Prelazimo na iduću točku dnevnog reda, a to je - Godišnje izvješće za 2012. godinu Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga Podnositelj izvješća je Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga temeljem članka 231. Zakona o Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga. Materijal ste primili poštom. Vlada Republike Hrvatske je dostavila mišljenje. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Pitam želi li predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Želite li? Ne. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Isto tako ne. Onda otvaram raspravu. Prvo po klubovima. U ime kluba HNS-a govorit će poštovani zastupnik Srđan Gjurković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Upravnog vijeća, kolegice i kolege. Dakle, Klub HNS-a podržat će ovo izvješće Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga. I ja ću u uvodnom dijelu iznijeti osnovne točke na koje smatramo da bi buduće izvješće trebalo imati određene elemente kako bi to izvješće Hrvatski sabor, saborski zastupnici sa strane kluba HNS-a smatramo trebalo imati. Dakle, nedvojbeno da je izvješće po pitanju analize stanja na onom segmentu koje kontrolira Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga, znači tržište kapitala, investicijska društva, investicijski fondovi, mirovinski fondovi, mirovinska osiguravajuća društva, osiguranja, leasing, faktoring, dobro objašnjeno, dobro analizirano sa svim onim aspektima i ulogom i značajem HANFA-e kao regulatora, kontrolora, nadzornika i one aktivnosti koje su po tom pitanju rađene. Ono što po nama nedostaje nije krucijalno ali je značajno, a to je ovdje nemamo osim sheme Upravnog vijeća odnosno ono što ste rekli da je postavljena snimljeni su poslovni procesi, uspostavljena nova unutarnja organizacijska struktura. Osim toga mi nemamo ništa o zaposlenicima, niti o broju, niti o kvalifikaciji, niti o dolascima, niti o odlascima a i određenim trendovima odnosno potrebama s obzirom na iznimnu ulogu koju ima HANFA. Ono isto tako šta je potrebito da bi sagledali rad a to znači svi oni upravni postupci koji su pokrenuti prema, u odnosu na odluke HANFA-e ovdje piše da je bilo 50 upravnih postupaka, da ste vi po tome sve postupili, dostavili sve dokumente. Međutim, mi nemamo rezultate tih upravnih postupaka. Što ono od prije, što ono što je vezano za 2012. godinu a sami upravni postupci koji su pokrenuti prema, odnosno protiv HANFA-e u biti ukazuju na određenu problematiku, ukazuju na dobro ili loše odlučivanje o određenim segmentima i to je jedan od bitnih segmenata kad odlučujemo o radu HANFA-e. Dakle, kad se oni koje nadzirete žale, kad vidimo rezultate tih žalbi onda u biti znamo da li je to ispravno ili nije ispravno u određenim segmentima rađeno. I to je onaj segment koji je bitan da mi kad odlučujemo o izvješću, kad odlučujemo o radu HSNFA-e kao Hrvatski sabor imamo kao element koji nam pokazuje i dokazuje da li su određene odluke, a iznimno su bitne za tržište kapitala, za sve one koje vi nadzirete, na kojima djelujete i odluke koje radite da bi to bilo što kvalitetnije, što transparentnije da bi se zaštitilo i tržišno natjecanje, ali da bi bilo u skladu sa zakonom, da bi to bilo ispravno. Znači, to je nešto šta u ovome izvješću definitivno nedostaje da bi se dobila ona prava slika o radu i odlučivanju. Isto tako kao što sam govorio i o prethodnoj točki dnevnog reda u ime kluba HNS-a, a to je zaštita potrošača. Dakle, ovdje imamo tablicu primjedbi vezano za predstavke fizičkih osoba, pravnih, anonimnih itd. Bilo ih je ukupno 187. Međutim, nemamo neku analizu šta su te predstavke u biti donijele, da li su one bile suštinske naravi, da li su one bile samo zbog pojedinačnih slučajeva koji su manje bitnih, mada moram priznat kad govorimo o ulozi HANFA-e i kao regulatora i nadzornika da teško je reći da je nešto manje bitno. Prema tome, jedna dobra analiza svih ovih predstavki je isto tako bitna, jer ona ukazuje opet na funkcioniranje i rad HANFA-e, na kvalitetu rada ali i upućuje na ono šta je potrebito dodatno raditi kako se određene nepravilnosti ili anomalije ne bi događale, a isto tako sve te predstavke ali i upravne tužbe ukazuju na nešto što bi nama kao zakonodavno tijelo moglo ukazat na potrebu određenih izmjena, promjena ili dopuna kod zakona koji reguliraju ovu materiju. Dakle, to su dvije ključne zamjerke u ovome izvješću koje kažem u drugim aspektima potpuno naravno zadovoljava ono što je potrebno po nama Hrvatskom saboru da možemo sagledati sve činjenice samo stanje na tržištu kapitala i one aktivnosti koje ste vi po tom pitanju radili. Znači, zaključno podržavamo vaš rad, podržavamo izvješće uz napomenu da očekujemo ovo što sam u ime kluba iznio da imamo u sljedećem izvješću o radu HANFA-e jer će nam onda dati ipak kvalitetnije o načinu rada, a i o potrebama koje bi trebale biti eventualno kod regulacije tržišta. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovani kolega Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani zastupnici i zastupnice, ravnatelju agencije. Pa prije svega kad se razgovara o ovom Izvješću HANFA-e za 2012. godinu onda se stvar mora staviti u određen ekonomski i društveni kontekst. 2012. godina je godina koja je sa stanovišta HANFA-e zbog same prilagodbe i ulaska Hrvatske u EU bila izazovna godina, a pogotovo zbog toga što u Hrvatskoj je nastavljena negativna ekonomska kretanja koja su dovela do stagnacije ili pada poslovanja pravnih osoba u ovom financijskom poslu koji se bave financijskim poslovanjem i nude svoje usluge stanovništvu i pravnim osobama u realnom sektoru. Tako se iznimno bilježi pad poslovanja kroz pad premija u osiguranju, broj zaključenih ugovora o leasingu i faktoringu, prometa na burzi itd. Dakle, i 2012. je obilježila pad financijskog tržišta i pad prihoda, odnosno pad poslovanja pravnih osoba koje se bave financijskim poslom. Također su pad zabilježila i osiguravajuća društva, leasing kuće, burza i investicijska društva. Jedini koji su pozitivno značajnije poslovali kao što se vidi iz ovog izvješća su obvezni mirovinski fondovi, a to je upravo zbog konstantnog priljeva i uplata u drugi mirovinski stup. Ono što je primjetno, primjetan je trend zatvaranja društava investicijskih i leasing društava i zapravo moje pitanje to se nastavlja u 2013. što se očekuje u idućim godinama kad je u pitanju financijsko tržište u Hrvatskoj i sudbina ovih investicijskih i leasing društava? Iz izvješća je također razvidno da je 2012. ujedno prva godina djelovanja novog upravnog vijeća koja je iskorištena i za organizaciju, reorganizaciju poslovanja, odnosno reorganizaciju u određenom sektorskom principu tako da se nova reorganizacija podrazumijeva podjelu u pet sektora. Sektor tržišta kapitala, sektor investicijskih društava, sektor osiguranja, sektor investicijskih i mirovinskih fondova, sektor leasinga i faktoringa. Ali ono što je posebno važno je znači što se dobilo, znači koji je efekt reorganizacije? Na to pitanje bi htjeli dobiti odgovor da li ste poboljšali procedure i da li ste poboljšali praćenje cjelokupnog poslovanja od početka do kraja upravo zahvaljujući toj reorganizaciji koju ste napravili u 2012. godini. Kao promatrač 2012. godina je za HANFA-u bila također izazovna budući da je postala promatrač u europskim nadnacionalnim regulatornim tijelima. To je SMAI i EIOPA znači jedna je koja regulira tržište kapitala investicijskih fondova, a druga je koja regulira osiguravajuća društva. Ono što je iznimno važno je da je europsko financijsko tržište koje je dio jedinstvenog europskog tržišta iznimno turbulentno. Ne samo zbog krize koja je pogodila Europu, zapravo koja se prelila iz SAD-a na Europu nego i zbog svih stvari koje su uzrokovane čestom promjenom odluka i direktiva. Dakle, gotovo stalno se mijenjaju europske direktive kad je u pitanju adekvatnost kapitala banaka i financijskih subjekata. Dakle, MIFID, CER-D4. Znači to su stvari koje se konstantno mijenjaju i u EU i zapravo je u Hrvatskoj potrebna konstantna prilagodba zakona tim direktivama koje su obvezujuće. Dakle, to nisu regulacije, to su direktive koje nacionalno zakonodavstvo mora implementirati u domaće zakonodavstvo. I stoga se zapravo postavlja pitanje da li je HANFA uopće kadrovski osposobljena za support očito Ministarstvu financija u pripremi tih direktiva? Jer u realnosti to vjerojatno tako izgleda. Ja zapravo teško mogu vjerovati da samo Ministarstvo financija u određenom dijelu u kojem bez konzultacija sa regulatornim tijelom priprema određene stvari koje se upravo tiču izmjena npr. Zakona o tržištu kapitala. I zapravo me zanima kako ste vi kadrovski osposobljeni da tu cijelu priču provedete? Jer zašto to govorim? Govorim iz vrlo jednostavnog razloga što je Europa, EU kako god hoćete upravo na primjeru bankarske krize propustila pokazati ono što je mogla i propustila je reagirati kao država. I zbog toga promjene zakona koje idu u smjeru promjene tih europskih direktiva, koje idu u smjeru određene veće adekvatnosti kapitala, raznih ograničenja, jasnijih praćenja procedura je nešto što je posljedica upravo toga što se kriza bankarskog sektora u EU na nju se nije adekvatno reagiralo. Da je EU adekvatno reagirala na krizu bankarskog sektora danas bi i mnoge europske zemlje bile u manjim problemima. Sada, danas je Hrvatska punopravna članica tih nadregulatornih tijela i zapravo moje pitanje je budući da vi niste na proračunu i da se financirate samo iz sredstava koje naplaćujete domaćim subjektima nadzora kako zapravo mislite podmiriti sve te troškove konstantne implementacije odnosno nadzora i regulacije novog nadzora i regulacije europskih direktiva. Ono što na čemu bi posebno stavio naglasak je tržište kapitala u RH. od 2008.kada je tržište kapitala palo čak za 67% bilježi se gotovo stalni pad tržišta kapitala u Hrvatskoj. Ono što se nekada poticalo raspalo se kao balon od sapunice, nekad su se ulagalo praktično u dionice svu svoju imovinu, izvlačilo se novac iz čarapa, stavljalo se u dionice i to se raspalo kada se na nas prelila svjetska ekonomska kriza. No ono što je zabrinjavajuće za Hrvatsku da je i ove godine promet na Zagrebačkoj burzi za 35% manji, dakle ne vraća se povjerenje u financijski sektor i ne vraća se povjerenje u tržište kapitala. Ako pogledate burzovne indekse u Americi, u Njemačkoj u Europi u razvijenom dijelu Europe onda možete zaključiti da je u zadnjih 70, 80 pa i 100 godina burzovni indeksi su kontinuirano rasli odnosno cijena dionica je jedna tj. dionice su jedna od najpovoljnijih oblika štednje na dugi rok. To definitivno ne možemo govoriti o pojedinom slučaju kada se ulaže u dionice s namjerom da se povrat ostvari u roku od 3, 4, 5 godina, ali ono što pokazuje svjetska povijest je da je ulaganje u dionice ima najozbiljniji potencijal štednje odnosno najveći povrat, najveći rast. i zato je upravo zabrinjavajuća situacija na hrvatskom tržištu kapitala koje već petu godinu za redom pada i Zagrebačka burza je u 2012.odnosno do 2011.ostvarila pad od 35% i upravo zbog toga naravno i zbog toga kao i zbog negativnih ekonomskih kretanja na makrorazini posljedica je da su pojedina investicijska društva i lizing kuće zatvorene. Pa me onda oko toga zanima koja je vaša projekcija kretanja za 2013.godinu i perspektive. HANF-a također ima savjetodavnu ulogu oko izmjena zakona koji su važni i reguliraju hrvatski financijski sustav. Osobno smatram da je jedno od važnih izmjena su bile Zakon o osiguranju i Zakon o osiguranju i prometu kojem je bitno izmijeniti poslovanje osiguravajućih društava u segmentu upravljanja rizicima krajem 2015.godine. pa da li znači moje je sada zapravo još jedno pitanje, da li će se tim istim izmjenama unaprijediti poslovanje i kakva kretanja očekujemo od liberalizacije tržišta osiguranja od autoodgovornosti? Jer očito je da su neki subjekti na tržištu počeli značajno snižavati cijene kako bi bili konkurentni i privukli nove klijente, a strah od konkurencije očito da je i na ovom primjeru urodio određenim rezultatom. Ono što bih podvukao kao osobito važno su očekivanja za budućnost, rizici opasnosti. Znači zbog pritiska nepovoljnih ekonomskih kretanja i smanjenog prometa o kojem sam upravo govorio na Zagrebačkoj burzi za očekivati je daljnju konsolidaciju zatvaranjem tvrtki koja neće moći odgovoriti zahtjevima tržišta. Također ono što osobno vidim kao potencijalni problem je upravo ovaj veliki pritisak europskih direktiva koji se stalno mijenjaju kada je financijski sektor u pitanju na kapaciteta Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga i potencijalno vidim opasnost u EU propisima koji su zapravo identični za sve i za velike i za male, a činjenica je da financijska tržišta u velikim i malim zemljama nisu ni približno ista jer male zemlje moraju preuzeti iste obveze kao i velike, a nemaju takvu ekonomiju razmjera da mogu održavati dubinu financijskog tržišta ni imati usudio bih se reći naknadu kroz povećane troškove ovog zakonodavnog dijela oko regulacije. Dakle to potencijalno vidim kao veliki problem nove regulacije u odnosu na kontrahirajuće financijsko tržište u Hrvatskoj. Također ono što je vrlo jasno, jasno je da će liberalizacijom propisa znači ova liberalizacija u financijskom sektoru traje puno prije ulaska Hrvatske u EU i za očekivati je da će mnoge domaće tvrtke koje imaju ovdje establishment djelovati u inozemstvu i vjerujem iz ovog izvješća se vidi da su neka domaća društva neki osiguravatelji također tražili da budu notificirani u zemljama članicama EU kako bi mogli djelovati na unutarnjem tržištu EU. No ono što je važno da će vjerojatno to napraviti neka društva za upravljanje fondovima ali također i nama sa svakim danom dolazi sve veća konkurencija. Ono što na kraju želim reći je da je ovo izvješće o radu HANFA-e i poslovanje u 2012.godini kvalitetno pripremljeno da je iz njega razvidno od reorganizacije svih onih stvari koje su napravljene ja se nadam u cilju učinkovitosti, tj. bolje učinkovitosti praćenja poslovnih subjekata u financijskom sektoru do drugih stvari koje su važne za rad agencije, da je ono detaljno posloženo, da nudi jedan širok pregleda svih stvari koje su nužne za napraviti da bi, usudio bih se reći da se Izvješće Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga iz godine u godinu u Hrvatskoj dakle napreduje svojom kvalitetom, to je samo dokaz da Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga koja je relativno mlada agencija sve više steče status onog što treba biti a to je neovisni regulator. Evo, iz tog razloga mi ćemo podržati ovo izvješće za 2012. godinu uz nekoliko ovih pitanja koje sam postavio iz opravdane bojaznosti za sudbinu Hrvatskog financijskog tržišta jer situacija je zadnjih pet godina loša. I to je nešto što definitivno nije ohrabrujuće. Dakle, građani su izgubili povjerenje u hrvatsko tržište kapitala. I upravo to izgubljeno povjerenje u hrvatsko tržište kapitala se na neki način mora vratiti zato jer europska i svjetska praksa pokazuju da je ulaganje u tržište kapitala jedno od dugoročno najisplatljivijih ulaganja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. I pozivam za govornicu poštovanog kolegu Ivana Šukera da iznese stajališta Kluba HDZ-a.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, ravnatelju HANFA-e, kolegice i kolege. Pa iskreno govoreći mi u Klubu Hrvatske Demokratske Zajednice smo ostali iznenađeni pa mogu čak reći šokirani da čelni čovjek HANFA-e nije našao za shodno u trenucima kada se već pet godina cijeli financijski svijet trese, nije našao za shodno da kaže nešto više od ovoga izvješća koje je tehnički napravljeno. A sigurno je pa i na kraju krajeva iz rasprave kolega iz Kluba HNS-a i SDP-a da ima puno pitanja na koja smo očekivali da će on u svom uvodnom obrazloženju nešto reći. No to najbolje govori dakle o tome da je HANFA svedena na jedno obično administrativno tijelo bez mogućnosti da u ovom Visokom domu kaže i upozori na određene anomalije koje se događaju. Dakle, u trenutku kada financijsko tržište u Republici Hrvatskoj možemo komotno reći da je to vodenica bez vode a bogme sve više i bez žita. To je financijsko tržište u Republici Hrvatskoj. I kada pogledate izvješće onda da možete doći do zaključka da nije državnih obveznica i da nije mirovinskih fondova II. stupa mirovinskog mi praktički ne bi našli niti jednu značajniju financijsku transakciju jer ono što se događa u osiguravajućim društvima to je nešto naprosto što se događa po difoltu. Međutim, ako imate pad na Zagrebačkoj burzi od 35% u odnosu na prošlu godinu to jasno upozorava da se postavlja pitanje koja će biti funkcija Zagrebačke burze za dvije godine. I to ovdje otvoreno treba reći. I da čelni čovjek HANFA-e naprosto ne osjeća potrebu to reći jer vi se sjećate, dakle ništa se nije događalo, nema Hrvatska tradiciju od 100 godina. Dakle to financijsko tržište Hrvatske ima tradiciju zadnjih 10-ak godina kada su nakon prodaje dionica Plive 2002. godine onih 7% za podmirenja duga HZZO-a praktički i micanje dionica Zagrebačke banke sa Zagrebačke burze do trenutka dok se nije počelo značajnije trgovati sa dionicama INA-e i HT-a Zagrebačka burza nije živjela. I u tom trenutku kada se završila ta trgovina praktički na burzi se odvijaju nekakvi sporedni poslovi. No, kolegice i kolege ovdje u izvješću ima stvari koje su vrlo interesantne. Tako kaže da u industriji osiguranja zaračunate brutu premije su se smanjile za 1,1%. E sada se postavlja jednu tu elementarno pitanje s obzirom da još uvijek najdominantniji na osiguravateljskom tržištu Republike Hrvatske je Croatia osiguranje kome je u interesu u trenutku kada imate pad na tom tržištu a to je logična stvar da onda je pad i vrijednosti tvrtke ić prodavati tu tvrtku a praktički već cijeli svijet je izišao iz financijske krize, Hrvatska polako tapka, valjda ćemo i mi doći na red da iziđemo iz te krize. Dakle, prodajte nekoga tko na osiguravajućem tržištu ili u tom osiguravajućem kolaču ima najveći komad a nećete sačekati 2 ili 3 godine da se ti trendovi promijene, da određeni novi proizvodi koje je to osiguravajuće društvo pokrenulo, prije svega mislim na životnoj, dopunsko zdravstveno osiguranje da narastu i da vrijednost tvrtke naraste. Isto tako da vrijednost nekretnina kojima Croatia osiguranje u svom vlasništvu dobiju nekakvu realnu vrijednost i da samim time prihod državnog proračuna od prodaja dionica Croatia osiguranja bude znatno veći. Jer ako se ne varam postoji jedno rješenje HANFA-e od prije nekoliko godina da Croatia osiguranje mora izvršili revalorizaciju i procjenu svoje imovine prije svega tiče se nekretnina. Iskreno govoreći iščitavajući ovo izvješće HANFA-e ja to nisam našao. Iako bi mi bilo logično s obzirom da je HANFA neovisni regulator nebankarskog financijskog sektora i s obzirom da se bruji o tome da se prodaje Croatia osiguranje da se bar u naznakama spomenulo, pa ne mora se govoriti samo o Croatia osiguranju, moglo se govoriti i o nekim drugim osiguravajućim društvima. Isto tako kolegice i kolege kada govorimo o osiguravajućim društvima naprosto moramo biti svjesni da najveća osiguravajuća društva poslije Croatia osiguranja su naslonjena na velike banke. Zašto to govorim? Pa zato što hrpa ovih proizvoda od leasinga, factoringa itd. koje su se razvijala uz osiguravajuća društva su u principu se razvijala isključivo zbog toga što su bili vezani na veliki bankarski sustav i bio im je dostupan jeftiniji kapital. Recimo što si Croatia osiguranje nije mogla priuštiti, jer se naprosto nije mogla vezati niti na jedan veći bankarski sustav. No, kažem, očigledno nije bilo potrebe da se nešto kaže o tom osiguravajućem sektoru. Jer ako pogledate uz leasing društva evo ovim mirovinskim fondovima o tome možemo govoriti ali osiguravajuća društva su jedino što nešto što živo što funkcionira i što svakodnevno itekako tangira hrvatske građane. I logična je stvar da ako se pojavi jedno osiguravajuće društvo sa nekakvom damping cijenom od 30, 40% treba se postaviti pitanje koji razlog je toga, da li stvarno on po takvoj cijeni osiguranja može sutra adekvatno pokrit štete osiguranja svojim osiguravateljima ili je to naprosto model i način da se žrtvuje godina-dvije poslovanja, da se dođe do određenih polica i da se na takav način eliminiraju konkurenti. Također kad govorimo o ovom izvješću onda vrlo interesantno da podnosilac ovog izvješća kaže da tržište obveznica je zabilježilo pozitivne rezultate zbog pojačanog interes za kupnju državnih obveznica Republike Hrvatske. E sad kolegice i kolege, idemo postavit jedno hipotetičko pitanje. Što bi bilo da je Hrvatska država išla u onom smjeru da uđe u mastriške kriterije i da potreba za zaduživanjem bude manja i što će se dogoditi kad se sa tim obveznicama na teritoriju Republike Hrvatske ne bude trgovalo nego negdje drugdje. Možete si zamisliti kako će ovo izvješće biti. Također veli da sektor leasinga bilježi pad aktive i pad vrijednosti novo zaključenih ugovora. Leasing je nešto što je sa rastom standarda, sa gospodarskim rastom imao jednu veliku ekspanziju pa praktički i promijenio način stjecanja prije svega određene imovine što se tiče i poduzeća i države pa isto tako i građana i logična stvar u ovom trenutku kad je došla kriza da i leasing društva su krenula dole. Međutim, ima nešto što opet se postavlja pitanje zašto HANFA ne reagira, a to je recimo ako vama leasing društvo prefakturira nekakvu financijsku obvezu na koju ste već platili PDV, vama leasing društvo na kompletan taj iznos zaračunava ponovo PDV i bez obzira što je PDV u nadležnosti Ministarstva financija, ali Hrvatska agencija za nebankarski financijski sektor mora reagirati jer ne može naplaćivati porez na porez dva puta. To je naprosto činjenica. Činjenica koju hrvatski građani moraju platiti jer ako ne plate znate što ide, krše se određene odredbe iz ugovora i u konačnici plati hrvatski građanin. Ali vrlo interesantno da kad govorite o izvješću o radu leasing društava nećete naići na jedan ovakav propust pa ako kontrolirate leasing društvo onda ćete vidjeti između ostalog i niz takvih faktura. Može se zaračunat za PDV ali na onaj dio troška koji ima leasing društvo za fakturiranje, ali ako vam je recimo prefakturirao trošak kazne za parking ili nešto drugo i ako tu već postoji PDV ne može vam ga još jedanput zaračunat na taj kompletan iznos. Ali kažem, to je čisto ovako jedna tehnička primjedba. I da se vratim na dobrovoljne mirovinske fondove. Dakle oni su jedini koji kontinuirano rastu, koji imaju imovinu od 51 milijardu kuna, oni su jedini koji su proteklih godina ulagali u državne obveznice jer to je sigurno, dobiva se prinos od 5 do 6, 6,5% ovisno kako je bilo koje izdanje, ali vrlo interesantno da se ta sredstva sad pojavljuju kao nešto što bi sutra trebalo kupiti ili monetizirat, da budemo moderni, Hrvatske autoceste. A istovremeno možda nisam primijetio, ako je unutra napisano ispričavam se, ja mislim da je HANFA morala spomenuti da najveći problem tih fondova nije niti monetizacija niti 51 milijarda imovine nego zbog toga što izdvajanje za drugi stup mirovinskog je već moralo dosegnuti 8-9% i da sa ovakvim izdvajanjem od 5% umirovljenici koji će, ne bih želio nikoga plašiti, u budućim vremenima ići u mirovinu će nažalost imati vrlo, vrlo nisku mirovinu. I to je nešto što ovo izvješće naprosto mora sadržavati jer ako je HANFA nezavisna regulatorna agencija onda ona mora upozoriti na određene stvari koje će se dogoditi u budućnosti, koje su naprosto takve pa na kraju krajeva i u samoj mirovinskoj reformi je bilo rečeno da će tamo negdje do 2009., 2010. izdvajanje u drugi stup mirovinskog narast na 8-9%. Međutim ne, vi u ovom izvješću nemate niti jedne riječi o tome ali govori se o imovini, govori se o tome koliko su mirovinski fondovi zaradili upravljanjem tom imovinom, ali nigdje se ne govori koliko su ti mirovinski fondovi izgubili u prvoj godini ekonomske krize. Dakle, naprosto bježimo od činjenice i bježimo od istine jer kao što je bilo raznoraznih gubitaka 2009., 2010. kad je počela ekonomska kriza tako su i ti mirovinski fondovi izgubili. I sad zašto sam spominjao monetizaciju, zašto sam spominjao ove mirovinske fondove? Dakle mi opet prelijevamo iz šupljeg u prazno jer danas-sutra kad dođu problemi sa isplatom tih mirovina opet će krenut pritisak na državu i državni proračun da su mirovine male. Iskreno govoreći, ako netko smatra da sa sredstvima mirovinskih fondova može kvalitetnije upravljati sa Hrvatskim autocestama zašto taj model ne da Vladi i zašto Vladi to ne ponudi kao dobrovoljni prilog u restrukturiranju Hrvatskih autocesta i da tako restruktuirane Hrvatske autoceste u rukama Vlade kvalitetno i dobro upravljaju sutra sa sobom i rješavaju svoje financijske probleme jer ako to nije nešto što je u stanju u Hrvatskoj, a u rukama je Hrvatske države onda se postavlja pitanje kako će biti u stanju to netko tko nije u lijevom nego u desnom ili nije u desnom nego u lijevom džepu. Dakle naprosto smatram da je predlagatelj uz ovo izvješće koje je tehnički napravljeno mogu reći dobro, morao odgovoriti na niz pitanja tim više što se nalazimo u 11. mjesecu 2013. godine i uvjeti na nebankarskom financijskom tržištu uvjeti na Zagrebačkoj burzi itekako su se promijenili i naprosto mislim da bi bilo dobro da nam je to rečeno. Međutim, kažem očigledno iz nekih razloga nije. Ali kolegice i kolege vama svima pitanje tko pametan u trenucima kada u branši u kojoj se nalazi jedna od najjačih hrvatskih tvrtki se bilježi pad, tko pametan predlaže prodaju takve tvrtke tim više što kad pogledate koliko se nudi za tu tvrtku. Nudi se stotinjak milijuna eura koji niti će pomoći, niti će spasiti državni proračun i nudi se nekakva dokapitalizacija. Ali znaš što znači dokapitalizacija? Da ću ja sa 100 ili 130 milijuna dokapitalizirati Croatia osiguranje i s obzirom da država neće imati mogućnosti da da svoj udio u dokapitalizaciji moj kupljeni udio od nekakvih 43, četiri posto će skočiti na 59, 60% i praktički s tom dokapitalizacijom postajem većinski vlasnik. Sigurno da, s obzirom da je objavljeno i da je na Vladi bilo službeno oko prvih ponuda i odabrana su praktički dva najpovoljnija ponuditelja koja idu dalje je bilo logično da čelni čovjek HANFA-e se osvrne i na to jer njega je imenovala Vlada itd. Ali bi bilo logično s obzirom da on podnosi izvješće ovom Visokom domu da nam je dao obrazloženje za ove neke stvari, onda bi vjerojatno i rasprava u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice otišla malo šire, a ovako smo se morali fokusirati samo na neke stvari za koje smatramo da su bitne jer mislimo da nema nikakvog osnova, pa čak niti moralnog prava u ovom trenutku nekome da predlaže prodaju Croatia osiguranja. Nemojte zaboraviti ono 1800 i tu godinu, preživjela je, pa valjda će preživjeti i u buduće. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Za repliku na ovo izlaganje prijavio se poštovani Zlatko Tušak. Ali kako je zakazana sjednica Predsjedništva Sabora za 13,30 ja ću sada prekinuti sjednicu a repliku ćemo čuti u 15,00 sati. Hvala.
Kolegice i kolege, nastavljamo sa raspravom. Najprije ćemo čuti repliku kolege Zlatka Tušaka.
Hvala potpredsjednice. Kolega Šuker, ja se slažem u velikom dijelu vaše diskusije kada ste govorili vezano za Croatia osiguranje da je nužno utvrditi stvarnu vrijednost Croatia osiguranja, jer ako tu tvrtku dajemo na tržište onda bi morali i znati da li ćemo na tom poslu profitirati ili ćemo izgubiti. Ali nešto drugo s čime se ne slažem i što je bit moje replike, a to je onaj dio vašeg govora vezano za obavezno mirovinsko osiguranje gdje ste naznačili da bi trebalo vidjeti da li sadašnjih 5% u drugom stupu trebalo bi povećati vezano za opstojnost drugog mirovinskog stupa i tih fondova. Prvenstveno mislim da je to jedna tema o kojoj treba vrlo ozbiljnije razgovarati, a imajući određena iskustva povećanje izdvajanja za drugi stup jer mi ovdje govorimo o obaveznim fondovima, a imamo privatno upravljanje u većini zemalja nije došlo do povećanja, nego maltene do smanjivanja stope vezano za taj drugi stup. Jasno neki ga ni nemaju. Osim povećanje je došlo u Rumunjskoj i Bugarskoj, dok neke zemlje praktično ukidaju taj drugi stup kao Poljska, Mađarska i Slovačka. Zato ne slažem se u tom dijelu da dajemo takve paušalne ocjene da bi trebalo povećati stopu, a sa druge strane imamo vezano za proračun kada je u pitanju mirovinska izdvajanja itekako veliki deficit, pa je to jedna puno veća i opširnija tema o kojoj bi trebalo razgovarati, a nisam za to da se na neki način licitira kolika stopa bi trebala biti povećanje za taj drugi mirovinski stup.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Tušek, nije to nikakva paušalna ocjena. To je itekako dobro izračunato i proračunato koliko bi trebalo biti izdvajanje u drugi stup, da budući umirovljenici imaju pristojnu mirovinu. Dakle, to je činjenica od koje se ne smije pobjeći. Na kraju krajeva na tom nekakvom izračunu je napravljena mirovinska reforma u Republici Hrvatskoj. O tome da li bi trebalo imati ili ne bi trebalo imati drugi stup mirovinskog to je priča o kojoj sam ja u stvari od 2009. rekao da će se na takav način se smanjiti za 40 milijardi javni dug Republike Hrvatske itd. Pa onda naravno oni koji imaju medije u rukama i tako su to dočekali na nož. Međutim, ovakav drugi stup sa izdvajanjem od 5% ne garantira nikakve nekakve sigurne mirovine. To je činjenica i na kraju na žalost za pet godina kad počne masovniji odlazak u mirovinu oni koji su bili u drugom stupu će se to potvrditi. A s obzirom da imamo u ovom trenutku već četiri ili pet vrsta umirovljenika koji imaju razno razne dodatke zbog nekakvih hibridnih reformi u hodu koje su se radile u mirovinskom sustavu, pa su se onda izmišljali razno razni dodaci da bi se tim ljudima, dakle ono što im pripada da se razumijemo. Ne dobivaju oni ništa ono što im ne pripada. Ono što im pripada da im se na određen način nadoknadi. To je naprosto nešto što nam se ne bi smjelo dogoditi u budućnosti. A zato ja jesam spomenuo neke stvari kad sam govorio u ime kluba da je naprosto o njima trebalo progovoriti danas. I čelni čovjek HANFA-e je naprosto o tome trebao govoriti. Mi se možemo oko nekih stvari slagati ili ne slagati, ali sve ocjene i procjene ako se ne izdvaja bar 8% u drugi stup mirovinskog na žalost te mirovine neće biti bog zna šta. A što se tiče imovine Croatia osiguranja ona je sigurno podcijenjena i normalan čovjek u ovom trenutku za te novce nikad to ne bi prodao.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Krešimir Bubalo. Izvolite.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice, poštovani predsjedniče Uprave HANFA-e gospodine Matek, kolegice i kolege. Pred nama je Godišnje izvješće o radu Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga za 2012. godinu. Iako je kraj 2013. mi raspravljamo o 2012. a na tržištu se puno toga izdogađalo u ovim mjesecima i u ovoj godini i sigurno da je situacija puno gora na tržištu nego što je bila 2012. Neizvjesnost je sve veća, makroekonomsko okruženje sve lošije, a gledajući ovo izvješću a poznavajući i rad HANFA-e onda sigurno da oni imaju i veliku odgovornost, ali isto tako i odgovornost za stabilnost financijskog sustava koji kontroliraju na neki način i koji nadziru i kojim bi trebali na neki način i upravljati. Ono što je evidentno, mi smo i prošli tjedan imali izvješće Hrvatske narodne banke i ocjenjivali smo rad bankarskog sustava koji kontrolira Hrvatska narodna banka. No, i u tom izvješću često smo se doticali i mirovinskih fondova, ali i drugih financijskih institucija koje su bitne upravo u našem makroekonomskom okruženju koje je nestabilno i koje sigurno da je potreseno, potreseno kako europskom krizom, ali isto tako i onim što se događa u Republici Hrvatskoj prije svega misleći na predstečajne postupke, misleći na veliki broj stečajeva. I zato je evidentno upravo ovaj pad koji smo imali na burzi u prošloj godini u iznosu od 35% i on je zabrinjavajući, zabrinjavajući i zbog mirovinskih fondova jer gledajući naše mirovinske fondove koji svaki dan imaju sve manje dionica na tržištu, kvalitetnih dionica sigurno da će biti svakim danom sve teže raditi a ono što se bojimo mi u HDSSB-u, bojimo se danas sutra za naše mirovine upravo kroz te mirovinske fondove da ćemo imati problema jer smatramo da i u ovom trenutku HANFA ne dobro odrađuje svoj posao. Dapače, odrađuje ga loše, nedovoljno dobro kad govorimo o kontrolama mirovinskih društava. Mi danas možemo govoriti o osiguranjima, možemo govoriti o obvezatnim osiguranjima, o osiguranjima života, tržišnim udjelima i onome što se događa na tržištu osiguravajućih društava. Možemo govoriti o reosiguranjima za pojedine segmente i smatram da su oni dobri. No, kada govorimo o mirovinskim fondovima koji su rasli u prošloj godini njihov volumen je rastao no poznato je da oni u ovom trenutku ne isplaćuju ono što nas čeka za 10, 20 ili 30 godina nego samo se poigravaju sa kapitalom, ulažu u nešto što mogu i sigurno da se tu otvara problem. Gledajući i investicijske fondove, gledajući pad leasinga na prostoru RH ali i povlačenje kapitala stranih leasing kuća koje su u Hrvatskoj pobrale kajmak onda možemo reći da smo za naše tržište kapitala zabrinuti, ali isto tako i za kadroviranje. Kad govorimo o kadroviranju HANFA-e onda je sigurno da treba proći određeni period kad netko iz pojedinog, bio to ZABA INVEST ili Nadzornog odbora AZ d.o.o. prelazi u HANFA-u ili danas sutra kad iz HANFA-e prelazi ponovno u istu kuću ili neku drugu. Znači, mora postojati period kao što je i u bankarskom sustavu kad govorimo o bankarskoj tajni, kad govorimo i o kadroviranju ali isto tako i o pojedinim nadzorima. Ono što često na terenu možemo čuti da pojedine kuće nešto prije saznaju kad se dolazi u nadzor, neki ne znaju kad se dolazi u nadzor i sigurno da se stvara razlika između pojedinih društava koji imaju određenu privilegiju navodnu, a neki nemaju. To su pitanja koja si mi stavljamo i pred sebe ali isto danas i pred ovo izvješće kad govorimo o HANFA-i. Ono što je danas evidentno, informatičke tehnologije napreduju. Imamo OIB, imamo matične brojeve društava i točno znamo koja su povezana društva u RH. Smatram da HANFA upravo u analitičkoj svojoj evidenciji mogla bi puno bolje kontrolirati povezane osobe, povezana društva jer ono što često osjećamo, osjećamo da upravo fondovi čiste bilance pojedinih banaka da čiste bilance pojedinih društava što nije dobro jer dugoročno prenosi se nesigurnost i rizik upravo na te fondove. Prema tome, analitički nadzor koji bi bio sustavan, koji bi bio na osnovu informacija kojima se danas raspolaže putem i evidencija i matičnog broja i svega ostalog znači bolja povezivanja analitike, bilo bi puno važnije od pojedinih kontrola koje dođu na osnovu ili nekih anonimnih prijava ili nekih potpisanih prijava. Evidentno je u 2012. da ste imali 50 nadzora, ispisano 41 rješenje o nepravilnosti. Očekivao sam da ćete u uvodu dati odgovore koje su to bile najčešće nepravilnosti ili očekujem u vašem završnom izlaganju da kažete koje su to bile nepravilnosti, što su to bili najveći problemi u pojedinim sustavima koje kontrolirate i što to predviđate da će u ovoj ili u idućoj godini biti problem u našem sustavu. Znači, vi morate kao HANFA i predviđati moguće probleme. No ono što smo imali prigodu vidjeti u prošlim godinama prateći rad HANFA-e ili gospodina Samodola imali smo priliku vidjeti da dvije, tri godine kasnije se reagira na neku situaciju i onda imamo situaciju da se kad govorimo o dioničkom kapitalu ili nekim drugim stvarima situacija ne može vratiti unazad. Prema tome HANFA mora puno brže i operativnije reagirati na događaje kad govorimo o financijskom sektoru i onome što nadziru. Kad govorimo o fondovima sigurno da je bitna adekvatnost kapitala. Uspoređujući adekvatnost kapitala osiguravajućih društava isto tako mirovinskih fondova ali i svih ostalih bankarskog sektora onda možemo reći da nam je bankarski sektor puno stabilniji i adekvatnost kapitala puno bolja ali isto tako mora se alarmirati puno prije na osnovu kontrola i kad adekvatnost kapitala pojedinih sustava nije dovoljna, vidjeli smo da je to jedan sustav bio u prošloj godini, smatram da mora biti puno hitrija i brža reakcija. Često smo imali u prošlim mjesecima i kroz medije pojedine priče da su fondovi ulagali u pojedina društva koja su danas u stečaju, predstečaju i da fondovi imaju problema sa naplatom ili sa onim ulaganjima koja su imali u prošlim godinama, a čistili su bilance banaka. Danas je isto pitanje, tko je ulagao u Centar banku, koji je to fond, tko je bio povezan i čiji je bio interes da se ulaže u takvo društvo? Ono što je evidentno gledajući i pad tržišta kapitala to je jedna averzija naših ulagatelja prema riziku. Jer imali smo situaciju da su se ljudi i zaduživali gledajući rast dionica 2008., 2009. pa i zaduživali se u švicarcu i kupovali dionice kad su dionice rasle, nisu ih prodali i danas su postali robovi. Robovi jednostavno svoga ulaganja, nepredvidljivosti samog tržišta. Što je normalno. Prema tome, i edukacija samih građana mislim da je itekako važna ali isto tako ukazivanje na ono što se događa u svim segmentima koje kontrolirate. 2012. je bila teška godina, ali procjenjujemo da će biti 2013. još teža, da će vaše izvješće još teže biti napisati. Ono je kronološki složeno, ima dosta statistika, brojki ali ustvari bitna je suština, ono što se kontrolira i koje su to nepravilnosti. Da o njima se progovori u Hrvatskom saboru, što su to problemi i što se očekuje idućih godina. Jedan sigurno od problema je i fer vrijednost ulaganja u obvezne mirovinske fondove, iskazivanje te fer vrijednosti i kako se ona iskazuje na kraju svake godine. Gledajući ovo izvješće možemo reći da sadržajno prati ono što se događa, ali puno važnije je da smo dobili kronologiju koje su to nepravilnosti i što predviđate da će se događati u idućim godinama. Gdje to očekujete da bi i država trebala na neki drugi način mijenjati zakonsku regulativu kad govorimo o mirovinskim fondovima, da bi bilo lakše ulagati, možda i dijeliti one mogućnosti da mirovinski fondovi ulažu u neke druge segmente, a poznato je da je sve je tržište … i sve će teže biti ulagati na hrvatskom tržištu ono što se zove dobra dionica, dionica koja donosi prihod ili koja donosi dividendu. Malo prije je i kolega Šuker govorio o prodaji Croatia osiguranja, vi ćete vjerojatno hladno dati potporu tome ali smatram da je to loše. Prema tome takve odluke koje su strateške za RH i financijske poluge koje još uvijek imamo u rukama smatram da ne doprinose razvoju RH, prema tome moramo vjerovati u ono što donosi prihod, što donosi dobit i to čuvati, to je obiteljsko srebro koje će sigurno donijeti dobro RH. Prema tome, mjerila i kriteriji moraju biti za sve isti, a isto tako kontrola rizika mora biti za sve ista. Prema tome HDSSB će biti suzdržan kada govorio o vašem izvješću Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga za 2012.godinu jer nismo sigurni da je sve ono što imamo u financijskim izvješćima fer iskazano, da je ono što imamo u bilancama doista fer iskazano i sigurno da dijelimo brigu za budućnost i u mirovinskim fondovima, ali i u nekim drugim segmentima financijskih usluga u RH. Hvala lijepo.
Hvala lijepa i vama. U ime Kluba zastupnika HSU-a kolega Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine Matek, cijenjene kolegice i kolege. Ja neću izražavati u ime klub sumnju u financijske pokazatelje jer bi to trebalo doista jedna ekspertiza financijskih stručnjaka u to, stvarno se ne namjeravam miješati. Prihvatit ću rađe izvješće onakve kakve jesu financijske pokazatelje onakvi kakvi jesu, ali se pridružujem svima onima da bi ovo izvješće moglo i malo drugačije izgledati, da bi moglo pojasniti pojedino stanje stvari po pojedinim sektorima koje ovo izvješće HANFA pokriva. Prvo nešto što me jako smeta u zadnje vrijeme se to učestalo u javnosti pojavljuje da financijski sektor sebe naziva financijskom industrijom. Ja bih volio da ta financijska industrija stvara novu vrijednost i da je to zaista industrija ali nije. Financijski sektor može biti ali financijska industrija, ne ide, ni pojmovno, ni sadržajno oni stvoriti novu vrijednost neće, oni će se zaštititi, oni će imati kamate, davati, posuđivati novce ali da će to biti nova vrijednost, zarada, profit, sve ali nova vrijednost, industrija u stvaranju proizvoda za tržište inovacija, kreativnosti, ne ide. Ono što doista fali tu se pridružujem kolegi Šukeru da je trebalo pojasniti u kojoj poziciji je drugi stup mirovinskog osiguranja. I nikad ne treba zaboraviti kako smo počeli s time 1999.odnosno nastavno 2002.godine. da je bilo planirano 2% realnog rasta plaća, da je bilo planirano da se taj novac koristi za razvoj gospodarstva, da se smatralo da će BDP rasti i stvoriti se okolnosti da se dodatno može smanjiti postotak izdvajanja u prvi stup, a povećati u drugi stup. Ništa od toga se nije dogodilo, dakle imamo u kontinuitetu tonemo sve dublje, istovremeno poslodavci ne pokazuju nikakvo razumijevanje da bi onda možda da bi možda oni mogli doprinijeti brizi za mirovinu svojih radnika možda jednim dijelom doprinosa koji bi oni preuzeli i tu smo u jednoj poziciji poprilično bezizlaznoj jer naravno da je već 2008., 2009.trebalo biti vrijeme po mirovinskoj reformi za povećavanje izdvajanja u drugi stup. Što vrijeme odmiče to više možemo razgovarati o tome da li to sve skupa ima smisla ili nema smisla jer na kraju krajeva ovih 50 milijardi se sve može tretirati kako javni dug RH jer je sve u obveznicama odnosno ono malo što je u dionica je vrlo rizično. Pogledajte jedna renomirana hrvatska firma imala je jedan totalni debakl na burzi i mirovinski fondovi su imali ne želim nikome raditi ni negativnu ni pozitivnu kampanju, mirovinski fondovi su imali tih dionica. Dakle u toj smo poziciji kada doista trebamo preispitati situaciju. Kakva je sada situacija? Pa recimo hrvatski radnik koji ima prosječnu plaću za dobiti tisuću kuna mirovine iz drugog stupa, trebao bi izdvojiti 300 tisuća kuna. Na razini prosječne plaće za to izdvojiti trebalo bi mu izdvojiti 88 godina. Da imamo perfektnu dokapitalizaciju za tisuću kuna mora štedjeti barem 35 godina, da imamo odlično bez stresova bez padova itd. Dakle mogu ja pogriješiti u ovim procjenama par posto gore, dolje ali je otprilike ova priča. Kakva je budućnost, da li ćemo iz drugog stupa imati solidnu mirovinu? Vjerojatno nećemo. I izvješće HANFA-e bi se trebalo time baviti i vidjeti koje je stabilnost tih sustava i nama kao saborskim zastupnicima podastrijeti ove činjenice i prognoze na kraju krajeva. Drugo, na stranici 80 govori se o mirovinskim osiguravajućim društvima, kratko, tri rečenice da je HANFA izvršila nadzor. Nijednom riječju se ne govori da mirovinsko osiguravajuće društvo jedno jedino koje postoji ima dvije isplate iz obveznih mirovinskih fondova i par tisuća isplata mirovina iz dobrovoljnih mirovinskih fondova. Naravno da je to posljedica izmjene Zakona o mirovinskom osiguranju gdje korisnici drugog stupa su dobili priliku za sebe izabrati bolje pravo, a ono što su uštedili vratiti u prvi stup. A to je činjenica i oni doista postoje i jedini i posluju u veoma teškim okolnostima zbog naglog smanjenja broja korisnika mirovina. Druga stvar koju imamo, odnosno treća stvar na koju imam zamjerku u ime Kluba Hrvatske stranke umirovljenika kada govorite o rashodima govorite o rashodima za zaposlene u iznosu 29 milijuna kuna plus milijun i nešto kuna za naknade, dajte barem recite koliko HANFA ima zaposlenih. Jer ako uzmem da je prosječni trošak po zaposleniku 12,5 tisuća ispadam da imam, ja mogu izračunati da imamo 201 ili 200 zaposlenih osoba. Ali tu je u raspravi bilo rečeno da li HANFA može odgovoriti na sve zahtjeve koje će pred nju stavljati Europska unija i da li se može s time nositi. Pa bi bilo lijepo da mi saznamo i podatak koliko zaposlenih ima, kako se kreće zaposlenih, koja je struktura zaposlenih, mi to jednostavno ili ja nisam našao ali u izvješću nemamo. Dodirujem sljedeću točku o kojoj se govorilo, savjetodavna uloga HANFA-e u kontekstu savjeta HANFA-e. Dakle, u savjetu HANFA-e su sve ljudi koji se ovime bave. Isključivo nema niti jednog nezavisnog financijskog stručnjaka osim ljudi koji se bave i mirovinskim fondovima i osiguranjima itd., postoje samo kažem dvije osobe iz Ministarstva financija. I sada HANFA ima savjetodavnu ulogu. Kakve savjete će davati? Pa u okviru poslovanja ništa izvan toga nema, sve se podređuje sustavima u kojem djeluje ta pod navodnicima kako se vole sami nazivati financijska industrija. Dakle, radi se o poprilično zatvorenim sustavima i sve što je sa strane ne postoji. To govorim i u kontekstu mog zakona, zakona Hrvatske stranke umirovljenika ovdje koji je prošao prvo čitanje o doživotnoj otpremnini odnosno dokupu mirovine i koji je dobio ovdje potporu svih zastupnika, pripremljene za drugo čitanje jednoglasnu potporu je dobio, pripremljen je za drugo čitanje, imam pozitivno mišljenje Ministarstva financija i Ministarstva gospodarstva ali se u Ministarstvu rada na podlogama, mišljenja HANFA-e radi negativno mišljenje. Mislim ne razumijem zašto netko ne može prihvatiti činjenicu da nešto ako se zove mirovinska renta nije mirovina. I zašto se sve trpa i radi, sve se miješa a sustavi su vrlo precizni i moraju biti odvojeni. Zašto je ovdje e u izvješću odvojen leasing, odvojeno osiguranje, odvojeni mirovinski fondovi, tako to mora i biti. Ne mogu se sustavi miješati. Ja vas molim gospodine Matek da ne budete podloga da netko radi negativna mišljenja o zakonima jer vaše je savjetodavna uloga a naša je zakonodavna uloga. I zadnje što bih htio reći, u ovom izvješću mi fali sudski sporovi koje je HANFA dobila, odnosno izgubila a vođeni su. Između ostalog i zbog izjava čelnika HANFA-e bivših, ne vas, vi ste vrlo oprezni, moram priznati u svojim izjavama gdje su pokrenuti sudski sporovi. Evo, bez obzira kažem što sam izrekao ovo poprilično kritično, budite uvjereni da je ovo u dobroj namjeri da imamo i bolja izvješća i bolje funkcioniranje ovog sustava. Smatram da je izvješće tehnički korektno. I naravno da ćemo podržati izvješće kao takvo. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I sada završna riječ. U ime predlagatelja gospodin Petar-Pierre Matek. Izvolite.
Uvažene zastupnice i zastupnici. Dakle, kao što smo čuli, pred vama je bilo Godišnje izvješće Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga za 2012. godinu. Svakako je najvažnije istaknuti da nebankarskom financijskom sektoru nije bilo sistemskih nestabilnosti i da je poslovanje subjekata, nadzore HANFA-e bilo postojano. Sve detaljne podatke o stanju tržišta pod nadzorom HANFA-e ste vidjeli u samom izvješću i o tome je već vođena rasprava. Tako da ću ovdje samo vrlo kratko iznijeti najvažnije brojčane pokazatelje za 2012. godinu. I pokušati ću odgovoriti na pitanja koja su u do sada postavljena. Dakle, pružanjem investicijskih usluga i obavljanjem investicijskih aktivnosti se u 2012. bavilo u Hrvatskoj 10 investicijskih društava i 19 kreditnih institucija. Broj investicijskih društava se iz godine u godinu otpočetka krize smanjuje. Dakle, da odgovorim na pitanje i u 2013. godini su njihovi poslovni rezultati prilično loši i vjerojatno je da će se njihov broj smanjivati. Promet na Zagrebačkoj burzi nije dovoljno za pokriće troškova poslovanja malih, neovisnih društava ili za ostvarenje dostatnog povrata na kapital koji očekuju njihovi vlasnici. Na Zagrebačkoj burzi je ostvaren ukupni promet u iznosu od 3,9 milijardi kuna, čuli smo da to predstavlja pad od 35% u odnosu na 2011. godinu. Sve je to naravno posljedica gospodarske krize i financijske krize. Međutim primjetan je i trend povlačenja kompanija sa Zagrebačke burze. U izvještaju ste mogli vidjeti da ih je 20-ak izlistano sa burze 2012. godine što zbog stečajeva, što zbog preuzimanja, što zbog odluka dioničara a taj se trend nastavio i u 2013.. Aktivno je bilo 27 društava za upravljanje investicijskim fondovima, ona su upravljala sa ukupno 135 fondova, otvorenih fondova. Imovina im je bila zajedno sa zatvorenim fondovima nešto iznad 15 milijardi kuna. U 2012. je zbog usklađenja zakona sa relevantnim europskim propisima započeo rad na Izmjenama zakona o tržištu kapitala te na izradi novog zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom i Zakona o alternativnim investicijskim fondovima. U tom radu je sudjelovala i HANFA, a zakoni su stupili na snagu ove godine. Četiri obvezna mirovinska fonda koja posluju u Hrvatskoj su imala preko milijun 650 tisuća članova. U prošloj godini je uplaćeno 4,9 milijardi kuna, a imovina im je dosegla 51,1 milijardu kuna odnosno porast od 25% u odnosu na 2011. Što se tiče komentara o nadzoru obveznih mirovinskih fondova, na nacrtima novog seta zakona koji se bave obveznim dobrovoljnim mirovinskim fondovima i … se radi od 2012. godine. Tim zakonima bi trebalo značajno biti pooštreni uvjeti poslovanja mirovinskih društava i ojačane ovlasti HANFA-e u njihovom nadzoru i ja se nadam da će ono i uskoro biti usvojeno i u Saboru. 6 otvorenih i 17 zatvorenih dobrovoljnih mirovinskih fondova je imalo oko 200 tisuća članova, a neto imovina tih fondova je iznosila 2,4 milijarde kuna što je porast od 21% u odnosu na prethodnu godinu. Kratko ću se osvrnuti na tržište osiguranja. Znači u 2012. djelovalo je 27 društava za osiguranje, jedno društvo za reosiguranje. Bruto premija je iznosila 9,4 milijarde kuna odnosno pala je za 1,1% u odnosu na 2011. I sektor osiguranja su obilježile pripreme za izmjenu zakonodavnog okvira. Zakon o osiguranju će se trebati mijenjati zbog usvajanja te famozne solvency II direktive koja je već nekoliko puta odgađana na razini Europske unije i koja donosi jako velike promjene za društva za osiguranja u segmentu upravljanja rizicima, a Zakon o obveznim osiguranjima u prometu je usvojen 2013. godine. Od stupanja Hrvatske u Europsku uniju su društva za osiguranje u Hrvatskoj počela sa liberalizacijom tzv. cjenika osiguranja od auto odgovornosti. Upravo zbog toga što se to dešava u 2013. godini o tome nema riječi u izvještaju za 2012. godinu. U tom dijelu je zadatak HANFA-e da osigura poštivanje zakona u dijelu koji se tiče promidžbe, ali i u dijelu koji se tiče dovoljnosti premije radi isplate šteta. Dakle specifičnost obveznog osiguranja od auto odgovornosti je što u slučaju da jedno društvo za osiguranje nije u mogućnosti isplatiti svoje štete, postoji garancijski fond i druga društva za osiguranje moraju umjesto toga društva isplaćivati štete. Što se tiče leasing društava, njihova imovina se smanjila za 13,4% u odnosu na 2011., iznosila je 22 milijarde kuna dok su faktoring društva povećala imovinu za 18,5% i ona je dosegla 7,2 milijarde kuna. Dakle čuli smo da su leasing društva smanjila svoje poslovne aktivnosti, smanjen je i broj novozaključenih ugovora. Ne očekujemo porast aktivnosti u sektoru leasinga bez većeg oporavka gospodarske aktivnosti u Republike Hrvatskoj jer ona naravno zbog same prirode posla ovise prvenstveno o nabavci kapitalnih dobara i kupnji osobnih automobila. Imenovana je radna skupina za izradu nacrta novog Zakona o leasingu u čijem radu također sudjeluju i zaposlenici HANFA-e. HANFA nad svojim subjektima nadzora kontinuirano obavlja posredan nadzor analizom financijskih i drugih izvještaja, a tijekom 2012. je obavila i 50 neposrednih nadzora. Upravno vijeće na 56 sjednica je donijelo 1105 odluka koje se odnose na donošenje rješenja radi ispravaka utvrđenih nezakonitosti i nepravilnosti u poslovanju subjekata nadzora, davanje i oduzimanje odobrenja za rad i licenci, donošenje podzakonskih akata, izdavanje mišljenja itd. U 2012. gdje je na temelju provedenog nadzora podneseno 27 optužnih prijedloga ja vas uvjeravam poštovani zastupnici da HANFA postupa ravnopravno prema svim društvima bez privilegiranja ikoga. HANFA je tijekom svojih nadzornih aktivnosti nadzirala i provođenje zakonski utvrđenih mjera sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma. Također HANFA prima i obrađuje predstavke potrošača, odnosno korisnika financijskih usluga. U 2012. ih je zaprimljeno 187, predstavke se promptno rješavaju, ponekad izravno, a ponekad se uzimaju u obzir tijekom obavljanja nadzornih aktivnosti. Na temelju zaprimljenih predstavki je HANFA digla 7 optužnih prijedloga u 2012. i 2013. godini. Upravno vijeće HANFA-e je od stupanja na dužnost u veljači 2012. izvršilo iniciranu izmjenu niza promjena u poslovanju. To uključuje donošenje novog statuta, uspostavu nove organizacijske strukture, izbor glavnog tajnika, ustroj ureda glavnog tajnika i unapređenje informatičkih, računovodstvenih i svih drugih poslovnih procesa. Čuli smo pitanje da li je HANFA dovoljno kapacitirana za nositi se sa izrazito povećanim obujmom posla koji nosi Europska unija. Ja bih rekao da za sada je, upravo je reorganizacija poslovanja omogućila odrađivanje značajno povećane količine posla bez povećanja broja zaposlenika. Znači u HANFA-i je 144 zaposlenika i taj se broj nije mijenjao od 2012. do danas. Zaposlenici su dominantno visoke stručne spreme, ekonomskog i pravnog usmjerenja. Kad mislim dominantno to znači 125 od 144, a 16 je magistara znanosti. Dakle čuli smo da je i obujam poslova u HANFA-i značajno povećan. HANFA je kao promatrač sudjelovala u radu ESMA-e, to je europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržište kapitala … [[Govornik se ne razumije.]] Europskog nadzornog tijela za osiguranje, strukturno mirovinsko osiguranje. Te dvije institucije zajedno sa EB-om sa Europskim nadzornim tijelom za bankarstvo i ESRB-om Europskim odborom za sistemske rizike čine europski sustav financijskih nadzornih tijela. HANFA je od 1. srpnja 2013. punopravni član … [[Govornik se ne razumije.]] Osim značajno povećanog obujma posla zbog sudjelovanja u radu tih institucija HANFA-i su zbog toga povećani troškovi. U 2012. je plaćala članarinu udruženjima kao promatrač. U 2013. pola kao promatrač, pola kao punopravni član, tako da u 2014. kada će biti cijele godine punopravni član će ti troškovi biti još značajno veći. Što se tiče pitanja vezanog uz razvoj hrvatskog tržišta treba reći da se na razini EU želi stvoriti jedinstveno financijsko tržište. I taj proces ujednačavanja nacionalnih propisa je upravo zato toliko intenzivan. Dodatan razlog za tako velike i česte promjene regulative na razini EU je želja da se uklone percipirani uzroci kriza, krize iz 2008. godine. Znači ja već sada mogu najaviti da će i 2014. godina kao što je bila dvanaesta i trinaesta biti puna novih europskih propisa koji će se trebati primijeniti u Hrvatskoj. Evo ja se nadam da vam je dostavljeno izvješće pružilo detaljan uvid u stanje industrije, a koje nadzire HANFA odnosno financijski sektor, a koje nadzire HANFA kao i širok raspon njezine djelatnosti. A zahvaljujem na konstruktivnim komentarima. Oni će nam pomoći da u buduće još kvalitetnije izvještavamo Hrvatski sabor o svome radu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. I repliku ima kolega Ivan Šuker.
Gospođo potpredsjednice, gospodine Matek. Ja sam iskreno očekivao da ćete vi kao čelni čovjek HANFA-e s obzirom da u uvodnom dijelu niste ništa rekli, da ćete dati jednu ocjenu stanja ali to naprosto vaše izvješće od vas zahtijeva i na kraju krajeva to naprosto zaslužuju ovi saborski zastupnici. I vi ste jedini koji ima sve podatke na hrpe i nije uopće sporan ovaj tehnički dio izvješća. Ali s obzirom na situaciju, s obzirom na alarmantne pokazatelje prije svega prometa na Zagrebačkoj burzi, na alarmantne pokazatelje praktički svih institucija osim trgovanja sa obveznicama državnim i prihoda obveznih mirovinskih fondova. Dakle, sve je negativno i logična je stvar bila da ste vi u svom završnom, zaključnom obraćanju dali jedan ocjenu stanja i vašu procjenu što će se dogoditi sutra. Dakle, to je nešto što naprosto ako već imate naziv nezavisne regulatorne agencije onda je to vaš posao. To je vaš zadatak. Jer ove podatke uz dužno poštovanje svatko od nas je mogao prosurfati, izvadit si na internetu. Međutim, nisu agencije osnivane zbog toga da ovdje ne bih vas želio ni povrijediti, niti mi je to namjera da imamo nekakvo pučko školsko izvješće. Vi kao čelni čovjek HANFA-e naprosto isto kao čelnik Hrvatske narodne banke kad dođe tu vi naprosto ovdje kontrolirate jedan kompletan nebankarski financijski sektor. Vi morate dati ocjenu stanja tu. Da je normalna situacija, da nije kriza onda je to, ne bi bilo toliko niti se očekivalo, ništa. Ali u ovakvoj teškoj situaciji kad je pitanje u stvari uopće možemo mi govoriti o jedinstvenom financijskom tržištu, međutim pitanje je šta će biti sa Zagrebačkom burzom sutra. Sami ste rekli da se nekoliko tvrtki, njih dvadesetak povuklo sa burze. Dakle, vi ste naprosto morali u svom izvješću dati stanje nebankarskog financijskog sektora sa određenim perspektivama. I ja sam to iskreno govoreći očekivao od vas u završnoj riječi.
Možete odgovoriti na repliku u vremenu od 2 minute. Izvolite.
Ocjena stanja je dana u izvještaju. Evo ja mogu još jednom ponoviti najbitnije iz tog izvještaja. Znači nije bilo sistemskih nestabilnosti, poslovanje subjekata nadzora je postojano. Stanje nije dramatično. Veći pad se vidi jedino u dijelu investicijskih društava i prometa na Zagrebačkoj burzi. Znači u aspektu mirovinskih fondova je vidljiv porast i obveznih i dobrovoljnih. U sektoru investicijskih fondova porast od 10%. Osiguranja stagniraju na razinama koje su dostignute prethodnih godina, a mislim da sam se sad u završnoj riječi osvrnuo i na leasing industriju, tako da nema potrebe to ponavljati.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O izvješću ćemo glasati naknadno.
Godišnje izvješće za 2012. Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga. Rasprava o izvješću je zaključena. u skladu s prijedlogom Odbora za financije i državni proračun dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Godišnje izvješće za 2012. Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga". Molim da se dizanjem ruku izjasnite o prijedlogu zaključka. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 84 glasa za, 24 glasova protiv i 8 suzdržanih glasova donesen predloženi zaključak.
Sad ćemo raspraviti - Godišnje izvješće o radu Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije za 2012. godinu Podnositelj izvješća je Hrvatska agencija za poštu i elektroničke komunikacije temeljem članka 13. Zakona o elektroničkim komunikacijama. Materijal ste primili u pretince. Vlada Republike Hrvatske je dostavila mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu i Odbor za financije i državni proračun, a izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja želite uvodno obrazložiti izvješće? Predsjednik Vijeća gospodin Dražen Lučić. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice Sabora, poštovane gospođe zastupnice i gospodo zastupnici. Hrvatska agencija za poštu i elektroničke komunikacije u 2012. godini nastavila je rad na ostvarenju regulatornih ciljeva, načela na tržištima elektroničkih komunikacija i poštanskih usluga. Ciljevi i načela obuhvaćaju zaštitu tržišnog natjecanja, zaštitu korisnika usluga, te učinkovito upravljanje ograničenim nacionalnim prirodnim dobrima kao što su radio-frekvencijski spektar, te adresni i brojevni prostor a utvrđeni su godišnjim programom rada HAKOM-a za 2012. godinu. Naglasci u radu HAKOM-a stavljeni su na promicanje djelotvornih ulaganja, inovacija uz osiguravanje tržišnog natjecanja i poštivanje načela nediskriminacije, promicanje regulatorne predvidljivosti, sprječavanju diskriminacije u postupanju prema operatorima, osiguranje visoke razine zaštite korisnika, te učinkovito upravljanje prirodnim dobrima povjerenim HAKOM-u. Poseban naglasak stavljen je na razvoj široko pojasnog pristupa internetu i povećanju ulaganja u infrastrukturu i u nove tehnologije na tržištu elektroničkih komunikacija kao i na pripremu tržišta poštanskih usluga za potpunu liberalizaciju. HAKOM je, po našem mišljenju, ispunio postavljene ciljeve iz Godišnjeg programa rada te osigurao preduvjete za stabilno poslovanje na tržištima elektroničkih komunikacija i poštanskih usluga dok je istodobno razina zaštite korisnika značajno povećana. Fokus HAKOM-a bio je usmjeren i na ostvarenje zadaća definiranih Strategijom razvoja širokopojasnog pristupa u RH i provedbenim programom Strategije razvoja širokopojasnog pristupa u RH za razdoblje od 2012. do 2013. u sklopu kojeg se provodi i HAKOM-ov program razvoja interneta i širokopojasnog pristupa internetu na područjima od posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i otocima. Nastavljen je rad na jačanju vlastitih sposobnosti i na dobrobiti krajnjih korisnika daljnjim razvojem E-agencije, stručnim usavršavanjem i korištenjem sredstava iz pretpristupnih fondova EU. Među brojnim aktivnostima poduzetim u cilju razvoja tržišta elektroničkih komunikacija u RH HAKOM posebno naglašava sljedeće: dodjelom digitalne dividende operatorima pokretnih komunikacija otvorene su mogućnosti za značajne investicije u infrastrukturu i razvoj novih aplikacija te … dostupnosti brzog i širokopojasnog pristupa internetu većem broju građana na cjelokupnom području RH s posebnim naglaskom na pristup u ruralnim i slabije razvijenim područjima. Pri tome se u Državni proračun RH prikupljene jednokratne naknade u iznosu od 300 milijuna kuna te godišnja naknada u iznosu od 32 milijuna kuna koje će se nastaviti plaćati do isteka dozvola 2024. godine. Znači, još ukupno 352 milijuna kuna. Ovih dana dodjelom preostale trećine digitalne dividende državni proračun će biti bogatiji za još oko 370 milijuna kuna od kojih će oko 210 milijuna kuna biti uplaćeno u državni proračun još ove godine. HAKOM je u prošloj godini započeo s dodjelom državnih potpora za razvoj širokopojasnog eko sustava u ruralnim područjima prema HAKOM-ovom programu razvoja interneta i širokopojasnog pristupa interneta na područjima od posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i otocima koji je uvršten u program Strategije razvoja u RH za razdoblje od 2012. do 2013. Cilj i namjena potpora je uravnoteženje regionalnog razvoja, spajanje ciljanih skupina kao što su školske, zdravstvene i javne ustanove na mrežu širokopojasnog pristupa internetu te uvođenja aplikacija usluga koje dinamiziraju gospodarstvo i poboljšavaju kakvoću životu na spomenutim područjima. Definiranjem jedinstvene procedure prelaska krajnjih korisnika s usluga jednog operatora na usluge drugog izjednačena su međusobna prava i obveze operatora u navedenom slučaju. Taj jedinstveni zahtjev i naknada je dodatni korak unapređenju tržišnog natjecanja u RH. Pitanja određivanja reguliranih cijena svjetski prihvaćenom metodologijom troškovi modela od ključne je važnosti za sve sudionike ovog tržišta pa je tako projekt troškovi modela omogućio između ostaloga izračun stvarnog troška usluge pojedinih operatora a projekt je završen u ovoj godini pa sada većina veleprodajnih cijena operatora se temelji na modelu referentnih vrijednosti. U skladu s provedbenim programom Strategija razvoja širokopojasnog pristupa interneta u RH za razdoblje do 2015. godine HAKOM je uspostavio kontinuirano praćenje mogućih poteškoća vezanih uz neutralnost veze oko žalbi korisnika usluga na blokiranje ili usporavanje brzine pristupa internetu kao pretpostavku nesmetanog razvoja aplikacija i usluga informacijskog društva a izrađen je i pušten u rad HAKOMETAR pomagalo za mjerenje brzine širokopojasnog pristupa internetu. Prema službenim podacima na tržištu elektroničkih komunikacija u prošloj godini ostvaren je ukupan prihod od nešto preko 12 milijardi. Točnije 12 milijardi 327 milijuna kuna, što je pad od 7,5% u odnosu na godinu prije toga, na 2011. godinu. Uzrok daljnjem padu ukupnog prihoda ima više. Po mišljenju HAKOM-a temeljenom na sličnim primjerima u svijetu ključni uzroci pada ukupnog prihoda su prije svega povećana konkurencija na tržištu i poduzete regulatorne mjere gdje korisnici usluga sada za te usluge koje koriste znatno više plaćaju ukupno niži iznos gdje se jedinična cijena usluge bitno smanjila. Osim toga uzrok ukupnom padu prihoda na tržištu leži i u recesiji u RH kao i okruženju te usporenju, a ja bih rekao i zabludama operatora da će smanjenim ulaganjem i bez inovacija u mreži uspjeti u skorijoj budućnosti ostvariti veći prihod. Činjenica da tržište elektroničkih komunikacija u RH tijekom prošle godine bilježi razvoj širokopojasnih usluga interaktivne televizije su samo potvrda da je porast prihoda tamo gdje su nove usluge, a dokaz tome da je ukupan prihod na tržištu elektroničkih komunikacija od usluga pristupa internetu porastao za 3% dok tržište pružanja televizijskih sadržaja predstavlja segment tržišta elektroničkih komunikacija koji bilježi stalni rast. Međutim, zbog navedenog uzroka taj rast nije bio dovoljan za kompenziranje pada prihoda od ostalih usluga kao što su klasične telefonske usluge u mrežama pokretnih i nepokretnih komunikacija. Tu je prisutan trend od prethodnih godina ali ono što smo promijenili u trendu u odnosu na prethodne godine a to je da je u prošloj godini primjetan značajan porast ulaganja u odnosu na 2011. godinu i to za nešto više od 43%. Ukupno je uloženo oko 2 milijarde 250 milijuna kuna, od toga tri četvrtine 75% otpada od tog iznosa u telekomunikacijsku infrastrukturu i opremu. Tako da su ulaganja po stanovniku u prošloj godini iznosila približno 70 eura što je znatno više u odnosu na 2011. kad su iznosila ispod 48 eura. I sa tim ulaganjem od oko 70 eura približavamo se europskom prosjeku, nažalost još uvijek sa donje strane. S obzirom na to da ulaganja u nove tehnologije danas koje bi mogle kompenzirati pad prihoda u tradicionalnim komunikacijskim uslugama donose rezultate tek za nekoliko godina očekujemo u idućim godinama daljnji blaži pad ukupnog prihoda. Tako da je to trend koji je i u Europi a neki porast možemo očekivati tek od 2014., eventualno 2015. godine. Ono što ohrabruje da je u 2012. godini došlo do porasta zanimanja operatora za inovacije odnosno za implementaciju novih tehnologija pa su operatori pokrenuli čitav niz pilot projekata za tehnologijom dugoročnog razvoja, novom … mreža, novom … pristupa i višemedijskim sustavima temeljenima na IP. Ukupan prihod od klasičnih telefonskih usluga u mrežama nepokretnih komunikacija je za 7,7% manji u odnosu na prošlu godinu, a pad prihoda je posljedica zamjenjivosti nepokretnih javnih komunikacijskih mreža sa pokretnim te povećanog korištenja širokopojasnih usluga. Broj usluga u nepokretnoj javnoj komunikacijskoj mreži se nastavio smanjivati i smanjen je za oko 10% u odnosu na godinu ranije. Također su i prihodi smanjeni za oko 11%, a razlog tome je da su 2012.godinu usred konkurencije na tržištu obilježili novi cjenovno povoljniji tarifni paketi za većinu krajnjih korisnika. Trenutno se većina prihoda operatora pokretnih javnih komunikacijskih mreža temelji na telefonskim uslugama, međutim sve veću popularnost tzv. pametnih telefona koji potiskuju klasične mobilne uređaje su dovele do porasta korištenja usluga šriokopojasnog pristupa interneta u mrežama pokretnih komunikacija. Broj korisnika telefonskih usluga u mrežama pokretnih komunikacija se smanjio za 2,81% u odnosu na 2011.godinu i dok je to smanjenje u odnosu na 2011.na 2010.bilo primarno kao rezultat promjene načina prikupljanja podataka od stranke HAKOM-a koji je usuglašen sa međunarodnim standardom, pad broja korisnika koji je zabilježen na kraju 2012.godine prvenstveno je uzrokovan činjenicom da se većina korisnika koji su istovremeno koristili čak dvije ili čak tri različite Sim kartice, tijekom 2012.godine odlučilo samo ja jednu Sim karticu odnosno za jednog operatora. Na maloprodajnoj razini HT je i dalje zadržao vodeću poziciju, drugi je VIP-net dok je treći operator TELE 2 koji je značajno povećao svoj tržišni udio u odnosu na isto razdoblje 2011.s obzirom na ukupni odlazni promet. Korištenje interneta danas predstavlja nezamjenjiv dio suvremenog društva i nezaobilaznu podršku razvoja informacijskog društva, a tehnološka osnova je elektronička komunikacijska infrastruktura temeljena na širokopojasnom pristupu internetu. Najnovije širokopojasne usluge, e-obrazovanje e-zdravstvo, televizija putem internetskog protokola IPTV te rad od kuće i drugo zahtijevaju odgovarajuće prijenosne kapacitete koje je moguće ostvariti preko svjetlovodne pristupne infrastrukture i odgovarajućih bežičnih tehnologija nove generacije. … rast ovog dijela tržišta je vidljiv kroz neprekidno povećanje ukupnih prihoda od usluga pristupa internetu te ukupnom broju priključaka tijekom svih prethodnih godina. Naime, ukupni prihodi u 2012.godini su povećani za oko 11% u odnosu na 2011.iznos je 2 milijarde 340 milijuna kuna,dok je ukupan broj priključaka u 2012.godini iznosio preko milijun i 200 tisuća priključaka što je za oko 6% više nego u prethodnoj godini. U razvoju širokopojasnog pristupa internetu u svjetlovodnu pristupnu infrastrukturu se veći udjel zauzima iz širokopojasni pristup putem pokretne mreže što pokazuje i stalan rast korisnika usluge širokopojasnog pristupa ovom pristupnom mrežom. Na kraju prošle godine zabilježeno je 326 tisuća 335 širokopojasnih priključaka za … usluge što je 13,33% više u odnosu na kraju 2011.godine. Razlozi se mogu pronaći u rastu prometa, snažnim uslugama, atraktivnim cijenama, velikom broju dostupnih uređaja te zahtjevu korisnika da uvijek ima pristup internetu neovisno o vremenu i mjestu gdje se nalazi. Dok su po broju priključaka u mrežama nepokretnih komunikacija još dosta daleko od europskog prosjeka. Kada govorimo o gustoći priključaka o mrežama pokretnih komunikacija tu smo u razini prosjeka EU. Uglavnom broj priključaka širokopojasnog pristupa internetu putem mreže nepokretnih komunikacija je davao prosječnu gustoću od oko 21% dok je gustoća u mrežama pokretnih komunikacija bila oko 7,6% što ukupno daje gustoću od 28,4%. Trend povećanja gustoće pretplatnika u jednim i u drugim mrežama nastavljen je i u 2013.godini što je dokaz da uprkos recesiji da su elektroničke komunikacije odnosno telekomunikacije jedna od i dalje od vitalnijih grana gospodarstava u RH. Bez obzira na porast broja korisnika postoji prostor za još snažniji rast u ovom segmentu a posebno u području svjetlovodne pristupne mreže. Taj rast je nužan između ostaloga i zbog opasnosti da se digitalni jaz između RH i zemalja članica EU produbi. Ono što je problem u RH to je značajna regionalna neravnomjernost u broju i gustoći širokopojasni pristupa internetu u nepokretnoj komunikacijskoj mreži i to je činjenica koja u ovom trenutku predstavlja jedan od najvećih izazova za povećanje gustoće priključaka na nacionalnoj razini automatski jedan od najbitnijih zadataka HACOM-a da taj problem riješi u suradnji sa ostalim čimbenicima u RH. Koliko god je dostupnost širokopojasnog pristupa internetu svakodnevno veća postoje regije prije svega ruralne sredine i otoci gdje se teško može očekivati da će u bližoj budućnosti imati širokopojasni pristup bez aktivne uključenosti države u projekte širenja širokopojasni pristupa internetu. Opet se vraćam na ovaj program razvoja širokopojasni pristupa internetu koji je pokrenuo HACOM uz odobrenja AZTN-a i Vlade RH. radi se o programu potpora teškome 100 milijuna kuna koji se djelomično realizirao u 2012.godini, nastavio se u ovoj godini i nastavit će se i u idućim godinama tako da očekujemo da ćemo prve vidljive rezultate imati već krajem ove godine. Sveopća digitalizacija emitiranja TV sadržaja dovela je do rasta tržišta prijenosa TV programa uz plaćanje naknada, tako da je prošle godine u RH bilo oko 41% kućanstava koje je koristilo uslugu prijenosa TV programa uz plaćanje naknada nekom od operatora što pokazuje da su građani bez obzira na smanjenu kupovnu moć i činjenicu da već plaćaju jednu TV pristojbu spremi platiti TV sadržaj te da su spremni platiti dodatnu uslugu koja im pruža određenu kakvoću. Veliki udjel kućanstava koristi još uvijek digitalni zemaljski signal za prijam TV sadržaja a zbog sve veće potražnje za paketima usluga očekuje se da će rasti broj priključaka putem drugih tehnologija jer će operatori zbog sve veće preferencije krajnjih korisnika za paketom usluga, sve više usluga pristupa internetu vezivati iz usluge prijenosa, TV programa uz plaćanje naknada. Tako se krajem prošle godine javila usluga napredne televizije EVO TV iz ponude Hepi produkcije odašiljača, veza i Hrvatske pošte koja je nova, jedinstvena usluga na ovom tržištu. Početkom prošle godine provedena je javna rasprava o planu dodjele za frekvencijske pojaseve od 880 do 960 megaherca i od 1710 do 1880 megaherca nakon čega je donesen plan. Ono što je bitno za razvoj tržišta da je tim planom omogućena uporaba svih poznatih tehnologija koje su odobrene međunarodnom telekomunikacijskom unijom. A prije svega tehnologije dugoročnog razvoja ili LTE po čemu smo jedna od prvih država u Europi i svijetu koja ima u komercijalnoj uporabi ovu tehnologiju. Tijekom prošle godine u rad su puštene i dvije nove mreže zemaljske digitalne televizije uz korištenje standarda DVB-T2 a koje prenose signale multiplexa C i E sa MP4 standardom uz uvjetovan pretplatnički pristup Pay TV radi se već o spomenutoj EVO TV televiziji. Ono što svakako nije dobro, to je da veliki dio poslova koji je vezan za kontrolu spektra ponovo se odnosio na mjerenja smetnji od strane Talijanske Republike prije svega na području Istre i čitavom priobalnom području Republike Hrvatske. Prema planu mjerenja uspješno su provedena sve predviđene mjerne kampanje i druga mjerenja u … [[Govornik se ne razumije.]] spektru sa naglaskom na zaštitu od smetnji. Opsežna mjerenja diljem obale i otoka kojima je cilj bio praćenje deifikacija smetnji iz Italije rezultirao je slanjem novih 680 međunarodnih prijava smetnji administraciji Talijanske Republike. Italija nije uklonila niti riješila niti jednu jedinu smetnju od tih koji su prijavljeni u 2012. godini. Po tome imamo kontinuitet jer nije riješeno ni 2011. tako da sada imamo oko tisuću i pol smetnji koje su prijavljene, međutim ne posustajemo i dalje uz pomoć i Ministarstva Republici Hrvatskoj i međunarodnih organizacija, pokušavamo iznaći neko rješenje za ovaj veliki problem koji je već godinama prisutan prije svega u našem priobalju. Na tržištu poštanskih usluga u 2012. godini je zabilježen smanjenje broja usluga za oko 3,5% u odnosu na prošlu godinu a od ukupnog broja usluga na tržištu Hrvatska pošta je ostvarila udjel od oko 67,5% dok su ostali davatelji ostvarili ostatak. Krajem prošle godine u Republici Hrvatskoj je bio prijavljen 21 davatelj poštanskih usluga koje su poštanske usluge obavljane na temelju dozvole ili, odnosno podnesene prijave. Ukupan iskazan prihod svih tih davatelja u prošloj godini iznosio blizu milijardu i pol kuna i manji je za 4% u odnosu na 2011. godinu. Međutim, taj trend smanjenja prihoda od poštanskih usluga je zabilježen i u većini drugih država Europske unije. Hrvatska pošta je davatelj svih univerzalnih poštanskih usluga te ima pravo i obvezu obavljati … [[Govornik se ne razumije.]] usluge na cijelom području Republike Hrvatske za razliku od druga tri davatelja kojima je izdana dozvola za obavljanje univerzalnih poštanskih usluga koje uključuje područje cijele Republike Hrvatske a i ne uključuje sve univerzalne poštanske usluge. Univerzalne poštanske usluge su osim Hrvatske pošte 2012. godini obavljali još dva druga davatelja od ukupno 3 sa dozvolom. Međutim, njihovi rezultati na ukupnom tržištu su u statističkim podacima gotovo zanemarivi. Približno 90% svih univerzalnih poštanskih usluga su bile rezervirane univerzalne poštanske usluge što je za oko 1% manje nego prethodne godine. Ukupnom broju poštanskih usluga, ostale poštanske usluge se čine udjel od približno 45% što je približno 4% više nego 2011. godini. A tu je udjel Hrvatske pošte 28% dok je udio ostalih davatelja 72%. Hrvatska pošta je u tome segmentu tržišta poštanskih usluga zabilježila pad od 2% a gledajući strukturu ukupno ostvarenih i ostalih poštanskih usluga poštanske usluge sa dodanom vrijednosti čine otprilike 52% svih ostalih poštanskih usluga. Od 1. siječnja 2011. godine sukladno Zakonu o poštanskim uslugama i Pravilniku o obavljanju univerzalnih poštanskih usluga javni operator Hrvatska pošta je dužna osigurati svim korisnicima jedan prijam, jedno uručenje poštanske pošiljke na kućnu adresu ili u prostore svake fizičke ili pravne osobe najmanje pet radnih dana u tjednu i to Hrvatska pošta obavlja na 90,34% kućanstava u Republici Hrvatskoj. Jer se Pravilnikom i Zakonom o poštanskim uslugama dozvoljava najviše 10% ukupnog broja kućanstava kojima ta obveza ne postoji. U Zakonu o poštanskim uslugama je bila propisana obveza obavljanja računovodstvenih poslova svih davatelja poštanskih usluga a osobito Hrvatske pošte kao davatelja univerzalne usluge. I HAKOM je povukao sredstava iz pretpristupnih fondova Europske unije u okviru programa IPA 2009 za projekt potpora HAKOM-u računovodstvenu odvajanju za područje poštarskih usluga. Taj je projekt završen 2012. godine a ključan rezultat je priručnik za računovodstveno odvajanje troškovno računovodstvo koji je primijenjen 2013. godine nakon donošenja novog Zakona o poštanskim uslugama. Kada govorimo o kakvoći univerzalnih poštanskih usluga provedena su mjerenja po međunarodnim standardima i pokazali su da nisu ispunjena sva propisana mjerila kakvoće neovisno kontinuirano mjerenje kakvoće univerzalnih poštanskih usluga o unutarnjem prometu provedeno je za prijenos prioritetnih i neprioritetnih pismenih pošiljaka a prema neovisnom mjerenju prioritetnih test pošiljaka one nisu prenesene i uručene u propisnom roku. Zanimljiv je i podatak da je Hrvatska pošta tijekom prošle godine imala oko 23100 prigovora korisnika na obavljanje … poštanske usluge u unutarnjem prometu, od čega je u roku riješila 98%, a vlastitu odgovornost Hrvatska pošta je utvrdila za svaku sedmu podnesenu pritužbu, odnosno 3360 predmeta. Tijekom prošle godine Hrvatska pošta je zatvorila ukupno 84 poštanska ureda tako da ih je na kraju prošle godine bilo 1042. Zaštita korisnika kao najsuptilniji oblik regulacije nekog tržišta je zapravo izraz povjerenja korisnika u tržište ponuđene usluge. Ako to povjerenje izostane dolazi u pitanje i bilo kakav ozbiljan rast tržišta. Prošle godine je HAKOM nastavio sa intenzivnom zaštitom korisnika, a na taj način primijenjena su načela objektivnosti, transparentnosti, nediskriminacije i razmjernosti u zaštiti tržišnog natjecanja, uključi jednostavno i pristupačno rješavanje sporova i prigovora. Veliku pozornost HAKOM posvećuje preventivnom djelovanju, uputama i savjetima krajnjim korisnicima kako se zaštiti i kako izbjeći problem te stvaranju pretpostavki za otvorenu i jednostavnu komunikaciju s korisnicima. To smo ostvarili i putem izravnih telefonskih brojeva, putem rubrike "Pitajte nas" na našoj internetskoj stranici putem internetske aplikacije e-žalbe, a počela je implementacija programskog … pod nazivom e-tarife koji će korisnicima pružiti potrebne informacije o cijenama javnih komunikacijskih usluga kao njihovih izmjenama, bez kašnjenja u odnosu na ponude na tržištu. U cilju postizanja visoke razine zaštite korisnika HAKOM je izradio i stavio na raspolaganje korisnicima alat za mjerenje brzine pristupa internetu, tzv. hakometar koji služi kao dokaz neispunjavanja ugovornih obveza operatora u slučajevima preniskih brzina pristupa internetu. Možemo reći da su korisnici sve više svjesni mogućnosti ostvarivanja svojih prava na objektivan način kroz rješavanje sporova pred HAKOM-om. Raznih prigovora je bilo, ukupno 2314 što je 30% više nego u 2011. godini, a prednjače prigovori za iznos računa 1392 prigovora s porastom od 23% te prigovori na kakvoću usluge sa porastom od 70% što opet govori o porastu razine svijesti korisnika o njihovim pravima. Grupa prigovora koja je nestala zadnjih godina, odnosno od 2012. to su razni daljari, znači prevare, razne nagradne igre kao posebno izdvojena usluga sa posebnom tarifom. U odnosu rješavanja sporova s korisnicima i operatorima elektroničkih komunikacija kada govorimo o zaštiti korisnika poštanskih usluga to postoje razlike jer je HAKOM u skladu sa odredbama Zakona o poštanskim uslugama određeno kao tijelo drugog stupnja. To je za taj razlog da je Hrvatska pošta imala tako mnogo prigovora od kojih je samo 49 završilo kod HAKOM-a. Od tih je riješeno 37 na taj način što je 24 zahtjeva korisnika su odbijena kao neosnovana, 6 zahtjeva korisnika je usvojeno, 4 zahtjeva su odbačena, a 3 postupka su obustavljena. Imajući u vidu da su djeca u opasnosti kad prelaze cestu te da ih dio pružatelja usluga tretira kao tržište HAKOM je intenzivirao aktivnosti vezane za promicanje zaštite djece prilikom uporabe interneta i elektroničkih komunikacijskih usluga te se tako HAKOM tijekom prošle godine i priključio akciji "Sigurniji internet za djecu i mlade". U sklopu provođenja ovog projekta dodjele brojeva za usluge od društvenog značaja u Republici Hrvatskoj HAKOM je primarno dodjelom rezervirano 6-znamenkaste kratke kodove koji su namijenjeni kao pozivni centar za nestalu djecu, pozivni centar za žrtve zločina, pozivni centar za pomoć djeci, pozivni centar za medicinske i pozivni centar za emocionalnu pomoć koji su na takav način harmonizirani sa praksom na području cijele Europske unije. Kako društvo koje se ne brine za osobe s invaliditetom nije humano društvo tako je HAKOM u 2012. godini nastavio sudjelovati u savjetodavnom mehanizmu udruga osoba s invaliditetom, operatora i HAKOM-a i tu smo ostvarili određene nedostatke, prije svega sa Hrvatskim savezom slijepih osoba. U okviru međunarodne suradnje HAKOM je aktivno sudjelovao u radu međunarodnih radnih tijela Europska komisije, prije svega europskog regulatora Bereka čiji su punopravni član s pravom glasa od 1. srpnja ove godine, zatim u radu radne skupine Međunarodne telekomunikacijske unije, CEPTA na području elektroničkih komunikacija te CERPA i Međunarodnog poštanskog saveza na području tržišta poštanskih usluga. U 2012. godini … je više programskih aplikacija s fokusom na unapređenje poslovnih procesa, korištenjem internetski orijentiranih tehnologija, a najznačajniji programi čiji je cilj bio povećati organizacijski i individualni skupne regulatorne sposobnosti bili su … poslijediplomski studij regulacije tržišta elektroničkih komunikacija, projekt "Pogled u budućnost" i usavršavanje stranih jezika, posebno engleskog jezika. Zaključno s krajem 2012. godine HAKOM je uspio realizirati projekt je financiran iz europskih pretpristupnih fondova ukupne vrijednosti preko 5,5 milijuna eura, a u 2012. aktualna su bila dva projekta, već spomenuti potpora HAKOM-u u računovodstvenom odvajanju za područje poštanskih usluga te digitalna televizija u JI Europi. I za kraj ovog uvodnog izlaganja htio bih napomenuti da su u HAKOM-u zaposlena 173 radnika, od toga preko 82% ima visoku i višu stručnu spremu, prevladavaju inženjeri elektrotehnike sa 36% zaposlenih, slijedi ih ekonomisti sa 16% i pravnici sa 14% te inženjeri prometnih znanosti sa 12%, dok 21% zaposlenih su u ostalim zvanjima, 4 su doktora znanosti, 19 magistara znanosti od 173 zaposlenika. Napominjem da HAKOM nije korisnik državnog proračuna nego se financira s naknadama od korisnika tržišta koje regulira, a računovodstvo vodi u skladu s uredbom o računovodstvu neprofitnih organizacija, zakona o elektroničkim komunikacijama i Zakona o poštanskim uslugama. Ukupno ostvareni prihod HAKOM-a u prošloj godini je bio blizu 110 milijuna kuna, a ukupni rashodi HAKOM-a su bili 96 milijuna 374 tisuće i 47 kuna. Ukupna ulaganja HAKOM-a su bila nešto preko 17 milijuna kuna, a neutrošena financijska sredstva iz 2012. godine su izmjenama i dopunama financijskog plana HAKOM-a prenijeta u 2013. godinu i prvenstveno se koristi za program protpora razvoja široko pojasnog pristupa u ruralnim i slabije razvijenim područjima. Znači, taj novac se vraća tržištu kako je i predviđeno i Zakonom o elektroničkim komunikacijama. Iz tog programa 2012. godine isplaćeno je 4 i pol milijuna kuna, a do kraja 2016. godine HAKOM će društvu i tržištu vratiti još oko 95 milijuna kuna. I još bih napomenuo, u skladu sa važećim zakonskim odredbama HAKOM je u 2012. godini naplatio gotovo 800 milijuna kuna prihoda u korist državnog proračuna Republike Hrvatske i to s osnove naplate naknade za pravo uporabe radio frekvencijskog spektra, adresa i brojeva, te naknada za ovlasti i dozvole. Hvala vam na pozornosti.
Hvala lijepa. Sad ćemo čuti replike. Branko Kutija, izvolite.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Gospodine Lučiću kazali ste u 2011., 2012. ako sam dobro upamtio preko 1500 prijava na ime smetnji od strane Talijana i niti jedna riješena. S obzirom da smo mi postali punopravna članica … [[Govornik se ne razumije.]] čini mi se odgovor na koji način izbjeći postojeću situaciju. Ja znam i živim u tome prostoru da svakodnevno imamo smetnje, ali moja mater uredno plaća tv pristojbu, ali nema zauzvrat kvalitetnu uslugu, nema programa. Bez obzira, nju ne interesira jesu li krivi odašiljači i veze ili HTV ili netko sasvim treći. Molim vas dajte nam odgovor kad će se prestati s time?
Hoćete li odmah odgovoriti? Gospodin Dražen Lučić, izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice Sabora, zahvaljujem se gospodinu saborskom zastupniku na pitanju. Slažem se, ispričavam se, da je to problem od ranije. Radi se o problemu koji smo ovih godina zadnjih digli na razinu EU. Konkretno danas je isto bio sastanak sa predstavnicima Talijanske Republike i našim Ministarstvom vanjskih i europskih poslova tu u Zagrebu. Jer ono što smo se obratili EU, a i također i neki od naših zastupnika i zastupnica u Europskom parlamentu ne daje rezultate nego nas vraćaju na bilateralni razgovor sa Republikom Italijom što sigurno nije rješenje. Mi smo pokušali preko Međunarodne telekomunikacijske unije još prije nekoliko godina, izravno preko generalnog sekretara gospodina doktora Turea i gospodina Rasia koji su slali gospodinu Berlusconiu premijeru tadašnje Talijanske Republike također upite kada će početi rješavati ta pitanja. Dobili smo puno obećanja. Međutim, kad je došlo za ispunjenja, od tih ispunjenja nije bilo ništa. Mi nastavljamo dalje paralelno u suradnji sa Ministarstvom pomorstva, prometa i infrastrukture, sa Ministarstvom vanjskih i europskih poslova i preko organizacije koje pripadaju Europskoj komisiji, odnosno EU i preko organizacija koje pripadaju međunarodnoj telekomunikacijskoj uniji, a i bilateralnoj multilateralnoj suradnji sa kolegama iz Slovenije i susjednih država da radimo pritisak na Republiku Italiju da nam da konkretne planove kada će početi gasiti odašiljače i prestati odašiljati program na frekvencijama koje pripadaju RH koje je u stvari naše nacionalno dobro. Međutim, problem je u tome što HAKOM nema načina da bi kaznio nekoga tko nije na području Republike Hrvatske. Da se to radi na području Republike Hrvatske naš inspektor bi išao i odmah ugasio taj odašiljač u roku od 24 sata.
Tomislav Žagar, replika.
Hvala potpredsjednice. Pa gospodine Lučić, budući da ste vi ovdje sad u predstavljanju izvješća ili samom izvješću naglasili posebno važnost internetskih usluga ja ću se samo kratko referirati na jedan aspekt ovog dijela, a to su nove usluge ili računarstvo u oblaku. Ovdje u izvješću ste i naveli, ja se s vama mogu i složit da postoje opasnosti da se tom problemu mora oprezno pristupiti jer postoji opasnost za domaće tvrtke koje se bave s takvim uslugama. I ono što mi se čini malo grubo u izvješću navedeno da se može napraviti velika šteta domaćoj ekonomiji jer smatram da ipak računarstvo u oblaku može koristiti ekonomiji bilo kroz nuđenje resursa u smislu softwarskih rješenja, razvoja tih softwarea, bilo u smislu hardwarskih rješenja, dakle resursa računala. Pa mislim da iako je taj pristup oprezan, iako će i to se ovdje navodi balans između nekog strogog pristupa i mekog pristupa ipak mislim da se ovdje treba djelovati puno brže jer bi se na taj način moglo mnogim tvrtkama omogućiti puno jeftiniji pristup i resursima, a onda i samim softwarskim rješenjima. Evo samo toliko. Hvala.
Hoćete odgovoriti? Odgovor na repliku gospodin Dražen Lučić.
Hvala gospođo potpredsjednice Sabora. Zahvaljujem se gospodinu saborskom zastupniku na ovom komentaru. Vi ste u pravu, međutim naglasio bih da je to jedno multidisciplinarno područje di je recimo Agencija za zaštitu osobnih podataka i neke druge agencije moraju biti uključene kako bi brže došli do rješenja koje ste vi rekli. Ali sigurno da će HAKOM to uzeti u obzir. Ali mi smo jednostavno usmjereni na suradnju sa drugim agencijama, tijelima koji moraju dati podršku rješavanja tog problema, odnosno reguliranju tog područja.
I Josip Salapić, replika.
Hvala potpredsjedniče. Gospodine Lučić, vi ste u svom izvješću iscrpno to sve rekli. Mi smo dobili izvješće i pisanim putem. Ja imam samo jedno pitanje vezano za tržište poštanskih usluga. Svjedoci smo potpune liberalizacije tržišta i obveza da to bude s obzirom na prihvaćane pravila ponašanja u sklopu EU i pregovaračkog poglavlja. Međutim, Hrvatska pošta je i dok je imala potpuno pravo na rezervirane poštanske usluge imala od 99 … [[Govornik se ne razumije.]] 66 posto udjela. Tu naglašavam onu nelojalnu konkurenciju koja je ušla na područje usluga koje nije smjela. Sada ne govorim o kojim se operaterima radi. To vi znate bolje. Ono što zabrinjava na koji način osigurati sukladno novim propisima i zakonima tu održivost univerzalne poštanske usluge. I drugo, što će biti sa ovom mrežom ukidanja poštanskih ureda, tu piše u Izvješću za 2012. da je Hrvatska pošta morala zatvoriti 84 poštanska ureda. Sad je tendencija da bude još i novih zatvaranja. To je u tijeku proces u Hrvatskoj pošti. Pitam vas s obzirom na dostupnost usluga, s obzirom da je to obveza i zaštita sa vaše strane da poštanska usluga treba biti dostupna svima posebno na području Slavonije kada su u pitanju oni krajnji korisnici po onim ruralnim područjima, umirovljenici koji primaju mirovine putem pošte, koji su navikli na plaćanje usluga i računa u poštanskim uredima. Što će biti s obzirom na to smanjenje mreže? To smanjenje mreže znači i onu nedostupnost usluga krajnjim korisnicima posebno u ovim područjima gdje su ljudi na to navikli. Dakle, to je nešto što spada u područje rada agencije na koji će se način to spriječiti s obzirom na zatečene navike stanovništva. Eto, hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Dražen Lučić.
Hvala gospođo potpredsjednice Sabora. Zahvaljujem se gospodinu saborskom zastupniku na ova dva pitanja. Dovršen je novi Zakon o poštanskim uslugama 1. siječnja ove godine, stvorili su se uvjeti za potpunu liberalizaciju tržišta i podaci koji će krajem ovog tjedna biti objavljeni od strane HAKOM-a će upućivati na to da je Hrvatska pošta kao određeni davatelj univerzalnih poštanskih usluga povećao svoj udio na tržištu. Tako da ćete to vidjeti u petak kada budu službeni podaci. Što je ipak znak da je taj novi zakon dao nekakve pomake. Ovo pitanje za problem zatvaranja poštanskih ureda nije samo u prošloj godini nego i u ovoj a bit će i u budućnosti. Međutim, činjenica je da pošta po pravilniku i zakonu može zatvoriti još preko 200 ureda i da to nije učinila. Nije učinila na preporuku i nas kao HAKOM-a i ako pričamo o održivosti univerzalne poštanske usluge iako … samo u Zagrebu, Osijeku, ne znam u Splitu, Rijeci i većim gradovima onda to nije univerzalna poštanska usluga. Tako da se itekako vodi računa i mi kao Nacionalno regulatorno tijelo bez obzira na neke određene financijske negativne pokazatelje da održivost usluge izravno je vezana sa brojem poštanskih ureda, pogotovo u ruralnom području i na otocima. I sigurno da Nacionalno regulatorno tijelo u okviru naših nadležnosti nećemo dozvoliti da čisto statistički bude zadovoljen neki pokazatelj a da zapravo nemamo održivu univerzalnu poštansku uslugu.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi na redu u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Josip Borić.
Hvala lijepo uvažena potpredsjednice, uvaženi predlagatelju. Pa na početku ćemo reći da klub HDZ-a neće podržati ovo Izvješće Hrvatske agencije za poštu i telekomunikacije, a kroz raspravu ćemo pokušati objasniti i zašto. Inače, što se tiče samog teksta na 164 stranice treba biti iskren i reći da je zaista opširan, sadrži sve ono što treba sadržavati osim jedne male primjedbe a to je da nemamo uopće ocjenu stanja tj. utjecaja takve politike koja se vodi kako vi kažete liberaliziranog tržišta i telekomunikacija i pošta na usluge koje građani primaju i kako to uopće utječe na njihov standard. Po ovome se može zaključiti da je sve super ustvari, građani plaćaju, HAKOM to uredno bilježi, državni proračun 400 milijuna kuna više prihoda nego u 2011. i situacija je odlična. A to što je ovo tržište, a vidimo iz izvješća, gotovo 3% ukupnog BDP-a RH tu se vrti nekakvih skoro 12,5 milijardi kuna godišnje a to je milijardu i 100 manje nego 2011. to je već signal koji nas treba upozoriti na nešto. To nismo čuli. A kako je tih milijardu i 100 utjecalo na onaj pad BDP-a od 2% u 2012. ni to nismo čuli. No, ajmo redom. Što se tiče tržišta elektroničkih komunikacija, prema službenim podacima na tom tržištu ostvaren je ukupni prihod od 12 milijardi i 327 milijuna kuna što je 7,5% manje u odnosu na 2011. Čuli smo od vas da je uzrok tome kriza u svijetu, recesija, usporenje operatora u pogledu investicija i inovacija u mrežu. Ukupan prihod od telefonskih usluga u nepokretnoj mreži na kraju 2012. godine manji je za 7,69%, govorimo o nepokretnoj mreži. Za očekivati je da će broj korisnika telefonskih usluga u nepokretnoj javnoj komunikacijskoj mreži u budućem razdoblju i dalje padati. HT je i u 2012. godini zadržao vodeći položaj u pružanju telefonskih usluga u nepokretnoj javnoj komunikacijskoj mreži. I to će zasigurno trajati i sljedeće desetljeće. Što se tiče pokretnih mreža na kraju 2012. zabilježeni su oko 11% niži prihodi u odnosu na kraj 2011. godine. 2012. obilježile su i novo cjenovno povoljniji tarifni paketi za mnoge krajnje korisnike koji su utjecali na konačne prihode operatora. To možemo prihvatiti kao jedan od razloga za onih manje od milijardu i 100. Na maloprodajnoj razini HT je zadržao vodeću poziciju dok je treći operator TELE 2 značajno povećao svoj tržišni udio u odnosu na isto razdoblje u 2011. godini s obzirom na ukupni odlazni promet. Roaming usluge jeftinije su od ove godine od dana ulaska u EU. Što se tiče televizijskih usluga sveopća digitalizacija emitiranja tv sadržaja dovela je do rasta tržišta prijenosa tv programa uz plaćanje naknade. Na kraju 2012. u RH je oko 41% kućanstava koristilo uslugu prijenosa tv programa uz plaćanje nakade nekom od operatora što pokazuje da su građani bez obzira na smanjenu kupovnu moć i činjenicu da već plaćaju jednu tv pristojbu spremni platiti i dodatni tv sadržaj. Što se tiče tržišta poštanskih usluga na tržištu poštanskih usluga u 2012. ostvareno je ukupno 343 milijuna 860 tisuća usluga pri čemu se broj usluga smanjio za 3,5% u odnosu na prethodnu godinu. Hrvatska pošte ostvarile su udio od 67,5% dok su ostalih 20-ak davatelja ostvarili onaj ostatak do 100%. Ukoliko usporedimo broj ostvarenih usluga HP-a i ostalih davatelja poštanskih usluga tijekom 2012. godine u odnosu na prethodnu godinu HP-u je ukupan broj obavljenih usluga pao za 9% dok je ostalim davateljima povećan za približno 10%. HP je i u 2012. godini ostao vodeći davatelj poštanskih usluga ali mu se udio na ukupnom tržištu poštanskih usluga smanjio za približno 4%. U unutarnjem prometu ostvareno je 323 milijuna usluga ili 94%. U dolaznom, međunarodnom dolaznom prometu 13,3 milijuna ili 3,9% a u međunarodnom odlaznom prometu 6,7 milijuna usluga ili 1,9%. Znači da nam se najveći dio poslovanja HP-a dešava samo na dijelu unutar RH. U strukturi svih ostvarenih poštanskih usluga univerzalne poštanske usluge činile su približno 55% svih usluga, a ostale poštanske usluge ostatak. Davatelji poštanskih usluga u 2012. godini iskazali su prihode u ukupnom iznosu od milijardu i 464 milijuna i 786 tisuća kuna koji su manji za 4% u odnosu na 2011. HP je tijekom 2012.zaprimio čuli smo i od vas 23 tisuće i 100 prigovora korisnika na obavljanje univerzalne poštanske usluge u unutarnjem prometu od čega je u roku riješio 98% i priznao vlastitu odgovornost u svakom sedmom pritužnom predmetu. Tijekom 2012.hrvatske pošte zatvorile ukupno 84 poštanska ureda kojih je na kraju 2012.bilo 1042 gotovo 10% poštanskih ureda zatvoreno je u 2012. E ajmo malo detaljnije. Što se tiče ukupnog prihoda tržišta elektroničkih komunikacija već sam rekao 13 milijardi 332 milijuna 2011., 12 milijardi 327 milijuna 2012.znači milijardu i 100 milijuna manje. Korisnici telefonskih usluga u nepokretnoj mreži, ukupan broj njih milijun 454 tisuće 133. 240 tisuća manje korisnika u nepokretnoj mreži u godinu dana. Prihodi 3 milijarde 338 milijuna 2011., 3 milijarde 81milijun 2012.u nepokretnoj mreži. Korisnici telefonskih usluga u pokretnoj mreži 4 milijuna 971 tisuća 351, 2011.bilo ih je 5 milijuna 115 tisuća 140 znači manje ih ima negdje za 140 tisuća u pokretnim mrežama. Ukupni prihod od usluge pristupa internetu 2 milijarde 109 milijuna kuna 2011., 2 milijarde 340 milijuna kuna 2012., povećanje od nekakvih 230 milijuna kuna od pristupa internetu. Broj priključaka porastao je za 66 tisuća u odnosu na 2011.godinu. kada govorimo o priključcima televizije utemeljene na internetskom protokolu imamo ih ukupno 366 tisuća 974. Tu su prihodi porasli za svega 7 milijuna kuna u odnosu na 2011.godinu kada su iznosili 455 milijuna kuna. No što je ono što nas zabrinjava pogotovo manje ovaj dio što se tiče telekomunikacija i tog tržišta tu je država profitirala vidimo to u proračunu 400 milijuna kuna više i famozni onaj pravilnik s kojim se mi baš i nismo slagali kao i neki operateri. Vi tvrdite da ima više ulaganja, po ovome što vidimo mislim da ih nema, a da su prihodi pali za milijardu i 100 to je itekako vidljivo i po broju. Što se desilo sa Hrvatskom poštom? reli ste i sami novi Zakon o pošti gdje se i u ovom Saboru htjelo pomoći tom državnom poduzeću, predlagali su se amandmani različiti sjećamo se toga i pošta je dobila svoje pravo na univerzalnu uslugu. Što se desilo u godinu dana? Od 1126 poštanskih ureda na kraju 2012. 1042, 84 poštanska ureda zatvorena i to ću nabrojati samo gdje ih najviše u Splitsko-dalmatinskoj županiji 12, u Sisačko-moslavačkoj 6, Primorsko-goranskoj 7, Osječkoj-baranjskoj 7, u Ličko-senjskoj 2 u Koprivničko-križevačkoj županiji 6, Karlovačkoj županiji 10, Dubrovačko-neretvanskoj županiji 6, Bjelovarsko-bilogorskoj 6. To je 10%. Vi kažete oni imaju pravo po zakonu zatvoriti i još ili 100 ili 200 jer im to netko dozvoljava. Međutim što se dešava kada se ti uredi zatvore? To je ono pitanje u kojem se danas nalaze Hrvatske pošte. I onda vi utvrdite u izvješću čitam rečenicu koju ste napisali "Budući da novi način organizacije poslovanja nije doveo korisnike u nepovoljniji položaj u odnosu na prijašnju organizaciju odnosno nije bila narušena propisana kakvoća obavljanja poštanskih usluga HACOM se suglasio s predloženim zatvaranjem poštanskih ureda. Tijekom 2012.u stotinjak poštanskih ureda došlo je do promjene radnog vremena pri čemu se najviše promjena odnosila na skraćenje radnog vremena koje je obrazloženo optimalizacijom i unificiranošću radnog vremena uz prilagodbu u članku 11.stavak 1. Pravilnika o obavljanju univerzalnih poštanskih usluga. Skraćenjem radnog vremena nije došlo do bitnijeg narušavanja kakvoće obavljanja univerzalne poštanske usluge". mi se s time ne slažemo, a o tome govori i broj pritužbi koje dolaze upravo u jednom dijelu i vama. One rastu i bit će ih još i više. Pobrojali smo ih gotovo 23 tisuće 100 prigovora. Što se tiče zaposlenih i to je vrlo jasno prikazano, imamo u HACOM-u ukupno zaposlenih 173 radnika. Rashodi za radnike 45 milijuna kuna za 173 radnika na nivou godine. zakupnine i najamnine 8,5 milijuna kuna, intelektualne usluge 5 milijuna 170 tisuća, planirane kapitalne donacije 58 milijuna i 417 ostvareno 7 milijuna 280 od 58 milijuna planiranih za 2012. A onda imamo rezultat poslovanja koji kaže plus od 13 milijuna i 560 tisuća u 2012.godini gdje su dio elektroničkih komunikacija 12 milijuna 600, a dio koji se odnosi na poštanske usluge 947 tisuća. Ukupni višak prikupljenih sredstava od 2008. godine iznosi 97 milijuna kuna koje držite na računima u bankama oročene i da to godišnje samo od kamata 5 milijuna kuna. To se postavlja smisao postojećih cijena koje plaćaju građani ako znamo da se toliki novci drže na računu. Sami ste rekli 800 milijuna kuna u korist državnog proračuna od čega 300 predstavlja jednokratne naknade u sklopu dodjele digitalne dividende. Što možemo na kraju zaključiti? Da su Hrvati građani koji su dnevno očito on-line da uz programe ovih naših digitalnih tv od HRT-a, NOVA TV, RTL-a, njih gotovo 370 tisuća ima potrebu gledati i sve ostale moguće programe putem razno raznih paketa da na to troše cijelo ili većinu svojeg vremena očito da to rade možda i zbog toga što im se taj program kojeg gledaju ne sviđa ili nema dovoljno ponude na njemu iako godišnje samo za HRT građani putem RTV pristojbe izdvajaju milijardu i 450 milijuna kuna. Pa plus ovih 440 koje dajemo za razno razne paketa to vam je milijardu i 900 milijuna kuna da bi gledali televiziju i ono što nam ona može ponuditi. Naravno da manje telefoniraju bez obzira što su paketi pojeftinili, a u pokretnoj mreži tj. u nepokretnoj mreži ostaju robovi, kažem tih fiksnih naknada jednostavno kako uopće iz tog sustava izaći. A i Vlada nam je on-line kupila je 10 tisuća 550 pametnih telefona međutim desio im se, desila se mala nezgoda pa jedan gigabajt umjesto 11 kuna po novome košta samo 102,4 kune, jedno desetak puta više pa će se to … [[Govornik se ne razumije.]] valjda isplatiti. I ono što je možda najspornije plaće u HAKUM-u. Plaća predsjednika vijeća 40 tisuća 700 bruto kako piše u imovinskoj kartici, premijerova plaća je 39 tisuća 850 kuna bruto mjesečno, ministrova 31 tisuću 211 bruto. Najam 10 godina u onom neboderu 5 tisuća kvadrata 111 milijuna kuna. Mislim da su to dovoljni razlozi da mi u Klubu HDZ-a izrazimo jednu suzdržanost a najmanju ruku, kažem biti ćemo protiv ovoga jer mislimo da postoji prostor s obzirom na ovo što je ovdje navedeno da se smanje određene naknade i napravi kakva takva korist građanima jer ne vidim smisao u tome da agencija ne da neće da ulaže ili ne zna uložiti jer kažem ono što je predviđeno realizirano je umjesto 50 i toliko svega 7 a građani i dalje plaćaju svoj dio a agencija onda lijepo 100 milijuna kuna koje je nabrala oroči na banci pa onda mi to prenosimo iz godine u godinu i govorimo da smo uspješni uz ovakve plaće koje su više od svih državnih dužnosnika u Republici Hrvatskoj. Hvala.
Hvala lijepa. Tomislav Klarić replika.
Uvaženi kolega Borić kao obično u vašim raspravama potrudili ste se izvući podatke i oni su doslovno točni. Međutim, ja sam se javio za raspravu vezno za zatvaranje poštanskih ureda koje ste spomenuli i taj problem koji se odnosi u ovome dijelu na jedinice lokalnih samouprava. Naime, po meni malo cinično je uprava Hrvatskih pošta taj dio problema vezano za zatvaranje poštanskih ureda bacila na jedinice lokalnih samouprava ističući u svome komentaru da jedinice lokalnih samouprava nisu iskazale interes za sufinanciranje takvih nekakvih poštanskih ureda i zbog toga su ih oni zatvorili. Činjenica je da su uredi koji su zatvoreni njih 45 u Primorsko-goranskoj županiji njih 7 da se odnose na područja i naselja u Gorskom kotaru, na dijelu otocima i uglavnom u ruralnim područjima. Znamo što poštanski uredi i taj poštanski broj znači za bilo koje naše naselje i nisu uvažavani tada naši argumenti kada smo pregovarali sa Hrvatskim poštama vezano da ti poštanski uredi ostanu, da se gleda kumulativ prihoda na čitavom području jedinica lokalne samouprave. Dakle, gradovi i općine imaju po 5, 6 poštanskih ureda u različitim naseljima, neki posluju i više nego dobro. Neki su u onom smislu samih prihoda nisu pokrivali svoje troškove. Međutim svi zajedno itekako su dobro poslovali. Jednim rezom na taj način su ti poštanski uredi zatvoreni i to je još samo jedan put kada vidimo da se donosi i zakon koji ćemo, odnosno ukida se Zakon o brdsko planinskim područjima. Što će to značiti za jedinice lokalne samouprave u vidu punjenja proračuna da se nameće jedinicama lokalne samouprave i subvencioniranja i prijevoza djece u škole, predškolskog odgoja sve ono još što dolazi. I u ovome dijelu traži se od jedinica lokalne samouprave da sufinanciraju i takve poštanske urede. Mislim da to nije dobro. I mislim da u onom smislu kako je kolega iz HDSSB-a u svojoj [[Upadica: Hvala lijepa.]] Raspravi spomenuo u smislu zatvaranja poštanskih ureda u takvim područjima.
Odgovor na repliku Josip Borić.
Kolega Klarić, meni je jasno o čemu mi govorimo jer ovo je 2012. tu je zatvoreno 84 u 2012. A što se desilo u 2013. saznati ćemo tek sljedeće godine kada se podnese i drugo izvješće a biti će ih puno više. Zašto? Biti će zbog toga što je pošta u 8. mjesecu otpustila 1200 radnika kroz priču o restrukturiranju 1200 radnika. I to ne iz onih administrativnih, ajmo reći administrativnog dijela pošte nego baš onih poštara koji su radili terenski posao i oni koji se bave poštom i rade u pošti znaju o čemu ja govorim. Svi rade gotovo prekovremeno a ne plaća im se. A ne plaća im se. Pojedini direktori divizija ulaze u prazne poštanske urede da bi zamijenili nepostojeće one koji su otišli da bi pružili kakvu takvu kakvoću usluga o kojoj vi pričate i kažete da se ona nije promijenila. Ona se itekako promijenila. Vidjeti ćete po broju prigovora koliko ćete ih imati za ovu 2013. godinu. Zašto? Jer pošta više ne može fizički doći do nekih ljudi a ona je upućena. A što će se desiti tek kada se privatizira HPB, to ćemo tek vidjeti. Onaj novi vlasnik hoće li on htjeli za poštu obavljati usluge na način, tj. hoće li pošta za njega obavljati usluge po istim cijenama ili će on tražiti nešto drugo. I tko će tu zaraditi i tko će tu biti onda kriv. A onda ćemo tek o umirovljenicima i onima koji dobivaju mirovine preko pošti ili direktno na kućne adrese. Pa ćemo tek onda vidjeti gdje je pošta. Ali kažem, ovo što se krenulo sa takvim restrukturiranjem svi znamo da će nam pošta u ovoj godini iskazat očito i minus uslijed otpuštanja 1200 radnika jer je situacija po kazivanju ljudi koji rade u pošti postala neizdrživa.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Pa uvaženi kolega Borić, obzirom da je kolega Klarić već postavio pitanje vezano uz zatvaranje pošta na otocima i posebice u područjima posebne državne skrbi odnosno trebao bi biti posebni državni interes, ja ću se isto tako osvrnuti na taj problem, a radi se o gradu Zagrebu i o pošti u Hrgovićima. Ta pošta u Hrgovićima dakle komitenti su 20 tisuća stanovnika. Općina Trešnjevka ima 80 tisuća stanovnika i ukidanje svake takve pošte ne vjerujem da je nerentabilna, pročitala sam da je slabi pristup itd., međutim 2 km dalje otvarati drugu poštu u jednom šoping centru je zaista za 20 tisuća stanovnika jako teško ostvarivo, posebice kad se radi i osobama sa invaliditetom, o starijim osobama i umirovljenicima. Ono što bih još htjela iz vaše rasprave, dotaknuli ste se a to je ukidanje u stvarnosti donošenja mirovina putem pošte, posebice kad se to odnosi na ljude koji više su toliko stari da se ne dižu sa svojih kreveta. Poštari su im bili jedina veza sa svijetom, a i ta mirovina jedina veza s tim da su nešto u životu činili između ostalog. Međutim čini mi se i tih otpuštanja 1200 radnika i sami ste rekli radi se o poštarima kojima zaista svaki čas, većini njih koji svoj posao rade pošteno samo … i vrlo često u teškim uvjetima.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Kažem, ja još jedanput izražavam svoje žaljenje što je došlo do toga da se zatvori 84 poštanska ureda u 2012., a u 2013. shvatit ćemo koliko je to i preći ćemo mi i 20% zatvorenih poštanskih ureda. Onda ćemo tek vidjeti kakvu kakvoću usluge imaju ti građani, a ona je danas vrlo kažem jasna iz podataka. Na tom poštanskom dijelu vidjeli smo i sami iz izvješća vrti se oko milijardu i pol kuna. Samo na televizijama i ovim internet priključcima 500 milijuna, da ne govorimo o naknadama koje se plaćaju za ove druge ajmo reći mogućnosti koje nam pruža telekomunikacija gdje je višestruko veći iznos. Znači bavimo se s onim drugim, a ovo gdje nam je važno, gdje ljudi žive od toga da mu netko pruži određenu uslugu jer pošta u jednom malom mjestu, u selu je ono što može zamijenit i banku i sve ostale nekakve potrebe jer pošta i tom dijelu smjera, da bude nekakav ajmo reći trgovački centar. Svašta se unutra može kupiti kad uđete u jednu poštu. Ali ovo što su recimo krenuli sa svojom televizijom, EVO TV, pa ja ne znam kako će to funkcionirat. To uopće ne funkcionira i to znaju i svi oni u poštama da ne funkcionira jer jednostavno bez obzira na nekakav drugačiji model koji oni pružaju oni uopće nemaju ljude da to mogu održavati kao sustav i onda netko to kupi, ali popratna usluga ne funkcionira. Svi mi imamo i telefon i televizor, svi imamo potrebu da budemo dnevno povezani za svijetom, ali ovo što se čini kažem sa Hrvatskim poštama, a HAKOM na to gleda blagonaklono, mislim da je krivo. Da bi tu gospodine predsjedniče Upravnog vijeća trebali malo drugačije postaviti stvari jer ne može se prihvatiti sve što se tamo dešavalo da bi se napisala onda ovakva jedna rečenica.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepa. Pa vrlo interesantno je čut uplatili smo 400 milijuna u državni proračun. Pa tko je vama uplatio tih 400 milijuna, hrvatski građani. Pa zar nije normalno da onda iz tih novaca koji su hrvatski građani da tako kažem uplatili za određene usluge se solidarno pokriju neki troškovi nekih ureda koji naprosto ne mogu ekonomski funkcionirat. U onom trenutku kad se pošti dozvolila konkurencija bilo je jasno da oni neće moći financirat određene urede, međutim ne možemo s jedne strane pričati o ravnomjernom razvoju Republike Hrvatske a praktički režemo žilu kucavicu jer ako ukinete poštanski ured vi ste praktički ljudima dali kartu u jednom smjeru, ne vraćajte se više ovdje. Dakle to je jedno. Kolega Borić, vi ste spomenuli bili digitalnu televiziju. Vrlo je interesantno kako se netko igra sa građanima Republike Hrvatske, a nitko ne reagira. Dakle dobijete nekakav paket usluga, onda nakon dva mjeseca se izmisli nekakav novi program na koji se prebaci ili najatraktivniji filmovi, najatraktivnije utakmice i to morate nadoplatit 60 kuna. Onda vam to uključe u normalni program, ali vam istovremeno isključe dva programa koja ste vi platili. E sad kome se vi možete žalit, upravi vodovoda? HAKOM tu mora reagirati po defaultu, naprosto po funkciji koju obavljate vi morate reagirati, a to se događa jer gledajte, taj kompletan paket nije jeftin, on je 200 i nešto kuna. I druga stvar, dakle mi koji imamo vikendice na moru nas se opelješi na sve moguće i nemoguće strane. Šest mjeseci, kolega Radoš samo vi nabacite. … [[Upadica se ne razumije.]] Dragi su mi ovi proleteri iz Beograda. Dakle traži se od vas 6 mjeseci da imate priključak. Zašto? Ako je nešto na tržištu ja mogu imati mjesec, dva, tri, koliko mi treba, zašto bi ja morao plaćat nešto 6 mjeseci? Naprosto nitko na to ne reagira nego jednostavno debeloj guski se omogućilo da si i dalje maže vrat.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa kolega Šuker, ja sam rekao jasno koliko hrvatski građani troše da bi mogli gledati TV program, gotovo 2 milijarde, milijardu i 450 HRT-u i 450 milijuna svim ovim ostalim operaterima i njihovim paketima. Mi smo već puno pričali o svemu tome pa pogotovo toj internet televiziji i činjenica jest da tamo ima svega. Vi ako ćete uzeti sportski paket na mjesec dana oni će vam ga dat na mjesec dana i produžit uredno na dvije godine i sve dvije godine će vam ga naplatit jer da vi niste njega odjavili. Recimo HAKOM bi tu trebao nešto reći po meni. Kako je moguće ako vi uzmete paket na mjesec dana da vam ga nakon mjesec dana ne isključe nego vam ga uredno naplaćuju dok vi se slučajno ne zaboravom ili svojom voljom ne odlučite to skinuti, a plaćate ga 60 i nešto kuna mjesečno. Ako je nešto na mjesec dana onda ga nakon mjesec dana iskopčaj, pa ako hoćeš ponovo ponovno ga ukopčaj. A ne na mjesec dana hoćeš paket, a oni ti ga produže na 2 godine jer se nisi javio. Kad se javiš nitko se ne javlja. Zaborave. To su naše stvarnosti. Tu HAKOM treba. Imate i takvih prigovora vjerojatno, ne znam. To ćete nam objasniti. Ali da mi moramo zaista danas da bi nešto pogledali kako nas je volja kako je rekao kolega Šuker, znači platiš taj paket. Nakon mjesec dana dolazi neki novi paket. Nitko te nije obavijestio. Ti se samo imaš s time složiti i uredno platiti tu digitalnu televiziju jer ovaj naš digitalni signal pogotovo na otocima ne dolazi do svih kuća i mi smo prisiljeni na Internet televizije. Zbog toga i jest barem 30% ili 20% ovoga na priobalnom dijelu priključaka. Ne mogu ljudi gledati uopće televiziju hrvatsku nego su prisiljeni plaćati dodatni paket a to vam je već da niste ništa uzeli 140 kuna mjesečno.
Ingrid Antičević-Marinović, replika.
Štovani kolega, govorili ste o tome koliko je poštanskih ureda zatvoreno i slažem se s vama kako je za svako malo mjesto svaki poštanski ured bio simbol života i sve tome se nema što dodati. Međutim, evo i taj broj popriličan je. Međutim, evo i napominjem imate i prikaz javno objavljen da su se i američke pošte suočile s tim problemom i za njihove pojmove također veliki broj prošle godine utrnulo je 3700 poštanskih ureda, poštanskog servisa u Americi i mahom upravo u manjim ruralnim područjima. I kakvo je bilo objašnjenje. Ljudi su se također jednako tako raspravljali i javnost kao što vi kolega Borić u ovoj raspravi kad ste se dotakli upravo zatvaranja poštanskih ureda. A onda je direktor pošta odgovorio. Mi ne želimo više podizati ljudima poreze i da nas plaćaju porezni obveznici želimo biti samodostatni i proizvodni u svom sektoru. To je bilo objašnjenje. Ja mislim i slažem se s vama, ali to je onda jal za nekim drugim vremenima kada smo imali poštu i poštanski sandučić ispod svakog stabla. Ali ta vremena evo na vašu radost su zauvijek prošla. Ja ne znam zbog čega taj … [[Govornik se ne razumije.]] Ne možete imati nekakve kombinacije, znate uzet ću iz ovoga kao samoposluga pa ću uzeti iz ovog sustava što mi se sviđa. To jednostavno neke stvari idu u paketu. I zaista jedino racionalno objašnjenje jeste tome kritika je opravdana, ali što je odgovor na to. Pa nitko ne zatvara te zato što bi to htio. Jer ja se isto slažem s time. Kad dođete u malo mjesto gdje je sama starčad i kad im još zatvorite poštu gotovo je. Ali što je alternativa? Uvođenje još novih poreza?
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Hvala kolegice Ingrid, drago mi je da smo se mi barem u nečem složili u ovih dvije godine, pa i po tom pitanju. Ali ima alternative, evo ima novaca. 100 milijuna kuna na računu oročeno. Što radimo s tim novcima? Prebacujemo ga iz godine u godinu. Pa što se ne pomogne onda toj Hrvatskoj pošti. Pa ljudi plaćaju nešto. Plaćaju da im bude nekakva usluga. Možda to nije najbolje rješenje, možda ima i drugačijih. U vrijeme do 2011. nije zatvoren ni jedan ured. Kako se onda moglo? Pa isto nisu bila baš bajna vremena. Znam, sjećam se pokušaja zatvaranja pošte na Prviću. Pa tamo su se svi digli na noge. Pa to je za njih banka, sve. To im je doticaj sa svijetom pogotovo na otoku, a mi ovako onako administrativno to kažemo pa dobro 1200 doma, 200 ureda zatvori. Mi smo uspješna firma, možemo nekako opstati na tržištu, uredno građani plaćajte svoje naknade koje imate. To prebacujemo iz godine u godinu i dobivajmo kamate na to i onda smo svi zadovoljni, a samo su neki a posebno PPDS, brdsko-planinska i otoci nezadovoljni jer su to ruralna područja. Tamo će se najmanje tko buniti. Pa baš se tamo bune! Vidjet ćete šta će tamo bit! Još malo tih poštanskih ureda neka zatvore. Za sad su to radili po Gorskom kotaru, oni su tamo malo mirniji ljudi, oni neće. Ali neka zatvore na otocima, pa ćete vidjet šta će bit.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Jozo Radoš.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine predsjedniče vijeća, kolegice i kolege. Evo ja bih najprije pohvalio činjenicu da o radu ove dvije agencije, odnosno ovo je treća raspravljamo ne u pola 11 navečer nego raspravljamo u jutro. To su vrlo važne agencije sa vrlo suptilnim položajem na tržištu, sa vrlo velikim zadaćama i u pogledu opskrbe građana sa onim što im treba, a i u pogledu njihovih, zaštite njihovih prava o kojima se malo zna jer su to nove agencije koje imaju stanovitu stručnu nezavisnost, a opet su imenovane od strane politike koje moraju poštivati naravno sva pravila i zakone, a istovremeno upozoravati Vladu i njena tijela na kršenje nekih propisa i zakona. Prema tome, važno je da se Izvješće o radu ovih vrlo, dakle suptilnih institucija i novih institucija u našemu društvu da mu se da posebna pozornost i da se o njima raspravlja dakle u 9 sati, u 9 i pol ujutro i sada u ranim poslijepodnevnim satima, a ne naravno u noći kao što je to obično do sada bilo. Ovdje se radi kao što je već bilo rečeno oko kada se radi samo o telekomunikacijama oko 12,3 milijarde kuna. Dakle, radi se o visokom iznosu i naravno da je osobito važno kako se taj iznos troši. Da li se troši u skladu sa zakonima i da li se troši u skladu sa interesima građana Republike Hrvatske jer sve ovo o čemu ovdje govorimo je isključivo na usluzi građanima Republike Hrvatske. Govoreći o Agenciji za poštu i elektroničke komunikacije u onom dijelu u kojem se ona bavi regulacijom telekomunikacija treba ovdje uočiti rast prihoda od usluge pristupa internetu i televizijskim sadržajima i naravno pad prihoda od usluge i pokretne i nepokretne telefonije što vrlo jasno ukazuje na to da se način služenja time komunikacija, dobivanje svih sadržaja preko tih dvaju medija, dakle interneta i televizije, povećava i naravno da bi bilo vrlo važno da to povećanje tih tehničkih mogućnosti tih medija ide u prilog javnome dobru. A znamo da vrag nikada ne spava i da može ići i kontra toga i zato je i u ovom dijelu regulacije i zaštite prava potrošača važna uloga ove agencije o čijem izvješću danas raspravljamo. Ovdje se govori i o tome da je 41% hrvatskih domaćinstava priključeno na televizijske mreže sa posebnim naknadama što otvara pitanje položaja HRT-a. 41% hrvatskih kućanstava je priključeno na neke vrste internetskih televizija sa posebnim naknadama. Pitanje je kako se u takvim slučajevima ponaša HRT. Teoretski je moguće da netko uopće ne gleda programe HRT-a jer su oni dostupni na ovim mrežama koje plaća, a dužan je plaćati i pretplatu HRT-u i naravno naknadu televizijskim internetskim ponudama. I to je jedno pitanje o kojemu se svakako treba dobro razmisliti i vidjeti što s time. Čovjek zapravo, građanin danas nema zaštitu, on je obavezan plaćati televizijsku pretplatu makar je nikada zapravo ne pogleda ili ako pogleda, pogleda je preko ovih internetskih televizija gdje su one u ponudi a tu naknadu je čovjek već platio. Prema tome o tome bi trebalo jako dobro razmisliti kako to pitanje dobro regulirati da građani dva puta ne plaćaju jedno te istu stvar. Za pohvaliti je ovdje naravno i ulaganje u nove tehnologije i inovacije koje je poraslo za 43% u odnosu na prethodnu godinu. U tim uvjetima dakle smanjivanja ukupnih prihoda dolazi, ukupnih prihoda dakle govorio sam o prihodima pristupa internetu i televiziji, dolazi za povećanje ulaganja za 43%. I to nije mali iznos kada bi to povećanje bilo i relevantno. Radi se o ulaganju od 2,2 milijarde kuna. I naravno to su i nove tehnologije i inovacije koje će onda svim korisnicima, i onim krajnjim korisnicima i onima kojima se time služe omogućiti na neki način držanje priključka sa novim tehnologijama. Svakako treba pohvaliti sve ove mjere koje je operator naveo u svom izvješću, a ja ću naravno spomenuti samo one koje smatram najznačajnijim jer čini mi se da imaju najveću javnu korist, a to su državne potpore za razvoj širokopojasnog pristupa internetu u područjima od posebne državne skrbi, nerazvijenim područjima i otocima što naravno je jedna od sekundarnih mjera za postizanje ravnomjernog razvoja RH. I naravno podržavam tu mjeru i dajem podršku za nastavak i jačanje te mjere jer uravnoteženi regionalni razvoj je jako važna stvar za RH. A naravno spomenut ću ovdje i izradu jedinstvenog zahtjeva i naknada za prijenos sa jednoga operatera na drugi. Dosad je to bilo neregulirano područje kao i razvijanje alata kojim se mjeri brzina širokopojasnog pristupa internetu jer naši operateri i davatelji usluga vam uvijek naplate naknadu. Nije tu samo riječ o televiziji, ovdje je bilo govora o televiziji, oni vam uvijek naplate naknadu, a što možda u pola mjeseca nemate adekvatan pristup internetu ili nemate odgovarajuću brzinu o tome ništa. Nikada vam zbog toga neće smanjiti naknadu. I zato je dobro da se taj alat razvija, da se mjeri brzina širokopojasnog pristupa kako bi se onda nadam se nakon toga sankcioniralo one koji ne pružaju građaninu krajnjem korisniku ono što su mu potpisali, što su mu dužni pružati temeljem ugovora koji je sklopljen. Naravno pozdravljam posebno zaštitu djece, makar ovdje se ne govori puno o mjerama koje su poduzete, radi se o jednom vrlo važnom i vrlo kompliciranom području. Tako da sve aplikacije i mjere koje razvijate u tom smislu naravno trebate intenzivirati jer to je vrlo važna stvar. Da se taj tehnološki napredak koji doživljavamo rastom širokopojasnog pristupa i televizijskih internetskih kanala zapravo ne reflektira kao u konačnici šteta a ne korist za društvo. Zato je dobro da razvijate i te mjere zaštite djece. Naravno uredbe EU koja je davno prije ili znatno prije nas pristupila regulaciji tih pitanja kao što je recimo uredba o roamingu koju primjenjujemo sada od ulaska u EU također vrlo važne i primjena tih razvijenih europskih propisa u tom smislu će biti od velike koristi i za ukupno telekomunikacijsko tržište u RH ali sigurno će pomoći i radu našega operatora. Zato ukazujem na tu korisnu posljedicu našega ulaska u EU. Čitav niz tih sitnih, malih uvjetno rečeno malih korisnih posljedica ulaska u EU nismo ni svjesni. Ovdje preuzimamo razvijene propise EU za regulaciju toga tržišta. Prema tome, time će našemu operatoru biti lakše, a naravno usluga koju ćemo imati će biti bolja. Govoreći o pošti treba spomenuti makar je ovdje naravno jedna samo tema u fokusu o kojoj ću nešto malo poslije reći, da je prihod HP-a pao za 9% što svakako nije dobar podatak, a da je prihod ostalih operatera poštanskih usluga povećan za 10% u ukupnom padu poštanskih usluga. To svakako nije dobar podatak, ali jednu negativnu sliku ili u najmanju ruku otvaranje pitanja postavlja sljedeći podatak da na cijelom teritoriju RH univerzalni davatelji usluga nije bila samo Hrvatska pošta nego još dva operatera koja se ovdje ne navode sa obavezom pružanja usluga na cijelom teritoriju RH što je naravno zahtjevnije ali udio tih dvaju operatera koji imaju univerzalnu uslugu je zanemariv. Šta to znači? Da li su ta dva operatera izigrali dozvolu za pružanje univerzalne usluge ako je njihov doprinos pružanju univerzalne usluge na području cijele teritorije RH zanemariv što bi moglo značiti da su koristili samo ona područja gdje im je lakše doći, gdje se lakše i brže zarađuje a zapravo su time izigrali svoju obvezu temeljem takvog statusa da pružaju poštansku uslugu na teritoriju cijele RH. to je jedno vrlo važno pitanje i jako bih vas molio volio bih da odgovorite na to pitanje. No reći ću nešto i o ovom najprisutnijem pitanju, a to je ukidanje poštanskih ureda. Pošta je vjerojatno najrasprostranjenija institucija u RH i bilo bi dobro da se tih 1042 mjesta postaje koriste ne samo za pružanje poštanskih usluga nego bi država negdje u idealnom razvoju trebala razviti niz drugih usluga za koje je nadležna a zapravo ne smanjivati broj tih ureda. Ali lako je ne smanjivati broj ureda a onda pokrivati prihode odnosno manje prihoda Hrvatske pošte od strane tih istih građana preko poreznih prihoda koje oni uplaćuju u državni proračun, to je jednostavna politika ali ta politika zapravo ide prema smanjivanju nekih drugih prava tih istih ljudi jer se dio njihovih poreznih prihoda koristi za poštu. To nije jednostavna odluka, očito se nije moguće na brzinu doći do racionalnijeg poslovanja koji bi onda omogućio ostajanje svih tih ureda i obogaćivanje njihovih usluga, to očito nije bilo moguće. Ali kolege sa desne strane koji o tome govore moram podsjetiti da je to što se događa sa ukidanjem ureda događa se temeljem pravilnika o univerzalnim poštanskim uslugama koji se počeo primjenjivati 1.siječnja 2011.što znači da je donesen znatno prije, a zna se tko je onda bio odgovoran i za poslovanje pošte i da po tom pravilniku u RH je dopušteno da se minimalna poštanska usluga ona znači pet dana radnih dana u tjednu, 1 pošiljka dnevno ne mora primjenjivati na 10% teritorija RH. to je pravilnik koji je donesen u 2010.godini, a počeo se primjenjivati 1.siječnja 2011.godine i HACOM ovdje samo konstatira da je nakon ukidanja tih 84 pošte minimalni standard pružanja poštanske usluge u skladu sa pravilnikom koji je donesen za vrijeme HDZ-ove administracije i to naravno treba znati. I na kraju jedno pitanje koje se tiče RF operatora, to je Radiofrekvencijski spektar. Ovo je nevjerojatna činjenica ovdje u Hrvatskom saboru zastupnici su postavili zadnjih dvije godine koliko ja to pratim desetak pitanja, jedno je bilo i moje pitanje vezano uz dostupnost radijskog signala ja sam naveo područja južnih padina Velebita odnosno podvelebitsko područje i područje Pelješca negdje tamo oko Orebića gdje imate 10 snažnih talijanskih postaja i niti jednu ako imate jednu iole slušljivu hrvatsku postaju. I odgovor je Ministarstva a temeljem vjerojatno izvješća HACOM-a su bili da se to pitanje ne može riješiti i ovaj podatak da od 680 prigovora koji su upućeni Talijanskoj Republici odnosno njihovim nadležnim tijelima niti jedan nije riješen i da nas nakon niz godina suočavanja i upozoravanja na taj problem uz postojanje međunarodnih tijela koji se time bave, presuđuju i trebali bi presuđivati da nas oni ponovo vraćaju na bilateralne pregovore koji nikada ničim ne rezultiraju. To je jedan doista zabrinjavajući podataka i naravno ne mogu ući u detalje toga i ne znam kako se tako nešto može događati, ali apeliram da se to pokuša riješiti preko međunarodnih tijela jer očito preko tijela Republike Italije to neće ići, a sličnih problema sa talijanskim radijskim postajama koliko znam i susjedna Slovenija. I na kraju Klub zastupnika HNS-a će podržati ovo izvješće uz jedan mali apel ili bar napomenu da pokušate ako ikako možete makar se radi o tehničkom području malo pojednostaviti rječnik pa tako da se u ovom izvješću koje čitaju zastupnici ne pojavljuju termini kao što je neraspetljani okoliš RH i migracije na IMS tehnologije. Pokušajte to reći jednostavnijim riječima, a mi ćemo nadajući se da ćete učiniti to i nastaviti dobro raditi podržati ovo izvješće. Hvala lijepa.
Hvala. Josip Borić replika.
Kolega Radoš slažem se sa prvim vašim dijelom rasprave kada ste ukazali na nelogičnost odnosa RTV pretplate po jednom zakonu pa onda ovoga što plaćamo kroz ovaj recimo jedan osnovni paket jednog operatera jer tamo za 960 kuna možemo popratiti možda u Zagrebu dvadesetak programa ovisno o broju lokalnih koje možete uhvatiti, u nekim područjima recimo kod nas možete uhvatiti 12 programa ako ste na dobroj poziciji i platite 960 kuna. Uzmete osnovni paket tog operatera koji ima i svih tih 12 ili 20 i još dodatnih 70 i onda to platite 804 kune. Gdje je tu logika? Znači ili se nešto mora mijenjati u sustavu RTV pretplate ili nešto s tim programima jer ako ćemo plaćati uslugu jednu i drugu da imamo 1.700 kuna obveze, a u tome dupliciramo dvadesetak programa gdje je tu logika. Po meni ne postoji. A što se tiče ukidanja poštanskih ureda, kažete to je po pravilniku iz 2010. Pa pravilnik može ministar promijeniti ne čak ni Vlada. Ako hoće zakon može promijeniti. Ako hoće. Je li tako? Može. Zašto neće? Zašto mu je lakše otpustiti 1200 radnika i reći to je restrukturiranje. U 8. mjesecu. U 8. mjesecu kada još sezona traje, pa nisu čekali ni 9. čak. Nego u najvećem vršnom opterećenju kada pošte najviše zarađuju 1200 ljudi doma. Pa to je, kriva politika onog koji vodi tu poštu. Ali činjenica jest da se do 2012. nisu ukidali bez obzira na taj pravilnik a da se sada ukinulo u 2012. 84. I to 2, 3 u gradu i 80 na ruralnom području. I njima je to svejedno. Pa uredno u Zagrebu ima 50 poštanskih ureda ali recimo na tri otoka niti jedan.
Odgovor na repliku Jozo Radoš. Molim vas vodite računa o vremenu. Imamo 7 replika na ovo izlaganje.
Naravno da ovo što ste kolega Boriću rekli o tome da za isti novac, za manji novac dobijete bolju kvalitetu usluge, da nije logično. Ali zato sam ja posebno pozdravio i nadao se da će se taj program državnih potpora za razvoj širokopojasnog pristupa Internetu pa onda i uključujući i ovu dimenziju televizijskih davatelja usluga nastaviti i da će to dovesti do toga da se ta anomalija smanji. Što se pravilnika tiče ako donesete pravilnik koji ne primjenjujete onda nešto nije u redu sa vašim postupanjem. Bolje je ne donijeti nikakav pravilnik nego pravilnik koji nećete primjenjivati. Dakle, pravilnik je donesen sa namjerom da se primjenjuje i sa nekom logikom. Dakle, ovdje se radi o poštivanju kontinuiteta politike koju ste vi zacrtali donošenjem toga pravilnika i sada vam ni to ne odgovara. Dakle, ja smatram da je bolje ne donositi bilo kakav dokumenat koji nećete primjenjivati naravno zakon još gore i pravilnik jer onda samo stvarate nered u pravnom sustavu koji pokušavate regulirati.
Boris Blažeković, replika.
Hvala lijepo. Kolega Radoš jasno da zajedničku raspravu prihvaćam i mene ste isto potaknuli na osjećaj nepravednosti da se plaća duplo za gledanje jednog te istog programa. Ako uzimaš kabelsku televiziju i gledaš putem nje Hrvatsku radio televiziju a posebno još dobiješ i pretplatu za Hrvatsku radio televiziju pa misli da je to jedna od važnijih tema o kojoj bi trebalo u budućnosti razmišljati. Htio bih još samo napomenuti da ste me isto tako potaknuli sa širokopojasnim Internetom. Naime, Hrvatska ima jedan od najsporiji širokopojasnih Interneta na svijetu i samim time on je za svoje korisnike u krajnosti bez obzira na cijenu najskuplji. A ne odnosi se samo na naše surfanje po njemu nego se odnosi na poslovanje putem Interneta jer danas Internet je sredstvo rada. I treće što me isto tako potaknulo na ovu repliku jest to da nema signala ja sam isto tako uputio primjedbu ne možeš dobiti signal hrvatski na Silbi, Premudu i Dugom otoku i cijelom tom vanjskom dijelu hrvatskih otoka nego samo Talijane. I zanima me isto tako pitanje zašto nije moguće imati jedno te istu frekvenciju za javne radije. Posebno HR1, HR2, HR3 zašto nemaju istu frekvenciju u cijeloj Republici Hrvatskoj, je li to 92.1, 92.5, što je nebitno ali da ima jednakoznačnu, jednu frekvenciju na teritoriju cijele Hrvatske. Hvala.
Tomislav Klarić replika.
Evo, kolega Radoš u samom svom uvodnom izlaganju dobro ste rekli a vidim da su i ostali zastupnici komentirali da li naš građanin plaćajući pretplatu HTV-u a ima i ovaj paket digitalne televizije kod daljinskog upravljača stisne jer plaća HTV pa će sada gledati preko antene HTV ili u ovom paketu ima jedno i drugo. Ali neću o tome. Mene nešto drugo, čini mi se da Zakon o elektroničkim komunikacijama i to je bila negdje 2008. doneseno gdje je HT ovlašten za obavljanje javnih elektroničkih komunikacijskih usluga itd. i sada dolazimo do nešto čega jedinice lokalne samouprave, regionalne samouprave a čini mi se pak ni država nema a treba s tog osnova ostvarivati prihod. Radi se o katastru vodova. I o plaćanju služnosti na korištenju zemljišta u opće … [[Govornik se ne razumije.]] javnom dobru u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Uporno se izbjegava od strane onog koji je po zakonu, kojeg sam spomenuo ovlašten da plaća i koristi zemljišta, vlasništvo jedinica lokalne samouprave i da se konačno privede kraju i da se riješi taj katastar vodova ne samo na uskom području pojedine županije nego mi se čini da je tako na području čitave Republike Hrvatske. Netko je gradio tv komunikacijske mreže, netko ih je nekome dao da ih koristi da preko tih mreža i optičkih kablova koji su postavljani velikim dijelom i tijekom rata a onda i dok nije ovaj naš distributer došao, odnosno ovlašten za obavljanje javnih i telekomunikacijskih sada ih koristi. Vrlo malo jedinica lokalne samouprave uopće može naplaćivati jer ne zna koje su sve površine zahvaćene kabliranim međunarodnim kablovima svim onim što se nalazi u njihovom vlasništvu. Ne naplaćuje se služnost kako je to zakonom propisano [[Upadica: Hvala lijepa.]] Jedinice lokalnih samouprava ne ubiru prihode a čini mi se ni država.
Odgovor na repliku Jozo Radoš.
Kolega Klariću ja se slažem da je to sasvim nelogična situacija koja svoje korijene vuče iz vremena privatizacije Hrvatskih pošta i telekomunikacija kada to pitanje vlasništva pa niti naknada nije riješena na odgovarajući način. Situacija je još gora nego što ste vi rekli jer neke jedinice lokalne samouprave vode sporove oko naknade nad tim telekomunikacijskim kanalima oko vlasništva, neke vode oko naknade za korištenje tih zemljišta, a neke ne vode nikakve sporove, one jednostavno puštaju da taj potencijalni prihod jedinica lokalne samouprave jednostavno prođe mimo njih. U najmanju ruku bi trebalo pokušati sa državne razine da odnos prema tim instalacijama svih javnih tijela, a to su jedinice lokalne i regionalne samouprave bude jednak. U najmanju ruku bi trebalo postići jednako pravno postupanje i odnos prema hrvatskim telekomunikacijama.
Damir Rilje, replika.
Poštovana potpredsjednice, ravnatelju, predsjedniče Upravnog vijeća. Kolega Radoš, ja sam vas u jednom trenutku čuo da ste rekli, spomenuli ste davatelje koji su izigrali dozvolu za pružanje univerzalnih usluga pa sam htio iskomentirat, eto to me malo ponukalo zapravo da je to bilo za očekivati jer cijelo vrijeme, već od 2007. i 2008. godine imamo zadiranje u rezervirane univerzalne usluge i zapravo odatle je nastao još jedan veći problem kojeg danas nitko nije spomenuo, možda se i spomene do kraja, a odatle nastaje problem u velikom dijelu tržišta poštanskih usluga, dakle jedna ogromna i velika dubioza iz tog područja kojeg sam sad spomenuo. Kako ste to spomenuli, to me podsjetilo i na novo donošen zakon koji također ne mislim da će to riješiti jer on tamo na neki način govori o univerzalnoj usluzi i još jednoj usluzi koja se zove zamjenska poštanska usluga i onda se zapravo počnemo nalazit opet na području gdje će opet strukturna tvrtka radit sve što će morat radit, a netko drugi će moći kroz nešto podvlačit nešto treće kad pričamo o uslugama što bi značilo da nitko neće radit ono što mu se ne isplati, osim onoga kome će to bit zapravo naređeno, a to je Hrvatska pošta koja pokriva pa recimo od one 2,2 milijarde bar 1,5 koliko smo pročitali, sa malim padom 1,5 u prošloj godini.
Branka Juričev-Martinčev.
Hvala gospođo potpredsjednice. Pa kolega Radoš, kada ste govorili o ukidanju poštanskih ureda govorili ste na način kao da se radi isključivo o racionalizaciji poslovanja i u skladu sa pravilnikom, međutim ja vas moram demantirati. Dolazim iz grada Vodica i u sklopu grada Vodica je naselje Srima. Od ove godine nemamo poštanski ured u tom naselju iako Hrvatske pošte nisu imale troška najma prostora, bili su oslobođeni plaćanja komunalne naknade i svih drugih davanja, nisu imali dodatnih troškova za zaposlenike. Naime, zaposlenik je po četiri sata dnevno dolazio iz poslovnice iz Vodica i nakon toga su se Hrvatske pošte očitovale da posluju sa gubitkom od 20 tisuća kuna godišnje i to je grad Vodice bio spreman izdvojiti iz svog gradskog proračuna. Unatoč svemu tome poštanski ured u Srimi je zatvoren. Ne može se reći da je razlog racionalizacija poslovanja. Hvala.
Odgovor na repliku, Jozo Radoš.
Kolegice Juričev, nisam rekao u vašem slučaju da je racionalizacija poslovanja jer o tome nisam ništa znao, ali naravno da je generalno to motiv da se dođe do manjih troškova i da se eventualni gubici toga pogona u nemogućnosti ostvarivanja dobiti kvalitetom rada rješavaju i na takav način, a to je dakle bila intencija i vaše administracije jer ste se suočili sa tim problemom. U konkretnom slučaju koji se Vodica tiče doista ne mogu ništa komentirati i nisam tvrdio da je slučaj ukidanja pošte u Vodicama primjer racionalizacije.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice. Pa uvaženi kolega RaDoš, ja ću se osvrnuti na vaše izlaganje kad ste govorili o pravilniku i zapitali ste se koja je logika ne poštivati taj isti pravilnik. Ja ću ponoviti svoje pitanje. Ne vjerujem da u tom pravilniku sigurno stoji da u mjestu, odnosno u naselju koje ima 20 tisuća stanovnika, ovaj put se to radi u Zagrebu o naselju Hrgovići, da po pravilniku je moguće zatvoriti jedan poštanski ured ako baš se zgrada tog ureda nije urušila. Ne vjerujem kako biste se vi osjećali da se u vašem dijelu, u naselju u kojem živite zatvori jedan poštanski ured. Sigurno ne dobro. S druge strane, slažem se s vama što ste govorili o plaćanju usluga operaterima, odnosno moram reći da će se sve više i više građana maknuti sa T-COM-a odnosno otkazati usluge i telefoniranja i interneta i ponuđenih paketa jer najmanji računi ako se ne govori o tome, a plaćaju se sve te usluge sa PDV-om negdje oko 400 kuna i ne daj Bože da dignete slušalicu i nekog nazovete, to se penje na 500, a u ponudi je već na tržištu pojedini takvi paketi sa svim tim uslugama i oko 200 kuna, s tim da ću se ja založiti da se na neki način obzirom i na program HRT-a, naše nacionalne televizije nažalost da se ne moraju plaćati dvije pretplate, i HRT i pretplata nekog drugog operatera koji nam nudi paket usluga.
Odgovor na repliku, Jozo Radoš.
Kolegice Sumrak, pravilnik koji se donese, koji jedni ljudi shvaćaju ovako, a drugi onako u administraciji može biti vrlo štetan. Ja se ovih dana suočavam sa pravilnikom koji je donesen o ugradnji kondenzacijskih revizijskih okana na bojler koji se ne primjenjuje pa dimnjačar traži da se primjenjuje, a majstori ga ne znaju primijeniti, trgovci nemaju toga elementa i onda sam ja izgubio kao građanin Republike Hrvatske 5 sati da pokušam naći to. Dakle taj pravilnik koji je donesen, dimnjačar ga hoće primijenit, a majstori neće jer meni je stvorio teške probleme. Tako je i ovaj pravilnik gospođo Sumrak vjerojatno izazvao poteškoće u njegovoj primjeni i zato pravilnike koji se ne primjenjuju ne treba donositi.
Sunčana Glavak, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Radoš, nastavno na ovo o čemu je govorila kolegica Martinčev. Dakle, govoreći o racionalizaciji niste ulazili naravno u pojedine slučajeve. Pa kada govorimo o racionalizaciji onda bismo možda mogli reći da, rekla je Vlada treba skresat to, to, to i to pa onda hajmo skresat od 120 dvadeset. Dakle, naravno figurativno govoreći. Pa se tako desilo u gradu Prelogu, čuli smo i u gradu Vodicama. Dakle, zatvoren je poštanski ured. Mislim da i vi znate o čemu govorim. Dakle, u mjestu Draškovec gdje je jednako tako grad snosio sve troškove. Dakle, nije se plaćala komunalna naknada, nije se plaćala električna energija, nije se plaćalo grijanje, nije se odvoz smeća mora plaćati, najam, dakle ništa. Unatoč tome drugoj rujna taj je poštanski ured je zatvoren i u trenutku kada mi se bavimo da li imamo signal ili da li ometaju neke radijske postaje s talijanske primjerice strane naše radio postaje, da li nam je brz i kako funkcionira širokopojasni Internet, tada se u tom istom mjestu jedan čovjek koji ima 72 ili 77 godina sigurno to ne pita. On se pita zašto pobogu Hrvatska pošta mora unatoč svim ovim olakotnim okolnostima koje tako možemo nazvati zatvoriti taj isti poštanski ured. Možda samo zato da će onda netko moći predočiti te rezultate i reći evo ja sam smanjio to za 20% i to su moji rezultati. I rekli su mi i da ja negdje moram uštediti. Dakle, jedno razumno objašnjenje bih molila ako je moguće dobiti u ovakvim slučajevima. Naravno, ne tražim to od vas. Ali nadovezujući se na ono o čemu ste govorili, a to je racionalizacija unatoč tome što možda u tom mjestu racionalizaciji mjesta bilo nije. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Rasprava o Godišnjem izvješću o radu Hrvatske agencije za poštu i elektroničkih komunikacija za 2012. godinu, odnosno izvješću kako se to kaže skraćeno HAKOM-a o poštama. Svjedoci smo da se u svim županijama našim u RH u posljednjih godinu, u posljednjih 2012. godini na koje se odnosi ovo izvješće ukidaju poštanski uredi. U Brodsko-posavskoj županiji i to u općini Donja Vrba koja je gotovo prigradsko naselje Slavonskog Broda ukinuta je tzv. pošta kako to narod voli reći jednostavnim rječnikom ukinuta je pošta. U Selcima Đakovačkim ukinuta je pošta i u niz drugih županija i mjesta u prošloj godini, koliko 82. Namjera je hrvatske Vlade da smanji ili kako se to lijepo kaže racionalizira Hrvatsku poštu, odnosno njeno poslovanje s obzirom na učinke u smislu financijskog poslovanja. Dakle, za 1200 djelatnika, 1200 radnika od sadašnjih 10800. Hoće li to raditi ovako malo po malo ili u ovoj 2013. godini kada dobijemo izvješće HAKOM-a vidjeti da to izgleda dosta drastično to ćemo tek vidjeti. Dok se ukidaju poštanski uredi poglavito kažem po selima u RH dotle imam vijesti i od kolega doktora, ali i od učitelja u školama da u pojedinim dijelovima županije, a tako i drugdje nemaju mogućnosti rada. Liječnik nema širokopojasnog pristupa internetu i ne može propisivati one e-recepte, e-uputnice itd. Na primjer u općini Podcrkavlje u Slavonskom Brodu, a u općini Garčin u selima Kločevik i tako dalje, gore brdskim selima Vrhovina nema širokopojasnog interneta pa učitelji ne mogu djecu učiti nastavi informatike. Kako će imati informatiku ako nema signala kako se to kaže. Ja mislim da to nije jedinstven primjer samo u Brodsko-posavskoj županiji, nego toga ima i drugdje poglavito u brdsko-planinskim područjima, možda na otocima itd. Opet otoke muči problem signala sa hrvatskih glasila, medija u odnosu na one talijanske. Ma kad se penješ cestom D1 Gračac – Obrovac onda možeš uhvatit samo talijanske stanice. Teško možeš gotovo i bilo koju hrvatsku stanicu na radiju uhvatiti, a kamoli na televiziji. Da, u zaleđu ne na samom priobalju, negoli u zaleđu, u Lici. Probajte uključiti radio cestom Gračac – Obrovac pa ćete čut, samo parlare italiano. Je. E sad smo promijenili analogni u digitalne signale. Već sam 3 resivera promijenio. A ne znam, valjda kupujem lošije kvalitete i što sve ne. I dalje ima problema sa vrlo često sa slikom itd. Tako da ponekad uhvatim i one koji se služe analognim signalom pošto smo mi u pograničnom području Slavonija uz rijeku Savu sa Bosnom onda prebacim na PTCP da čujem što kažu i oni tamo jel', odnosno radioteleviziju Republike Srpske jel'. Ali to ja govorim dvojezičnim pismom jel'. Ili pak na Federalnu televiziju BiH pa gledam njihovo. Pa ne vidim ja neku razliku u kvaliteti slike u odnosu na naš veliki digitalni signal. I onda kada gospodine iz HAKOM-a odete u Jaruge, selo u Općini Sikirevci pa i još neka druga sela prisavska upadne vam, dođete kući i piše imate dvije poruke na mobitelu. Pogledate, aha MOBIS Republike Srpske vam je ušao u mrežu. Nije samo dakle Talijani imamo mi i druge koji nam upadaju u signal, a ovdje putem mobitelske mreže. Ali ne samo to ukoliko u takvoj situaciji telefonirate ili šaljete poruku onda ide na račun tamo jer vam je ušao signal druge mreže. Ili vam je pak onemogućen kontakt zbog upada druge mreže na vaš mobitel. Sve su to problemi koje evo ovako jasno i glasno izravno sa imenima da kažem mjesta u našoj Lijepoj našoj i gotovo da kažem i ljudi i osoba i ustanova počevši od škola i zdravstva imaju a u svezi komunikacija za koje je HAKOM također nadležan i čije izvješće danas slušamo i čitamo. Hoćemo li kao klub HDSSB-a usvojiti ovo izvješće? Pa ja bih bio najradije suzdržan jer je gotovo vidljiva intencija da nekako Hrvatske pošte, znate što ponekad uspoređujem te pošte. Maloprije sam razgovarao s kolegama vani i ovdje i sa ne baš u potpunosti sa vatrogasnom službom ili pak sa liječničkom službom. Ja kad sam dežurni kao kirurg ako mi nitko ne dođe tu noć da operiram slijepo crijevo ili da je slomio nogu ili je netko nekog udario pa dođe zbog traume ja sam zapravo po nekome zapravo primio novac za dežurstvo, doduše sad ne da Ostojić ali dat će on, dakle primio sam novac za dežurstvo a da ništa nisam napravio. Vatrogasci ako nema požara onda je on zapravo isto "bezveze" pod navodnicima prima plaću, nezasluženu, nepripadnu plaću. Tako isto i Hrvatske pošte. One možda ne ostvaruju dohodak, ne ostvaruju, dakle financijski nisu isplative ali one su i simbol i toga sela i toga mjesta. Pred poštom i u pošti se odvija gotovo život seoski život. One su po tradiciji mjesto i sastajalište. Dakle, one su više od poštanskog ureda, puno više znače od poštanskog ureda. Možda sam usporedbu sa kirurgijom ili sa vatrogascima napravio pregrubo ili preuveličao taj značaj ali ne znam sjećate li se vi svog djetinjstva ako ste bili na selu i vidjeli to, to je tako. To je zaista tako. Ja znam da su nova vremena i da u vrijeme ovakvih komunikacija modernih i ostalih da je ono kaže ah to je zastarjelo. Ali s druge strane pitam kad već govorite zaštita korisnika, i piše zaštita korisnika na 15. stranici, a vrlo je aktualno prema Snowdenovim govorima i otkrićima koga se sve kontroliralo putem interneta i ostalih dakle mobitelskih mreža. Pa nitko da priupita postoje li indicije da je i Hrvatska bila na redu? Poput Njemačke, Španjolske i ostalih. I od koga? Mi kao da smo izolirani, mi kao da smo ono ne znam ni ja negdje na Grenlandu ili ne znam ni ja gdje, možda na Antarktiku, kao da nismo dio Europe i kao da nismo dio modernih komunikacija, a jesmo poprilično. Novine naše uopće o tome, mediji dakle glasila ne pišu o tome. Zemlje relativno velike poput Španjolske, Njemačke i ostalih su nadgledane. 16 milijuna komunikacija u Španjolskoj je nadgledano. Pitam je li HAKOM ima saznanja je li toga bilo u Hrvatskoj i prema kome? Zanimljivo, mislim da ima i Hrvatska neke važne i poslove i to koji su zanimljivi onima koji žele prisluškivati ili žele zabadati nos u tuđe dvorište. A vidimo da takvih ima danas u svijetu. Ali eto o tome danas nijedne riječi jel', iako mislim da bi bilo zanimljivo a možda vi nemate informacija takvih ili one stoje negdje drugdje ili je takva politika da se o tome ne govori. Financijski efekti HAKOM-a i ostatak da kažem kako se to prije voljelo reći ostatak dohotka i prenošenje za buduće, za drugu godinu u samom HAKOM-u uz kako reče kolega ovdje jedan Borić nema ga jel' uz visinu plaća i u bruto iznosu koji su podjednakim predsjedničkim itd. predsjednika Vlade, premijera i ministara i veće daleko od saborskih plaća a na saborske zastupnike tolika povika bezrazložno vrlo često, ponekad i s razlogom pa zbog svega ovoga rekao sam da nećemo tako decidirano biti protiv kao što su kolege iz druge oporbene stranke ali ćemo biti suzdržani. Hvala lijepo.
Kolega Miroslav Tuđman replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Grubišić ja mislim da ste zapravo upozorili svojim riječima ono što je ključno, a kada ste rekli da su pošte puno više od postojećih ureda odnosno da pošte možda jesu zastarjele ali de facto ostaje ono što je bitno a to je potreba za komuniciranjem. Prema tome komunikacija je uvijek spajala i uvezivala ljude. Ta dimenzija, ta socijalna dimenzija to je nešto što je potpuno izostalo iz rada ove agencije jel se definira da je zadaća HACOM-a pratiti poslovanje na tržištima elektroničkih komunikacija i poštanskih usluga i ide se na tu tehničku dimenziju. Profit i tehnički kriterij postaje jedino sredstvo umjesto da se gleda to kako ta institucija komuniciranja ljudi u kom smjeru će se razvijati u kom smjeru te brze tehnološke promjene odnosno brza zastarijevanja da se ide u kom smjeru će ići. Ja ne očekujem da bi HACOM mogao raditi te studije ali ova sredstva koja oročuje bilo bi normalnije da daju ovim institutima za društvena istraživanja da istraže da vide u kom smjeru će se ta komunikacija, pošta i elektronika uopće ovi elektronički mediji razvijati, kako bi se mogli onda predvidjeti daljnji razvoj i opstanak tih ureda na otocima, ovim zabačenim mjestima sa koje sve druge funkcije mogu preuzeti a ne da se krećemo u ovim uskim zadanim granicama i da nam jedini kriterij bude profit i rentabilnost. U tom smislu mislim da je ovo naprosto nedostatno i da je žalosno da i institucije koje to rade i mi kao Sabor smo ispod razine problema s kojim se trebamo baviti.
Odgovor na repliku Boro Grubišić.
Kolega Tuđman novac je i otuđio i pokvario ljude i vidimo to svakodnevno po suđenjima i po progonima koji se vode. Nažalost novac tj. profit je ušao u sve pore ovog društva. Ali ono što saborski zastupnici ne bi trebali a to je najmanje šutjeti o takvim pojavama. Dakle trebamo ovako raspravljati, trebamo govoriti, trebamo ukazivati. Pa možemo li postići to što, Bože moj, vidjet ćemo.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu kolega Damir Rilje.
Potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine Lučiću, predsjedniče upravnog vijeća, kolegice i kolege. Ne znam evo ja sam se opredijelio više za suštinu nego za statistiku jer statistika se iščitava ovdje iz izvješća nekoliko puta večeras ponovljeno mnogo toga, a zapravo mnogo toga nije rečeno. Radi se o tržištu teškom kada su elektroničke komunikacije od 12,4 milijarde kuna i 2,2 milijarde kuna u poštanskom tržištu. I ja nemam namjeru prepričavati izvješće jer vi ste ga jako dobro složili, jako ste ga dobro sročili i zapravo bi ono trebalo iskazati jednu savršeno dobro stanje. Ali prema mojim spoznajama zapravo tržište nije to u svojoj realnosti. Eto baš što se tiče tržišta elektroničkih komunikacija koje bi ovako na brzinu malo prešao jer ono je već na neki način isprivatizirano, vi ga imate nadgledati i nadgledate ga, morate paziti da bude suglasno svim zakonskim odredbama i da svi koji sudjeluju u tržišnoj utakmici a za tržišnu utakmicu smo se jednom davno opredijelili posluju po načelima upravo te utakmice i da se promiču načela tržišnog natjecanja i interesa korisnika usluga, kakvoće usluga. Dakle načelo nediskriminacije i poštivanja svih sudionika u tržišnoj utakmici dakle svih sudionika koji se pojavljuju na tržištu tih usluga, a isto tako i zaštitu korisnika osiguravanja odgovarajuće kakvoće usluge. E to je sada sve lijepo rečeno no činjenica jest da nedovoljno operateri u elektroničkim komunikacijama ulažu u postojeće sustave. Oni jesu nešto popravili, činjenica jest da i dalje imamo taj širokopojasni Internet. Sada je priča jel čaša polupuna ili poluprazna, dalje imamo smetnje, dalje primamo loš signal bilo da se tiče televizijskog programa, bilo da se tiče mobilnih komunikacija. Više se ulaže u mobilno na tome se sada zarađuje. Toliko i toliko dobijete u paketu megabajta odnosno gigabajta već nečega za korištenje, a onda jel vam to ne naplate kao što je ovdje bilo već rečeno ili vam naplate pa vi možete otkazati ili ne, svaki sljedeći je toliko i toliko košta inače padate na brzinu onog običnog analognog prijenosa. I što zapravo imamo? Imamo situaciju u kojoj elektroničke komunikacije su svedene na to da im se smanjio na našem tržištu prihod svim operaterima toliko koliko se smanjio zato što se nisu trudili povećati uslugu na neki drugačiji način osim ono što jesu, 2,5% dignuli su sa 48 eura na 70 eura što je rezultat ulaganja u pristup internetu putem mreža pokretnih komunikacija kao opremu koja omogućava prelazak korisnika u nepokretnim komunikacijama na nove tehnologije. No isto tako ostaju problemi najma mreže i vodova. Tu ste se borili i izborili koliko ste mogli i naravno korištenja kablovske kanalizacije zajedno ali isto tako ostaje onaj problem kada jedinice lokalne samouprave koriste, odnosno kada se koristi njihovo komunalno dobro i njihovo zemljište. To je jedan problem koji je ostao i oko kojeg se uistinu vode silni procesi ja to osobno znam. I tad i danas se na T-COM, konkretno T-COM nastupa po nekakvim svojim uvjetima i zastupa sve uvjete i dosta dobro se bori za tu priču iako nema pravo na to znate. Činjenica jest da ono što moramo nazvati lošom kakvoćom usluge još uvijek visokim cijenama u odnosu na europske a gledajući razinu nacionalnog prometa dakle i nedavno smo pričali o tome kako će nam se višestruko smanjiti cijene telekomunikacijskih usluga. No, to se baš nešto i nije dogodilo. Ali naravno da ja ne gubim vrijeme ja bih se osvrnuo na tržište poštanskih usluga na kojem evo, koje je teško 2,2 milijarde kuna. Od poštanskih usluga, dakle davatelji su ostvarili ukupan prihod od milijardu i pol kuna i HP ima udio 67%, ostalih njih 21 33%. Kao što smo i čuli zanemarivi iznos je, odnosno zanemarivi dio udjela u onima koji su dobili dozvolu da se bave univerzalnim uslugama upravo zato što oni to nikada nisu ni htjeli. Od 2007. i '08. do 2012. godine oni zapravo ulijeću u neko drugo područje jer je lakše koristiti nečiju tuđu mrežu. Naravno ostale poštanske usluge no one su negdje na 680 milijuna to je HP ostvario 28%, ostali davatelji 72% i to govori da su se svi zapravo uprli na neki način u te ostale poštanske usluge iako nažalost i HP se bavi nekakvim, zapravo više ne ni poštanskim nego sasvim trećim uslugama što će reći da on kao glavni nacionalni operater koji je zapravo i zaslužan za veliki dio od onih ostvarenih 344 milijuna usluga je u velikom problemu radi naslijeđenih dubioza, od 347 milijuna i radi onih skoro 500 milijuna izdanih korporativnih obveznica na Zagrebačkoj burzi. I onda dobivamo velikog nacionalnog operatera kada zbrojimo jedno i drugo sa velikim dubiozama i problemima. A to je zapravo jedan ogroman dio najveći dio poštanskog tržišta. HP je kao tvrtka od interesa za RH, to nikome ovdje ja mislim ne predstavlja problem. Isto tako broj poštanskih ureda je takav kakav je, čujem da će se ove godine dakle 1042 je li to dobro ili ne, moraju funkcionirati na načelima tržišnog poslovanja. No, ne smiju smanjivati usluge i treba, uistinu treba jedan dio možda nekakvog drugačijeg pristupa. Znate, ja ne znam koliko prednosti donosi EVO TV, otkup zlata, prodaja osiguranja, da ne kažem sada ono što se planira recimo npr. veliki distribucijskih centar u Velikoj Gorici ili tiskara Vjesnika. Sve je to lijepo ali čini mi se predimenzionirano a i u sebi sadrži neke nerazumljive momente, recimo prijenosa unutar naše zemlje sa točke A na točku B za poštanske pošiljke bez ikakve potrebe. A sada imamo četiri sustava za razradu pošiljaka u Hrvatskoj koje su … [[Govornik se ne razumije.]] S druge pak strane prema samoj bilanci, konsolidiranom izvješću Hrvatske pošte dakle smanjeni su prihodi, ukupni prihodi na 1,6 milijardi za 2% i naravno prihodi od prodaje za 4% pa su sada oko 1,5 milijarde. Od troškova spomenuti ću samo troškove za plaće. Oni iznose nešto manje od 1,1 milijardu. Dakle, kada uzmete još troškove poslovanja onda tu nema napretka. Dakle, onda se ja pitam šta je od tih ostalih usluga bitno i šta doprinosi glavnom operateru. U svakom slučaju liberalizacija na ovom području i … [[Govornik se ne razumije.]] Zakon o pošti donijeti će i zaoštravanje tržišnih uvjeta a sukobi se već nadziru između dvije vodeće grupacije. Jednu predvodi, evo ja ću spomenuti City express sa ostalima i s druge strane Hrvatska pošta, državna strukturna tvrtka u koju je država uložila puno ali čije poslovanje pokazuje dakle dosta lutanja. I ovdje se još nismo ni dotakli novog Zakona o pošti i nekih zahtjeva koje iz njega proizlaze. Npr. smisao kompenzacijskog fonda, on nema šanse da Hrvatskoj pošti jako pomogne. Formiranje cijena javnog operatera oslobođenog od plaćanja PDV-a za univerzalne usluge, reguliranje dostupnosti poštanske mreže drugim davateljima, odobravanje rabata tzv. problematičnih popusta za koje već postoji prijava HP-u a nedavno smo na Odboru za gospodarstvo kada smo imali izvješće AZTN-a evo o tome smo i raspravljali. I naravno fantomska zamjenska poštanska usluga, ne znam za mene je usluga, usluga bitno je da ona dođe do korisnika, da mu se može pružiti po optimalnoj cijeni uz odgovarajuću kakvoću. Dakle, što je prava istina o pravilnosti, kakvoći prijama i uručenja poštanskih pošiljaka koje ne tako rijetko dobijemo vjetrom iz susjedovog vrta ako smo imali sreće da nije bilo kiše, da nije bilo padalina, da ne govorimo o rokovima za prijem, uručenje o čemu HAKOM isto ima pravo nadziranja, naravno i obavezu. Podaci iz javnog života govore da kakvoća koju pružaju davatelji baš i nije dobra dakle ne samo, ja se ovdje nisam obrecnuo o HP, meni je interes da on funkcionira. I naravno HAKOM ima obvezu osiguranja konkretnih uvjeta na tržištu i provedbe zakonskih odredbi ali i očuvanju kakvoće usluge uvažavajući prava nacionalnog operatera i drugih davatelja. Jedino se tako može osigurati uredno servisiranje i potreba korisnika za kvalitetnijim uslugama. Za više od ovoga nemam vremena pokušao sam izvući što sam mogao. Hvala vam lijepo. Sve rečeno je odraz skrbi za ovako važan sustav pa vas molim da ovu raspravu tako i razumijete a možda bi bilo i dobro da jednom imamo izvješće o Hrvatskoj pošti u ovom Saboru, do sada je nismo imali.
Hvala lijepa. Hvala. Završna riječ u ime predlagatelja, gospodin Dražen Lučić. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice Sabora, poštovane gospođe zastupnici i gospodo zastupnici. I hvala vam na vašim komentarima, pitanjima, kritikama. Sigurno da ćemo u našem budućem radu to uziti sve u obzir. Ja bih se samo … na neke od njih koje sam tu zabilježio, za koje mislim da mogu dati odmah izravan odgovor. Ako ima kakvih dodatnih pitanja stojim vam i ja i sve moje kolegice i kolege na raspolaganju. Novo vijeće HAKOM-a je najavilo još u ožujku da ćemo po završnom računu smanjiti … dionice na tržištu za najmanje 20%. Takvo pitanje tzv. viška to je regulirano Zakon o … komunikacijama ne ostaje HAKOM-u nego se vraća tržištu. Iduće godine će naknade biti manje svim dionicima, a novo vijeće radi na učinkovitom poslovanju, smanjuju se rashodi. Ove godine smo smanjili rebalans od financijskog plana koji je nedavno usvojen od Vlade. Materijalne rashode za radnike za preko 3 milijuna kuna i to smo usmjerili program potpora. Gospodin saborski zastupnik Borić iz HDZ-a je komentirao da ima određena sredstva koja su oročena. To su sredstva za program potpora. Program potpora funkcionira tako da se raspiše natječaj, kad operator … nešto sagrade onda ta sredstva budu isplaćena. Kako se ne bi gubila vrijednost zbog inflacije ta sredstva su oročena, isključivo se namjenski koriste sa poslovnog računa za program potpora za razvoj širokopojasnog pristupa internetu, a ne služe za financiranje rada HAKOM-a. Kada već govorimo o programu potpora za razvoj širokopojasnog pristupa internetu, cilj je i prije 2016. što je zacrtano programom potpora, sva ta sredstva vratiti tržištu znači što prije i to prije svega područja od posebne državne skrbi, ruralna područja, otoke. Tu radimo skupa i sa Hrvatskom poštom i sa svim tim malim naseljenim mjestima u Hrvatskoj kojih je preko 5000 koji imaju manje od 750 stanovnika i u tim mjestima sa domovima zdravlja, sa školama se povezujemo i upravo su to ciljani korisnici u tim područjima. I dalje ćemo raditi na podizanju razine zaštite korisnika, posebno djece. Što se tiče osjetljivosti na zatvaranje poštanskih ureda uz zadržavanje kakvoće i održivost … poštanske usluge to je isto jedan od prioriteta rada HAKOM-a i u ovoj i u idućim godinama. Povezat ćemo te poštanske urede sa programom potpora tako kako bi se to moglo iskoristiti možda dio sredstava koji vam stoji na raspolaganju. A što se tiče doprinosa novih operatora univerzalnih poštanskih usluga i komentara nekih od gospode saborskih zastupnika da je on zanemariv inspekcijama, a utemeljen je po novom Zakonu o poštanskim uslugama provjerit ćemo da li ima mogućosti zlouporabe. HAKOM će nastaviti dalje promicati nove tehnologije i poticati ulaganja svih operatora kako bi porast gustoće i širokopojasnog pristupa internetu izravno pridonio porastu društvenog proizvoda. Nastavit ćemo suradnju sa svim institucijama u Republici Hrvatskoj, ali i međunarodnim institucijama i našim susjedima na intenzivnom rješavanju problema smetnji iz Italije. Također kritiku da pojednostavimo odnosno preporuku da pojednostavimo rječnik u našim izvješćima, to ćemo sigurno učiniti. Bilo je pitanje gospodina saborskog zastupnika o frekvencijama na području Hrvatske. Postoje samo tri nacionalne frekvencije koje su dodijeljene ženevskim sporazumom iz '84. i potvrđenog 2006. godine. To je razlog zašto automatski prelazite kad slušate istu radijsku postaju s jedne frekvencije na drugu, ta što je međunarodni sporazum koji ne pruža mogućnosti za veći broj nacionalnih frekvencija u Republici Hrvatskoj. Bilo je pitanje o potvrdi o pravu puta što je regulirano Zakonom o … komunikacijama iz 2008. godine te Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o … 2011. HAKOM je dosad izdao desetke tisuća potvrda o pravu puta. Mi smo upravo tijelo koje rješava sporove, svakodnevno dobivamo nekoliko pa ponekad i desetke isto zahtjeve i građana i lokalne samouprave, međutim slažem se da stanje sa katastrom vodova nije riješeno. Taj problem je prepoznat i u suradnji sa Ministarstvom graditeljstva i prostornog uređenja sa Državnom geodetskom upravom radimo na izradi katastra vodova jer je to jedan od temelja kako bi se povećalo ulaganje … infrastrukturu, a isto tako jedan od temelja za dobivanje novaca za projekte za koje apliciramo kod europskih fondova. Što se tiče službe za korisnike, radit ćemo i dalje na zaštiti korisnika, što više na prevenciji i bilo je pitanje u svezi prisluškivanja. HAKOM nije nadležan za to područje tako da to ne spada u područje nadzornosti HAKOM-a. Ako ima slučajno još kakvih pitanja koje mogu odmah odgovoriti stojim na raspolaganju. U svakom slučaju hvala na pozornosti i još jedanput na vašim komentarima i kritikama. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sunčana Glavak, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa nisam nažalost čula odgovor na pitanje koje sam zapravo postavila. Jednako tako moram konstatirati da već nekoliko mjeseci ni gradonačelnik grada Preloga, tema o kojoj sam govorila, nije dobio odgovor na jednako postavljeno pitanje pa ću onda postaviti dodatno pitanje. Dakle, gradu Prelogu je rečeno da se sporni poštanski ured može otvoriti ako grad podmiri troškove u iznosu od 150 tisuća kuna i zatim svake godine izdvoji 70 tisuća kuna za rad poštanskog ureda. Dakle ja se onda pitam da li nije onda gradu uputnije zaposlit neku mladu osobu koja će u ovom malom mjestu koje je ostalo bez svog poštanskog ureda otići od kuće do kuće, skupiti račune ili odnijeti mirovine. Dakle mi govorimo o unapređenju tržišta s jedne strane i vi pratite s jedne strane tržište poštanskih usluga, a s druge strane ne znam na koji način bismo ih zapravo osuvremenili jer ako nešto ne postoji ne možete ga ni osuvremeniti. Ispravite me ako mislite da to nije tako. Dakle molim vas samo, imamo li ikakav odgovor na ovo i zašto bi zapravo jedinice lokalne samouprave morale na ovakav način omogućiti funkcioniranje poštanskih ureda. Ja predlažem onda da zaposle jednostavno neku osobu i da to na taj način riješe. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Dražen Lučić.
Hvala gospođo potpredsjednice Sabora. Gospođo zastupnice, dobit ćete odgovor … u pisanom obliku zato što to moram prvo pitat Hrvatsku poštu. Mi kao HAKOM ne može u ovom trenutku vam dati odgovor, sve ostalo je špekulacija, ali ako se slažete dobit ćete na vašu saborsku adresu do kraja tjedna odgovor. Hvala vama.
Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Slušajući izvješća agencija općenito ovdje u Saboru stječe se dojam da je u Hrvatskoj stanje idilično, sve savršeno funkcionira, potrošači se štite, kupci su svima na prvom mjestu, a najugroženija vrsta u Hrvatskoj upravo su potrošači i kupci. Nešto to onda ne štima. Kako je moguće da 1.7. kad smo ušli u EU dobivamo na poruke na mobitele telekomunikacijskog operatera da je od 1.7. deset puta jeftinije razgovore i slanje poruka. Što su radile agencije do tada? Ima li itko osjećaj neugode bar što smo mi 10 puta plaćali godinama mimo svih razumskih iznosa pravio nas netko idiotima u Hrvatskoj. Kako nekome nije neugodno zbog toga samo se to pitam? A svi promiču investicije, svi štite kupca. Kupac je jednostavno nezaštićen. Nitko o njemu ne brine. On je prepušten sam sebi. Ma on ne može sa tele operaterom razgovarati. On jedino sa automatskom sekretaricom može komunicirati, ne može ni s kim razgovarati. Ne može doći ni do koga. Onaj koji ga nagovara na promjenu tarife nagovara ga, već sutra je smijenjen, već sutra neki drugi student govori s tog istog radnog mjesta. Otkuda takva agresija na potrošače da se nagovara na promjenu tarife one koju je prethodno upravo taj isti operater nagovarao da upravo tu tarifu prijavi i da koristi. I kako mu onda za 15 ili 20 ili 2 mjeseca poslije toga ta tarifa ne odgovara, nego mu je povoljnija neka druga. Nitko na takve stvari nije nikada reagirao. Mi smo najskuplje telekomunikacijske cijene imali na svijetu. I dan danas u romingu to imamo. Gdje je tu kupac zaštićen? Na koji način je zaštićen? Da plati račun i šuti, jedino tako.
Hvala. Hoćete li odgovorit? Odgovor na repliku Dražen Lučić.
Hvala gospođo potpredsjednice Sabora. Gospodine saborski zastupniče, HAKOM kao nacionalno regulatorno tijelo ne regulira maloprodajne cijene niti ih je ikad regulirao, a cijene koje su u romingu su iste za građane Hrvatske kao za građane bilo koje države EU od 1.7. ove godine. Jedino što možda stvara zbunjenost ako je građanin RH koji … [[Govornik se ne razumije.]] EU onda su sasvim druge cijene rominga koje određuje sam operator, a unutar EU su jedinstvene cijene rominga koje vrijede i za sve građane EU.
Zaključujem raspravu. O izvješću ćemo glasati naknadno.
Godišnje izvješće o radu Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije za 2012.godinu. Rasprava o izvješću je zaključena. U skladu s prijedlozima radnih tijela dajem na glasanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Godišnje izvješće o radu Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije za 2012.godinu". Molim da se izjasnite o prijedlogu zaključka. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je zaključak prihvaćen većinom glasova 111 glasova za, 1 glas protiv i 5 suzdržanih glasova.
Raspravit ćemo - Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama Republike Hrvatske za 2012. godinu, s Izvješćem o stanju obrambenih priprema u Republici Hrvatskoj za 2012. godinu Podnositelj izvješća je Vlada Republike Hrvatska. Temeljem članka 8., članka 6. i članka 120. Zakona o obrani raspravu je proveo Odbor za obranu. Izvješće ste primili u pretince. Uvodno će prijedlog obrazložiti zamjenica ministra obrane gospođa Višnja Tafra. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, uvažene zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. Godišnjim izvješćem o spremnosti obrambenog sustava Hrvatskom saboru ali i hrvatskoj javnosti nastojimo prikazati kako obrambeni sustav funkcionira, koje sposobnosti razvija, kako ispunjava obrambenu, ali i društvenu ulogu i kako raspolaže sredstvima koja su mu povjerena. U izvješću je na 129 strana opširno prikazano stanje i spremnost obrambenog sustava u 2012. godini, te ključni smjerovi razvoja u predstojećem razdoblju. Također željeli smo ukazati i na realne poteškoće s kojima se obrambeni sustav suočava. Zbog toga ću se ja osvrnuti samo na neke ključne značajke iz 2012. godine. 2012. godinu slobodno bih nazvala godinom konsolidacije, racionalizacije, ustroja i upravljačkih procesa. Iako su se aktivnosti odvijale u okolnostima smanjenog obrambenog proračuna obrambeni sustav prilagođavao se štednjom i racionalizacijom od opremanja do materijalnih troškova na način da temeljne misije Oružanih snaga u obrani zemlje, u doprinosu izgradnji mira i sigurnosti, te pomoći civilnim institucijama nisu bile ugrožene. U 2012. godini težišne aktivnosti bile su usmjerene na dostizanje i održavanje potrebne razine spremnosti te na dostizanje odgovarajuće interoperabilnosti sa saveznicima. Proces integracije Oružanih snaga u NATO uspješno je zaključen u listopadu 2012. godine. Glavni napori bili su usmjereni na mirovne operacije i to dvije NATO vođene operacije ISAF u Afganistanu i CAFOR na Kosovu, na EU vođenu operaciju Somalija – Atalanta i 7 mirovnih operacija pod vodstvom UN-a. U njima je ukupno sudjelovalo 1396 pripadnika. Obuka i vježbe u 2012. godini provodile su se pojačanim intenzitetom i to obuka snaga za međunarodne mirovne operacije i to ne samo na području RH već u Saveznoj Republici Njemačkoj, Republici Poljskoj, Norveškoj, Češkoj, Republici Francuskoj i Austriji. Također provodila se obuka naših snaga za snage brzog odgovora, tzv. NATO respons force. Snage borbene skupine također za EU u okviru tzv. EU batle group. Temeljna vojna obuka ročnika provođena je kroz 2 uputna vojna roka na koje se prijavilo više od 11000 kandidata od kojih 15% kandidatkinja obuhvatila je 674 pripadnika. U RH održano je 10 vojnih vježbi i naši pripadnici sudjelovali su u 25 međunarodnih vojnih vježbi. Na potporu civilnim institucijama Oružane snage su tijekom 2012. godine bile angažirane u pojedinim zadaćama i to protupožarni zrakoplovi bili su angažirani na 457 požarišta, prevezeno je 459 pacijenata i 915 njihovih pratitelja, izvršeno je 20 zadaća potrage spašavanja na kopnu, moru i otocima. Stanovništvu na otocima pogođenih sušom dostavljana je voda. Također, 2012. godine započet je postupak novog normativnog uređenja obrambenog sustava što je sredinom 2013. godine rezultiralo u ovom Visokom domu donošenjem novih Zakona o obrani i Zakona o službi u Oružanim snagama. Također, 2012. u grubim crtama napravljen je i strateški pregled obrane kao jedan od strateških obrambenih dokumenata koji je Vlada Republike Hrvatske usvojila 2013. godine. Nastavak ovog procesa činit će u 2013. godini javna rasprava o dugoročnom planu razvoja Oružanih snaga za koji vjerujemo da će svjetlo dana ugledati pred ovim Visokim domom početkom 2014. godine. Višegodišnje opredjeljenje za uključivanjem gospodarskih kapaciteta u razvoj i sposobnosti Oružanih snaga rezultirao je također uspješnom realizacijom nekoliko projekata opremanja i modernizacije poput nastavka proizvodnje borbenog oklopnog vozila. Do kraja 2012. godine 116 baznih vozila u 8 verzija isporučeno je od kojih je 37 bilo u potpunosti opremljeno ključnim podsustavima naoružanja i komunikacije. Do kraja 2013. bit će operativno za Oružane snage spremno do 60 vozila. I dosada je ovaj projekt da vas samo podsjetim utrošeno milijardu i 800 milijuna kuna. Tijekom 2014. planiramo još dodatnih 400 milijuna što bi u konačnici bilo nešto više od 2,5 milijarde kuna ili 20 milijuna kuna po vozilu. Nastavljena je također i integracija oružanih sustava i sustava veze, i dalje se uvodi u naš sustav domaća jurišna puška VHS, nabavljene su prikrivne odore, osobne, ronilačka, letačka, padobranska i zaštitna oprema, donijeta je odluka i o modernizaciji radarskog sustava FPS 117 za koji mogu ovih dana isto tako reći da je proces modernizacije završen. Ponuđena su i rješenja kako u operativnu sposobnost dovesti radare PEREGRIN i kako korektivno održavati radare GEM. Ostala je najizraženija potreba za obnavljanjem voznog parka vozila i to nebojnih. Ove godine i taj problem počeli smo rješavati i to kroz donacije od naših partnera, dijelom i SAD-a, a također i kupnjom od našeg strateškog partnera Republike Njemačke. 2012. godina također je bila godina donošenja odluke. Donijeta je odluka o produljenju životnog vijeka MIG-a 21 i odluka o nabavi obalnog, pet obalnih ophodnih brodova za potrebe Obalne straže te pripreme dokumentacije za te projekte što je predstavljalo za stručne osobe Ministarstva obrane i Oružanih snaga veliki izazov. Također, 2012. godine odlučili smo se za jednu novinu u okviru reorganizacije Ministarstva obrane a to je ustrojavanje samostalnog sektora za javnu nabavu s ciljem efikasnije kontrole postupaka javne nabave koji su godinama bili podložni kritikama a mogu otvoreno reći i pojedinim sumnjama. Samim uvođenjem ovog sektora uveli smo i jednu praksu koja nam se čini dobra sa saborskim Odborom za obranu da saborski Odbor za obranu upoznajemo sa najvažnijim projektima velike vrijednosti koje imamo potrebu nabaviti tekuće godine. Također, uveli smo i praksu da saborski odbor prije početka kalendarske godine upoznamo sa našim planom nabave kako bi nabava bila što transparentnija i upravo sutra će se održati jedan takav susret saborskog odbora u prostorima Hrvatskog vojnog učilišta gdje Odboru za obranu imamo namjeru prezentirati Plan nabave za 2014. godinu koji je već sada napravljen i samim tim možemo sa ponosom reći da smo uhvatili jedan korak izvršenja nabave koji se veže za tekuću kalendarsku godinu. Također, nastavljeno je i plansko izdvajanje osoblja iz obrambenog sustava. U 2012. godini prestala je služba za 642 osobe, od toga 466 djelatnih vojnih osoba i 203 državna službenika i namještenika. Novom uredbom Ministarstva obrane ugašeno je 600 nepopunjenih radnih mjesta, smanjeni su izdaci za zaposlene, kao što vam je poznato revidiran je beneficirani radni staž te smanjeni u pojedinim dijelovima dodaci na plaću zaposlenika. Na dan 31. siječnja 2013. brojno stanje Oružanih snaga bilo je 17 661 pripadnik, od čega 2 257 pripadnica. 359 djelatnih vojnih osoba je na službi u Ministarstvu obrane i 1103 državna službenika i namještenika. Od toga 789 su žene. Od ukupnog broja djelatnih vojnih osoba potrebno je naglasiti da 9,4% čine žene. Časnika ima 3 555, od toga su 14,2% časnice, 6 083 dočasnika ili 11,1% dočasnica te 5 757 vojnika i samo 5% vojnikinja. 90% časnika i 98,4% dočasnika ima adekvatnu stručnu spremu. Prosječna dob djelatne vojne osobe je oko 38 godina života dok je prosječna dob svih djelatnika Ministarstva i obrane i oružanih snaga 39 godina. Promaknuto je 818 osoba, 416 časnika, 401 dočasnik. Ukupna ulaganja za sanaciju, izgradnju, modernizaciju i opremanje objekata infrastrukture bila su oko 21 milijun kuna na lokacijama vojnog poligona "Eugen Kvaternik", lokacijama Potkop, Trbounje i "Debela Glava", Slunj. Od prodaje stanova uprihodili smo više od 8 milijuna kuna što bi sa prihodima u 2013. godini bilo nešto više od 26 milijuna kuna koji bi se iskoristili za kupnju i smještaj, odnosno za kupnju i izgradnju smještajnih kapaciteta za pripadnike oružanih snaga. U klopu NATO-ve inicijative pametna obrana, MORH i oružane snage uključile su se u 7 projekata. Republika Hrvatska je u sklopu inicijative Europske unije, udruživanje i dijeljena sposobnosti preuzela vodeću ulogu i u projektima obuke pilota zajedno sa Češkom Republikom te provodimo obučne tečajeve za specijalne operacije zajedno sa Republikom Austrijom. Što se financijskog plana za 2012. godinu tiče on je iznosio 4 milijarde i 800 milijuna kuna od kojih u strukturi 57% čine rashodi za zaposlene. Materijalni rashodi su bili negdje oko 41,1% od čega je na projekt BOV još uvijek išlo visokih 35,5%. U izvješću su također navedeni i prosječni godišnji postoci ispravnosti pojedinih naših sredstava koje ste imali prilike pročitati. Pa tako samo da spomenem da borbena vozila, pješaštva su u prosjeku bila ispravna oko 68%, MIG-ova 30,6%, helikoptera 64%, brodova obalne straže 73%, flotile Hrvatske ratne mornarice 74% i tenkova 30%. Ono što nas godinama muči a što ni 2012. godine nismo uspjeli postići i ne vjerujem da ćemo to biti u stanju skoro postići a to su ciljevi sposobnosti, njihov termin je i njihov paket formalno je prihvaćen na NATO ministarskom sastanku u lipnju ove godine, međutim, na nama je da i dalje intenzivno radimo kako bismo ove sposobnosti dostizanja ciljeva sposobnosti postigli što prije. Ključne ciljeve razvoja u idućem razdoblju naveli smo nas kraju ovog izvješća. Mogu samo reći da smo ih 2013. godine većinu ispunili. A da je tome tako nadam se da će sutra i članovi saborskog Odbora za obranu imati prilike to vidjeti. I na kraju želim naglasiti da je 2012. godina, da je 2012. održana razina spremnosti Oružanih snaga koja je omogućila ispunjavanje svih ustavnih i zakonskih zadaća i misija Oružanih snaga. Jedino što izražavam žaljenje što se ovo izvješće o 2012. godini raspravlja u ovom periodu godine. Vjerujem da su razlozi za to bili opravdani te da ćemo izvješće za 2013. godinu ipak imati prilike raspraviti u prvom tromjesečju 2014. godine kada će ono vjerujem i za vas biti aktualnije. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ kolega Tomislav Ivić.
Hvala lijepa poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici, poštovana gospođo zamjenice ministra. Odmah na početku želim reći da će Klub Hrvatske Demokratske Zajednice podržati Izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama republike Hrvatske za 2012. godinu. No, moram odmah na početku izraziti nezadovoljstvo kao što je to rekla i zamjenica ministra što o ovom izvješću raspravljamo praktički na koncu već ove kalendarske godine i mogli bi raspravljati već o izvješću za 2013. godinu. Posebice uvažavajući činjenicu da ovo izvješće nije izvješće kao što većinu njih u Saboru imamo proforme nego je jedno od ključnih i ključno za stanje obrambene pa i nacionalne sigurnosti Republike Hrvatske i nema zaista ni jedan opravdani razlog da u saborskoj proceduri stoji pola godine. A točno točno toliko stoji ovo izvješće u proceduri. I trebali smo i morali smo ga raspravljati puno ranije. Kao što isto mislim da nije u redu da pred kraj radnog vremena raspravljamo o ovako značajnim i bitnim temama za Republiku Hrvatsku. Što se tiče samog Izvješća, slažem se ono je korektno, cjelovito i daje dobar uvid u stanje spremnosti obrambenog sustava. I s te strane podržavamo Izvješće ali u najmanju ruku izražavamo zabrinutost za cjelokupno stanje u obrambenom sustavu. Ono nije možda alarmantno ali je zabrinjavajuće i očigledno da je kriza i recesija i nedostatak sredstava i stalno kresanje obrambenog proračuna ostavilo svoje posljedice. Proračun za 2013. godinu manji je od proračuna za 2012. godinu. Kao što je i proračun 2012. godine bio manji od proračuna 2011. godine. Projekcija proračuna za 2014. godinu je manja od proračuna za 2013. godinu i to naravno nije moglo proći bez posljedica. A prave posljedice nažalost pokazat će se i u bližoj i u daljoj budućnosti, dovodeći u pitanje cjelokupno funkcioniranje obrambenog sustava. Kakvo je stvarno stanje najbolje ilustriraju sljedeći pokazatelji. Neke od njih je navela i zamjenica ministra, ja ću ih ponoviti, dodati i neke nove. Jedan od ključnih podataka koji govori o stanju je činjenica da je smanjenje obrambenog proračuna u 2012. godini u odnosu na 2011. godinu s 1,53 na 1,41 BDP-a samo po sebi govori o stanju i situaciji i umjesto da se iz godine u godinu taj postotak povećava ka proklamiranih i poželjnih 2% kao NATO standard, on je iz godine u godinu sve manji. U proračunu Ministarstva obrane kao što smo čuli 57% sredstava odnosi se na plaće zaposlenika što je nepovoljno i ne ostavlja dovoljno prostora za razvoj i modernizaciju Oružanih snaga i obrambenog sustava. Nabavka borbenog oklopnog vozila čini 35% u ukupnim materijalnim troškovima što je također nepovoljno. Izdaci za opskrbu odjećom, obućom, opremom manji su za 37% u odnosu na 2011. godinu. Sredstva za tečajeve u 2012. godini smanjena su za gotovo tri puta. Plan zdravstvenih pregleda ostvaren je sa 63% što je povećanje u odnosu na 2011. godinu, ali još uvijek daleko od onoga što bi bilo poželjno i prihvatljivo. Za održavanje tehnike utrošeno je 16% manje nego u 2011. Od 710 kamiona 670 kamiona su od proizvođača koji više ne postoje. 36% nebojnih vozila u fazi je otpisa. Čuli smo i podatke o ispravnosti tenkova M-84 u 2012. godini 30%, BVP M-80 68%, MIG-ova 30-tak posto. Ono što je također znakovito, još uvijek ne postoji jedinstveni informacijski sustav Ministarstva obrane. Dakle, svi ovi izneseni pokazatelji su uistinu zabrinjavajući i svako daljnje smanjenje sredstava za obranu može imati nesagledive posljedice u budućnosti i dovesti u pitanje kao što sam već rekao opstojnost obrambenog sustava u ovom obliku u budućnosti. Stoga je za Republiku Hrvatsku kao članicu NATO-a itekako prihvatljiv NATO-ov koncept tzv. pametne obrane i koncept udruživanje i dijeljenje, tzv. pulling i sharing s partnerskim zemljama u izgradnji zajedničke sposobnosti kao odgovor da zemlje samostalno nisu u stanju osigurati dostatna sredstva jer trend stalnog smanjenja sredstava za obrambeni proračun nije samo prisutan u Republici Hrvatskoj nego i u većini zemalja NATO saveza pa i onih najvećih. Kroničan nedostatak sredstava za obranu dijelom bi se mogao i morao kompenzirati stavljanjem u funkciju brojnih vrijednih nekretnina u vlasništvu MORH-a koji godinama stoje neiskorišteni. Slažem se sa gospođom zamjenicom ministra i onim što je rekla o postupku javne nabave i mislim da je zaista dobra praksa da se pred saborskim Odborom za obranu predstavi i plan javne nabave za iduću godinu i to će se ove godine dogoditi drugi put. Kao što je i dobro da bez mišljenja saborskog odbora nema postupka javne nabave za vrijednosti veće od 5 milijuna eura, kao i sa činjenicom da je i saborski Odbor za obranu u novom Zakonu o obrani dobio jedno rekao bih primjerenije mjesto u cjelokupnom sustavu obrane i sigurnosti. Zaključno, kao što sam i rekao, klub HDZ-a će podržati ovo izvješće iako generalno ne možemo biti zadovoljni stanjem i spremnosti obrambenog sustava te držimo da bez obzira na krizu i financijske probleme moraju se uložiti dodatni napori i pronaći dodatni izvori financiranja kako bi spremnost obrambenog sustava bila na zadovoljavajućoj razini. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Dunja Špoljar. Izvolite.
Hvala potpredsjednice. Uvažena zamjenice ministra, kolegice zastupnici i kolege zastupnici. Kao što nam je maloprije i zamjenica rekla, upravo je 2012. godina na koju se odnosi ovo izvješće pred nama bila godina konsolidacije i racionalizacije u Oružanim snagama Republike Hrvatske. U nju je nažalost obrambeni sektor ušao bez reformi u tijeku koje su potpuno sigurno bile nužne. Bez strateških dokumenata to je naravno bilo neostvarivo. Zato su pripremljeni prijedlozi Zakona o obrani i Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske jer promjene koje donosi članstvo u NATO-u i Europskoj uniji donose i nove strateške okolnosti koje su istovremeno šansa, ali i izazov i njima se valjalo prilagođavati. Unazad nekoliko godina, kao što svi jako dobro znamo, globalni i nacionalni financijski uvjeti bili su kontinuirano nepovoljni. To je dovelo do određenog raskoraka ili još bolje rečeno zaostajanja za nekoliko koraka za razvojnim ciljevima opisanim u dugoročnom planu razvoja Oružanih snaga od 2006. do 2015. Ponajveći je deficit nastao u području materijalnog zbrinjavanja, logističke potpore te u održavanju objekata i infrastrukture. O samoj spremnosti sustava za sve postrojbe i zapovjedništva Oružanih snaga utvrđene su razine i kategorije spremnosti kao osnovni preduvjet za utvrđivanje njihove raspoloživosti za izvršavanje zadaća. Težište u opremanju komunikacijsko-informacijskom opremom bilo na opremanju snaga za međunarodne mirovne operacije i misije. Opremanje se najvećim dijelom odvijalo kroz programe vojne pomoći Vlade Sjedinjenih Američkih Država, a jednim dijelom i kroz obrambeni proračun. Za opremanje 1396 vojnika i vojnikinja u 2 NATO-ve operacije, jednoj operaciji EU i 7 operacija pod vodstvom UN-a MORH je potrošio 317 milijuna kuna. Najveći program opremanja Oružanih snaga proizvodnja i uvođenje u operativnu upotrebu borbenih oklopnih vozila Patria u završnoj je fazi. Kao što smo čuli bilo je proizvedeno do kraja 2012. 116 … [[Govornik se ne razumije.]] 37 kompletnih. Dakle, do kraja 2013. bit će spremno 60 vozila i sveukupno to je stajalo 1 milijardu i 800 milijuna kuna. Kada govorimo o nebojnim vozilima u Oružanim snagama RH tada treba reći odnosno ponoviti što je kolega Ivić prije mene rekao da je u Oružanim snagama 790 kamiona, a od tih 790 kamiona 670 kamiona je proizvođača koji zbog starosti više uopće ne postoje. No, i taj problem se pokušava riješiti i to nabavkom preko saveznika odnosno preko Njemačke. U 2012. godini rješavalo se i pitanje borbenih aviona, nabava letačke i padobranske opreme, pripremala se nabava zrakoplova. U kolovozu 2012. osnovano je Povjerenstvo za prijedlog izbora višenamjenskih borbenih aviona za Oružane snage i vojno-tehnički savez Ministarstva obrane u studenom 2012. donio zaključak prema kojem borbeno zrakoplovstvo treba ostati sastavnim dijelom hrvatskog ratnog zrakoplovstva. Zadržavanjem u uporabi aviona MIG-21 RH će zadržati sposobnost samostalnog nadzora vlastitog zračnog prostora. Za održavanje tehnike u 2012. godini ukupno je utrošeno 153 milijuna i 200 tisuća kuna. Najveći dio na održavanje zrakoplovne tehnike 89 i pol milijuna, odnosno 58,4 svih troškova. No, upravo zbog toga posebno osiguran je visok postotak ispravnosti i raspoloživosti zrakoplova za gašenje požara u jednoj od najintenzivnijih protupožarnih sezona do sada. Jednostavnim jezikom rečeno iako je to zamjenica ministra rekla prije mene, ja ću ponoviti ove brojke jer su zaista upečatljive. Spremnost, odnosno prosječna borbena ispravnost u hrvatskom obrambenom sustavu tenka 30%, migova 31,6%, helikoptera nešto više 64 odnosno 49%, brodova Obalne straže 63 i flotile Hrvatske ratne mornarice 74%. Za ove zadnje pokazalo se isplativo povećanje za 6% financijskih ulaganja u odnosu na 2011. godinu. U SAD koje su za humanitarne projekte vezane uz vježbe izdvojile 345000 dolara uz potporu u opremanju i modernizaciju oko 8 milijuna dolara, za uništenje viškova streljiva i naoružanja 1 milijun, za razne oblike izobrazbe 900 000, te za razne oblike obuke oko 600 000 dolara, za povrat troškova hrvatskog sudjelovanja u mirovnoj operaciji ISAP u 2010. godini još 4 milijuna i 700. Najznačajniji partneri u bilateralnoj vojnoj suradnji u 2012. godini bili su Njemačka, Poljska, Slovenija, Austrija i Italija. Bez obzira na sve najveći potencijal spremnosti obrambenog sustava Hrvatske donose ljudi. Na dan 31. prosinca 2012. godine ukupno brojno stanje Oružanih snaga bilo je 17661 pripadnik. Od toga 2257 pripadnica. Osim toga 359 djelatnih vojnih osoba i 1103 državna službenika i namještenika raspoređena su na službu u Ministarstvu obrane i od toga je 789 žena. E sad od svih djelatnih vojnih osoba u Oružanim snagama 3555 su časnici od čega je 14,2% časnica. 6083 su dočasnici odnosno 11,1% je dočasnica i 5757 su vojnici i svega 5% vojnikinja. Ali 34 odnosno gotovo 35% su žene državne službenice i namještenice u Oružanim snagama unutar sustava. U 2012. promaknuto je 818 djelatnih vojnih osoba od čega 416 časnika i 401 dočasnik stoga ne čudi da 57% financijskog plana za 2012. godinu utvrđenu državnim proračunom je otišlo na rashode upravo za zaposlene. 41,1% su materijalni rashodi dok je 1,9% otpalo na ostalo. Kako bi se ta proračunska stavka podebljala kontinuirano se radi na predaji neperspektivnih vojnih nekretnina Agenciji za upravljanje državnom imovinom kao i već dodijeljeni neperspektivnih vojnih nekretnina jedinicama lokalne i područne odnosno regionalne samouprave. Tako bi se smanjili troškovi Ministarstva obrane. 2012. godine 28 takvih vojnih nekretnina je predano Agenciji za upravljanje državnom imovinom i jedinicama i time je godišnji trošak plaćanja komunalnih i drugih naknada smanjen za 2 milijuna kuna. Na kraju pohvaljujemo ovo izvješće kao sustavno, opsežno i transparentno. Upravo zbog takve opredijeljenosti ka transparentnosti Ministarstvo obrane je u 2012. uvelo prvi puta predstavljanje Plana nabave Ministarstva obrane članovima saborskog Odbora za obranu. 2012. je za MORH bila godina velikih odluka, posebno oko nabave opreme, odnosno modernizacije. S nadom da transparentnost i modernizacija ostanu trend u MORH-u klub SDP-a prihvaća ovo izvješće. Hvala.
Replika, Zvonko Milas.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospođo Špoljar javio sam se ustvari ne za repliku nego vi ste ustvari rekli ključnu stvar u podnošenju vašeg izvješća. Dakle, sve što ste nabrojali dakle i vi i gospođa zamjenica i kolega Ivić sve je to tako, sve je to točno ali ključna vrijednost svakog sustava pa i sustava obrane su ljudi. I tih 17 tisuća i nešto više koliko imamo dakle ako sam dobro shvatio djelatnih vojnih osoba najznačajnije, odnosno najviše vidljivo javnosti su upravo oni koji sudjeluju u mirovnim misijama. Na njih odlazi najbolji dio, odnosno mislim da je odluka podređena na neki način ljudima koji se obučavaju za sudjelovanje u misijama. A i sami pripadnici koji imaju uvjete, sposobnosti i sve ono što im treba za sve ono u mirovnim misijama žele, dakle to im je najpoželjniji dio priče koja se zove pripadnost, djelatnost u Oružanim snagama u obrambenim oblicima ove države. Što hoću reći? Čini mi se da zbog sustava koji nam se ipak kad odsluže svoj mandat u mirovnim misijama oni se vrate u taj sustav ja mislim da taj sustav ipak trpi jer ovaj drugi dio obuke koji se odnosi na ljude koji ne sudjeluju u mirovnim misijama ja mislim da to ne postoji. Ne znam uopće na čemu se obučavaju, kako se obučavaju i kroz čega se obučavaju. I što će s njima biti za godinu, dvije ili tri? Kakav će nam taj sustav izgledati uz ljude koji jednostavno nemaju, ne krivim nikoga naravno situacija je takva gospodarska, ali možda, ne znam možda bi se malo moglo razmišljati svi zajedno o nekom drugom obliku obuke koji velim neće imati toliko prioritet u ovako teškom gospodarskom smislu. Jer mi u ovom trenutku uopće ne znamo tko nam čuva nebo niti iz zraka niti sa zemlje niti kako će to izgledati. Tako da jednostavno možda da pokušamo malo u cijeloj situaciji obratiti pažnju više na ove ljude koji ne sudjeluju u mirovnim operacijama. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku, Dunja Špoljar.
Dakle, poštovani kolega obzirom na uvjete koje sam u svojoj raspravi dosljedno iznijela smatram da je današnji sustav obuke vojnog kadra u Hrvatskoj usklađen sa tim uvjetima koji jesu. A u ovom odgovoru u ovoj replici ponovno bih iskoristila priliku da spomenem i da svojim kolegicama zastupnicama i kolegama zastupnicima prenesem poruku, odnosno prenesem informaciju da uz 14 generala koje imamo u Hrvatskoj vojsci od ove godine imamo i 1 iako privremenu generalicu pa eto to sam zaboravila reći za govornicom pa ću iskoristiti ovaj odgovor na repliku.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Petar Baranović.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Sabora, uvažena gospođo zamjenice ministra, poštovane kolegice i kolege. Klub HNS-a će potpuno jasno podržati ovo izvješće. Jer u ovome izvješću je prilično detaljno prikazano sve ono što se u zadanim uvjetima koji nisu nimalo jednostavni radilo na provođenju reformi u obrambenom sustavu koje su naravne same po sebi činjenicom da smo postali zemlja članica NATO saveza i zemlja članica EU i da se kompletan koncept obrane RH iz korijena mijenja u odnosu na neka druga vremena. A jednako tako i reformi koje su jasne same po sebi kao generalni dio generalnog trenda u promjenama svih Oružanih snaga ne samo RH nego i drugih svjetskih zemalja. Smanjenje broja članova i naglašenija uloga borbene tehnike, kao što je rekao netko od kolega partnersko planiranje i provođenje određenih obrambenih zadaća radi smanjenja troškova. U ovom izvješću je apostrofirano naravno da i sektor obrane trpi akutni nedostatak sredstava, dat je prikaz stanja Hrvatskog ratnog zrakoplovstva u tablicama sa postotkom ispravnih aparata, jednako tako i stanje Hrvatske ratne mornarice sa postotkom ispravnih borbenih brodova, patrolnih brodova i ostalih plovila u floti Hrvatske ratne mornarice. Jednako tako i stanje kopnene vojske. Godina 2012. je bila godina konsolidacije pri čemu ne valja smetnuti s uma da je to bilo rađeno u dotad postojećim recentnim zakonskim okvirima, a da je u toj godini pa i u ovoj došlo do određenih promjena kad je u pitanju pravni okvir u okviru kojeg funkcionira obrambeni sustav. Iz izvješća je vidljivo da su naše postrojbe imale značajnu ulogu u međunarodnim misijama o čemu će vrlo izvjesno kolega Boris Blažeković govoriti više u svojoj pojedinačnoj raspravi. Ono što je meni osobno kao saborskom zastupniku puno važnije imali su jednak ako ne i veći udio u misijama spašavanja pomoći civilnom stanovništvu i naravno ključnu ulogu u sprječavanju požara odnosno u protupožarnoj zaštiti. I ove godine kao i prošle koristim priliku da se u ime Kluba Hrvatske Narodne Stranke zahvalim tim ljudima jer sam imao prilike biti i osobno na nekim požarima kao dogradonačelnik s kojim krajnjim naporom, kojim intenzitetom napora ti ljudi obavljaju svoj posao. Ono što je također zabilježeno u ovom izvješću to je da su donesene odluke o remontu MIG-ova 21, o nabavi obalnih ophodnih brodova i o pokretanju ugradnje dvaju skladišta UBS-ova jer je većina skladišta prema danas važećim standardima koja se koriste za UBS-ove u Hrvatskoj kako one perspektivne, tako i one neperspektivne koji čekaju svoje uništavanje, ispod zadanih standardnih i donesena odluka za početak gradnje prva dva skladišta. Ono što me osobno uvijek ostavlja u dilemi i pozdravljam odluku da zadržimo borbenu komponentu koliko je to moguće u našim okvirima. I jednom ako izađemo iz toga kada je u pitanju borbena komponenta avijacije povratka dame i gospodo nema. Međutim, jednako tako to je skup sport i mi smo tu u jednoj pat poziciji. Pat poziciji kada je u pitanju zdrav razum jer smo se prisilili prihvatiti odluku da idemo na daljnji remont MIG-ova 21 najmlađi od tih aparata je mislim negdje na razini 35 godina možda će me gospođa zamjenica ministra ispraviti ali mislim da dobro poznajem u detalje taj dio problematike. I vrlo je upitno uopće šta mi popravljamo i koja je uopće funkcionalnost tih aviona. Napisano je isto tako da je potrošeno manje u odnosu na 2011. godinu međutim, ja moram se osvrnuti kratko na izlaganje kolega Ivića koji je izrazio zabrinutost i ja izražavam zabrinutost zbog relativno niskog postotka ispravnosti borbene tehnike. Ali isto tako moram primijetiti da to nije posljedica nedostatka sredstava iz 2012. nego je posljedica nedopustivog, katastrofalnog pristupa održavanju borbene tehnike, nabavi i obnovi borbene tehnike u svim postratovskim godinama. Pa ću reći nešto a možda će me netko i demantirati ako izuzmemo jurišne puške i lako naoružanje da zapravo '95. i '06. godine kada su nam dolazili zadnji kontingenti naoružanja u borbene postrojbe do ovog programa Patria do ovog početka koji je tek početak obnavljanja flote Hrvatske ratne mornarice mi zapravo nismo imali značajnih nabavki vojne opreme i naoružanja. I doveli smo se u situaciju da je aktualni resorni ministar na početku 2012. zatekao Oružane snage u sljedećem stanju od 75 borbenih tenkova M-84 bilo je ispravno 18. Dakle, imao je još niži postotak ispravnosti tenkova kad je preuzeo resor. A vjerujem da je sada taj postotak ovog trenutka sigurno iznad 45%. Uvjeren sam. Možda sam čak i preskromnu ocjenu dao. Postavljaju se i neka pitanja, postavljaju se i neka pitanja nabava borbenog sustava, borbenih oklopnih vozila Patria gdje kao što piše u izvješću vojno stručni savjet donio da nabavimo 126 Patria propustivši pri tome da definira s kojim borbenim stanicama i da zapravo sa potpuno jasnom definicijom tog programa da njemu njegovu svrhu. Borbena oklopna vozila imaju svoju prednost jer je mogućnost opremanja multifunkcionalna. I u koncipiranju jedne borbene postrojbe opremljene takvim sustavima strogo se vodi računa o udjelima borbenih sustava prema njihovoj namjeni. Ono što smo dobili za 2 milijarde kuna, 2 ili 3 milijarde ispravite me, molim vas, 2 milijarde kuna, to je 126 oklopnih autobusa koji ovako opremljeni ne daj Bože da izađu na borbenu liniju nasuprot jedne dobro koncipirane o opremljene oklopno mehanizirane brigade ili divizije. Bili bi pometeni. Pometeni. A onda se u okviru tog programa vrlo vjerojatno prema napucima istog tog vojnog, tehničkog stručnog savjeta kupilo povoljno dvije raketne korvete klase Helsinki i koje mi klasificiramo kao raketne topovnjače kojima je zapravo temeljna namjena nanošenje raketnog udara, raketnim sustavima RBS 15. Za neobaviještenog čitatelja ništa čudno s obzirom da raspolažemo sa raketnim borbenim sustavom RBS15 ali jako čudno ako se zna da već nekoliko godina taj sustav zbog neodržavanja nije operativan. To je prava istina o stanju borbene tehnike u Hrvatskoj vojsci i to traje već godinama. I to je trajalo dok nismo bili integralni dio NATO saveza i dok smo defacto i dejure po pitanju obrane bili oslonjeni isključivo na vlastite kako ljudske koji su za svaku pohvalu tako i tehničke resurse koji su za svaku pokudu. 710 kamiona, 670 kojima se više ni ne zna proizvođača, 15 godina vremena u kojem je trebalo pratiti taj trend, planirati gledati tri poteza unaprijed u nekim financijski sretnijim vremenima od ovih koja živimo zadnjih tri, četiri godine. Dakle, propust se nije desio ni 2010. ni 2009., propust se dešava zadnjih 10 godina kontinuirano. Naravno da sad u ovim financijskim okolnostima nije jednostavno ni u godinu ni u dvi ni u tri naručiti novih 600 vojnih kamiona. Koštaju nešto više od onih koji voze … na plac, naravno. Netko je spomenuo protuzračnu obranu. Osim protuzračne obrane trupe protuzračna obrana teritorija u Republici Hrvatskoj ne postoji, nema je. Nemojmo se lagati gospodo, Sabor je preozbiljno mjesto da se lažemo. Protuzračne obrane teritorija nema. Srića i Bog da smo ušli u NATO savez. I to o čemu pričam ta istina nije stvar ovog izvješća jer u 2012. takve propuste nije mogao ispraviti nitko, ali mi dame i gospodo možemo ispraviti neke propuste pa me interesira tko su ti ljudi koji su činili vojno-stručni savjet i donosili ovakve odluke zadnjih 10 godina. Tko su ti eksperti koji su trošili milijarde kuna proračunskih sredstava na sustave koji zbog nestručnosti i nedosljednosti nisu u operativnom stanju, ne služe ničemu i netko je za to odgovoran. Borbena spremnost jedinica Hrvatske vojske '95.godine u odnosu na današnju je bila jedno pet puta veća, pet puta veća. Danas smo osposobljeni da u suradnji sa partnerima kao komponenta odrađujemo dio zadataka u mirovnim misijama i velika je sreća, još jednom ponavljam, što smo postali dio NATO saveza jer danas u ovakvom stanju realno osim kadra i kvalitetnih ljudi ne bi imali tehničkih resursa za izvršiti temeljni zadatak odbijanja ugroze teritorijalne cjelovitosti i sigurnosti Republike Hrvatske. U ovom izvješću je evidentno da je netko pristupio reformama, da je zacrtao određene stvari koje treba odradit u skladu s realnim i s potrebnim. Ovo izvješće je vrlo detaljno, ja bih rekao čak i iskreno napisano. Ono odražava trenutne mogućnosti, napore. I mi ćemo u HNS-u podržat ovo izvješće, ali iskoristio sam ovu priliku da u ime klub HNS-a otvorim pitanje moralne i profesionalne odgovornosti ljudi koji su posljednjih 15 godina na ovakav način tretirali spremnost Hrvatskih Oružanih snaga i na ovakav način tretirali trošenje novca hrvatskih poreznih obveznika u situaciji kad moramo skidat plaće, kad moramo imat ovakve socijalne tenzije u društvu i prema učiteljima i prema poljoprivrednicima i prema svim drugim građanima Republike Hrvatske. Način na koji se trošilo novac u sustavu Oružanih snaga je u svakom slučaju zabrinjavajući za svaku osobu. Hvala na pažnji.
Replika, Tomislav Ivić.
Hvala lijepo poštovana gospođo potpredsjednice. Kolega Baranović, ja u svojoj raspravi u ime kluba sam zaista bio krajnje i dobronamjeran i nisam htio ovu temu ni politizirati, a posebice se nisam htio i želio postavljati sa pozicije oporbene stranke jer držim da ovim temama poput ovog izvješća bi trebali prije svega razgovarati na način da sagledamo pravo stanje bez političkih podjela, predrasuda i svega ostalog što prati često rasprave u ovom saborskom domu i kako bi iz tih rasprava se iznjedrili određeni zaključci koji će pomoći naravno i Vladi Republike Hrvatske, a posebice Ministarstvu obrane u provođenju daljnje politike kada je u pitanju obrambeni sustav. Ali dozvolite da imam potpuno pravo konstatirati barem neke stvari koje stoje u ovom izvješću i izraziti zabrinutost, a to je najmanje što mogu u ovom trenutku, izraziti zabrinutost. I nijednog trenutka nisam rekao da su problemi koji postoje, a evidentno je da postoje, nastali 2012. godine. To su problemi koji su godinama prisutni u obrambenom sustavu i nisam želio to prebacivati postojećoj garnituri Kukuriku koaliciji, dapače. Želio sam da nakon ove rasprave što je moguće bolje sagledamo cjelokupne probleme da ne prelazimo preko njih što je kod nas česta pojava i namjera i da sami sebi tu pišemo nekakve hvalospjeve o godinama reforma, donošenja teških odluka što jednostavno ne stoji. Budimo realni i to priznajmo i usredotočimo se na probleme i samim tim ćemo stvoriti preduvjete da ih uopće u budućnosti rješavamo.
Hvala. Odgovor na repliku, Petar Baranović.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Ivić, ja mislim da je moje kompletno izlaganje zapravo bilo fokusirano na realno stanje i na probleme koji jesu u borbenom sustavu. Pa nemojmo zaboga kao nojevi zabijat glavu u pijesak i bježat od istine. Dakle, ni najmanje mi nije bila namjera da vama osporavam pravo da vi iskažete svoju zabrinutost jer vi ste iskazali zabrinutost zapravo zbog iste stvari zbog koje sam iskazao zabrinutost i ja, samo što je dobro radi političke higijene u hrvatskoj politici da se prestanemo lagati i da apostrofiramo kad neke stvari nisu valjale, da učimo na greškama, a ne da bježimo od njih. Ne trebamo se sakrivat od istine. Ja bih volio da me demantirate u bilo kom detalju kad je u pitanju stanje borbene tehnike koje sam izrekao sa govornice. Nećete me demantirati jer je istina sve što sam rekao. Točni podaci. Dobro sam, jako dobro upućen. Nije ni čudo i nije slučajno što sam u saborskom Odboru za obranu. I neću kao hrvatski saborski zastupnik sakrivati istinu od hrvatske javnosti niti dopustiti da se praksom sakrivanje istine ili ignoriranja, okretanja glave. I dalje u budućnosti takvom pristupu otvara put. Ne treba nam za 10 godina novih 126 Patria koje ne služe ničem. To je preskupo. Izračunajte koliko je to učiteljskih plaća, izračunajte koliko je to liječničkih plaća, izračunajte koliko je to mirovina, izračunajte koliko je to kilometara autoceste do Dubrovnika, pa ćemo onda znati da nam je dužnost bez obzira na stranke i političke opcije da gledamo istini u oči i da o toj istini razgovaramo. Hvala lijepa.
Miroslav Tuđman, replika.
Hvala vam gospođo potpredsjednice. Kolega Baranović, ja sam suglasan sa vašom ocjenom o stanju borbene tehnike. Dapače, ja ću još reći još nešto čak radikalnije od onoga što ste vi rekli. Kada iz Hrvatske vojske odu ljudi sa iskustvom Domovinskog rata neće biti u stanju ni koristiti ovu tehniku koju sada ima i bit će učinkovitost Hrvatske vojske još gora. Međutim, ono što ste vi i sada rekli da radi političke higijene vi ste govorili da se to sve dogodilo zadnjih 10 godina. Jedino ste u zadnjoj rečenici rekli zadnjih 15 godina. Prema tome, korektno bi bilo radi političke higijene i radi istine da se kaže u zadnjih 15 godina … [[Govornik se ne razumije.]] a ne da se onda indirektno adresiraju neke odgovornosti samo na jednu stranu. Prema tome, trebalo bi to sve skupa u cijelosti razmotri. To je jedna stvar. S druge strane, ne možemo vjerovati da će cijeli ovaj sustav funkcionirati sa 0,1% izdvajanja za znanje, za znanost. I čak i tih 0,,1% nisu iskorišteni u sto postotnom iznosu nego 80 i nešto posto od predviđenih sredstava da se to … [[Govornik se ne razumije.]] Prema tome, to je pitanje naprosto pitanje ulaganja u znanje, znanje koje bi trebalo biti onda u funkciji razvoja cijeloga toga sustava kako bi on bio funkcionalan a naprosto toga nema. I mi se onda tu ako ovako nastavimo imat ćemo dobre izvještaje, a na koncu kada se i ovaj moralni i borbeni element u smislu ovoga ratnoga iskustva naprosto istopi to neće funkcionirati.
Odgovor na repliku, Petar Baranović.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Cijenjeni kolega Tuđman, a mentalne higijene ne radi zapravo i 18 godina od početka, od završetka rata pa do danas mi smo otvorili taj proces zanemarivanja i vrlo paušalno, pa ponekad mogu reći možda ne i slučajno nestručnog vođenja Oružanih snaga. Spomenuli ste pitanje ulaganja u znanje i znanost. Ja se tu mogu složiti sa vama, pa ću samo povući paralelu. Zamislite koliko smo mogli uložiti da nismo kupili one dvije čuvene korvete koje služu za vožnju i demonstraciju da imamo mornaricu klase Helsinki. One nemaju nikakvu funkciju. To nisu brodovi za vršenje ophodnje, oni su namijenjeni za nešto potpuno drugo i kupili smo ih svjesni da to zašto su namijenjeni mi zapravo više de facto nemamo, de iure da negdje u nekom skladištu vjerojatno stoje zaboravljene rakete … [[Govornik se ne razumije.]] petnaest. Kazali ste da su ljudi vrijednost, ja se mogu složiti s vama, a isto tako ti ljudi ako ih pošaljete sutra u bilo koji zadatak nedovoljno opremljene i ove mlađe generacije nemojmo podcjenjivati i ti stariji koji su veterani ne mogu učinkovito izvršavati svoje zadatke. Dobro je da je barem razina opremljenosti tih ljudi koje šaljemo vani u međunarodne misije na zadovoljavajućoj razini. Ali je činjenica i meritum moje rasprave da smo dopustili da se troše milijarde kuna proračunskih sredstava a da u operativnom smislu nismo dobili protuvrijednost. Ne da nismo dobili protuvrijednost. Usudija bi se reći da u 75% slučajeva nismo dobili ništa, apsolutno ništa i to je nedopustivo, milijarde su u pitanju. Potpuno ispravno ćemo nekom sutra suditi za milijun kuna ili 100000 kuna, a netko je dopustija sebi da se potroše milijarde kuna hrvatskih poreznih obveznika za gomilu gvožđa. To je istina i demantirajte me. Hvala lijepo.
Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Baranoviću, dobro ste konstatirali da je stanje u Oružanim snagama dosta teško ali nije tako dramatično kako ste ga vi naveli. Ipak, Oružane snage imaju potencijal, imaju ljudstvo, imaju snagu, imaju oružje. I nije točno da su počela zanavljanje i borbenih vozila kao i tehnike kao i naoružanja tek sada. Jurišna puška je počela već 2010. godine sa proizvodnjom i uvođenjem u Oružane snage. Jednako tako i hrvatski pištolj, jednako tako i kamioni bez obzira koje vrste. Kad su bile potrebe onda su nabavljani i nabavljeni su. Neki kažu kao svjedoci na sudu da su to najbolji kamioni ili najbolja sredstva u Oružanim snagama, možda smiješno ali istinito. Jednako tako nije sve potonulo, jest da je smanjenje proračunskih sredstava iz godine u godinu bilo sve manje i to je uzrok, a sve više se trošilo na održavanje onih protupožarnih i helikoptera i aviona koji su bili u funkciji civilne zaštite tj. sprječavanju požara. Tu nedostaje taj segment zanavljanja, remonta, nabavki dijelova i svega onoga što je potrebno. Poznati su koji su kamioni i koje su marke. Najviše je TAM-ova 110 i 150, Torpeda, sve to znamo koji smo bili i znamo kakvih ima. I za njih postoji još uvijek dijelova. Možda oni nisu toliko funkcionalni i mogućnost njihove opreme bi možda opremanja ili remonta bi koštala više nego kupnja novih. U tome vjerojatno postoji problem. Ali smatram da Oružane snage i danas mogu svoje zadaće izvršiti temeljito kako treba, odbiti bilo kakav udar ili ugrozu koji bi bio na Republiku Hrvatsku. I još da vas ispravim jasno piše u izvješću 30% tenkova je ispravno i u funkciji, a nije preko 40% i nikada nije bilo mislim ispod toga broja. Tu negdje se vagalo od 20 do 30% je uvijek bilo spremno, ispravno, funkcionalno i uporabljivo.
Hvala. Odgovor na repliku, Petar Baranović.
Kolega Đakiću, mislim da smo u neko doba i vi i još neki kolege i ja radili isti posao i kad kažete da se možemo zadovoljiti uvođenjem da, mene veseli što je uvedena upravo hrvatska jurišna puška i pištolj jer kao što imam praksu kupovati Kraševu čokoladu a ne Milku tako volim da je hrvatski vojnik opremljen hrvatskom vojnom opremom i kacigom i jurišnom puškom i samokresom. Kolega Đakiću, ali i vi i ja znamo što znači ne daj Bože sutra poslati te ljude na bojište opremljene na toj razini. Vi jako dobro znate što znači potpuno formacijski opremljena postrojba. Jako dobro znate što se događa i znate koju smo cijenu platili kad smo takvi '91. išli opremljeni trofejnim naoružanjem, lakim naoružanjem bez potpore topništva, bez potpore oklopnih postrojbi i bez raketnih postrojbi a o zrakoplovstvu da ne govorim. I ne možemo se miriti s tim da netko potroši proračunska sredstva, a da nismo dobili adekvatnu situaciju za uzvrat. Ne možemo shvatiti činjenicu da je netko RBE sustav koji je nabavljen '90. godine, koji je i dan danas aktualan po svojim tehničkim performansama ne spada u zadnju generaciju ali još uvijek ga jako veliki broj ratnih mornarica koristi, da je propao u našim skladištima, da je netko propustio provesti redovito održavanje i da je dopustio da isteknu resursi a da smo u isto vrijeme trošili na održavanje raketnih topovnjača kojima je to temeljno borbeno sredstvo i da smo još da stvar bude luđa 2009. ili 2010. kad su Corvete klase Helsinki stigle još kupili dva takva broda, a znali smo da više to nema nikakvoga smisla. U pitanju su stotine milijuna kuna i milijarde. U kontekstu današnje situacije o tome treba raspravljati. Hvala.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolega Boris Blažeković.
Hvala lijepo. Ovo današnje izvješće koje nam se predstavlja je skup važnih podataka koji govore o stanju i spremnosti Oružanih snaga RH. Ja ću kao što je već kolega Baranović najavio nešto više govoriti o našem sudjelovanju i važnosti našeg sudjelovanja u NATO-u. Hrvatske oružane snage su posebno važan segment Hrvatske države i društva. Hrvatske oružane snage stvarni su temelj hrvatske državnosti i hrvatske samostalnosti, sigurnosti i slobode hrvatskih građanki i građana. Cjelokupna hrvatska javnost s pravom je osjetljiva na sve što se dešava sa i u Hrvatskim oružanim snagama. Možemo sa zadovoljstvom reći da je desetljeće dugi proces integracije Oružanih snaga RH u NATO završen uspješno u listopadu prošle godine. 1. travnja 2009. godine RH postaje punopravnom članicom NATO saveza. Za tu odluku glasali su svi saborski zastupnici osim jednog. Svi saborski zastupnici osim tog jednog bez obzira na političku stranku ili opciju bili su tada svjesni povijesnog trenutka ulaska u najznačajniji vojno-politički savez na svijetu, bili su u tom trenutku svjesni odgovornosti za istinsku, za stvarnu sigurnost Hrvatske, odnosno njezinih građanki i građana. Hrvatska je jedina od svih zemalja članica NATO-a i svih članica EU koja je prošla u svojoj neposrednoj povijesti krvavi nametnuti dugogodišnji obrambeni rat. Time smo svi ili barem velika većina posebno osjetljivi na sigurnost zemlje i na vojna pitanja uopće. Ujedno tim nesretnim ratnim događanjima Hrvatska nažalost ima istinska iskustva ratovanja iz nedavne prošlosti na svom teritoriju, a i hrvatska vojska je nastala i svoje temelje ustrojila tijekom Domovinskog rata. Građanima Hrvatske sigurnost znači nešto potpuno drugo no građanima bilo koje članice NATO saveza i EU. Jasno izraženom željom za učlanjenjem u EU i NATO Hrvatska je tijekom komunikacije s ostalim članicama te sudjelovanjem u međunarodnim sigurnosnim misijama od 2002. godine, svojim zalaganjem i određenim znatnim političko-institucionalnim napretkom i svakako zbog neprocjenjivog i jedinstvenog ratnog iskustva uspjela dobiti priznanje svih članica NATO-a i postala je te 2009. godine punopravnom članicom, 28. članicom NATO-a. Ta odluka svih članova tadašnjeg Hrvatskog parlamenta Hrvatskoj je omogućila sudjelovanje u svim raspravama o svim aspektima svjetske sigurnosne politike sjedeći za istim stolom sa svim ostalim članicama NATO-a s najrazvijenijim zemljama svijeta. Time je Hrvatska, koliko god se malom činila, postala čimbenikom svjetske sigurnosti ujedno štiteći samu sebe. NATO savez je političko obrambeno-vojni savez 28 zemalja koji u svojim strogim pravilima sadrži odrednicu o zaštiti zajedničkih civilizacijskih i kulturoloških vrijednosti, zaštiti ljudskih sloboda i prava. Članak 5. sjevernoatlantskog ugovora nosi odredbu koja govori da napad na jednu članicu NATO-a znači napad i na sve ostale članice. Hrvatska je ulaskom u punopravno članstvo NATO saveza a potom i EU na dulje vrijeme osigurala stabilnost i mir svojim građanima, a stabilnost i mir su sine qua non bilo kakvog napretka. Ulaskom u NATO, a posebno ulaskom u EU Hrvatska kroz okvir sigurnosti i stabilnosti konačno je dobila tako važan preduvjet i priliku za nesputani dugoročni razvoj. No ulaskom u te asocijacije tu zasigurno nije kraj nego tek jedan od početaka ubrzanijeg i stabilnijeg razvoja naše države i društva. Hrvatska time ujedno preuzima i potpuno druge odgovornosti i zadaće u sigurnosnom smislu ne samo za sebe samu već i za druge prvenstveno vlastitu regiju pa i šire. Ja osobno ali ne samo ja nego i moji kolege a i većina naših građana smatra da nitko ne bi smio biti ravnodušan na tuđe patnje pa bez obzira u kojem dijelu svijeta se nalazi osoba odnosno ljudi koji pate. Važno je kako ljudi danas žive u Burkini Fasi, Myanmar, Maliu, Siriji ili Afganistanu. Svakako treba istaknuti izravne koristi koje proizlaze iz sudjelovanja Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnim operacijama pod vodstvom Ujedinjenih nacija Europske unije ili NATO-a a odnose se na uspostavljanje mira, sigurnosti i visokih standarda demokratizacije ljudskih prava i građanskih sloboda. Za hrvatske Oružane snage korisni su i u stalnoj komunikaciji sa drugim vojskama i vojnicima toj razmjeni iskustava i tehnološko-operativnih inovacija među članicama NATO-a. Tu se po najvišim standardima razvija tehnološko i zapovjedno iskustvo Hrvatske vojske. Sudjelovanje u mirovnim operacijama najkonkretniji doprinos jačanju stabilnosti i sigurnosti u svijetu ali i jačanju sigurnosti vlastite zemlje. Kao voditelj delegacije Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO u permanentnom sam kontaktu sa kolegama parlamentarcima ostalih članica NATO-a ali i sa raznim NATO operativcima od vojnog do političkog kadra. Svi a posebice vojnici ističu neuobičajeno visoku kvalitetu i profesionalnost naših vojnika u svim mirovnim operacijama sa naglaskom na mirovne misije ISAF u Afganistanu, mirovnoj operaciji … [[Govornik se ne razumije.]] Kosovo, te u mirovnoj misiji UN-a na Golanskoj visoravni koja je za Oružane snage Republike Hrvatske završena ove godine. Takav maksimalno profesionalan pristup izvršavanja zadataka u okviru NATO-a i njenih nacija Hrvatsku državu čini ozbiljnom i odgovornom članicom međunarodne zajednice a to svakako pomaže ukupnom razvoju sigurnosti i međunarodne zajednice i same Hrvatske. Sudjelovanje pripadnika Hrvatskih Oružanih snaga u navedenim misijama doprinose ugledu Hrvatske u svijetu ali i povećanju vojnih, vojnu pripremljenost i uzdižu profesionalnost Hrvatske vojske a time podižu i razinu sigurnosti građanki i građana Republike Hrvatske. I koristim ovu priliku da kao voditelj Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO u nekoliko riječi izvijestim ovaj Visoki dom i javnost o nedavno održanom 59. godišnjem zasjedanju Parlamentarne skupštine NATO-a u Dubrovniku. Navedeni skup bio je najbrojniji politički skup ikad održan u Republici Hrvatskoj. Prisustvovalo mu je skoro 300 parlamentarnih zastupnika iz 28 zemalja članica NATO-a, pridruženih članica i članica promatrača i partnera. Uz goste predavače i popratno osoblje bilo je prisutno preko 700 ljudi. I Parlamentarna skupština NATO-a kao i drugi parlamenti radi odborima na plenarnim sjednicama. U Dubrovniku su po prvi put održane dvije plenarne sjednice. Prva u petak, bila je posvećena svečanom otvorenju, na njoj su govorili predsjednik Republike Hrvatske gospodin Ivo Josipović, predsjednik Hrvatskoga sabora gospodin Josip Leko, prva potpredsjednica Vlade Republike ministrica vanjskih i europskih poslova gospođa Vesna Pusić te glavni tajnik NATO-a Andres Fogh Rasmussen. Sljedećeg dana održavale su raspravu pet NATO parlamentarno skupštinskih odbora, političkom odboru, odboru za obranu, odboru za civilnu dimenziju sigurnosti, odboru za gospodarstvo i odboru za znanost. Druga plenarna sjednica održana je 4. dana u ponedjeljak gdje je zapaženo izlaganja imao i predsjednik Hrvatskog sabora gospodin Josip Leko na temu "Sigurnost i parlamentarizam". Ukupno teme rasprave i bile su odlazak NATO-a iz Afganistana, Sirija, Egipat i migracijski problemi s obzirom na tragičan događaj potapanja broda ispred Lampeduse, Sjeverna Afrika, Mali, stanja na Balkanu, pametna obrana politike otvorenih vrata, zelena obrana, žene u obrambenim politikama i brojne druge teme. Da su vođenje izuzetno kvalitetne rasprave govore i donesene rezolucije ali gosti predavači iz Hrvatske i svijeta tako su od strane hrvatskog izaslanstva bili angažirani ministrica vanjskih i europskih poslova Vesna Pusić i pomoćnica … [[Govornik se ne razumije.]] NATO-a Kolinda Grabar-Kitarović na političkom odboru, ministar obrane Ante Kotromanović zajedno sa ministrom obrane Slovenije Romanom Jakićem te generali Lovrić i komodor Hranj na odboru za obranu. Ministar Vrdoljak na odboru za gospodarstvo i veleposlanik Željko Kuprešak na odboru za civilnu dimenziju i sigurnost. Doneseno je 7 vrlo kvalitetnih rezolucija koje će se kao preporuke razmatrati na sljedećem NATO sumitu u Velikoj Britaniji 2014. godine. Kao voditelj organizacijskih priprema moram ovdje javno pohvaliti suradnju sa svim uključenim ministarstvima posebice Ministarstvom obrane koje je omogućilo nastup akrobatske letačke skupine Krilo oluje, vojno puhačkog orkestra i klape Sveti Juraj. Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, Ministarstvo turizma i svakako Ministarstvo unutarnjih poslova koje je bilo zaduženo za sigurnost cijelog skupa. Posebne zasluge, priznanja idu djelatnicama i djelatnicima Hrvatskog sabora koje su se neuobičajenim entuzijazmom i posebnim iznenađujućim marom bez greške odradili lavovski dio tog ogromnog organizacijskog posla. Uštedjeli smo između ostalog i 40% odobrenog proračuna. Mislim da danas odmakom od skoro mjesec dana možemo biti ne samo zadovoljni nego i ponosni na efekte 59. godišnjeg zasjedanja Parlamentarne skupštine NATO-a. Hrvatski je sabor kao domaćinski i organizacijski politički i medijski uspio odraditi ogroman posao. Pred svjetskom javnošću predstavili smo Hrvatsku kao ozbiljnog i vjerodostojnog političkog partnera u pogledu sigurnosti. Hrvatsku smo potvrdili kao izvrsnog domaćina tako velikog skupa i Hrvatsku smo osvjedočili kao prelijepu zemlju beskrajno bogate kulturne povijesti [[Upadica: Kolega privedite kraju. Hvala.]] Naš Hrvatski sabor s pravom prima sve zasluge.
Kolega Zdravko Ronko, izvolite.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskoga sabora, uvažena zamjenice ministra obrane. Evo pred nama je jedno izvješće koje je odraz sveukupnog stanja obrambenog sustava ali i odraz gospodarske krize u kojoj smo se našli i zbog koje su mnogi projekti na neki način i usporeni. No i u takvim uvjetima mi doista možemo reći da je u 2012. Ministarstvo obrane i Oružane snage da su uspješno izvršile svoju zakonsku, ustavnu zadaću, da je uspješno završen i proces potpune integracija oružanih snaga u NATO savez. I da smo bili uspješni ili da smo uspješno učestvovali u međunarodno mirovnim operacijama i misijama. Pitala je kolegica hoću li dugo, rekao sam neću jer su prethodnici već dosta toga rekli. Reći ću kratko nešto o ravnopravnosti spolova u Ministarstvu obrane i Oružanim snagama. Dakle ja bih pozdravio revidiranje onog plana djelovanja za promicanje i uspostavljanje ravnopravnosti spolova, pozdravio bih osnivanje u '12. Odbora za ravnopravnost spolova pri onom kadrovskom savjetu i instituciju koordinatorice za ravnopravnost spolova. Mislim da za njih ima dosta posla, tim više što je ravnopravnost spolova definirana u našem Ustavu kao jedna od najvećih ustavnih vrednota našeg poretka, poretka Republike Hrvatske i mislim da u Oružanim snagama i Ministarstvu obrane doista ima puno prostora u kojem upravo tu vrednotu možemo implementirati. To govore i brojke, imam ovdje zapisano 19271 zaposlenik u Ministarstvu obrane i Oružanim snagama, od njih je 3000 ili 89 žena i nekakvih 16%, od 15, 16000 žena u djelatnom vojnom sastavu žene su 9,83%, dočasnice, vojnikinje, ove su dočasnice 7, vojnikinje ispod 5, tu negdje i mislim da ovi podaci dovoljno govore da ima puno posla i da možemo tu itekako djelovati, napraviti puno i time bi trebali dati jednu snažniju i potporu tim nastojanjima. Veseli činjenica da imamo 6 časnica koje imaju čin brigadirke, veseli i ona najava da ćemo imati i barem privremenu generalicu, a nakon ispunjenja uvjeta i trajnu ali evo mi zasad još nemamo, nažalost nemamo generalice. Ja vjerujem da će se to ipak desiti. Naša kolegica Dunja je malo požurila, ali ja se nadam da će to biti uskoro. Dakle toliko o ravnopravnosti spolova. Još jedan momenat, skrenuo bih pozornost na još jedan momenat upravo vezano sa najavom ovog sutrašnjeg skupa, sastanka. Dakle riječ je o otvorenosti i transparentnosti. Oružane snage su uvijek bile nekako područje velike tajnosti. Sve je to bilo nekako obavijeno tajnom, malo se toga znalo ali evo u posljednje vrijeme dosta se toga propituje da li doista sve treba biti obavijeno tajnom i osobno sam i podržavam ova nastojanja da tih tajnih bude, tog vela bude što manje i da skidamo barem s onoga što ne treba. Zašto? Pa možda i zato što evo danas govori kolega Baranović, trebalo je biti ovako, trebalo je biti onako, nekako je rješavao možda preuski krug da javnost nije bila stručna javnost možda nije bila dovoljno uključena i oni koji bi možda mogli sugerirati da svaku tu kunu utrošimo daleko bolje nego što smo ju utrošili u nekakvoj prošlosti, ne osuđujući ni prošlost ni nikoga tko je u prošlosti donosio odluke. Ja uvijek vjerujem da su svi radili u najboljoj namjeri. Kad čitam brojke iz ovog izvješća gdje imate, barem je tako zapisano, 800 priopćenja i vijesti, 4000 upita o obrambenoj sposobnosti, pojavljivanje na svim dostupnim medijima i obavještavanje javnosti. Zato i imate potporu, odnosno zato nam i Ministarstvo ima potporu na svim kanalima, televiziji, novinama, internetu, društvenim mrežama itd. To doista govori da imamo jednu otvorenost i jednu transparentnost upravo u Ministarstvu obrane i u Oružanim snagama. I zato bih ja istakao posebno evo i ovo donošenje kad je u pitanju one bitne odluke, posebno financijske naravno evo kao što ćemo to imati sutra, dakle plan nabave u Oružanim snagama odnosno prezentaciju toga plana, da će to biti prezentirano i pred Odborom za obranu, a i pred Nacionalnim vijećem za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije što je po meni izuzetno, izuzetno važno. Reći ću jedan primjer o toj tajnosti, evo tu ću završiti. Dakle, na prošlogodišnjoj prezentaciji smo imali ovakvu informaciju. 2011. 880 milijuna je bilo obavijeno tajnom, 2011. 840, 2012. je bilo 154, dakle svega 9% je obavijeno tajnom. Ja vjerujem da ćemo sutra imat prigode dobit informaciju da ćemo barem zadržat taj postotak ako neće biti manje, a onda ćemo imat manje problema i sa onima koji upozoravaju ili sumnjaju možda bolje rečeno šta se to dešavalo pa do patria, pa do kamiona i svi oni mogućih prilika i neprilika u koje se možemo uvesti i za koje uvijek postoji sumnja. Evo htio sam samo to na neki način podržati. Hvala lijepo
Hvala. Završnih pet minuta u ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospođo zamjenice ministra, kolegice i kolege malobrojni. Četa mala, ali odabrana kaže ako ćemo po vojnički, po bivšoj vojsci, ali dobro. Klub HDSSB-a će podržati ovo izvješće koje je napisano solidno, koncizno, sa jasno izraženim i iskazanim podacima u svezi spremnosti obrambenog sustava naših Hrvatskih Oružanih snaga, provođenja kadrovske politike i ukupnog stanja u Oružanim snagama Republike Hrvatske. Ne bih htio ponavljati one rekao bih pomalo crne i pesimistične izjave koje kolega Baranović, nema ga ovdje, nije lijepo govoriti ali zaista je u jednom pomalo crnom tonu govorio o našim Oružanim snagama, o spremnosti naše tehnike, o trideset postotnoj dakle spremnosti naših tenkova M-84 poglavito stoga što se ti tenkovi, što su proizvedeni i što se proizvode u našoj tvornici u Slavonskom Brodu u Đuri Đakoviću i imamo šansu da, dobru šansu imamo da u relativno razumnim financijskim okvirima i popravimo i poboljšamo taj postotak spremnosti tih tenkova. Kada sam '95. bio na Velebitu … [[Govornik se ne razumije.]] u specijalnoj jedinici policije. Tada smo helikopterima, onim kolibrijima tzv. pa i onim MI-8 dobivali namirnice i sve ostalo što je trebalo. Među njima je bilo i mlijeko 5 i pol posto mliječne masti. Nikad poslije ja više vidio nisam takvog mlijeka, niti ga ima u trgovini, ni robnoj kući bilo kojoj za kupiti. Hoću reći samo ovako slikovito sa jednim malim podatkom da je Hrvatska vojska u tim godinama, tim našim slavnim godinama Domovinskog rata zaista bila i opskrbljena i spremna i da je sasvim sigurno postotak spremnosti naše opreme, naše tehnike, operative bio na ja vjerujem na višoj razini. Kasnije i recesija i kriza, kriza u Hrvatskoj, gospodarska kriza, pa moram reći i način na koji se raspolagalo novcima naših poreznih obveznika, neodgovornim ponašanjem je došlo do toga da evo imamo ovakve podatke o stanju u zrakoplovstvu, odnosno zrakoplova, stanje tenkova, stanje naših plovila, borbenih plovila koje imamo. Evo raketne topovnjače po onom sustavu koji S ili SS-15 više nije raketna topovnjača nego samo topovnjača jer on zapravo te rakete više nisu u funkciji niti ih je moguće upotrijebiti. Hoću reći da i Patria i borbena vozila Patria koja su ugovorena sa Hrvatskom su i prije izazivali određene rasprave u Hrvatskoj. Naime, pronjuškalo se ili se nekako iznašlo da je pogodba sa Slovenijom, možda će nam o tome zamjenica ministra nešto više reći. Ali ako zna i hoće, dakle da je pogodba sa Slovenijom bila pogodba koja je bila puno povoljnija negoli pogodba sa Hrvatskom. Za iste novce Slovenci su dobili, dakle i borbenu cijev na Patriji, mi smo bez toga kupili Patriju. E sad se razotkrivaju i druge stvari, ali o tom ne bih htio ulaziti u stvar pravosuđa i ostaloga. Već imamo i aferu kamioni. Evo katastrofalan je podatak da je od 710 kamiona više od 6 stotina onih koji zapravo više nemaju proizvođača, pa mi nije jasno da marke kamiona koje postoje u Europi, u zapadnoj da kažem hemisferi, da imamo kamione čije firme, naslovi, nazivi više ne postoje i da se mora tražiti pomoć drugih kako bi se privili svrsi. U svakom slučaju točno je to da je bilo nepripadnog i trošenja novca u prijašnjim godinama, neću osuđivati nikoga, niti imam podatak, niti sam državni odvjetnik Bajić. Ali sam čuo od naših vojnika koji odlaze iz Slavonskog Broda i u Afganistan i svuda, a i ne samo od njih da je ovo ministarstvo i ovaj ministar [[Upadica Zgrebec: Kolega privedite kraju raspravu.]] Evo samo da završim rečenicu. Dakle, ponajbolji ministar u Vladi RH da izvrsno vodi Ministarstvo obrane, pa je onda i ovo izvješće zapravo rezultat toga. Hvala lijepo.
Hvala i vama. U ime predlagatelja završnu riječ ima zamjenica ministra, gospođa Višnja Tafra.
Evo hvala gospođo potpredsjednice. Iako nas je ostalo malo u Saboru, ja ću ipak završiti sa onim što imam namjeru reći. Znači prvenstveno želim svima vama zahvaliti koji ste sudjelovali u raspravi o ovom izvješću, jer za nas je svaka rasprava i sve i pohvale i kritike koje od vas čujemo to nam može biti samo poticaj za daljnji rad. Ne znam tko bi se više mogao veseliti od nas koji smo dobili mandat da vodimo ovo ministarstvo da možemo reći da smo s proračunom za bilo koju godinu zadovoljni, jer tada bismo mogli ispunit sve ono što mi svi zajedno znamo da i Ministarstvu obrane i Oružanim snagama nedostaje. Međutim, nalazimo se tu gdje se nalazimo i moram u tome reći da stvarno pripadnici Oružanih snaga daju svoj doprinos što svojim radom, što svojim ponašanjem, da bismo u okviru financijskih mogućnosti koje imamo mogli funkcionirati i stvarno izvršiti sve zadaće koje pred nama stoje. Budući da je ovo izvješće bilo za 2012. godinu mi smo u njemu samo mogli naznačiti nešto što se već u 2013. godini odvilo, pa možda se i neke od rasprava ne bi vodile da sam imala priliku ih već reći, a ja ću sad iskoristit priliku, pa ću stvarno navesti samo neke od stvari koje su se u međuvremenu dogodile kao poboljšanje. Ono što najviše nam ovdje spočitavate s pravom, a to je znači stanje naše opreme i svega što imamo u Oružanim snagama. Međutim, kao što sam i rekla donijeta je odluka o remontu migova i remont migova ide. Znači, sklopljen je ugovor za 7 migova koji se remontiraju i za 5 migova koji će biti dokupljeni, da bismo imali eskadrilu od 12, nadamo se i vjerujemo da će do kraja studenog ove godine, a to je uskoro, prva tri doći u RH. Tako ćemo nastaviti zadržati sposobnost zaštite našeg zračnog prostora. Znači, riječ je o ugovoru od 14 milijuna eura i nadamo se da će rok za njegovo izvršenje, ukupno je 30.06.2014. godine, biti ispoštovan. Jednako tako ušli smo i u remont helikoptera i to za 83 milijuna kuna s rokom do 15.04.2014. godine, potpisan je ugovor znači s Ukrajinom i remont tih helikoptera. Jednako tako imali ste priliku čuti velika nagađanja u hrvatskim medijima i pojedine sumnje o tome kako se oni obavljaju. Ovih dana je u posjetu RH bio i ukrajinski ministar obrane. Ministar obrane također se sprema u posjet Ukrajini i mi se nadamo znači da će ta dva posla jednako tako biti uspješno završena. Što se obalnih ophodnih brodova tiče znači krenuli smo i u taj proces. Ove godine otvoren je postupak javne nabave. Za vašu informaciju on se sada nalazi znači u drugoj fazi, riječ je o pregovaračkom postupku. Ovih dana, znači prestao je prvi krug i ovih dana je upravo nakon žalbe koja je bila izjavljena u prvom krugu državni ured je riješio povodom žalbe tako da je taj proces nastavljen. Ovih dana u tijeku je period, nazovimo ga tako, mirovanja u kojem su ponuđači koji su ostali u igri imaju vrijeme da usklade pretprojekt koje je ponudilo Ministarstvo obrane sa glavnim projektom. I očekujemo 19.12. da bi se mogle otvarati konačne ponude za obalne ophodne brodove. Znači, namjera nam je da 2015. godine ugledamo prvi naš obalni ophodni brod, a 2018. da taj postupak bude završen. Nadalje, spomenuli ste još neke od poslova koji su se događali u prošlosti. Mi smo ih zatekli i ne bismo se željeli osvrtati na njih jer to je vrijeme koje je prošlo. Znači, oko borbenih oklopnih vozila i u medijima i u hrvatskoj javnosti dosta se govori. Znači, ugovoreno je 126 borbenih oklopnih vozila. Je li to puno ili malo? Oružane snage kažu da je to dovoljno za njihove potrebe, međutim u trenutku ugovaranja hrvatska strana se odlučila znači samo za takoreći bazna oklopna vozila i to na način da su takvi ugovori gospodine uvaženi saborski zastupniče sklopljeni, a da se u trenutku, po mojoj procjeni, nije uopće sagledalo što će značiti samo bazno vozilo, što ono sve mora imati da bi ukupno u funkciji moglo biti. I zato se u postupku samog procesa dogodilo i to da se od prvotne verzije, znači nabave svih vozila, moralo odustati kad se shvatilo po pojedinim verzijama borbenog vozila koliko će ono u konačnici koštati. Evo ja ću vam za primjer reći, znači da smo mi zatekli u Ministarstvu obrane da je ugovoreno 56 oružanih stanica 12/7 mm i plaćene su 170 milijuna kuna. Mi smo 2013. godine ugovorili te iste stanice 58 kom za 140 milijuna kuna. Mislim da ovim sam vam odgovorila na vaše pitanje. Znači, ostaje nam za iduću godinu ugovoriti, bilo je planirano 16 stanica na 16 oklopnih vozila, top od 30 mm nažalost zbog ograničenih financijskih sredstava postignut je dogovor da zasada će to biti 8. Međutim, sve ono što se događa mi s tim nastavljamo i dalje. Svi ste spomenuli tenk. Ja vam isto tako moram reći da je Ministarstvo obrane u ovoj godini zaključilo s "Đurom Đakovićem" ugovor za reviziju 10 tenkova. Više nismo mogli jer više novca nismo imali. Za iduću godinu očekujemo da će se taj postupak nastaviti. Međutim, isto tako vam moram reći da smo zatekli situaciju da je Ministarstvo obrane za strateške pričuve rezervnih dijelova tenkova koji nikada nisu uporabljeni plaćalo godišnje "Đuri Đakoviću" određeni iznos novca koji je izuzetno velik. Mislim da svemu tome ne treba komentara. Jednako tako našli smo i relejne uređaje TALES koji su kupljeni za 115 milijuna kuna. Nažalost, oni uopće nisu stavljeni u funkciju. Mi ovih dana tražimo uopće rješenja da li oni negdje u Oružanim snagama mogu poslužiti, ali u broju koji je nabavljen nažalost kompletni sustav nam neće biti potreban. Našli smo i geoinformacijski sustav VoGIS. On je na 4 godine bio ugovoren kao višegodišnje financiranje sa tvrtkom Geofoto. Plaćen je nešto manje od 60 milijuna kuna, nije se došlo do konačnog rezultata jer proizvod koji smo dobili nije zadovoljavajući. Na nama je bila odluka da li ćemo pronaći način da taj projekt završimo pa da Oružane snage u konačnici dobiju karte vojne koje su im potrebne ili ćemo ga sada nakon potrošenog novca zaustaviti. Naša odluka je bila da mi s tim postupkom nastavimo. Uspjeli smo u pregovorima s pregovaračem utvrditi što je napravljeno, za koji iznos cijene, koliko on nije ispunio ugovornu obvezu, u kom roku će se ona ispuniti i kada će se a to će biti negdje sredinom 2014. nastaviti s ugovorom čiji završetak očekujemo 2017. godine. Netko ovdje mi je spočitnuo ulaganje u znanost i znanje. Mi bismo sigurno željeli da možemo ulagati i više, međutim evo da vam kažem znači napor koji se ove godine učinio, a to je da Ministarstvo obrane i Oružane snage prvi put su sa Sveučilištem u Zagrebu dogovorile i potpisale znači da se osniva Vojno-stručni studij. Ovo je prvi put da će RH imati studente koji će se školovati na Sveučilištu u Zagrebu za dva smjera, jedan društveni i jedan tehnički. Ovih dana će krenuti promidžba za to i mi imamo namjeru dići, znači Hrvatsko vojno učilište u znanstvenu ustanovu znači u kojoj će se školovati naši budući časnici. U prvom redu to će biti prvostupnici, za sada tri godine a četvrta godina bi bila integrirana godina za potrebe Oružanih snaga. Promidžba među našim maturantima će krenuti ovih dana i mi se nadamo da će i taj odziv biti velik. Unutar toga sa sveučilištvom smo se dogovorili da jedna baza toga na HVU ostane znanstveno istraživačka djelatnost, žao mi je što gospodina Tuđmana nema ovdje da to jednako tako može čuti. Zahvaljujem vam što ste podržali ovo Izvješće. Znači što se ravnopravnosti spolova ima sigurno još puno prostora da se na tom području može raditi, međutim, uistinu pokušavamo uključivati žene u sve aspekte i jednako tako pokušavamo ih i privući. Vojna služba je nešto što je naporno, to svi znate i znači samo oni koji prođu znači određene provjere sposobnosti mogu ostati kod nas u službi. Što se pitanja za buduću generalicu tiče, znači riječ je o ponudi koju je Republika Hrvatska dobila, riječ je o jednoj poziciji gender advisora u misiji ISAF. Mi se nadamo da ćemo na nju moći odgovoriti. I da bi gospođa koja je predložena, ona je završila ratnu školu u Americi da bi mogla na tu poziciju otići. I nakon provedenog određenog vremena na toj poziciji a riječ je generalskoj poziciji, znači za godinu dana bi stekla uvjete za promicanje u čin generala. Evo zahvaljujem vam još jednom. I stvarno s porukom da se nadam da ćemo iduće izvješće ovo iz 2013. godine moći vidjeti, znači u ovom Hrvatskom domu i raspraviti u prvom tromjesečju 2014. godine. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. I imamo još i repliku Bore Grubišića.
Hvala lijepo gospođo zamjenice ministra. Ja se vama divim s koliko mira i razložnosti govorite o onome što se događalo. Jer zaista je pa rekao bih blago rečeno bilo neodgovornog ponašanja i neodgovornog trošenja novaca hrvatskih poreznih obveznika. I ne samo to, vaša dobronamjernost da se te greške da kažem, ajde blago rečeno, ublaže i isprave su također me evo oduševile i na tome vam još jedanput hvala i na izvješću dakle.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O Izvješću ćemo glasati naknadno. A sada informacija za rad sutra. Početi ćemo u 9,30 sa prijedlogom Odluke o raspisivanju državnog referenduma, pa ćemo, dakle to je točka 10., pa ćemo onda ići točku 11., 12. i tako dalje. A u četvrtak bismo se eventualno vratili na izvješće. Hvala lijepa i doviđenja.
Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama RH za 2012.godinu s izvješćem o stanju obrambenih priprema u RH za 2012.godinu. Rasprava o izvješću je zaključena. U skladu s prijedlogom Odbora za obranu kao matičnog radnog tijela dajem na glasanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama RH za 2012.godinu s izvješćem o stanju obrambenih priprema u RH za 2012.godinu". Molim da se dizanjem ruku izjasnite o prijedlogu zaključka. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predloženi zaključak prihvaćen jednoglasno sa 117 glasova za.