle Zakon o Agenciji o osiguranju prisilnog oduzimanja imovine stečene krivičnim djelima i upravljanja tom imovinom nužno donjeti i da je on potreban za Bosnu i Hercegovinu. Dozvolite mi u tom smislu nekoliko argumenata. Prvo složićete se da je opća ocjena i domaće javnosti i međunarodnih organizacija u Bosni i Hercegovini da je organizirani kriminal i korupcija pa i mafijaško djelovanje ozbiljno prisutno u Bosni i Hercegovini i da ugrožavaju osnove države i društva. To je dakle realno stanje koje mi moramo ozbiljno shvatiti i tražiti efikasnije forme za borbu protiv toga zla. U vezi sovim mislim da su jako velike cifre koje se spominju koje umanjuju budžete Bosne i Hercegovine. Zbog toga je jedan od zaključaka Upravnog odbora Vijeća za implementaciju mira u Bosni i Hercegovini od trećeg mjeseca prošle godine bio citiram ga – organi Bosne i Hercegovine do lejta prošle godine citiram – izrade sveobuhvatan program za pljenidbu imovine stečene u kriminalnim radnjama. U našem temeljnom reformskom dokumentu koji je postao da kažem platforma naših svih reformi koje upravo provodimo, a to je poticajan dokument posao i pravda. Rečeno je, citiram ponovo, država i entitetski organi vlasti moraju izraditi i donjeti zakone kojima se naređuje zapljena sredstava stečenih kriminalnim radnjama i uspostaviti, naglašavam ponovo mehanizme za provedbu ovih zakona. Sljedeće. Bosna i Hercegovina kao dio međunarodne zajednice ima i međunarodne obaveze u ovom smislu, pa bih se pozvao na Konvenciju o pranju novca, potrazi, pljenidbi, konfiskaciji imovine stečene putem kriminalnih radnji. Dakle radi se o Konvenciji Vijeća Evrope. U njoj, pored ostalog stoji da članice Vijeća Evrope moraju usvojiti potrebne zakonske i druge mjere koje će joj omogućiti konfiskaciju tako stečene imovine i da putem osposobljenih organa, ponovo naglašavam, organa surađuju sa drugim zemljama po ovim pitanjima. 40 Podsjetio bih također na zasjedanje 4. Plenarne sjednice Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine kada smo raspravljali o prioritetnim reformskim mjerama o onih tamo 16 mjera i tada je Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovien također zaključila da je jedna od prioritetnih mjera i donošenje ovog zakona. Razlog za donošenje ovog zakona i potreba da Bosna i Hercegovina ima ovakvu agenciju temeljim i na upravo ovdje pomenutom izvještaju Tužiteljstva Bosne i Hercegovine. U tom izvještaju stoji da je u protekloj godini, odnosno u godini dana postojanja Tužiteljstva Suda Bosne i Hercegovine procesuirano 39 slučajeva iz oblasti privrednog kriminala i da je pri tome oduzeto svega 59 hiljada KM. O donošenju ovog zakona postoji podrška javnosti. Posebno bih istaknuo i značaj postojanja ove agencije i ovog zakona i u tome što mi u situaciji kada imamo odvojeno sudske, izvršne i zakonodavne vlasti ovim zakonom se omogućava jedna efikasna kopća ove agencije prema sudskim organima u kojima vrlo promtno se izvršava zamrzavanje imovine kod procesuiranja slučajeva. I prije dakle okončanja sudskog procesa. Zbog osjetljivosti i složenosti zakonskog i proceduralnog da kažem pristupa ovom predmetu želim naglasiti da se ovom prijedlogu pristupilo vrlo ozbiljno i odgovorno. Na izradi ovog prijedloga uključeni su brojni stručnjaci s prava, ekonomije, sudstva, tužilaštva i svih onih institucija koje su mogle da daju ocjenu ovakvog jednog zakonskog prijedloga. I mogu ozbiljno tvrditi ovdje i odgovorno da je opća ocjena da je ovaj prijedlog zakona koncipiran na temeljima međunarodnih konvencija, te prakse i iskustava nekih evropskih zemalja, molim vas da obratimo pažnju, zemlje kao što su Belgija, Italija, Nizozemska Republika i Republika susjedna nam Hrvatska. Također jedinstvena je ocjena da je ovaj prijedlog sa stanovišta postojećeg zakonodavstva u Bosni i Hercegovini uklopljen u potpunosti u postojeći pravni sustav Bosne i Hercegovine. I nije ništa sporno ovdje pozivanje na Krivični zakon Bosne i Hercegovine na Zakon o krivičnom postupku na zakon o izvršnom upravnom itd. Dakle potpuno se uvažavaju postojeći zakon postojeća zakonska regulativa u Bosni i Hercegovini i on u potpunosti sa svim svojim odredbama korenspodira sa postojećim pravnim sistemom u Bosni i Hercegovini. Ja se nadam poštovane kolegice i kolege da su ovo bili dosta jasni argumenti i razlozi koji ukazuju na potrebu donošenja ovog zakona i na potrebu Bosne i Hercegovine da ima jedan efikasan mehanizam za realizaciju ovog zakona. Uvjeren sam da će se Dom tako i odrediti i gospodine predsjedavajući dozvolite mi da se još jednom javim sa jednim pripremljenim zaključkom ukoliko bude pozitivno određenje ovog doma prema ovom prijedlogu. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Križanoviću. Riječ ima gospodin Gligorić. Neka se pripremi gospodin Belkić. Replika gospodin Momčilo Novaković.
Sobzirom da je na dnevnom redu izvještaj ja želim da repliciram gospodinu Križanoviću, a zamolio bih predsjedavajućeg da se usmjeri diskusija u pravcu izvještja komisije, a ne da raspravljamo o zakonu. Ja bih volio da ne raspravljamo o zakonu, nego o izvještaju komisije. Hvala.
Replika gospodina Križanović. 41
Ja zaista, kao što sto ste vidjeli ni jednu odredbu iz zakona nisam pomenu. Ja sam govorio upravo o argumentima protiv kojih je se zapravo argumentima protiv koji su trebali biti protiv odluke komisije, jer je komisija u svom izvještaju rekla da taj zakon nije potreban Bosni i Hercegovini. Ja sam samo o tome govorio.
Zato vas nisam ni prekidao. Vidjeli ste.
Hvala vam.
Riječ ima gospodin Tihomir Gligorić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, slažem se da danas razgovaramo o izvještaju Ustavno-pravne komisije vezano za Zakon o Agenciji za osiguranje prisilnog oduzimanja imovine stečene krivičnim djelima. Onda je neophodno reći da je Ustavno-pravna komisija, a nakon što smo čuli gospodina Ćemana kao predsjedavajućeg ove komisije koji je dao argumentaciju zašto ne treba prihvatiti ovaj zakon izostavio po meni bitnu suštinu razgovora klime i izjašnjavanja jednog broja članova te iste komisije koji su bili za taj zakon. Ponovo smo preglasani. Hvala vam, vidim kako znate vi naći odgovorajuću riječ gospođo Palavrić, ali doće na kraju svoje diskusije ponovo do vas. Sjećam se da je gospodin Belkić, da sam ja podržali, izvinjavam se ako sam nekoga zaboravio da kažem, jer profesor Kunić nije bio tada na sjednici, pa nije mogao biti preglasan, već je jednom odgovorio gospodinu Lagumdžiji, čini mi se ili gospodinu Belkiću.
Ne znam zašto je bitno kako je ko glasao na komisiji?
Bitno je zato što nije neko rekao kako smo se ponašali i kakvu smo imali argumentaciju. Ali doći ću gospodine predsjedavajući do toga, nemojte biti nervozni
Nisam uopće nervozan, nego čisto prijateljski. Mogao bih vas malo i oštrije opomenuti.
Samo vi izvolite. Ja imam na raspolaganju svoje vrijeme i ja ću ga iskoristiti kako smatram da je najbolje. Prema tome, mi smo podržali tekst tog zakona i principe i suštinu, ali sve ono što je bilo u komisiji danas će se ponoviti u ovom predstavničkom domu na način da nećemo ispoštovati stav Evropske unije, Evropske komisije, Savjeta Evrope, nećemo poslušati ni dokument Posao i pravda od 42 OHR-a, a nećete ni moju malenkost kada sam, ako se sjećate tražio da u planu rada ove, ovog predstavničkog doma u prioritet obaveza gdje hoćemo jel ići prema evroatlanskim integracijama jedno od obavezujućih zakona je bio upravo Zakon o pljenidbi, donesite ga kako god hoćete u kakvom god poslije nazivu. Vi iz vladajućih stranaka SDS, HDZ i SDA potpomognuta PDP-om ste glasali protiv toga, ali zahvaljujući Stranci za BiH i opoziciji taj prijedlog zakona je uvršten u program rada ove skupštine. Ali zašto ste to zaboravili? Stalno donosite neke zakone. Zašto to niste jednostavno pripremili vi, pa bi ja isto tako rekao gospodinu Križanoviću kao predlagaču, meni se ovaj vaš zakon ne dopada, ima neki novi zakon koji će urediti odnose u Bosni i Hercegovini. I kada sam kod toga, najveća unutrašnja reforma koju očekuju građani Bosne i Hercegovine, pustimo mi strane inicijative, a i našu želju prema evroatlanskim integracijama. Tako vrstu zakona. Ovdje se znači mješa nešto i oni žele ovaj zakon i građani idealan spoj da se donese zakon, ali mi jednostavno to nismo uradili. 95% građana Bosne i Hercegovine ove puke sirotinje čeka takvu vrstu zakona kao što je su donjeli svojevremno i SAD kroz njudil- [[ne razumije se riječ]] , pored svih ovih zemalja o kojim je gospodin Križanović govorio od bliske nam Hrvatske, Belgije, Holandije, Italije itd. Dalje, pošteni privatnici, ljudi koji se bave privatnim biznisom, koji su pošteni ljudi, oni se ne plaše ovog zakona. Građani ga priželjkuju, da nakon 13 godina shvatimo u Bosni i Hercegovini, ili privedemo pravdi one koji nisu plačali porez od ove države, ili je pljačkali na ovaj ili onaj način. I dolazimo sada do ključnog, a to je da ova skupštinska većina ne želi takvu vrstu zakona. Zbog čega? Da li zbog ljudi koji su oko vlasti, ili u samoj vlasti? Da li je ovo prikrivanje kriminala i lopovluka u Bosni i Hercegovini, jer vi danas u ovoj skupštini, skupštinska većina hoćete da kažete - ne takvom zakonu. Nalazite hiljadu nekakvih razloga da imamo institucije, da ne treba nešto novo, a što bi to falilo reformama Bosne i Hercegovine da nezakonito koji su stekli na nezakonit način novac mi putem zakona u pravednom postupku dođemo do finansijskih sredstava kao i SAD kada su to tražili od Kenedija, do 5 milijardi njemačkih maraka evro ili dolara, kako god hoćete, dođemo do takvog iznosa i uložimo u ekonomiju. Zašto ne uzeti od nekog ko je nepravedno uzeo od nacionalnog bogatstva, ili bogatstva ovih naroda i ovih građana? Ja očekujem da skupštinska većina razmisli, da donesemo zaključak da se ovo, da se odbije izvještaj komisije Ustavno-pravne i da na taj način ponovo vratimo u aktivnu poziciju ovaj zakon, ili ako ćete se obavezati da ćete u roku od 30 dana donjeti zakon sa ovakvim sadržajem ili nekakvim, ali zakon koji će biti efikasan. Imate li hrabrosti pred građanima Bosne i Hercegovine da ćete to vi uraditi? To vas obavezuje sve ono što sam u uvodu govorio. I gospođo Seada Palavrić sozbirom da ste vi ponosno u ovoj skupštini rekli da vi provodite program Stranke demokratske akcije, imate li toliko hrabrosti da kažete i vašem članstvu, simpatizerima i građanima Bosne i Hercegovine, da nećete podržati zakon da se oduzme ono što je opljačkano od istog tog naroda i Bošnjačkog i Srpskog i Hrvatskog i ostalih naroda i građana Bosne i Hercegovine. Ako to uradite, ja ću da vam odam priznanje, ako vam to nešto znači od moje malenkosti, i onda ću znati da ste na pravom putu. Ukoliko ne, ukoliko izostanete, ukoliko ostane muk nakon mojih riječi, a ne replika koja će tražiti neke izgovore, ja ću smatrati da ste vi reformska stranka i da ćete riješiti unutrašnju reformu koju građani očekuju Bosne i Hercegovine. I da se vratim i zaključujem. Dužan samo to reći zbog predlagača gospodina Križanovića, a i stranke kada pominjem SDA i Socijal demokratsku partiju koja je pokrenula to pitanje i mislim da ima osjećaj šta građani ustvari žele i vjerovatno u njihovim redovima nema kriminala, pa se ne plaše da dođe do takvog zakona, za razliku od drugih koji štite i nadam se da Parlament neće vršiti opstrukciju kao što je to bilo u Ustavno-pravnoj komisiji kada je gospodin Križanović kao predlagač, odnosno SDP u ovom 43 slučaju možda, čekali mjesecima prvo da to izvadi neko iz ladice, a onda krenula na scenu opstrukcija koja je tako dugo trajala sve do današnjih dana kada mi evo ponovo imamo opstrukciju na sceni, odnosno izjašnjavanje koje neće biti u interesu svih. Imao sam potrebu gospodine predsjedavajući, evo reći sobzirom na vaše upadice kada sam počeo da govorim. Malo sa šalom, ali ovo je okrutna zbilja i ja vjerujem da bi trebali realno razmisliti, jer nakon ovog izjašnjavanja mnogo toga će u Bosni i Hercegovini biti drugačije i ja bih volio da i vi lično date taj ton u smislu da odbijemo izvještaj Ustavno- pravne komisije jer je tamo preovladavala politička kuhinja, politički interesi nekih od stranaka o kojim sam govorio, a na taj način ako to odbijemo pokazaćemo javnosti da smo mi u Parlamentu i prije svega štitili interese građana i zaista vi ćete svi sa ponosom moći ići u vrijeme predizborne kampanje koja nas čeka na lokalnim izborima. Ja vam na neki način pomažem da
Kao i obično
da dobijete podršku građana, ali naravno na reformskom kursu. Kao čovjek i demokrata ja mogu da pružim ruku svakom onom ko ide ka reformama i ko želi unutrašnju reformu riješiti u Bosni i Hercegovini, a to je da kroz postupak lopove u Bosni i Hercegovini koji danas u Bosni i Hercegovini vrše ustvari vlast smjestimo tamo gdje im je mjesto, a to je iza rešetaka. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Gligoriću. Prije nego što, dvije replike, pošto ste spomenuli moje ime gospodine Gligoriću, samo ću vam reći da sam ja intervenirao da vi ne morate spominjati druge članove komisije. Svako od članova komisije može svoju poziciju na komisiji obrazložiti pred ovim domom. Ni zbog kojeg drugog razloga. Mislim da bi to trebala biti neka praksa i princip. Ako neko osjeti da elaborira svoju poziciju na komisiji, on će to učiniti i biće mu dozvoljeno, omogućeno, a druga stvar, ne trebamo ovdje tako crno bijelu podjelu vršiti zato što ovdje se radi o dva pristupa. Nemojte ovdje imputirati da neko ne želi da se nezakonita imovina ne vrati ljudima. Ja to kao predsjedatelj u ime čitavog ovog doma odbacujem. Čuli smo i jedno irelevantno obrazloženje predsjedatelja komisije o jednom mišljenju da postoji dovoljno zakonske regulative institucija koje su to trebale raditi. Druga stvar zašto oni to ne rade. Tako da mislim da bi kvalitet bio da napravimo jednu raspravu zašto se to ne radi, mogu li to ove institucije ili ne mogu, onda bi svi dali doprinos da dođemo, ako unaprijed kažemo vi hoćete mi nećemo, vi nećete, mi hoćemo, mislim da. Evo oprostite što sam i ja, cijenim i vaš pristup, ali mislim da je bilo potrebno da ovo kažem. Gospođa Palavrić, pa gospodin Ćeman, replike. Takva je procedura gospodine Belkiću.
Ja hoću da ponovo zamolim gospodina Gligorića da se ne brine za glasove koje SDA dobija i ja se ne bih mjenjala sa strankom koju on predstavlja.Dakle mislim da je naš put pravi. Kada je riječ o predloženom zakonu ja hoću po milioniti put da ponovim i kao pravnik gospodine Gligoriću i kao političar da tvrdim da u Bosni i Hercegovini ima sasvim dovoljno zakona koji propisuju 44 kako oduzeti nezakonito stečenu imovinu, oduzeti je od lopova, oduzeti je od lopova koji su je stekli krivičnim djelima. Dakle to postoji. Učinimo svi ono što treba da rade pravosudni organi, dakle sudovi, tužiteljstva, policije, neka rade i neka svakome za koga dokažu da je stekao imovinu nezakonitim činom oduzmu je uz kaznu još koju će dobiti. To postoji. Međutim, ovdje je gospodine Gligoriću na djelu politiziranje i pokušaj da samo za to što se vama čini da je možda neko nešto stekao nezakonito, vi imate mogućnost da mu odmah oduzmete imovinu za koju vi pretpostavljate da je nezakonito stečena. E to u pravnoj državi neće moći. Kako god vi to kvalificirali, to neće moći. Ja vas molim da ne pokušavate stvari postavljati na način na koji postavljate. Ako hoćete pravu istinu, zaista da pomognete, ako mislite da ne postoji dovoljno propisa koji omogućuju da se nezakonito stečena imovina oduzme, vi izvolite, napravite pregled, pravnik ste. Napravite pregled svih zakona na koje se ja pozivam i recite mi da u kojem od njih nedostaje instrumentarij da se nezakonito stečena imovina oduzme. Dakle, molim vas uradite to. I nemojte me uvoditi u jednu državu u kojoj će vladati inkvizicija, predstavljati svakoga ko je protiv anarhije i kršenja ljudskih prava da je on ustvari za lopove, jer ja sebe smatram i poštenom i prilično dobrim pravnikom i prilično dobrim političarem, zapravo političarkom. I nemojte molim vas nastavljati stim lekcijama, kažem ponovo, ja sam zadovoljna onim koliko moja stranka ostvaruje, nastaviću i dalje u Parlamentu provoditi politiku
Molim zastupnike, vrijeme je
da prilikom donošenja zakona provodi se politika. Ako nismo znali. Trebamo naučiti šta se radi u Parlamentu. I plegiram da podržimo izvještaj komisije, a onaj ko trvrdi da nema dovoljno instrumenata neka izvoli naći odredbe zakona u kojima to manjka.
Hvala gospođo Palavrić. Replika gospodin Ćeman, pa gospodin Potočnik. Molim vas da replike.
Ja se izvinjavam, ne,ne molim vas, ja se izvinjavam neću više, ali ja, ovo nije replika, nego ja sam dakle ovlašteni izvjestilac sa sjednice Ustavno-pravne komisije. Ja se u tom svojstvu javljam. Bio je prigovor, kolege moje poštovanje da ja kao predsjedavajući nisam predočio i drukčija stajališta koja su se na komisiji čula. To je tačno, ali komisija je dostavila izvještaj, ja sam rekao kada smo spoznali i tada sam ja zaista napravio grešku što nismo pisano obrazložili ovo što sam ja danas usmeno kazao i ja nisam bio obavezan i to je i sada moje razumjevanje izvještaj, ja sam bio obavezan obrazložiti zašto komisija nije prihvatila principe i zašto komisija nije prihvatila potrebu donošenja zakona. Ja sam to obrazlagao, a naravno da je prilika kolegama da, ako se, pogotovo ako se uđe u proceduruoko zakona da onda ukrštamo argumente trebali ili ne treba. Ja sam dakle obrazlagao stav komisije da, zašto nije prihvatila principe i zašto ne treba zakon
To je jasno gospodine Ćeman.
Kolega Gligoriću, ja se izvinjavam dajte molim vas podastrite pravu argumentaciju za vaše stajalište, a ne politički. Jer ja pokušavam pravnogledajući. Valjda niko ne spori da ovdje treba uzimati imovinu lopovima na osnovu dokazanog postupka u proceduri, ali ovdje je riječ o tome treba li ili ne institucija na već postojeću instituciju. To je pitanje? A ne da li treba oduzimati imovinu. I nemojte politiizirati to na drugi način.
Hvala lijepo. Gospodin Potočnik.
Ovo je replika gospodine predsjedavajući na rad. Znam da je to malo smiješno, međutim dajmo raditi i nemojmo dozvoljavati, vi kao predsjedavajući nemojte dozvoliti da jedni druge optužuju bilo za kakav rad i stranački rad. Hajmo se posvetiti onome što je naš posao. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, ja sam to na neki način već pokušao. Ne želim ni ja da interveniram toliko, da ograničavam zastupnike. Svako može reći što želi. Gospodin Belkić. Izvolite.
Pa evo nakon ponovnog javljanja predsjednika komisija ja se mogu složiti sa ovim što je rečeno i mislim da je on korektno uradio taj svoj dio posla, stim što ne bi se mogao složiti u ovom dijelu gdje smatra da nije dužan navesti argumentaciju druge vrste. Ali dobro. Stvar je sada pristupa. Ja kao član Ustavno-pravne komisije želim istaći nekoliko stvari koje su provejavale u diskusiji i koje bi bilo dobro imati na umu prilikom glasanja o izvještaju. Naime, činjenica jeste da smo imali potpuni koncenzus, a vjerujem da se stime slažu i oni koji nisu bili prisutni da sve ono što je nezakonito stečeno treba oduzeti. Tu zaista nema dileme. Mi smo tu imali koncenzus i istina da smo se razišli da li postojeća struktura, odnosno pravni okvir koji postoji u ovoj državi može odgovoriti zahtjevima itd. Argumetnacija je bila za i protiv, dakle ja ću govoriti o ovoj argumentaciji protiv. Dakle dio članova Ustavno-pravne komisije je smatrao da postojeća struktura i kapacitet i kompetentnost institucija i pravni okvir zorno se potvrđuje kroz statistiku, kroz podatke ne odgovara ovoj funkciji i imajući na umu obim i dimenzije kriminala i spoljne manifestacije bogatih ljudi, smatrajući da ni jedna institucija specijalizirana i tome posvećene, naravno uz strogu harmonizaciju sa postojećim sistemom i u okviru zakona ne padajući nam napamet da se zalažemo da na osnovu sumnje sa...ljudima bi jako mnogo pridonjela vraćanju povjerenja ljudima da postoji sistem i promjenila možda način razmišljanja i sistemske vrijednosti gdje izgleda cijenjeno kako se neko dobro snašao. Vidi čovjeka što se dobro snašao, gledaj kuća, gledaj imovine, gledaj auta itd. Dakle argumentacija je bila da tačno je da postoji sistem i zakon itd., ali da je njihov kapacitet i kompetentnost da ne kažem još uvijek ovisno o politici itd. takve naravi da ne može govoriti o onome što je nužno da bi se promjenio i sistem razmišljanja i vratilo povjerenje građana u institucije vlasti. 46 Dakle ja preporučujem da ovaj zakon ide dalje, naravno da se izvještaj odbaci.
Hvala lijepo. Jel vi ostajete kod replike gospodine Gligoriću? Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, skratiću maksimalno cijeneći i vrijeme drugih diskutanata. Vi ste se gospođo Seada Palavrić i možda nije slučajno i gospodine Ćeman u svojim diskusijama naglasili da imamo institucije i da nema potrebe bilo šta mjenjati. Vi ste gospođo Seada rekli i upotrijebili riječ pravna država. Nakon ovih godina što ste vladali u vrijeme rata i porata, da ste i jednog lopova zatvorili, procesuirali u institucijama koje kažete da imaju i nema potrebe za nekom novom, ja bih vam pružio ruku. Hajde nađite vi jednog lopova koji je otišao u zatvor, a koji je enormno bogat u ovoj zemlji, a da nije imao ni gredicu luka prije toga, ili došao sa najlon kesom, a danas carstva imaju. Zato bih i dižem svoj glas u smislu onoga što građani žele, jer ja kao poslanik moram da govorim njihovim jezikom. Na bilo kom skupu to ih boli u ovoj zemlji. A onda kada ja ovdje govorim o tome vi kažete, pominjete inkviziciju, srednji vijek. Jel to mislite da trebam, da sam ja ... u tome, pa to je istina, pa to je pravda koju treba ovaj parlament da utvrdi. Zašto bježimo od tome sa čak takvim riječima iz srednjeg vijeka. I kada govorite pravna država a ustvari politika stranaka određuje način funkcionisanja ove države i to je politika, pogubna, opasna i teška po ovaj narod. Ma nije problem što neki poslanik ustane i ovdje i govori i politizira, to nije problem. Problem je kada u institucijama sistema iza zavjese stranke na neprincipijelan način vode državu i to je opasna politika, to nije pravna država, funkcionalna koja ima mehanizme. Ja vas ponovo pozivam i gospodina Ćemana i Seadu da sa drugim pravnicima, ako treba i predlagačima ovdje napravimo zakon u kome ćemo imati i mehanizme i cilj i svrhu, ali moraćemo se suočiti sa tim da neki u vašim redovima moraju biti procesuirani. To je suština. Hvala.
Vrijeme gospodine Gligoriću. Hvala lijepo. Gospodin Ćeman. Izvolite. Gospođa Palavrić i gospodin Ćeman, evo nisam vidio, ja se izvinjavam.
Kolega Gligoriću vi nemate razloga pominjati mene. Ja govorim u ime Ustavne komisije ljudi razumijete li vi to mene. I govorim da ni Ustavna komisija kao organ ovoga doma nije stala u zaštitu kriminalaca. Čujete li vi to čovječe? Ustavna komisija je izrazila pravno stajalište da postoji dovoljno pravnog instrumentarija da se sankcionira i oduzme nezakonito stečena imovina. To je pravno stajalište. I vi uporno govorite političkim riječnikom umjesto pravnim. Ja ću vam sad isto kao izvjestilac u ime Ustavne komisije reći dakle da čak i ako je to tačno što ste vi rekli da neki postave bilo pravosudne, tužilačke, ove ili one u strukturama vlasti do sada nisu, ako je to tačno bile spremne da funkcioniraju. Pa gospodine Gligoriću pravnički se kaže da li postoji zastarjelost ili ne gonjenja ili izvršenja krivičnih sankcija. Gospodine Gligoriću, postoji opći minimum i opći maksimum zastarjelosti. On je po Zakonu o krivičnom zakonu 3, odnosno 35 godina za pojedina krivična djela. Prema tome i ste tačke gledišta postoji instrumentarij da te neko goni, ako ga do sada nije gonio Gligorić ili iks i ipsilon. Nemojte molim vas govoriti o politici, ja zalažem svoj stručni pavni 47 autoritet. Izazivam koga god hoćete, ko vam je radio na ovom zakonu. Dokazaću vam da ste napravili konfuzan zakon. Neće se znati šta će raditi ni poreska uprava, finansijska policija itd. To je moje pravno mišljenje, ali nije, molim vas, ali moje pravno mišljenje nije da se
Gospodine Ćemane vrijeme, moram vas upozoriti
Dozvolite, proziva vas na ime, ja govorim u ime Ustavne komisije. Branim stav Ustavne komisije kao tijela koje nije tačno da je stalo u zaštitu kriminalaca. Nije tačno. A drugo, drugo kada ćemo govoriti o zakonu? Pa zato i jeste ovdje, ja govorim u prilog tezi da nije neophodno donositi zakon, jer je on organizacione naravi i to sam rekao u početku da se formira institucija, a institucije postoje. I ako se, molim vas, ako se tu ne slažemo, dozvoljavam, nemojte samo pominjati mene sada lično, jer ja govorim i do sada sam govorio kao izvjestilac sa Ustavne komisije, branim njen stav. Kada dođemo o zakonu, ja ću se potruditi onda da u zakonu tačno ukažem gdje su slabosti druge prirode. Hvala lijepo. Izvinjavam se.
Replika gospođa Palavrić, pa gospodin Duraković. Ne trebate biti nestrpljivi, mislim Poslovnik, onaj ko se javi dobiće riječ. Dajte mislim da se uvažavamo.
Ja moram reći da ni ovaj put nisam mnogo razločarana što gospodin Gligorić ne govori o zakonu koji je predmet naše rasprave. Nisam zaista navikla da gospodin Gligorić govori o zakonu. On uvijek politizira. Ja neću govoriti da je gospodin Radišić bio član Predsjdništva u ovih godina što vi kritikujete kada nisu lopovi progonjeni. Neću! Ostavljam to vama. Ali da bi neko bio lopov i da bismo mu mogli reći da je lopov mora se provesti zakonom propisani postupak i sud o tome mora donjeti odluku. A ono što gospodin Gligorić podržava sa gospodinom Križanovićem jeste samo uzaludno povećanje administracije. Agencija na agenciju. Gospodo da smo ovako hitri da donesemo preduzeće na preduzeće, pa da ljude zaposlimo to bi bilo fantastično. Ovo jeste zapošljavanje adminsitracije. Ali, administracije gospodo koja po vašem prijedlogu zakona treba da postupak prisilnog oduzimanja imovine pokrene i prije krivičnog postupka, prije krivičnog postupka. Pa šta je to nego inkvizicija.
Molim vas gospođo Palavrić da se držimo izvješća komisije.
Da, govorim o izvješću komisije, govorim o tome zašto smo odbili zakon, zašto zakon, govorim o zakonu što bih voljela da govori Gligorić. On se ne upušta u to. Dakle ja tvrdim da je ovaj zakon inkvizitorski, da postoje dovoljna sredstva i molim gospodina Gligorića ako će govoriti o zakonu, onda da govorimo o zakonu.
Hvala. Gospodin Duraković. Evo gospodine Gligoriću stvarno ste danas tretman i molim vas, pa nemojte. Evo i drugi ljudi ovdje žele replicirati. Svaki put ste dobili riječ. Molim vas, gospodine Gligoriću stvarno smatram da niste, u najmanju ruku niste korektni, jer gospodin Duraković je tražio isto na ranije, moram dati repliku i drugima. Pa takav je Poslovnik i on će referirati na ovo što se i vi mislite referirati i što biste vi bili prvi.
Ja ću samo nekoliko pojašnjenja, jer i ja sam član Ustavno-pravne komisije i ne volim kada neko ad hoc generalno govori u moje ime.
Tako je.
Ja naravno imam potpuno drugačije mišljenje od predsjedavajućeg Ustavne komisije, ali to nije bitno. Jednostavno ja na toj sjednici nisam bio i zato koristim ovu priliku da samo kažem par rečenica. Ja ne znam zašto se ovaj parlament boji da u ovoj prijedlog zakona uđe u proceduru. Ako je on Mirsade loš, pa daj da mu probamo vratiti i na komisiju ili na ekspertnu grupu itd. Ovdje se radi o ovom pitanju ključnom da li nam uopće taj zakon treba, ili ne? Evo vi smatrate da ne treba, a ja sam ubjeđen da treba i samo nekoliko argumenata. Pored nabrojanoga ovaj sličan zakon, gotovo identičan je donesen u mnogo uređenijim pravnim državama svijeta nego što je ova jadna Bosna i Hercegovina. Donesen je u Italija, donesen je u Belgiji, donesen je u Holandiji, donesen je evo nedavno i u Rusiji, donesen je neke godine i u Hrvatskoj, donesen je i u jednoj moćnoj snažnoj, pravnoj državi kakva je Austrija i donesen je u nizu drugih, čak nedavno i u Rusiji itd. A po svim nalazima međunarodnih ekspertnih grupa, komisija itd. mito i korupcija najviše u Evropi caruju u Bosni i Hercegovini, odnosno ono što narod zove sveopći lopovluk. Očito je da postojeće institucije sistema ne rade svoj posao. I sada treba vidjeti da se ne bi došlo do preplitanja nadležnosti itd. da se donese jedan što kažu leksspecijalis koji bi se isključivo bavio tim kriminalom i niko ne misli da bi odmah to bio neki kako reći Suada inkvizitorski odnos itd., nego to je zadatak da se zapravo dodatnim mehanizmima uđe u kraj sveopćoj otimačini i pljačci ove države. To bi, mislim da ne može niko negirati potrebu takvog zakona. A da li o sadrzaju zakona, predloženih zakonskih rješenja. Ja sam za to da se debelo promisli, da se naprave ako treba eskpertne grupe i u pomoć čak i međunarodnih stručnjaka, pa da nešto prepišemo i od onih država koje su realno mnogo uređenije sa većim iskustvom, s većom pameću itd. itd. I da onda tako izađe, a ovdje ispade da ne smijemo nikako staviti na dnevni red ovaj zakon. I sada se treba odlučivati dakle samo o izvješću komisije. Pa evo da smo bili ja i Kunić na toj komisiji ne znam ja kako bi bilo i samo izvješće i da li bi se tako sročilo jel. Hvala.
Hvala lijepo. Ja ću vas samo podsjetiti dakle da je Kolegij ovog doma omogućio dakle da iako Poslovnik nije precizno regulirao kakva je sudbina zakona, nakon što načela ne budu podržana na mjerodavnoj komisiji da ne zaustavljamo proceduru, nego da se Dom može izjasniti o tome i da je to urađeno dakle, da je do 49 sada bilo sasvim drugačija praksa. Dakle ovdje bi trebalo se fokusirati na sadržaj problema, a ne pozivati ljude da neko želi opstruirati proces oduzimanja nezakonito stečene imovine. Imamo svi mogućnost da kroz raspravu kažemo svoje mišljenje o izvješću komisije i o samoj proceduri. Replika gospodin Gligorić, pa gospodin Križanović. Jeste vi repliku tražili gospodine Križanoviću? Pa gospodin Križanović i samo ću zbog zastupnika koji su se javili za raspravu reći da je redosljed gospodin Avdić, gospodin Lagumdžija, da li ste se vi gospodine Bešlagiću, imam, niste i gospodin Novaković, gospodin Moranjkić.
nije se uključio
Nije baš istina gospodine Moranjkiću, ali danas ste svi osjetljivi, pa uvažićemo da je to zbog vremenskih oscilacija. Izvolite gospodine Gligoriću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, moja osnovna poruka bi bila da ako smo u ovakvoj situaicji gdje jedno veliko nepovjerenje, gdje se radi o jednoj enormnoj pljački naroda, da bi bilo dobro da Parlament tada unese jedan zakon, jer se na taj način vrača povjerenje građana u institucije, jer ne možete to riješiti na redovni način, jer građani tome ne vjeruju. Ko je kriv nije sada važno. Ali ako hoćete vratiti povjerenje nakon nekog zla građanima, onda morate nekom interventnom vanrednom mjerom, vanrednim zakonom, vanrednom institucijom i to je bila poruka i zato kažem okarakterisati to kao inkvizicijom itd. ne stoji. I kada je gospođa Palavrić rekla da treba u proceduri donjeti odluku, mora donjeti sud itd., sve je to u redu, ali moramo se prisjetiti i prošlog sistema kada ste vi, nacionalne stranke rekli u vrijeme komunista da je bio mrak totalni 50 godina, ma bio je i tada direktor komunista, ali ukrade građe, ma on ode u zatvor komunista direktor u tom totalitarnom režimu. Ko je sada otišao iz nacionalnih stranaka u zatvor, a opljačkao je i šume u i njive, evo kažu ljudi, nema upravo nacionalnih stranki Novakoviću.
Jeste završili?
I završavam sa ovim da nije korektno od gospodina Ćemana da provlači svoje mišljenje jer je unutar Ustavno-pravne komisije govorio kao član i ono što je govorio kao član to je danas u obraloženju stavio kao da je to stav Ustavno-pravne komisije i na taj način perfidno se on krije iz komisisije 50
Molim vas gospodine Gligoriću. Moramo ovdje intervenirati jer imamo pismeno izvješće komisije i imamo obrazloženje i mislim stvarno nije u redu.
Ne, ne. Neko se krije iza komisije, a Suada iza prave države. E to je suština. Hvala vam predsjedavajući.
Hvala vama gospodine, ali morao sam ovdje intervenirati jer mislim da je stvarno bilo nužno da interveniram kod uloge gospodina Ćemana kao predsjedatelja komisije. Gospodin Sead Avdić, gospodin Križanović.
Gospodine predsjedavajući vrlo kratko, uz pretpostavku da neke od kolega nisu svježe čitali da kažem ovaj prijedlog zakona, ja sam morao intervenirati zbog navoda kolegice Palavrić. Ne radi se ovdje o agenciji kao instituciji koja će biti neka inkvizicija, koja će nešto otimati. Ništa se o prijedlogu zakona, molim vas, ili se nije čitalo ili se maliciozno, namjerno da kažem krivo tumači. Ništa se ne dešava bez suda, bez tužiteljstva, bez svih postojećih institucija pravosudnih i istražnih u Bosni i Hercegovini. I molim vas da obratimo pažnju, radi se o agenciji, o osiguranju molim vas za oduzimanje nelegalne imovine. Dakle ništa agencija sama ne može bez sudstva uraditi i što je opet vrlo važno u upravljanju tom imovinom. Evo samo toliko. Nismo raspravljali o zakonu, ali mislim da sam, osjećao sam potrebu da ispravim ovaj krivi nalog. Hvala.
Hvala gospodine Križanoviću. Rasprava gospodin Sead Avdić. Izvolite gospodine Avdiću.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo poslanici stav Ustavno-pravne komisije nije baš tako stabilan niti održiv da se o njemu ne može diskutirati što znači da se može podvrči kritici i u tom kontekstu sigurno da argumentacija s druge strane koja stoji ima se osjećaj da Ustavno-pravna komisija nije do kraja ili respektirala ili na svom sastanku nije dovoljno uzela to u obzir. A trebalo je uzeti u obzir sljedeće – osam godina nakon rata Bosna i Hercegovina locirana kao zemlja korupcije, mita, sive ekonomiije, trgovine ljudima, droge, putevima droge itd. Znači jedna ocjena koja je bezpogovorna, ona je i od strane međunarodne zajednice unesena i jednostavno realitet jedan koji vlada u Bosni i Hercegovini. Druga stvar, pravili smo borbu protiv siromaštva i pravili jednostavno strategiju anti korupcijskog djelovanja u Bosni i Hercegovini. 51 Treća stvar 2003. godine, prije godinu samo dana u Upravi odbora Vijeća za implementaciju mira opominje BH vlasti i upozorava da je potrebno napraviti program za borbu, za oduzimanje jel tako bezpravno stečene imovine, krivičnim djelima itd. itd. Pa nećemo valjda pustiti to za tih 4 godine rata što se radilo u Bosni i Hercegovini, jel tako da ti tajkuni ratni posebno, jednostavno ostanu na sceni u Bosni i Hercegovini. Znači da puno političkih razloga je bilo da Ustavno-pravna komisija, možda malo sa zadrškom svoje ovako bezpogovorne predloge jednostavno preispita. Nije baš mogla jednostavno ignorisati ove političke razloge o kojima ja govorim. U krajnjem slučaju to je bila i obaveza Bosne i Hercegovine. Da je Vijeće ministara ponudilo ovaj program, vjerovatno ne bi bilo potrebe za ovim zakonom što znači da potrebe ima. Na kraju treba istaći i sljedeću činjenicu. Da li uistinu u Bosni i Hercegovini imamo do kraja uspostavljenu pravnu državu? Nemamo. Da li imamo uspostavljene BH institucije u cjelini, da li smo implementirali ove zakone koje smo donjeli? Nismo još. Znači još uvijek imamo otvoreno polje djelovanja za kriminal, kriminalce i sve ono osnovno što karakterizira bosansko hercegovačko društvo, a da vam ne govorim zbog kakvog raslojavanja dolazi na bogate i siromašne i da imamo 95% ljudi koji su stvarno na ivici egzistencije, a 5% ljudi koji jednostavno žive od jednostavno od odsutnosti i nemogućnosti borbe adekvatnih metoda borbe protiv kriminala i korupcije. Znači da Ustavno-pravna komisija, ponavljam još jedanputa je morala ili trebala respektirati ove političke razloge. Ona je dala ustavno pravni osnov, a ovi politički razlozi, ima se osjećaj da su bili djelom podcjenjeni i Četvrto, organi gonjenja Tužilaštvo i Sud da li funkcioniraju u Bosni i Hercegovini? Teško. U tome je problem. Mi smo napravili zakone, institucije osnovali, ali niko ne povezuje te institucije. Mi nemamo jedinstven sistem kako doći do krivične prijave ljudi. Pa jeste pričali sa Tužilaštvom itd? Kako doći do krivične prijave? Ko će to raditi? Krivično pravno zakonodavstvo na nivou Bosne i Hercegovine, ko će ga sprovoditi? Krivično pravno zakonodavstvo na nivou entiteta, vi to znate dobro, a među entitetima niko se ne brine o tome. Znate li? Što znači da jednostvno ima dosta praznog prostora da ova agencija na nivou Bosne i Hercegovine radi svoj posao. Ja mogu prihvatiti da zakon nije savršen, da zakon ima svoje manjkavosti, da jednostavno zakon treba doraditi itd. staviti ga u krivično pravni okvir Bosne i Hercegovine, da li je njegova prava pozicija i ove agencije takva kakva jeste itd. Nemojte ideološkim jednostavno poslovima pokušavati dikreditirati ovakav jedan dokument koji je koristan i koji jednostavno građani Bosne i Hercegovine očekuju. Hvala vam još jedanputa. Teško je odbiti ovaj zakon gospodine predsjedavajući. Teško ga je odbiti. Treba jednostavno iznaći metod kako izaći iz ove situacije. Ja predlažem da se ne zaustavi parlamentarna procedura, da se ne odbije, da prolongiramo ili da vratimo ovo mišljenje Ustavno-pravnoj komisiji, da ga vratimo, da preispita još jedanputa, a za to vrijeme ja bih tražio da prijedlog ovoga zakona se dostavi Vijeću ministara sa aspekta odnosa međunarodne zajednice i onih obaveza koje su bile pred Vijećem ministara i da u tom kontekstu imamo sva relevantna mišljenja nakon stava, konačnog stava Ustavno-pravne komisije i Vijeća ministara da pokušamo nastaviti sa ovim zakonom uz dobru volju predlagača i zahvalnost gospodinu Križanoviću i ostalima koji su imali i snage i hrabrosti, pa i mudrosti da ovaj zakon predlože u parlamentarnu proceduru. Još jedanputa ponavljam, ovaj zakon je teško odbiti i zaustaviti parlamentarnu proceduru ovog zakona. Hvala vam. 52
Hvala gospodine Avdiću. Riječ ima gospodin Zlatko Lagudmžija.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Sasvim prirodno da se ja pridružujem onima koji smatraju da treba ovaj zakon da ide dalje u proceduru, ali sam dužan dati neku argumentaciju koja je zasnovana samo na onome što je potrebno da bi se dala druga vrsta argumentacije, odnosno koju je iznjeo predsjedavajući komisije. Da vas podsjetim prošlo je 22 mjeseca otkako je ovaj zakon zapisan i usvojen od strane prethodnog saziva parlamenta i Vijeća za implementaciju mira da u okviru dokumenta Posao i pravda ovo treba biti na dnevnom redu. Prošlo je tačno 15 mjeseci kako je Vijeće za implementaciju mira za ovo vijeće ministara i u sazivu ovog parlamenta reklo da ovo treba uraditi u skladu sa dokumentom Posao i pravda. Prošlo je 12 mjeseci otkako u ovom parlamentu sam ja tražio od Vijeća ministara da ovo uradi u skladu sa obavezama preuzetim od Vijeća za implementaciju mira i tada rekao - ukoliko vi to ne uradite, mi ćemo to uraditi kao naš doprinos ubrzavanju reformi jer možda ne mogu da stignu od drugih reformsi, evo mi ćemo napraviti za 3 mjeseca taj zakon ako vi ne možete. I onda smo mi uz najširu podršku i javnosti i eksperata nestranačkih ličnosti, nakon široke rasprave došli do ovog zakona koji je kao što je već predsjedavajući rekao dat u parlamentarnu proceduru prije praktično 9 mjeseci. Jedan od razloga zašto je ovo potrebno, zato što je potrebno da se ova zemlja zaista podjeli na poštene ljudi i one koji to nisu da prestanemo da dijelimo ljude po drugim osnovama koje nas sve zajedno čine u većoj mjeri siromašnim nego što bi to bila i to je razlog zašto je ovaj zakon kao neka vrsta čak i katarzičnog zakona je potreban, ako tako mogu reći. Želim takođe da razjasnim neke dileme koje su ovdje postavljene od člana predsjednika Ustavne komisije. Zašto recimo ovaj zakon nije ranije donesen? Baš zato što je on u slijedu čitavom koji je glasio – ustrojavanje Tužilaštva BiH, ustrojavanje Suda BiH, usvajanje Zakona krivičnog Bosne i Hercegovine i onda ovaj zakon koji se naslanja na ovo i nije nikakav dupli posao, nego je on taj koji praktično komplementarno sa ovim institucijama radi na jednom specifičnom problemu koji jest problem i mnogo ozbiljnijih država u kojima su neki govorili kao i moj kolega Duraković i mnogi drugi koji je potreban da bi se ovo kao problem poseban napao. Da je to problem, ja ne mogu da shvatim argumentaciju da nam ne treba ovo jer već postoje drugi zakoni koji to rješavaju, a koji ne rade do dana današnjeg. Ni u jedan proračun ili budžet nije uplaćena ni jedna marka koja je rezultat konsfikacije nezakonito stečene imovine. Poznato je da su ljudi otišli po par godina, pa čak i mjeseci, za više milionske pljačke i izašli iz zatvora, a da je to više milionsko ostalo i dalje njihovo. To su poznate stvari. Dakle, očigledno je da postojeći zakonski okvir ne daje dovoljno obaveza institucijama sistema da urade ono o čemu mi ovdje pričamo. Ima još jedan razlog zašto mislim da smo mi gospodine predsjedavajući dužni da nešto uradimo na ovu temu. I ja ću predložiti zaključke konkretno vezano za ovo, povodom ove tačke dnevnog reda. Vidite, u posljednje vrijeme svjedoci smo vrlo orkestriranih napada koji često dolaze i od najviših predstavnika međunarodne zajednice koji se otprilike svode na to da su svi BH političari lopovi, kriminalci. Naime, ide ka tome da su svi, svi, svi. A mi smo vrh tog političkog ...izabrani voljom građana. Sasvim prirodno da se to onda reflektuje u javnosti na jedan način koji želim da samo skrenem pažnju na one koji su to prvi, koji su to ranije vidjeli da ih podsjetim na to. Možete da vidite relevantna međunarodna istraživanja javnog mjenja koja kažu na pitanje običnog čovjeka ko su najveći dobitnici u zadnjih 10 godina, na drugo mjesto su ratni profiteri, na trećem mjestu kriminalci, a na prvom mjestu političari. 53 Dakle, ljudi smatraju da kada se bavite politikom da ste vi ustvari po definiciji veći kriminalac nego šefovi organizovanog kriminala, nego onog što zovu ratni profiteri. Dakle mi smo radi toga dužni, između ostalog, ili da kažemo to je tačno, ili da svojim radom pokažemo da smo spremni da se i mi ovdje podjelimo na one koji to jesu i one koji nisu i da smo svi isto odgovorni pred zakonom. To je razlog zašto mi imamo obavezu, vi gospodine predsjedavajući koji se zalažemo mi smatramo da najveći broj ljudi i u krajnjem slučaju ja kada bih znao za nekoga ovdje da ne pripada tom, da tako kažem toj grupaciji ljudi, ja ne bih snjim vodio nikakav razgovor. Dakle zašto mi sebe dovodimo u poziciju da, bez obzira šta mi govorimo Mirsade dragi, ja tebi sada govorim, ti možeš pričati šta hočeš, ali tvoju diskusiju obični čovjek će čitati sutra kao zaštitu kriminalaca.
nije se uključio
Pa ja ću zaista tako govoriti ukoliko ostanete na toj poziciji da znaš. Ma ne, evo ja, zato tražim, doću i dotle. Gospodine predsjedavajući ja ću vas zamoliti da u skladu sa članom 67. tačka 3. elektronsko glasanje koje imamo, da se pošto ima ovdje, ako treba mogu vam pokazati da ima 1/3 poslanika koja to traži, mogu vam i pismeno ako je to neophodno, samo dajte mi minut pauzu i dobićete i pismeno, da se rezultati ovog glasanja registruju po imenu i prezimenu i po Poslovniku da se javnosti daju. To je minimalno što mi hoćemo. Nema problema nikakvih. Nikakvih problema nema. Dakle, samo kada dođemo do glasanja. Ja bih zamolio da to prihvatite tako, pa da onda ljudi kažu šta hoće o tome. Takođe želim da kažem vrlo jasno, mi ćemo ovaj, mi smo već i kolega Ćeman je u pravu kada kaže da ima nekih tehničkih problema ovdje, da u zakonu se može raditi na nekim stvarima, sobzirom da je zakon u proceduri praktično već više od 9 mjeseci, mi smo imali veliki broj ekspertnih javnih rasprava i čak pisali su nam ljudi. Mi smo ovaj zakon štampali u nekoliko hiljada primjeraka, podjelili na relevantne adrese ekspertnim udruženjima, strukovnim udruženjima. Dobili smo veliki broj zaista korektnih i korisnih sugestija koji ćemo mi sami u smislu poboljšanja teksta dati da se amandmanski isprave. Drugim riječima, mi dakle nećemo od ovog zakona odustati, mi hoćemo samo da se zna ko je gdje. Neka svako ocjeni onda to šta misle o tome. Mi ćemo takođe, želim da kažem, nije samo da se zna, mi imamo plan kada je ovo u pitanju. Imamo plan kako doći do ovog zakona. Ukoliko ovaj parlament nema snage, mi ćemo tražiti od Visokog predstavnika, onda ćemo i njega proglasiti zaštitnikom kriminalaca i lopova. Odmah da znate. Nikakvih tajni nema, sve do kraja. I onda će neko drugi poslije nas doći i ovo napraviti, tako da ne treba imati nikakvih iluzija. Zato predlažem zaključak gospodine predsjedavajući, da mi poruku pošaljemo da mi svi nismo isti, dakle da mi svi nismo lopovi i da pokažemo ljudima da smo spremni da odgovaramo za ono što smo stekli i da ovo nije zakon protiv bogatih, nego da je ovo zakon protiv nelegalno i kriminalom bogatih ljudi, a nikako zakon bogatih i zato u svijetlu današnjih zaključaka tražim gospodine predsjedavajući da pored ovog zakona, da mi kao parlament, da bi pokazali da nismo svi isti i da smo spremni da se suočimo stim, da zaključimo da ovaj zakon kada se usvoji treba odmah da počne od nas, da se odmah preispitaju svi poslanici oba doma, Vijeće ministara, Predsjedništvo Bosne i Hercegovine i čelnici parlamentarnih stranaka. Dovoljno. Jedno 70 ljudi, da se fino to napravi. A takođe mislim da neovisno o današnjem, dakle čak i onaj ko je sa ovom argumentacijom protiv ovog zakona, pretpostavljam da će prihvatiti drugi zaključak, a to je da tražimo od nadležnih institucija, ove koje tvrdite da postoje i da to rade, da u naredna tri mjeseca pripreme i otpočnu proces provjere po 54 važećim zakonima i ovim principima za evo upravo ovu grupu od jedno 60-70 ljudi koji vode ovu zemlju od Zlatka Lagumdžije, Joze Križanovića, Selima Bešlagića i da ne pobrajam, ko god želi. Dakle da skinemo nepotrebno etiketiranje, jer niko od nas ne želi da bude u društvu onih ljudi dakle i ja bih zamolio gospodine predsjedavajući da se u skladu sa Poslovnikom ova tačka privede kraju kada joj bude vrijeme. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Kao i ostale točke dnevnog reda, ja ne pravim nikakvu razliku između ove i ostalih, sve je ovdje i sukladno Poslovniku i ova će biti privedena. Gospodine Lagumdžija sve što imate vezano za prijedloge zaključivanja, molim vas da dostavite u pisanoj formi. Samo će tako biti uvažavani ovdje i unutar Kolegija. Imate vremena. Sada je za raspravu bio prijavljen gospodin Novaković, njega nema tu. Sljedeći gospodin je Moranjkić. Izvolite gospodine Moranjkiću.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja bih nekoliko riječi vezano za ovaj zakon rekao. Zamisao i suština ovog zakona po meni su u osnovi i moralni i ispravni i potrebni. Još jednom ponavljam i moralni i ispravni i potrebni i te tri kategorije ne bi obrazlagao zbog vremena. Mislim da smo svjesni svi šta to znači. Drugo, ovaj zakon je vapaj za realizacijama pravde i pokušaju da se bilo šta uradi u ovom crnom vremenu i mislim kada se sagleda sa te pozicije i u tom svjetlu da ne bi trebalo puno davati otpora da se nešto na tom polju uradi. Istina mi imamo institucije, mi imamo i djelimično zakonsko pokriveno regulativu, ali je još veća istina da se na tom polju, a ja ću ga nazvati polje kriminala, što je rak rana ove države, ovog društva, nas sviju, ništa ne radi. To ne može, tu moju konstataciju ne može, ili vrlo malim procentom može neko osporiti, odnosno ona je tu prisutna i svi smo svjedoci. Mislim da ove strukture koje se bavi ovim problemima, a one su navedene, uključujući i zakonsku regulativu ne rade. Ne znam zašto, odnosno šalim se, znamo mi svi zašto one ne rade i zašto je stanje ovakvo u ovoj zemlji. Zato, razmišljajući i radeći kao političar, a vjerovatno i ovi ljudi koji su smogli snage, našli vremena da pokušaju da urade nešto na tom polju su na određen način ono ne ide shvatili u novoj zakonskoj regulativi i predložili je da vidi svjetlo dana i da se pokuša nešto u tom uraditi, jer se došlo do zaključka da ova postojeća i institucionalna i zakonska regulativa ne radi to što bi trebala možda da uradi. I ja tu ne vidim ni kao čovjek, ni kao političar i moj glas je zato da se ovaj zakon pusti u proceduru. Istina, vjerovatno u tehničkim rješenjima ovog zakona ima mnogo nedorečenih stvari. Ja se bojim ispitivanja, pod navodnim znacima porijekla imovine iz onog sistema, u kojem sam bio pod udarom i ja, u kom je zakon zloupotrebljen da se sa političkim neistomišljenicima obračuna, da se stave u zatvore itd. itd. Ja sam pod udarom tog zakona i bio sa ukupnom pokretnom i nepokretnom imovinom od 19 i po hiljada maraka. Ukupna pokretna i nepokretna imovina. Ali sam bio pod udarom. Znači ti zakoni na određen način, ako imaju takvih nedorečenosti i mogućnosti da se oni zloupotrijebe, da oni budu inkvizitorski itd. to da doradimo u sljedećem vremenu kada smo mogli ostaviti evo da vidi svjetlo dana pojava za mjesec dva dana da ga doradimo i da jednu moralnu obavezu 55 svoju koju očekuje od nas građani i narod da konačno kažemo e evo napravili smo i pored i još jednu i sada da vidimo ko neće, ili ko hoće, odnosno ko radi ili ko ne radi, ko je na crnoj listi i ko nije na crnoj listi. Zato još jednom predlažem da se izvještaj komisije takav kakav je ne prihvati, da se zakon pusti u proceduru, da mu se da vremena, a svi da prionemo na posao i da ga doradimo, jer mislim da predlagač zakona nije krut, da se tamo kaže ova stavka nije dobra, ovako ćemo je riješiti, ova ćemo uzeti mjerila, ove ćemo uzeti instrumentarije itd. i ja predlažem gospodine predsjedavajući da se postupi dalje tako. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se. Gospodin Živković. Jeste vi javljali gospodine Novakoviću za rapravu? Prozivao sam vas, nije vas bilo zato. Izvolite gospodine Živkoviću.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo samo kratko da ne bi bilo nedoumica želim da iznesem stav ispred Saveza nezavisnih socijaldemokrata. Mi smo i prije bili, a i sada stojimo na stanovištu da trebamo da imamo Prijedlog zakona o Agenciji za osiguranje stim da smatramo da ovdje ne treba da glasamo o izvještaju komisije, nego o potrebi da imamo ovaj zakon. Znači mi smatramo da trebamo da imamo taj zakon i da taj zakon, imajući u vidu njegovu složenost ne, on ima pravni, ustavno pravni osnov, ali slično kao i u zakonu, sjećate se o kako se zove, o imovini koja je prije oduzeta, pa je, restituciji, Zakon o restituciji kojem smo ostavili dovoljno vremena do nove godine da bude kvalitetno predložen. Ja i sada ispred Stranke NSD predlažem da odredimo jedno razumno vrijeme za koje će taj zakon biti kvalitetno pripremljen i predložen ovom domu. Znači mi ovim glasanjem danas izjašnjavamo samo potrebu da taj zakon bude donesen, a damo našoj komisiji, zajedno sa predlagačem i predstavnicima Vijeća ministara da u nekom razumnom roku mi smatramo da je to 2 mjeseca, da se da ovoj skupštini novi, odnosno prijedlog ovoga zakona. I smatram da bi to trebao da to bude naš zaključak i da se glasa po njemu. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Živkoviću. Gospodin Novaković, pa gospodin Džaferović. Ja sam vas evidentirao za raspravu, jedino ako vi ste odustali. Imao sam prijavu.
Ja sam se i prijavio, ali se izvinjavam se nisam bio po redu kada je trebalo. Ako i ne date riječ, nećete puno izgubiti.
Imate riječ gospodine Novakoviću. 56
Hvala lijepo. Naime, ja ću vrlo kratko. Dakle valjda ne trebam pominjati da sam i ja i ovaj moj klub za to da sve ono što je predviđeno ovim zakonom bude i urađeno. To je sasvim normalno. Način kako to treba biti urađeno je sada sasvim drugo pitanje. Da li na način kako predviđa ovaj zakon ili na način kako predviđaju postojeći zakoni, ja moram reći da imam povjerenje u postojeće institucije, iako nisam usticao na njihovo stvaranje. Ali imam povjerenja dakle da one taj posao mogu da urade. Nismo im dali dovoljno prilike da to urade i ja mislim da oni to mogu uraditi i da im trebamo ostaviti vrijeme. Što se tiče, dakle ovdje izjašnjavanja, po meni se mi izjašnajvamo imamo li ili nemamo povjerenja u postojeće institucije. Glasajući ustvari za izvještaj komisije pokazujemo da imamo povjerenje, a glasajući protiv izvještaja komisije da nemamo povjerenja. Ja to na taj način vidim. A ne na način borbe protiv kriminala, protiv korupcije itd. itd., kako je sve već ovdje navedeno. Što se tiče samog zakona, ja moram biti iskren da on nije pobudio neku moju posebnu pažnju. Mislim da nije ni vrijedan neke posebne pažnje, tako da nisam puno o njemu ni razmišljao nisam ga puno ni čitao. Ono što sam danas mnogo puta ovdje čuo jeste pozivanje na građane i otprilike su se na građane pozivali oni kojima građani najmanje vjeruju. Gospodo želje građana, njihova uvjerenja i povjerenja su artikulisani u glasovima. I one će i u buduće biti tako artikulisane i vjerovatno i nakon sljedećih izbora će oni koji se danas najviše kunu u građane biti razočarani tim građanima i htjeti da mjenjaju te građane. Iz svega ovoga što sam rekao dakle Klub SDS će glasati za izvještaj komisije. Hvala.
Hvala lijepo. Replika gospodin Živković.
Tačno nije replika, možda je netačan navod uvaženom kolegi da kažem da je ova država uređena kao što su uređene i druge zemlje u okruženju, uzeću za primjer Sloveniju i da bismo stavili referendumsko pitanje u vezi sa ovim zakonom, gospodine Novakoviću tek onda bi vidjeli kome građani ove zemlje najviše vjeruju i ko bi dobio najviše glasova. Zato nemojte da na zamjeni teza govorite da nama nije potreban ovaj zakon, jer čini mi se da taj referendum išao u korist onih koji kažu da nama taj zakon nije potreban. hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Džaferović. Krivi navod prije toga gospodin Gligorić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, kriv navod se ogleda u tome što je gospodin Novaković govorio o povjerenju građana prema nacinalnim strankama, kriv navod se ogleda u tome što ste kao nacionalne stranke proizveli takve događaje u Bosni i Hercegovini da je nacionalno bilo bitnije od ekonomije što je objektivno javljalo pred tim ljudima kada je u pitanju nacionalna ugroženost i svako svome jatu jednostavno se vraćao. Vi ste to isfabrikovali i prema tome vidjećemo ko će dobiti povjerenje građana nakon što se ova životna pitanja građana dođu na dnevni red. 57 Prema tome, o tome ću što ste vi sada govorili pred ljudima govoriti kako kad se zalažemo u borbi protiv ratnih profitera gospodine Novaković kaže da malo i stranke nemaju pvoejrenja pa ću vidjeti da li će izvizždati ili gospodina Novakovića. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Džaferović.
Poštovane kolege, dame i gospodo, ja vas molim da moju diskusiju shvatite kao pokušaj da ovaj parlament, ispunjavajući svoje ustavne obaveze stalno provjerava da li su mu mehanizmi zaštite, pa između ostalog i u borbi protiv kriminala i oduzimanja onoga što je nezakonito stečeno efikasni, trebali šta poraditi na tim mehanizmima da se oni dograde, da budu efikasniji kako bi se država što uspješnije borila protiv svih oblika defijantnog, pa i kriminalnog ponašanja. Ja dakle spadam u grupu onih poslanika koji smatraju da Parlament ima obavezu to stalno prati, da Parlament ima obavezu da stalno preispituje postojeće mehanizme, ali također i Parlament mora biti odgovoran i mora znati da sa druge strane je ovo sve jako povezano na kraju sa demokratijom, sa ljudskim pravima, sa evropskim međunarodnim standardima i odmah da znate da je nisam protiv bilo kojeg mehanizma koji je provjeren, testiran u razvijenim demokratskim zemljama. U tom kontekstu ja sam i razumio istupanje gospodina Ćemana, predsjednika Ustavno-pravne komisije i njegovu argumentaciju koju je iznjio kada je obrazlagao stav Ustavno-pravne komisije. Prema tome, ja mislim da u ovoj sali ne treba da bude ili tvrdim da nema ili ne treba da bude u ovoj sali niko ko je protiv toga da se oduzima nezakonito stečena imovina. Ja sam, također gospodine Lagumdžija kao i vi da krenemo od nas odavde u Parlamentu, ali samo između vas i mene vjerovatno postoji neka mala razlika u pristupu. Ja se zalažem da to bude urađeno na način koji će poštovati savremena demokratska dostignuća u oblasti krivične procedure koja se primjenjuju u Svijetu. Po ko zna koji puta za ovom govornicom govorim da sam se neposredno u životu bavio ovom vrstom posla, na neki način ovom vrstom posla i kada pogledam ovaj zakon, a da bih obrazložio ovo što želim na kraju da predložim ja ću se morati ipak osvrnuti na sami sadržaj zakona. I zato gospodine predsjedavajući nemojte se ljutiti što ću ja to uraditi, jer ne mogu drugačije, ne mogu drugačije obrazložiti. Pazite, ovaj zakon po svojoj suštini znači da treba da se formira neko državno tijelo koje treba da osigura nezakonito stečenu imovinu da se ona ne otuđi, dok nadležni organi, sudovi i sve ostalo ne utvrdi postojanje, ili ne postojanje krivičnoga dijela i ne potvrde to ili ne potvrde to. To je smisao ovog zakona. Ovo je smisao ovoga zakona. Molim vas gospodine Lagumdžija samo me saslušajte molim vas lijepo. Ja imam, ja ću vama predložiti, ja znam zašto ovo govorim sve skupa. Dakle, mi danas u Bosni i Hercegovini imamo sudsku vlast koja i tužilaštva koji su nadležni da se bave ovim poslovima. Poseban segment vlasti, kao što je poznato vlast je podjeljena na izvršnu, zakonodavnu i sudsku vlast i molim vas sada, posao koji je po Zakonu o krivičnom postupku u nadležnosti sudova je Zakon o krivičnom postupku poznaje ovakav mehanizam koji se predleže ovdje, ali Zakon o krivičnom postupku za razliku od ovog zakona razrađuje i najsitnije detalje, jer u ovakvim stvarima i najsitniji detalji moraju biti uređeni zakonom. U članu 4. ovoga zakon kaže se da je Agencija samostalni državni organ uprave Bosne i Hercegovine. Ja sada postavljam pitanje – hoće li ovo biti organ iz oblasti uprave, ili će biti organ iz oblasti sudske vlast?. Agencijom rukovodi direktor koga postavlja i razrješava Predstavnički dom i Dom naroda Parlamentarne skupštine. On ima zamjenika. Treba li ovaj direktor imati pravosudni ispit, biti diplomirani pravnik i imati određen broj godina 58 iskustva kao što imaju sudije i tužioci? Jer ovo je posao tužioca i sudija, o čemu mi govorimo sada. Zakon o tome ne govori. Agencija ima tri odjela, Odjel za istraživanje i dokumentaciju, Odjel za mjere osiguranja prisilnog oduzimanja imovine i Odjel za upravljanje oduzetom imovinom. Je li ovo nova policija koju formiramo u Bosni i Hercegovini? Je li ovo nova policija koju mi formiramo u Bosni i Hercegovina? Direktor postavlja i razrješava rukovodioce odjela. Molim vas, gospodien Gligoriću, u obavljanju svoje dužnosti Agencija ostvaruje saradnju sa nadležnim organima drugih država i pruža im pomoć u skladu sa Konvencijom o pranju novca, potrazi, pljenidbi i konfiskaciji dobiti stečene putem kriminalnih radnji Vijeća Evrope broj taj i taj, od 8.11.1990. godine. Ja sam za to da se svi dokumenti Vijeća Evrope ugrade u pravni sistem Bosne i Hercegovine i ako treba da pošaljemo ovaj tekst i u Vijeće Evrope da se kaže da li on može izdržati testove o kojima sam ja govorio, jer kažem, ponavljam, ovaj parlament je dužan da stalno preispituje mehanizme koje ima na raspolaganju kako bi se što uspješnije borio protiv svih oblika defijantnog, pa i kriminalnog ponašanja. Kaže ovako u članu 9. – radnici Agencije imaju ovlaštenja da uđu u svaki posjed, ili u prostoriju gdje se i sada se nabraja, kako se zove nabrajaju ti slučajevi. A onda se kaže dole, naravno u tuđi stan se može ući, zna se kako, ko mora dati odobrenje jel tako. A onda se nakraju kaže – ulazak u posjed ili prostorije lica iz stava navedenog člana obaviće se u skladu sa Zakonom o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine. Kaže se da imaju pravo, jel tako, a onda se govori o primjeni Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine. Sljedeće na što ja naravno ukazujem, postupak osiguranja prisilnog oduzimanja sredstava, prihoda ili imovine iz člana 12. stav 1. ovog zakona vodit će rješenje o mjeri osiguranja itd., odrediti sud koji treba da sudi za, koji je stvarno i mjesto nadležan za krivično djelo određene vrste. A onda se kaže – postupak prisilnog osiguranja, oduzimanja prihoda ili imovine ovog zakona pokreće Agencija po službenoj dužnosti. Je li ovo novi tužilac, ovo je do sada bio posao javnog tužioca. Ja hoću da to znam samo, molim vas lijepo. Ja nemam, molim vas, nemam ja ništa protiv da mi dogradimo mehanizme. Ja samo vas pitama je li ovo novi tužilac, ili pitam sve nas, je li ovo novi tužilac? Sud će na prijedlog Agencije odrediti mjeru osiguranja prisilnog oduzimanja sredstava prihoda ili imovine ostvarene krivičnim djelom ako i sada na to rješenje postoji pravo žalbe. Kojem sudu se ulaže žalba? Molim vas lijepo. Ja ne vidim odgovora na to pitanje. Zahtjev, pazite ovo, zahtjev Agencije za pokretanje postupka iz člana 11. ovog zakona sadrži kratki činjenični opis krivičnog djela i njegov zakonski naziv. Opće i elemente bića krivičnih djela kroz činjenični opis i njihove zakonske nazive mogu raditi samo ljudi koji to znaju, koji imaju određene uslove i nije zakon slučajno propisao da to rade tužioci i sudije. Ovdje iz ovog zakona ja to ne vidim. I da ja dalje sada ne nabrajam. Ja sam naveo samo nekoliko, ja sam podvukao ovdje još nekoliko slučajeva, čitajući dakle ovaj zakon, ja smatram, dakle, ponavljam se po treći put da Parlament ima obavezu da preispituje svoje mehanizme, ali takođe ima i obavezu da ne upadne u zamku. Zato sam da se svaka nezakonito stečena imovina oduzme i da se svako onaj ko je stekao nezakonito imovinu procesuira za krivično djelo koje je obavljajući tu djelatnost počinio. Ali sam također i zato da pravni sistem naše države bude konzistentan i da pravni sistem naše države koji se bavi ovom problematikom bude standardiziran sa evropskim standardima, sa demokratskim standardima koji važe svugdje u svijetu. Iz nekoliko slučajeva, ili nekoliko primjera, čitajući dakle ovaj zakon, ja sam želio da vam pokažem da se ovo ne radi na ovakav način, da se ovo ne radi na ovakav način, jer mi ako bi recimo usvojili zakon u ovom tekstu u kojem ga imamo imali bi haos u praksi, a haos u praksi u ovakvim stvarima je, molim vas lijepo, molim vas lijepo, ja dobro pazim šta govorim samo saslušajte me molim vas. Zbog toga ja predlažem da ovaj dom, mislim da je gospodin Živković dao jedan vrlo korektan prijedlog koji je na tragu ne politiziranja, nego rješavanja problema, da ovaj dom uputi zahtjev Vijeću 59 ministara Bosne i Hercegovine, a ako treba da kažemo a tu moraju biti i ekspertne grupe sudske, tužilačke, pa i iz inostranstva da nam kažu šta je to što u pravnom sistemu Bosne i Hercegovine mi trebamo uraditi kako bismo imali efikasniji sistem za borbu protiv ovih pojava. Ako Bosna i Hercegovina ima normativno dobar sistem, a taj sistem se ne primjenjuje, onda nije problem u normi, a mi ovdje govorimo o normi, nego je problem u onome ko to ne primjenjuje i ne treba onda napadati normu, nego treba napadati onog ko to ne primjenjuje. A ako, dakle to može biti izlaz, jedan izlaz iz te situacije, a ako ta analiza pokaže da je potrebno dograditi Zakon o krivičnom postupku tako što će se njegovo poglavlje koje govori o privremenom oduzimanju imovine za koju se sumnja da je nezakonito stečena, ako je dakle potrebno dograditi to poglavlje hajmo dograđivati do poglavlje, ali zna se ko to onda radi u Zakonu o krivičnom postupku. Ako ta analiza pokaže da je Bosni i Hercegovini, a evo vi kažete da postoje evropske zemlje koje imaju ovakve zakone da je, ako dakle da analiza pokaže da je postojeći pravni sistem Bosne i Hercegovine nedostatan, da je nemoguće to uraditi kroz Zakon o krivičnom postupku i da je Bosni i Hercegovini potreban ovakav zakon, ali naravno sa precizno razrađenim odredbama, ja ću takav zakon podržati i glasati dakle za takav zakon. U ovoj situaciji ovakav tekst kakav je ponuđen ne može proći ozbiljnu kritiku, ne može proći Ustavno-pravnu komisiju i ja razumijem u potpunosti Ustavno-pravnu komisiju i njene poziciji. Dakle, moj je prijedlog da danas Predstavnički dom zaključkom, imajući obavezu praćenja konzistentnosti upotpunjenosti pravnog sistema, krivično pravnog sistema Bosne i Hercegovine zatraži od Vijeća ministara da se evo povodom ovog teksta izvrši ova analiza o kojoj sam govorio i da se onda pristupi na posao ili dopuna, ako treba dakle krivičnog zakona ili izrada ovog zakona, ili ako su mehanizmi dostatni, normativni mehanizmi, a u praksi nema ponašanja, onda dajte da vidimo ko je taj ko to ne primjenjuje da prema njemu reagiramo. Toliko. Hvala.
Ko se javlja za riječ? Vi repliku. Gospodin Živković replika, pa gospodin Jovanović.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, imam potrebu da kažem da je to malo krivi navod. Ja ne osporavam gospodinu Džaferoviću da on da svoj prijedlog. Naime moj prijedlog je glasio da stvojim zaključkom Parlament danas iskaže svoj stav da ima potrebe da se ovaj zakon donese.Ja sam to na prvi, odmah stavio naglasak da izrazim svoj stav da ima potrebe da se taj zakon donese i da se zaduži Ustavno-pravna komisija, predlagač i Vijeće ministara da u roku do 2 mjeseca donese pred ovaj parlament prijedlog tog zakona. To je moj prijedlog. Ja ne osporavam gospodinu Džaferoviću da on malo revidira ovaj prijedlog i da ga vodi kao svoj, ali molim da na ovakav način se za moj prijedlog glasa. Hvala.
Ja molim sve koji žele da se o njihovim prijedlozima glasa da to dostave u pisanoj formi. Gospodin Jovanović, pa gospodin Potočnik.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, pa vidite ja kada bi bio siguran da ovakav jedan zakon ne bi bio namjenski, odnosno ti ljudi koji budu radili u toj agenciji da ne budu radili po nečijim nalozima, ja bih za njega vrlo rado glasao. Ali iz dosadašnjeg iskustva, bojim se da bi to sve bilo namjensko kao što se dešava i do sada pa će se reći onaj tamo je iz SDS-a, još vjerovatno sumnjamo da 60 finansira Radovana Karadžića, e hajmo njega posebno pretresti. Da ne ispadne da ovdje kolege poslanici iz SDS ne žele da se usvoji ovakav jedan zakon i volio bih stvarno da se izvrši provjera, kada bi mogli neku kontrolu, ako govorimo o kriminalu, da li sam veći kriminalac ja ili gospodin Gligorić? Ovdje da kažem jel upravo on je govorio najviše o tome, ili možda neko od mojih kolega koji sjedi ovdje. Tako da ovo sam znači samo ukratko. Mislim da kažem šta me je strah znači da to ne bude namjenski i da se ne bude i dalje radilo po nalozima i da budem još konkretniji u mojoj opštini ja jedini, ili moja stranka podnosi završni račun godišnji. Ostale stranke to ne rade, a ja sam posebno izložen kontroli. Znači strah me je to da to ne bude i sada ponovo urađeno. Tako da velikim dijelom mogu da prihvatim ovo što je gospodin Džaferović govorio oko zaključka kako bi to bilo najbolje uraditi. Možda da neka polazna osnova Savjetu ministara bude da kažem ovaj predlog zakona, pa da se uključe u krajnjem slučaju i međunarodne organizacije, pa da se uzmu ovi zakoni i od ovih država o kojima su govorili da oni imaju te zakone, da se to sve uzme pa da vidimo da se iz svega toga uzme ono što je najbolje, pa da i mi takav jedan zakon donesemo. Evo hvala.
Zahvaljujem se. Gospodin Potočnik.
Gospodine predsjedavajući, kolege i kolegice zastupnici, ovoj državi je potreban i zakon i agencija i akcija. Ovaj parlament odgovara čovjeku Bosne i Hercegovine, a čovjek Bosne i Hercegovine želi normalnu državu. A ova država kakva je danas je daleko od toga. Uređivanje i pravljenje nove i uređenje države moramo početi od sebe, od Predsjedništva, od Ministarskoga vijeća, od Parlamenta. To je jedini pravi način da krenemo i stvaramo novu državu i potpuno podržavam prijedlog i SDP-a i gospodina Živkovića i svih ostalih da se ovaj zakon mora donjeti i da se mora napraviti agencija i da se mora krenuti u akciju čišćenja ove države od kriminala, od vrha, od glave ove države. Hvala.
Još neko? Replika. Jeste vi gospođo Perkanović tražili riječ? Ja diskusiju. Gospodin Križanović, pa vi.
Meni zaista nije običaj da repliciram. Međutim kolega Džaferović je dosta sistematično napravio osvrt na nekoliko članaka ovog zakona, ali zaista vrlo fragmentarno. Želio bih reći da recitiram samo jedan pasos članka 4. a prethodni pasus tog članka kaže da je Agencija samostalni državni organ uprave Bosne i Hercegovine koji izravno je izravno i jedino odgovoran Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine. Dakle, ovo je odgovor i na vaše kolega Jovanoviću, dakle samostalan, odgovoran samo Parlamentu Bosne i Hercegovine. I što se tiče, da se ne bih ponovo javljao, ja sam predviđajući rezultat ove rasprave u pisanoj formi dao prijedlog zaključka i što se tiče rokova, ja bih samo ovdje još dodao prilog tom svom zaključku u pisanoj formi da komisija ukoliko se ponovo vrati na komisiju može koristiti svoje poslovničko pravo da otvori javnu raspravu o ovome zakonu, da uključi sve relevantne, stručne, ekspertne, političke itd. međunarodne faktore, na pravi jednu opću finu raspravu o ovom zakonu da bi došli do bolje kvaliteta. Hvala. 61
Hvala lijepo. Riječ ima gospođa Perkanović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja imam prijedlog da se, sozbirom da je bilo ovdje dosta ponavljanja u diskusijama, da smo čuli uglavnom sva objašnjenja, da pređemo na glasanje o izvještaju komisije.
Hvala lijepo. Ja više nemam evidentiranih za raspravu. Znači zaključujem raspravu. Proceduralno mi se trebamo izjasniti o izvješću komisije, a onda i o prijedlozima koji su ovdje izneseni od gospodina Križanovića, od gospodina Živkovića i od gospodina Džaferovića.
nije se uključio
Tvoj zaključak je, vaš zaključak, ispričavam se gospodine Lagumdžija odnosi se na način glasovanja.
nije se uključio
Šta da?
Daću vam ga. Pardon.
Nema ga ovdje
Zaključak sam, tražio sam zaključak Doma da tražimo od nadležnih pravosudnih institucija da u naredna tri mjeseca pripreme, odnosno u proces provjere po važećim zakonim i principima za Parlamentarnu skupštinu, Predsjedništvo, Vijeća ministara i čelnike parlamentarnih stranaka da bi pokazali idemo u susret ovim diskusijama da sve ima po
Ali niste dostavili pismeno taj zaključak
Evo saću dostaviti. 62
To govorim. Ma nemojte dajte, rekao sam vam jednom ne znam da, da li govorim kako govorim da sve zaključke trebate dostaviti u pisanoj formi i prije pola sata sam. Znači mi prelazimo na izjašnjavanje o izvješću komisije. Recite.
Ovdje nam je tačka dnevnog reda – Prijedlog zakona o agenciji itd., a onda sa izvještajem Ustavno-pravne komisije. Smatram da bi prvo trebalo da se glasa o zakonu, jer tako ovdje piše, ili smo to
Gospodine Gligoriću pročitao sam zaključak Doma sa 38. sjednice. Molim vas, još jednom ću ga pročitati. Znači ovaj dom je usvojio proceduru kada određeni zakon ne bude u principima podržan na mjerodavnoj komisiji. Do sada nije bilo postojalo poslovnički riješeno. Sada smo definirali i držimo se toga, ničega drugog.
Tačka dnevnog reda nas ipak usmjerava u nekom drugom pravcu.
Ja stvarno ne razumijem. Molim vas pročitaću zaključke doma još jednom sa 38. sjednice i ne želim nikakve dvojbe oko procedure. Ja vas molim, to je moja odgovornost i da se razumijemo. Znači Pod 1. Kada Kolegij Zastupničkog doma primi izvješće nadležne komisije o prijedlogu zakona iz kojeg proizilazi da komisija nije prihvatila principe predloženog zakona ili nije prihvatila prijedlog zakona u cjelini, u kojem je komisija obavezna obrazložiti odbijanja ili zakon u cjelini, Kolegij će prijedlog zakona sa izvještajem komisije uvrstiti u dnevni red sjednice Doma koja će se održati u roku od 15 dana. Ovo je ispoštovano. To je danas na dnevnom redu. Pod 2. Ukoliko Dom prihvati izvješće nadležne komisije, to je druga točka poslije ove, predloženi zakon smatra se odbijenim. Jer nemamo poslovnički precizno regulirano proceduru, onda smo je regulirali ovim zaključkom i Pod 3. Ukoliko ne prihvati izvješće nadležne komisije, Dom će od nadležne komisije zatražiti da sačini novi izvještaj baziran na novim smjernicama koje utvrdi Dom i u roku koji odredi Dom svojim zaključkom. Dakle, mislim da su stvar apsolutno jasne. Mi se prvo izjašnjavamo o izvješću komisije, a vidjećemo od rezultata tog izjašnjavanja proceduru vezano i za druge zaključke. 63 Ja molim zastupnike da se glasovanjem izjasne o izvješću Ustavno-pravne komisije vezano za, gospodine Lagudžija, ja sam vam rekao da će se glasovanjem završit sukladno Poslovniku, znači u svakom
nije se uključio
točka 67. stavak 3 podrazumjeva 1/3 ako nisu amandmani ili potvrda Vijeća ministara. Mi smo osigurali 1/3 potpisa, prema tome biće realizirano sukladno Poslovniku. Ja vas molim, tek ako ja povrijedim Poslovnik da intervenirate, jer ja mislim da sam najmanje savjestan kao i vi kada je u pitanju poštivanje.
Samo da imamo spisak glasovanja odmah poslije. Ništa drugo.
Molim zastupnike da se glasovanjem izjasne o izvješću Ustavno-pravne komisije vezano za ovaj zakon. Glasujte sad. Konstatiram da je sa 17 glasova za, 16 protiv, 3 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom prihvaćeno izvješće mjerodavne Ustavno-pravne komisije. Rezultate glasovanja možete dobiti u pisanoj formi. Znači, molim vas i prijedloga zaključaka koji podrazumjevaju ovu situaciju i o njima ćemo se izjasniti. Znači pod točkom 2. ovaj zakonski prijedlog po proceduri koju smo usvojili, ovaj zakonski prijedlog, dakle koji jje, o kojem smo pričali, smatra se odbijenim i sada prelazimo na izjašnjavanje o novim prijedlozima zaključaka, pa ću pročitati prvo prijedlog koji je predložio gospodin Križanović, ali o ovome smo se defakto izjasnili i on gubi smisao. Imamo prijedlog gospodina dr. Milorada Živkovića koji ću pročitati. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine izražava potrebu za donošenje prijedloga zakona, jel takođe o Agenciji, niste ga prekvalificirali i zadužuje Ustavno-pravnu komisiju ovog doma, predlagače, Vijeće ministara da u roku od dva mjeseca ovom domu predlože prijedlog zakona. Gospodin Novaković. Intervencija.
Sobzirom da smo mi maloprije glasanjem i usvajanjem izvještaja komisije, dakle nismo podržali principe ovog zakona, ovaj zakon ne može biti predmet sada bilo kakvog novog dogovaranja. Može neki drugi zakon i zbog toga zaključak gospodina ne može biti predmet glasanja, jer taj zakon nije, dakle 64 principi nisu podržani. Može biti neki drugi zakon koga će predložiti ili gospodin Milorad Živković ili bilo ko drugi, ali ovaj ne. Dakle možemo glasati o nekim drugim, o sljedećim zaključcima, ali ovom zaključku se ne možemo izjašnjavati.
Evo još prije izjašnjavanja gospodin Džaferović sa svojim prijedlogom zaključka.
Poštovane kolege, dame i gospodo, za predlažem da ovaj dom u skladu sa onim o čemu sam govorio o diskusiji usvoji sljedeći zaključak. Zadužuje se Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u saradnji sa ekspertnim timovima iz zemlje i inozemstva, kada je u pitanju zemlja, dakle sudovi, tužilaštva iz inozemstva ekspertni timovi Vijeća Evrope, evropskog parlamenta, dakle to sve podrazumjeva to, izvrši analizu postojećeg pravnog sistema Bosne i Hercegovine u pogledu problematike iz oblasti osiguranja, prisilnog oduzimanja imovine stečene krivičnim dijelima i upravljanja oduzetom imovinom, dakle prepisao sam naslov ovoga zakona, pa da se u skladu sa nalazima dakle te ekspertize ili predloži zakon iz ove oblasti, molim vas lijepo, ili predloži zakon iz ove oblasti, ili upotpune postojeći zakoni. Naravno u slučaju da nalazi upućuju na potrebu dodatno normativnog uređenja ove oblasti. Gospodine Gligoriću vi ste meni potpuno jasni, meni je jasno šta vi govorite. Također sam vrlo svjestan mogućnosti manipulacije svim onim što ja u ovom trenutku govorim za ovom govornicom. Ali ja sam ovdje poslanik i ja hoću da budem odgovoran i ovo što ja činim je izraz moje odgovornosti, a vi izvolite politizirajte do prekosutra. Radite šta god hoćete. Ja vas uopće neću slušati. Molim vas lijepo. Molim.
Molim vas da ne vodite polemiku. Niste vi ti koji mene mjenjate, gospodine Gligoriću da znate. Neko drugi to radi. Gospodine Džaferoviću, vi ste na prijedlogu zaključka, gospodine Džaferoviću. Gospodine Lagumdžija, pa gospodin Gligorić, pa gospodin Križanović, tako sam ja evidentirao.
Prvo gospodine Raguž, ja bih vas zamolio dvije stvari. Prvo da dovršite glasanje o mom prijedlogu mog zaključka. Zato što je moj zaključak vrlo jasan i moj zaključak govori o tome da sve ono što ste vi govorili ovdje da upravo te institucije i ti sistemi i ti zakoni koji postoje da u naredna tri mjeseca za 80 ljudi u ovoj zemlji da ih se ispitaju u skladu sa tim da vide ko je, ko nije, ko biva to. I taj zaključak, molim vas i za tri mjeseca pred ovaj parlament treba da dođe izvještaj i nakon tri mjeseca poslije ovog izvještaja mi ćemo ponovo ovaj zakon dati u parlamentarnu proceduru, promjenićemo ga, ponovo ćemo ga dati, ili ćemo sretni biti što je izvještaj koji 65 pred nama bude pokazao da poslije tri mjeseca je to sve što ste vi govorili da ima, da radi Tužilaštvo, Sud, napraviće se. Dakle, moj zaključak je vrlo precizan. A što se tiče zaključaka koji su poslije predlagani. Ja mislim da poslovnički to nije moguće, a vi provjerite, a osim toga, najblaže rečeno licemjerno je sada ponovo predlagati zaključke na bazi kojih smo mi ovo napravili i vi to odbili. Parlament je zaključio upravo to da se mora, da Vijeće ministara to napravi pa da to uradi sa Vijećem evrope, sa evropskim. Sve smo mi to zaključili. I mi kada smo napravili to vi ste to odbili 17:16. Nema problema. Nema problema. Podjelili smo se, zna se ko je za, ko je protiv, spisak
Gospodine Lagudmžija ta vrsta vaše selekcije neka ostane samo vaša. I neka bude verificirana ovdje u stenogramu i ovdje i drugi zastupnici mogu odgovorno promišljati o materiji koja je na dnevnom redu i iznositi zaključke, a ne samo vi. Recite gospodine Gligoriću.
Sobzirom da smo mi završili glasanje i po meni je sada i licemjerno i cinizam ići dalje sa bilo kakvim prijedlogom zaključaka. Gospodin Džaferović sa svoje strane predlaže nešto da dobije na vremeno, da ostane u igri, kako oni to žele da riješi. Pa vi ste svoje rekli ne želite taj zakon i priča je završena. Čak i gospodin Lagumdžija, čini mi se pada malo u zamku u smislu da sada dozvoljava da vi ponovo se sa nama koji smo poravnate i da dođemo u poziciju kao da smo svi isti, radili isti posao narodni. Nismo gospodine Lagumdžija. Ima da sve stane, a mi ćemo kada dođemo na vlast donjeti taj zakon i građani će imati sadsfakciju, jer ja to predlažem. I mi priču završavamo. Ja bih moliom da opozicija to zaista shvati. Mi smo ponudili, mi smo se trudili, vi ste jasno svojom većinom to odbili. Mi smo se sastali na poštene i nepoštene. Građanima ćemo to znati objasniti. Nema potrebe dalje. Što mi dajemo vama ruku da preživite
Dajte gospodine Gligoriću o tom svrstavanju nemojte ovdje. Ja samvas jednom upozorio. Stvarno mislim to prelazi granice, ako ništa Poslovnika dobro. Replika gospođa Palavrić, pa gospodin Džaferović. Molim vas samo malo.
Poštovani predsjedavajući, budući da su svi ovi prijedlozi zaključaka nastali kao prijedlozi izlaska iz situacije u kojoj smo bili, a budući da je prijedlog zakona propao, da se smatra odbijenim ja vas molim da više ni jedan prijedlog zaključka ne stavljate na glasanje, nego da idemo na sljedeću tačku.
Gospodin Džaferović. 66
Gospodine Gligoriću vama je replika. Dakle, ja za ovom govornicom nisam rekao ono što vi kažete da sam ja rekao, nego sam rekao ono što sam rekao i što je ušlo u stenogram. I jedanputa se zauvijek naučite, ovo je drugi puta da vas molim učiti ovu stvar. Naučite da poštujete to neko elementarno pravilo. Na kraju krajeva i da nisam u pravu, pustite ljude da kažu šta misle pa se onda argumentima suprostavite, a nemojte iznositi vi šta drugi ljudi misle, a pogotovo šta drugi ljudi govore kada javno kažu za ovom govornicom. Ja sam za to da ova država dobije odgovarajuće mehanizme za borbu protiv ove pojave, nedozvoljene pojave i ja sam to jasno kazao, ali sam zato da ti mehanizmi budu usklađeni sa mehanizmima koji imaju demokratske zemlje u Evropi i u Svijetu. Nisam za to da Parlament ovdje komplikuje stvari i unosi haos. To je smisao moje diskusije i smisao moga zaključka i molim vas da to tako razumijete.
Gospodine Lagumdžija. Izvolite.
..to je jedno poslovnička intervencija. Drugo, povlačim svoj zaključak, povlačim prijedlog svog zaključka, jer je on potpuno bezpredmetan. Ja vjerujem da će javnost biti upoznata, moj zaključak da za tri mjeseca Tužlaštvo i Pravosuđe pokrenu kola, nema potrebe. Čuli su i neka urade. Neka urade, ne treba zaključak. Šta će nam. Neka urade. To je vaš poziv bio, evo moj, ja ih pozivam. Ja kao Zlatko Lagumdžija ih pozivam da to urade. Imaju mehanizme. Za tri mjeseca, za tri mjeseca. Ja lično kao pojedinac i ljudi koji misle kao ja sačekaćemo da vidimo jesu li išta uradili. Mi ćemo ponovo izaći sa prijedlogom ovog zakona i time ćemo vam dati do znanja da je vaša argumentacija netačna, ili ćemo čestitati vama za tri mjeseca. Čestićamo vam, kada za tri mjeseca Tužilaštvo i Sud Bosne i Hercegovine za ovih 80 ljudi koji predstavljaju vrh ove zemlje, kada kažu sve smo ih skenirali, svi su isti, ili nisu isti. Ja sam samo htio da se pokaže da mi nismo svi isti. I žao mi je što vi Ljilja, gospođa Leho ste se svrstali, što smo svi isti, da nekim ljudima sa kojima mi nismo imali. Htjeli smo da se vrlo jasno da do znanja da nismo svi isti da poruku pošaljemo ljudima, da smo pred zakonom svi isti. Jeste, kao primjer pozitivan, kao. Sada smo na suprotnoj strani. Ja sam mislio da smo na istoj strani, sada vidimo da smo na suprotnoj strani i ne smatram da je to u redu i to je stvar našeg izbora. Pa nema problema. Na ovoj stvari smo trebali da napravimo podjelu u ovoj zemlji ispravno, a ne na nacionalne stranke i opoziciju. Moguće. _____________(?) /nije se uključio/ U vašim očima sam se davno izgubio.
Jeste završili gospodine Lagumdžija? Molim vas. Gospodin Novaković, pa gospođa Sopta. Jeste vi tražili? 67
Sobzirom da je uvažene kolege ovdje bilo kvalifikacija na poštene i nepoštene, na dobronamjerne i zlonamjerne, evo ja se nadam da će u naredna tri mjeseca Tužilaštvo ispitati moju imovinu i imovinu gospodina Lagumdžije i gospodina Gligorića i da će nas podjeliti po ovom kriterijumu po kojem su oni sada govorili.
Hvala lijepo. Gospođa Sopta.
...mora dok je diskutirao, ja bih samo rekla da ja nisam pravnik, a fala bogu nisam imala posla sa sudovima, ali meni se čini ako imamo već jednu instituciju, da je bolje da upremo sve snage da ta institucija radi svoj posao, nego da formiramo još jednu instituciju, pa će se oni prebacivati, vruči krompir tamo, ovamo, ko je, ko nije kriv za to. Ja iz tog razloga sam glasovala u ovom smijeru.
Molim vas ja sam dužan staviti prijedlog gospodina Džaferovića, jer je on proizvod rasprave na glasovanje. Želite li vi prije gospodine Križanoviću? Izvolite.
Pa zaključena je rasprava. Kako možete nove koji nisu.
Pa nije novi, izašao je, tijekom rasprave je bio njegov prijedlog.
To je poslije glasanja.
Ne nije, Zlatko, zato što ga je podnjio prije u raspravi dva puta. Nemojte.
Ja mogu razumjeti dobru namjeru gospodina Džaferovića kada predlaže da se jednim zaključkom obavže Vijeće ministara da napravi neku analizu, eventualno nastavi ovaj posao koji danas evo ispade ovdje. Ali, evo kao što smo čuli Vijeće ministara je zaista imalo jako puno vremena da tako nešto napravi. Imalo je zaključak Plenarne sjednice naše. A kako se Vijeće ministara inaće odnosi prema zključcima ovog doma vidjećemo na sljedećoj frci kada budemo analizirali ovaj izvještaj. Prema tome, mislim da bi bilo dobro kada bi smo ovu točku dnevnog reda okončali ovim što smo do sada izglasali. Hvala vam. 68
Molim vas, prijedlog gospodina Šefika Džaferovića je proizvod rasprave i svi prijedlozi koji su proizvod rasprave, a mogu doprinjeti završavanju ove točke, ja sam rekao biće stavljen na dnevni red. Ne vidim oko toga treba bilo šta polimizirati. Gospodin Potočnik, pa gospodin Živković, pa gospodin Kunić.
Gospodine predsjedavajući, ovo je nova tačka dnevnog reda što je gospodin Šefik predložio i to je u narodu rečeno posipanje pepelom po glavi. Odbijete jedan zakon, jednu akciju, jednu agenciju, a onda kažete da napravimo neku analizu. Mislim to je stvarno poigravanje sa čovjekom Bosne i Hercegovine koji je tako i tako izmučen od ovakvih gluposti i mislim da to nije ni u duhu sa Poslovnikom ovoga parlamenta.
Gospodine Potočnik samo ću reći da smo uvijek kroz raspravu stavljali prijedloge zaključaka na izjašnjavanje i nije ovo prvi put i tako da trebamo to uraditi i ovaj put. O drugom neću govoriti samo o tome. Gospodin Živković.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo da ne bi bilo nedoumice oko toga kako je moj zaključak završio, niti da ga je, da je skinut zato što je gospodin Novaković rekao da nema smisla, hoću da kažem
Nije skinut, još se nismo izjašnjavali.
Bio je prijedlog. MOja je namjera da znači iskaže ovaj parlament svoj stav da je ovaj zakon potreban. Isto tako sam išao sa jednim kompromisnim rješenjem da predlagač Ustavno-pravna komisija i VIjeće ministara u naredna dva mjeseca da prijedlog tog zaključka. Međutim, koliko vidim da i predlagač nema interesa, odnosno nema želju da sarađuje da i dalje radi na tom zakonu, Vijeće ministara njihovo je upitno, ja povlačim svoj zaključak. Hvala.
Zahvaljujem se dr. Živkoviću. Gospodin Kunić, pa gospođa Leho.
Čini mi se da Parlament polako ulazi u krizu što se tiče donošenja odluka. 69
Donošenja?
Odluka! Ja bih opet podsjetio i na prošloj sjednici kada smo imali Zakon o carinskim tarifama da smo raspravljali, da smo dva puta, nismo prihvatili taj zakon, treći put pod pritiskom, dakle prihvaćen je taj zakon. Ja to ne mogu zaboraviti. Radi se o istoj materiji koja jednom nije izglasana, ona nije smjela proći Parlament. I ovaj parlament nanosi sebi sramotu, odnosno ruši sam svoj dignitet. Bojim se i da ovdašnja, sadašnja situacija također
Gospodine Kuniću mi se nismo izjašnjavali tri puta o istoj stvari. To su fakti, dajte da govorimo o činjenicama.
Razno raznim providnim igrama išlo se u proceduru treći put. Molim vas, isto se sada radi. Ovo što predlaže gospodin Džaferović, to je zaista, zaista nova tačka dnevnog reda i to ima mogućnost na sljedećoj sjednici. Ovo što je predložio Živković isto je nova tačka dnevnog reda. Dakle apsolvirane su stvari. Zakon je odbijen. Prihvaćen je izvještaj, nemamo šta o tome raspravljati. Nemojmo Parlament pretvarati u cirkus. Molim vas zaključite ovu tačku dnevnog reda. Ona je završena. Pređimo na sljedeću tačku dnevnog reda.
Ko je još želio riječ? Gospođa Leho, pa gospodin Izet Hadžić. Izvolite gospođo Leho.
Vezano za glasanje po ovoj tačci. Podsjetiću na ovaj dokumenat na kojeg se poziva stalno gospodin, poslanik Lagumdžija. Pravda počinje ovako. Za vladavinu zakona su potrebni sudci i tužitelji koji su odvažni i neovisni. Za vladavinu zakona je potrebna profesionalna policija, sposobni državni službenici. Za vladavinu zakona su potrebni kvalificirani pravni stručnjaci koji primjenjuju najviše standarde profesionalnog ponašanja i moralnih vrijednosti. I završava ovaj. Potrebno je uspostaviti pravosuđe koje je istinski neovisno i koje osigurava brzo i učinkovito provođenje pravde. Treba uspostaviti etiku i visoke standarde i suprostaviti, iskorijeniti korupciju i suprostaviti se organizovanom kriminalu, s neumoljivom mogučnošću. Znači samo se spominju ovdje tužioci i sudci i policija i državni službenici. Ja sam za ovaj red koji je ovdje definisan u ovom dokumentu koji se zove Posao i pravda. 70 Što se tiče morala na poštene i nepoštene, ja moram da kažem, ako ništa radi svog oca, da ovo čemu me je on učio i čemu me je naučio je daleko za mene važnije već šta piše u ovim zakonima, jer postoje stvari koje svaka porodica nosi sa sobom i koje ne umiru sa jednom generacijom. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospođo Leho. Gospodin Hadžić. Izvolite. Molim vas zaključena je rasprava.
Javio sam se isključivo sa ciljem da se zna da sam glasao za izvještaj komisije, što sam smatrao da je stručno ocjenila kvalitet ponuđenog zakona. A znači da je zakon nije kvalitetno napisan i predlažem da ti eksperti koji su radili na njemu zaista ili dorade ga ili da kažemo da se smatraju neadekvatnim za ovu oblast. Znači isključivo nije zakon odbijen što da kažemo ima ocjena treba ili ne treba, već što je loše napisan. To je ocjenila komisija Ustavno-pravna. Ja kao poslanik kada sam čitao taj zakon sam podržao takav stav jer smatram da je nedovoljno argumentirano urađeno. I nemojte, molim vas, samo malo, molim vas nemojte da mjenjate ovdje teze. Ja želim da sjednem sa kolegama, uvažavanje da postoji među nama, a nije da nekada mislim da sjednem sa izuzetno bezobraznim ljudima, demagozima, manipulantima itd. Ovo mislim, neki trebaju sebi uzeti ovu osobinu, jer ovdje zaista vrijeđaju političku slobodu, prisustvo pojedinim strankama itd. Pod broj 2. ukoliko želimo u ovoj oblasti da poboljšamo stanje, dozvolite da podržimo prijedlog Šefika Džaferovića. On nije politikanski. On je ozbiljan i odgovoran i naravno vidjećemo izvještaj na osnovu toga što kažu stanju kako imamo za tri mjeseca. I pod brojem 3 uvijek kao poslanik SDA pozivam sve nadležne da izvrše kontrolu mog imovinskog stanja i eventualno mog manipulisanja, bogaćenja itd. Ja za sebe, svoje poštenje rado odgovaram i uvijek stojim na raspolaganju na provjeri i mislim da sam uredno popunjavao minimum pet puta imovinske kartone šta posjedujem i šta imam. Toliko i hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Zorić i završena je rasprava. Molim vas, pa jeste, ali evo, gospodine Moranjkiću samo da znate.
Pa ja sam se javio glede ovaj izjave kolege zastupnika Lagumdžije da je neko nekoga preglasao sa 17:16. Ne, rezultat glasovanja je 17:16. To je isto da ja kažem grupa zastupnika nije podržala zakon sa 16:17. O tome ne treba pričati. Stav, smisao demokracije je imati glas više ili neko od zastupnika kaže e da smo bili ja i još neko ko zna kako bi bilo na komisiji. MOžemo predpostaviti da nije bio Ćeman i još neko, ko zna kako bi bilo na komisiji. Od toga nema ništa ljudi moji. Ali me čudi da kada je ovaj zastupnički dom usvojio nešto zašto je poslije kazao i Ustavni sud da dira je li u nacionalne interese jednog naroda, kada je stalno rezultat gore bio 5 za, kažem za amandmane, sve ostalo protiv, da niko nije tada. Pa vi ste preglasani. Vi ste preglasani, vi ste preglasani i tako 39 puta. Niko se nije ustao ovdje i kazao to. A sada odjednom neko poziva Tužiteljstvo i Sud da 71 radi svoj posao. Pa i ja ih pozivam, ali zar treba svako pojedinačno ovdje ustati i zvati nekoga da radi svoj posao. Ili da neko kaže zastupnik Zorić, zastupnik Andrić ili Lagumdžija ili Hadžić trebaju raditi svoj posao. Ja ne vidim smisao te rasprave u ovom domu da mi pozivamo Tužiteljstvo i Sud da radi svoj posao. Ja sam mislio da je Sud i Tužiteljstvo neovisno. A ne da ih neko može, pa i iz ovih klupa pozivati da radi svoj posao. Ja sam to tako shvatio. Ja ne znam koji je smisao ovakvih rasprava. Ovo je prvi put da se javljam. Rasprava traje već 3-4 sata, nego politikanstvo. A ono nigdje ne vodi. Ako treba donjeti jedan ovakav zakon, ja ću opet vjerovati svojim kolegama iz svoje stranke gospodinu Joviću i Ragužu koji su članovi Ustavne komisije. Pa kome ću drugom vjerovati, ako neću njima. Ja isto njih ne pitam kada se radi o obrambeno sigurnosnoj komisiji, zapravo komisiji za, zajedničkoj komisiji za obranu i sigurnost, jer sam tamo sam ispred ove stranke iz ovog doma, onda ja njima kažem šta je bilo na toj komisiji. Pa valjda je to smisao komisija. Valjda je to smisao komisija da se tako radi i da onda oni meni kao članu Kluba, pa Klub znači neko zajedništvo, pripadnost nečemu. Mi pozivamo i sve druge koji misle pametno kao i mi da uđu u naš klub, ne moraju biti članovi stranke. A mene bi ovaj uvrijedilo da me je neko svrstao na svoju stranu kao gospođu Milićević, Fatimu ili Ružu.
Dobro. Hvala lijepo gospodinu Zoriću. Molim vas, pošto su predlagači zaključaka svi osim gospodina Džaferovića, dodatni povukli svoje prijedloge zaključaka, gospodin Džaferović ostaje kod svog zaključka koji glasi – zadužuje se Vijeće ministara da u suradnji sa ekspertnim timovima iz zemlje i inozemstva Vijeća Evrope, Evropski parlament izvrše analizu postojećeg pravnog sustava BiH u pogledu problematike iz oblasti osiguranja, prisilnog oduzimanja imovine stečene kriminalnim dijelima i upravljanja oduzetom imovinom, pa da se u skladu sa nalazima ili predloži zakon iz ove oblasti ili upotpune postojeći zakoni. Naravno u slučaju da analiza upućuje na potrebu dodatnog normativnog uređenja iz ove oblasti. Ja stavljam na izjašnjavanje Doma ovaj prijedlog zaključka gospodina Džaferovića. Molim zastupnike da se izjasne glasovanjema sad. Gledajte, gospodine Lagumdžija stvarno nije fer. Ovo vam moram ovako reći. Hoćete evidenciju koliko ste puta dobili repliku, jesam li sada pitao ima li još za raspravu i da je sa gospodinom Zorićem bio iscrpljen krug prijavljenih. Ja konstatiram da je sa 18 glasova, 7 glasova protiv, 3 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom prihvaćen prijedlog zaključka gospodina Šefika Džaferovića. Zašto niste glasovali? Jel vam uskratio neko pravo na glasovanje? Jeste li se registrirali? To nije moj problem gospodine Bešlagiću. Stvarno ja ne mogu odgovarati u ovom trenutku. Trebali ste prije intervenirati vezano za tehniku.
Možeš ponoviti glasanje. 72
Ma neću da ponavljam glasovanje. Ovdje imamo čiste rezultate glasovanja i ja sam završio svoj posao što se tiče izjašnjavanja. Ako želi neko još riječ dobiće. Izvolite gospodine Gligoriću.
Gospodine predsjedavajući vi ste dužni kod vođenja sjednice precizno da kažete o čemu se glasa, pročitajte Poslovnik, da kažete glasate sada, nego ste to na brzinu uradili, ljudi uopšte nisu, bili su. Ako imate većinu, ponovite glasanje. Ja tražim da se glasanje ponovi.
Je li izražavate sumnju u glasovanje? Samo me to zanima. Ponoviću glasovanje. Svaki put fino upozorim zastupnike kada će da glasuju.
Nešto ste to na brzinu
ma nemojte. Nema smisla stvarno. Ma dajte mislim. Ja ću ostati. Popričaćemo na hodniku, jer ovo ne vrijedi ovdje da govorim. Pročitao sam prije toga zaključak gospodina Džaferovića precizno i zamolio vas da glasujete i vi tvrdite da nisam rekao o čemu se glasuje. Pa dajte. Pa ako možete tu vrstu diskusije i pristupa podnjeti ovdje pred ljudima, nastavite. Ja nemam ništa protiv. Evo. Glasovaćemo 100 puta. Ma dajte, hajde Bešlagiću.
...pritiskao protiv, na žalost zato kažem meni se čini da nešto ne u vas, nego u zbrci i tehnici.
Pritisnite, možda niste bili pritisli karticu. Ja ne mogu za taj dio odgovarati.
Pa ne, paja ne mogu stalno držati. Molim vas ponovite glasovanje. Ništa više.
Intervencija. Izvolite.
Gospodine Raguž, evidentno je sada, evo ima ovdje živih ljudi koji su uprli protiv, a to se nije vidjelo. Dakle nije sporno. Samo malo, samo malo. Ja molim, ja izglašavam sumnju i na ono prvo glasanje sada. 73
To ste imali priliku gospodine Lagumdžija.
I samo da se, jer ja još, samo malo gospodine Raguž, ja sam, pazite, ja već, ovo je drugi put vas pitam, dva puta sam vas pitao da mi se dostavi spisak. Ta elektronika, pa valjda se razumijemo. Do sada sam mogao dobiti spisak jednog običnog glasanja, a još ga nisam dobio. Izgleda niti ću ga dobiti i zato je sasvim logično da kada ne dobijemo spisak od toliko vremena, šta ćemo drugo nego izraziti
Dobićete spisak na kraju točke dnevnog reda u pauzi. To je stvar završena čovječe. Ma dajte, nemojte da pravimo cirkus od Parlamenta.
Pa vi ga pravite gospodine Raguž.
Uopće ga ne pravim. Dajte.
Mogu li dovršiti gospodine?
Izvolite.
I poslovnički, dakle poslovnička intervencija.
Sve što ste tražili danas, ja sam ovdje ispoštovao. Sve, ali apsolutno sve. Nemojte prigovarati više. Ne mogu podnjeti.
Ma ne, vi komentarišete prije nego sam bilo šta rekao. Dakle moje pitanje glasi – ove prijave za replike i diskusije koje smo konstatovali da su postojali, hoće li one biti omogućene nakon glasanja, ili ćemo prvo to završiti pa da glasamo? Eto.
Pošto je gospodin Gligorić izrazio sumnju u neto završeno glasovanje vezano za prijedlog gospodina, zaključka gospodina Džaferovića, stavljam taj prijedlog gospodina Džaferovića na ponovno izjašnjavanje Doma. Molim zastupnike da se glasovanjem izjasne sad. 20 glasova za, 13 protiv, 4 suzdržana, 12 Federacija, 8 Republika Srpska. Prihvaćeno. 74 Izvolite gospođo Milićević. Ako želi još neko riječ ili repliku da završimo da ne ostane uskraćen.
Samo kratko. Vidite, prvo hoću da vas zamolim da dobijemo listing ovog glasanja, ako nećemo ponovo glasati da imamo ovaj listing i drugo da kažem da mi je lično zadovoljstvo, poslije svega ovoga što se čulo po ovoj tačci da je ovo prošlo i da očekujemo u najkraćemo roku od Savjeta ministara mišljenje, viđenje novih prijedloga ako treba dakle ono što nije popravljeno [[ili pokriveno-ne razumije se]] postojećim zakonskim rješenjima. Jako me je razočarala činjenica da su par kolega koji su imali jako dobre prijedloge kvalitetne što su ih povukli i ovo sada tražim listing iz prostog razloga da shvatimo ustvari da izgleda nije bilo poenta da mi dobijemo zakon onaj, nego je poneta trebala biti u tome da ga odbijemo. A mislim da smo sada na tragu toga da dobijemo zakonsko rješenje koje će eventualne praznine u postojećem zakonu popuniti. Molim vas znači da dobijemo ovaj listing i onaj prethodni naravno. Hvala lijepo.
Hoćete repliku. Izvolite gospodine Lagumdžija.
...kako je usvojen i da smo povukli zaključke koje smo povukli, a da nisu usvojeni naši zaključci. Želim da konstatujem samo, povodom ovoga što nam je gospodin Zorić kazao, dakle naš zakon je propao, Zakon o formranju agencije za oduzimanje opljačkane imovine je propao. Ovim zaključkom, vjerovatno imajući u vidu sad i ovo što je kolegica i Ljilja rekla, tri mjeseca, i da se sad zna da kovertiramo poteze, nego da opet iznenađenja budu. Ako za tri mjeseca ovaj zaključak koji smo sada donjeli rezultira time da imamo zakon pred sobom i rezultira time da za tri mjeseca vidimo jel državni sud i Tužilaštvo provjerilo 80 vodećih ljudi ove zemlje. Tada ćemo mi vama čestitati na današnjem danu. Ali ja vas pozivam da se to ne desi, da za tri mjeseca kada vam ponovo damo zakon u proceduru, da tada još jednom razmislite kako ćete ....Evo to je korektno. Dužan sam da vam kažem dakle nije ništa ni replika na određen način ona koristi pogodnosti prava replike, ali voljeli bi za tri mjeseca da vi budete u pravu i onda bi i ovaj naš pokušaj donošenja zakona bio ispravan, jer nama je cilj da se ovo uredi na pravi način. Ali vas pozivam za tri mjeseca da nam se pridružite ukoliko ne bude ništa. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Gligorić. Bila je replika isto.
Hoću da vjerujem da gospođa Milićević ovo što je govorila da vjeruje u to. Ali kriv navod se ogleda u sljedećem, u njenom uvjerenju da će Savjet ministara uraditi dio posla. Samo da znate da smo dva puta tražili od Savjeta minitara po ovom prijedlogu zakona da se izjasni. Nisu htjeli ni da se izjasne, nisu htjeli da bilo koga pošalju. Slati na tuđu adresu onog ko ignoriše Ustavno-pravnu komisiju i ovaj parlament završiće se farsom o čemu, ja mislim naslućuje i profesor Lagumdžija. 75 Hoću da kažem da vjerujem da Ljilja u uvjerenju da će se to dogoditi, ali neće se dogoditi ništa, jer Savjet ministara je odbio da se o tome izjasni. Po Ustavu su Bosne i Hercegovine dužni odgovorni za sve oblasti društvenog života i za najvažniju stvar nastavljaju čutanjem i vi sada tražite od čutologa i tražite ponovo od onih ljudi koji su ignorisali ovaj zakon da naprave neki novi. Neće se to dogoditi. Koliko sam puta u ovom parlamentu i predvidio i rekao i neće i neće, tako da je to jedna samo farsa i posipanje pepelom koji je uspio gospodin Džaferović da provuče, da ostanu da imaju nešto, a u suštini to je jedna velika prevara u ovom parlamentu.
Gospodine Zorić i nema više prijavljenih. Nema tehnike. Probajte sad.
Ovako. Gospodin Lagumdžija je spomenuo moje prezime i kazao je ako ovo, onda ovo. Ja nikada nisam, a zastupnik sam od '96. , dva puta u federalnom parlamentu, a dva puta u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine, nikada nisam trgovao, pa molim gospodina Lagumdžiju da me ni sada ne poziva na trgovinu, pogotovo da mene ne poziva. Može sve vas ostale, da dobro razmislimo ako ne bude ovo šta ćemo onda. Ja svaki put prije nego ovdje pritisnem za, suzdržan ili protiv, uvijek razmislim. Dakle ako kolega Lagumdžija ili neko drugi to automatizmom to radi, ja ga žalim. Ali mene ne treba pozivati da razmislim kako ću glasati. Ja također nisam još dobio spisak, dakle moj odgovor na repliku je bio u tom smislu da mene niko ne treba pozivati da razmislim prije glasanja, jer ja to konstantno radim, a isto tako da ne trguje samnom. Ako Vijeće ministara, ja nisam ovisan ni o Vijeću ministara ni o bilo kojem ovdje zastupniku, odnosno predlagaču zakona. Zakoni koji su u proceduri ja ih pročitam, ukoliko stignem, neke ne stignem pročitati, to priznam i do sada sam priznavao u Parlamentu, pa po svojoj savjesti i u dogovoru sa svojim kolegama iz Kluba ću zauzimati stavove. Hvala.
Jel ima još neko? Hajte molim vas gospođo MIlićević.
Mislim spominjanje po sistemu kako sam ja naivna pa očekujem da Savjet ministara nešto uradi. Ja mislim u principu gospodine Gligoriću da to polazi od toga u startu što kao čestita osoba očekujem od tih ljudi da urade svoj posao i biću spremna da ih prozovem ako ga ne urade. A ja nisam sjedila u Savjetu ministara i stvarno ne znam kako to izgleda. Možda vi znate kako se tamo donose odluke, pa iz ličnog iskustva apriori pretpostavljate njihovu reakciju. Imate pretpostavku.
Iscrpili smo 18. točku. Prelazimo na 19., to je Ad.19. Izvješće Ureda za reviziju o poslovanju Predsjedništva Bosne i Hercegovine Molim vas za pozornost, ako se sjećate i ovaj prijedlog da ova točka bude ovako formulirana došli smo glasovanjem i to oforbe. 76 Ne, ne da se posebno razmatra. E nije ova točka gospodine, nego finansijsko poslovanje Predsjedništva sukladno Ustavu, a ne Ureda revizije i to izvješće koje podnosi Predsjedništvo. Bili ste tamo i čudi me da to niste još ovaj tu tehnologiju i ulogu Predsjedništva svladali. Dakle, molim. Izvješće je dužno Predsjedništvo jednom godišnje podnjeti po Ustavu ovom domu, bez Ureda za reviziju. Pa nije to usput, to je ustavna kategorija. Dakle mi smo prema prijedlogu gospodina Živkovića, glasovanjem na ovom domu prihvaćeno je sa 19 glasova za 17 protiv da se ovo uvrsti kao posebna točka, iako je naredna poslovanje institucija, ostalih institucija Bosne i Hercegovine. Ovo izvješće ste dobili ranije. Danas ste dobili izvješće mjerodavne komisije, to je Komisija za financije i proračun. Radi se o preliminarnom izvješću budući da će Komisija nastaviti rad po utvrđenoj metodologiji. Komisija je u izvješću predložila preporuke koje Domu predlaže na usvajanje. Ja otvaram raspravu. Gospodin Kragulj, pa gospodin Lagumdžija.
Da, evo pošto sam na Komisiji određen za izvjestioca po ove dvije tačke dnevnog reda, ja ću reći nešto o obadvije, stim što će naglasak biti na izvještaj revozirskih za Predsjedništvo. Naime, mi smo po izvještaju Ureda za reviziju održali tri sjednice, tri puta smo raspravljali. Vi imate takođe izvještaj pred sobom. O njima nema posebno nešto reći. Činjenice su činjenice. Oni su vrlo stručni transparentno prikazani i vrlo detaljni i iz tih izvještaja se mogu vidjeti sve činjenice koje su bitne za ocjenjivanje određenih radnji u oblasti materijalno finansijskog poslovanja u institucijama svih ovih sedam institucija, a pogotovo u Predsjedništvu Bosne i Hercegovine. Ono što moram istaći, a to je da smo u cijelom procesu rada ove komisije u sagledavanju izvještaja revizije da bi došli do određenih preporuka za Predstavnički dom imali maksimalnu saradnju sa Uredom za reviziju, odnosno predstavnicima Ureda za reviziju. Međutim, izostala je kada je u pitanju Predsjedništvo, izostala je, odnosno ignorisano, Predsjedništvo je ignorisalo Komisiju jel nije poslalo nikoga radi objašnjenja određenih pitanja koja su u izvještaju o reviziji istaknuta, izuzev što je su bili prisutni ljudi, odnosno predstavnici iz kabineta gospodina Tihića i drugih kabineta. Mi nismo imali nikoga ko bi mogao dati određena razjašnjenja, objašnjenja. To, evo i danas su prisutni ljudi samo iz kabineta gospodina Tihića, to govori da Predsjedništvo ignoriše rad komisije, da smatra ovo neobaveznim. Ima se osjećaj da Predsjedništvo, da ovo predsjedništvo uopšte ne brine, prije svega znajući da niko im ništa ne može, odnosno da ovaj parlament ne može nikoga ovdje, nikoga od Predsjedništva smjeniti. Mislim, ono što je bitno iznjeti, a to je da svi podaci ukazuju na to da je Predsjedništvo izašlo iz planiranih okvira budžeta bez realne osnove. Ima se dojam da su se često puta takmičili ljudi ko će više potrošiti, ko će više još prilikom potrošnje stvoriti određeni neregularni, odnosno ekscesni situacija bez određenih kriterija i bez transparentnosti. To je ovako jedan dosta loš dojam koji pruža ovaj izvještaj i to govori o jednom ukupnom odnosu, ne samo Predsjedništva, nego odnosu u našem društvu prema građanima, prema sredstvima i prema javnim sredstvima. To govori da mi da nam padaju određene vrijednosti, to govori o moralnom aspektu itd. o čemu ćete vi vjerovatno svi imati mogućnosti da se oglasite. 77 Mislim, bitno je ovdje istaći da je puno puta kroz medije stvorena jedna klima itd.šta će se preduzeti, ko je odgovoran itd. Kada bih govorili o tome da članovi Predsjedništva nemaju nikakve odgovornosti to bilo nekorektno i nerealno, oni imaju moralnu odgovornost iako sigurno ove radnje koje su se dešavale koje su propusti razno raznih greški itd. sigurno nisu pravi članovi Predsjedništva, ali članovi Predsjedništva nisu obezbjedili da se profesionalno radi posebno u Predsjedništvu, nisu obezbjedili ljude koji mogu u oblasti finansijskog poslovanja obezbjediti pravilno nastajanje troškova u skladu sa određenim kriterijima, procedurama i načinima i nisu to propisali. To je inače manjkavost u našem sistemu što nemaju jasne procedure, nemaju na transparentan način obrađene kriterije i načine kako se, kako nastaju troškovi i kako se kontrolišu troškovi, kao što je, isto tako prisutno i pitanje ne nabavki koje se ne vrše u skladu sa propisima, odnosno odlukama Vijeća ministara. Preporuke koje su date ovdje, ja ih ne bih ponavljao, mislim da one nastoje za Predsjedništvo da samo što hitnije dobijemo prekid jednog, jedne prakse da tako kažem da se profesionalno radi posao i da se u roku 90 dana uočeni propusti, postupak u uočenim propustima, postupcima po uočenim propustima obavijesti komisija i ovaj predstavnički dom. Mislim mi ovdje kažem ne možemo tražiti odgovornost Ureda za reviziju, a i komisija nemaju ni zakonsku ni stručnu nadležnost za utvrđivanje stepena kriminaliteta. Zato postoje istražni organi. Mi ovdje možemo samo govoriti o sistemu i o razlozima zbog kojih su uočeni propusti i raditi na tome da te razloge otklonimo. Ovdje ako možemo govoriti, možemo govoriti jedino o moralnoj odgovornosti. Ono što bih htio reći od ovih drugih šest izvještaja koje smo razmotrili, ja bih sveo samo na to da su uglavnom, rekao bih i i to da Predsjedništvo, revizorski izvještaji Predsjedništva ima negativnu ocjenu i od ovih šest institucija ostalih Agencija za statistiku također je dobila negativnu ocjenu, a ostale su dobile pozitivnu ocjenu sa rezervom, stim što je kod svih ovih institucija izražena kadrovska, organizaciona i proceduralna pretpostavke za uredno vođenje i transparentno trošenje i ekonomično trošenje javnih sredstava, pogotovo ovdje kada je u pitanju Savjet, ovaj Agencija za statistiku, tu ne postoji praktično menandžment. Zato je odgovoran sigurno, postavlja se pitanje ko je odgovoran također kod drugih nekih institucija koje su u transformaciji kao što je Institut za standard i mjeriteljstvo, kao što je Izborna komisija koja nije kadrovski popunjena. Mislim da je sigurno zato snosi pod broj jedan odgovornost Vijeće ministara u čijoj je nadležnosti. Nastavlja se praksa da mi zakone, formiramo institucije, ali onda nastaju drugi problemi zbog nemogućnosti kadrovskih dogovora itd. i nepravovremenog postavljanja kadrova. Praktično mi nemamo i odgovornih ljudi i u tim institucijama da bi uopšte mogli voditi poslove i izbjeći sve nepotrebne nepravilnosti i praviti propuste itd. Mislim, ono što je bitno, a to je da sve institucije se moraju prije svega postavljati da se poslovi finansija i trošenja javnih sredstava rade na profesionalan način. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Kragulju. Gospodin Lagumdžija, pa gospodin Moranjkić, jeste se vi javili, pa gospodin Živković. To je redosljed prijavljenih. Izvolite gospodine Lagudmžija.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Ono što je, pošto sam član komisije kojoj je gospodin Kragulj predsjedavajući, komisija je mogla da dođe do onog zaključka koji je zajednički imenitelj svih. I sigurno je da ima još puno toga što u izvješću komisije što su pojedini članovi komisije mislili da ovdje 78 treba iznjeti što nije moglo ući u izvještaj komisije, jer izlazi iz njenog mandata, ili možda nije postigla saglasnost oko toga. Dakle uz punu podršku svemu onome što je komisija dala kao stav, ja bih htio još nekoliko dodatnih napomena da dam za ovu tačku dnevnog reda. Prvo, mislim da je evidentno da je Predsjedništvo napravilo korak nazad u odnosu na prethodne godine kako sa stanovišta racionalizacije troškova, tako i sa stanovišta same organizacije unutar Predsjedništva koja je možda i kao takva dovela do nekih neracionalnosti. Ono što je takođe bilo evidentno i u radu komisije, a mislim da smo to mogli vidjeti u javnosti da je revizorski izvještaj Predsjedništva u javnosti doživljen kao svojevrstan šok. Upravo je to razlog više zašto ovaj parlament danas u situaciji kada govori o ovom revizorskom izvještaju treba da, mislim da da punu podršku i instituciji revizora i jačanju institucije revizije u ovoj zemlji i da eventualno i neki možda propusti koji su rađeni sa bilo koje strane da oni treba da budu prije svega u funkciji nauka da ovu instituciju reviziju jačamo i dalje. I zato mislim da treba da damo podršku instituciji revizora kao takvog i da vidimo koji su to sve dalji, a komisija naša ima posebnu obavezu da ima aktivan odnos kada je u pitanju funkcija revizije i mislim da trebamo dati podršku revizoru, državnom revizoru za ono što je do sada uradio. Mislim da je ponašanje Predsjedništva, kada kažem Predsjedništvo uopšte ne želim da pravim razliku ovog ili onog. U načelu mislim da je, da su reakcije Predsjedništva, neću da govorim samo o javnosti, nego ono što smo mi kao komisija imali prilike da vidimo, naime mi kao komisija praktično nismo bili u prilici da imamo očitovanje Predsjedništva kao institucije pred komisijom, osim nekih istupa predstavnika pojedinih članova Predsjedništva koji je sva sreća da su ostali među nama. Zato što je to zaista ličilo samo na ono što smo već mogli da vidimo u medijima, što se otprilike svodilo na to nisam ja kriv, nego su ona dvojica. Ili eventualno, ja sam manje od one dvojice, ili ja sam 500 bombona, onaj 700 bombona, a sve skupa je odavalo utisak dosta jadan. Mislim da nije dobro što ni danas niko iz Predsjedništva, govorim o članovima Predsjedništva, nije našao za shodno, ako ništa da se očituje pismeno prema Parlamentu ovome, kao Predsjedništvu, da ne kažem da bi dobro bilo da su ovdje prisutni, uvažavajući ljude koji predstavljaju ovdje Predsjedništvo, ukoliko ih ima. I mislim da je to jako loše. Šta mi možemo uraditi sada? Prvo možemo uraditi ništa što je dosta česta praksa. Drugo, možda dok mi sada raspravljamo, možda ponukani ovim našim, tačkom dnevnog reda, možda oni rade nešto što bi zaista bilo časno, možda su oni negdje sazvali PRESS konferenciju i daju ostavku. Što je takođe teorijski moguće. Ali, vjerovatno bi nas neko informisao tako da vjerovatno i ta teorijska mogućnost je praktično ostala teorijska. Treće mogućnost je smjena Predsjedništva. Postoji Ustavom definisana, Izbornim zakonom članovima Izbornog zakona 8.7 i 8.8 kako se to radi i to se zove kada članovi Predsjedništva nisu u stanju da to obave, pa se onda to ide pred Ustavni sud i postoji procedura pred Ustavnim sudom. U nekim zemljama svijeta se to zove impičment ili praktično pokretanje procedure opoziva Predsjedništva pred odgovarajućim sudom, zato što po mjerilima te zemlje nisu u stanju da obavljaju funkciju. Poznato je da je predsjednik Nikson svojevremeno jel kada je, mu rečeno da će pred Ustavnim sudom biti problematiziran da li je on u stanju da racionalno predstavlja tu funkciju, onda je čovjek dao ostavku. Nije on bio lud. Mislim, nego jednostavno je smatrao da tu funkciju ruši kredibilitet te funkcije. Dakle može se pokrenuti proces smjene koji se pokreće vjerovatno u Parlamentu prije nego dođe do Ustavnog suda. I postoji četvrta mogućnost da Visoki predstavnik ne glumi majku Tereziju da nam ne objašnjava da on misli da je Predsjedništvo trebalo da da ostavku, on bar zna kako se smjenjuju ljudi. Dakle što on sada kao nama vraća loptu, kao nema on veze stim. Eto on bi to da se, on bi njih pozvao da daju ostavku. On misli da bi oni trebali dati ostavku. E to mislim najblaže rečeno nije u redu i ja zaista stojim u odbrani Predsjedništva pred Visokim predstavnikom do onog trenutka dok mi to ne uradimo, pa onda 79 kada mi to jel ne uradimo, onda je čovjek u pravu, a do tada nije u redu i mjenja pored nas živih. Durim riječima to je moguće da mi urdimo tako nešto. Dakle šta još možemo uraditi svakako, a to je da iniciramo neke nove propise i o tome je predsjedavajući komisije govorio i možemo pokrenuti neke, neću da parafraziram Šefika za one zaključke tipa da Tužilaštvo i druge institucije, Vijeće ministara rade svoj posao, to neću govoriti. Činjenica je takođe, mi moramo vidjeti gdje je naša odgovornost u ovome predsjedavajući. Naša odgovornost je, mi smo ih na određeni način možda malo razmazili tako da je tu naša krivica. Mi smo ipak njima odobrili budžet po kojem su oni, ničim izazvani potrošili 20% više para legalno, našim rebalansom u odnosu na ono što im je bilo u budžetu za 2003. godinu. Dakle nisu preuzeli ni jednu novu funkciju. Nema sada da su oni preuzeli neku novu funkciju nekim našim zakonom, pa to obrazlaže zašto su oni povećali svoje troškove za 20%. Ma to smo mi aminovali. Mi kao parlament uopšte ne tražim, mislim da je irelevantno ko je kako glasao. Dakle, mi i ja snosim odgovornost kao i onaj ko je glasao za to iako nismo bili za, što je taj rebalans takav bio. Dakle ima tu i naše odgovornosti gospodine predsjedavajući što smo dozvolili to. E, na bazi ovoga ja predlažem šest zaključaka gospodine predsjedavajući. Odlično i daću vam i pismeno da ne bi bilo nesporazuma. Molim da se izjasnimo o njima po Poslovniku, ne mora ono što kažu sa 1/3 itd. ozbiljni smo ljudi. Prvi zaključak 1. Predstavnički dom poziva članove Predsjedništva Bosne i Hercegovine da smjene odgovorna lica u skladu sa revizorskim izvještajem dok nadležni pravosudni organi ne okončaju odgovarajuće procesuiranje krivaca za ovakvo stanje. Dakle da ne pozivamo ono Tužilaštvo da nam za tri mjeseca da one nove, da radi svoj posao, nego eto, ovaj zaključak će čitati novinar pa će valjda raditi i oni svoj posao. Ali kada vide da su u Predsjedništvu ljudi sankcionisani. 2. Predstavnički dom zahtjeva da se ustroji služba odgovarajuća Predsjedništva Bosne i Hercegovine koja će obavljati jedinstvene funkcije u skladu sa principom zakonitosti, efikasnosti i racionalnog poslovanja. Ovo ovako više nema smisla. Puno košta, a nema rezultata. 3. Zadužuje se Komisija za finansije i budžet da za dva mjeseca pripremi rebalans budžeta kojim se Predsjedništvu smanjuje iznoz sredstava u ovoj godini u iznosu neprimjerenih troškova u 2003. godini. Dakle da pripreme rebalans budžeta koji bi išaoo, zaista bi bio spektakularan to rebalans budžeta, prvi put od Dejtona do danas mi bi rebalansom smanjili neke pare tokom godine, s obzraloženjem puno ste trošili prošle godine i evo dajemo vam, dakle to se da iz revizroskog izvještaja vrlo fino vidjeti otprilike koliko. 4. Predstavnički dom traži od Predsjedništva Bosne i Hercegovine da odmah pristupi racionalizaciji troškova i adminsitrativnog aparata u skladu sa prethodnim zaključcima. Dakle da oni ne čekaju naš rebalans nego da nam ne kažu u septembru nema više para, pa evo odmah da znate biće vam rebalans. 5. Pozivaju se članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine da podnesu ostavku na svoje funkcije zbog neodgovarajuće reakcije povodom revizorskog izvještaja kao primjer odgovornosti prema institucijama Bosne i Hercegovine. 80 I šesto, pošto sam rekao da je Visoki predstavnik amnestiran dok mi ne reagujemo, onda normalno Parlament, mislim da može donjeti Šesti zaključak – Poziva se Visoki predstavnik da u skladu sa svojim ovlastima sankcioniše one koji se ne pridržavaju zaključaka Parlamenta. Zaključaka Parlamenta. Dakle da on u skladu sa našim zaključcima preuzme odgovarajuće ovlasti iz reda sva tri naroda. Eto. Dakle da čovjek ne radi nešto iz svoje volje, Novakoviću, nego da se mi složimo ovako fino kao ljudi vlast i opozicija kao primjer drugim institucijama Bosne i Hercegovine šta nam je raditi. Pošto se gospodin Novaković počeo čuditi ja ću stati.
...Muhamed Moranjkić.
Hvala gospodine predsjedavajući, ja ću isto vrlo kratko. Iz izvještaja revizije sedam institucija Bosne i Hercegovine vidi se da su, neko manje, neko više, ali gotovo svi kršili zakone i propise u finansijskom poslovanju od 2002. na ovamo dakle do danas. A sobzirom da su tačke raspravljene posebno iz izvještaja se vidi i tako ću se osvrnuti da je Predsjedništvo od 2002. godine do danas gotovo najviše kršilo zakone i propise u finansijskom poslovanju, čak ne mareći puno ni na mišljenja i upute ni komisija ni gospode revizora koji su u prethodnom slučaju im ukazali na propuste i nezakonite radnje. Dakle, zakoni i propisi za njih nisu važili i ne važe što se pokazuje jednom totalnom ignorancijom prema ovom parlamentu i inače njihov kompletan odnos se tako pokazuje. I drugo očito zloupotrebljavana budžetska sredstava i u mnogim stavkama ne namjenski, nezakonito su trošena, bolje rečeno, ona su rasipana. Drastična je razlika, ono što mi je upalo u oči i u broju zaposlenih kod pojedinih članova Predsjedništa, a vrlo malo ima i kod jednog i kod drugog i trećeg transparentnosti kada su u pitanju trošenje sredstava u nabavke, bilo osnovne, bilo drugih sredstava našto su ukazali gospoda. Zato sam ja pripremio isto tri zaključka i predlažem da pod 1. Sva pogrešno nezakonito trošena i potrošena sredstva iz budžeta u 2003. godini da se u roku od trimjeseca vrate budžetu odakle su nezakonito uzeta. Normalno rebalansom, jer na taj način se to može i uraditi. Da se, pri rebalansu, bolje rečeno, u pravu si Sejo, pri rebalasu da se vrši, a da se uzme od njih. 2. Drugo da se poslije tri mjeseca Parlament i javnost obavijesti o realizaciji tog zaključka i 3. Da se protiv odgovornih za nezakonito trošenje sredstava budžeta u roku od 30 dana pokrenu sve zakonom predviđene mjere odgovornosti, dakle dopustive i o tome u istom roku od 30 dana obavijesti ovaj parlament i BH javnost. I posebno što želim ovdje istaći i naglasiti na Parlamentu jeste da je u medijima objavljeno, a kruže i nezvanično priče da se revizorima koji su radili pošteno svoj posao prijetilo, da su čak onemogućavani u određenim poslovima bavljenja tog zadatka, da se vršila, vršili pritisci na njih itd. itd. Tražim, ako je to tačno, a tu su ljudi, oni će vjerovatno potvrditi ili iznegirati da ovaj parlament osudi te pojave, jer ako na takvim visokim institucijama doživljava se to što je prodrlo u javnost, onda je 81 to hajdučija u ovoj zemlji. I zbog toga ja kao poslanik podržavam te ljude koji su radili ovaj posao i čestitam im na urađenom poslu. Hvala vam.
Hvala lijepo gospodine Moranjkiću. Riječ ima gospodine Živković.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo u nekoliko navrata u ovome parlamentu upozoravali smo na ponašanje Predsjedništva i jednim zaključcima obavezali da dokumenti koji dolaze od Predsjedništva bilo dobro da neko iz Predsjedništva bude tu kada raspravljamo o tim dokumentima.Meni je žao pozicije u ovom parlamentu koja svojim nekim stavom ne obaveže Predsjedništvo da se ponaša u skladu i zaključcima ovoga parlamenta. S druge strane predsjedništvo samo po sebi izgleda da izigrava agenciju za nabavku i popravku vozila i organizovanju putovanja. Po revizorskom izvještaju koji imamo ovdje on najviše je dalo negativno mišljenje u vezi sa time. Kancelarija za reviziju izražava negativno mišljenje na finansijski izvještaj Predsjedništva, pa između ostalog u 8 tačaka, njih 6 je u vezi sa nabavkom vozila, nafte i organizovanju putovanja. Na strani 23. isto tako imamo i poklone koji su se od 2,5 hiljade maraka za nalifpera pa do 15 hiljada maraka odnosili. Ja sam isprva na početku ove sjedice htio da idme sa novom tačkom dnevnog reda koje bi bile izmjene i dopune Zakona o sukobu interesa i to njegov član 10. gdje kaže – primanje poklona da dodamo i davanje poklona, pa da ako ograničimo primanje poklona na 100 maraka zaista tako damo i mogućnost davanja poklona 100 maraka iz budžeta, pa da se poklanjaju naše uniforme i nošnje i neki sitniji predmeti, rukotvorine Bosne i Hercegovine, a ne skupocjene dijamanske ogrlice itd. pozlačena nalif pera. Sobzirom da je gospodin Lagumdžija dao 6, moj kolega Moranjkić 3 zaključka, mislim da bi bilo previše da se daju još neki zaključci, ja ću se zaustaviti na ovome. Hvala vam.
Hvala lijepo gospodine Živkoviću. Gospodin Avdić, pa gospodin Novaković, pa gospodin Gligorić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, pregledavajući ovaj izvještaj, analizirajući pojedine stavke itd. ne treba biti puno pametan, objektivno da se dođe do saznanja pa blago rećeno članovi Predsjedništva su zloupotrijebili svoje funkcije i u tom kontekstu ogrešili se jednostavno o zakon i da je bilo moralne i političke odgovornosti, pa i profesionalne odgovornosti do sada, vjerovatno bi imali neke reakcije od članova Predsjedništva. Ja moram da iskažem sve riječi pohvale i priznanja Uredu za reviziju finansijskog poslovanja, da su imali hrabrosti i snage da podnesu ovakav izvještaj, da ovaj Parlament zaštiti od bilo kakvih sankcija, to nezavisno revizorsko tijelo i u tom smislu stvarno još jedan put održi ovaj institut samostalnosti, digniteta Ureda za reviziju BiH. Oni su odgovorni jedno Parlament i u tom kontekstu stvarno moramo stati u zaštitu tih ljudi. Evo sad je na potezu sistem institucija Bosne i Hercegovine. Znači, ja bih predložio samo jedan predlog zaključka. Parlament poziva Tužilaštvo BiH da hitno sagleda Izvještaj o 82 reviziji finansijskog poslovanja Predsjedništva BiH i ostalih BH institucija normalno, i u tom smislu postupi po pozitivnim zakonskim propisima, tačka. Znači, pozvati Tužilaštvo institucije sistema i do tada gospodine predsjedavajući predlažem da ne usvajamo ovaj izvještaj do očitovanja Tužilaštva i da damo Predsjedništvu mogućnost da preispitaju sami sebe i da možda jednostavno se osvrnu na svoj sistem odgovornosti, za poslovanje svojih kabineta u kojima se oni naredbodavci itd. Ne mogu se distancirati od kabineta koje su oni formirali. I ja vas molim da ne budemo ovde, da ne izgubimo jednu sofisticiranu dimenziju promatranja svakog člana Predsjedništva ponaosob. Nema ovde kolektivne odgovornosti, ima kolektivna odgovornost kod nabavke kola, kako da ne, ovih ponuda koje su stizale ali objektivno svaka individualna odgovornost je bitna. Znači, nema uslovno rečeno kolektivne odgovornosti u odnosu na jednostavno samo one odluke koje su donesene kolektivno. A znači, član Predsjedništva suvereno vlada svojim kabinetom i nalogodavac je za poslovanje svog kabineta zajedno sa generalnim sekretarima Predsjedništva BiH. Što znači, da još jedanputa pocrtam, očekujem od Tužilaštva da hitno pronto reagira s obzirom na ovaj izvještaj i da se jednostavno očituje na zloupotrebu jednostavno dužnosti i jednostavno pozicije koju su zauzimali, koju zauzimaju članovi Prredsjedništva BiH, a ove ostale predloge možemo normalno još jedan put sagledati i glasati o njima. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Avdiću. Gospodin Novaković, pa gospodin Gligorić, pa gospodin Duraković.
Gospodo, predsjedavajući, kolege poslanici, slušajući neke od ovih prijedloga, vjerujte da ne znam da se radi o Predsjedništvu BiH mislio bih da se radi o Predsjedništvu Boćanskog saveza, Saveza ptičara ili nekih drugih saveza. Naime, prijedlozi idu dotle da se sredstva vrate, pa da se i pokloni vrate, ja bih dodao ako su utrošena na reprezentaciju da se povrate, jer ne znam šta drugo da tražimo kad sve ovo tražimo onda i ovo što je za reprezentaciju. Nije pošteno tako da ostane. Pa sam čitao prijedlog komisije, pa utvrdio da čak i komisija naređuje Predsjedništvu, pa kaže da je Predsjedništvo dužno izvjestiti komisiju. Ili je možda komisija trebala pozvati Predsjedništvo da izvjesti nju i ovaj Dom o onome što ona traži. Pa sam čuo onda da posebne pohvale zaslužuju revizori zato što su radili svoj posao. Ja očekujem da i mi dobijemo posebne pohvale zato što radimo svoj posao. Ako, zaista svi koji rade u ovoj zemlji treba da posebno budu pohvaljeni, nije li valjda onda revizorska grupa ili revizori, nisu valjda oni imali velikih problema u ovome ako ih trebamo pohvaliti što su imali hrabrosti da napišu što su našli. Ako su ljudi našli to što su našli, valjda je normalno da to napišu. Ja očekujem da je normalno da to napišu. Ja sam danas evo čuo i poziv da Visoki predstavnik sve to što mi ne uradimo ili neko drugi ne uradi, uradi. Ja mislim da Visokog predstavnika ne treba na to pozivati, on to vrlo efikasno radi i bez poziva. Bar ne ovog Parlamenta ovde. Ili oni što to danas rade ustvari to rade i prije ovoga i radili su i prije ovoga ali malo iza kulisa. Ja sam dakle govorim u svoje ime, spreman da podržim predloge komisije, uz jednu korekciju drugog prijedloga, a to je da komisija poziva Predsjedništvo da komisiji Predstavničkom domu, da komisiju i Predstavnički dom izvjesti o aktivnostima koje su preuzeli na otklanjanju uočenih propusta u izvještaju. Da li će taj izvještaj biti ovjeren od članova Predsjedništva ili od ovlaštenih od strane Predsjedništva je manje bitno gospodo u komisiji. Samo ako vi nemate neki drugi cilj. Sem ako nemate naravno neki drugi cilj. Također sam spreman i dio zaključaka gospodina 83 Lagumdžije da podržim i molio bih da dobijemo te zaključke zaista umnožene a ne da se čitaju gore, ako je ikako moguće prije glasanja, s obzirom
To će i meni olakšati posao, prihvaćam.
Dakle, ovaj spreman sam i neke od tih zaključaka da podržim, posebno onaj o Visokom predstavniku naravno, poziv Visokom predstavniku. Dakle, spreman sam neke od tih zaključaka da podržim i smatram da zaista jedan broj tih zaključaka zaslužuje jednu ozbiljnu podršku. Naravno, da se prema svakom od tih, pa i ostalih zaključaka koji su ovde predloženi izjasniti, pojedinačno, dakle ne o grupi zaključaka nego tražim da se, odnosno ako je moguće da se pojedinačno izjašnjavamo. Neću podržati prijedlog da ovdje zato što je to normalno da se radi, da po ovom izvještaju nadležni organi poduzimaju mjere, tako da nema razloga da posebno to izjašnjavamo se ovde jer je sasvim normalno da će to ljudi uraditi ili da trebaju da urade. I na kraju, ja bih zaista volio, smatrao bih normalnim da ovaj Dom uvažava Predsjedništvo kao instituciju, ne govorim pojedinačno o članovima Predsjedništva, ne govorim o ljudima koji su zloupotrijebili i njihovo povjerenje i ovaj, iskoristili neke pozicije tamo, govorim o instituciji Predsjedništva koju mi, bar mi bi ovde kao Dom trebali uvažavati. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Novakoviću. Riječ ima gospodin Gligorić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospdo, kad govorimo o članovima Predsjedništva, kad govorimo o reviziji, onda zaista želim sa dužnom pažnjom da kažem nešto o ljudima a vizavi opet ove priće o kojoj je govorio gospodin Novaković, da treba čuvati dignitet institucije. Gospodin Beriz Belkić, gospodin Jozo Križanović i gospodin Živko Radišić, vršili su časno tu dužnost i Bogami mnogo para ostavili na računima a ovi danas su se što bi rekao naš narod zajeli tri godine unaprijed. Prema tome, treba imati uvijek neku vrstu poređenja na ljude koji znaju da vrše i odati priznanje i one koji zloupotrebljavaju. A ne sve to kriti se iza digniteta institucije, pa onda su oni nedodirljivi jer tamo neko radi, pa može i da krade. S obzirom da se slažem sa onima koji su kritički imali osvrt vezano na zloupotrebu položaja i nenamjensko trošenje sredstava, također predlažem tri zakjučka. Neki se ponavljaju, ali baš zato je dobor da se vidi volja poslanika koji su neovisno razmišljali a došli do istoga i da se na neki način tri puta to ponovi u Parlamentu i naravno kod glasanja, pa ću ostati pri svojim zaključcima bez razlike što se ponavljaju sa nekima. Prvi je, znači povodom Izvještaja Kancelarije za reviziju, o reviziji institucija BiH, kojom su utvrđene nezakonite, u trošenju namjenski finansijskih sredstava, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, traži od članova Predsjedništva gospodina Sulejmana Tihića, gospodina Dragana Čovića i gospodina Borislava Paravca, zaslužuju da se prozovu njihova imena, da podnesu ostavke na dosadašnje funkcije kao časni i moralni čin prema institucijama i građanima BiH. Drugi zaključak, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH daje punu podršku rukovodstvu i osoblju Kancelarije za reviziju da nastave profesionalno vršiti poslove nadzora u institucijama BiH, te da će stvoriti Predstavnički dom, optimalne uslove za njihov rad. 84 I treći zaključak, možda će vam biti malo smiješan, ali želim da se i o tome kaže. Predstavnički dom traži da institucije sistema BiH prilikom nabavke službenih automobila kupuju automobile domaće proizvodnje, a to mislim na Škodu i na Pasat. Ako, pa ne plaćate carinu tu, odma vam je domaće u Federaciji. Prema tome, smatram da zašto dati ogroman novac za Audi 6, kad je dovoljna i Škoda oktavija, sa klimom evo dodaćemo i to. Ko su to ti ljudi koji trebaju baš da iz opanaka skoče u Audi 8. Ma šta mu smeta Škoda u kojoj se voza i smatram da treba preporuku takvu poslati institucijama sistema i po tom osnovu vidjećete koliko ćemo uštediti u ovoj zemlji, i na gorivu naravno. Pa se neće dogoditi da do podne troši naftu a poslijepodne benzin bezolovni itd. Prema tome, ja molim da na ovo mislite, ovde kod trećeg dozvoljavam naravno korekciju u smislu ove intervencije domaća proizvodnja, gdje je šta, smatram da je to Škoda, ja sam obavješten da se ovde sklapa i Pasat kao domaći proizvod, pa bih možda evo za toliko, za tu nijansu oni mogli koristiti i to. Hvala vam na pažnji.
Duraković, izvolite. Neka se pripremi gospođa Sopta.
Ja ću kratko isto dati jednu inicijativu. Naime, sama činjenica da članovi Predsjedništva ni jednom, baš ni jednom nisu došli u ovaj Parlament bar da čuju s kojim se problemima suočavamo, i da saznaju kako ide ostvarenje ovih reformskih principa ili kako teće ova naša zakonodavna inicijativa i sl. pa i činjenica da i povodom ovog izvješća nisu poslali svoje predstavnike bar da daju nekakve važne informacije, govori zapravo samo odnos Predsjedništva prema ovoj državi. Ono što su zapravo dosada radili u skladu sa svojim naravno, ustavnim ovlaštenjima, općem sudu je jedno veliko ništa. Ovako kako redi i kako se ponaša Predsjedništvo, pokazuje maltene da je suvišno i da samo đabe iscrpljuju ovu jadnu državu i troši novac poreskih obveznika. Oni čak i onu reprezentativnu ili kako se to kaže ukrasnu funkciju jadno i traljavo obavljaju. Sad oko troškova. Tačno je da se po rasipništvu članovi Predsjedništva pojedinačno razlikuju. Ali gotovo da i nije to bitno. Zašto se recimo kao kolektivni organ, kolektivno i odgovorno nisu ponašali, pa recimo nešto i uštedjeli. Ja znam podatak da je prethodno Predsjedništvo recimo nasljedilo 200 hiljada maraka gubitka da bi ih na kraju svog mandata bili i u suficitu za nekoliko stotina hiljada. Ovo je primjer, ja ne znam pravio sam za sebe neku analizu, sad to nije bitno, govorim ali tako ima tih, ma nemam izraza za to. Pravio sam analizu da recimo naše Predsjedništvo troši više nego Nacionalno vijeće što je Predsjedništvo Švicarske, da troši više nego predsjednik najbogatije evropske države Njemačke, da troši više nego premijer Japana itd. Trebali bi o tome malo da govorimo. Naravno, jednostavno Predsjedništvo se iskazuje ovim svim, politički neodgovorno, bahato, rasipno. Pa rekao bih u tom smislu i nemoralno. Ono zna da ga ovaj Parlament nažalost ne može smijeniti. Ali možemou vidu posebne apelacije baš tražiti kao moralni čin, da Predsjedništvo podnese kolektivnu ostavku. Naravno, sumnjam da će to ono uraditi ali svejedno to je moj prijedlog, ali ako ovo ne prođe imam drugi prijedlog da pojedinačno poslanici, naravno oni koji to žele, potpišu ovu inicijativu. I na kraju, ono što bi ovaj Parlament bar mogao uraditi jeste da ne trebamo nalagati, ali eto da se kaže to da bi nadležni organi, su naravno samo nadležni organi, ukoliko nađu elemente, podnesu prekršajne i eventualno neke druge prijave protiv odgovornih lica koja su dovela do ovoga haosa i ove opće blamaže. Hvala. 85
Zahvaljujem se profesoru Durakoviću. Riječ ima gospođa Sopta. Neka se pripremi profesor dotor Kunić. Samo da vas potsjetim, ovdje je generalni tajnik je li tako, Predsjedništva BiH, ovlašten u ime institucije, ako osjeti potrebu.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, učinak revizije mislim da ne treba ni čak mislim da ni diskutanti koji do sada su govorili, nisu dovoljno izrazili koliko je važna i bitna i koliko su do sada dosta uradili. Mislim da će efekat njenog rada naročito doći do izražaja posle zaključka Komisije za financije i proračun prema kojem će oni sačiniti spisak propisa koji nedostaju, propisa pravilnika, procedura, svih, sve ne znam kako se zovu akti koji nedostaju u radu svih institucija državnih, a u prepisci koju su radili u tim intitucijama skoro da se može iščitati da oni nisu svjesni na šta ih revizija upozorava, nego brane se sasvim od nekih drugih stvari. Mene pomalo iznenađuje diskusija prethodnih kolega da govore kako su imali hrabrosti, kako su smjeli, pa čovječe to je i zadatak revizije. Ja mislim da revizija ne bi uradila svoj zadatak da nije nepristrasno obradila sva revizorska izvješća kako treba, sukladno propisima i standardima koji su propisani. Zato se bojim da ih malo ne razmazimo, da oni kažu aha, sad možemo malo i opustiti, kad smo ovako dobro radili, ovi nam čestitaju na hrabrosti, neće biti nešto uredu. Meni ni sada, ne vidim razloga da se izvješće Predsjedništva našlo kao posebna točka dnevnog reda pred ovim Parlamentom. Zašto? Zato što su se do sada izvješća obično sva skupa analizirala i gledala, i zato što nije jedina institucija državna koja ima negativno izvješće, a ni zato što negativno izvješće kod pojedinih institucija uopće nije velika razlika između nekoga kome je dato izvješće sa pozitivnog mišljenja sa rezervom. Prema tome, mislim da puno nas ovde koji su diskutirali nije ni shvatio bit revizije. Obično se govori o prekoračenju troškova, pa se spominje čak i riječ ekonomičnost poslovanja, mislim da mi iz ovog izvješća ne možemo kontrolirati ni govoriti puno o ekonomičnosti poslovanja, o prekoračenju utroška hajde, možda i može, možda i ne, mislim da o tome bi trebalo i više diskutirati kad raspravljamo o Izvješću o radu Predsjedništva. Možda nešto nije skupo ako je bio dobar evekat za to. Reviziji je bitnije da sve ono što je urađeno, da je sukladno propisima, da je proceduralno odrađeno kako treba. A to je ono na što smo mi, što smo mi uočili skoro kod svih institucija da nije odrađeno profesionalno i da nije odrađeno sukladno propisima, odnosno ili nije odrađeno sukladno propisima ili ne postoje propisi koji to reguliraju. Kod Predsjedništva kao što je istaknuto kao posebna točka dnevnog reda, mi smo pomeni, ja sam uočila jedan pomak pozitiva, pozitivan pomak da je utvrđeno u sistematizaciji poslova radno mjesto pomoćnika generalnog tajnika za financije i proračun, za organizaciju i praćenje finansija i utroška nabavke osnovnih sredstava i svega toga. Međutim, što se loše učinilo? Loše su osobe postavljene na ta mjesta. Neprofesionalne, ne loše osobe nego neprofesionalne su osobe postavljene na ta mjesta. Komisija za financije proračuna je to uočila, upozorila, možda prestrogo i meni se čini ovde nekako čini mi se hajde recimo, pomalo neumjesno ali dobro neka i stoji ovako u izvješću našemu, pozvali smo da to se promjeni. I držim da će to biti pozitivan pomak iako sam stekla dojam da čak u prepisci Predsjedništvo to nije shvatilo kao nekakvu veliku pogrešku. Ali, evo sad smo izričito rekli i mislim da će se tu napraviti jedan pomak. Zato predlažem gospodinu Lagumdžiji da ipak, iako ga nema ovde, da ipak, ovo je preliminarno izvješće, da sačekamo bar konačno izvješće i da konačno izvješće, da o zaključcima raspravljamo poslije konačnog izvješća a ne poslije preliminarnog izvješća. 86 Ja isto, zamjerala sam i do sada Predsjedništvu da nije svoje predstavnike poslao ni na komisiju ni na Parlament a evo sreća danas imamo njihovog predstavnik iako biću sad iskrena pomalo mi je sad jasno zašto ne dođu. Ja toliko.
Doktor Kunić. Zahvaljujem se gospođi Sopti, izvolite. Nema više prijavljenih. Molim vas da se prijavljujete, pa i ja imam odgovornost da planiram vrijeme i vezano i za druge točke, nikog ne uskraćujem ali evo da se javite.
Mislim da je prilika da se trezveno kaže racionalno nešto o ovom izvještaju na bazi nekih objektivnih pokazatelja a to imamo. Ne treba puno stranački gledati ovaj izvještaj i sutaciju. Mislim da se možemo izdići iz tih okvira i sagledati u cjelini taj izvještaj. Ja sam svojevremeno rekao da Kancelarija za reviziju odnosno da bi je trebalo izmisliti da nije stvorena. To je jedna od najvažnijih institucija u tranziciji, dakle uz mnoge druge zakone koji dolaze, ta je kancelarija jedna od najvažnijih i dakakao iako koristim priliku da im dam punu podršku i da budu objektivni kad iznose neke činjenice, da iznose činjenice u cjelini. Zašto to govorim? Zato što sam uočio da izvještaj u RS su popraćeni sa nekim stvarima koje ne treba, a nisu date neke veoma važne činjenice. Prema tome izvještaj svaki mora biti zaista objektivan bez obzira o kome se radi i on mora biti činjenično stanje potpuno. Čini mi se da ovaj izvještaj koji je dala ova Kancelarija za refiziju ide u tom pravcu da budu dosta objektivni i nadajmo se da će ta institucija postati prava institucija BiH. Naime, ovih dana ja sam puno razmišljao o dekapitacijama koje su vršene u RS. Dakle sjeća glava, smjena ljudi od strane Visokog predstavnika. I onda sam dolazio stvarno u situaciju da postavim sebi pitanje, da li je moguće ljude smjeniti koji su se ogrešili. Jednostavno u našem sistemu, kako sada funkcionište a to je tzv. modifikovani sistem prošli, nije moguće. Jer onaj koji drži vlast, onaj se drži pa makar šta bilo neće priznati svoju grešku. I bojim se da ćemo bolovati duže vreme od te bolesti. Bojim se, plašim se s obzirom na situaciju kakva je u Parlamentu. Ja sam zaključio pa dobro, ta sjeća glava, jednostavno institucije nisu sposobne da izvrše smjenu nekih ljudi, a ako pretpostavite da su se ogrešili, da nezakonito rade, da se bave kriminalom itd., dakle postavilo se ovde pitanje dakle, kad ćemo mi doći u tu situaciju da nam institucije smjenjuju ljude, a ne da čekamo da nam, neko je to rekao, mislim gospodin Lagumdžija ovaj, da nam to radi Visoki predstavnik sa mutnim ovlaštenjima i još mutnijim mandatom koje mu daje, ko mu daje? Odbor ili Savjet za implementaciju, kroz koji vid mu to daje? Koji je to pravni osnov? kad bi raspravljali o tom, nema ga. To je politički mandat da može raditi to, daje mu jedno političko tijelo. Naravno, kažem kako ćemo to izbjeći? Tako ćemo izbjeći, kad stvorimo odgovorne institucije. Predsjedništvo ovde nije odgovorna institucija. Nisam ja za nikakvu sjeću glava Predsjedništva itd. ali Predsjedništvo mora izvući ozbiljne pouke iz ovog izvještaja, da se ne može ponašati ovako. Predsjedništvo države mora, njegovo ponašanje mora biti etičan primjer za druge a ovaj izvještaj nimalo to nije. Ovaj izvještaj nimalo to nije ako vidite kupovinu auta po 200 i nešto hiljada maraka. Molim vas, to je 5 stanova u današnje vrijeme. Da ne govorim to je postalo pomodarstvo u čitavoj BiH, i u entitetima manje znam sitauciju u kantonima a vidim da je to postalo i u institucijama BH. Dakle, da li je to moralno? U najmanju ruku, nije. Nije moralno da se kupuje auto od 200 hiljada maraka a imamo takvu situaciju gladnih ljudi, ljudi bez stanova itd. ili trošenje sredstava što navodi komisija s pravom navodi na ovaj način. Mislim da to nije, da moramo malo da se disciplinujemo i da povedemo o tome računa i da se krećemo u okviru budžeta. Pokriće pozicija, izvršiće rebalans, sasvim sigurno to je nama Predsjedništvo, što je za očekivati ...ali koliko je to dobro, ja to mogu govoriti gospodo. Bio sam 87 ministar dve godine, ostavio sam pola miliona u budžet. I jednu i drugu godinu ostavio sam sredstva. Naravno ali to onaj revizor nije istakao a što treba istaći. Treba pozitivne primjere isticati. Ne treba isticati samo loše primjere. Ako nađete neko pozitivno poslovanje institucije, onda treba istaći jer to je dobro radi da se ugledaju drugi na to. Prema tome, mislim da je osnovni, naravno osnovni cilj, ovog izvještaja treba da bude da Predsjedništvo sagleda ovu situaciju i naravno da se samokritički osvrne na svoj rad. Ne gajim iluzije da će Predsjedništvo podnjeti ostavku jer nema ostavke u BiH. Ovde je sve dozvoljeno. Nema moralnih skrupula. Moraćemo puno, puno čekati do tog nekog boljeg vremena. Hvala vam.
Hvala lijepo profesore Kuniću. Gospođa Palavrić, pa se za riječ javio gospodin Ranko Ninković, vršilac dužnosti generalnog tajnika Predsjedništva BiH.
Zahvaljujem predsjedavajući i prije svega, ja moram prikloniti se onome što je rekla gospođa Sopta i izraziti svoje žaljenje što smo podlegli pritisku i što danas razmatramo izdvojeno izvještaj revizije samo o Predsjedništvu. Jer, dopustite da je meni važnije kao građaninu, da li se Tužiteljstvo BiH ponašalo u skladu sa zakonom, da li se Sud BiH ponašao u skladu sa zakonom, nego Predsjedništvo, jer uostalom to govori i visina njihovih plaća. Međutim, šta je tu je, ono što je činjenica u Predsjedništvu jeste, da sredstva koja su oni potrošili su ona sredstva koja smo mi odobrili budžetom. Ono što ovdje ni jedan moj prethodnik nije rekao a meni je i žao mi je zbog toga, jeste činjenica da je gospodin Tihić dva puta pisao ja mislim reviziji i upozoravao na nenamjensko trošenje sredstava, međutim da izgleda otuda nije dobio adekvatan odgovor. I da rebalans budžeta Predsjedništva nije ni bio potreban zbog potreba gospodina Tihića koje su se kretale u iznosu od oko 600 hiljada maraka. Mi možemo raspravljati da li je i to previše u situaciji u kojoj se nalazimo, ali kao što su moji prethodnici rekli, individualna odgovornost je ovdje vrlo relevantna i mislim da moramo ljude posmatrati pojedinačno, kako se svako od njih ponašao. Zbog čega mi je još žao što ostali izvještaji nisu ovdje. Mi nemamo ovdje izvještaj izmeđuostalog i Parlamentarne skupštine. Zadugo nećemo imati pogotovo za recimo protekli mjesec. Ja moram iznjeti, podijeliti sa vama svoju zabrinutost da ukolko je istina, da šefovi klubova i predsjednici komisija imaju pravo na vozače i da odkako je formiran novi klub kojim predsjedava gospodin Gligorić, ja ne znam da li je istina ali ima informacija, da je gospodin Gligorić na vozača samo za prošli mjesec potrošio 1.800 maraka u ovoj situaciji a istovremeno predlaže da članovi Predsjedništva se voze na skupove državnika u škodama ili eventualno pasatima domaće proizvodnje, onda ja zaista ne znam naći riječi takvome ponašanju. Dakle, ako je to istina, onda zaista prestanimo biti neozbiljni, pogotovo prestanimo koristiti rječnik koji gospodin Gligorić tako paušalno koristi i razbacuje se prema svima. Dakle, ne želim nikoga braniti, zakoni su tu da se poštuju, revizija treba da radi upravo ono na šta je ukazala gospođa Sopta i ja to očekujem od Ureda za reviziju i očekujem i u budućnosti, čak i češće izvještaje. Možda je previše čekati godinu dana, neka se prave analize i češće jer nakon godinu dana već se neke greške ne mogu popraviti. Teško ih je popraviti, ali mislim da smo se danas ovako kako je tačka stavljena, tako da su se moji prethodnici, glavnina njih i ponašala, obrušila se na članove Predsjedništva kao da su oni ne znam ja, neko ko nije zaista izabran voljom građana da ga pretstavlja. O njima će presuditi građani, ali ja mislim da oni ipak zaslužuju više poštovanja i bolji rječnik u ovome Parlamentu, a pogotovo od nas vlastitim primjerom da im pokažemo kako bi se i oni trebali ponašati. Hvala lijepo. 88
Hvala lijepo. Replika gospođa Sopta, pa gospodin Gligorić. Za raspravu imamo prijavljenu još gospođu Azru Hadžiahmetović. Želite li vi prije? Pardon, hvala lijepo i za riječ se javio još generalni revizor gospodin Samid Mušović. Izvolite gospođo Sopta.
Ja bih replicirala gospođi Palavrić. Kad je riječ o pojedinačnom razmatranju, pračenje pojedinačnih kabineta, mi imamo Izvješće o radu Predsjedništva. To je institucija državna. Ni u drugim institucijama nije institucija kriva. Krivi su pojedinci. O pojedincima će raspravljati netko drugi ako se bude uvelo u proceduru pitanje odgovornosti ljudi koji su napravili nešto. Mi govorimo i upravo je tu napravljena, ja mislim i nepravda i pogreška, jedino sam tu imala zamjerku radu one Uredu revizije, mada se i ograđujem i ovo drugo što je gospođa Palavrić rekla, da poziva, nisam ja pozvala reviziju da radi kao što sam ja rekla, jer revizija odlično radi. Ja sam jedino imala primjedbu tu reviziji, da ne treba pojedinačno promatrati. Poslije njihovog objašnjenja shvatila sam zašto su to tako pisali. Mi kao Parlament govorimo o instituciji, netko drugi će utvrđivati pojedinačnu odgovornost. Ja držim da bi mi kao Parlament na taj način trebali ovdje raspravljati i o tome razgovarati. Reviziju, kažem još jedanput podvlačim radi dobro, treba joj dati podršku, jer bez revizije mi sigurno da bi izgubili puno koordinata i da je vrlo važno da oni održe ovu profesionalnost. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospođo Sopta. Gospodin Gligorić, replika. Je li replika bila?
Jeste. Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, tačka dnevnog reda nije Tihomir Gligorić gospođo Seada Palavrić. Vi stalno bježite od neke odgovornosti, čuvate svog lidera, pa idete na nešto što je definisano u ovom Parlamentarnom domu. Ja kao predsjedavajući kluba imam pravo na vozača. To imaju i predsjedavajući komisija. Uzeo sam gospođo Seada jednog mladog čovjeka koji je pet godina bio na birou, pod ugovorom koji nije ni stranački i familija i koji eto je u prilici da zaradi neki dinar. A to, koliko puta ja ovde dođem, to je stvar neracionalnosti, pa gospodin Mirsad Ćeman umjesto danas ili jučer kad sam ovde, da zakaže, on zakazuje sutra tek u 15:00 čaosva Ustavno-pravnu komisiju. Ja kao poslanik profesionalac dolazim i na svaku komisiju, svagdje gdje treba
I gospodin Ćeman je na dnevnom redu, kao što niste vi
Eh, nije ali pazite, ali ne pita da li ja predsjedavajući, dozvolite predsjedavajući
Ali da budemo evo neka pravila
Da li ja kao poslanik treba da dolazim na pozive ili da ne trebam. Jednostavno mi recite. Meni je lako, ja radim neke isto tako važne poslove, ja ne moram da dolazim. Evo mogu vam dati riječ da vam 89 neću doći ni jednu komisiju ili da dam ostavku na sve komisije, pa vi to razmotrite. Ali ne možete tražiti da funkcioniše neko dođe, a istovremeno sao ovaj Parlament je uspostavio pravila. Odredite se ljudi, budite racionalni, prema tome, ja mogu jedino da vam ne dođem na takve komisije. A gospođo Seada Palavrić, ovaj, usput i netačan je podatak, u to nisam ni znao da se špijunira opozicija na takav način.
Hvala gospodine Gligoriću. Nema potrebe više, gospodin Ćeman.
Kolega Gligoriću, Mirsad Ćeman je kao predsjedavajući komisije zakazao komisiju u 15:00 sati zato da upravo da se malo racionalno ponašamo, jer u 10:00 sati imamo raspravu o jedinstvenim pravima za izradu pravnih propisa u institucijama BiH. Dakle, kodeks normiranja i koristim priliku kad ste ovdje, i sutra i kao članovi Ustavne komisije, to radimo i vodimo i to je dakle razlog. Eto samo da se ne misli da sam ja vama otežavao posao, nego pokušavam baš da se racionalno ponašam. Hvala.
Hvala gospodine Ćeman. Gospođa Azra Hadžiahmetović, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja ću povodom Izvještaja o reviziji kako Predsjedništva, tako i drugih institucija, dakle povodom izvještaja ne govoreći o izvještaju nešto reći o nama. S punim pravom, naravno govorim opet povodom Izvještaja o reviziji. Prvo, dozvolite da počnem odpozada pa ću predložiti da ništa ne zaključimo. Neuobičajeno ali ovaj, iz prostog razloga što apelujem da se svi upitamo kad se ispoštoavo i jedan naš zaključak. Ili, da se vratimo na rasprave već dvije godine u ovom sazivu Parlamenta, kada smo raspravljali o izvještajima o reviziji, i zaključili mnogo štošta. Konkretno i na prijedlog Resorne komisije za finansije i budžet i ni jedan zaključak apsolutno nije ispoštovan. Rezultat toga je da imamo ovakve izvještaje Ureda za reviziju danas. I s toga predlažem da ništa ne zaključimo, a drugo, što želim reći da se mi upitamo ovde kad se govori o odgovornosti koliko smo mi, odnosno koliko je ovaj Parlament odgovoran. Prvo, mi tek sad raspravljamo o izvještajima o reviziji koji su prezentirani, evo nek me koriguju predstavnici Ureda za reviziju prije najmanje mjesec i po dana, oko kojih je u javnosti stvoreno takve i medijima, i kroz medije, tekve atmosfere da niko nije osjetio specifičnu težinu pa čak ni ovaj Parlament, dozvolite ja ću to uputiti Kolegiju iako se svi pojedinačno ovde trebamo upitati ovde zašto Parlament koji je u permanentnom zasjedanju, nakon tako alarmantnog upozorenja i atmosfere koja je stvorena u medijima bez obzira da li je ona sa argumentacijom ili ne, nije zakazao vanrednu sjednicu povodom Izvještaja o reviziji. Dakle, upitajmo se malo zašto mi tek sada raspravljamo, zašto u ovim kasnim popodnevnim satima 16 do 6, i zašto sa nekim apelima stalno na neke procedure, na izradu pravila igre itd. evo ja ću vas potsjetiti sve to isto smo sa malo većom specifičnom težinom zaključili prije ravno godinu i po dana. Nadalje, ja ću vas potsjetiti da je mnoštvo pravila, procedura i funkcionisanja institucija na državnomnivou, a potsjetit ću vas posebno recimo na Zakon o javnim nabavkama, isključivo u nadležnosti ovog Parlamenta, pa se malo potsjetite koliko smo i kakve rasprave, 90
Molim vas gospodine Lagumdžija, možete sjesti
Pa ću vas potsjetiti koliko i kakve rasprave smo mi vodili, da li da uopšte donesemo Zakon o javnim nabavkama ili npr. neke slične zakone koji izmeđuostalog regulišu ovakvu oblast, ili recimo institucije, kada imamo zakone koje svjesno zaobilazimo. Ako treba ja ću vas potsjetiti ovde, sve vas koji ste dizali ruke za odgovarajuće zakone, izmjene zakona, odluke itd. koje su bile protivne, postojećim zakonima na snazi. Za one koji znaju engleski, ja ću vas potsjetiti da je revizorski izvještaj o... a svi znamo šta je, što upućuje na specifičnu težinu kako revizije, odnosno Ureda za reviziju i na upute odnosno procedure koje izvještaj za reviziju treba da, izvještaj revizorski izvještaj treba da da ovakvim institucijama kao što je Parlament. Mi to naravno nismo prepoznali. Prema tome, sva ova prića koja se danas ovde vodi, pogotovo ona koja poziva na moral, čini mi se suvišna. Zašto govorim o moralu? Iz prostog razloga što je u ekonomiji, pitanje ekonomije i morala je jedno posebno pitanje. I ako mi ovde budemo apelirali samo na moral, eventualno iz moralnih razloga a ne iz nekih konkretnih razloga koji su navedeni u ovom izvještaju, onda ćemo mi ovu istu diskusiju, iste zakljčke imati i naredne godine. I ono što želim posebno potsjetiti vas sviju, da smo prije godinuipo dana, prilikom rasprave o revizorskim izvjštajima kako Predsjedništva, tako i drugih institucija, izmeđuostalog zaključili da se odgovarajuća ovlaštenja, odnosno da se pozabavimo malo ne samo Uredom za reviziju u smislu njihovog angažmana, koliko jačanja specifične težine, kako Ureda za reviziju, tako i specifične težine posebno izvještaja Ureda za reviziju, pa vas želim upitati, odnosno da se svi upitamo ko je ikada snosio odgovornost, kako za neispunjavanje svojih obaveza, tako za kršenje zakona, jednako tako i za ne poštovanje uputa, odnosno procedura Ureda za reviziju i zašto nikad niko nije snosio odgovornost. Evo, ja ću opet završiti na kraju, da mi ipak ne zaključimo ništa. Fino smo se ispričali, istu priču ćemo ispričati za naredni put, odnosno prilikom naredne rasprave, zaključiti nešto da trebaju izraditi se neka pravila i procedure, biti svjesni ovakvih izvještaja Ureda za reviziju, sve dotle dok mi sami sebe ne promjenimo. Zahvaljujem.
Hvala lijepo gospođo Hadžiahmetović. Samo ću potsjetiti da smo mi izvješće u proceduru primili 10.06. i da smo postupili sukladno Poslovniku, omogućili raspravu na nadležnoj komisiji i čim je bilo spremno i u jednom početnom obliku stavili na sjednicu Doma i danas imamo priliku da kažemo bez, evo niko ne ograničava raspravu niti usmjerava i iznad stranački i respektirajući ulogu Parlamenta, sve što mislimo i povodom ovoga i povodom narednih izvješća. Riječ je tražio gospodin Ranko Ninković, pa zatim gospodin Samir Mušović, izvolite. Gospodin Ranko Ninković, vršilac dužnosti generalnog tajnika Predsjedništva Bosne i Hercegovine.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi poslanici, smatram neophodnim da naglasim da je Predsjedništvo u prošloj godini funkcionisalo u uslovima da je odg...budžet koji je bio 87% budžeta iz 2002.godine, odnosno ukupno 2 miliona i 982 hiljade KM, što je za 400 hiljada mraka manje u odnosu na 2002.godinu, a imali smo istovremeno situaciju da su kabineti članova Predsjedništva imali veću 91 popunjenost postojeće sistematizacije nego u prethodnom periodu. To je u startu dovelo Predsjedništvo u jednu vrlo nezavidnu situaciju kada je upitanju finansijsko poslovanje. Iz tih razloga je, su i odobrena sredstva kroz rebalans budžeta u prošloj godini i Savjet ministara u dva navrata odobrio sredstva iz tekuće budžetske rezerve, kako bi se mogle zadovoljiti potrebe Predsjedništva. Potrebno je naglasiti, da Predsjedništvo nije probilo odobrena sredstva. Naime, realizacija odnosno izvršenje je bilo 98% od odobrenih sredstava u 2003.godini. U drugoj polovini 2003., stručne službe Predsjedništva su u saradnji sa kabinetima otpočele aktivnosti na unapređenju procedura u Predsjedništvu kad je upitanju stvaranje obaveza i plaćanje obaveza, jer su konstatacije revizije bile iste i za 2001. i za 2002.godinu. Istovremeno su i analizirani akti Predsjedništva interni kojima je regulisano procedure stvaranja obaveza, plaćanja faktura, plaćanja kroz sistem, kroz sistem trezora. Te naše aktivnosti su dovele i do usvajanja Pravilnika o materijalno finansijskom poslovanju kojim smo mi objedinili više akata u jedan interni akt kojim smo otklonili ove manjkavosti. Nažalost, donošenje tog pravilnika je dalo rezultate, značajnije rezultate u provoj polovini ove godine, tako da smo mi u prvom dijelu 2004.godine otklonili najveći dio primjedbi koje je revizija konstatovala. Nakon samog izvještaja Ureda za reviziju, Predsjedništvo je usvojilo jedan Operativni plan otklanjanja nedostataka. Taj plan se realizuje i mi smo već donjeli recimo finansijski plan rashoda za ovu godinu, usvojili smo izmjene odgovarajućih akata o platama i naknadama. Naravno, ne u dijelu koji se odnosi na povećanje plata, naprotiv, Predsjedništvo je odbilo bilo kakvo povećanje plata i tražilo da se donese poseban zakon kojim će se definisati plate na nivou institucija BiH, nego su preciznije definisana pojedina prava iz radnog odnosa. Usvojili smo i pravila o korištenju rezidencionog objekta Konak. Također se pripremaju i druga pravila kojim se nastoji ograničiti pojedini troškovi u okviru budžeta Predsjedništva. U tom Operativnom planu je predviđeno da se svi ovi nedostaci otklone u roku od tri mjeseca i mi smo uvjereni da će se u tom periodu upotpunosti unaprijediti materijalno finansijsko poslovanje u Predsjedništvu. Možda je potrebno još nešto naglasiti. Naime, iz dosadašnjih izvještaja revizije, očigledno da se kod svih institucija uglavnom ponavljaju konstatacije, iste su. Što znači, da imamo određene slabosti sistema i ja mislim da je neophodno usvojiti jedinstvene standarde i procedure za sve institucije u BiH. Isto tako da se definiše i pitanje javnih nabavki. Nadamo se da će zakon što prije biti usvojen. Također mi imamo koliziju između funkcije jedne institucije i odvojenih sredstava. Znači kako neko može da radi ako nema dovoljno sredstava. Mi sada u stručnoj službi Predsjedništva imamo 30% nepopunjenih radnih mjesta. Ne možemo dobiti sredstva za plate. I mislim da su to pitanja koja je neophodno razriješiti na nivou institucija. Sve procedure stvaranja obaveza, odnosno procedure u materijalnom i finansijskom poslovanju, donjeti zakone koje neophodno, isto tako kroz budžet da se odobre sredstva koja su neophodna za funkcionisanje institucija. Predsjedništvo je formalno predlagač budžeta, a nikad ga nije promjenilo. Moglo je da promjeni da sebi obezbjedi sredstva koja su potrebna. To nije uradilo. Sad se govori da smo mi probili strašno budžet. A ustvari smo mi imali jako mala sredstva na početku godine. Ja molim da to uvažite kroz ovu raspravu i zaključke koje ćete donjeti. Naravno, ja nimalo ne želim da se pravdam za ono što je nađeno kao propust i mi ćemo kao institucija nastojati sve nedostatke koji su konstatovani da otklonimo. Hvala.
Gospodin Samir Mušović, generalni revizor u Uredu za reviziju institucija BiH. 92
Pozdravljam cijenjeni Dom, vas predsjedavajući, gosti, izgleda da sam se javio u pravi čas. Gospodine Ninkoviću, probili ste budžet. Gospodine Ninkoviću imali ste prekomjernu potrošnju. Vi ste dobili manja sredstva i to je tačno, ali u uslovima kad se dobiju manja sredstva Ured za reviziju već tri godine, dobijao je manja sredstva, ali onda mi imamo sastanke, reduciramo određene aktivnosti, smanjimo broj nabavki i uklopimo se u sredstva koja nam je odobrila Parlamentarna skupština. Hoću da vam kažem, ja vas ne smatram krivim, jer ja nemam ni pravo na to. Mi smo ukazali mogućnosti koje ste imali na raspolaganju, da oficiri za vezu nisu kupili ona vozila, da su se možda kupila druga vozila, da su se možda isplanirali pokloni na drugačiji nači, da je broj putovanja možda ranije planiran, da su napravljena pravila potrošnje, vjerovatno bi ostalo nešto novca i pokrilo ove razlike. I o tome, ima 30 strana izvještaja. Šta smo mi uradili. Mi smo cijelu godinu radili da bi imali ovaj dan, ovo obraćanje Parlamentarnoj skupštini, i zaključke koje željno očekujemo s vaše strane. Prije svega, gospodine predsjedavajući, želio bih naglasiti da se ovde radi o prvoj grupi izvještaja jer je takav zaključak bio komisije da izvještaji ne čekaju septembar, odnosno tačnije kraj septembra već da sukcesivno po završetku dostavljamo grupu po grupu. Jučer smo dostavili drugu grupu, od 11 izvještaja. U toj grupi od 11 izvještaja ima izvještaja koji sadrže i po 8 i po 12 cjelina unutar sebe. Još jednu grupu od 15 izvještaja očekujemo napraviti krajem ovog mjeseca, pravimo ljetnu pauzu i u septembru planiramo napraviti jednu vrstu rezimea, još nekoliko revizija koje su preostale i taj rezime dostaviti Parlamentarnoj skupštini ponovo na razmatranje. Odgovorio bih ovde na pojedina pitanja. Jeste, bilo je komentara koji se mogu smatrati prijetnjom ili hajde da kažem tako, eto, dobacivanja i tako, ali naš je dogovor, evo tu je gospodin Dragan Kulina da jednostavno mi to prezentiramo kao nešto što normalno pripada ovom poslu. Smatramo to sekundarnim iako su bili komentari da ćemo ostati bez posla itd. u zemlji kod tolikog broja nezaposlenih, još dvojica ništa ne znači. I moram vam priznati da u zadnje vrijeme toga više nema. Nakon obračanja javnosti, toga više nema. Tačnije, mi ne želimo skretati pažnju na sebe, nismo toliko važni koliko je važno ono što vam sada želim reći jer smo godinu dana čekali ovaj dan. Nama nije drago da se je izdvojilo Predsjedništvo u zasebnu tačku, jer nama to nije bila namjera. Ako ćete pošten odgovor s naše strane, Predsjedništvo je po onim nalazima i po nedostacima moglo bi se reći jednim drugim riječnikom kao vrh ledenog brijega. Cijela je administracija bremenita sa manje ili više onom problematikom. I ovde bi odgovorio uvaženom zastupniku da mi još uvijek nismo ustanju da dajemo pozitivne primjere i pohvale, sve dok se ne desi slijedeće, mi smo sada u situaciji gdje svi gubimo, svi apsolutno svi, svi građani, vi, mi, revizori, svi koji su zavisni od budžeta i oni koji plaćaju porez. Ja ću vam otvoreno reći stotine, stotine pravila ograničenja, nedostaju. Tačnije, pregledao sam i sinoć još jedanput, od 170 stavki oko 150 ili nije nikako regulisano ili je nedovoljno regulisano. I od te situacije, gdje mi svi gubimo, ja bih uvaženi Dom i uvažene zastupnice i zastupnike zamolio slijedeće, da pokrenete sad ili nikad, veliku akciju ovo ljeto prema izvršnoj vlasti, prema ljudima koji to mogu, koji su oformljeni, koji čine značajan servis za ovu državu, da se pokrenu velike aktivnosti izgradnje nedostajućih pravila, propisa, pa i mjera štednje. Pa i mjera štednje. Počećemo i od Ureda za reviziju. I mjera štednje. Znači, ono što nama nedostaje želio bih ponoviti još jednom, iskoristiti, zloupotrijebiti ovu priliku da tako kažem, a to su sistemska pravila za javnu potrošnju. Mi ćemo komisiji kao što smo obećali dostaviti spiskove budžetskih stavki za koje mi znamo ili su nedovoljno regulisane ili nemaju nikakvu regulativu. Ukoliko se to ovo ljeto propusti, posebno mislim na septembar, mi ćemo početi novu reviziju u oktobru ponovo sa onim velikim 93 pitanjima, jesu li ljudi trebali uzeti automobil ili nisu i mogu li kupiti onaj poklon ili ne mogu. Sve ostaje i dalje na diskreciji. Dalje, ono što nam nedostaje, što istićemo iz dana u dan, a to je da nedostaje sistemski koncept za sisteme internih kontrola. Ta stvar i ta odgovornost leži na Ministarstvu finansija i trezora, odnosno na Vijeću ministara, da se usvoji kao koncept administracije BiH, a to znači da se na jedinstven način pristupi sistemu internih kontrola, a to znači da svaki rukovodilac budžetske organizacije preuzima na sebe, odnosno menadžment budžetske organizacije, kako god je on postavljen i u vašem slućaju vi ste prenjeli na sekretarijat, i u slućaju Predsjedništva to je preneseno na sekretarijat, da se krene sa sistemskim konceptom uvođenja sistemskih mjera, sistemski kontrola i kontrola od strane menadžmenta. U tom kontekstu, pravila potrošnje bi se prilagođavala prema potrebama svakog od budžetskih korisnika, što znači evo donjeli bi pravilo o reprezentaciji, ali to pravilo je linearno promjenjivo za samo možda 70% administracije. Jedan dio ...predsjedavajući Vijeća ministara, tri člana Predsjedništva, ministar vanjskih poslova, oni moraju imati izuzeća, to je sve posao koji nas čeka. Ukoliko ga ne uradimo ponovo će revizija iduće godine biti u istoj situaciji i ovo isto govoriti pred Parlamentarnom skupštinom. Još nešto nam nedostaje. Nedostaje nam interna revizija kod velikih budžetskih korisnika. Doslovce nam nedostaje kancelarija jedna ili više osoba internih revizora, koji ne čekaju nas eksterne revizore da mi otkrijemo one računčiće oko goriva, znate. Da oni svakodnevno kontrolišu poslovanje i odgovaraju za svoj rad menadžeru te institucije. Ovde prije svega, mislimo na Ministarstvo vanjskih poslova, na Državnu graničnu službu, na Agenciju SIPA i tako, te velike korisnike. Želim vas obavjestiti da smo imali sastanke sa tri člana Predsjedništva, nakon prezentacije izvještaja javnosti i Parlamentarnoj skupštini. Tri člana Predsjedništva izrazili su predstavnicima Ureda za reviziju spremnost da prvo krenu ispred svojih vrata. Znači, da krenu sa mjerama i potezima koji će ispraviti uočene nepravilnosti. Nakon toga, mi smo zamolili članove Predsjedništva da posvete pažnju i ovim sistemskim zahvatima koji stoje pred vama. Rekli smo im da ćemo tražiti pomoć i od vas, jer najviše ta situacija zavisi i od njih trojice i od vas danas ovde. Članovi Predsjedništva smatraju da će barem su tako nama rekli, da razmišljaju o uvođenju funkcije internog revizora kod sebe. Narodski rečeno, gospodine predsjedavajući, nama bi trebalo veliko spremanje u smislu propisa, nedostajućih pravila i regulative. U takvoj situaciji gospodine Kuniću, mi smo spremni sedmično referisati ovde o pozitivnim iskoracima. To je taj pozitivni momentum kojeg smo čekali. Dosada nismo imali razloga. I vi ste svjesni da je ova Parlamentarna skupština usvojila veliki broj revizionih izvještaja i onda se na revizioni izvještaj vratimo tek 12 mjeseci nakon toga. Ove godine radimo nešto drugačije, očigledno drugačije. Trebaju nam pravila, propisi, treba nam sistem internih kontrola kod svakog budžetskog korisnika, treba nam interna revizija i treba nam podrška medija i svakog pojedinca da to završimo ovo ljeto. Zahvaljujem.
Hvala lijepo gospodinu Samiru Mušoviću. Mislim da je bilo i iscrpno i korisno i sa kvalitetnim ocjenama i prijedlozima. Dakle, što se tiće Zastupničkog doma mi smo prihvatili da se sukcesivno ova izvješća nalaze na plenarnim sjednicama i u komisijama. Dakle, da ne čekamo kraj godine i dakle prihvatili smo tu dinamiku i ritam koji ste vi na neki način svojim pristupom otvorili. Dame i gospodo nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. 94 Imamo sljedeću situaciju. Znači imamo prvo preliminarno izvješće nadležne komisije o Izvješću o reviziji finansijskog poslovanja Predsjedništva BiH za 2003.godinu i imamo po mojoj evidenciji 13 prijedloga zaključaka. Ja sad predlažem, obzirom na značaj ovih zaključaka, mislim da zaista najveći dio njih zaslužuje ovaj, i analizu i elaboraciju i obzirom da nam je komisija dostavila preliminarno izvješće, molim as evo da budemo zaista sad konstruktivni svi. Dakle, gdje ima obvezu da u konačnici podnese cjelovito izvješće, o metodologiji koja je predviđena, da ove zaključke uzme u svoju nadležnost i da pripremi konačno izvješće sa ovim zaključcima, ovom Domu. A zastupnici koji smatraju da njihovi zaključci nisu adekvatno tretirani od komisije, mogu to ponovo otvoriti na Domu. I da ovaj Dom počne sa kontinuiranom raspravom po ovim pitanjima. S tim molim vas da kažem, dakle da komisija uz ove zaključke koji su evidentirani, dobićete i u pisanoj formi, 13 ne znam da li ste vi gospodine Durakoviću, čini mi se da ste i vi imali određenu vrstu prijedloga, zaključaka ali ja ih nisam dobio u pisanoj formi, možda da se i oni upute da ovaj dio koji je sada iznesen u smislu stvaranja pretpostavki za sistemsko pospremanje, komisija uzme kao jedan ozbiljan posao. Da mi ovdje dobijemo jedan prijedlog mjera u tom pogledu. Mislim da je to bilo korisno, od zakona koje treba u tom smislu promjeniti do internih kontrola i da imamo jedan zaokružen sistem i da imamo neki efekat od ove rasprave. Ja mislim, da ovi zaključci imaju i glavu i rep i logiku, evo ako želi neko povodom ovog što sam ja formulirao, ja otvaram, izvolite gospodine
Da članovi koji su, da oni koji su uložili zaključak, predložili budu pozvani od strane komisije da prisustvuju. Mislim da bi to bilo korektno
Prihvaćam, mislim da je to
A ovo je sve uredu, korektno
Dobro, možemo li se izjasniti o ovim zaključcima? Molim Dom da se glasovanjem izjasni. Glasujte sad. Zahvaljujem se zastupnicima, jednoglasno smo uvojili ovaj prijedlog zaključaka koji sam izložio ovde Domu. Još jednom se zahvaljujem svima koji su sudjelovali u raspravi i očekujemo dakle da je ovo početak jednog kontinuiranog bavljenja vrlo važnim pitanjima za institucije i za ljude u BiH. Ja vas molim da pokušamo naći dogovor oko narednih točaka. Po mojoj prosudbi mogli bi završiti sve s tim da ova točka Informacija o stanju sigurnosti možda bi zahtjevala odgovarajući tretman i ako ste suglasnida pokušamo iscrpiti dnevni red a da nastavimo 27. sa ovom točkom dnevnog reda. Jeste suglasni? Ja mislim da ta točka zaslužuje takav tretman i počećemo sa njom kao nastavkom sjednice prije početka 42. sjednice. Ja se zahvaljujem svima i gospodinu Mektiću a evo ovaj ja sam pokušao da danas sve apsolviramo ali zaista se rasprava. 95 Dobro, prelazimo na dvadesetu točku Ad.20. Izvješće Ureda za reviziju, reviziju institucija BiH, pa pod 1. Izbornog povjerenstva BiH, 2. Regulatorne agencije za komunikacije, 3. Agencije za statistiku, 4. Državne granične službe, 5. Službe za zajedničke poslove institucija BiH, 6. Instituta za standarde, mjeriteljstvo i intelektualno vlasništvo. Moj prijedlog bi bio, pošto se radi o preliminarnom izvješću, a pošto su ovi zaključci koje ste vi predložili, ovih 13 defakto odnosi i na svaku od ovih institucija, da u cjelini razmotrimo kad komisija apsolvira zaključke, da u cjelini ne preliminarno nego definitivno izvješće komisije i obavimo raspravu u cjelini. Možete li prihvatiti ovaj zaključak? Gospođa Leho, izvolite.
Ja bih potsjetila da smo mi kad smo uvajali izvještaj za 2002.godinu, Ministarstvo trezora naložili pod 4, da sačini nedostajuća pravila za procedure za efikasno upravljanje sredstvima i da ih upute budžetskim korisnicima. Da je to urađeno, ne bi sada bilo kod svih korisnika problem procedura interne kontrole, nesavjesnog trošenja itd. Zbog toga bih ja predložila da uz ovo što je zadužen Ured za reviziju, jer nam je obećao na sastanku komisije, da će uprijet prstom u svaki trošak za kojeg trba propisati pravila i procedure, da se sada uključi i Ministarstvo za trezor i da realizuje ovo što mu je ovaj Dom dao u zadatak, a nije dosada realizovao. Znači, samo želim da proširim i da potsjetim Ministarstvo trezora da je ovo trebalo uraditi, da izvještaji za ovu 2003.godinu nebi izgledali ovako, da su uradili svoj posao.
Hvala lijepo gospođo Leho. Ja podrazumjevam da će komisija pozvati na ovu sjednicu gdje će razmotriti ove zaključe i Ured za reviziju i Ministarstvo financija. I ovaj, ovdje komisija se stavlja zaista, naša komisija u aktivnu ulogu, vezano za prijedlog za sistemske mjere i način na koji Parlament može odgovoriti ovim zahtjevima. To je smisao ove rasprave. Možemo li prihvatiti? Ja predlažem da se oko ovog prijedloga zaključka također izjasnimo glasovanjem. Glasujte sad. Dakle sa 24 glasa za, bez glasova protiv, 1 suzdržanim, dovoljnom entitetskom većinom prihvatili smo zaključak da se izvješća šest institucija nađu na raspravi na komisiji. Prilikom sačinjavanja definitivnog izvješća a da se 13 predloženih zaključaka koji idu vezano za raspravu o poslovanju, financijskom poslovanju Predsjedništva BiH, odnose i na ove institucije i da nam komisija pripremi cjelovito izvješće i prijedlog mjera za sistemsko poboljšanje financijskog poslovanja svih institucija BiH. Hvla vam lijepo. 96 Prelazimo na 21.točku, to je Ad.21. Pregled zaključaka Vijeća ministara BiH donjetih povodom razmatranja zaključaka Zastupničkog doma 23.06. Vijeće ministara dostavilo vam je pregled zaključaka donesenih povodom razmatranja zaključaka Zastupničkog doma. Vi ste taj materijal dobili, ja otvaram raspravu. Ima li potrebe za raspravu? Gospodin Selim Bešlagić, izvolite.
Evo pogledajte zaključke i svako ministarstvo je ovim zaključcima dalo jedan stav da treba dati odgovore na poslanička pitanja. Znači to su sve sjednice od 10.07.2003., danas je koji datum? Vidite znači odkad mi nismo dobili odgovore. Ja moram da vam kažem da ja nisam dobio odgovor najmanje na jedno 6-7 pitanja, pa sam rekao neću više postavljati pitanja. Hoću da kažem, da evo i oni su sami konstatovali, sami konstatovali da faktički ne uvažavaju stavove ovog ovde Doma. Ja vas molim da ovde u ovim zaključcima se kaže, insistira na tome ili da kažu ima ili nema odgovora i neću više postavljati pitanja. Mislim, to su suštinske stvari ili da dođu ovde, ja bih najviše volio da usmeno dobijem odgovor jer tada je sve isto. Prema tome, ja ovaj izvještaj smatram i priznavanje od strane ministarstava grešku što ne daju odgovore na ova poslanička pitanja. Mislim, svako od ovih ministarstava je to naglasilo i smatram da je to korektno s njihove strane ali da je nekorektno prema nama koji stalno ponavljamo i postavljamo ta pitanja. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Bešlagiću. Jelina Đurković, izvolite.
Moram da primjetim da u ovom materijalu nema uopšte zaključka Parlamentarne skupštine ovog Doma, koji je donesen, usvojen na našoj plenarnoj 4. Plenarnoj sjednici o formiranju komisije. Dakle, nema tog zaključka ignoriše se i nije dobro ako u ovakvom izvještaju Savjet ministara taj momenat, odnosno taj zaključak ignoriše. Ja molim da se upućujem primjedbu Savjetu ministara da korektno naše zaključke poređa tamo gdje treba i da se očituje prema tim zaključcima.
Hvala lijepo. Gospodin Jozo Križanović.
Ja ću zaista vrlo kratko jer ovaj materijal ne zaslužuje ni kratko izgleda.
Oprostite, ispričavam se gospodine Križanoviću, nisam vas čuo, oprostite. 97
Biću vrlo kratak. Ja sam zaista razočaran i kvalitetom i sadržinom i prevelikim obimom materijala koji ništa ne govori. Pozivam trojicu kolega, ako razumiju šta je ovdje izvršeno od zaključaka ovog Doma, ja onda povlačim svoju ovu priču i biću za usvajanje ovakvog izvještaja. Vrlo je značajno, ja sam to nekoliko puta govorio, zbog ugleda, zbog važnosti ovog Doma, da jednom znamo kako završavaju naši zaključci. Mi iz ove informacije to ne možemo ni dokučiti a kamoli sagledati. Zato predlažem da zaista u najmanju ruku vratimo ovo Vijeću ministara ili da se obavežemo da mi napravimo sopstvenu analizu izvršenja svojih zaključaka. Evo, hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Beriz Belkić, izvolite.
Da nađemo izlaz iz ove situacije o kojoj je govorio gospodin Križanović. Naime, ljudi su napravili jednu vrstu inventure i vidi se da je 90% stvari u nekom toku, dati su nalozi itd. ali pogledajte popratni akt. U popratnom aktu Vijeće ministara nas obavještava da je zaključilo da sva ministarstva prioritetno zaduže da realiziraju zaključke itd. Dakle, ja predlažem slijedeće, da Predstavnički dom izrazi nezadovoljstvo brojem nerealiziranih zaključaka i da interveniramo kod Vijeća ministara da ubrzaju aktivnosti barem za one najznačajnije zaključke koje nisu realizirali. Tu je i sigurnosna politika i niz drugih zaključaka. Mislim da ovo može, da bi bilo korektno.
Ja se zahvaljujem, mislim da je ovaj prijedlog koji je iznio gospodin Belkić može odgovoriti ovim prijedlozima koji su i ranije zastupnici iznjeli, da ustvari mi zatražimo dakle, od Vijeća ministara realizaciju zaključaka prioritetno uz ocjenu da jedan značajan dio zaključaka nije realiziran niti na vrijeme, niti prema rokovima. Želite li vi gospodine Križanoviću? Izvolite.
Znamo mi koji su zaključci realizirani ili nisu, da ne govorim o tome zašto nisu. Ovaj izvjštaj ja ne vidim, prema tome, ja kažem ili smo ili možemo odbiti ovaj izvještaj i tražiti novi izvještaj ili da se obavežemo mi unutar Doma da napravimo analizu sopstvenih zaključaka i njihove sudbine i njihove realizacije.
Pa vidite gospodine Križanoviću, ja ne isključujem da ovaj vaš prijedlog ovaj, isključuje prijedlog gospodina Belkića. Mi možemo i trebamo napraviti vlastiti inventar i vlastito viđenje, ovo je napravilo Vijeće ministara. U odnosu na Vijeće ministara možemo zatražiti ovaj, i dati ocjenu prvo našu da jedan značajan dio zaključaka koji smo mi usvojili, nije realiziran, da oni uđu prioritetno realiziranje kad je upitanju Vijeće ministara i nadležna ministarstva a da mi paralelno sa tim napravimo inventar i naše viđenje toga i ovaj na Domu otvorimo raspravu oko toga. 98 Gospodin Moranjkić, izvolite.
Ja sam blizu mišljenja gospodina Belkića, s tim što se meni pričulo ili je gospodin Belkić rekao da oni naprave selekciju važnijih i u tom smislu. Ne, nema selekcije nikakve, pogotovo oni da je vrše kad su upitanju zaključci, jer oni nikada onda nebi odgovorili ni na jedan, nego da se ono što nije urađeno, pa onda da se primjeni ovaj zaključak koji je Belkić dao.
Gospođa Perkanović.
Ja ima još jedan predlog, da se dopuni zaključak, da nam se dostavi spisak svih zaključaka koji su oni dobili i od toga šta je realizovano a šta nije.
Pa to je to.Ja mislim da je ovaj prijedlog koji je iznjeo gospodin Belkić ovaj, može na neki način zadržati aktivnu poziciju Doma prema Vijeću ministara i činjenicu da mi ne prihvatamo ovo izvješće kao svršen čin, nego dajemo jednu ocjenu da nisu jedan značajan dio naših zaključaka realizirali i da to uzmu u prioritet i da nas o tome izvjeste. Stavljam taj prijedlog na izjašnjavanje. Molim zastupnike da se izjasne. Glasujte sad. Dakle, sa 26 glasova za, 2 protiv, bez glasova suzdržanih i dovoljnom entitetskom većinom, prihvatili smo ovaj prijedlog zaključaka koji je predložio gospodin Beriz Belkić. Prelazimo na 23.točku sada. Rekli smo da ovu informaciju o stanju sigurnosti ostavljamo za narednu sjednicu, to je Ad.23. Davanje suglasnosti za imenovanje generalnog revizora Ureda za reviziju i financijsko poslovanje institucija BiH Vi ste dobili odluku Predsjedništva BiH o utvrđivanju prijedloga kandidata za glavnog revizora Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH. Predsjedništvo je utvrdilo gospodina Šegu Milenka kao kandidata za tu dužnost. Po zakonu Predsjedništvo imenuje glavnog revizora uz suglasnost Parlamentarne skupštine BiH. Dobili ste i kraće podatke. Ja otvamar raspravu o ovome. Gospodin Novaković.
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, mi ćemo podržati prijedlog kandidata uz jedan uslov. Naime, s obzirom da se ovdje utvrđuje prijedlog kandidata za generalnog revizora, meni nije jasno da li ovo podrazumjeva funkciju generalnog revizora do isteka mandata i ostaloj dvojici revizora, što bi bilo normalno ili podrazumjeva generalnog revizora narednih pet godina. 99 Dakle, ukoliko ovo podrazumjeva, odnosno ukoliko se ovo navede da podrazumjeva dakle, poziciju generalnog revizora do kraja mandata i ostala dva revizora, onda ćemo mi ovaj podržati ovaj prijedlog. Da bi smo bili sigurni u to, ja znam da mi ne možemo mijenjati odluku Predsjedništva, ali možemo jednim zaključkom dakle, ovaj stav o kome ja govorim, znači možemo ovaj stav jednim zaključkom osnažiti. Hvala.
Hvala lijepo. Želi li još neko? Gospodin Hazim Felić.
Gospodine predsjedavajući, kolege i kolegice, poslanici, ja ću kazati u svoje ime i u ime kluba poslanika Stranke demokratske akcije identičan stav, stavu gospodina Novakovića, obzirom da odluci ne možemo utjecati na izgled odluke i na njen sadržaj, ali je nejasno da li je mandat pet narednih godina ili je do isteka mandata važećim zamjenicima generalnog revizora. Ukoliko se možemo dogovoriti da znači imenujemo generalnog revizora do isteka mandata, znači još odprilike godinu dana, zaista nema nikakve sumnje da podržimo ovu odluku. Ukoliko je to mandat na pet godina, onda zaista mislim da bi ovo trebali ostaviti za poslje ili na neki drugi na sljedećoj sjednici ovo imenovati. Mislim da bi tu samo dilemu trebali otkloniti i da ovaj dio posla završimo danas, ako je to moguće. Hvala lijepo.
Ja mislim da tu nema nikakvih dvojbi, ja samo molim kolege da budemo principjelni kad budu i druge pozicije na ovaj način koji ste vi danas, jer ovo imenovanje na temelju ostavke koju je dao gospodin Miletić i ovaj, mislim da je dobro da prva osoba u toj instituciji bude imenovana i da Parlament ne blokira ni na koji način u punom kapacitetu funkcioniranje te institucije. Molim, ako nema drugih prijavljenih za raspravu, zaklučujem raspravu. Gospođa Sopta, izvolite.
Ja imam jednu dilemu. Generalni revizor se imenuje na pet godina i nema pravo biti ponovo imenovan. Mislim da mandat ovim revizorima istiće njegdje koncem ove godine. Ja sad imam pitanje da li ova osoba, ima pravo biti ponovo birana za generalnog revizora? Jer je to jedna dilema sada koja uistinu
Zašto nebi imao ovaj, niko ne uskračuje mogućnost da imenuje, da bude imenovan ponovo
Ne može biti dva puta imenovan.
Gospodine Mušoviću, možete nam pomoći? Imamo jedno pitanje koje je postavio gospodin Novaković a evo i gospodin Hazim Felić vezano za mandat glavnog revizora. MUŠANOVIĆ [[nije izašao za govornicu]] 100 Ja mislim da mi možemo dati suglasnot uz tumačenje da je to umjesto ostavke, da je to povodom ostavke gospodina Miletića ovaj, prethodnu suglasnost koju dajemo kao Parlamentarna skupština i mislim da nema nikakve logike da mi to dnas ne uradimo, da je odgađamo. Uz ovaj zaključak koji sam rekao, jeste vi htjeli gospođo Palavrić nešto?
Ako dozvolite, mislim da Predsjedništvo imenuje poslije suglasnosti oba doma. Mi možemo dati suglasnot a u međuvremenu će se to do imenovanja vjerojatno
Ali o tome sam ja govorio
Mislim da možemo.
Gospođa Palavrić, izvolite.
Ja razumijem potrebu da se zaista revizor imenuje što je moguće prije. Međutim, ja ne bih da čovjek izgubi priliku da ponovo bude biran zbog tri mjeseca. Ja bih ovo vratila predlagaču da nam razjasni do naredne sjednice i sa jasnim stavom, sa jasnim stavom da gospodin ima pravo da se kandiduje na ponovni konkurs kada istekne mandat i ovoj dvojici revizora. Mislim da bi to bilo korektno, nemam ništa protiv ni na način koji je predložio predsjedavajući, ali onda dovodimo zaista čovjeka i sami smo u dilemi a i njega dovodimo u
Ja ne znam zašto su ovde uopće dileme. Utvrdilo je prijedlog Predsjedništvo i dostavilo nama na prethodnu suglasnost. I to je odgovornost Predsjedništva da imenuje glavnog revizora, ako ima neki okolnosti vezano za samog kandidata, mislim dajte i nema na koncu, nije popunjena institucija u potpunosti. Mislim da je zaključak logičan i da ga mi možemo formulirati prema Predsjedništvu. To je naše mišljenje oko toga, da je logično da u paketu imenovanja koje ima, Predsjedništvo vodi računa o nekoj zastupljenosti i nije samo ova institucija upitanju nego su sve institucije na neki način upitanju gdje Predsjedništvo i u tom smislu sam rekao da je logično da se ta raspodjela vrši temeljem principa i kriterija koji su utvrđeni na temelju kojih Predsjedništvo inače imenuje. Sve više od toga je po meni suvišno i nepotrebno u ovom trenutku. Ma samo izvolite gospodine.
Da mi dakle, izvršimo odnosno potvrdimo imenovanje, s tim dakle da zaključkom je definisano do kada. Da kažemo, da to imenovanje evo gospoda revizori znaju kad istiće njihv mandat, znači da kažemo da je to do tada i do tada. Dalje Predsjednitšvo onda neka rješava, jer pazite, ja nisam spreman samo tako podržati ukoliko nemam iza ovoga nešto što će biti garancija jer pazite, običan zaključak će 101 koji je suprotan zakonu, neće imati nikakvu snagu. Sutra će Predsjedništvo da kaže da to što smo mi ovde usvojili, nema snagu u zakonu. Nema podršku zakona i da taj zaključak ne može biti prihatljiv.
Da ali mi ovo imenovanje gospodine Novakoviću vršimo sukladno zakonu i temeljem ovlaštenog prijedloga.
Suglasno zakonu je pet godina. O tome i pričamo.
I dajemo suglasnost.
Ali na pet godina dajemo ako je damo ovako.
Poštujemo zakon mislim ali evo mi formuliramo pa gledajte mislim pa ovo nema smisla stvarno. Znači trebamo imenovati mimo zakona ovaj, dati suglasnost a dajemo zaključak o poštivanju ovaj raspodjele funkcija i principa koji su utvrđeni u smislu funkcioniranja prijedloga koje Predsjedništvo upućuje. Pa nije samo ovaj prijedlog, ima ih još stotinu. Pa nije mislim nije fer stvarno, ne razumijem. Stvarno mislim. Pa hoće evo vidi dešava se Suada, već se dešava, već mjesec, dva dana nema prvog čovjeka. Mislim, zašto bih ja bio odgovoran, pa šta je je li ima sporno nešto. Izvolite gospodine Bešlagiću.
Povesti otvoreno, hajde da kažemo raspravu o ovoj stvari, da li imate nešto protiv ovoga
Upravo to rade, to je to
To je suštinsko pitanje a po zakonu će on biti dvije godine ili pet godina, onako kako dođe kraj ovim vrijeme, rok ovim revizorima, onda će se tamo uzeti da je on izabran na tri a treba na pet, ostaje pet, nastavlja se dalje. Ali ovde je suštinsko pitanje, imate li vi nešto u ovom čovjeku protiv da je kriminalac, da nije ili da ne, to je ono što mene interesuje. Ali mene, da li će biti tri ili pet, biće po zakonu. Zakon je rekao kako. Dajte molim vas da to riješimo. Ja znam princip šta ću i kako ću glasati ali nemojte oko toga sada hoće li tri ili pet. To je najmanje pitanje. Po zakonu će biti. Imate li nešto protiv tog čovjeka? Ako imate, dajte iznesite argumente da i mi to znamo kod odlučivanja, oko glasanja da kažemo može ili ne može proći. Evo to je samo to pitanje. Ja ne bih išao na to tri i pet godina, zakon je rekao pet godina. 102
Gledajte, osoba ima struku, ima sertifikat, utvrđeno je regularno prijedlogom i zaista ne vidim razloga da mi danas špekuliramo o tome šta su zakonske odredbe ako je imenovanje sukladno zakonu. Izvolite gospodine Novakoviću ako želite još stvarno mislim.
Ja nemam ništa protiv imena i prezimena protiv ovog čovjeka. On ispunjava uslove. To za mene nije sporno. Ali imam protiv da bude pet godina generalni revizor. Imam protiv, toga imam.
Ali treba promjeniti i zakon gospodine Novakoviću.
Ne treba promijeniti zakon, onda ja neću glasati za ovo. Ja sam rekao zašto neću glasati.
Vi ne želite dakle da ova osoba ili osoba koju utvrdi Predsjedništvo bude na čelu institucije, želite da ne bude institucija u punom kapacitetu. Ja to tako mogu shvatiti.
Ja sam ovaj, potpuno jasno, nemojte ovaj
Apsolutno, jedino tako se to može shvatiti.
Ja sam rekao da sam spreman podržati kandidata zato što ispunjava sve uslove do kraja mandata dokle traje a poslije toga na mjestu generalnog revizora, poslije toga nemam ništa protiv čak neka ostane revizor. Dakle, nemam ništa protiv da čovjek radi kao revizor pet godina, ali ne kao generalni revizor pet godina. O tome se radi i nemojte tumačiti na drugi način nego onako kako sam ja rekao. Dakle, ništa nemam da čovjek bude revizor narednih pet godina. Generalni revizor da se kad istekne mandat i ovoj dvojici ljudi utvrdi i imenuje generalni revizor od tadašnje trojice koji će biti. Jedan od te trojice će biti. Ovaj čovjek i još dvojica će biti birani. Ko god bude generalni revizor tada u prijedlogu, ja ću podržati. Mislim da sam jasan.
Dobro, za nastavak 27. sjednice, ali molim, ja sam stvarno imao jedno kostruktivno mišljenje da ovu vrstu principjelnosti počnemo onda prakticirati. Stvarno nema smisla. Hvala vam. 103 Imamo još posljednju točku dnevnog reda. Ja vas molim, to je Ad.24. Davanje suglasnosti za ratificiranje Konvencije za osnivanje evropske i mediteranske organizacije za zaštitu biljaka Dobili smo prijedlog koji je prošao zakonsku proceduru. Možemo li se izjasniti? Molim Zastupnički dom da se glasovanjem izjasni. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno, sa 29 glasova za dali suglasnost za ratifikaciju navedenog sporazuma. Zaključujem sjednicu. Nastavak 27. i nova 42.sjednica 27. Molim vas da planirate i 28. prije godišnjih odmora, sve ono što bude pripremljeno da završimo a zastupnici mogu podići rezultate glasovanja kod naših službi. Sjednica završila sa radom u 1845 sati. 104 Dame i gospodo, uvaženi zastupnici, nastavljamo rad 41.sjednice Zastupničkog doma. Konstatiram da je sjednici nazočno 38 zastupnika. Pravdanje su tražili gospodin Nakaš, vjerojatno će doći ima dvije operacije, gospodin Lagumdžija koji je u Americi a odsutni su bez pravdanja sad, za sad gospodin Potočnik i gospodin Moranjkić. Imamo dakle i opću i entitetsku većinu i možemo punopravno i punovažno odlučivati. Kao što vam je poznato, u prvom dijelu sjednice zbog njene dužine i zbog velikog i obimnog dnevnog reda, odgodili smo raspravu o točki, Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini. Mislim da smo dobro postupili. Danas imamo mogućnost da ovu jednu značajnu točku kvalitetno raspravimo na Domu i ono što je još preostalo sa 41. sjednice, jeste imenovanje glavnog revizora Ureda za reviziju financijskog poslovanja institucija BiH. Sada prelazimo na raspravu o Informaciji o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini Informaciju ste dobili. Imali ste dovoljno vremena. Ovde imamo i gospodina Barišu Čolaka ministra sigurnosti BiH. Da li on želi reći koju riječ i dati nešto vezano za uvod? Evo, izvolite gospodine Čolak.
Gospodine predsjedavajući, poštovani zastupnici, ja ću probati biti vrlo kratak u svom uvodnom dijelu kako bi ste vi imali evo više mogućnosti i raspravljati i tražiti odgovore na neke stvari koje možda ovde i nisu na najbolji način obrađene. Ova informacija je zapravo na tragu vaših zahtjeva da Ministarstvo sigurnosti pokuša na jedan cjelovit način obraditi sigurnosni prostor BiH i mi smo evo pokušali čitavu prošlu godinu obraditi u jednoj informaciji ali prosudba je rađena temeljem statističkih pokazatelja i Izvješća o radu agencija, prije svega na razini države koje postoje, dakle Agencije za informacije i zaštitu Državne granične službe, Interpola, Ministarstva unutarnjih poslova RS-a i Ministarstva unutarnjih poslova Federacije BiH, kao i Policije Distrikta Brčko i entitetskih uprava civilne zaštite. Naime, po prvi put ove godine radi se jedna cjelovita prosudba za područje čitave BiH u nadležnosti Ministarstva sigurnosti, što je zbog nepostojanja stalne komunikacije i neredovitog međusobnog informiranja u prethodnim godinama, te nepostojanja organa na razini države koji se bave ovom problematikom u ranijem razdoblju bilo praktično neizvodljivo. Nastojeći da se na ovaj način sačini jedan kvalitetan materija, jedna kvalitetna informacija, o stanju sigurnosti u BiH, korišteni su i drugi izvori, pred ovih već koje sam napomenuo o stanju 105 sigurnosti, kao što su analize koje radi UNDP, Organizacija za ravoj UN, Misija EUPM-a, OHR i druge međunarodne institucije. Aktivnosti koje vode ovi organi naznačene su u Informaciji o stanju sigurnosti ali treba imati u vidu činjenicu da su one dinamične i treba ih promatrati u realnom vremenu kada su one rađene. Na, svakako da su određene okolnosti koje su prisutne u BiH bitno utjecale na funkcionalnost odnosno učinkovitost rada organa za provedbu zakona kako na razini BiH, tako i na entitetskim razinama. Cjelokupnu aktivnost Ministarstvo sigurnosti je vodilo u koordinaciji sa drugim nadležnim organima i institucijama i ona je bila usmjerena prije svega na stabiliziranje sigurnosne situacije u BiH. U tom smislu je operativni rad bio potpuno u funkciji stvaranja preventivnih pretpostavki za eliminiranje svih pojava koje narušavaju ili mogu narušiti sigurnosnu situaciju. U tom smislu dat je prioritet borbi protiv organiziranog kriminala, terorizma i trgovine ljudima. Pojedini organi, posebno MUP-ovi i drugi organi za sprovođenje zakona su radili, ostvarivali svoje funkcije u izuzetno teškim, u izuzetno složenim materijalno finansijskim i prostornim uvjetima. I pored inicijativa za poboljšanje materijalnog položaja i nabavke neophodne opreme i prostora, bez čega efikasan rad ovih organa je nezamisliv, ipak se nisu osigurala potrebna i neophodna logistička sredstva. Na ukupnu sliku stanja sigurnosti utječe i težak materijalni položaj financije koji se odražavao i na životni standard službenika Uprave policije, Federalnog MUP-a, MUP-a RS-a a samim tim i na motiviranost za njihov rad. Različitost primanja u pojedinim policijama, odnosno o visini njihovih primanja također je dobro poznata i tu se nije nažalost u prethodnom vremenu, vremenu koje je dakle iza nas, postigao nikakav kvalitetan napredak, iako je od strane Uprave policije bilo nekoliko inicijativa u tom smislu i to Uprave policije MUP-a i RS, dakle kako RS-a tako i Federacije, da bi se izjednačio njihov status, odnosno njihova primanja. I onda dolazi naravno do osipanja kavalitetnog kadra, radi tih niskih plaća a novi kvalitetni kadrovi u vrlo teškoj ili skoro nikako ne dolaze u policiju. U protekloj godini, vi znate koliko smo zakona iz ove oblasti donijeli i koji su još u proceduri, tako da na taj dio ne bih htio trošiti previše vremena. Kada je upitanju suradnja MUP-ova sa pravosudnim organima na svim razinama, može se konstatirati da je ona bila ipak na zadovoljavajućem nivou i da ima tendenciju organiziranog i koordiniranog rada, posebno kada je upitanju primjena novog kaznenog zakona Federacije i kaznenih zakona entiteta i Zakona o kaznenom postupku, kako BiH tako i Federacije BiH i Republike Srpske. To će u narednom periodu u svakom slućaju pretpostavljati obvezu kroz educiranje službenika policije, prestruktuiranje Kriminalističke policije, kao i novu organizaciju rada koja će iziskivati mnogo veća materijalna sredstva. Suradnja sa upravama koje se bave borbom protiv organiziranog kriminala na razini entiteta, kao što su Carinska uprava, Porezna uprava, Financijska policija, FOS, nije bila po našem mišljenju zadovoljavajuća, nije bila dobro koordinirana. Primjera radi, ako vam kažem da je samo u odnosu na godinu koja je prethodila, samo Obavještajnosigurnosna agencija, dakle mislim na FOS podnjela svega 158 informacija u dakle prošloj godini, što je u odnosu na samo godinu dana mnogo manje, kad je bilo podneseno 2002.godine 638 informacija. Po ocjeni i kako međunarodnih, tako i domaćih institucija policija je u potpunosti ispunila svoje obveze u ovim velikim aktivnostima ili velikim akcijama koje je imala u prošloj godini, akcijama Srebrenica, dva puta u akciji Petričevac, prilikom posjete Svetog Oca a evo i ovaj veliki događaj koji je neki dan bio oko puštanja Starog mosta ponovo u funkciju. I taj događaj je protekao u najboljem mogućem redu i miru. 106 Nekoliko ovih inicijativa koje BiH vodi u okviru u borbi protiv, i sudjeluje u njima a u okviru borbe protiv organiziranog kriminala i koje su značajno vezane kroz određene inicijative kao što su SEKI centar u Bukureštu i drugih, gdje BiH vrlo aktivno participira. Vi znate da je pred Policijom BiH jedna velika rekonstrukcija, dakle rekonstrukcija policijskih snaga, da je upravo ovih dana počeo sa radom ovo povjerenstvo i da će u narednom razdoblju ovih nekoliko mjeseci preciznije do kraja godine, morati biti tako smo dali sami sebi zadaću, završen, okončan ovaj prvi dio posla, kad bi smo morali precizirati kako će izgledati Policija BiH odnosno, policija u BiH u narednom razdoblju i ja u tom smislu ne bih htio bilo što prejudicirati, nego jednostavno kazati da će to biti jedan težak rad ovih nekoliko mjeseci ali u svakom slućaju cilj i zadaća tog povjerenstva jeste uvesti najbolje evropske prakse u postupanje policije u BiH. Kako ste i sami vidjeli u ovoj informaciji, stanje sigurnosti je promatrano kroz stanje sigurnosti za područje Federacije BiH, zatim RS, stanje sigurnosti za područje Distrikta Brčko, sigurnost granica BiH, zatim u okviru toga obrađen, u okviru ove informacije također obrađena je i suradnja, odnosno Ured za suradnju sa Interpolom i na kraju imamo agencije za informaciju i zaštitu, Agenciju za informacije i zaštitu i konačno imamo ocjene stanja sigurnosti na području BiH, sa predlogom mjera, gdje su razrađene, poduzete mjere i prijedlog budućih mjera. Vi ćete vidjeti, odnosno možete naravno zapazićete da je u nekim segmentima kriminalitet i u povećanju u odnosu na prethodno razdoblje, barem tamo gdje smo mogli određene podatke komparirati, porediti i vidjećete da je stanje kriminaliteta u 2003.godini na području Federacije karakterizira jedno povećanje ukupnog broja kaznenih djela za nekih 7,8% ali želim vam kazati da je to prije svega rezultat preciznih evidencija koje se vode temeljem novih propisa iz oblasti Kaznenog prava, dakle iz Zakona o kaznenom postupku i Kaznenog zakona, da smo mi sad ustanju kao ministarstvo evo ustanju zapravo popune da pomalo pokukavamao zaokružiti i sistem rada u samom ministarstvu i da ćemo vrlo brzo, ja se nadam uspostaviti jednu analitičku službu koja će na jedan vjerojatno kvalitetniji način, ne vjerojatno nego sigurnan sam na kvalitetniji način moći obrađivati ove podatke koje dobivamo sa terena, policija sa svih agencija, od svih agencija koje se bave provedbom zakona. I ja se nadam da će već naredni izvještaj koji bi smo trebali napraviti za ovih prvih 6 mjeseci, biti u tom smislu i još kvalitetniji nego što je ovaj. Evo za početak toliko, hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Čolaku ministru sigurnosti BiH i otvaram raspravu o ovj informaciji. Ko želi govoriti? Gospodin Nikola Špirić, zamjenik predsjedavajućeg Zastupničkog doma, izvolite gospodine Špiriću.
Gospodo predsjedvajući, cijenjeni ministri, uažene kolege i kolegice, poslanici, cijenjeni gosti, evo ja sam se javio da dok se drugi pripreme da kažem par riječi o ovoj informaciji. Naime, ono što na startu moram da kažem jeste da je ovo informacija od 18.03.2004.godine i da se bez obzira što se radi o bitnoj problematici, radi o informaciji koju je, koje su aktivnosti na terenu u dobroj mjeri dakle izmjenile ali ono što jeste sigurno da se ona odnosi na izvjestan period i da se o njoj može voditi kvalitetna rasprava i nije problem kada mi raspravljamo o bilo kojim informacijama. Ono 107 što po mom osjećaju nedostaje kada rapsravljamo o bezbjedonosnoj situaciji, jesu aktivni zaključci državnog parlamenta i obaveze ljudi na terenu, odnosno pojedinih ministarstava da ih provode. U tom smislu ovde informaciju u uvodu se kaže da je posljednja pažnja ili prioritet dat borbi protiv organizovanog kriminala, terorizma i trgovine ljudima, bez rekao bih adekvatnih podataka kakve smo mi rezultate u tom segmentu postigli u BiH, jer čuju se naravno, nažalost različite ocjene unutar BiH pa i ocjene izvan BiH. Ovde se naravno govori o kadrovskoj nepopunjenosti i oskudici finansijskih sredstava na svim nivoima, pa i neadekvatnom prostoru kada je Ministarstvo bezbjednosti upitanju, pa i druge organizacije u okviru tog ministarstva koje se bave sa obezbjeđivanjem unutrašnje bezbjednosti u BiH, ali koliko ja znam jedan dio tih problema u međuvremenu je rijejšeno aktivnim potezima Vijeća ministara. Ali ono što zabrinjava, ono o ćemu da govorim, jeste da u 2003. godini odnosno u periodu kad se poredi isti period 2003. u odnosu na 2002.godinu, da nema niti jednog segmenta koji se tiče bezbjednosti opšteg kriminaliteta na opštoj sigurnosti ljudi gdje nije došlo do stope rasta. U zemlji kakva je BiH u vrijeme izvođenja reformi, to mora biti zabrinjavajuće za sve one koji se bave unutrašnjom, koji se bave sistemom bezbjednosti. U tom smislu, evo ću navesti samo neke podatke i ja bih volio da danas dođemo do validnih zaključaka koji bi barem u narednom periodu onemogućili da imamo iste konstatacije a da se ništa ne poduzima. Recimo, kaznena djela protiv dostojanstva ličnosti i morala, ovde se kaže da govorim dakle za Federaciju, jer je takav izvještaj i ustvari kada je upitanju opšte stanje sigurnosti za područje Federacije, ovde se kaže da je zabrinjava činjenica da kaznena djela protiv imovine koja su najbrojnija, ...materijalnih i drugim posljedicama, poprimaju osobnost kriminala sa povećanom društvenom opasnošću. Ukupna saznanja ukazuju da sve veću razinu, sve veći nivo organiziranosti izvršitelja ovih kaznenih djela, njihovo profesionalizacija i specijalizacija te pokretljivost na teritoriji BiH i šire. U 2003.godini, naglo je uvećan broj krivičnih djela, razbojništva i razbojničkih krađa. Povećanje 50,8% u odnosu na 2002.godinu. Tu se pominju recimo, pominje se područje županije Sarajevo sa 68 je li, ili povećanje 46,3% tuzlanske, sa 64% hercegovačkoneretvanske županije sa 120,7%. Ono što mene interesuje, da li je iko od struktura kantonalnih MUP-ova snosio odgovornost za 100%-no povećanje kriminala u ovoj oblasti? Ako nije, nemojte očekivati u narednom periodu, ili periodu koji ide, iz ovoga poboljšanje situacije vjerujte da će doći do uvečanja stope kriminaliteta, jer ja mislim da je ona mnogo veća i za mene stanje bezbjednosti nije ono što je napisano ovde, nego ono što nije napisano. Ovo je vezano za utvrđena krivična djela, i na onaj dio koji je u fazi procesuiranja. Ali problem ove države jeste, što se krivična djela do kraja ne otkrivaju, jer kriminalci u sprezi sa vlastima rade svoj posao i ovde se govori da najmanje jedan budžet na svim nivoima ostane u sivoj zoni, odnosno u rukama kriminalaca. Isto tako želim da skrenem pažnju da kaznena djela protiv dostojanstva ličnosti, morala gdje se kaže da je došlo do povećanja u procentu od 34% 2003. u odnosu na 2002.godinu. Kaznena djela protiv imovine, povećanje 3,6%. Stanje u oblasti privrednog kriminala se kaže da je ono 11,5% je više prijavljenih lica. Dakle, to je ono što je vlast smogla snage da prijevi. Šta je sa onima koji su ostali izvan ovog procesa i o aferama o kojima se prića, a niko nema snage da ih procesuira. Isto tako moram da kažem kada je upitanju RS, da nije svijetlija situacija, da je i ovde došlo do povećanja kriminaliteta za 23% 2003. u odnosu na 2002.godinu ili 35,7%, zatim povećanje krivičnih djela protiv opšte sigurnosti imovine i ljudi, protiv imovine 33,6%. Stanje privrednog kriminala i ono što posebno zabrinjava, što god više mi pričamo o stanju o povećanju privrednog kriminala, ovde je najmanja stopa rasta u oblasti privrednog kriminala i to je ono što ukazuje na spregu politike i onih koji vrše, koji se bave privrednim kriminalom, odnosno koji učestvuju u privrednom kriminalu. Dakle, ono što možemo zaključiti iz ove informacije iako ona datira dakle iz marta mjeseca ove godine, da je opšti 108 porast kriminala u BiH i to jeste zabrinjavajuće za ovaj Parlament i za građane BiH i u tom smislu ja predlažem jedan aktivan zaključak ovoga Parlamenta da tamo gdje je enormno povećanje kriminala u bilo kojoj oblasti, da se da nalog da se vrši, da se jednostavno barem dođe do smjena ljudi koji vode MUP-ove na tim nivoima gdje je došlo do povećanja ili resornih ljudi. Inače bojim se ukoliko budemo se bavili samo suhoparnom raspravom konstatovali i rekli okej, informacija je obuhvatila sve, ja se bojim da će BiH i dalje obilaziti uzlazni trend, trend kada je kriminal svih vrsta upitanju. Dakle, ja predlažem taj zaključak da se izvrši dakle analiza na onim nivoima gdje je pokazana najveća stopa kriminala i da se utvrdi odgovornost ljudi koji vode resore. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Sad za sad, imamo prijavljenog gospodina Momčila Novakovića, pa gospođu Palavrić i gospodina Beriza Belkića. To je redoslijed, gospodin Sead Avdić pa gospodin Križanović.
Gospodo predsjedavajući, kolege polsanici, članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, ova diskusija koju sam maloprije čuo, odprilike ocrtava ili odslikava i sve diskusije koje su vođene na Komisiji. Dakle, i tamo smo mi imali tu dilemu, da li je ovo povećanje rezultat stvarnog povećanja ili je to rezultat da ne kažem uslovljeno povećanog inventiranja odnosno otkrivanja djela, pa smo i tražili takve stavove i ispred ovaj, Federalnog MUP-a i MUP-a RS smo dobili neka pojašnjenja koja se ne nalaze ovde u izvještaju a bilo bi dobro da su se našla. Ali pretpostavljam da će o tome više govoriti zamjenik predsjedavajućeg Zajedničke komisije koji je vodio tadašnju sjednicu komisije. Ja naravno da ne mogu biti kao građanin ove zemlje zadovoljan što je situacija ovakva kakva jeste. Vrlo teško je porediti ako nisu isti ulazni faktori na svim nivoima, onda je vrlo teško utvrditi gdje situacija bolja, gdje lošija. I kada je bolja a kada je lošija. Ali je evidentno, ne treba biti, ne treba ulaziti ni u kakve analize pa utvrditi da je evidentno da je situacija loša. Da li manje loša ili više loša u odnosu na 2002.godinu, čini mi se manje važnim od toga, od konstatacije da je ona loša i da je situacija u ovoj oblasti prilično opterećena raznoraznim problemima. Ja sam na Komisiji, a to sada hoću i ovde da kažem, bio protiv bilo kakvog prijedloga mjera kao sastavnog dijela ove informacije. Posebno mjera koje ustavno zna se na koga se odnosi i ko ih može donositi. Mi ne možemo ovde, bar ne još nalagati šta će uraditi Federalni MUP, jer to je obaveza Parlamenta Federacije i kantona koji će odlučivati u odgovornosti tih ljudi kao što je i obaveza Narodne skupštine Republike Srpske utvrdi odgovornost za situaciju u RS. I u tom smislu, ne podržavam takve predloge i zaključke. Ne podržavam ni zaključke koji imaju za cilj da prejudiciraju odnos formirane komisije od strane Visokog predstavnika prema pitanju MUP-a. Čini mi se da ovdje ima takvih zaključaka i to je jedan od razloga zbog čega neću podržati ove zaključke jer jednostavno oni izlaze iz domena Ministarstva sigurnosti. Na komisiji sam pitao šta znači riječ nacionalno, pa mi je rečeno da to znači jedinstveno. Ako je jedinstveno onda molim da se promjeni to u jedinstveno jer kod nas nacionalno obično nešto drugo znači. I nacionalna strategija kod nas znači nešto drugo a ne jedinstvenu strategiju ali ako ovde u ovom tekstu ona je jedinstvena strategija ja molim da bude jedinstvena strategija a ne nacionalna strategija. Ovde naravno ima određenih zaključaka koje je samo po sebi Ministarstvo sigurnosti i drugi organi trebalo do sada uraditi, a posebno kada se radi o pitanjima podzakonskih propisa u oblasti 109 imigracije i azila gdje smo mi prije nekoliko godina donjeli zakon i da nakon toga ništa nije urađeno po pitanju podzakonskih akata. Dakle, ponovo donositi zaključak za nešto što je zakonom bilo definisano već davno trebalo uraditi, zaista nebi imalo smisla. Naravno, da jedan broj ovih zaključaka jeste iz domena Ministarstva bezbjednosti i što se njihovog domena tiće i kvaliteta su prihvatljiva ali cjelokupan program mjera je neprihvatljiv za Klub Srpske demokratske stranke i mi smo bliže varijanti da prerdložimo da se ova informacija doradi. Naime, čini mi se da ima još mnogo nedostataka o kojima će pretpostavljam i druge kolege govoriti. Na kraju, želio bih da kažem kao što bi rekao moj uvaženi kolega Vinko, ja sam materijal dobio na jeziku koji ne razumijem. Naime, dobio sam materijal na hrvatskom jeziku i na latinici, ja prošli put sam upozorio, ovo je nastavak te prošle sjednice, da Klub SDS-a neće učestvovati u raspravi u onim zakonima gdje materijal dobije, ako ne dobije na srpskom jeziku i na ćiriličnom pismu. Hvala vam.
Hvala lijepo. Replika gospodin Nikola Špirić.
Ja ću samo kratko mom uvaženom kolegi Momi Novakoviću. Onda ako je ovo tačno o ćemu kolega Novaković govori, onda ova je rasprava besmislena. Ako ovaj Parlament ne nikakve ingerencije, ne može da donese nikakav zaključak, što pravimo cirkus pred očima javnosti BiH? Ali ja mislim da ovaj Parlament može donjeti zaključak da nadležna ministarstva, da nadležna ministarstva tamo gde utvrđena enormna stopa rasta kriminala pokrenu pitanje odgovornosti da to ne radi Pedi Eždaun. Hoćemo li u ovoj zemlji smoći snage, dakle ja sad ne govorim o preuređenju, odnosima kakvi će biti, ovo su konstatacije organa vlasti BiH. Ako na ovo stavimo tačku, budemo tražili dorade informacija onda očekujte svaku noć da će letiti automobili u nebo, da će biti više kriminala privrednog, povrede ljudskih prava itd. i ja mislim da ovaj Parlament ne smije se oglušiti od ove konstatacije. Dakle, bez obzira o kome se radi. Ovde nema, nije prića vlast i opozicija, većina manjina, ali ja mislim da treba dati instrukciju resornim ministarstvima da tamo gdje je pojaćana stopa rasta kriminaliteta se utvrdi odgovornost da to nebi radio OHR i međunarodna zajednica. Pa mi kad dobijemo šansu da sami uradimo, to nećemo. Kad urade predstavnici međunarodne zajednice onda se ljutimo i kažemo, to je Božija nepravda. Ali mi možemo ovde da govorimo šta je to tolerantna stopa. Je li ona 10% s obzirom na reforme itd. ali gospodo, porast od 120% ako ne bude rezultirao aktivnim zaključkom, teško građanima BiH. Samo u tom smislu i mislim da ovaj Parlament ima nadležnosti iz ove oblasti, da treba da raspravlja ali da inicijativu šaljemo prema nadležnim institucijama. Dakle, ne državnom ministarstvu za što je ono odgovorno, entitetska za ono za šta su ona odgovorna. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Prije nego što dam riječ gospođi Palavrić, riječ u ime Komisije za obranu i sigurnost zatražio zamjenik predsjedavajućeg, koji je predsjedavao tom sjednicom gospodin Džaferović. Molim vas evo, kratko.
Poštovane kolege, dame i gospodo, ja sam zapravo trebao da se javim na samom početku rasprave vezano za ovu tačku dnevnog reda, da vam iznesem neke detalje kojima smo mi operisali kada smo imali raspravu na Komisiji. Zbog toga vam ja skrećem pažnju na stranu 4, prvo informaciji u kojoj 110 stoji da je stanje kriminaliteta u 2003.godini, doduše ovde se govori o Federaciji, ali to važi i za RS. Na području Federacije BiH karakterizira povećanje ukupnog broja kaznenih djela za 7,8%. I onda, pažnju na stranu 44 informacije koja u zadnjem pasusu kaže, na temelju prikupljenih izvješća, čitam onako kao što piše, kao i posebnosti ocjena na stanje sigurnosti kako u entitetima, tako i u Brčko distriktu, te uzimajući u obzir stanje sigurnosti zemalja u okruženju, Kosovo Makedonija i sl. kao i determinirajuće socioekonomske čindbenike, možemo navesti da je cjelovita slika stanja sigurnosti u BiH zadovojavajuća uz posebnu napomenu da se sigurnosna situacija usložnjava sa aspekta pojavljivanja novih modusa, operandi i djelovanja kriminalnih skupina itd. Ove dvije stvari, dakle na strani 4 i na strani 44, koliko se je li sjećam, za mene kao člana komisije, bile su nespoive, pa sam onda postavio pitanje ljudima koji su iz izvršne vlasti najneposredniji, od najneposrednije odgovorni za stanje sigurnosti u našoj državi. Kako je dakle moguće da sa jedne strane imamo evidentiran povećani broj krivičnih djela u procentu od 7,8% kada je Federacija npr. upitanju, a sa druge strane se u zaključku evidentira da je sigurnosna situacija u BiH zadovoljavajuća. Moje je pitanje zapravo bilo suštinsko i glasilo je – da li je ovaj procenat odraz zaista povećane kriminalne aktivnosti pojedinaca i kriminalni grupa u BiH ili to možda može biti rezultat pojačanog rada policije, organa sigurnosti ili nekih drugih podataka i činjenica? Na sastanku komisije, na kojem je bio prisutan ministar sigurnosti i ovde prisutni gospodin Bariša Čolak, zatim direktor Uprave policije Federacije BiH, dobio sam odgovor zapravo, da je ovo rezultat kako povećanog ili pojačanog rada policije, tako i novog ili nove metodologije u načinu evidentiranja i statističkog vođenja izvršenih krivičnih djela. Ja ću vam dalje skrenuti pažnju na neke činjenice ovde. Mislim da je vrlo važno iščitati kompletnu informaciju i analitički se osvrnuti na svaku grupu nedozvoljenih radnji, svaku grupu krivičnih djela. Recimo u Federaciji BiH, kada su krivična djela protiv života i tijela upitanju, kada su ubistva upitanju kao najteži oblik krivičnih djela u 2003.godini, evidentirano je odnosno izvršeno je manje dakle tih krivičnih djela nego u 2002.godini, manje za 18 ili 29% nego što je to bilo u 2002.godini. Povećan je broj krivičnih djela protiv opće sigurnosti ljudi i imovine. Zatim, je manje bilo krivičnih djela protiv dostojanstva ličnosti i morala. Povećan je broj krivičnih djela protiv imovine. Više je evidentirano ili povećan je broj krivičnih djela neovlaštene proizvodnje i stavljanja u promet opojnih droga. Više je evidentiranih i otkrivenih krivičnih djela iz oblasti privrednog kriminala. Pazite, imate neka krivična djela koja se ne mogu sakriti, koja se dakle dese i ona su vidljiva i evidentiraju se bez obzira da li je učinilac bio otkriven ili ne otkriven. Ali postoje neka krivična djela koja se ne vide i koja se vide tek onda kada se otkriju dakle ta krivična djela. Moje pitanje je u tom pravcu išlo. A onda, kada je upitanju RS, veći je broj krivičnih djela protiv života i tijela. Tamo je kada su dakle ova najteža krivična djela upitanju, izvršeno 38 ubistava u 2003.godini, od kojih 6 još nije rasvijetljeno a njihov broj je veći za 10 ili 35,7% u odnosu na prethodnu godinu. Povećan je broj krivičnih djela protiv opće sigurnosti ljudi i imovine. Povećan je broj krivičnih djela odnosno pardon manje je krivičnih djela protiv dostojanstva ličnosti i morala. Povećan je broj krivičnih djela protiv imovine. Više je otkrivenih krivičnih djela iz oblasti gospodarskog, odnosno privrednog kriminaliteta i kada je upitanju Brčko distrikt BiH, po svim ovim elementima odnosno grupama krivičnih djela kako stoji ovde u informaciji, manje je evidentirano krivičnih djela u 2003.godini u odnosu na 2002.godinu. Komisija je podržala ovu informaciju, kao što piše u izvještaju i dostavila je Parlamentarnoj skupštini BiH na razmatranje. Ja mislim da Parlamentarn skupština BiH evo u ovoj situaciji Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH na ovoj informaciji naravno mora posvetiti dužnu pažnju sa dovoljnim stepenom ozbiljnosti, pristupiti analitičkom razmatranju svih podataka iz ove informacije i odrediti se o mjerama koje treba dakle poduzeti kako bi smo u idućoj godini imali 111 sigurnosnu situaciju u BiH bolju nego što je bila u prethodnoj godini i tako svake godine iz godine u godinu. Ja osobno, dakle ja znam da je na komisiji bilo o ćemu govori gospodin Novaković, to je dakle istina. Gospodin Novaković i još jedan određen broj članova komisije su istakli primjedbe na prijedlog mjera koji je naveden ovde u ovoj informaciji, ali također treba kazati da su postojali ljudi među kojima sam evo bio i ja, koji nisu imali primjedbi na prijedlog mjera. Ja smatram da je ovaj prijedlog mjera jedan solidan okvir za poduzimanje niza aktivnosti od strane niza državnih organa kako bi smo kažem u BiH imali iz godine u godinu bolju, poboljšanju sigurnosnu situaciju. Ono o ćemu sam ja govorio na sjednici komisije bilo je pitanje odgovornim ljudima uticaja ne hapšenja odbjeglih, optuženih ratnih zločinaca na sigurnosnu situaciju u BiH o ćemu i informaciji nema niti jedne riječi. Ja također mislim da je to jedan vrlo bitan, važan momenat koji utiče na stanje sigurnosne situacije u BiH. I na kraju, da kažem, to je ne vezano za sjednicu komisije, to je ovo što se dešava u posljednja dva, tri dana evo ovde u Sarajevu, da Parlament dakle, treba da zatraži energičnu akciju policije, vezano za ova krivična djela podmetanja eksplozivnih naprava, krivična djela koja uznemiravaju kompletnu Bosanskohercegovačku javnost, energičnu akciju kako bi se počinioci inspiratori, organizatori tih krivičnih djela što prije priveli sudu pravde i ubudućnosti spriječile ovakve nedozvoljene protivpravne kriminalne aktivnosti. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Džaferoviću. Riječ ima gospođa Seada Palavrić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege i kolegice, imamo pred sobom izvještaj koji ustvari odražava stanje na terenu kad je riječ o ovlastima Ministarstva sigurnosti BiH i entitetskih ministarstava unutarnjih poslova i Distrikta Brčko. Bila bih mnogo sretnija da je Ministarstvo imalo kapacitete te, jer znam da ih još uvijek nema, da barem napravi iste kriterije u smislu da samo podvede podatke iz entiteta. Ovako imamo ustvari tri parcijalna izvještaja u ovome Izvještaju o sigurnosti. Međutim, to je tako s tim što mi ne možemo reći to je tako i tačka, nego moramo zaista učiniti sve da ovo ministarstvo osposobimo da ono u punomkapacitetu može raditi ono zbog čega je ustanovljeno. A poprilično je vremena prošlo da se to nije dogodilo i vrtimo se u krug, znate. Ministarstvo nema ljudi, ljudi nemaju prostora, prostora nema zato što nema novaca itd. Mislim da se u taj krug više ne smije ići nego se moramo polako izvlačiti i razmotavati ga. Slijedeće što je evo svako od mojih prethodnika primjetio, jeste da je naizgled došlo u 2003.godini do povećanja kriminaliteta u odnosu na 2002.godinu. Ministar je objasnio zašto postoji taj privid, međutim ja nisam zadovoljna činjenicom da oni koji su davali izvještaj ministru, nisu i objasnili ovo u samom izvještaju. Dakle, u samom izvještaju je trebalo reći ono što je nama direktor Uprave policije Federacije rekao na komisiji, da je ovo prvenstveno rezultat primjene novog Krivičnog zakonodavstva. Dakle, bilo je i prije takvih slučajeva, bio je isti broj možda i veći, ali je način prijavljivanja i registriranja krivičnih djela bio drugčiji. Neka manja društvena opasnost nije se registrirala a sada je obaveza da se registrira bez obzira na stepen društvene opasnosti. Tako da moramo imati u vidu da zaista nije došlo do enormnog povećanja krivičnih djela i kriminaliteta uopće. Međutim, i ovo što imamo previše je. I smatram da konstatacije iz izvještaja koje se odnose na Federaciju, recimo aktiviranja minsko-eksplozivnih sredstava su i istrage su tu, vrlo teške i kompleksne. Fakat je to tako u cijelom svijetu. Ja vjerujem isto tako Federalno ministarstvo unutarnjih poslova da je upotrijebilo sve 112 svoje intelektualne sposobnosti i infrastrukturu da otkrije počinitelje ovih krivičnih djela. Međutim, evo vidimo čim dolazi avgust, opet se ponavlja u krug a nisu otkriveni ni oni iz prošlog avgusta, tako da nekako mi nikako nije lahko spavati pri tome. Također, ne nalaze se načini kako prevenirati ova krivična djela. To samo ministarstvo priznaje, ali mi ni od toga nije lakše. Dakle, na tome moramo uraditi više. Činjenica koja me posebno brine, jeste ona na koju ukazuje Federalno ministarstvo unutarnjih poslova a to je da se tužitelji ne snalaze kada vrše uviđaj kod ovakvih krivičnih djela. Zamislite, tužitelje, zaista želim da budu neovisni, nepristrasni da budu profesionalni, da rade svoj posao i jasno mi je da ovaj Parlament ne može utjecati na njihov rad ali postoji Visoko sudsko i Tužiteljsko vijeće koje nebi smjelo ostati gluho na ovu konstataciju. Ja neću da prihvatim da neko ko treba da ima i ima visoku plaću i ima sve prerogative da bude neovisan i profesionalan, da se na licu mjesta kad vrši uviđaj ne snalazi i da zbog njegovog ne snalaženja ostaju ne otkriveni počinitelji ovakvih krivičnih djela. Također, evidentan je sigurno porast krivičnih djela protiv imovine i ja sam i na komisiji ukazala na opći strah građanstva od lopova kojima nije uopće teško napraviti razbojničku krađu i da građanin bude sretan da nije u kući kad se to događa ili ako pokupi sve u tašnu da mu tašnu ne odnese ili da ga još i ne izmlati, treba biti sretan da ne dobije batine kad mu se pokupi sve iz kuće. Za mene je ovako visok stepen nesigurnosti građana aposlutno ne prihvatljiv, apsolutno. Nažalost mogu govoriti o tome, i sama sam bila žrtva toga, takvog krivičnog djela i kad sam ćutala o tome, kad sam ga prijavila samo policiji, ono se ipak pojavilo u jednim novinama. Dakle, nije od mene došlo i umjesto da dobijete zaštitu od policije i pravosudnih organa, vi bivate ismijavani i predmet cirkusa u ovoj zemlji. Do dana današnjeg evo, prošlo je sedam mjeseci, ja nemam nikakvu informaciju o tome, ko je to uradio a ljudi su došli, odmah je policija došla i uzela otiske prstiju. Dakle, imaju ih. Vjerujem da je tako u većini slučajeva kod krađa i razbojničkih krađa. O sigurnosti u saobraćaju, ovdje je malo rečeno. Svi smo danas na cesti. Ono što se događa na cesti, vjerujte da je moj izlazak na cestu i uključivanje u saobraćaj spremnost na samoubistvo. Jeste Bogami. Ja više moram paziti u svoju traku ko će mi naići otuda iz suprotnog pravca bez obzira što je puna linija, ništa to nije važno. To policija ne gleda. Ja sam tužna zbog nekih segmenata naše reformirane policije koja ne gleda ko će preći punu crtu, ko ide bez tablica, ko prekoračuje brzinu, ali će čekati na punoj liniji i uz brdo kad jedan kamion ili dvoica teretnjaka idu i za sobom vuku kolonu od sto vozila i kazniće sva ova vozila koja preteknu na punoj liniji ali neće kazniti teretnjaka koji je napravio taj nered. Dakle, iako toga nema u zakonu, ja vas molim da sugerirate, da se to ugradi u zakone, da mi naprosto moramo imati veću sigurnost na cesti, u svakom pogledu. Ovdje se mislim, jedna opravdana kritika pojavljuje, nažalost ne u izvještaju nego u mome zapažanju, da kad imate izvještaj policije o navodnom krivičnom djelu. Vi ćete taj izvještaj prije vidjeti na naslovnici novina, čak i optužnicu ili u udarnim terminima u medijima, nego što je onaj na koga se to odnosi saznao za to. Ja mislim da to nije profesionalnost, ustvari tvrdim da to nije profesionalnost. Uz to takav čin predstavlja kršenje ljudskih prava. Ako hoćete i onemogućuje istraku ako je zaista, ako djelo nije navodno nego je stvarno jer onaj na koga se odnosi ima dovoljno vremena da se snađe. Ja ne znam kako će se završiti ova rapsrava. Smatram prijedlog mjera samo početnim korakom i on ima moju punu podršku i kad je riječ o terminu nacionalni jer zaista na našu nesreću nacionalni u BiH ima jedan sasvim drugi termin nego u cijelom normalnom svijetu, a ja ne bih voljela ostati talac tog, tih naših problema nego želim otići u taj normalni svijet i termin nacionalno posmatrati onako kako oni posmatraju. I u najmanju ruku, kolike god nadležnosti bile, Državnog ministarstva sigurnosti i nas kao Parlamenta, ja želim da stenogram sa ove rasprave bude dostavljen entitetskim ministarstvima unutarnjih poslova i ako treba i DGS-u i agencijama na koje se odnosi i Distriktu Brčko. 113 I još jedna stvar, na koju ukazuje Federalno ministarstvo unutarnjih poslova, a to su uvjeti za pritvor. Ja vas molim kolege da ovdje nešto uradimo. Uvjeti za pritvor prema članu 5. Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda su jasno rečeni i kad je riječ o tome, da postoji opasnost da neko ponovi krivično djelo ili dovrši započeto ili učini novo, nema nikakvih uvjeta, nema tu uvjeta kakvo je krivično djelo, koliko je teško, za koliko, koliko je za njega zapriječena kazna. Mi i na nivou države i na nivou federacije, a vjerujem da je tako i u zakonu RS, imamo uvjet. Djelo mora biti teško pet godina zatvora ili više, da bi ste vi mogli pritvoriti nekoga ko će 99% situno ponoviti krivično djelo ili će dovršiti započeto. Dakle, iznenađena sam da na ovo nisu ukazali tužitelji, sudovi, evo tek policija na to ukazuje. Ali bilo kako bilo, mi to danas znamo i mislim da moramo odmah prisutpiti izmjeni našeg krivičnog zakonodavstva, s ciljem njegovog usklađivanja sa Evropskom konvencijom o zaštiti ljudskih prava a s druge strane, s ciljem smanjenja kriminaliteta, ma o kome da je riječ. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo gospođo Palavrić. Prije nego što riječ dobije gospodin Beriz Belkić, repliku je tražio gospodin Momčilo Novaković.
Zahvaljujem predsjedavajućem. Ja bih htio replicirati samo na jedan stav. Izvinjavam se malo ne mogu duže, grlo me boli, izgleda da sam izgubio dobar glas. Dakle, repliciraću na jedan stav koji je ovdje čini mi se nije ovaj, korektan. Naime, ako je uslov da mi uđemo u Evropu da to tamo piše riječ nacionalno a ne neka druga, ja ću je sad podržati. Ali nije to uslov da mi uđemo u Evropu. Znači nećemo se mi približiti Evropi sa tim. Molim vas, pojam nacionalno podrazumjeva pojam državno. Tamo, i u onim sistemima gdje nacija jeste jednako država. S obzirom da ovdje, kod nas, nacija jeste jednako država, onda pojam nacionalno se ne može, pojam državno se ne može zamjenjivati pojmom nacionalno. Nije gospodine ministre ovdje pojam nacionalno upotrebljen umjesto pojma jedinstveno, nego umjesto pojma državno, ali ja jesam za to da bude jedinstveno i ja ga podržavam ako je jedinstveno. I molim vas, to što sam rekao nema mnogo veze sa mojom voljom hoću li u Evropu ili neću. Nema mnogo veze ni sa mojom voljom jesam li za reformu MUP-a ili nisam, jesam li za hvatanje onih koji krše i koji su ovaj, kršili zakon i krše ili nisu, ali ima veoma mnogo veze sa realnošću u kojoj smo mi. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Novakoviću. Riječ ima gospodin Beriz Belkić. Neka se pripremi gospodin Sead Avdić.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, Klub Stranke za BiH cijeni da je vrlo važno što mi danas raspravljamo o jednom dokumentu i zaista mi mislimo da jeste ovo mjesto na kojem treba ovo raspravljati i da je mnogo efikasnije i racionalnije da raspravljamo kroz razmatranje izvještaja nego da reagiramo na pojedinačne slučajeve što nam je do sada bila jedna vrsta prakse. Dake, mi smo spremni podržati ovaj izvještaj, odnosno primiti k znanju kako već se ovdje dogovorimo, ali želimo istaći i određene primejdbe da tako kažem, na sam izvještaj. Prije svega 114 složićemo se da on nije aktuelan, da prilično kasni, ali ukazuje na neke pojave itd. Nažalost za nas on pomalo zbog svog analitičkog pristupa i opisa pojedinih krivičnih djela itd. nažalost i rasprava je dobila takvu vrstu tona, on počinje da liči na izvještaj općinskih supova. Ja razumijem da on spajan od izvještaja entitetskih mupova i Distrikta Brčko a da su ovi opet spajani od opštinskih organa unutrašnjih poslova i kantonalnih i td. ali izvještaj državni izvještaj, odnosno državnog ministarstva bi trebao da bude nešto drugačiji. Ja ću reči šta mi mislimo o tome. Predložene mjere mi možemo podržati, međutim, moramo i konstatirati da su one prilično apstraktne, da su one prilično neoperativne i mi smo skloni ovaj, podržati ovo o ćemu je Nikola Špirić govorio, da ovaj Parlament zatraži od nadležnih organa, dakle riječ nadležnih organa onih, dakle ne oduzimamo pravo nikome niti mu dodajemo da na osnovu ocjene ovog Parlamenta koji smatra da stanje nije zadovoljavajuće, da trend i pojave upozoravaju da zatražimo da se poduzmu hitne operativne mjere i da izvjeste Ministarstvo sigurnosti ovaj Parlament šta oni to misle uraditi, uključujući ovo aktuelno što se dešava. Mi na kraju dakle uz ovu konstataciju ćemo primiti k znanju, podržati itd. ukazujemo i sugerišemo da budući izvještaji trebaju da se bave pojavama, trendovima, poziciji BiH u regionu i dakle kompetentnosti i sposobnosti BiH kao zajednice da se odupre tim pojavama. Dakle, da se rastereti opisom pojedinačnih krivičnih djela itd. nego jednostavno da registrira pojave, trendove i akciju zajednice kontratakvih ovaj, stvari. Dalje, mislimo da ovi izvještaji moraju biti ažurniji, da ne kažem češći, dakle polugodišnji ili godišnji, odmah nakon završetka godine, da dobijemo ponekad i posebne izvještaje na neke pojave koje se dese da samo Ministarstvo sigurnosti reagira i procijeni da je dobro izvjestiti Parlament BiH o nekim događajima, da se ne mora čekati zahtjev odavde ili poslaničko pitanje. Pozdravljamo, odnosno pozivamo Predsjedništvo da konačno donese onaj jedan dokumenat, ja vjerujem da ste vi zaboravili zaključak kojeg smo imali, Sigurnosna politika, dakle već preko godinu dana mi to čekamo. U dva, tri navrata mi smo intervenirali, ja samo mogu reči javno da je to opšti bezobrazluk prema ovom Parlamentu od strane institucije koja je odgovorna da donese jedan takav dokumenat odnosno da ponudi ovom organu i taj dokumenat ima veze i sa ovim naravno on je mnogo širi ali ima veze sa ovim o ćemu mi govorimo. I na kraju, kad je riječ o izvještaju, mislim da konačno dolazi vrijeme kada više ne možemo govoriti, u formiranju smo, uspostavljamo, ne uspostavljamo, imamo, nemamo, kada moramo otvoriti pitanje i kapaciteta i kompetentnosti institucija koje se uspostavljaju i odgovornosti Vijeća ministara, čelnih ljudi tih institucija, direktora tih institucija. Dakle oni više nemaju prostora ni mandat da mogu govoriti u fazi smo uspostave itd., oni jednostavno moraju svoj raditi posao i dokazati opravdanost troškova koji se u njihovom pravcu izdvajaju. I na kraju, nemam običaj itd. gospodine Novakoviću u posljednje vrijeme ovaj, bilo kojem zakonu i bilo kojem dokumentu se raspravlja i o crvenom krstu, riječ nacionalno itd. ja potpuno razumijem kako je vi doživljavate itd. ali ja vas uvjeravam da nije to zarazna bolest, niko neće oboliti od ove riječi ako upotrijebimo nacionalna ekonomija. To je ekonomija zajednice. Ne osporava se pravo da ljudi to doživljavaju ovako ili onako, ali mislim nije to opasno i nije to stvar koja zaslužuje da od toga stvaramo neki poseban problem vjerujte.
Hvala gospodine Belkiću. Riječ ima gospodin Sead Avdić. Je li replika bila? Ne, ne evidentirani ste gospodine Gligoriću, sve po redoslijedu ovaj, gospodin Bešlagić, gospodin Đedović, redoslijed ima. Poštujmo tehniku da bi nam svima bilo lakše.
Dame i gospodo poslanici, ja mislim da je dobro što je ovaj materijal danas pred nama, što smo ostavili, neko je ugasio, što smo ostavili dovoljno vremena da možemo na miru i hladne glave proanalizirati ovu informaciju koja je pred nama. Iz tog razloga, ja cijenim teškoće ministarstva sa kojima se suočava i jednostavno postavljanje jedne nove metodologije rada u okviru ministarstva, ali objektivno Parlamentu i ostalim korisnicima ovih materijala, bi po meni nebi trebali informacija, nego bi trebala analiza sigurnosnog sektora ili sigurnosne politike u BiH. Ta analiza bi podrazumjevala da ove podatke koji su suhi podaci, jednako sistematiziramo pa onda jednostavno malo statstički obradimo i vidimo jednostavno trendove kuda se kreće BiH. Ja mislim da bi to bilo dobro i u tom kontekstu, mjesto informacije uvijek tražiti analizu, ne informaciju. Informacija je nešto sasvim drugo. Mi možemo primiti k znanju informaciju ili ne primiti zadnju informaciju. Ovo nije materijal, objektivno...za Parlament BiH. To je pod jedan. Pod dva, materijal je kako se vidi, ako malo detaljnije pogledate prosti zbir metodološki različito koncipiranih izvještaja Federacije BiH, RS i Distrikta Brčko. I izbrojite stranice, Federacija BiH napisala 14 stranica, RS na 5, a Brčko Distrikt na onaj ostatak, što znači vidi se da to nije bila jedinstvena metodologija izradi izvještaja koji će se dati ministarstvu. Znači, gospodine ministre, bilo bi dobro da ste im dali projektni zadatak. Na ovakav izvještaj hoćemo, metodološki na toliko stranica i jednim i drugima i Federaciji i RS i Brčko Distriktu i u tom kontekstu dobiti ono što tražite od njih, jednostavno da vam daju. To je pod dva. Pod tri, osnovni problem ja mislim ministarstvo je vrlo stidljivo stavilo a mislim da je to temeljni problem BiH. A to je izgrađujemo krivičnopravnu strukturu, donosimo zakone, formiramo institucije, agencije itd. ali to još uvijek ne djeluje kao sistem. Iz sistema u BiH borbe protiv organiziranog kriminala, borbe protiv terorizma i svega ostaloga, apsolutno još uvijek nemamo, sistemski koncipiran, jednostavno odnos vlasti BiH prema ovim pojavama, što znači da, ja se izvinjavam pojavam koje jednostavno smo usvojili u ponašanju i jednostavno funkcioniranju države BiH. Znači, nemamo izgrađen sistem, jednostavno borbe posebno protiv organiziranog kriminala. I u tom kontekstu, ja mislim da je krajnje vrijeme da se tu nešto učini i uradi, zato što javno mjenje ima negativan stav prema sigurnosnoj situaciji BiH. Znači obični čovjek je nezadovoljan sigurnosnim stanjem u BiH. Htjeli vi to priznati ili ne htjeli ali on je nezadovoljan i smatra da mu je dijelom jednostavno osnovno temeljno pravo na život dijelom ugroženo itd. Što znači da se moramo sa tim suočiti i jednostavno vidjeti kako izaći iz te situacije. Dajem priznanje ministarstvu koje je stvarno dalo jednu ocjenu, a to je da je vrlo stidljivo napomenulo ovdje, saradnja sa upravama koje se bave borbom protiv organiziranog kriminala na federalnom nivou, Carinska uprava, Poreska uprava, Finansijska policija, FOS itd., i nije bila koordinirana. Koordiniranje rada agencija koje se bave zaštitom zakonitosti također nije dostigao očekivanu razinu. I ovo je temeljni problem. Ne mogu institucije biti same sebi dovoljne, bez jednog svrhovitog, koordiniranog, sistemskog djelovanja svih ovih institucija, ma nema šanse da se mi jednostavno pomaknemo iz ovoga stanja. Imamo DGS, imamo SIP-u, imamo OSU, imamo jednostavno Ministarstvo sigurnosti, Vijeće ministara, imamo tužiteljstvo, sud, to su institucije na nivo države BiH. Je li tako? Ko sa tim koordinira? Ima li bilo kakvog oblika koordinacije? Ima li razgovora tri mjeseca, da vidimo gdje smo, šta smo? To nije nametanje bilo kakvog mišljenja ili miješanje u tužiteljstvo ili sud, nego jednsotavno prosta borba države za jednostavno bolju sigurnosno stanje unutar države BiH, što znači, da je nužno uspostaviti jedan sistem koordinacije. Zato ja predlažem, ovaj, dajem jedan zaključak ovdje Doma, a to je da se traži od Vijeća minsitara da donese operativni plan koordinacije subjekata na nivou Države BiH. DGS, Državna granična služba, SIP-a, OSA, Tužiteljstvo i povlaka Sud BiH, u cilju efikasnije borbe protiv organiziranog kriminala. Uspostavljen sistem koordinacije treba obuhvatiti normalno, jer i od njih zavise entitetske institucije i institucije Brčko Distrikta, kao što Carinska uprava, Poreska uprava, MUP-ovi itd. U tom smislu, nužno je minimalno svakih šest mjeseci informisati, 116 odnosno Parlamentarnoj skupštini pdnijeti analizu o postignutim rezultatima. Mislim da bi to bilo minimum što mi možemo tražiti jednostavno od Ministarstva i od Vijeća ministara, da imamo pravovremene informacije i da možemo analizirati sigurnosnu krivičnopravnu strukturu jednostavno itd. sve elemente borbe protiv svih jednsotavno od trgovine ljudima, sive ekonomije do organiziranog kriminala, što znači da je to minimum onoga što bi bilonužno i potrebno usvojiti. S tim da dajem mogućnost da bi bilo dobro možda da različite prijedloge, zaključke itd., možda komisija još jedanputa sagleda i na narednoj sjednici Doma predloži cjeloviti jednostavno spisak, odnosno cjeloviti jednostavno dokument o zaključcima na ovaj materijal koji se zove Informacija o stanju sigurnsoti u BiH. Neće se ljutiti gospodin ministar, ali objektivno u prijedlogu mjera, kako da ne, može biti određeni kontraverzi, ja vas molim, ova država je umorna više od strategije, umorna. Imamo Antikorupcijsku strategiju, imamo Strategiju borbe protiv siromaštva, imamo Strategiju ekonomskosocijalnog razvoja BiH, gospodine ministre, ma ništa od strategija, ja vas molim Vijeće ministara je operativno izvršniorgan vlasti u BiH. Mislim, stvarno je krajnje vrijeme sa strategije da pređemo jednostavno na posao, da radimo stvarno. Što znači, jesam kako da ne, ovo ste sasvim lijepo napisali, ovaj informacijski sistem na nivou države prijeko potreban, nužan, ne trebam strategije, dajte odmah projekat, jejdnostavno cjelovitog informacionog sistema u okviru siturnosti BiH, koji će povezivati i entitetske i institucije koje se bave ovim problemom. To znači, to nije sporno, to stvarno treba pozdraviti, ali ja vas molim, nemamo više vremena za strategije, dajmo stvarno upotrebljive dokumente, projekte koji će biti relevantan odgovor na ovo stanje koje je danas u BiH. I u tom kontekstu znači trebalo bi malo rekonstruirati ove prijedloge mjera koji po meni daju jedan mozaik, jednostavno pravaca i jednostavno koraka koje treba poduzeti ali objektivno ne treba tu praviti kontraverze nacionalna strategija što kaže kolega Novaković, to je državna strategija i tu nema nikakvih dilema, ne treba tu, te kontraverze su sasvim otkonjene i nisu sporne. Što znači evo, ja bih predložio ovaj zaključak i mogučnost da razgovaramo, da komisija, naša komisija da jednostavno objedini ove zaključke, prijedloge, objedini prijedlog mjera ministarstva i da jedan cjeloviti dokument jednostavno zaključaka, smjernica i sugestija od strane Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, s tim da bi to bilo dobro objediniti sa Domom naroda pa imati cjeloviti dokument je li, jednostavno koji bi bio dostatan Vijeću ministara na razmatranje i na poduzimanje određenih mjera. Hvala vam.
Hvala lijepo gospodinu Avdiću, riječ ima gospodin Jozo Križanović, neka se pripremi gospodin Miloš Jovanović, pa onda gospodin Đedović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, gospodo članovi Vijeća ministara, dozvolite da i ja izrazim prije svega zadovoljstvo što na današnjoj sjednici, možemo rapsravljati o Informaciji o stanju sigurnosti u BiH. Međutim, ja bih počeo od toga da smisao ove rasprave na ovom Domu, po mom mišljenju je prije svega da se sagleda realno stanje sigurnosti u BiH, da se vide uzroci tog stanja i osposobljenost institucija BiH na preveniranju uzroka narušavanja sigurnosnog stanja, otkrivanju počinioca, njihovom procesuiranju ili u najkraćem rečeno da kažem organizaciji cjelokupnog našeg društva da stvara jedan siguran i povoljan ambijent za miran prosperitetan život. Dakle, informacija koja bi trebala biti što reče kolega Avdić, određena analiza i sinteza niza uzroka i razloga i koja bi trebala dati određene procjene na temelju kojih bi se preduzimale mjere za spriječavanje, narušavanja sigurnosnog stanja u BiH. 117 Također bi moralo ukazati i inicirati šta je to što treba učiniti i poboljšati u izvršnoj vlasti u sudskoj valsti i u zakonodavnoj valsti, da bi se ovo postiglo. E sad se postavlja pitanje imamo li mi pred sobom takav jedan dokument koji bi mogao ostvariti ove ciljeve? Prije svega želim izraziti nezadovoljstvo neaktuelnošću ovog dokumenta, jer mi raspravljamo stanje sigurnosti u BiH u proteklog godini. Dakle nakon 7 proteklih mjeseci u ovoj godini. Ja neću sad ulaziti u to kako je to nastalo da se nakon 5 mjeseci nego što je raspravljano o ovoj informaciji na Vijeću ministara, ona se tak danas raspravlja u ovom Domu. Dakle, mi nemamo i mi moramo biti svijesni da ne raspravljamo u aktualnom sigurnosnom stanju u BiH, to je velika mana i mislim da je nedopustivo ovakva neaktualnost. Ona je nepotpuna sa stanovišta podataka, sa stanovišta načina riješavanja problema koordinacije svih subjekata koji čine ovaj segment sigurnosti, neobuhvaćeost velikog dijela subjekata sigurnosti u BiH i jednostavno mislim da je nemoguće da jedno ministarstvo, naše Ministarstvo sigurnosti preuzme zadatak, da napravi jednu ozbiljnu analizu ovako jednog složenog problema. Na stanju sigurnosti se oslikava cjelokupna naša zbilja u BiH i tu ne može se proći bez ovih institucija koje je gospodin ministar nabrajao ali posebno ja želim dodati i izvještaja koji bi govorili o radu Tužiteljstva i sudova. Nemamo mi puno koristi ako kažemo da smo mi ne znam, odnosno otkrili počinioca kriminalnih radnji, i to se kreće u procentima 60 i neznam koliko % a procesuirano 5 ili 6% od toga i ne znamo kakav je ishod iz toga bio. To nam također govori odnosno nedostaje podatak o kvalitetu rada. Ja ne bih želio komentirati podatke iz informacije ali izražavam nezadovoljstvo što vrlo smo spori i kasnimo u primjeni naših zakona. Mi imamo zakone ali nemamo institucije i nemamo stvarnu reformu u praksi. Dvije godine nakon Zakona o SIP-i mi još nemamo SIP-u u punoj funkciji, nije zaživjela Uprava za indirektno oporezivanje, OSA je u početku, imamo informacije da naše Ministarstvo sigurnosti također nije osposobljeno itd. To nas dovodi zapravo u situaciju da mi jednostavno ne upravljamo tim sigurnosnim stanjem u BiH, nego jednostavno kaskamo za događajima. Ne možemo ih predvidjeti, ne možemo ih preduprijediti i uvijek smo u da kažem jednom kaskanju za njima. Postavlja se pitanje šta ovaj Dom može zaključiti na primjedbe da imamo kadrovsku i materijalnu neupravljenost određenih institucija, da imamo nemotiviranost ljudi u ozbiljnim institucijama zbog niskih plaća, neujednačenih plaća itd. Pa može zaključiti jedino ono da kaže, ovdje se usvaja budžet institucija, i dajte gospodo recite šta treba. Jedini zaključak jeste da se oboljša ovo stanje. A minećemo sigurno moći kreirati odavde kako ćemo ga moći poboljšati. Hoću da kažem, da je do Vijeća ministara da traže šta je to što što treba odobriti ovaj Parlament da bi on mogao da se organizira i osposobi za efikasnije djelovanje. Da ne bih duljio dalje, želim što možda nije običaj, da izrazim nezadovoljstvo izvještajem naše komisije, koja je razmatrala prethodno ovu informaciju. Ja sam očekivao da će ta komisija u skladu sa je li, ovim raspravama sa dilemima, sa problemima koje oslikava ova informacija, dati određene zaključke koje bi eventualno mogli biti zaključci ovog Doma. Međutim, ništa od toga nema i zbog toga ja ću se priključiti onim kolegama koji su išli u smislu da je teško danas prihvatiti ili odbiti ovu informaciju. Ali bih želio da jednostavno još jednom razgovaramo o ovome, nakon što se ova informacija osvježi podacima, koliko je to moguće iz ove godine, a da uzimaju u obzir podatke tužiteljstva i suda i kada uvažavajući ovu raspravu i nove podatke naša komisija ipak uradi jedan posao koji bi olakšao rad ovog Doma. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Križanoviću. Prije nego što dam riječ gospodinu Jovanoviću, potsjetiću vas da je Zastupnički dom dakle, održavajući izvanrednu sjednicu na temu sigurnosti, prošle godine, na temelju zaključaka Doma otvorio jedan prostor za konačno sistemsko riješavanje ovih pitanja na razini BiH i da je Vijeće ministara odnosno Ministarstvo sigurnosti ušlo u realizaciju onih zaključaka koje smo mi usvajali i da ovo izvješće trebamo razmatrati u tom kontekstu. Dakle, jednog procesa izgradnje sistema institucija i jedne logike funkcioniranja koja može osigurati sigurnost u BiH. I da se ne vraćamo nazad nego da u tom procesu damo svoj doprinos. Ja očekujem da će se rasprava i da ćemo zaključke danas formulirati u tom pogledu jer ako znamo da prije godinu dana nismo ni imali ni ministarstvo ni druge neke institucije, onda trebamo poći od činjenice da su mnoge stvari sada u fazi realizacije, možda ne na zaovoljavajući način. Ne zadovoljavajućim tempom, pa ni kvalitetom, ali to je i naša odgovornost da upozorimo na to, damo jedan okvir zaključaka kojiće moći poboljšavati tu situaciju. Ispričavam se na ovoj intervenciji ali mislim da bi bilo potrebno da ovo kažem. Gospodin Jovanović.
Gospodine predsjedavajući,
Replika na gospodin Huskić Adem
Ovako, ovaj, ja sam član komisije i samo dvojica kolega su govorili iz komisije. Mislim da je komisija uradila i zaključila nešto više nego što je ovde napisano. Ja neću govoriti o izvještaju, mislim da nije korektno, treba pustiti druge poslanike, ja sam imao priliku da govorim o tome na komisiji, ali mislim da je komisija zaključila i čudi me da to ovde nije napisano, da se napravi izvještaj u prvih 6 mjeseci ove godine, koji bi obuhvato stanje sa aspekta BiH, a taj izvještaj bi trebao da uključi je li, ivzještaj SIP-e, OSE itd. I mislim da je i Dom naroda nešto slično zaključio, prema tome to je trebalo da stoji ovde. Zašto ne stoji, ja ne znam. Hvala lijepo. Ali predlažem sad takav zaključak.
Zahvaljujem se gospodinu Huskiću, riječ ima gospodin Mološ Jovanović. Ja za sada reči ću vam ko su svi evidentirani za raspravu, da se možete orjentirati, gospodin Jovanović, gospodin Đedović, gospodin Gligorić, gospodin Bešlagić, gospodin Zorić, gospodin Ivo Miro Jović, gospodin Kragulj. To je redoslijed prijava. Molim vas, oprostite gospodine Kuniću, molim, ako imate što reći, javite se za riječ, biće vam omogućeno. Izvolite gospodine Jovanoviću.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, pošto ima dosta prijavljenih, evo ja ću kratko. A zamolio bih da malo uvedete red.
Gospodine Huskiću, molim vas za pozornost.
Ovaj da se saslušamo, onaj ko ne želi da luša znači
Prihvaćeno gospodine Jovanoviću, molim vas za pozornost. Gospodine Avdiću, molim zastupnike za red i uvažavanje kolega. Stanku ćemo dati nakon što završimo ovu 41.sjednicu.
Da bih ja glasao za ovu informaciju i da bi ona bila kompletna, ja mislim da nedostaje nekoliko stvari koje sigurno velikim dijelom utiču na bezbednost u BiH. Pod jedan, ja bih rekao da nije obrađena uloga SFOR-a. Možda za nekoga u poboljšanju a za nekoga u pogoršanju bezbednosnog stanja u BiH. Da li je SFOR u svojim posebnim aktivnostima izašao iz mandata, da lije premlaćivanje ljudi, hapšenje ljudi, odvođenje ljudi, zatvaranje ljudi, da li je to u mandatu SFOR-a i da li u ovom slučaju i ovakvim slučajevima funkcionišu institucije BiH, i da li znači sad nekoga koga treba uhapsiti, da li je ispoštovana procedura da mu se pošalje poziv, pa ako se ne prijavi, ako ne dođe onda da se nađe način kako da se privede i kako da se uhapsi. Druga stvar, koja čini mi se također da je bitna, a to je uloga međunarodne zajednice, odnosno OHR-a ili bolje rečeno Visokog predstavnika, u pogoršanju ili poboljšanju bezbjednosnog stanja u BiH. Da li se smjenjivanjem 59 ili 60 ljudi, da li se poboljšava ili pogoršava stanje u BiH i da li se krše ljudska prava. Ponavljam, možda je to za nekoga dobro, za nekoga nije, ali mislim da to nedostaje i da bi to trebalo takođe obraditi. Treća stvar, koja po meni nedostaje, a to je da li u posljednje vrijeme posebno izraženo zapaljive izjave pojedinaca, ovde prvenstveno govorim na pojedince iz Federacije BiH oko promjene Ustava i eventualno ukidanje RS, da li i to, da li se i time pogoršava ili poboljšava stanje u BiH? Da li sad na jednoj strani, kad se postavi pitanje, RS na drugoj strani odma se postavi pitanje referenduma izdvajanje iz BiH. Znači da li su to stvari znači koje utiču na pogoršanje ili kažem, ponavljam poboljšanje stanja u BiH? Mislim da je to gospodin ministar također trebao obraditi, da bi ova informacija bila kompletna. I nešto samo još ovaj, u predlogu ovih mjera, jedna od ovih tačaka kaže, potpisivanje sporazuma sa Srbijom i Crnom Gorom o prihvatu ilegalnih emigranata radi vraćanja u matične zemlje. Ja ovo prihvatam, ako znači u BiH ima samo emigranata iz Srbije i Crne Gore, ali čini mi se da ih ima i iz drugih država, pa bi ovo trebalo znači promijeniti. Znači ako su samo iz Srbije i Crne Gore, onda ovaj, prihvatam ovakav predlog mjera. Toliko i hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Jovanoviću. Riječ ima gospodin Ibrahim Đedović, izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, kolege poslanici, ja ću također nastojati biti kratak. Želim pozdraviti činjenicu da imamo ovu informaciju pred sobom i napore koji su uloženi da do toga dođemo, kao prvi čin. Sve ono što smo čuli i što ću ja pokušati dati kao svoj skromni doprinos, treba smatrati po mom ubjeđenju kao želju da naredni budu bolji, da bi smo išli ovaj korak naprijed. 120 Lično smatram da par momenata ili par oblasti, nema a koje bi trebale biti u ovom izvještaju. Prvo, imamo red posljedica ili ako izvršimo analizu izvještaja, to su uglavnom posljedice. Posljedice stanja u zemlji. Šta su uzroci i motivi, nosioci i šta sistem država misli da učini da u narednom periodu te posljedice smanji svojim sistemskim a kažemo mjerama? Po meni ta oblast hvali i naredni izvještaj bi morao da sadrži te elemente. Druga stvar, koja je bitna je ako pratimo štampu, slušamo svakodnevna prozivanja, i informacije BiH važi kao kriminogeno društvo. Znači, koliko je uvezan kriminal van institucija sistema, koliko u institucijama i kakva je veza između jednog i drugog i šta su nadležne institucije učinile da polagano da kažemo, razdvajaju ili da kažu toga ima ili nema. Mislim, da to je elemenat o kojem bi trebalo povesti računa u narednom periodu. I treća stvar, ja bih time zaključio je poseban problem saobraćaj, nešto je kolegica uvažena Palavrić rekla, broj poginulih u saobraćaju u BiH. Ja sam gledao neki dan jednu statistiku, mi prednjačimo u Evropi. Znači svakodnevno se gube ljudski životi. Ne mogu vjerovati da u ovom izvještaju nema ni riječi. Ne mogu vjerovati da ne znamo koliko je to ljudi i šta institucije sistema čine da taj broj smanji, da vidimo koji su uzroci, šta učiniti da idemo naprijed. I poseban segment u okviru toga o čemu bi trebalo povesti računa je šta kada se desi saobraćajna nesreća. Ja sam to govorio jedne prilike, jer bio sam i sudionik toga. Sedam telefona treba okrenuti da dođeš do nekoga ko bi došao da pruži pomoć. Tu su minuti, sati protiču a znamo da tad sekunde i minute odlučuju o ljudskom životu. To nema veze ni sa politikom, ni nacijom ni bilo čim, treba spasiti tog čovjeka i kako da se organiziramo da mi to što prije učinimo. Evo, mislim da su to neka pitanja oko kojih bi u budužnosti trebalo povesti računa. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodinu Đedoviću. Riječ ima gospodin Tihomir Gligorić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, prije nego što kažem nešto o izvještaju, ako ima u informaciji, ako ima naravno veze sa Informacijom o bezbjednosti u BiH, želio da svima vama drage koleginice i kolege čestitam 27. juli, Dan ustanka naroda i narodnosti BiH. Tada nije bilo, znam nekog će obradovati a nekog i neće ali znam da profesora će obradovati. Nije tad bilo trgovine bijelim robljem, nije bilo opojnih droga o kojim govorite, nije bilo organizovanog kriminala. Mogli ste da putujete na more, da uz put spavate na plaži, niko da vas dira, zaista jedno dobro vrijeme. Što se tiče same Informacije o bezbjednosti BiH, mislim da je i predsjedavajući to rekao, s obzirom da smo mi to zatražili. Mi smo dobili informaciju i ja podržavam znači informaciju koja je došla, koja je obuhvatila mnogo toga i naravno ova rasprava bi trebala da eventualno nešto i dopuni što bi moglo biti svakako korisno. Ona je na 46 strana, sa čini mi se 12 ovih tačaka kojih, prijedlogom mjera i izmeđuostalog ja bih postavio dva ili tri pitanja. Da li u toj informaciji, jer nisam vidio da je sadržano, ako već evidentiramo znači sve te negativne pojave, na svim tim nivoima, da li je bilo zloupotreba znači, prisluškivanja bez razlike o kojim se licima radi i da li je to bilo u skladu sa zakonom i da li bi eventualno to u narednim informacijama 121 trebalo dopuniti, zato što se u javnosti mnogo o tome govorilo? Možda se i spekulisalo u vezi sa tim i izmeđuostalog, mislim da bi trebala biti jedna zvanična informacija koja bi obradila i to pitanje. Zatim, nisam primjetio u ovoj informaciji a smatram da bi bilo korisnu u budućim informacijama da to sadrži, kad govorimo o organizovanom kriminalu ili o zloupotrebi ovlašćenja lica koja su pripadnici, hajde da kažemo policije, da li su oni evidentirani i koliko takvih lica ima koja su kodeks svoj, znači u policiji prekršili i stavili se u službu kriminala? Isto tako javnost o tome govori da ima mnogo takvih lica ali bi bilo dobro da se isto tako kaže da je to zabilježeno. Da li je to sporadičan slučaj ili je ako je to pojava, onda je naravno zabrinjavajuće u okviru policije. S tim u vezi odmah, postavio bih i pitanje i bilo bi isto tako dobro, lica koja su unutar službe u policiji recimo suspendovana, da li ta lica nakon provedene istrage, da li su zaštićena unutar policije, da li su ta lica ustvari bila u službi otkrivanja ustvari u borbi protiv organizovanog kriminala, a zbog toga su imali probleme i zbog toga su suspendovani ili nisu više u policiji, a ustvari su radili svoje dobar posao? Mislim da ako želimo da napravimo određen progres u policiji, onda moramo zaštititi ljude koji rade dobro svoj posao, ukoliko takvi slućajeva znači ima. Vi ste predvideli u tački 9. da treba raditi na formiranju radne grupe, prijedlog, pa evo imamo ovu problematičnu riječ nacionalno kako je tumačimo, ali ovde ste rekli akcione planove i strategije. Mislim da bi trebalo prvo reći strategija, pa plan jer po sistemu važnosti, zna se šta je važnije i da onaj ko već to piše trebalo bi da kaže, strategija, plan itd. pa do operativnih zadataka kako bi to trebalo da se radi. Kad govorite o toj strategiji, ja imam jedno mišljenje sa kojim se možda nećete složiti jer a o tome je govorio dobro i profesor Avdić u smislu te strategije, koliko je ona u javnosti prihvaćena. Ako već se upuštamo u tako nešto, onda treba da znamo i kakva su ograničenja u izradi bilo koje strategije, posebno kad je upitanju borba protiv organizovanog kriminala, zato što objektivno počivamo na određenim podjelama i ona vlast koja to vrši, ona ima svoju političku filozofiju. Ta politička filozofija u smislu prirodne podjeljenosti koj.. objektivno postoji u BiH, od onih koji recimo vrši vlast, istovremeno može da produbljava te podjele ili da produbljava podjele u smislu da stanje ne možete promijeniti zato što ne želite da promijenite, ne želite opremu, ne želite efikasno, ne želite sposobnu, profesionalnu službu jer u tom slućaju može da dođe pod udar neko jer tokom ovih godina stvorila se posebna jedna grupacija koja čak ovaj, participira u ekonomiji i legalnoj i ilegalnoj. Postoji znači to objektivan problem, tu je nešto pokušao da kaže i mislim da je dobro i jasno rekao i gospodin Đedović, a istovremeno ili u smislu zataškavanja, ako se sve to provlači u toj strategiji, ona onda nema smisla i ta politička filozofija koja zasniva ustvari svojevladanje na podjelama, zataškavanjima ne može da urodi plodom i to će samo jedan biti u nizu nekih dokumenata a da stanje objektivno nećemo promijeniti. Svi ste ovde odprilike barem ovi koji su govorili, rekli da nemamo, imamo institucije nemamo sistem itd. Tu se postavlja ključno pitanje, ko treba konačno ponijeti odgovornost, zašto mi nemamo sistem, nemamo pravnu državu i objektivno da ne kažete ja sam iz opozicije, pa ja to govorim iz ovih i onih razloga, pošto kritikujem uvjek nacionalne stranke, ali objektivno, neko ako vrši vlast i ako nešto u nekoj oblasti drutšvenog života ne funkcioniše, onda treba neko da podnese odgovornost kako to misli da promijeni u društvu ili akone želi da to mijenja, onda je saučesnik lošeg stanja u društvu ili neka kaže, nemam kapacitet i sklonite se ljudi, pa ko ima kapacitet to uradi. Ili dajte iskreno da stručni timovi predlože ali unutar znači onda reforme morate se riješiti neki ljudi koji moraju napustiti policiju a koji su sada u policiji i objektivno da su kočnice. I zato se pridružujem prijedlogu zaključka gospodina profesora Špirića, koji je rekao, mislim da bi to bilo dobro, da prihvatimo da to bude preporuka Predstavničkog doma, na svim nivoima ko vrši, ko se bavi ovim poslom istražnih organa, da u tom 122 slučaju oni sankcionišu upravo odgovorne ljude ako je porast određenog kriminala u nekoj hajde da kažemo vojnički, zoni odgovornosti koju oni imaju ili opštini ili kantonu ili entitetu. Mislim da bi to trebali prihvatiti da bi to bilo korektno i da bi to nadam se profesor Špirić to dao u pisanoj formi i o tome bi se naravno trebalo glasati. Prema tome, ono pitanje vezano o nacionalnoj riječi koje smo govorili, tu sve zavisi kako to mi posmatramo. Ako hoću biti zlonamjeran, mogu da napravim problem. Ako ću biti dobronamjeran mogu da kažem, to i druge države rade, nije to problem za BiH. Ali jeste naš problem, mi smo zbog nacionalnog pitanja ušli u rat praktično. Prema tome, to u BiH je uvijek bio problem. I zbog toga bi trebalo poštovati samo ono što je definisao Ustav i na taj način rešavati pitanje u društvu kako je rešio Ustav, jer ja bih volio da ljudi koji se za to zalažu i kažu kako su proevropski, kako dobro misle, ja se slažem, ali sjetili bi se vaših diskusija kad zacementirate nešo u BiH i kad to podijelite po statistički po trećinama, po dvotrećinama, po svemu onome što polako i mijenjamo u BiH, onda mislim da bi trebali voditi računa i o tome. Prema tome, smatram da bi uz ove zaključke koji su u međuvremenu išli trebalo dopuniti ovaj izvještaj, volio bih da i ovaj doprinos koji sam ja pokušao da dam, u smislu da bi nešto trebalo ugraditi također se uzme sa dužnom pažnjom. Predsjedavajući, hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Tihomiru Gligoriću. Riječ ima gospodin Bešlagić, neka se pripremi gospodin Vinko Zorić.
Poštovane kolege, ne mislim analizirati ovo što su prethodnici rekli, osim da izrazim zadovoljstvo što ovaj Dom raspravlja o ovom materijalu i ukoliko smatramo da ne treba onda nam nije mjesto u ovom Domu. Moje lično viđenje i zbog toga vam se zahvaljujem što je ova tačka dnevnog reda došla na ovaj Dom. Međutim, samo ću uočiti nešto. U čitavom izvještaju, koji je faktički analiza 2003.godine, nema ovoga što smo govorili, sigurnosno stanje, pa ću navesti jedan primjer. Čovjek koji je bio zadužen za vezu sa Interpolom se nalazi u zatvoru. Da li to uopšte utiče na sigurnost, da li to uopšte utiče na ove stvari, ali ostavimo to sada ovde pred ovu diskusiju je rečeno da nekta to ministarstvo. Međutim, ovde što nedostaje u ovom izvještaju, jedno poglavlje koje je nama veoma bitno, maloljetnička delikvencija. Ne radi se o tome ona je vjerovatno u drogi, tamo vamo, međutim ona zaslužuje posebnu pažnju iz jednog posebnog razloga koji mi se čini je bitan, a to je da maloljetnička delikvencija danas se nalazi u porastu, pod jedan. Pod dva, nema prostora za smještaj maloljetnih delikvenata na osnovu sudskih odluka. Oni ne mogu biti u zatvoru sa ja bih rekao punoljetnim ljudima, i to je problem koji se nama objektivno nameće kao problem koji se prerasta što on sutra kad završi to, znači punoljetstvom on prelazi u punoljetnog i imamo kvalitetnog ja bih rekao sada hajde da kažemo prestupnika. Zbog toga ove dimam jedan prijedlog. Pošto znamo da je rekonstrukcija vojske i Federacije i RS i Vojske BiH, da Ministarstvo sigurnosti sa Ministarstvom za odbranu vidi mogućnost u entitetima, izdvajanja posebnih prostora koji bi se dali upravo institucijama za smještaj maljljetnih delikvenata jer je to danas jedan od goručih problema bar s onim sa čime se suočavamo. Mislim, da evo moj prijedlog je u tome da stupite u kontakt 123 i da se pokuša ovo prevazići jer bez ovoga vjerujte da samo regrutujemo nove probleme koji po završetku punoljetstva postaju kvalitetni, ja bih rekao delikventi. Hvala vam velika.
Zahvaljujem se gospodinu Bešlagiću. Riječ ima gospodin Zorić, neka se pripremi gospodin Ivo Miro Jović.
Ja također pozdravljam sve nazočne i želim kazati nekoliko riječi o ovom dokumentu. Dobro je da imamo ovaj dokument, međutim slažem se sa većinom prethodnika da nije dobar način na koji je napisan. Dakle ovo je unija rekao bi profesor Lagumdžija, unija tri entiteta ili troentitetski izvješća. Moram spomenuti da je to rekao doktor Lagumdžija, jer ja mogu imati sankcije kad to kažem, a on kad kaže nema nikakvih sankcija da je Brčko Distrikt ent..da, da, i ja mislim na Distrikt Brčko, pa nema valjda neko još entitet, osim Hrvata, Bošnjaka i Distrikta Brčko niko više nema entitet u BiH.Srba, pardon Bošnjaka i Distrikta Brčko. Dobro, prva stvar koju želim kazati, je ovdje da informacija ili izvješće nisu na hrvatskom jeziku, ja bih volio da mi kolega Novaković posudi materijal koji je na hrvatskom jeziku, da meni bude lakše čitati. Umene je na nikakvom jeziku. Nije ni na srpskom sigurno ovaj, jer ima tu od hrvatskih riječi izrazito do izrazito sprskih riječi i ali to nije važno, važno je da ima
Sam si rekao gospodine Zorić da je to unija, pa zato je malo
Tako je, tako je, meni nije drago da se piše informacija za nas takva ali ovaj, s druge strane, mislio sam to malo kasnije kazati kad se približimkraju. Kad bi mi krenuli u ta zacementirana stanja, onda bi se digao ovdje glas većine nas parlamentaraca ili većine ostalih parlamentaraca, pa evo neću kazati šta bih ja o tome kazao, da prenesemo ovlasti na BiH, da dobijemo, da ministar sigurnsoti kaže ministru policije, da kaže službama i ostalima dajte mi informaciju, a ne da on moli od ovih.On je zatražio invormaciju, vjerojatno je dobio takvu kakvu je, i prepisao. Nema ovaj, nema ništa drugo, nije mu ništa drugo preostalo je li. Mi smo imali raspravu prošle godine o pojedinačnom slučaju ovdje, i nije se dogodilo da se zauzimaju preventivna djelovanja, nego u istoj toj općini zbog koje smo imali posebnu sjednicu, izvanrednu sjednicu, događaju se i dalje pa hajmo reći čudna umorstva, nestanci itd. i to većinom nad jednom nacijom i nad povratnicima. Dakle to nije dobro, to nije dobro da se ne poduzimaju nikakve mjere, jer zašto se ne poduzimaju i zašto ja to govorim? Pa zato što je 7,8% više krivičnih djela a opet, iz ova tri entiteta kažu da je stanje zadovoljavajuće, jer oni sami sebe ocjenjuju. Oni sami sebe ocjenjuju i kažu, stanje je zadovoljavajuće, pa kad opet dogodine bude 10% više oni će opet reči. Pa koliko se treba povećati, jer vidite, ako se lani povećalo 10%, pa ove godine 10%, to je već 21% u odnosu na preklani. Koliko se može i koliko je dozvoljeno povećati da bude i dalje zadovoljavajuće, odnosno koja je granica da bude nezadovoljavajuće stanje sigurnosti. Po meni to nije dobro. Ili recimo od protiv 13.762 osobe je podignuta ovaj, krivična prijava, od toga je 4.265 povratnici ili 31%. Povratnici u krivičnom djelu. Silovanje, 30% povratnika. Svaki političar, koji je iole sumnjiv iziće u novinama bez obzira je li protiv njega podignuta optužnica ili nije, izaće nekoliko puta u novinama, a ako je slućajno, ako je dignuta optužnica, onda se kaže, za tjedan dana počinje suđenje Marku Markoviću, onda sutra dan, za 6 dana počima suđenje tome i tome. Zašto se ti ljudi koji siluju ne objave u novinama, da okruženja znaju. Obično su to NN itd. da okruženje zna pa kad taj čovjek uđe u kavić, da mu gazda kaže iziđi neće mi ljudi ovdje dolaziti. 124 Onda ima recimo takvih podataka kolega Đedović čini mi se i Gligorić su Bešlagić ko je sve spominjao ćega nema u izvješću. Recimo ima takvih podataka u izvješću koja su za me nebitna, čak su i hajmo reči ružna za one koji ih podnose. Kaže, tamo otuđena vozila, pa 79 pronašli sami. Šta to znači, da uopće nisu otuđena. Bila otuđena pa ovaj pronašao sam. Kako će sam pronaći otuđeno vozilo? E ima 155 otkup, ali 79 je pronašli sami, to nije isto. To su dvije različite kategorije. I mislim, da bi policija ovaj, i sigurnosne te ekipe je li, mogle kazati i ovaj, nešto više o tim otkupima. Mislim također da Federalni MUP kad pravi informaciju ovu kakvu je napravio, da treba više pažnje posvetiti županijskim informacijama, pa i uspoređivanjima, da vidimo u kojim dijelovima Federacije evo, ako smo BiH a je podijeljena na tri dijela, onda da vidimo i u Federaciji, gdje je to malo veća sigurnost, gdje malo manja. Onda čujem, ja imam tu informaciju, da neki MUP-ovi imaju viška djelatnika, neki točno, neki manjka ali im nije dozvoljeno upošljavanje novih djelatnika, a neki koji imaju viška da i dalje dobiju suglasnost, to je možda onaj dio o kojem je govorio gospodin Jovanović, dobiva se suglasnost da i dalje može zaposliti. Dakle, ovaj, ja znam kakvo je stanje u tome i sam sam bio jedno vrijeme župan u jednoj županiji, pa za ovog ili onog ministra mora dobiti suglasnost ili nema imenovanja, ali ovaj, možda bi dobro bilo da i mi dobijemo o tome informaciju. Nadalje, kolegica, ovo nisu replike ali sjećam se čak ovde nisam pribilježio ko je to govorio, kolegica Seada je govorila o lopovima. Ima lopova profesionalaca koji to naprave i sigurno kad to rade profesionalci dobro je da možda osoba nije u kući, kako je Seada spomenula, ali ima lopova prosjaka. I ja sam recimo pokušavao u kraju gdje živim ukazati na takve ovaj, policiji. Oni jednostavno imaju nekakvu potvrdu, dolaze, obično su ili gluhonijemi ili ne vide i onda pokažu potvrdu, ali ako je samo dijete kod kuće, onda vrlo dobro i čuju i vide. I onda odrade posao. I to se obično u evo u kraju gdje ja živim, događa za vrijeme mise. I mislim da tome treba posvetiti jednu veliku, veliku pažnju, dakle i također prodavači jeftinih stvari. To su ubiti lopovi. Jer on ako je ukrao tamo meni prodaje to jeftino i gleda šta će ovdje ukrasti. On snima teren, pa na svakom semaforu na našim prometnicama ako se imalo rekonstruira cesta imamo prosjake. To su prosjaci, ali ovi koji hodaju od kuće, prosjak sjedne ispred crkve i prosi, ali ovi koji hodaju od kuće do kuće, ja mislim da su to potencijalni lopovi, i uglavnom lopovi i oni snimaju ovaj, snimaju kuće. Već sam kazao o ovome šta ja mislim oko zadovoljavajućeg, ali kazaću samo još jedan podatak koji sam ovdje pročitao a radi se recimo, osobe deportirane u iz BiH, i onda jedan podatak koji evo se piše kako piše, kaže, u izvještajnom periodu iz BiH je deportirano 111 stranih državljana, od čega zbog ilegalnog prelaska granice 98, zbog ilegalnog boravka u BiH 12 i 1 osoba iz drugih razloga. Zamislite, za ovu jednu se ne može navesti iz kojeg razloga a za ovih 110 se može navesti iz kojeg razloga. Mislim slučajno sam ovaj materijal ovaj, čitao malo pozornije i onda dođem do takvih, a ima ih kolko god hoćete ovakvih sitnica koje bi se mogle uočiti. Mislim da evo mene, mene zanma ovdje i neka ostane to kao pitanje, taj razlog me zanima. Baš taj jedan. I na kraju, na samom kraju dakle spomenuću i ja ovo nacionalno. Ja sam maloprije pitao kolege Gligorića je li to bio nacionalni ustanak, jer je bio ustanak naroda i narodnosti. Ja ću pročitati prijedlog mjera evo ne znam koja je točka 2,4,6,8 raditi na izgradnji nacionalnih informacija sigurnosnih sustava. Ja mislim da je ovdje riječ nacionalnih riječ koja dijeli. Ja mislim da je rečenica raditi na izgradnji informacijsko sigurnosnih sustava u BiH sasvim primjerenija, jer ako radimo ovaj, na izgradnji nacionalnih informacijsko sigurnosnih, onda smo mogli kazati tri. Izgradnji tri nacionalno sigurnosna itd. I u svakoj rečenici je bolje da nema nacionalnih. Dakle i dolje piše informacijsko društvo kao i izradi sigurnosnih baza a ne nacionalnih sigurnosnih baza podataka itd. Dakle, ne moramo mi pogađati šta to znači. Kontekst može biti jako loš ako piše nacionalnih a ne piše, nego kad ne piše ništa. Ili raditi na formiranju radnih grupa koje će u konačnosti dati prijedloge nacionalnih akcionih planova. Zašto ne može biti dati prijedloge akcionih planova ili strategija, ili dolje, raditi na izradi nacionalne strategije za 125 borbu ilegalne trgovine i zlouporabe droga. Sasvim je lijepa rečenica i dovoljna, raditi na izradi strategije za borbu ilegalne trgovine i zlouporabe droga. Pa zna se pobogu da to se misli na BiH. Nema nikakvih razloga, a ovaj kolega Novaković i još 5-6 zastupnika i ja nebi se uopće, nebi trošili vrijeme da je i preciznije bi bilo napisano u ovoj informaciji. Ja zahvaljujem na pažnji i toliko od mene.
Zahvaljujem se gospodinu Zoriću. Slijedeći gospodin je Ivo Miro Jović. Još imamo dvojicu prijavljenih, gospodin Nikola Kragulj i gospodin Petar Kunić. Nema više prijavljenih, ako želi neko još, ja ću zaključiti ovaj, prijave i nakon toga ćemo se dogovoriti oko zaključaka. Izvolite gospodine Joviću.
Hvala lijepa gospodine predsjedatelju, gospodo predsjedatelji, uvaženi ministri i predstavnici Ministarskog vijeća, poštovane kolegice i kolege zastupnici, ja ću također biti vrlo kratak i vjerojatno sa neke druge strane malo pogledati ovo izvješće. Ja sam ako hočete i privatno iznenađen da mi uopće imamo izvješće. U prijašnjem sazivima ovog Parlamenta, nije se moglo raspravljati na ovu temu, a dobili smo materijal od 50 stranica. Drago mi je da nitko nije našao ni jednu rečenicu lažnu, krivo prikazanu, loše obrazloženu, može biti terminološki i jezično ali mislim da je pristup metodologija bila ovde na neki način od gospode, nakritizirana. Nedostatak sigurno ima ova informacija kao što bi imala i svaka druga iz svake druge ustanove i institucije ove zemlje da dođe. Ali ja, želim naglasiti da kako nismo imali ovog ministarstva, sad ga Bogu hvala imamo pa ako je prije dva mjeseca i poslana ova informacija ovde odmah popoloviće ovaj vremenski distancu koju smo imali između naše rasprave u ožujku i sada, jer vidimo svi da je datirano početkom šestog mjeseca slanje prema Parlamentu. Dobro je da mi znamo da smo stvarno i prezauzeti materijalima koji ovdje dolaze. Ja ne branim nikog, ne napadam nikog, ali želim u cilju istine reči, volim da čuju oni koji dosta krivice snose da je ovo stanje sigurnosti ovako, a to je medij. I mi smo danas ovde podosta dali materijala, nove loše informiranosti javnosti o radu naših institucija i o sigurnosnoj budućnosti tih ljudi. I upravo ja želim ovim svojim kratkim nastupom reči, ne na medij svaljujući veliku odgovornost, ali da imaju u tome odgovornosti i te kakve, od tog se ne mogu oprati. A mi smo čini mi se i danas doprinjelil da može da bude krivo interpretiran materijal koji smo dobili. Ima tako lijepo opisanih oblasti, iskazanih uzroka, posljedica, izrečenih kaznenih mjera i utvrđenih počinitelja. Međutim, i ja imam zamjerki a one se prije svega odnose na prijedlog mjera. I ovaj prijedlog mjera ne može nikako biti dobar, koji bi polučio rezultate ili ga bar tako ja vidim. On je mlak, previše fokusira neke teme i na njih ukazuje a ogromne propuste u sigurnosti i ne spominje. I msilim, da ovaj prijedlog mjera treba osnažiti, ojačati kao što vidim da jedan broj uvaženih kolega to čini nudeći prijedlog zaključaka koji bi pojačao i osnažio ove mjere koje su pred nama. Veliki nedostatak, jeste ono što je čini mi se malo ako ja ću upotrijebiti, a ima pravo na kriv navod, Bogu hvala da je tako u našem Poslovniku o radu, uvaženi zastupnik Zorić, nigdje jedne riječi o odgovornosti, nigdje ni za koga. I to me iznenađuje. Ni prema pojedincu, ni prema instituciji, prema ustanovi, niti poziva na veći angažman, makar to bilo deklarativno, makar to bio ovaj, postupak koji ne bi polučio neke posebne rezultate, ali afirmira dalji rad. I zato se čudim, da nigdje nema poziva na veći angažman. Veću aktivnost i pojedinca i ustanove, institucije. Ne mogu ne spomenuti, ako je preko 30 Hrvata povratnika u Federaciju ubijeno, u ovo 2-3 godine zadnje, i ako ne znam toliko i toliko silovanih povratnica, poglavito u Lukavac, Konjic, 126 Bugojno a ovaj, Travnik i td. Ispričavam se na drugim stranama sigurno ima, ali su medijski obrađeni gospodo, medijski obrađeni. Ovo kada ja govorim, ja se žalostim na toj činjenici da nemam takav tretman u ovoj zemlji. I zato govorim da je to problem koji je mogao barem naći ovdje mjesta. Ne mogu da prihvatim činjenicu da ministar, odnosno tamo neki načelnik unutarnjih poslova ili načelnik općine, u općinu kojoj desetak ljudi bude ubijeno, ne podnese ostavku. Barem to, moralni čin. Nego još je to otvoren grad u koji se nitko ne vraća. Šta mu je otvoreno? Kapija, ulica, cesta? To ne mogu prihvatiti i nije ovdje dat dovoljan takav tretman. Možda da ja i završim, hvala lijepa.
I ovo što ste vi govorili, za zaključke samo su...Hvala lijepo gospodinu Joviću. Riječ ima gospodin, još ima gospodin Petar Kunić i nema više prijavljenih za raspravu.
Da kako, ja sam se maloprije našalio o nekim stvarima, radi se o zaista važnoj temi, koja je možda došla u nezgodno vrijeme, sa ovoliko dnevnog reda i mislim da u tom pogledu treba tražiti neki racionalitet da Kolegij u tom pogledu treba tražiti neki racionalitet, a posebno kod slaganja dnevnog reda, stavi važnije tačke dnevnog reda prve, a one kasnije dok je energija svježija. Razuljivo je da bezbjednost predstavlja u jednoj zemlji složenu strukturu institucija i odnosa. Naravno da se ne može promatrati sa jednog aspekta nego sa mnogo aspekata. Kad se govori konkretno o ezbednosti u BiH, onda sasvim sigurno treba poći od jedne činjenica, a to je činjenica političkog uređenja BiH i to dakako treba poštivati ako poštujemo pravnu državu. I to je osnovni okvir u kojem se i ovaj Parlament i svi drugi moraju kretati. Naravno da je to ključno pitanje u BiH, funkcionisanje pravne države, koliko smo a snage bezbednosti su osnovne, osnovna poluga jer neposredno primjenjuju zakon, obezbeđuju ličnost, odnosno ljude, obezbeđuju njihovu imovinu, vrše zaštitu ljudsih prava. Dakle, brinu se o temeljnim pravima čovjeka. U kojoj fazi smo mi stvaranja pravne države, vrlo je teško reći, ali ja lično smatram da smo još daleko. U tom smislu, ja bih kritički gledao na ovaj izvještaj iako je ovde uloženo zaista puno truda da se napiše jedan obiman izvještaj, da se snimi jedno stanje itd. ali na toj osnovi je i koncipiran na snimanju stanja. Po meni, trebalo je daleko više posvetiti pažnu subjektima koji bi trebali osiguravati bezbijednost ambijenta. Dakle, tim subjektima. Koji su problemi vezani za subjekte, da oni moramo priznati ne vrše svoj posao u pravom smislu koje zahteva pravna država. Pomalo izvještaj je politizovan, što moram također konstatovati, i da na kraju kažem da je malo pisan birokratskom tehnologijom. Koja su to suštinska pitanja po meni, koja treba staviti u centar pažnje, kad je upitanju Parlament jer Parlament provodi politiku. Sagledati aspekt broja policijskih snaga, obućenost policijskih snaga, njihovu profesionalnost, nepristrasnost u radu a naročito depolitizaciju političkih snaga. Tvrdim vam da u BiH u cjelini, vlada dominacija politike nad strukom a ova sfera odnosa moralo bi biti obratno. Dakle, dok god imamo političke kadrove, dakle kadrove koji nemaju odgovarajuću struku, imaćemo ovaku situaciju. Drugi problem koji se nameće u BiH je korupcija i organizovani kriminal. Mislim da rećeno je u izvještaju o tome prilično, međutim trebalo je reći neke pokazatelje kako, koji su to instrumenti da se ona svodi da stvorimo tendencije da se ona svodi u neke normalne okvire kao kod svih evropskih država. Treba stvarati duštvenu klimu za to. Bez društvene klime nećemo imati bolju situaciju. Šta to znači? Običnom policajcu treba dati status. Sa ovakvom platom, sa ovakvom platom koju policajac ima nećemo imati bezbednost ni imovine, ni pojedinca. Ni jedan policajac neće sa 300- 400 ni 500 maraka ulog da bude njegova glava, da bi nešto tamo na terenu učinio da spriječi neka 127 nedjela. Prema tome, to su ozbiljne stvari i dobra je konstatacija u izvještaju što se govori o ujednačavanju plata policijskih bezbednosnih struktura na nivou cijele BiH. Mislim da je to pozitivna činjenica. I u tom smislu, dakle, treba ne samo ograničiti se na bezbednosne strukture, već je bilo govora i ne želim ponavljati, i druge strukture su apsolutno ovde bitne. Pitanje rada Tužilaštva, pravosuđa u cjelini itd. Mislim i da tu treba stvarati klimu za jedan zakonit i normalan rada ali da stranke tamo nemaju uticaja. Mislim da na sudove velikim dijelom nemaju, ali da su još uvijek dominantne kad su upitanju ove policijske, razni vidovi policijskih struktura. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem se gospodinu Kuniću. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu i mogu reći dakle da nevalja sebi ocjenjivati, ono što je rekao gospodin Zorić, ali mislim da je rasprava na Domu danas zaista bila opravdana, sadržajna i da su zaključci i prijedlozi zaključaka koje ovde imamo u pisanoj formi, a imamo ih više, zaista doprinos da se ovo izvješće, ova informacija doradi na način da realnije odslikava stanje ažurnije, da identificira oblasti i institucije koje trebaju preuzimati odgovornost za sigurnosno stanje u BiH i mislim da na tragu onog kad smo otvorili prvu izvanrednu sjednicu na temu stanje sigurnosti u BiH vezano za jedan konkretan slućaj, do danas imamo ipak napredak u BiH u izgradnji institucija i njihovom djelovanju. Naravno mislim da Zastupnički dom danas mogao donijeti jednu ocjenu, mislim da je to gospodin Sead Avdić dao, da visok stupanj nesigurnosti građana, apsolutno ovaj, se ne može dalje tolerirati i da su nužne sistemske i korjenite mjere u tom pogledu. Mi bi se danas trebali opredijeliti kako da Zastupnički dom na tragu dosadašnjih svojih aktivnosti, završi ovu sjednicu i ove zaključke. Ja ću ovdje vam reći da smo dobili u pisanoj formi dakle, zaključke i prijedloge zaključaka od gospodina Huskića, gospodina Špirića, gospodina Ive Mire Jovića, gospodina Novakovića, gospodina Avdića, gospođe Palavrić i gospodina Jovanovića. I ja osobno mislim, da stenogram sa rasprave i sve ove zaključke mi trebamo dostaviti Vijeću minitara ali ja mislim da mi imamo i svoje radno tijelo, imamo povjerenstvo koje treba ove zaključke pretočiti u stajališta Doma kao vezujuće prema Vijeću ministara i to je moj prijedlog. Ima dakle, možemo li se oko ovog pristupa, Nikola dobičeš riječ, ima i zahtjeva da se o pojedinim zaključcima danas izjasnimo. Ja nemam ništa ni protiv toga, ali inzistiram da se ovi zaključci i stenogram rasprave nađu na još jednoj sjednici komisije, jer je takva rasprava bila i zaslužuje svaki od ovih zaključaka, zaslužuje ovaj, zaslužuje dodatno određivanje nadležne komisije ovog Doma. A, evo gospodin Špirić inzistira na prijedlogu zaključka koji danas, da se danas o njemu pojedinačno određujemo. Ja nemam ništa ni protiv toga a evo da čujemo.
Gospodine predsjedavajući, cijenjeni ministri, kolege i kolegice poslanici, nemam ja ništa protiv da zaključci idu ponovo na komisiju, koji traže aktivniji odnos komisije i Parlamenta, koji traže razmatranje analize strukture. Ja nisam imao pitanja prema izvještaju, nisam imao čak ni namjeru da to šaljem komisiji, nego tražim aktivan odnos ovog Doma prema onome što je napisano u informaciji. Čini mi se da bi bilo dobro da ovaj Parlament danas usvoji zaključak. Dakle, ja tražim da se o zaključku izjasnite. Kakav će vaš odnos biti, pozitivan ili negativan, manje mi je bitno, da resorna ministrstva pokrenu inicijativu za utvrđivanje uzroka predočenog stanja i odgovornosti na nivoima gdje utvrđeno enormna stopa rasta kriminala te da sačine plan preventivnih mjera. To je ono što je bitno za BiH, a 128 poštujem sve ove zaključke. Ako ljudi insistiraju da idu na komisiju, kako bi se napravila sadržajnija informacija. Meni je ovo bilo dovoljno za ovaj zaključak. Dakle, tamo gdje resorna ministarstva ocjene enorman rast da se sačine preventivne mjere i ako ima potrebe za utvrđivanje odgovornosti. Dakle, ja vas molim da se izjasnite o ovom zaključku a nemam ništa protiv da ljudi, da se ostali zaključci šalju komisiji ili da se izjasnimo o njima danas, ali evo insistiram da se glasa o ovom zaključku. Hvala vam.
Hvala lijepo. Ja predlažem slijedeće. Ja i dalje stojim na stajalištu da je rasprava bila jako sadržajna, da su svi ovi pismeni zaključci, a i ne samo ovi, nego ono što je bilo u raspravi u stenogramu tebaju naći još jednom na sjednici komisije a imali smo intervenciju članova komisije da samo izvješće sa komisije nije bilo najadekvatnije pripremljeno, a i to je ovaj radno tijelo ovog Doma i neka uradi svoj dio posla. Zaslužuje to ova rasprava. I neka sve to skupa dostavi nama pa ćemo mi Vijeću ministara. A ja nemam ništa protiv, možemo li se odrediti oko ovog mog zaključak, što ne isključuje izjašnjavanje o zaključku koji je predloži gospodin Špirić? Moslim, on traži, ja sam dužan staviti na izjašnjavanje ovaj, njegov prijedlog zaključka. Nemojte da dovodimo u pitanje prava zastupnika. Gospodin Novaković još htio intervenciju.
Ja ne sporim naravno pravo bilo kome ko je predložio ovde zaključak da insistira da se o tom zaključku danas izjasnimo, ali ja hoću da kažem svoj stav ovde javno o ovom zaključku ovako kako ga ja vidim. Ono što ja mogu podržati, mogu izraziti očekivanje da će svako u sklopu svojih ovlaštenja i nadležnosti ovaj posao da uradi. Ja neću sa ove pozicije da dam naloge Ministarstvu unutrašnjih poslova RS, neću jer nam ovlaštenje. Ustavno to ne mogu da uradim, ali očekujem da će i to ministarstvo i kantonalna i Ministarstvo Federacije uraditi sve onako kao što je gospodin Špirić napisao. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Novaković. Gospođa Palavrić. Samo okonačina zaključivanja.
Da, u vezi s tim predlažem da ako treba staviti na glasanje nešto, onda je to pitanje da li da se danas o svim prijedlozima zaključaka izjašnjava Dom ili da ide onaj prijedlog koji je predsjedatelj rekao, da ide na komisijiju. Lično preferiram prijedlog gospodina Raguža ali ako budemo se izjašnjavali o samo o prijedlogu zaključka gospodina Špirića, onda ja insistiram da se izjašnjavamo o svima. Dakle, pitanje je da li da se Dom izjašnjava o zaključcima ili da prijedlozi zaključaka idu na komisiju, što bi bilo normalno.
Molim vas, ja nisam pravio razliku, ja smatram, ocijenio sam raspravu sadržajnom, zaključke svi zaključci i prijedlozi koji su ovde došli sigurno mogu biti u funkciji kvalitetnijeg izvješća i uspostave kvalitetnijih mjera od strane Vijeća ministara i zato sam i želio da se to operacionalizira i sistematizira na komisijskoj razini i da imamo jedan konzistentan prijedlog. I dajte, evo ja to stavljam na glasovanje. 129 Tražio je riječ gospodin Belkić, pa gospodin Kunić.
O zaključcima je odnosno, o načinu kako da izađemo iz ovoga, mislim da bi bilo šteta da ipak korektnu i kvalitetnu raspravu u finišu na neki način dovedemo upitanje. Ako se budemo trebali izjašnjavati o svakom od zaključaka pojedinačno i onim koji nisu dati eventualno u pismenom obliku, neke smo vidjeli, neke nismo vidjeli, mi bi smo morali onda tražiti pauzu, pokušavati uz saglasnost jedni s drugim, da li su neki kontradiktorni itd. mislim da bi bilo nam vrlo teško se izjasniti. Što se tiće tvog zahtjeva Nikola apsolutno je meni prihvatljiv tvoj zaključak i ja ga podržavam, nema nikakvih problema ali bi bilo korektnije da damo komisiji ipak da nam ona ovo sistematizira i da se onda vrati na Parlament i da proslijedimo Ministarstvu vijeća ministara, jer ćemo pasti u komplikacije. Govorim sa operativnotehničkog aspekta. Ja tvoj zaključak podržavam, apsolutno kao i 90% zaključaka koji su predloženi ovde.
Hvla lijepo. Gospodin Kunić.
Sam gotovo identično mislio kao i gospodin Bekić. Ovo je preozbiljna stvar da se dade komisiji, da komisija na bazi rasprave radi zaključke a da mi ne znamo kasnije šta će komisija
Ne nismo rekli da ne znamo, nego da se mi određujemo oko toga.
Onda uredu. Prema tome,
To sam dva puta rekao gospodine Kuniću
Prihvatljiv je prijedlog. Molim vas, prihvatljiv je prijedlog dakle da komisija na bazi rasprave, na bazi predloženih zaključaka sačini jedan komplet zaključak koji će Parlament ponovo razmotriti i usvojiti. I to je prihvatljivo.
Hvala lijepo. Gospodin Špirić
Dame i gospodo, dakle neću otvarati novu raspravu. Kao poslanik imam pravo, vi imate pravo da odbijete ili prihvatite. Ja vas molim, da ovu dobru raspravu ne vraćamo na početak i da pokažemo odgovornost. Ide avgust sezona godišnjih odmora, ide septembar, istiće godina. Mi smo u vremenu kada je ministru bezbjednosti ukradeno auto, ministru vanjskih poslova, član u Predsjedništvu, kada entitetske linije služe za trgovinu krađu automobila itd. Zar ovaj Parlament, nema snage da donese aktivan preventivni zaključak. Ja ne s porim ove zaključke. Ne sporim da se danas izjasnimo, ali ako mi poslije 130 svake rasprave koja je kvalitetna, kupimo dva mjeseca, neće se poboljšati ništa u okviru bezbjednosti. Zašto bježimo od toga da nadležna ministarstva, o ćemu kolega Novaković priča uopšte nije tako. Dakle, da nadležna ministarstva po Ustavu,
Molim vas gospodine Špiriću, ja ću staviti svaki prijedlog na glasovanje, nemojte koristiti govornicu. Ja sam bio vrlo korektan. Dakle, stavićemo isti tretman i vašeg prijedloga zaključka i svakog zastupnika.
Pa sve okej, ali ja tražim da se o mom zaključku izjasni
I niko ne želi osporavati ovo što ste vi htjeli biće stavljeno na glasanje.
Hvala vam lijepo. Dakle nemate potrebe, svak će glasanjem se odrediti prema zaključku, ali ja ću prema ostalim zaključcima. Hvla vam lijepo.
Ja se ispričavam na intervenciji ali mislim da sam morao intervenirati, ja vam moram, ako ovaj, poštujem vaše pravo moram poštivati pravo svakog zastupnika i ako neko još od zastupnika želi izjašnjavanje o svom zaključku, stavićemo. Doobićete repliku evo samo da komentira gospodin Belkić. Izvolite, replika gospodin Beriz Belkić
Vidite, gospodine Špiriću, nemojte stvar postavljati na takav način. vi želite da vidite kako ćemo se mi odrediti prema vašem prijedlogu zaključka. Ne, mi razgovaramo kako da u tehničko organizacionom smislu izađemo iz ove rasprave, i nije tačno da nećemo imati zasjedanje prije septembra. Imaćemo ga koncem avgusta kako smo se dogovorili. Dakle, dajte da sistematizujemo ovo. Nema potrebe za replikama. Nije tačno da mi na taj način dajemo odnos prema vašem prijedlogu. Ja vam ga podržavam. Naravno, tražim od organa da rade svoj posao.
Hajde, izvoli. Replika ponovo gospodin Špirić, pa Novaković
Ja vas molim dakle, nema potrebe da mi bilo ko odgovara. Ja imam kao poslanik pravo da priložim zaključak, vi da glasate protiv ili odbijete. Ali molim vas, dakle moj zaključak ne traži novi izvještaj, ne traži ništa od ministarstva da dopuni, tu je razlika između ovog zaključka i ostalih. A poštujem pravo da se izjašnjavamo danas, kad komisija odredi itd. Ali dame i gospodo, mi smo poslanici, koja žurba. Je li ovo bitna stvar za državu? Jeste, hajmo raditi do petka. Hajmo donjeti validne zaključke. Šta je to sad svi se pripremili da idemo na godišnji odmor. Napraviti pauzu, pa ćemo danas komisija uraditi posao. Ali izgleda da to nije baš dobro. 131
Hvala lijepo gospodine Špiriću. Kolegij vodi sjednicu, Kolegij je predvidio čak višednevno zasjedanje. Ja se nigdje ne žurim i uopće nisam nervozan i evo svaki zaključak kao i vaš ćemo staviti na glasovanje i elaboriranje. I ono što ja sad želim reći kao predsjedatelj, ne mislim da i po ćemu vaš zaključak se izdigao iznad zaključaka drugih zastupnika i kvaliteta rasprave. Naprotiv, mislim da je ovde bila jedna zaista rasprava u cjelini i da ste i vi dali doprinos kao i drugi zastupnici. Evo, o tome se radi. I niko ne želi ovde nikakvu negativnu selekciju. Tražimo svi zajedno način da zaključimo sjednicu kvalitetno. I ja sam osobno mislio, da komisija ima zadaću i to joj je uloga, da ovo sistematizira i da pripremi za Dom, da idemo korak u sistemskom rješavanju i pristupanju. I to je bio prijedlog. Ali ako sad vi želite a žele i drugi, onda sam dužan staviti sve na glasanje. Evo to je bilo i nema potrebe da niko ne želi nikome uskratiti ništa niti. Ja ću predložiti, gospodine Novaković jeste li vi htjeli riječ? Hajte,
Ma ja ovaj, zaista kad bih znao da ću sa ovim zaključkom promijeniti za jotu stvar u bezbednosti BiH sa obje bi ruke bio za njega. Ali od ovih prića kako ćemo poslije ovoga otići na godišnje odmore a nećemo donjeti ovoliko značajan zaključak, koji će upotpunosti promijeniti bezbjedonosnu situaciju u BiH, zaista ne stoji. Pa dajte ja ću biti protiv ovog zaključka, a rekao sam zbog ćega ću biti protiv. Biću protiv zato što dira ustavne nadležnosti, i zato što ja neću sa ove pozicije da narađujem MUP-u RS dotle dok ima Narodne skupštine. Kad nje tamo ne bude, onda ću ja ovde da se izjašnjavam. Dakle, zato ću biti protiv, a ne zato što sam protiv borbe, kriminala ili protiv da nadležna ministarstva rade svoj posao. To ću javno da kažem zbog ćega sam protiv. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Novaković. Rijeć je tražio gospodin Filip Andrić.
Poštovani gospodine predsjedavajući, kolege zastupnici, kako bi lakše izašli čini mi se iz ovog, imam jedan konkretan prijedlog. Da se mi ovdje izjasnimo hoćemo li danas glasovati o svim prijedlozima zaključaka ili ćemo dati zadaću komisiji da nam pripremi, pa kad pripremi onda ćemo glasovati o zaključcima. Ja sam protiv toga da se danas pojedinačno o bilo čijem prijedlogu zaključaka glasuje, a ne glasuje o ostalim. Ili ćemo svima ili nećemo ni o jednom. Predlažem znači, da se prije o tome izjasnimo, hoćemo li danas glasovati o pojedinačnim prijedlozima zaključaka ili ćemo te prijedloge uputiti komisiji da nam predloži finalnu verziju. Hvala.
Ovako, zanči ja ću prethodno ovaj, staviti na izjašnjavanje prijedlog zaključka da se otvori mogućnost pojedinačnog izjašnjavanja o zaključcima, izjašnjavanja o pojedinačnim zaključcima a imamo i cjeloviti prijedlog o kojem ćemo se također izjasniti. 132 Ja molim sad zastupnike provjerite uvijek kartice, nemojte da se ovaj, po medijima provjeravamo nego da se provjeravamo u dvorani. Ja sam uvijek otvoren da ovde u dvorani riješimo sva otvorena pitanja, pa i oko načina glasovanja. Znači, glasujemo o tome Izvolite gospodine Durakoviću,
Ja sam napisao, samo nisam stigao da jedan zaključak, odprilike ovako. Da predlažem ovom Parlamentu, da mi danas usvojimo zaključak, da nadležni organi, nadležno ministarstvo pokrene proceduru po hitnom postupku o promjeni odgovrajućih članova Krivičnog zakona o posjedovanju oružja bez odobrenja. To sam zamoljen od strane desetina policajaca diljem BiH, jer oni smatraju da je to jedan nevjerovatan haos i da ukoliko bi se pooštrio taj zakonik u tom smislu, kaznenom smislu da bi se mnogi od ovih problema o kojima govorimo efikasnije razriješavao. Ja sam ovo napisao, pa evo vam,
Dostavite, biće tretirano sa ovim drugim zaključcima a još je bilo zahtjeva za korekciju tog Krivičnog zakona, tako da se uklapa. Molim zastupnike dakle, da se izjasne o prijedlogu da se izjašnjavamo pojedinačno o zaključcima. Ko je za, pojedinačno izjašnjavanje? Glasujte sad. Samo se izjašnjavamo, ništa ne, Dom se izjašnjava o načinu zaključivanja. Ne znam zašto je povreda Poslovnika? Izvolite gospodine Živkoviću.
..do sada nikada nismo glasali na ovakav način, da se nekome zabranjuje da njegov zaključak bude ovde glasan bilo kako da se glasa.
Ko, kome zabranjuje, pa nemojte, pa dajte birajte riječi,
Direktno time ako sad se izglasa da se ne ide na pojedinačno, da gospodin Špirić izglasa svoj zaključak. Prema tome, ja vas molim, dajte drugačije uobličite to. Dajte uobličite da svi ostali poslanici koji imaju svoje zaključke, ako žele da se svrstaju u vaš zaključak pri čemu će to ići na komisiju, a da gospodin Špirić kao svaki poslanik ovde ima pravo da traži da njegov zaključak bude glasano o njegovom zaključku. To je stvar Poslovnika. Nemojte da sad na ovome pitanju kršimo Poslovnik koji smo do sada poštovali. Hvala.
Ja vas molim da kad dobijete riječ, odgovarate i vodite računa o tome šta izgovarate. Ovdje nikakve ambicije nije bilo, da se bilo kome zabrani. Ja sam stavio prijedlog od zastupnika da se na ovaj način izjasni. Rezultati su tu. I sad ću staviti prijedlog gospodina Špirića ovaj, kao predsjedatelj evo i poslije ovoga. Dakle, i poslije ovoga ali poslije ovoga na izjašnjavanje. Ali prije toga ću staviti prijedlog da zaključci, a evo mislim gledatje ispada da mi zabranjujemo ovde nekome. Molim Dom da se izjasni o prijedlogu koji sam kao predsjedatelj, podnio da svi zaključci izneseni u ovoj raspravi i u pisanoj formi i ono što će biti evidentirano u stenogramu, budu upućeni nadležnoj komisiji koja će nam pripremiti izvješće s prijedlogom zaključaka na usvajanje na ovaj Dom. Stavljam ovaj prijedlog na glasovanje. Molim vas glasujte sad. Moraćemo ponoviti, nije bilo dovoljno vremena. Skratili ste nam vrijeme na 4 sekunde, drugi put. Molim vas da ponovimo glasovanje. Molim zastupnike da glasuju o ovom prijedlogu zaključka. Glasujte sad. Konstatiram da je Dom sa 34 glasa za, bez glasova protiv, suzdržanih, prihvatio prijedlog zaključaka koji sam predložio kao predsjedatelj Doma. Sada ću da ne bi bilo koji način bilo dovedeno upitanje poštovanje Poslovnika ovog Doma, staviti na izjašnjavanje prijedlog zaključka koji je podnio gospodin Nikola Špirić. Molim zastupnike da se glasovanjem izjasne o prijedlogu zaključka koji je podnio gospodin Nikola Špirić. Glasujte sad. Za 8, 16 protiv, 9 suzdržanih, dakle ovaj prijedlog zaključka nije dobio opću većinu i nije prihvaćen. Na ovaj način zaključujem ovu točku dnevnog reda. Recite gospodine Joviću.
Ako treba da se izjasnimo onda zaključak dalje i ne ide u proceduru. Dobro, hvala.
Dobro Parlament će se kroz raspravu o prijedlogu zaključaka koje će nam dostaviti komisija, izjasniti, dati svoje stajalište. Ovim smo zaključili ovu točku dnevnog reda. I prelazimo na točku koja nam je ostala sa 41.sjednice, još jedina točka. Znači to je Davanje suglasnosti za imenovanje glavnog revizora Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH Vi ste prijedlog koje je utvrdilo Predsjedništvo BiH, dobili već ranije. Na neki način ovo pitanje smo dotakli na prošloj sjednici. Prijedlog, odnosno Odluku o utvrđivanju prijedloga kandidata za generalnog revizora Ureda za reviziju finansijskog poslovanja. Predsjedništvo je utvrdilo prijedlog da to 134 bude gospodin Milenko Šego. U privitku ste dobili takođe životopis. Otvoreno je bilo pitanje na prošloj sjednici trajanje mandata. Ja osobno mislim da se mi danas trebamo izjasniti o prijedlogu Predsjedništva ii popuniti to mjesto. Ako treba donjeti određenu vrstu zaključka na tragu rasprave koja je bila, ali da ovaj posao završimo, da nije do Parlamenta. To je moj prijedlog. Želi li neko riječ? Gospođa Palavrić, pa gospodin Špirić, pa gospodin Novaković.
Pa budući da se bliži kraj mandata revizorima, govorim o prijedlogu zaključka, dakle jasno je da treba popuniti ovo mjesto i prihvatam da ga popunimo, s tim što uz zaključak da njegov mandat traje dokle i mandat ove dvojice i još jedan zaključak, da on ima pravo ravnopravno učestvovati na konkursu koji bude za naredne revizore. Hvala.
Hvala lijepo gospođo Palavrić. Riječ ima gospodin Nikola Špirić, izvolite gospodine Špiriću.
Gospodine predsjedavajući, cjeneni ministri, dame i gospodo poslanici, ja nisam bio prošli put na sjednici. Možda to kod mene stvara, možda po meni nešto što je bilo u raspravi prošli put i zato se izvinjavam kolegama, ako ću ponoviti. Ja mislim da treba popuniti upražnjeno mjesto glavnog revizora i nemam ništa protiv imena predloženog kandidata. Ustvari i ne znam ništa sem iz ovoga, iz biografije o kandidatu, dakle što bi moglo da ga hvali ili da ga osporava. Ali ono što također želim da kažem jeste, da je moj stav da ili usvojimo zaključak ili ovu odluku Predsjedništvu vratimo da utvrdi vrijeme na koje bira dakle u skladu sa ovim što je Seada rekla na vrijeme isteka mandata i ostalim revizorima koji su u skladu sa postojećim zakonom imenovani na te funkcije odlukom oba doma. S obzirom da je u pripremi novi Zakon o revizorima koji radi OHR, domaći i međunarodni eksperti, a ukoliko ne ograničimo vrijeme na istek mandata, to bi moglo otvoriti mnoge komplikacije i čini mi se bezpotrebne rasrave. Dakle, uz ovaj aktivan odnos da mi Predsjedništvu usvojimo zaključak i da kažemo da se ova odluka veže za mandat, za istek mandata od ovih pet godina, jer šta bi se desilo? Svaki put bi iz bilo kojeg naroda, sad se radi o Hrvatu, neko mogao pred kraj mandata da podnese ostavku i da se bira novi na naredni pet godina. Tako da ne bi smo došli bi u jednu recimo situaciju koja ne bi bila dobra. Dakle, da se ili donese zaključak ili da se odluka vrati Predsjedništvu da se ugradi vrijeme. Ali ukoliko će to zadovoljiti Predsjedništvo, aktivan zaključak Parlamenta, onda može ići sa zaključkom. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Špiriću. Gospodin Novaković. Ja mislim da možemo prihvatiti ovaj prijedlog zakljuka.
Na tragu ovaj, ovde dvije diskusije, dakle samo da kažem, s obzirom da sam prošli put govorio. Naime, ja bih bilo bi bolje kad bi smo mogli ali ne možemo mi mijenjati odluku Predsjedništva. Dakle, ali možemo u svakom slučaju znači, donjeti zaključak koji bi evo dozvolite da ja ovaj, formulišem ovako bi izgledao. Navedeni kandidat će obavljati ulogu generalnog revizora Kancelarije za reviziju 135 finansijskog poslovanja intitucija BiH do isteka mandata prethodnog generalnog revizora, odnosno mandata revizora. Znači, time se taj posao završava i ulazi se u novu proceduru. Hvala.
Hvala lijepo. Ja predlažem dakle da, gospodin Belkić.
Mi smo skloni ići na tragu ovoga da se Predsjedništvu vrati, da Predsjedništvo precizira ovaj, na koji termin se imenuje glavni revizor. Međutim, mi smo za to da se pokrene jedna inicijativa, jedan poziv Predsjedništvu da članove 6. i 7. Zakona o reviziji itd. koji govori o imenovanju glavnog i zamjenika revizora, na osnovu njih da napravi pravila i procedure koje će obezbijediti drugačiji način izbora revizora u smislu javnog poziva, u smislu transparentnosti u smislu dalje depolitizacije te funkcije.
Hvala lijepo gospodine Belkiću. Ako mogu samo reći, ja sam obavio određenu vrstu konsultacija i mislim da je ovo danas, nemam potrebe vraćati to ponovo, nego uz ovaj zaključak dakle i to precizno traje, dok traje mandat, popunjavamo funkcioniranje intitucije. Mandat traje dok i ostalim revizorima i mi ne možemo dalje odgađati. Neka bude popunjena institucija, nije do Parlamenta. U budućnosti možemo i taj zaključak akohoćete dostaviti Predsjedništvu da se. Replika gospodin Špirić,
Formalno pravno nisu stvari toliko ni jednostavne koliko mi želimo to dokazati. Mi vršimo kao Dom potvrđivanje kandidata i ne možemo mijenjati odluku Predsjedništva. Da ne bi ušli u koliziju, dakle da budemo načisto. Zaključci ovog Doma ne obavezuju Predsjedništvo kad se odluka donosi i za mene, formalno pravno je jedino uredu vratiti Predsjedništvu odluku, da upiše rok do kojeg će ovaj direktor revizorske kuće vršiti svoju funciju. Sve drugo ne obavezuje Predsjedništvo i u skladu sa ovom prićom ću se i ponašati kod glasanja. Dakle, nemam ništa protiv toga ali ću glasati da se odluka vrati, da se nadopuni. Mislio sam da može
Dobro Nikola, jasno je
Ali ja bih molio sekretara Doma da da
Dobro, jasno je evo rekao si svoja stajališta. Pa dva puta izlaziš za govornicu davajući
Pa stanite malo, pa gledajte imate CERA nepopunjen, imate ministarstva nepopunjena, imate isntitute za akreditaciju nepopunjene, šta je sad najednom? 136
Pa sve što dođe na dnevni red, ja stavljam i popunjavam i radim svoj posao.
A ovde je došlo nepripremljeno na dnevni red, odnosno ja se ne slažem s takvom formulaciojm Predsjedništva i u tom smislu valjda imam pravo da kažem, a opet je pravo parlamentaraca da glasaju prema svojoj volji. Nemam ja ništa protiv ako ovaj Dom donese odluku, ja ću da je poštujem, ali nemojte da donosimo odluke, ono što nije u skladu sa mandatom koji smo dobili. Hvala vam lijepo.
Nikola, oprosti molimte, ali sam si bio rekao da si spreman zaključak i može proći i nije sporan taj zaključak jer mi dajemo suglasnost za imenovanje od Predsjedništva, obavljene su konsultacije i Predsjedništvo će u takvim okolnostima postupiti. Možemo dodati i zaključak oko pojašnjavanja procedura i da radimo posao. Pa ovde niko ništa ne nameće. Mislim, nije dakle prihvaćen je zaključak da to pojasnimo, da taj mandat traje dok i drugim revizorima. I nema spornosti ništa vezano za kandidata, niko nije iznio nikakvu rezervu i sad još jednom, treću sjednicu da idemo, pa nije ni to uredu. Ja ovaj prijedlog stavljam na izjašnjavanje sa zaključkom koji su predložili gospođa Palavrić i gospodin Novaković. Molim Dom da se izjasni o ovom prijedlogu za imenovanje glavnog revizora institucija BiH. Glausjte sad. Konstatiram da je Dom sa 33 glasa za, 1 protiv, 4 suzdržana, i dovoljnom entitetskom većinom dao suglasnost da se za kandidata za generalnog revizora Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH utvrdi gospodin Milan Šego, uz zaključak koji je predložila gospođa Palavrić i gospodin Novaković. Mislim da su oni ovaj, takvi da se oni zajedno sa ovom odlukom Doma dostave zajedno Predsjedništvu BiH. Ja se zahvaljujem, zastupnicima i obzirom da smo iscrpili dnevni red, sa 41. sjednice, mislim da bi bilo dobro dati stanku za ručak i da nastavimo sa radom u 14:00 sati, novu 42. sjednicu. Hvala vam lijepo. Sjednica je završila sa radom u 12:50 sati.