Kolegice i kolege, želim vam dobar dan. I započinjemo današnji rad Hrvatskoga sabora. Kolega Damir Kajin.
Evo poštovana gospođo potpredsjednice, jučer je Deutche Bank kažnjena sa 2,5 milijarde dolara zbog manipulacija kamatnim stopama. Za upropaštavanje Hrvatskih građana i Hrvatskog gospodarstva od strane čitavog niza banaka nitko u Hrvatskoj ne da odgovara nego nikome se ne može ništa dogoditi. Prema tome, kakva je praksa Raiffeisen i Hypo banaka u Hrvatskoj molim stanku od nekoliko minuta kako bih se u time kluba vis a vis tog reketa mogao očitati.
Hvala. Određujem stanku do 9,41. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,41 SATI]] Istekla je stanka za Klub. Kolega Damir Kajin u ime kluba Nezavisnih zastupnika.
Poštovana gospođo potpredsjednice. Evo jučer je američki, odnosno jučer su američki i britanski regulatori odredili, znači kaznu za Deutsche Bank, znači odredili kaznu u ukupnom iznosu od 2,5 milijardi dolara zbog manipulacija kamatnim stopama. Prema odluci američkih regulatora najveća Njemačka banka mora platiti kaznu od 2 milijarde 175 milijardi dolara dok su britanski regulatori zatražili kaznu od 227 milijuna funti ili nekih 340 milijuna dolara. Jasno, Njemačka banka također mora otpustiti zaposlenike koji su sudjelovali u nezakonitima radnjama, zabraniti im pristup te uvesti neovisan nadzor navodi se u priopćenju odjela New York-škog ureda državnog tužitelja za financijske usluge. Jasno da takva jedna praksa u Americi može egzistirati, u Hrvatskoj ne može. Konačno nam se reko jučer ukazao i gospodin Cvitan. Na RTL-u je dao jedan intervju, prvi intervju nakon godinu dana između ostalog apotrofirajući i Hypo. Gospodin Lalovac je naveo da je jedna banka a tu je mislio na Hypo prebacila 4 milijarde kuna loših kredita na jedan kako kaže mali d.o.o.. Guverner Vujčić poručuje sve je bilo u skladu sa zakonom. Hypo i Raiffeisen posujilnice iz Austrije reketare po Hrvatskoj. Vjerojatno 100%, ne vjerojatno, znači 100% vraćaju u Hrvatsku iznesen novac ranih '90.-tih ili nakon 2000. godine. Interesantno je isto tako da Raiffeisen štedionica i Hypo banka međusobno nisu sebi konkurirale na ovim hrvatskim prostorima. Hypo je radila sa lokalnom samoupravom sa državom, Raiffeisen je u pravilu radila sa građanima. Da bi pojedinci za sebe uzeli 100 tisuća eura ili ne znam koliko Hrvatsku su stvarno pretvarali u koloniju da ne kažem banana državu. Najbolje je to došlo do izražaja u slučaju gospodina Nuića, državnog odvjetnika Županije Istarske kada je htio pozvati na svjedočenje predsjednika uprave Hypo banke gospodina Kulterera. Iz Klagenfurta zahtjev kreće put Banskih dvora, iz Banskih dvora put Županije Istarske. Tu tajnik jedne lokalne stranke već određuje koji sudac bi se mogao javiti na tu funkciju pa kada to nije prošao posao se ponovo finalizira ili razrješava u Ministarstvu pravosuđa. Da se tada zaustavila ta pljačka, šteta u Istri pa i za Hypo banku bila bi možda 100 ili 150 milijuna eura, tako premašuje milijardu i 500 ili 2 milijarde eura. O Raiffeisen banaka, štedionicama posujilnicama, austrijskim posujilnicama koje su radile bez odobrenja na tlu Republike Hrvatske gdje su orobile preko 15 tisuća obitelji, ponovo ću možda nekom drugom prilikom. Mi smo konačno progovorili o 4,7 milijardi kuna. Ali u konkretnoj pljački a sve se zna od imena, ne zna se sve ali puno toga, šifri, računa, kredite tzv. lombardnih kredita koji su ti pojedinci dobivali, to je posao za nekoga drugoga. Konačno ovdje ima da ne bih rekao MUP, da nemaju ništa, da nisu upoznati, da se ih nije kontaktiralo i neke dopise koji su ravnateljstvu policije, uprave kriminalističke policije, doduše na njemačkom a koji su dio spisa u Austriji 2011., 13., 15., 17. stranice itd., itd.. Što su cijele 2008., 2009. neki dužnosnici Županije Istarske radili po Švicarskoj? Samo je te godine navodno u Istru kanalizirano oko fiktivnih milijardu eura. Veneto banka, Privredna banka Beograd, Vaduz itd. da ne govorim. Danas ili jučer su, da, revizori Hypo banke i Bayerische Landesbank napustili Istru. Jedni drugima ne vjeruju. Ja se slažem da je i ovaj Hypo, da je i ovaj Raiffeisen nešto drugo od onoga što je bilo jučer ali pošto te uprave u Hrvatskoj, te banke sve znaju što su radile njihove matične organizacije u Austriji odgovornost je zasigurno i na njima. I još samo jedan podatak, danas u Jutarnjem listu čitam da je za pod navodnicima "discipliniranje" medija netko preuzeo 300 tisuća eura. U Istri taj isti posao odrađen je sa 500 tisuća eura [[Upadica ZGREBEC: Vrijeme.]] Pa prema tome možete misliti koji je … [[Govornik se ne razumije.]] pljačke između jednog i drugog dijela Hrvatske.ž
I sada prelazimo na današnji dnevni red. Raspraviti ćemo: - Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2013. godini Izvješće je dostavila Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Raspravu su proveli Odbor za regionalni razvoj i fondove Europske unije, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će izvješće obrazložiti zamjenik ministra regionalnog razvoja i fondova Europske unije gospodina Jakša Puljiz. Izvolite.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice, poštovane zastupnice i zastupnici. Sukladno odredbi članka 38. Zakona o otocima Vlada Republike Hrvatske je obvezna izvijestiti jedanput godišnje Hrvatski sabor o učincima provedbe Zakona o otocima. Ovo Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima za 2013. prikazuje ulaganja državnih institucija i institucija javnog sektora koje su proračunskim sredstvima, odnosno vlastitim sredstvima sudjelovale u provedbi Zakona o otocima. Ulaganja su prikazana kroz direktna ulaganja bespovratnih sredstava državnoga proračuna i ulaganja putem kreditiranja, te ulaganja koja su se provodila u suradnji sa europskim financijskim institucijama. Vlada Republike Hrvatske usvojila je Izvješće o otocima na sjednici 9. listopada 2014. godine. U provedbi Zakona o otocima u 2013. godini proračunskim sredstvima odnosno vlastitim sredstvima sudjelovale su institucije državnog i javnog sektora sa ukupnim iznosom ulaganja od 1,4 milijarde kuna proračunskih sredstava i sredstava pravnih osoba od čega su milijardu i 48 milijuna kuna bila bespovratna sredstva, a 360 milijuna kuna ulaganja u obliku kreditiranja. Ovaj iznos je približan iznosu dosadašnjih godišnjih ulaganja koja su se kretala na razini od oko 1,5 milijardi kuna od 1999. godine pa nadalje. Najviši iznos bespovratnih sredstava u visini 348 milijuna kuna uložila je Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture, od čega je najviši iznos 325 milijuna kuna uložen sa posebne proračunske glave Agencije za obalni linijski pomorski promet za poticanje redovitih putničkih i brzobrodskih linija. Nadalje, temeljem odluke o dodjeli proračunskih sredstava namijenjenih za izgradnju, sanaciju i rekonstrukciju objekata podgradnje u lukama otvorenim za javni promet županijskog i lokalnog značaja te modernizaciju, obnovu i izgradnju ribarske infrastrukture u 2013. godini dodijeljena su sredstva za sufinanciranje lučkim upravama i županijskim lučkim upravama u iznosu od 13,9 milijuna kuna. Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture je također provodilo aktivnosti unapređenja zračnog prometa na otocima u iznosu od 8,9 milijuna kuna i to kroz program razvoja sustava zračnog prometa što je obuhvaćalo ulaganja u razvoj i sigurnost otočnih zračnih luka, osiguranje sigurnosno-prometnih standarda, nabavu sigurnosne i zaštitne opreme, izradu dokumentacije, kao i izvođenje radova na infrastrukturi koji su od važnosti za siguran prihvat putnika i zrakoplova. Drugi najviši pojedinačni iznos ulaganja u 2013. godini je iznos sredstava koji su uložile Hrvatske vode. Radi se o 214 milijuna kuna u 2013. godini, a koji je na hrvatskim otocima iskorišten u području korištenja i zaštite voda, zaštite od štetnog djelovanja voda i za navodnjavanje. Treći najveći iznos ulaganja u hrvatske otoke u 2013. godini izdvojilo je Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova Europske unije u visini 101 milijun kuna, od čega se 74,4 milijuna kuna odnosi na bespovratna sredstva po sljedećim segmentima. Projekt izgradnje objekata komunalne i društvene infrastrukture na hrvatskim otocima, tzv. CEB 4 projekt, sufinanciranje javnim zajmom Razvojne banke Vijeća Europe, a obuhvaća 99 podprojekata kojima je predviđena modernizacija ruralnih područja izgradnjom komunalne i društvene infrastrukture na 39 hrvatskih otoka, uključujući i poluotok Pelješac. Zajmom se sufinanciraju ulaganja u primarnu vodoopskrbnu i odvodnu infrastrukturu na koje otpada 72% ukupnog procijenjenih troškova projekta, ali isto tako i na zdravstvene i obrazovne objekte te objekte socijalne skrbi. Ugovor o zajmu je potpisan 15. prosinca 2004., a na snazi je od 19. srpnja 2005. Rok za dovršetak ovog projekta je 31. prosinac 2015. godine. Ukupni iznos troškova ovoga projekta iznosi 386 milijuna kuna, a podijeljen je na ravnopravni udio od 50% odnosno 193,3 milijuna kuna bez PDV-a na Razvojnu banku Vijeća Europe i državni proračun Republike Hrvatske. Također u projektima sufinanciranim u okviru ovoga projekta sudjeluje i jedinice lokalne samouprave ovisno o svojim fiskalnim mogućnostima i ugovorenim postocima. Očekuje se da će navedena ulaganja pridonijeti gospodarskom i društvenom razvoju otoka, privući nove stanovnike te zaštititi okoliš. Putem projekta izgradnje objekata komunalne i društvene infrastrukture na hrvatskim otocima u 2013. godini su realizirani projekti odvodnje te projekti gradnje, dogradnje i nadogradnje školskih objekata u ukupnom iznosu od 4,17 milijuna kuna. U komponentu obrazovanja je u 2013. godini putem Programa održivog razvoja lokalne zajednice s pozicije Ministarstva regionalnog razvoja i fondova Europske unije na područje otoka uloženo 1,6 milijuna kuna i to za dječje vrtiće u Korčuli i Smokvici na otoku Korčuli te za sportsku dvoranu na otoku Visu u Komiži. Osim kroz navedeni program sufinancirala se izrada projektne dokumentacije za školsku sportsku dvoranu u Loparu na otoku Rabu, izgradnja i opremanje sportske dvorane na Murteru, kao i radovi uređenja školske sportske dvorane u Veloj Luci na otoku Korčuli. Također osigurana su sredstva za izgradnju natkrivenog plivačkog bazena u Korčuli, kao i za dovršetak radova i uređenje okoliša, bazena u iznosu od milijun i 400 tisuća kuna. Realizacija projekta razvoja infrastrukture na otocima i u priobalju, tzv. program EIB 3 također se financira s pozicije Ministarstva regionalnog razvoja i fondova Europske unije. Projekt je pokrenut 2012. godine te je kroz taj projekt ukupno sufinancirano 7 podprojekata na otocima. Cilj ovoga projekta je poboljšanje životnih uvjeta i standarda lokalnih zajednica na otocima u smislu podizanja kvalitete i dostupnosti komunalne, društvene, prometne i socijalne infrastrukture. Ugovor o financiranju je potpisan sa Europskom investicijskom bankom 15. rujna 2011. godine, a rok korištenja zajma je 30. srpnja 2015. godine, odnosno konačni završetak provedbeni aktivnosti 2016. godine. Projekt se uz kreditna sredstva Europske investicijske banke sufinancira sredstvima državnog proračuna Republike Hrvatske, kao i učešćem jedinica lokalne samouprave. Kroz ovaj projekt tijekom 2013. godine uvrštena su dva dodatna podprojekta: izgradnja dječjeg vrtića u Omišlju, rekonstrukcija doma kulture u Korčuli. Do kraja prosinca 2013. godine dovršena su dva podprojekta u Baškoj i Krku, a realizacija preostalih podprojekata je nastavljena tijekom 2014. godine. U 2013. godini ukupno na podprojekte kroz ovaj projekt ulaganja su iznosila 11,8 milijuna kuna. Ministarstvo regionalnog razvoja također potpomaže razvoj otoka kroz dodjelu državnih potpora male vrijednosti otočnim poslodavcima za očuvanje radnih mjesta. U 2013. godini za tu je svrhu izdvojeno 8 milijuna kuna za 189 otočnih poslodavaca i 2471 djelatnika. Ova mjera se provodi sukladno odredbi članka 26. Zakona o otocima, a cilj joj je da se poslodavcima koji imaju sjedište i svoju djelatnost obavljaju na otocima pomogne u poslovanju na način da se za svakog zaposlenog djelatnika sa prebivalištem na otoku daje iznos potpore u visini jedne prosječne mjesečne bruto plaće kod otoka prve skupine razvijenosti, odnosno pola tog iznosa kod otoka druge skupine razvijenosti. Time se financira dio troškova poslovanja, te se stvaraju uvjeti za očuvanje postojećih radnih mjesta. Do kraja 2013. godine ukupno je bilo provedeno 8 javnih poziva. Ukupno je u proteklih 8 godina na pozive se javilo više od 600 otočnih poslodavaca. Određeni dio korisnika se javlja kontinuirano, ali je primjetno da se svake godine javlja i jedan određeni novi broj korisnika. Poslodavci koji su do sada zadovoljili uvjete i kriterije ostvarili su pravo na 1483 potpore za ukupno 23000 djelatnika. Sveukupno u 8 godina iznos potpore je 70,9 milijuna kuna. Projekt Hrvatski otočni proizvod koji također provodi Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU donio je proizvođačima na otocima niz beneficija i proširio je hrvatsku turističku ponudu. Njime se identificiraju kvalitetni otočni proizvodi koji su rezultat otočne tradicije, razvojno-istraživačkoga rada, inovacija i invencija. Takvi proizvodi potječu sa ograničenih otočnih lokaliteta i rade se u malim serijama. Proceduru dodjele provodi i Sektor za otoke u okviru Ministarstva regionalnog razvoja koji jednom godišnje raspisuje javni poziv za dodjelu oznake "hrvatski otočni proizvod". U razdoblju od 2007. do 2013. godine oznaku je dobilo 236 otočnih proizvođača za 409 proizvoda i proizvodne linije sa 20 otoka i poluotoka Pelješca. Na temelju sedmog javnog poziva za dodjelu oznake "hrvatski otočni proizvod" oznaku su u 2013. godini dobila 43 otočna proizvođača za 75 proizvoda, odnosno proizvodnih linija. Za promociju oznake i proizvoda koji nose u 2013. izdvojeno je 109 000 kuna. Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU također provodi mjeru subvencioniranja javnog otočnog prijevoza za učenike i studente, umirovljenike i osobe starije od 65 godina s prebivalištem na otoku, te za invalidne osobe s prebivalištem na otoku kojima se omogućava naknada troškova vlastitoga prijevoza. Ova se mjera provodi od 2001. godine. Ukupno je za provedbu ove mjere u 2013. godini izdvojeno 28,3 milijuna kuna. Subvencija se daje prijevozniku koji obavlja otočni i javni cestovni prijevoz dok je krajnji korisnik stanovnik otoka. Otok kao nedjeljiva cjelina u odnosu na kopno ima svoje specifičnosti pa je provođenjem ove mjere postignuto lakše i brže komuniciranje unutar otočnih destinacija i smanjenje životnih troškova, poboljšanje standarda i ono što je najvažnije ostanak djece osnovnoškolskog i srednjoškolskog uzrasta sa svojim obiteljima na otocima. Ovu povlasticu je 2013. godini koristilo 59000 učenika i studenata. Za subvencioniranje cijene vode na otocima za kućanstva čiji članovi imaju prebivalište na otoku, a opskrbljuju se vodom putem vodonosca ili cestovnog vozila u 2013. godini izdvojeno je 9,3 milijuna kuna u čemu je sudjelovalo 16 isporučitelja sa kojima je Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU sklopilo ugovore o obavljanju usluge isporuke pitke vode. Cilj mjere subvencioniranja cijene vode u otočnim kućanstvima je postizanje jednakih uvjeta opskrbe vode kućanstvima na otocima koja nisu priključena na javnu odvodnu mrežu sa onima na kopnu što podrazumijeva da cijena vode otočanima bi trebala biti ista kao i prosječna cijena vode u pripadajućoj obalno-otočnoj županiji. Predmetna mjera se provodi na ukupno od 32 otoka, te u razdoblju od 2004. godine do 2013. iz državnog proračuna za provedbu ove mjere ukupno je uloženo 122,9 milijuna kuna. Sektor za otoke u Ministarstvu regionalnog razvoja je i u 2013. godini nastavio provoditi šestu godinu uzastopce projekt potpore, financijske potpore udrugama na otocima čime potiče razvoj civilnoga društva na otocima za što je u 2013. godini izdvojeno 365 tisuća kuna. Financijsku potporu je ostvarilo 26 otočnih udruga za projekte vezane za održivi razvoj hrvatskih otoka, a usmjerenih na unapređenje kvalitete življenja na području kulture i umjetnosti, obrazovanja, znanosti i sporta. Ukupna ulaganja države na otocima možemo razvrstati i prema ključnim područjima za razvoj otoka prema kojima su bila usmjerena. Na taj način iznos od 1,4 milijarde kuna možemo podijeliti na područja kao što su prometna povezanost na koje je uložen najveći dio sredstava u iznosu od 363 milijuna kuna sa ciljem bolje prometne povezanosti otoka sa kopnom kao i otoka međusobno kroz mjere aktivnosti koje su doprinijele unapređenju sustava pomorskoga prijevoza. Također tu uključujemo i povlašteni prijevoz putnika i vozila uvođenjem tzv. otočne karte odnosno vinjete, te subvencioniranje pomorskoga i cestovnoga prijevoza. Javni prijevoz je u 2013. godini u linijskom obalnom pomorskom prometu obuhvaćao 54 državne linije od čega 27 trajektnih linija, 16 brzo brodskih i 11 brodskih klasičnih, a u čijem je održavanju sudjelovalo 14 brodara sa flotom od ukupno 79 brodova Jadrolinija, Društvo za linijski pomorski prijevoz putnika i tereta je u ukupnom prometu putnika sudjelovalo sa udjelom od 84,9% a u ukupnom prometu vozila s udjelom od 86,8%. U 2013. godini ukupan broj prevezenih putnika u javnom obalnom pomorskom prijevozu je iznosio 11,3 milijuna putnika i 2,8 milijuna vozila što je povećanje u odnosu na prethodnu godinu za 1,7% u segmentu prometa putnika, odnosno 0,8% u segmentu prometa vozila. Drugo značajno područje ulaganja iz državnoga proračuna i ostalih izvora se odnosi na razvoj prometne infrastrukture. Razvoj prometne infrastrukture jedan je od najvažnijih čimbenika boljeg prometnog povezivanja otoka sa kopnom i otoka međusobno. S tim ciljem uloženi su veliki napori i sredstva u izgradnju prometne infrastrukture za što je u 2013. godini uloženo 161,4 milijuna kuna, od čega se na ulaganja u investicije u redovno i izvanredno održavanje javnih cesta na otocima odnosi 126,8 milijuna kuna. U ovom je segmentu Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture dakle bilo najznačajniji investitor. Također, treba spomenuti da pored toga je Ministarstvo prometa uložilo značajna sredstva u luke od kao što sam već ranije spominjao županijskog i lokalnog značaja od 13,9 milijuna kuna. Što se tiče komunalne infrastrukture, u 2013. godini je ukupno uloženo 218,2 milijuna kuna, od čega 214 milijuna kuna su bila već prethodno obrazložena ulaganja Hrvatskih voda. Uz to Ministarstvo regionalnog razvoja je kroz spomenuti ranije projekt izgradnje objekata komunalne i društvene infrastrukture CEB 4 također osiguralo značajna ulaganja u vodnu infrastrukturu. Izvorno je za vodoopskrbu na otocima putem ovoga projekta planirano 73 milijuna kuna za vodoopskrbu te 202 milijuna kuna za sustav odvodnje. U području energetike i energetske učinkovitosti na otocima u 2013. godini ukupno je uloženo 66,3 milijuna kuna od čega je HEP operator distribucijskog sustava za elektroenergetske objekte na otocima izdvojio 63,2 milijuna kuna, a Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost 2,3 milijuna kuna kroz provedbu nacionalnih energetskih programa, provedbu energetskih pregleda i demonstracijskih aktivnosti. Što se tiče ulaganja u područje gospodarstva, ukupan iznos ulaganja u gospodarstvo na otocima u 2013. godini kroz različite vidove potpora ukupno je iznosio 49,8 milijuna kuna. Od čega Ministarstvo regionalnog razvoja na već prije spomenutih 8 milijuna kuna za provedbu mjera dodjele državnih potpora male vrijednosti otočnim poslodavcima za očuvanje radnih mjesta, a pored toga Ministarstvo poljoprivrede 14,47 milijuna kuna u svrhu potpore sufinanciranja kupnje sustava za automatsku identifikaciju plovila. Zatim potpora za sufinanciranje plavog dizela, potpore ribarskim zadrugama i potpore za tržišnu kompenzaciju. Nadalje, Hrvatski zavod za zapošljavanje je uložio 9,8 milijuna kuna za mjere u segmentu zapošljavanja na otocima te dodatnih 5,3 milijuna kuna u potpore za samozapošljavanje i potpore zapošljavanja osoba u nepovoljnom položaju na tržištu rada. Što se tiče područja kulture, obrazovanja, zdravstva i socijalne skrbi u 2013. godini ukupno je izdvojeno 50,3 milijuna kuna. Od toga za ulaganje u području kulture 22,7, ulaganje u području obrazovanja 23, ulaganje u području zdravstva 2,3 i za socijalnu skrb 2,2 milijuna kuna. U području zaštite okoliša na otocima u 2013. godini izdvojeno je 29,3 milijuna kuna, od čega treba izdvojiti ulaganja Hrvatskih šuma od 12,5 za potrebe biološke obnove šuma te Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost u visini 8,8 milijuna kuna u projekte zaštite okoliša. Najviše sredstava je izdvojeno za sanaciju odlagališta komunalnog otpada "Treskavac", prijevoz komunalnog otpada s otoka Molata, Oliba, Ista, Iža, Silbe, Premude i Rave, za sufinanciranje troškova prijevoza komunalnog otpada s otoka Suska, Unije, Srakana i Lovika kao i za mnoge druge projekte. Također, Ministarstvo zaštite okoliša i prirode sustavno je provodilo aktivnosti u okviru zaštite mora i priobalja na cijelom obalnom akvatoriju. A učinci istih osiguravaju kontinuitet u provedbi zaštite morskog okoliša. Kroz projekt zaštite obalnog područja od onečišćenja sufinanciranoga od strane EBRD-a financirane su investicije u otpadne vode te institucionalno jačanje za praćenje kakvoće morske vode. Od ukupnih iznosa sredstava potrebnih za realizaciju projekta 50% dobiveno je iz zajma Svjetske banke dok se druga polovica financira iz sredstava državnoga proračuna Hrvatskih voda i jedinica lokalne samouprave. Za razvoj turizma i u 2013. godini izdvojeno je 19,9 milijuna kuna, od čega su najviše izdvojili Ministarstvo turizma i Hrvatska turistička zajednica ukupno 11,5 milijuna kuna. Ministarstvo turizma je sredstva dodjeljivalo kroz programe dodjele bespovratnih sredstava, a Hrvatska turistička zajednica je provodila ulaganja kroz turističku promidžbu, kroz potpore turističkim manifestacijama te ulaganjem u turističku signalizaciju. U segmentu nautičkog turizma u 2013. godini najveće ulaganje je izvršeno od strane Adriatic Club Internationala u iznosu od 2,7 milijuna kuna. Što se tiče subvencija ukupno je dodijeljeno 363 milijuna kuna. To se odnosi na održavanje pomorskog prometa o čemu sam već ranije govorio. Što se tiče sredstava iz poreza na dohodak otočnim jedinicama lokalne samouprave na depozitnim računima posebnih namjena koje su za tu svrhu otvoreni u Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak u razdoblju 2003-2013 godine ukupno je akumulirano 545 milijuna kuna te je za provedbu 280 kapitalnih projekata od interesa za razvoj projekata dosada isplaćeno 498 milijuna kuna, od čega je u 2013. godini za 27 projekata isplaćeno 44,8 milijuna kuna. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala lijepa. Repliku ima kolega Željko Šemper.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa poštovani zamjeniče ja bih vam uputio jedno pitanje koje je klub HSU-a imao početkom godine, praktički možemo reći da smo bili bombardirani od strane umirovljenika sa nekih otoka. Naime, radi se o tome da se početkom godine nisu mogle dobiti otočne iskaznice, oni umirovljenici koji su svoju mirovinu ostvarili u inozemstvu i nema ih u evidencijama Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, a procedura je sada takva bila da se za svakog korisnika provjerava OIB u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje, a naravno njih nema u tim evidencijama i imali su problema oko izdavanja otočnih iskaznica. Pa vas molim ako nam možete nešto reći o tome da li je to sad sređeno, da li tih više problema nema? Jer ti umirovljenici su ranije redovito prema svojim osobnim dokumentima to mogli ostvariti. Hvala.
Odgovor na repliku Jakša Puljiz.
Zahvaljujem na pitanju ali za ovo pitanje je nadležno Ministarstvo prometa, pomorstva i infrastrukture kao tijelo koje je nadležno za pitanje izdavanja otočkih vinjeta tako da zaista vas molim da uputite pitanje nadležnom ministarstvo. Oni će vam dati potreban odgovor.
Branko Vukšić replika.
Uvaženi zamjeniče ministra, postoji to znate laž, prokleta laž i postoji statistika. Vi ste ovdje iznosili podatke i ja vjerujem tim podacima, oni nisu izmišljeni međutim poznato je da se kod nas nominalno sve podržava, znači na papiru se sve podržava a u stvarnosti se sve ruši. Ja sam 25 godina vezan uz otok, nisam otočanin, jesam otok jedne demokratične, jednog demokratičnog Međimurja ali na Cresu sam i dobro poznajem problematiku otočana. I kada bi vas oni sad slušali da su oni u dvorani vi bi zaslužili zvižduk jer to je nevjerojatno. Svaka zemlja će štiti na neki način ili poticati, i vi znate kad dođete u Cres u dućan koliko su cijene 30% veće nego u najskupljem dućanu u Zagrebu špeceraja. Druga stvar, vi znate da je tamo nemoguće dobiti posao. Prometna povezanost se nešto poboljšala ne sada već davno se poboljša i daleko je lakše doći, ali svejedno i ono što oni 50% plaćaju to je preskupo. Recimo cijene trajekta to je preskupo. Škole, vi znate zbog čega mladi odlaze s otoka? Otoci nemaju perspektive i na otocima se živi loše i svi oni kao što mladi koji žele perspektivu, imali ste jučer i prekjučer dokumentarne filmove, reportaže na hrvatskim televizijama gdje vidite da stotine, stotine ili tisuće ljudi odlaze u druge gradove i rade enklave hrvatske u tim drugim gradovima jer ovdje nemaju. Tako će i otoci postati pusti. Nema zapošljavanja, teško se je liječiti na tim otocima itd. To je slika. Ako nećemo realno govoriti o tim otocima, jednostavno će reći oni u Hrvatskom saboru podmeću.
Odgovor na repliku Jakša Puljiz.
Pa ja bi samo naglasio jedan podataka a to je ta ukupna visina ulaganja koja po svim ocjenama ne samo nas u ministarstvu nego i stručnjacima koji se bave točnim razvojem je zaista primjerena obzirom na ukupne fiskalne i financijske mogućnosti RH. Dakle ta razina ulaganja je otprilike 1,5 milijardi kuna zaista predstavlja jedan itekako značajan napor. A to da će se s tim ulaganjima riješiti svi problemi na otocima, naravno da neće. Isto tako kao što se ukupnim državnim proračunom neće riješiti svi razvojni, socijalni i društveni problemi RH. Ali držimo da je u danom trenutku u kojem jesmo ova visina ulaganja zaista, zaista primjerena.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? U ime Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo predsjednik odbora Zdravko Ronko.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra sa suradnikom, kolegice i kolege. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora na svojoj 37.sjednici održanoj 22.listopada 2014. raspravio je izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2913.i to kao zainteresirano radno tijelo. U izvješću su opisno i kvantitativno prikazane mjere, aktivnosti i projekti kao i uložena sredstva po pojedinim subjektima državnog i javnog sektora. Prema iskazanim podacima država je u 2013.uložila u otoke 1,4 milijarde kuna uzimajući u obzir i određeni broj novih institucija i subjekata čiji su podaci u ulaganjima u otoke smatrani relevantni za ovo izvješće. Istaknuto je da je u razvoj otoka država uložila direktno bespovratna sredstva u iznosu 1 milijardu i 48 milijun kuna a putem kreditiranja uloženo je daljnjih 361 milijun kuna. Naglašeno je da su znatna sredstva uložena u komunalnu i prometnu infrastrukturu, zaštitu okoliša, poticanje razvoja malog gospodarstva, u projekt Hrvatski otočni proizvod te u zapošljavanje. U raspravi je iskazana potreba i za još većim ulaganjem u otoke. Također je istaknuta potreba ulaganja u sređivanje zemljišnih knjiga jer postojeće stanje koči ulaganje u otoke, a time dakako i u njihov razvoj, te je sugerirano da se razmotre problemi i potom iznađu rješenja kojima bi se ubrzao postupak za dobivanje dozvola te time omogućilo lakše i brže ulaganje u djelatnosti koje bi doprinijele razvoju naših otoka. I nakon provedene rasprave odbor je odlučio većinom glasova 6 za i jedan protiv predložiti Hrvatskom saboru prihvaćanje izvješća o učincima provedbe Zakona o otocima. Hvala lijepa.
U ime Odbora za regionalni razvoj i fondove EU predsjednik odbora Rajko Ostojić.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Dakle, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU je raspravio na svojoj 32.sjednici 23.listopada 2014.godine Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2013.godini koje je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada aktom od 9.listopada 2014.godine. Naravno, mi smo raspravljali u svojstvu matičnog radnog tijela. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja je istaknuo kako država godišnje od '99.-te godine ulaže u otoke oko 1,5 milijardu kuna. u 2013.godini taj iznos blizak je onima iz prethodnih godina, iznosi 1,41 milijardu kuna. Nadalje, iznio je da je u ovom izvješću radi boljeg pregleda podataka uveden i određeni broj novih institucija i subjekata koji nisu bili uključeni u izradu Izvješća za 2012.godinu, a koji podaci u ulaganjima u otoke se smatraju relevantnima i važnima za uključivanje u ovo izvješće. Tako je u 2013.godini država u razvoj otoka uložila milijardu 409 milijuna kuna proračunskih sredstava i sredstava pravnih osoba od čega su milijardu i 48 milijuna kuna bespovratna sredstva, a ostatak od 361 milijun kuna ulaganja u obliku kreditiranjima. Ovim ulaganjima obuhvaćeni su svi hrvatski otoci i poluotok Pelješac. U raspravi koja je uslijedila ukazano je da ovo izvješće daje kompletan pregled ulaganja sredstava po institucijama i subjektima, a za konkretne aktivnosti na otocima. Stoga većina članova odbora drži da je Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2013.godini korektno i jasno napisano, te da se uzimajući u obzir raspoloživa sredstva i u ovom izvještajnom razdoblju nastavljeni započeti projekti ulaganja u otoke kroz nepovratna sredstva, kreditna sredstva, ali i kroz ulaganja u suradnji sa što je vrlo važno europskim financijskim institucijama. Međutim u raspravi je izrečeno mišljenje da je iako je Jadrolinija kao novi subjekt obuhvaćen ovim izvješćima nije bilo potrebno posebno navoditi podatke koja ista mora plaćati po osnovi lučkih pristojbi lučkim upravama na otocima i županijskim lučkim upravama kao ni po osnovi članarina turističkim zajednicama na otocima jer su to obveze koje proizlaze iz drugih propisa. U daljnjoj raspravi je skrenuta pozornost da u ovom izvješću kao i u prošlim izvještajnim razdobljima nema pokazatelja o subvencijama koje država daje za konkretne projekte socijalne skrbi na otocima. To su primjerice pomoć i njega u kući, dnevni boravci, pomoć za stare i nemoćne osobe. Budući se temeljem Zakona o otocima provodi mjera subvencioniranja otočkog javnog cestovnog prijevoza u raspravi je predloženo da se kriterij za provedbu te mjere drugačije odrede prije svega za učenike i osobe starije životne dobi. Naime, što je svima jasno, zbog depopulacije na otocima je i manji broj učenika što dovodi do manjeg iznosa subvencija za javni cestovni prijevoz, te bi kriterij za ostvarivanje subvencije trebao biti broj kilometara, a ne broj učenika odnosno drugih osoba. Neki članovi odbora su u daljnjoj raspravi izražavajući nezadovoljstvo sa ovim izvješćem upozorili da isto nije kao dosadašnja izvješća raspravljeno na Otočnom vijeću kao savjetodavnom tijelu ministra. Iznijeta je primjedba da sredstva namijenjena za otoke nisu uložena na pravi način to tim više što se od ukupnog iznosa sredstava koji se godišnje uprihodi od turizma oko 30% ostvaruje upravo na otocima. Upozoreno je nadalje kako je model po kojem se raspodjeljuju sredstva za otoke zastario odnosno da je nužna hitna revizija Zakona o otocima koje je već prije bilo najavilo resorno ministarstvo, ali i Zakona o pomorskom dobru. Izrečeno je mišljenje kako postoji mogućnost diskriminacije i ograničavanja putovanja po povlaštenoj cijeni putnika karata za otočane primjenom Pravilnika o uvjetima i načinu ostvarivanja prava na povlašteni prijevoz na linijama u javnom pomorskom prijevozu. Istaknuto je također kako je u ovom izvještajnom razdoblju upitan status projekata razvoja infrastrukture i priobalju EIB 3 zbog nedostatka sredstava domaće komponente. Iako su otoci nacionalno bogatstvo i zahtijevaju poseban tretman, članovi odbora su ocijenili da bi bilo dobro da u cilju ravnomjernog razvoja RH postoji zakonska obveza ali po jasno utvrđenim kriterijima za podnošenje izvješća Hrvatskom saboru i za neka druga područja kojima je potrebna pomoć kao što je to u slučaju navedenog. I zaključno, na temelju provedene rasprave Odbor za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora je većinom glasova 7 glasova za i 2 glasa protiv odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese zaključak prihvaća se Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2013.godini. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime Kluba nezavisnih ljevičara, kolega Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Zamjeniče ministra sa suradnikom, kolegice i kolege. Možda da počnem od onog bitnog, da skoro 20 godina posebnog tretmana otoka je ipak dalo pozitivne rezultate. Ako promatramo indeks razvijenosti onda vidimo da su otoci po tom indeksu razvijenosti iznad prosjeka RH. Ali onaj osnovni zaključak, sve manje mladih ljudi je na otocima, mladih, a s druge strane dobar dio radnih aktivnosti obavlja se van otoka. To su nedostaci. Ako su to nedostaci našeg dvadesetogodišnjeg programa onda se pitamo, a što bi to trebalo promijeniti? Nažalost ovo izvješće nam ne daje odgovor. Imamo puno podataka, ali nažalost nemamo analitički pristup tom podatku. A inače to je samo par brojaka, pa ću ja probati ono u grubo načiniti jednu analitičku analizu da probamo vidjeti zašto je indeks razvijenosti dobar, ali nažalost, radne aktivnosti, mladi i zapošljavanje nisu na otocima. I onda što možemo vidjeti? Od tih milijardu i 48 milijuna direktno uloženih koji su usput nešto manji nego prošlu godinu, kada bi promatrali infrastrukturu, a tu ubrajam i prometnu povezanosti potpore za karte onda ćemo vidjeti da smo od milijardu i 48 uložili skoro 810 milijuna, tu računam i ulaganje u infrastrukturu HEP-a i energetsku učinkovitost ili bolje rečeno 78% sredstava nama ide na prometnu povezanost, na prometnice, na komunalnu infrastrukturu a to je prije svega ulaganje voda i HEP-a. Znači ogroman novac ulažemo u infrastrukturu zato i imamo indeks razvijenosti nešto bolji nego što je prosjek Republike Hrvatske. I onda se pitamo a koliko ulažemo u gospodarstvo jer ono zapošljava ljude. Pa tu ubrajam i zaštitu okoliša je to je ipak gospodarska aktivnost neovisno da li se radi o smeću, da li se raditi o nekoj zaštiti okoliša, sve zajedno uloženo nešto manje od 100 milijuna kuna, ili nešto manje od 10%. Prema tome ono što otvara radna mjesta je premalo uloženo i u turizam i u poljoprivrede i kroz poticaje malog gospodarstva i kroz ja bih rekao ulaganje u zaštitu okoliša od čega od tih 100 milijuna skoro 30 milijuna je zaštita okoliša. To je nedostatak. I što je najveći nedostatak? Ulaganje u ono što bi gospodarstvo moglo povećati i ono što bi stanovništvo navelo da ostane na otoku. Kultura, obrazovanje, zdravstvene usluge. Ulaganje jedva 50 milijuna kuna, jedva 50 milijuna kuna ili 5%, 6%. To su nedostaci jedne kratke analize ovih podataka koji pokazuju da se borimo za infrastrukturu, za uvjete života ali se ne borimo za radna mjesta i nadgradnju. Dapače kod otoka je ta nadgradnja i problematična. Zašto? Jer znate kulturu, zdravstvo ne koriste samo otočno stanovništvo nego i ogroman broj gostiju koji su u vrlo kratkom periodu ja bih rekao i višestruko povećali broj stanovnika a oni trebaju i kulturu i zdravstvenu zaštitu. I onda polako dolazimo do toga da nedovoljna ulaganja u tom dijelu su problem da se ljudi boje, da li ako se nešto dogodi će imati dovoljnu i adekvatnu zdravstvenu zaštitu i ono osnovno ako govorimo cjelogodišnjem turizmu bez dodatnih sadržaja, ja ih govorim kultura a to može biti i sport kao dio sportske kulture, nema cjelogodišnjeg turizma. A bez cjelogodišnjeg turizma nema ni radnog mjesta nego se za vrijeme zime odlazi sa otoka. Prema tome, samo kratka analiza pokazuje nedovoljna ulaganja koja imamo za ono što će osigurati radno mjesto i što će mlade zadržati na otoku. Ja mislim da problem otoka je upravo mladi na otoku, to je najveći problem. Prema tome, bilo bi za očekivati da u jednom od narednih izvješća prije svega dobijemo kratku ocjenu ulaganja u infrastrukturu. Ja vjerujem da prijevoz putnika i subvencioniranje karte je zadovoljavajuće. Čak ja bih rekao sa ovako malom gospodarskom aktivnosti pitanje je da li treba povećati broj brzobrodskih, učestalost brodskih i brzobrodskih linija jer jednostavno za turizam to se ja mislim osigurava a za tu migraciju stanovnika očito dolazak na posao, povratak s posla i odlazak u školu, povratak, je sasvim dovoljno. I vjerujem da ono što nam vjerovatno za jaču aktivnost treba u infrastrukturu treba ulagati to nam je sigurno energetika, to nam je sigurno prometnice i to nam je vjerojatno ulaganje koje bi morali imati u telekomunikacije jer bez telekomunikacija danas očekivati gosta je problem. Znači trebala bi jedna kvalitetna analiza da znamo koliko nas još čeka značajnog ulaganja u taj dio a onda bi se morali prebaciti na nadgradnju i morali se prebaciti na potpore u gospodarstvu. Pa onda kada promatramo i odmaknemo se od državnog proračuna pa koliko su to trgovačka društva s kojima upravljamo uložili, da li možemo biti zadovoljni. Pa evidentno da najviše su uložili Hrvatske vode i da vjerojatno ja bih rekao opskrba vode, zaštita od voda ali i zaštita vode je već kvalitetno ulaganje i da Hrvatske vode pogotovo sada s obzirom na europske fondove itekako taj dio posla mogu završiti, mislim da možemo biti zadovoljni. Vidimo da i cestovna infrastruktura se obnavlja i da Hrvatske ceste ulaže ali očito da u tom dijelu radi sigurnosti prometa na otoku možemo još očekivati značajnija ulaganja. I mislim da te dvije tvrtke državne mogu dobiti prolaznu ocjenu za ulaganje u otoke. Ostaje pitanje da li možemo biti zadovoljni sa opskrbom električne energije i ulaganje u energetiku. Mislim da je tu nedovoljno i da bi trebalo više. I onda dolazimo do onih nezadovoljavajućih ulaganja. Mislim da Hrvatske šume premalo ulažu. Zašto? Jer sigurnost od požara, protupožarni putovi su ti koji mogu i prometnice i dijela prometnice, pogotovo kada gledamo za komunikaciju koju bi mogli imati i mještani na otocima ali i turisti. I da bi, ako je već to nacionalni program daleko veća ulaganja trebala biti od Hrvatskih šuma u tom dijelu. A onda bi se otvarala i radna mjesta. Profit Hrvatskih šuma je prisutan. Izvozimo oblovinu pa valjda imaju dovoljno zarade, zašto se više ne ulaže. I mislim da trebaju dobiti neprolaznu ocjenu. Naravno neprolaznu ocjenu bi trebao dobiti i ACI. Zašto? Jer ako želimo govoriti o turističkoj ponudi onda je itekako ulaganje u marine značajno i potrebno. Nedovoljna ulaganja su lučkih uprava prema infrastrukturi na otocim neovisno jesu li to komunalni vezovi, jesu li to i javne luke za javni promet. Sve je to nedovoljno uloženo jer ta ulaganja bi zadržala ljude na otoku, ta ulaganja bi bila itekako značajna da se polako počne razmišljati o cjelogodišnjim događanjima u životu otoka. Također smatram da turizam nedovoljno ulaže i da Ministarstvo turizma ne može biti zadovoljno sa ulaganjima koja smo imali u toku godine jer je očito bitka za cjelogodišnji turizam nešto što se ovakvim ulaganjima neće održati. Mislim da ni agencija za plaćanja u poljoprivredi nije imala dovoljna ulaganja. 9 milijuna kuna je zaista premali iznos da bi ljude mogli vratiti na zemlju. I ne samo to, nego da bi upravo otoci bili glavni opskrbljivač turističkih tvrtki tokom godine. Kad govorimo o Zavodu za zapošljavanje nažalost ispada da to su i najveća ulaganja bila u potpori građanima da se zadrže na otoku i ja bih rekao da se pogotovo usmjerimo prema programima za Vlade. O ulaganjima za malo gospodarstvo i inovacije, investicije bolje ne govorit. Svega milijun 700 tisuća kuna, a cilj nam je zadržat mladog čovjeka na otoku. Prema tome, ako i je nacionalni program tada i to ministarstvo to treba prepoznati. I zato imamo tako slaba ulaganja, ispod 10% u gospodarske aktive. I onda sad imamo zaključak, ulaskom u europsku zajednicu naša razmišljanja o potporama trebaju biti sasvim druga i onda ćemo poći od toga da bi trebalo nakon ovakvog izvješća postavit si zadatak. Sa 10%-tnog ulaganja u gospodarstvu u dvije godine mi moramo doći na najmanje 25 do 30% ne smanjujući ukupna ulaganja. I tog trenutka vjerujte, postići ćemo ono što želimo, indeks razvijenosti solidan ali i mlade ljude i radna mjesta na otocima, a to nam otprilike mora biti i okosnica svega. I naravno, ovdje je vrlo malo dotaknuto što je sa europskim programima iako je to 2013. godina. Evidentno da ogromna sredstva koja su bila na raspolaganju upravo u dijelu kulture, u dijelu sporta, u dijelu isticanja nekakvih povijesnih činjenica koje bi mogli na otocima imati, a ja bih rekao javnih infrastrukturnih objekata, mogli smo daleko više isfinancirati iz fondova europske zajednice. I onda i ostaje vrlo jasno napomena da otoci su nama izvanredna prilika da po raznim osnovama povučemo značajna sredstva i Europske zajednice i da riješimo problem koji se ovdje u izvješću i navodi, a to je da smo osiromašili jedinice lokalne samouprave, da i dohoci su vrlo niski pa su prihodi jedinica lokalne samouprave kako riješiti vlastita sredstva jer i 80% i 75 i 60% bespovratnih sredstava zahtijevaju određena financijska sredstva u lokalnim sredinama kojih evidentno nema. I taj dio treba jednostavno riješiti i probati naći, povećati izdvajanja. I kad govorimo o povećanju izdvajanja onda ćemo polako doći do toga da ćemo ulagati u nadgradnju i u radna mjesta i da u tom dijelu možemo značajno povući sredstva europske zajednice. Ako tako čitamo izvješće mislim da imamo još puno, puno posla da bi završili naš program, zadržanje i mladih i radno sposobnih na otocima i da imamo zadovoljavajući indeks razvijenosti. Hvala.
Sad ćemo prijeći na replike. Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Linić, složio bih se u vrlo, vrlo velikom dijelu vašeg izlaganja i podržao bih i pristup izvješću jer držim da puko navođenje brojaka ulaganja nije ono što je bilo promišljeno kada je Zakonom o otocima naloženo da se Hrvatski sabor jednom godišnje upozna s učincima provedbe Zakona o otocima. U onom dijelu u kojem govorite da možemo biti relativno zadovoljni visinom ulaganja u infrastrukturu ne bih se složio. Zašto, zbog toga što od 70% kako ste rekli ukupnih ulaganja na otoke otpada na infrastrukturu, više od polovice od toga otpada na prometnu povezanost, na subvencioniranje …. Pa onda to ipak nije ulaganje u onu punu infrastrukturu, to je subvencija građanima, otočanima da im bude jeftiniji prijevoz. A da li je ta infrastruktura koju oni koriste kvalitetna, mislim da nije, iako ćemo se složiti da je Jadrolinija napravila jedan veliki iskorak u posljednjih 10-ak godina kad je u pitanju obnova flote. U dijelu u kojemu spominjete nautički turizam i turizam, spomenuli ste čini mi se i ACI, ja bih samo podsjetio da primjerice u Veloj Luci na Korčuli je planirana izgradnja luke nautičkog turizma. Zašto je županijska lučka uprava Vela Luka izdvojila iz luke … promet jedan dio gdje se treba graditi marina, luka nautičkog turizma. Županijsko povjerenstvo utvrdilo je granicu i prije dvije godine izdata je lokacijska dozvola. Vlada Republike Hrvatske, a čini mi se i osobno premijer Milanović koči taj projekt, ne želi izdati suglasnost da se izdvoji taj dio iz luke otvorene za javni promet i koncesionira luka nautičkog turizma, a zli jezici u Veloj Luci govore da je to iz razloga što bi jedan od kandidata za koncesionara bio i gospodin šegon koji u blizini te nautičke luke ima svoj hotel i na taj način čekamo da se izda konačno to rješenje. Hvala.
Vrijeme. Slavko Linić, odgovor na repliku. Držite se vremena.
Budimo iskreni, nagađat ćemo da li je dovoljno uloženo u infrastrukturu. Kako ja dolazim do svoje ocjene da je relativno dobro, jer malo ljudi radi, pa infrastruktura i sve ono što ćete izgraditi ako nema radnih mjesta onda je upitno koliko i treba. Ako imate 3 mjeseca turizma umjesto 10 mjeseci onda je uvijek pitanje a koliko vam je ta infrastruktura. Prema tome, ono što bi mi trebali zaista učiniti, učiniti procjenu a što danas imamo od cesta, od vodoopskrbnih objekata, što imamo od elektro energetskih objekata, što imamo od telekomunikacijskih i koliko to zadovoljava potrebe redovnog, normalnog života mještana otoka a koliko gospodarstvo. I tog trenutka ćemo zaista dobiti, a koliko to još treba učiniti. To nam fali u ovakvim analizama, jer te analize su u biti to što treba učiniti nakon ove, ogromnog broja podataka koje dobijamo. Što se tiče ulaganja u nautički turizam, nautički turizam na žalost nije preuzeo ogromnu flotu sa talijanskog dijela Jadrana, sa Sredozemlja, a budimo iskreni dobar dio te flote preko ljeta je u našem akvatoriju. Sve to pokazuje da i ACI sa svojim objektima je ispod bilo kakvog standarda, da je ACI ulagao nekad u standarde za 10, 12 metarske brodove. Danas su to 25, 30 metara. Prema tome, sva ta ulaganja su investicije, su radna mjesta, ali i ogroman prihod koji će netko ostvariti kad povuče tu flotu. A o novim marinama bolje ne reći, iako imamo Zakon o poticajima vidimo da osobni animoziteti su koji put presuđujući u donošenju odluka. Sve to je razlog da fali ulaganja.
Marijan Škvarić, replika.
Hvala potpredsjednice Sabora. Uvaženi kolega, rekli ste na početku ovo izvješće da itekako je dobro daje mnoge podatke koje onda kasnije možemo uspoređivati, odnosno analizirati. I osnovni podatak koji ipak treba iznijeti da ove potpore koje su za otoke od '99. godine to je skoro 16 godina uloženo je ako imamo prosječno milijardu i pol 24 milijardi kuna koje je uloženo u otoke preko ovih potpora. Za ovo izvješće je dato čak i više 2,2 milijarde kuna. I rekli ste da, da zaista ti učinci i ulaganja se moraju negdje vidjeti. Vide se preko indeksa razvijenosti i kad malo analizirate zaista općine i gradovi na otocima maltene skoro svi imaju indeks razvijenosti preko 100%. I tu je sad pitanje ono što ste malo dotaknuli kako je način da se takve potpore trebale sadržajno promijeniti, sadržajno promijeniti na način da u prvom redu te potpore moraju inicirati otvaranje radnih mjesta, a u tom dijelu otvaranja radnih mjesta jedino vidimo jer je to potencijal kao položajna renta da je to otvaranje u turizam. Ali tu počinju problemi, problemi da ipak vjerujem da puno ljudi tu rade samo je pitanje koliko su evidentirani i koliko oni realno vraćaju u fiskalnu snagu kako jedinica lokalne samouprave, tako i na državnoj razini. Još one stvari koje bi se trebalo mijenjati na način da se imovinsko-pravni odnosi prije svega za hotele i ostale stvari kao objekti i imovina puno bolje i kvalitetnije aktivira. I ja bih ipak rekao još jednu stvar, da kad govorimo o potporama i koje treba sadržajno pomoći, mislim da prije svega te potpore bi trebalo ići da svi ti imaju prije svega mogućnost obrazovanja ljudi i to je rečeno u ovom izvješću da sad sa ovom godinom, praktički prošlom godinom svi veći otoci imaju riješene škole, da imaju prije svega i zdravstvo. I pitanje je čemu nekome dati ako ima indeks razvijenosti veliki [[Upadica Zgrebec: Vrijeme.]] novce za dječji vrtić. On si ga može napraviti sam.
Hvala. Slavko Linić, odgovor na repliku.
… [[Govornik naknadno uključen.]] da je zaista potrebno više ulagati u gospodarske aktivnosti. Možemo se i složiti da je turizam jedna od najjačih grana u koju treba ulagati. Sad je osnovno pitanje kako ulagati? Nema dvojbe kroz europske programe u dodatne sadržaje, jer van ljeta turizam znači dodatni sadržaj za koji se mora pobrinuti nevladine udruge, trebaju se pobrinuti lokalne sredine, lokalne zajednice, pojedine ustanove na otocima. Svi oni moraju raditi na tome da stvore uvjete za cjelogodišnji turizam. To su ulaganja koja su jednostavno neophodna. Ostaje i pitanje ulaganja u poljoprivredu i ribarstvo, da osiguramo kompletno najveći dio opskrbe tog hotela da li i u ljetnoj sezoni i van sezone. Ali budimo iskreni, mi na otocima imamo dobrim dijelom nisku razinu turističke ponude, dvije i tri zvjezdice. Nećemo govoriti koliko je državnih hotela bilo i da smo počeli kroz predstečajne nagodbe tražiti strateške partnere, ali prije svega da ulože, da opet se zaposlimo na tim otocima, da imamo visoku ponudu četiri, pet zvjezdice i da onda imamo i ja bih rekao i veće plaće i veću kategoriju radnih mjesta koji mogu bit u takvim dijelovima. Hoćemo govoriti o vojnim objektima kojih na otocima imamo puno, nismo ih priveli svrsi, a to su opet nova radna mjesta u samoj investiciji, ali i kasnije u realizaciji. To je nešto što ne možemo biti zadovoljni jer jednostavno u toj ponudi mi nismo učinili ono što treba, da imamo kvalitetne hotele sa sezonom od 9 do 10 mjeseci. To su gospodarske potpore koje itekako treba ostvariti.
Jakša Baloević, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, zamjeniče ministra, gospodine Liniću. Ja bih se u cijelosti složio sa vašim izlaganjem, a jedno moje životno iskustvo kao rođeni otočanin sa Brača, a s obzirom da je na konto Bračana su i mnogi vicevi ispričani, pa evo ja ću u tom kontekstu nešto kazati. Sjećam se kao dijete da prvi susjedi do nas su dolazili, zamolili su nas uvijek, takoreći svakodnevno da im damo dvije litre vode. Zašto? Zato što smo mi imali … [[Govornik se ne razumije.]] ili već kako tko zove, oni nisu imali. Međutim, vremena su se promijenila, sad Brač ima, svako mjesta ima vodu i nije sporno, svak plaća vodu i to je u redu. Ali imamo jedan problem, recimo slivne vode. Vas pitam zato, nisam htio zamjeniku ministra nego baš vama s obzirom da ste bili ministar financija pa mislim da bi mi mogli bolje odgovoriti ili bar komentar da date. Slivne vode recimo za one kuće koje su, to su uglavnom u kontinentalnom dijelu otoka, koje su napuštene a napuštene su zato što su ljudi dolazili na more, radili vikendice itd., izgrađivali turizam i u tom smislu su i djelovali i sad dolaze recimo te slivne vode na te kuće u kojima nikog nema, koje su urušene. Ljudi čak bi i htjeli te kuće adaptirati i staviti u svrhu turizma itd. ali se i boje na neki način iz razloga što smatraju da možda ako dođe porez na kuće da će ih to opteretiti. Pa me zanima eto koja je svrha tih slivnih voda da ljudi plaćaju za te kuće koje su napuštene? Ako mi možete odgovoriti s obzirom da ste bili ministar financija, mislim da je to interesantno jer su mi se mnogi obratili da postavim zastupničko pitanje. Znači, za sve te objekte u kojima nitko ne stoji a dolaze računi i normalno obveza je tu. Evo, hvala.
Slavko Linić, odgovor na repliku.
Ma nema potrebe da danas otvaramo raspravu … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] o parafiskalnim nametima. I to vam je osnovni problem. Prema tome, kad govorimo o slivnim vodama uvijek je pitanje da li ćemo imati naknadu za vodu koja naknada za vodu će imati i naknadu za otpadne vode, a sve ostalo ćemo iz poreza na nekretnine. I ne dodatnim nekim novim nametima opterećivati građane koji onda nameti ne idu na stvarno potrošenu vodu, energiju nego idu na kvadrat, na broj osoba i svega ostalog. I zato je to nerealno. Onog trenutka kad počnemo shvaćati da je nekretnina dio našeg imovinskog stanja i da lokalne sredine i pojedina trgovačka društva koja djeluju u javnom interesu se moraju kroz bogatstvo građana, kroz imovinsko stanje građana osigurati poreznom politikom. A ne da onda kvadrati pa ako je to neka stara kuća gdje je bilo 10-ak, 12, 15 članova obitelji ima ogromnu kvadraturu, a nema nikoga. Znači, to su nam problemi parafiskalnih nameta. I mi nikako da uđemo u društvo u kojem moramo vrlo jasno reći da kad budemo imali kvalitetan porezni sustav parafiskalni sustav će nestati i iz tog poreznog sustava mi ćemo participirati prema svom imovinskom stanju i ja bih rekao mogućnosti za plaćanje takvog poreza.
Vesna Sabolić, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, poštovani zamjeniče ministra. Kolega Liniću ja se u potpunosti slažem s vašom konstatacijom, većinom konstatacija, a između ostalog i s tom da Ministarstvo turizma nedovoljno ulaže u razvoj otoka, pogotovo kad čujemo da je ukupni prihod gotovo 30% od turizma nastao na našim otocima. Ako pođemo od pretpostavke da je turizam onaj dio gospodarstva koji na otocima potiče razvoj svih ostalih gospodarskih djelatnosti ili većine gospodarskih djelatnosti i ako se podsjetimo na istraživanja koja pokazuju da otočni turisti visoko cijene ekološke komponente, tradiciju i kulturne karakteristike naših otoka jer 30% ostvarenih prihoda na otocima, a nemamo kvalitetnu ponudu na otocima, dakle upravo ono što otoke čini zanimljivim je očuvana priroda, onda moramo zaključiti da ovo izvješće bi moralo, i slažem se s vama, dati nam puno više pokazatelja. Po mojoj ocjeni smo trebali govoriti i imati već Izvješće za 2014. godinu kako bismo mogli mijenjati Zakon o otocima a najvažniji problem za razvoj turizma i gospodarstva općenito je vodoopskrba. Mi imamo riješenu vodoopskrbu na većim otocima, međutim na malim otocima je i dalje problem koji je bio i prije 40 godina ili u vrijeme kad smo imali vodu samo iz gusterni, preskupa cijena vode za one koji nemaju subvencije, a koji se bave turističkom djelatnošću onemogućava. Od tisuću bazena dakle projekta kojeg potiče Ministarstvo turizma na malim otocima nema ništa jer je to apsolutno neisplativo za male iznajmljivače [[Upadica Zgrebec: Vrijeme.]] I mislim, samo tražim odgovor kako poticati razvoj turizma?
Slavko Linić, odgovor na repliku.
Ja ću početi od onoga tko najmanje ulaže, a to je recimo Turistička zajednica Hrvatske. Kad gledamo da bi nama trebao biti 10 mjeseci turizam na otocima onda ulaganje Turističke zajednice kao jedan od nacionalnih projekata oživljavanja otoka mora biti daleko, daleko, desetorostruko više nego što je to u ovom trenutku. Jer oni će tada i promocijom ali i dodatnim sadržajima polako osmisliti kako treba dodatno ulagati. I naravno, slažem se, na otocima osim potpune obnove i dizanja kategorizacije hotela što moramo poticati kroz potpore samog ministarstva ali ono što treba to je građanima omogućiti da se bave svojim vlastitim malim poslovanjem, da li male hotele, da li kućnom radinošću i ono što je opet većom kategorizacijom i bazena i svega ostaloga. Prema tome, nije problem osmisliti programe, bitno je da shvatimo da treba uložiti. I ono što nikako da shvatimo da ne možemo biti zadovoljni sa nautičkim turizmom. A kad govorimo o nautičkom turizmu to nisu samo marine, to su i komunalni vezovi koji su na obali sve jače i više, na otocima nedovoljno ulaganje u komunalne vezove, kvalitetne komunalne vezove. Sadržaj uz to i tog trenutka mi ćemo dobiti jednostavno sve veći broj turista, sve veći broj zaposlenih na otocima. I to je ono što moramo zaključiti iz ovih podataka nismo se dovoljno okrenuli bitci za radno mjesto i sam dio ulaganja u infrastrukturu osim što je digao indeks razvijenosti nažalost nije ostvario temeljno mladi na otocima i sigurnost radnog mjesta za srednje građanstvo.
Mladen Marelić replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Linić i vi ste u svojoj raspravi među ostalim rekli da nam je zdravstvo, slabo se ulaže u zdravstvo, u prosvjetu na otocima. Možda je ovo izvješće dato dosta u brojkama, ali kad gledamo izvještaj koji će biti sigurno za 2014., ja govorim o svom otoku i regiji dole kod nas, sa zadovoljstvom mogu konstatirati da su dosta dobro investicije išle u domove zdravlja, da na jednom otoku dva tima hitne pomoći, helikopteri koji su dati da ga možemo u svako vrijeme tim hitne skinuti kad treba intervencije i da je jedna investicija u samom domu zdravlja oko skoro 20 milijuna, danas dosta aktivna i dobra. Također u prosvjeti, jer gledamo sada, sigurno će to biti u 2014.da mi imamo na otoku tri školska centra u tri grada, dvije općine i grad. Također sada velika investicija ide u Orebić koja pokriva i poluotok Pelješac u dvije sportske dvorane koje su u izgradnji i na Pelješcu i u Smokvici i završena napokon i u Vela Luci. Tako da sa time ovaj dio pod time možemo biti prilično zadovoljni. Hvala.
Slavko Linić odgovor na repliku.
Mogu prihvatiti da je u 2014.nešto više rezultata jer znamo da je bilo i dio sredstava iz Europske zajednice. I kad govorimo o objektima mislim da, eto nadam se možemo danas sutra zaključiti da je to dovoljno. Ostaje pitanje uvijek ulaganja u programe, da li bi trebalo više edukacijskih programa ne samo za djecu, nego i za odrasle, njihovu obuku, njihovu pripremu za vlastite gospodarske aktivnosti. Sve to treba na neki način uložiti ako želimo osigurati boravak stanovništva i život stanovništva na otoku. Kad govorimo o zdravstvu ocjenjujem da još uvijek nemamo dobru zdravstvenu mrežu, da nam još uvijek nedostaje liječnika na otocima i da nažalost ovisimo vrlo često o prijevozu bolesnika sa otoka na kopno. U tom djelu mislim da daleko jača mreža zdravstvenih ustanova treba biti prisutna na ulaganjima. I ono relativno kad uspoređujemo vidimo da samo oko 5% je ulaganja u obrazovanje, u zdravstvo i kulturu. To je nedovoljno da bi mogli reći da imamo kvalitetan životni standard otočana koji će ih onda zadržati na otoku.
Branko Vukšić replika.
Uvaženi kolega Linić, govorili ste o ulaganju da je najviše uloženo u infrastrukturu. Međutim jedan problem otoka je vi ako doživite srčanu ili moždanu kap na otoku recimo tamo gdje sam ja vi jedino možete ići Bogu za kurira, ništa drugo vam ne preostaje jer nemam vam nikakvog spasa. Kako ćete vi izvan turističke sezone, u turističkoj sezoni su liječničke ekipe pojačane, rekli ste da nas turizam spašava, turizam 10 mjeseci. Vi nakon što se zatvore tamo 9, sredina 10 mjeseca vrata, zadnji turisti odu nema ničega. Kako će stariji turisti koji bi možda u podsezoni odlazili na otoke, oni jednostavno se pitaju, ugooglaju šta ima, nema ničega, mi ne idemo tamo. Kako će mladi ljudi koji imaju bolenu djecu ostati na otoku, kako će ostati oni koji imaju i zdrave roditelje, nema staračkih domova. Mislim to je prestrašno. I ako gradimo tamo ceste tko će se voziti po tim cestama? Nemamo više turizma od nekoliko mjeseci. Ljudi nam odlaze s tih otoka. Znate koliko je školovati dijete u Rijeci, stanovati na Cresu ili na Unijama i nakon četvrtog razreda vi morate dijete školovati izvan svoga mjesta, izvan svoga otoka. Prema tome, statistika je varljiva pogotovo kad govorimo o otocima, prijevara su te statistike. Ništa nismo napravili, pitajmo kad bismo imali pravu analizu, ono što ste vi rekli na početku mi trebamo analizu da vidimo stanje, zadovoljstvo ljudi na otocima. Zašto ljudi odlaze, zašto nema 10 mjeseci, zašto je nautički turizam takav kakav je? Jednostavno ne postoje osnovne pretpostavke za normalan život na otocima i to je najveći problem.
Slavko Linić odgovor na repliku.
S obzirom da nemamo kvalitetne analize uvijek možemo voditi polemike i ja bih rekao za onaj broj stanovnika koji ostaje po zimi, za onaj broj mladih vjerojatno izgrađeni objekti obrazovanja i zdravstvene zaštite su u ovom trenutku kako tako zadovoljavajući. Zato i je indeks razvijenosti iznad 100. Ali ako je poruka Ministarstva turizma cjelogodišnji turizam tog trenutka kad govorimo o turistima oni su u toku sezone po pojedinim otocima i do 10 puta veći broj stanovništva nego li lokalno stanovništvo. Prema toma, ajde cjelogodišnji neće značiti 10 puta ali će značit tri, četiri, puta. Tog trenutku i je točna činjenica da nemamo dovoljno ulaganja ni u obrazovni sustav ali najmanje u zdravstvenom sustavu i da nam treba i infrastruktura u zdravstvenom sustavu jača, ali ono što je najvažnije treba nam liječnika, stručno osoblje i to je nešto što je sad pitanje da li čekati da nam turizam poraste sa tri, četiri mjeseca na desete ili ćemo početi ulagati da bi stvorili pretpostavke i da bi mogli vani ponuditi gospodo dođite, sigurni ste. Možete planinariti, možete skakati, letiti zmajevima što god hoćete, vi ste sigurni. Ako vam se nešto dogodi zdravstveni sustav na otoku je uredu. I zato velim ne možemo biti zadovoljni sa tim relativnim ulaganjima niti u gospodarske aktivnosti, ali ni na nadgradnji jer bez nadgradnje mi ne možemo povećati tako lako ni gospodarske aktivnosti. A da ne govorimo o tome da fali, objekti iz sporta. Same dvorane nisu dovoljne. Bolje ne više da nastavim.
Ante Sanader, replika.
Hvala potpredsjednice. Gospodine Liniću vi ste govorili o jednom važnom segmentu protupožarnih puteva i rekli ste da Hrvatske šume i točno je Hrvatske šume rade i ulažu ali ne dovoljno. Ali veći problem je ovo područje gdje prolazi preko privatnih i uz privatne parcele i tu se isključivo sredstva lokalne samouprave koja je proračuni kakvi jesu nije u mogućnosti tamo ulagati sredstva i tu bi trebala apelirati na Ministarstvo poljoprivrede ali i regionalnog razvoja da se pomogne jedinice lokalne samouprave da se ti protupožarni putevi i na tim dijelovima koji nisu u okviru Hrvatskih šuma mogu probivati, mogu napraviti u interesu od zaštite od požara. A drugi važni problem je sezonski vatrogasci jer mnoge jedinice lokalne samouprave nisu u mogućnosti financira. Evo Komiža, Milna, Selca, Sućuraj to su sve jedinice lokalne samouprave koje nemaju sredstava za angažirati sezonske vatrogasce i tako dovode u pitanje ta područja, a znamo da je mali broj stanovnika i da je to veliki problem. a dok dođu snage sa kopna to je već problem. I još jedno područje koje niste dotakli, a odnosi se na mnoge jedinice lokalne samouprave, a i na otocima je, ovrhe koje su dobile jedinice lokalne samouprave po sudskim presudama od privatnih tužitelja za hotele, znači područja zemljišta na kojem su napravljeni hoteli. Sada je došla ovrha jedinicama lokalne samouprave od bivših vlasnika i stotine apela prema vladama, ministarstvima nisu uložile plodom jer država je prodala hotele, a sad jedinice lokalne samouprave moraju plaćati to zemljište. To je jedan silni problem koji je blokirao mnoge jedinice lokalne samouprave, a i jedinice lokalne samouprave na otocima i za koje nitko ne čuje i jednostavno ne može se naći rješenje.
Slavko Linić odgovor na repliku.
Osoba sam koja sam svoj javni posao počeo u jedinicama lokalne samouprave i tvrdim da smo previše centralizirana država i da uopće jedinicama lokalne samouprave ne ostavljamo dovoljno vlastitih prihoda da bi od tih vlastitih prihoda mogli ulagati u razvoj svoga mjesta. Znači nije općina ili grad mala radi toga što po sadašnjim propisima ima nedovoljno prihoda, nažalost mi bi najprije moralo vrlo jasno odijeliti što su državni prihodi, što su prihodi lokalne samouprave. I sa onim definicijama koje smo do sada kroz razne zakone prenesli ovlasti obvezu financiranja na jedinice lokalne samouprave trebalo bi jasne proračune načiniti i vjerujem da bi vam tada prihodi bili dvostruko veći, opet nedovoljni ali barem dvostruko veći. I tada bi se dio programa koji nije samo financiranje uprave ili nekih javnih funkcija kao što je obrazovanje i kulture vi bite itekako mogli ulagati i stvarati. Prema tome,samo preraspodjela poreznih prihoda može biti rezultat s kojim će se osigurati vaša sredstva. Neprihvatljivo je da nam ta potrebna sredstva daju državne agencije i da vas financiraju jer to nije prava decentralizacija u RH. I mi moramo jednostavno početi otvoreno razgovarati o tom dijelu što znači obveza i da li je dovoljno pokrivena sa vlastitim sredstvima. I naravno onda tu dolazimo do vrlo jasnih pitanja što ćemo sa protupožarnom zaštitom. I očito da u protupožarnoj zaštiti treba biti više solidarnosti i da država može preuzeti na sebe dio odgovornosti za opću sigurnost pa financirati migraciju tih vatrogasaca sa kopna na more u toku sezone jel je to opća opasnost.
U ime Kluba nezavisnih zastupnika kolega Damir Kajin.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče, uvažena gospodo zastupnici. Ovo izvješće je za tu 2013.godinu. Ja ću nastaviti ili nadovezati se na ono o čemu je između ostalog govorio i gospodin Slavko Linić. No idemo redom pa ćemo ovako vidjeti da u hrvatskom dijelu Jadrana samo da ih netko spomene imamo 78 otoka, 524 otočića, 642 hridi i grebena, ukupno njih 1244. Ukupna površina otočnog dijela Jadranskog mora je 3259 km, a ukupna duljina obalne crte iznosi 4398 km. Ovdje se na strani 15 govori da je država u razvoj otoka uložila milijardu 409 milijuna kuna proračunskih sredstava i sredstava pravnih osoba od čega su milijardu i 48 milijuna kuna bespovratna sredstva, 360 milijuna kuna ulaganje u obliku kreditiranja. Jasno je da gro novca otpada na Ministarstvo prometa i veze to je tih 348 milijuna kuna jer valja subvencionirati promet, povezanost. Odmah iza toga vidimo da su Hrvatske vode 214 milijuna kuna i Hrvatske ceste 126 milijuna kuna. Zanimljivo da, o čemu je govorio i gospodin Linić da Ministarstvo turizma izdvaja skromnih 10,3 milijuna kuna, a Turistička zajednica RH ponižavajućih milijun 55 tisuća i 7 kuna, milijun 55 tisuća kuna. To je negdje oko 0,1% ukupnih prihoda turističke zajednice koji iznose preko 600 milijuna kuna. Sramnih milijun i 55 tisuća kuna. S druge strane svi se mi slažemo da je osnovna otočna djelatnost turizam, osnovna gospodarska aktivnost na našim otocima je isto tako turizam. Osnovna razvojna djelatnost otoka valjda bi morala biti turizam. Budućnost otoka između ostalog je turizam i opstanak otočana ponajviše će ovisiti o turizmu. I sada gledajte, Ministarstvo, još jedanput ću reći turizma, izdvaja 10,3 milijuna kuna a turistička zajednica milijun i 55 tisuća kuna. Zašto to govorim? Jer ta gospoda u Ministarstvu turizma gotovo da nam se rugaju. Oni su za slogan "Croatia full of life", "Hrvatska puna života" izdvojili 2,8 milijuna kuna. Znači za taj falsifikat turistička zajednica platila je 2,8 milijuna kuna a za naše otoke milijun i 55 tisuća kuna. Netko prepiše domaću zadaću, završi u zatvoru. Ovdje se baca novac na nepotrebno i nikome ništa. Ako netko, ne znam, zgriješi za 5 tisuća kuna u ovoj zemlji će se loše provesti. Kada netko opljačka državu za 5 milijardi eura kao što to čine neke banke jasno nikome ništa. Jasno da mislim da je Ministarstvo turizma jedan bitan resor, jasno da mislim da nama taj resor apsolutno treba ali isto tako mislim da bi trebalo neku konverziju učiniti između proračuna Ministarstva turizma od nekih 240, 250 milijuna kuna i prihoda turističke zajednice Republike Hrvatske od nekih 650 tisuća kuna. Problem Ministarstva turizma je nešto drugo uz tu raspodjelu što je to stranačko ministarstvo koje služi za uhljebljivanja kadrova samo jedne stranke koji završavaju kada prestaju obnašati funkciju ni manje ni više nego svi u Ciboninom tornju nedaleko ove sabornice. I onda si čovjek postavlja pitanje koga oni uopće tamo zastupaju, branšu ili kapital. Neću govoriti o imenima. Ali, još jedanput Ministarstvo turizma za otoke izdvaja 10 milijuna 396 tisuća i 61 kuna a turistička zajednica milijun 55 tisuća i 7 kuna. Turistička infrastruktura u ovoj zemlji stvorena je, složili se to mi ili ne do '90.-te godine, znači u doba pod navodnicima "mraka". Dobro ja se slažem da se tada baš nije moglo slobodno govoriti, ali se moglo puno slobodnije nego danas živjeti. Od '90.-te na ovamo pitanje je koliko je hotela uopće, kampova stvoreno uzduž Jadranske obale i na našim otocima. Renovirali jesu se, novi sagradili nisu. Stalno se pozivamo a između ostalog to čini i ovo izvješće na europsku uniju. Ja bih se čak usudio reći šta god netko mislim ovdje u sabornici da u ovih dvije godine, prvih dvije godine onda nas je više povukla nazad no što nas je gurnula naprijed. Dajemo Briselu nekih 4 milijarde kuna, 4 milijarde kuna se otprilike i vraća ali sve prioritete nam oni određuju. Na strani 10 govori se da smo za gospodarstvo na otocima izdvojili 8 milijuna kuna, pa to je gospodo ništa. Ministarstvo poduzetništva strana 23 ulaže 2 milijuna 695 tisuća i 27 kuna. Ništa. Ministarstvo turizma rekoh ništa, Ministarstvo poljoprivrede, ribarstvo 14,4 milijuna kuna. To je druga vjerojatno vitalna grana koja bi trebala biti i koja bi trebala otoke vući naprijed. Niti 2 milijuna eura. Ako želimo održati ljude, mi jasno, jasno, prije svega trebamo osigurati tu jednu demografsku obnovu i, a kako, e to je sada malo složenije pitanje, možda kao u Tirolima ili Alto Adigeu i Alto Adigeu nije bitno Koruški Štajerskoj. Svaka obitelj bi trebala biti pod navodnicima tvrtka gdje vam je potrebna između ostalog radna snaga i tako se kroz veći broj djece naprosto održava taj ekonomski supstrat. A da ne govorimo o činjenici da nije dovoljno kada govorimo o porodiljskoj naknadi, pardon, demografskoj obnovi razmišljati samo o porodiljskoj naknadi nego možda bi trebalo za žene koje imaju 3, 4 ili više djece omogućiti da ranije odlaze u mirovinu. Znači mi u ove ključne gospodarske grane turizam, poljoprivredu, ribarstvo, na otocima ulažemo ili te djelatnosti na otocima pratimo sa 30 do 35 milijuna kuna, ako 35 milijuna kuna. Zamislite Ministarstvo gospodarstva uopće nije apostrofirano da izdvaja novac za otoke. I onda se stvarno postavlja pitanje čovjek kako je to moguće. Pa ne mogu svi biti isključivo samo i jedino zaposleni u nadgradnji. Dvije rečenice samo o Brionima jer se i oni ovdje spominju, doduše ne kao Brioni nego kao Brijuni. Brioni su toponim. 2000 godina su se tako zvali, ne znam šta im je trebalo mijenjati naziv. Ovo što predlaže gospodin Zmajlović, daj Bože da zaživi. Ulaganje od 300 milijuna eura. Ali ja u to ne vjerujem. Samo ovi koji rade te studije Horvath and Horvath kaže da to bi bilo moguće kada bi država prije toga uložila ako se ne varam 80 milijuna eura. Pa država nema 80 milijuna eura a oni sigurno u tuđe neće uložiti 300 milijuna eura. Znači ako želimo da se nešto dogodi na Brionima mora prije svega zaživjeti suživot između rezidencije i onog komercijalnog dijela. Jasno Brioni su raj. I zato pozivam i predsjednicu neka ukloni, kada se već do sada to nije učinilo onu sramotnu ogradu između komercijalnog i rezidencijalnog dijela. Jedino tako će, ja bih rekao doći do izražaja puna punina tog otoka. I neka rezidencija, ne znam Vlada, predsjednica ulože kojih par stotina tisuća kuna u onaj Titov muzej jer nitko tko i dolazi na Brione ne dolazi tamo ni zbog pokojnog predsjednika Tuđmana, Mesića, Josipovića nego dolaze zbog nacionalnog parka i veze Tito i Brijuni. Slažem se da rezidencija diže prestiž Brijunima, ali još jedanput onu ogradu, to stalno govorim, treba naprosto ukloniti. Najveći apsurd, a to govori da moramo promijeniti politiku do Bruxellesa je izražen na ovoj strani 43. Ja ću to financirati. Mreža za zaštitu kitova i morskih kornjača u Jadranu, NETCET. Projekt je financiran iz pretpristupnog instrumenta Europske unije IPA Adriatic, programom prekogranične suradnje 2007.-2013. Ukupni iznos donacije za hrvatske partnere je 599 144 eura, za Državni zavod za zaštitu prirode 160 622 eura, u zagradi stoji milijun 212 tisuća kuna plus onih 4,6 milijuna kuna itd., itd. Opći cilj projekta je uspostaviti suradnju, ojačati mrežu institucija uključenih u zaštitu kitova i morskih kornjača na Jadranu. Aktivnost projekta odvija se u Dubrovačko-neretvanskoj, Ličko-senjskoj, Primorsko-goranskoj, Šibenskoj itd. županija. Znači, za kornjače i kitove 5,8 milijuna kuna. Recimo to je tri puta više no što u otoke 2013. ulaže Ministarstvo poduzetništva. O tome se zapravo gospodo radi. 2 milijuna kuna ulaže Ministarstvo zdravlja, Ministarstvo branitelja 357 000, graditeljstvo 358 000, Ministarstvo okoliša 357 000, MUP milijun i 667 tisuća. Više ulažemo za kornjače i kitove nego naprosto za zdravlje naših građana. Ja znam da su nama kornjače i kitovi bitni, ali u Hrvatskoj nažalost ponekad bolji tretman imaju životinje nego ljudi i zato mislim da bi se stvarno moralo drugačiju ponekad politiku voditi prema i Bruxellesu i koncentrirati na ono što je bitno, što je životno, što je egzistencijalno i što će omogućiti opstanak građanima ovih prostora da nastave živjeti tamo gdje su vjekovima i živjeli. Još jedanput ću reći, da, sve to treba štititi, treba štititi medvjedicu. Eto u Istri se ona nanovo pojavila na Cresu, apsolutno da. Medvjedica nam se vratila, a s druge strane industriju smo prognali iz naših obalnih gradova. Najbolje utrošen novac u ovom izvješću je strana 45, tu je 15 milijuna kuna za samozapošljavanje. To je najbolje utrošen novac. Sav novac, pod navodnicima sav novac, da me ne bi netko krivo shvatio, bi morao ići upravo u te svrhe nekog samozapošljavanja plus jasno predmet povezivanja zdravstvo, školstvo itd. Pod zapošljavanjem mislim malo obrtništvo, poljoprivredu, turizam, gospodarstvo, ribarstvo, stočarstvo, ugostiteljstvo, jer onaj koji će tamo uložiti 100 000 nečega taj će se sigurno za to i boriti da sačuva i da mu to opstane. Hrvatska kada gledamo ovako milijardu i 400 milijuna kuna daje velik novac, ali kao što je govorio i gospodin Slavko Linić, ovaj novac treba na neki način preraspodijeliti, usmjeriti ga više u ono što je vitalno iako, još jedanput ponavljam, od proračuna Republike Hrvatske koji iznosi 114 milijardi kuna, milijardu 400 milijuna kuna, koliko je to, to je 1,nešto posto. Nisu to mala sredstva, iako razumijemo da bi trebalo sredstva i daleko više. I zadnje, Europska investicijska banka, strana 84, Razvojna banka Vijeća Europe strana 85. Dobro je da se ovdje apostrofira i njihova uloga o kreditiranju ili davanju zajmova, ali bi bilo dobro da se možda još jedanput apostrofira i kakvu su štetnu ulogu npr. imale te Raiffeisen … koje su doslovce "opelješile" 15 do 20 tisuća domaćinstava na tlu Republike Hrvatske putem njihove nelegalne aktivnosti na ovim prostorima. Sve u svemu, jasno, nije moguće sve sadržaje koliko god bi mi htjeli smjestiti na otoke, kamoli Bože da svaki otok može imati takoreći i neku malu opću bolnicu itd. Međutim, to nema i Kanada i zato bez obzira na sve izvješće je korisno, ali se slažem da prioritete bi možda trebalo drugačije apostrofirati ili odrediti s naglaskom upravo na samo opstojnost obitelji koje će pokretati gospodarsku aktivnost da oni, njihova djeca mogu ostati na tim biserima Republike Hrvatske.
Vesna Sabolić, replika.
Kolega Kajin, djelomično se slažem s vama da je neracionalno ulagati u kitove dok ne ulažemo dovoljno ili dostatna sredstva u bodule, dakle u domicilne stanovnike koji cijelu godinu žive na otocima. Ja ću vam kao primjer navesti te neracionalnosti jedan primjer za koji su me molili mještani najmanjeg naseljenog otoka na Jadranu, to je otok Ošljak, udaljen je svega 2,5 milje od Zadra, dakle nešto manje od duljine plivačkog maratona za školu plivanja Zadar preko. Vozi se s njim 10 do 15 ili 20 minuta trajektom do tog otoka. Po posljednjem popisu birača imaju 63 stanovnika jer nikoga mlađeg od 18 godina niti nemaju na otoku. To je otok bez dućana, bez trafike, bez prometa, bez ceste, bez puteva. Imaju staze doduše. Međutim, oni su povezani sa kopnom četiri puta dnevno trajektom i to trajektom koji sada ide iz Gaženice na otok Ošljak, jer brzi brod koji vozi iz Zadra za Preko ne može pristati na ovom otočiću. Oni više nisu u mogućnosti otići po spizu u Zadar i vratit se sljedećom trajektnom linijom. Ovaj problem mislim da uopće nije teško riješiti, ali očito nema dovoljno komunikacije, jer se ne obraća pozornost na te male otoke na kojima je mali broj stanovnika, a vama je svima poznato da su to uglavnom ljudi koji imaju više od 60 godina.
Damir Kajin, odgovor na repliku.
Nisam ja protiv ni kitova, ni kornjača, ni medvjedice, ali želim nešto drugo reći. Da ponekad dobivamo novac ili dolazimo lakše do novca, iskazujemo više razumijevanje za kitove, kornjače, medvjedicu nego naše bodule. Sve je to dio našega na neki način reći ću tog prostornog identiteta. Sve to treba sačuvati, ali valjda svi se slažemo da prije svega treba sačuvati ljude bilo da je riječ o Ćićima gore na Ćićariji, bilo da je riječ o bodulima, bilo da je riječ o ljudima u Zagori ili Slavoniji. O tome se zapravo radi. Lakše ponekad dolazimo do novaca iz EU za zaštitu flore, faune nego za rješavanje potreba naših građana. I zato bih čak isto molio da se naprosto ta politika prema Bruxellesu na neki način u tom dijelu korigira.
Ali kolega Kajin, kitovi, kornjače i medvjedice ne ugrožavaju čovjeka, on njih ugrožava. Ada Damjanac, replika.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Kolega Kajin, drago mi je da ste spomenuli Brijone počevši od samog njihovog naziva nisu Brijuni nego su Brijoni tradicionalno. Ali da kažem da ne spadaju oni u tu kategoriju na žalost jer tamo stanovnika nema od '47. na dalje, a praktički posljednji stanovnici od '56. Iako smo mi govorili da Brijoni kao takvi trebali bi biti značajan turistički potencijal. Istina, oni jesu rajski otoci kako god ih nazvali prekrasne prirode, međutim moramo se najprije opredijeliti što s njima. Da li su oni samo nacionalni park, da li su rezidencijalni dio, da li su oni predviđeni za elitni turizam ili za izletnički turizam. Trebali su biti sastavni dio projekta Brijuni riviera za ekskluzivni turizam, ali vrlo teško se to sve zajedno može pomiriti. Već je bio jedan natječaj, međutim investitora nema jer ulaganja u Brijune su prevelika jer tamo nema ni infrastrukture, one osnovne infrastrukture. Prema tome, potrebna su značajna sredstva za uložiti, a pitanje kako, tko i kada. I još jedan problem koji možemo spomenuti kod Brijuna to je njihova teritorijalna pripadnost. Na žalost oni kao takvi su udaljeni Fažanskim kanalom od općine Fažana, ali teritorijalno pripadaju na žalost gradu Puli koji nema sluha za ulaganje u Brijone. Sve ono što ide prema Brijonima ide iz Fažane, a da Fažana od toga nema ama baš nikakve koristi osim stampeda izletnika i osim smeća na žalost koji ti izletnici ostavljaju. Ali na žalost ne ostave niti jednu kunu za jednu kavu popit u Fažani. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Damir Kajin.
I na ovo zadnje bih dodao i haračenja lokalnih i državnih dužnosnika po Brijonima. Teritorijalno apsolutno ja se slažem da bez obzira na odluku Ustavnog suda Brijoni bi trebali dio biti općine Fažana. Upravo na tom primjeru mijenjanje toponima vidi se odnos do Istre devedesetih godina. Kome je palo uopće na pamet ne samo da Brijone prekrsti u Brijune, nego da i jednu bangu prekrsti u jednu krasnicu. To je bio rezultat jednoga vremena i želim vjerovati da još uvijek ima prostora, da ima vjere u ovoj državi da se naprosto uvažen zahtjevi recimo tog domicilnog stanovništva. Ako taj toponim Brijoni brani načelnica gospođa Damjani općine Fažana koja je u nekoliko mandata dobila tamo izbore, onda budite uvjereni da je to i stav dominantnog dijela stanovnika ne samo njene općine, nego i građana Istre. Točno, do godine '47. dok se nije tamo dogodila rezidencija bilo je i jedno manje naselje, naselje gdje su živjeli ljudi koji su nakon toga ili optirali put Italije ili su preselili na kopno da bi ondašnja jugoslavenska vrhuška eto uživala u miru i blagostanju tog otoka. Ja osobno smatram da Brijoni kao takvi mogu biti i nacionalni park i da tamo ima mjesta i za elitni turizam i za izletnički turizam i za rezidenciju i da to može u jednom suživotu, u jednoj kohabitaciji egzistirati. Ali ono što je prvotno što bi trebalo učiniti maknuti onu sramotnu ogradu koja Brijone dijeli na komercijalni i rezidencijalni dio. Otvoriti otok svima, da slobodno mogu dolaziti, prolaziti, šetati, razgledavati, a najviši najviši dužnosnici neće se trebati bojati kao što se ni ne boje za vlastitu sigurnost.
Zamjenik ministra Jakša Puljiz je zatražio riječ. Izvolite.
Zahvaljujem. Samo kratko reagiranje vezano za temu kitova i morskih kornjača, mislim da se razumijemo. Meni je jasno što ste htjeli reći uvaženi zastupniče, ali činjenice su te da se u ovom slučaju radi o jednokratnim projektima koji su financirani iz međunarodnih izvora. Dakle, projektima zaštite prirode koje provode državne institucije i to projektima prekogranične suradnje znači o zajedničkim projektima koji se provode sa nizom europskih zemalja sa ciljem zaštite specifičnih morskih vrsta i staništa, a ne o stalnom ulaganju iz državnoga proračuna. Mislim da to zaista treba naglasiti, to je jedna bitna razlika kad govorimo o zaštiti prirode u ovom slučaju i ulaganjima u komunalnu infrastrukturu i gospodarstvo koji predstavljaju permanentni izdatak odnosno ulaganje iz državnih izvora. Hvala.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Tonka Ivčević.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra, poštovani gospodine Barišić, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima za 2013. godinu i njega će naravno klub SDP-a i podržati. Na ovu raspravu obvezuje nas članak 38. Zakona o otocima i dobro je da svake godine u ovom Visokom domu raspravljamo o ovoj temi, da analiziramo provedbu zakona kako bi svakako mogli donijeti konkretne i kvalitetne zaključke te ih usmjerili u budući razvoj otoka u cilju što boljeg življenja na njima. To danas kroz ovu raspravu činimo i nadam se da će ministarstvo svakako prihvatiti neke prijedloge i rasprave koje su ovdje danas rečene i da će se usmjeriti na izmjene Zakona o otocima u budućem razdoblju, što je svakako nužno. I unatoč tome da se u hrvatske otoke kontinuirano ulaže u prosjeku oko 1,5 milijarda kuna godišnje ne možemo reći da smo zaustavili depopulaciju i da je kvaliteta života na otocima značajno bolja. Ona zasigurno je bolja, bolja je povezanost, bolja je komunalna infrastruktura, ulaže se u prometnice na otocima, u vodoopskrbu i odvodnju, izgradnju dvorana i vrtića. Međutim, svim dosadašnjim mjerama nismo potaknuli ozbiljniju proizvodnju na otocima i stalno zapošljavanje. U provedbi Zakona o otocima svojim proračunskim sredstvima sudjelovala su skoro sva ministarstva i veliki broj tvrtki iz javnog sektora, a u ovom izvješću dodani su i novi subjekti čiji podaci su relevantni i važni za ulaganja na otocima. Većina ministarstava povećala je svoja sredstva u odnosu na 2012. godinu, premda su ona u ukupnom iznosu smanjena za cca 20% a na razini su prosjeka prethodnih godina. S obzirom na krizu koja nas je zadesila i da su sva ministarstva morala dodatno štedjeti mogu reći da kao otočanka mogu biti zadovoljna budući da ono što je otočanima najvažnije, a to je otočna povezanost, nije smanjena, odnosno frekvencije prometovanja na svim linijama su ostale iste. Ovim je Vlada pokazala da se brine o unapređenju sustava pomorskog povezivanja otoka s kopnom i otoka međusobno kao jednog od najbitnijih elemenata otočnog održivog razvoja i temeljne pretpostavke za vođenje otočne razvojne politike. Za 2013. godinu je značajno napomenuti da je proveden najobuhvatniji proces dodjele koncesija za obavljanje javnog prijevoza u linijskom obalnom pomorskom prometu. Tako su potpisani koncesijski ugovori za 23 trajektne, 15 brzobrodskih i 7 klasičnih brodskih linija temeljem kojih će iste održavati do 31. prosinca 2016. godine. Koncesioniranje linija do kraja 2016. osigurana je puna zaposlenost kapaciteta svih hrvatskih brodara koji obavljaju javni linijski promet koji obuhvaća čak 54 državne linije. Žao mi je što su smanjena sredstva putem kreditiranja HBOR-a, što svakako navodi na zaključak da su smanjene gospodarske aktivnosti na otocima. Ovo ukazuje na teže uvjete poslovanja gospodarstva na otocima koje ne uspijeva zadržati potrebnu razinu ulaganja kako bi opstalo i nastavilo s razvojem djelatnosti iako smatram da otoci imaju puno veći potencijal i mnogo neiskorištenih resursa koje je potrebno usmjeriti u razvoj. Zato nisu važna samo sredstva iz proračuna, itekako su važni i zakoni koje donosimo u ovom Visokom domu, a koji mogu utjecati na bolju gospodarsku klimu i nove investicije u RH pa tako i na otocima. Jedan od takvih primjera je izmjena Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti koji je Vlada jučer uputila u saborsku proceduru i kojeg itekako podržavam jer će omogućiti mnogim privatnim iznajmljivačima pružanje ugostiteljskih usluga u domaćinstvu i bez uvjeta dokazivanja da su vlasnici zemljišta na kojem je objekt izgrađen a što predstavlja veliki problem posebno na otocima. Ove izmjene i dopune Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti također pružaju mogućnost produženja radnog vremena ugostiteljskih objekata što će svakako obrtnicima omogućiti i veću zaradu. Također je potrebno provesti veću decentralizaciju sredstava kako bi jedinice lokalne samouprave na otocima ojačale i samostalno mogle ulagati u razvoj svojih otočnih resursa. Dobar primjer, iako nedovoljan, su sredstva povrata poreza na dohodak ustupljen otočnim jedinicama lokalne samouprave koji su sa 15,5% povećana na 16,5%. Iz ovih sredstava je u 2013. godini financirano 20 kapitalnih projekata u ukupnom iznosu od skoro 45 milijuna kuna. Ovdje apeliram i da se donese novi Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama kako bi se sredstva uprihođena od koncesija na pomorskom dobru pravednije raspodijelila te kako bi prihod nastao od gospodarenja na pomorskom dobru ostao u jedinicama lokalne samouprave u kojima je i ostvaren. Još bih se osvrnula na pripremu temelja na korištenje sredstava iz fondova EU, odnosno na stvaranje baze projektnih ideja na području otoka RH tzv. "projekt otoci". Projekt otoci kojeg provodi Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU u suradnji s jedinicama lokalne i područne samouprave ima za cilj korištenje sredstava iz fondova EU na otocima kako bi se podigli kapaciteti svih uključenih i zainteresiranih strana iz javnog i civilnog sektora te bi se projektne ideje u budućnosti osmišljavale i formulirale vlastitim kapacitetima. Dakle, od same ideje pa do aplikacije. Ovaj ambiciozan projekt ministarstva, dakle ima za cilj izradu kataloga identificiranih i razvojnih projektnih ideja sa potencijalno značajnim učinkom na razvoj određenoga područja, te razradu idejnih rješenja i studija o predizvodivosti, analizu troškova i koristi za sve odobrene projekte ideje. Ovdje je važno uspostaviti učinkovitu međusobnu suradnju aktivnim sudjelovanjem svih zainteresiranih strana uz podizanje razine stručnosti. Bez ovakvog pristupa i podrške Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU male otočne zajednice neće biti u mogućnosti privući sredstva iz fondova. Nadam se da će projekt Otoci saživjeti, da će se imenovati projektni timovi i da ćemo sredstva biti u mogućnosti potpuno iskoristiti. U nadi da će biti tako zaključujem ovu raspravu i zahvaljujem.
Petar Baranović replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Uvažena kolegice Ivčević, vi ste jako dobro primijetili kao osoba koja to zna ono što kaže uživo in vivo kao otočanka da bez obzira što se svake godine temeljem posebno Zakona o otocima milijarde kuna u gotovo istim iznosima upumpavaju u otoke, da na otocima imamo depopulaciju. Smatrate li da je razlog tome zapravo slabo gospodarstvo na otocima, nedostatak radnih mjesta i da li se možete složiti sa mojom konstatacijom da bi i druga ministarstva bez obzira na odredbe ovog zakona i na ova sredstva i programe koji se provede trebali pri donošenju svojih zakona i akata voditi računa? Navest ću primjer, kad se donosila Natura 2000.onda smo ubili na otocima šansu za jedan od najvažnijih razvojnih potencijala a to je marikultura. I bez obzira što je Ministarstvo zaštite okoliša s više strana a i moje osobno upozoreno na tu činjenicu do dana današnjeg nije se napravilo ništa. Mi smo danas u situaciji da RH koja bi mogla posebice na otocima biti jedan od najvažnijih proizvođača u marikulturi na europskoj i svjetskoj razini zbog odredbi Nature 2000.ne može više uspostavljati novo uzgajalište. Doveli smo stvar do apsurda. To je samo primjer koji navodim da bi shvatili potrebu da kad se donose određene stvari da se gledaju šire i da se konačno u Hrvatskoj vladi, ne samo ovoj, nego i onima dosada koje su imale istu boljku, počne multidisciplinarno sagledavati stvari. Hvala lijep.
Tonka Ivčević odgovor na repliku.
Evo kolega Baranoviću, ja se s vama slažem zato sam i navela da je potrebno mijenjati zakonsku regulativu i kroz izmjenu svih zakona svakako sagledavati posebno problematiku otoka. Mi sada imamo situaciju da imamo nažalost propale hotelske kuće na otocima, da se one provode putem Stečajnog zakona koji je za svih isti, da su to uglavnom hotelske kuće koje su u većinskom vlasništvu države i da su ti dugovi hotelskih kuća zapravo prema istoj toj državi. Ono što mi otočani tražimo to je mogućnost prebacivanja potraživanja udjela i povećavanje znači imovine same države i da se ti hoteli onda kvalitetno prodaju. Moje mišljenje dok se taj postupak ne provede da mi nećemo ni kvalitetno privatizirati hotele. A ovaj slučaj imamo na otoku Visu i na otoku Hvaru koji je itekako izražen i kojega brzo moramo riješiti. Bez da mi naše hotelske kuće uredimo i povećamo njihove kapacitete i unaprijedimo ih na minimalno četiri zvjezdice razvoj gospodarstva i ovim sredinama kao što su Starigrad, Vis i Komiža neće biti moguće. Ovakve situacije imamo i na području sjevernojadranskih otoka. I svakako je evo kažem potrebno sagledavati zakonsku regulativu na otocima kroz sve zakone. Ovdje bih samo kratko istakla još jedan problem, Zakon o poticajnoj stanogradnji koji daje istu cijenu za građenje i na otocima i na kopno. Nažalost građene na otocima je čak 20% skuplje nego što je to na kopnu. I sada imamo problem u provođenju projekata izgradnje znači takvih objekata. To je jako izražen problem i to isto tako moramo rješavati. Hvala.
Branko Bačić replika.
Hvala uvažena potpredsjednice. Kolegice Ivčević, spomenuli ste u svom govoru, u svom izlaganju sredstva koja jedinicama lokalne samouprave pripada temeljem Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave i u iznosu od 16% koja su se svojedobno upućivala na račun HBOR-a na posebnom računu. Vi kao gradonačelnica Komiže znate da to više nije tako. Dobili ste obavijest od Ministarstva regionalnog razvoja da je to sada izmijenjeno na način da su ta sredstva postala sredstvima državnog proračuna za državnu riznice. Iz tog razloga ono što nije dobro i što sam očekivao da ćete upozoriti zamjenika ministra a to je da sada jedinice lokalne samouprave ne mogu tim novcima raspolagati, da su novci na sredstvima državnog proračuna i samo one otočne jedinice lokalne samouprave koje su nastavile projekte za koje su već ranije dobile suglasnost mogu se financirati. Ostale jedinice lokalne samouprave a tih je puno veći broj s obzirom da Ministarstvo financija nije napravilo, nije donijelo postupovnik, pravilnik kako god ga možemo nazvati jedinice lokalne samouprave kojima ti novci temeljem zakona pripadaju s njima ne mogu raspolagati. To mi je neshvatljivo i ja sam očekivao da će zamjenik ministra u svom uvodnom obrazloženju naznačiti gradonačelnicima i načelnicima odnosno jedinicama lokalne samouprave na otocima kada će se taj konačno pravilnik donijeti jer brojne jedinice lokalne samouprave u ovom trenutku su blokirane i tim novcima, te novce koji su inače njihovi prema zakonu s njima ne mogu raspolagati pa bi bilo dobro da smo eto i u tom djelu to posebno izdvojili. Ja bi i zamolio gospodina Puljiza da kaže kada će se konačno donijeti taj pravilnik kako bi se brojni infrastrukturni projekti koji u ovom trenutku se financiraju iz tih sredstava doista započeli izvoditi i financirati. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Tonka Ivčević.
Pa evo točno je da su ta sredstva sada na sredstvima računa Ministarstva financija. Međutim nije točno da će jedinice lokalne samouprave ostati bez tih sredstava. Ministarstvo se obratilo svim jedinicama lokalne samouprave jednim dopisom gdje nas je obavijestilo da ćemo i dalje moći raspolagati sredstvima i da je u tijeku upravo donošenje pravilnika. Mi ta sredstva koristimo za sufinanciranje projekata kada imamo od određenih ministarstava 80% ili 60% odobrenih sredstava i ova sredstva su nam itekako dobrodošla da upravo to sufinanciranje od strane jedinice lokalne samouprave zatvorimo i tako isfinanciramo i zatvorimo financijsku konstrukciju za velike kapitalne projekte koje provodimo u gradovima. Dakle evo pitanje dana kada će to biti uređeno i kada ćemo svi moći povlačiti ova sredstva.
Zamjenik ministra Jakša Puljiz.
Zahvaljujem. Što se tiče naputka, riječ je o naputku koje Ministarstvo financija treba pripremiti u roku od dva tjedna najkasnije će naputak biti pripremljen. A što se tiče samih upita, većina upita koje dolaze odnose se na postojeće projekte, jako je mali broj upita za nove projekte tako da na terenu nema prepreka što se toga tiče. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Boro Grubišić. Nije prisutan, klub gubi pravo rasprave. I u ime Kluba zastupnika DC-a Novog vala i Narodne stranke reformista kolega Petar Baranović.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine zamjeniče sa suradnikom, dame i gospodo. Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima iz 2013.godine. 1.maja je u petak idući, kako funkcionira hrvatski politički sustav rad u ovom Parlamentu, suradnja između Parlamenta i izvršne vlasti i to nije tako sada, to je tako 20 godina. I sada kada bi mi iz ovoga izvješća spoznali da radimo kardinalne greške, sudbinske o kojima ovisi egzistencija, život u konkretnom slučaju desetaka tisuća ljudi onda bi mogli konstatirati da je do momenta kada možemo upaliti alarm prošlo dvije godine i da smo od momenta počinjenja greške do momenta reakcije izgubili dvije godine vremena u kojima se to jednako tako odvijalo. I sada ćemo mi raspravljati 2013., mireći se sa činjenicom da nismo ništa poduzeli ni u 2014. niti u prvoj polovici 2015., to bi bilo nešto što se prvo da iščitati kada uzmete ovaj papir u ruku. Hrvatski otoci nešto što bi svaka zemlja na svijetu poželila, a nema ih nitko, ima ih samo Hrvatska, tradiciju života na njima takvima kakvi jesu ima samo Hrvatska. Nešto slično ima Grčka, malo je svjetskih zemalja. i otoci koji doživljavaju priče evo baš na primjeru Komiže, naše kolegice Tonkice nekad 6 fabrika punih svita, radnika, zaposlenika, kale pune dice. Danas kada dođete na Komižu lipo je jedino liti roniti, zimi baš i nije sjajno. Zašto je to tako? Upumpava ova država milijarde kuna u otoke, ima čak i poseban Zakon o otocima, međutim rezultat je vidljiv i o njemu je kolegica Ivčević govorila, to je depopulacija otoka, njihovo gospodarsko atrofiranje i zapravo jedan potpuno izvjestan rezultat, a to je da kroz vrijeme broj otoka koji postaju pusti je veći, a broj onih koji je naseljen na kojima ima još života je manji. Gdje griješimo? Nevjerojatna je činjenica da država u svom posjedu i danas na otocima ima nekretnine koje su nastale kao plod gospodarskih aktivnosti poduzimanja bivšeg sustava koje su nastale za potrebe nekih drugih službi bivšeg sustava i da na većini hrvatskih otoka takve nekretnine koje imaju realnu uporabnu i financijsku vrijednost i danas stoje van funkcije, 20 i nešto godina od osamostaljenja Hrvatske države i punih 20 godina sada će biti od završetka vojnih operacija. Agencija za upravljanje državnom imovinom ili sada Državni ured za upravljanje državnom imovinom kako god se zvali, imaju u svom kontinuiteta nemaju imena, imena su se mijenjala samo je jedno ostalo vječno, ne damo, ne može i ne damo. Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama još se prije 7, 8 godina uočilo da su potrebne promjene pa je bivša vlada izbacila 3 ili 4 prijedloga zakona. Pa je došla ova Vlada sa najavom da će donijeti zakon 2011.godine se ušlo u mandat koncem, došli smo do kraja mandata zakon još uvijek nije na saborskim klupama, Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama. Jedan od temeljnih funkcionalnih Zakona za hrvatske otoke, jedan od temeljnih zakonskih dokumenata koji regulira šta se i pod kondicijama uopće može suvislo graditi na hrvatskim otocima. I onda strateške greške, pokušavamo kompenzirati upumpavanje novaca u infrastrukturne projekte, u razvoj cestovne mreže, u programe hrvatski otočni proizvod misleći mislimo valjda da ćemo tako na takav način vratiti život na otoke, a propuštamo najbitnije stvari. Milijune kuna ulažemo u dovoz vode na otoke, a zapustili smo gusterne na otocima. Po otocima pada kiša i odlazi u more, na otocima nema dovoljno vode za poljoprivredne površine, nema dovoljno vode za turizam. A mi plaćamo vodonosce i onda nas kubik vode na šibenskom Žirju košta 70 kuna. Mogli bi im coca-colu dati za te novce. Šta mi zapravo dame i gospodo radimo? Kakvu mi politiku vodimo? Zna li u hrvatskoj politici zadnjih 20 godina lijeva što radi desna i je li u hrvatskoj politici i u političkom sustavu Vlada u zadnjih 20 godina funkcionirala kao jedinstven tim koji kompleksno i detaljno sagledava pojedine probleme? Odgovor je ne. Odgovor je ne. Malo prije navedeni primjer. Donosi se Natura 2000. za koju se zna da reducira mogućnost ribolovnih aktivnosti i da reducira mogućnost marikulture. Hrvatska koja je zemlja mediterana prije 35 godina učila tehnologije marikulture danas proizvodi 8 tisuća tona a jedna Grčka proizvodi 150 tisuća tona brancina i orade. A mi smo sebe u momentu kada drugo ministarstvo donosi nacionalni strateški plan za razvoj marikulture od strane Ministarstva zaštite okoliša limitirali i vezali si ruke jer u Naturi jasno piše. Daljnja mogućnost samo na postojećim lokalitetima. Bilo koji novi lokalitet ne dolazi u obzir. Tako smo poslali papire u Brisel. Onda dođete u ministarstvo i to im predočite, oni kažu a znate to što smo poslali u Brisel, to je malo nezgodno sada mijenjati, šta ćemo sada. I onda mi raspravljamo zato je mladih ljudi, radno sposobne radne snage na otocima manje. Hoteli propali u privatizaciji i stoje izvan funkcije ili se o njima nikako ne radi. Marikulturu i ribarstvo smo zatukli Naturom. Tvornicu sardina iz Komiže smo prodali u Niš, da, da u Nišu se konzerviraju sardine u sopstvenom sosu. I pričamo o politici na otocima. I o tome šta smo 2013. radili, pričamo danas uoči 1. maja 2015., vjerovali ili ne za Ripleya, to je definitivno za Ripleya. A prava istina je, da smo toliko razradili sustav da u određene programe ubacujemo desetke milijuna kuna, konkretno i primjenom ovoga zakona a da na Žirju zimi ne radi dućan jer mu je skupo funkcionirati na Žirju. A znate zašto mu je između ostalog skupo funkcionirati na Žirju? Zato šta kamioni koji dopremaju osnovne životne potrepštine na otoke plaćaju punu cijenu transporta do otoka. Samo oni kojima je firma registrirana na otoku imaju određene subvencije ali svaki dobavljač robe za dućane najosnovnije mješovite robe na hrvatskim otocima plaća punu cijenu transporta. I taj nesretni otočanin, izoliran na otoku u zimskim mjesecima koji je hendikepiran za čitav niz benefita koje uživa građanin na kopunu još mora jogurt i kruh plaćati do 20, 30% skuplje nego što je to u dućanima na kopnu. Jesu to stvarno tolike pare ili možda možemo ne znam iz ovih silnih potpora koje smo upumpali a nisu baš dale neke posebne rezultate, nemojmo se lagati, možemo li uštipnuti malo, toliko malo koliko treba da svaki građanin ove zemlje pa i tih par tisuća staraca koji su ostali na malim otocima ima ustavom zagarantiran status jednakih prava građanina RH-a? Ili ćemo se baviti popularnom kozmetikom pa ćemo pričati kako smo ne znam u neke programe koji su navedeni ovdje uvalili toliko milijuna kuna, toliko milijuna kuna? Hoćemo li dovesti u red državnu firmu koja se zove Jadrolinija pa njima isplatiti 10 milijuna kuna manje, uvaliti ih u najnužnije stvari? Ili ćemo zatvarati oči pred činjenicom da kao i u svakoj državnoj firmi se gospodari jednako kvalitetno? Da ne navodim sada primjere kao čovjek iz pomorskog sektora a znam ih do taktičke razine. Do razine važa od piture. Zato malo otvorimo oči i o hrvatskim otocima porazgovarajmo šire od samih brojki koje su pohvalne i šire od samih odredbi ovih Zakona o otocima jer Zakon o otocima je donio određene benefite tim otocima. I regulirao je neke elemente i mehanizme skrbi o otocima, otočanima ali nije riješio problem koji je potpuno evidentan a to je da su groblja sve to više puna a da se djeca u osnovnim školama na otocima broje na prste. Hvala lijepa.
Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Baranović i vi i ja i svi prethodnici spominjali su iseljavanje iz hrvatskih otoka. Moje mjesto, dakle ja dolazim, Blato je prije tri dana obilježilo 90.-tu obljetnicu jednog velikog strašnog egzodusa koji se dogodio 21. travnja 1925. godine kada je samo u jednom danu iz Blata iselilo 1200 ljudi. A te 1925. godine je iselilo iz Blata 3000. ljudi, tada je imalo Blato 10 tisuća stanovnika. Prema tome prilično smo dobro upoznati što to znači depopulacija, što to znači egzodus sa hrvatskih otoka. Točno je da je Zakon o otocima donio određene subvencije, poboljšice ali prvenstveno u izgradnju otočne infrastrukture. Nacionalni program razvitka otoka koji je donesen … [[Govornik se ne razumije.]] je u tom smislu konzumiran. Hrvatski otoci traže novu Strategiju održivog razvoja hrvatskih otoka. Ja zamjeram ministarstvu koje je 2012. godine, čini mi se, imali smo točno vijeće na Korčuli, najavilo novi strateški dokument za razvoj hrvatskih otoka. I dobro je i postavljen, jedan strateški dokument koji je dobro postavljen, koji je trebao sada u toj drugoj fazi razvoja hrvatskih otoka krenuti prema poticanju gospodarskog razvoja na otocima. I ribarstvo koje ste vi spomenuli i poljoprivredu i turizam, dakle sve one autohtone djelatnosti koje doista na otocima mogu funkcionirati i koji bi predstavljali budućnost hrvatskih otoka. Očekivali smo, ja sam očekivao da će se i danas gospodin Puljiz u svom uvodnom izlaganju osvrnuti da li ministarstvo doista planira, da li je napravilo bilo kakav prednacrt ili nacrt tog dokumenta kojega bi raspravili u Hrvatskom saboru i onda se očitovali doista o budućnosti otoka kako ne bi se ponovila, kao što sam maloprije rekao, ta kobna 1995. godina.
Petar Baranović, odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolega Bačiću, u svom sam izlaganju kazao što mislim gdje smo danas, najbolje ilustriravši to činjenicom da o provedbi Zakona iz 2013. govorimo u 2015. U toj konstataciji jako puno toga stoji, jer čak i o prošlosti govorimo sa velike povijesne distance, a nismo otvorili raspravu o budućnosti referirajući se na stvarno stanje i stvarne trendove na hrvatskim otocima. Hrvatska politika mora donijeti odluku što želi sa hrvatskim otocima. Kad da jasnu odluku i odgovor što želi s hrvatskim otocima onda možemo raspravljati o mjerama svih ministarstava, jer kad je život na otoku kao izoliranoj sredini u pitanju onda je svako ministarstvo resorno. Ne samo ministarstvo kojem je zamjenik gospodin Puljiz, nego i sva ostala ministarstva su resorna ministarstva hrvatskih otočana i moraju dati odgovor na to kompleksno pitanje. Hvala lijepo.
Vesna Škare-Ožbolt, replika.
Poštovana gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega Baranović, ja ću se složit sa kolegom Bačićem. Apsolutno je potrebna nova strategija vezana za razvoj otoka, a u sklopu toga potreban nam je i novi, odnosno na neki način osvježeni Zakon o morskim lukama i pomorskom dobru, posebno zato što pomorsko dobro predstavlja ono neprocjenjivo bogatstvo Hrvatske koji može biti potencijalni gospodarski motivator gospodarskih aktivnosti u Hrvatskoj, ali potrebno je napraviti registar pomorskog dobra, odnosno katastar pomorskog dobra koji je jednako važan, jednako vrijedan kao i katastar nekretnina. Do sada Hrvatska nije imala hrabrosti napraviti, namjerno kažem nije imala hrabrosti jer čini mi se da je opasan posao napraviti katastar pomorskog dobra. To je čudo jedno koliko je to opasno, a ustvari i najvažnije jer to je dio zemlje, neprocjenjivi dio zemlje koji je praktički potencijalno vrlo gospodarski propulzivan.
Petar Baranović, odgovor na repliku. … /Buka u dvorani./…
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Buka je imanentna i prirodna za trenutak kad počinje glasanje izgleda. Uvažena kolegice Škare-Ožbolt, potpuno ste u pravu kad kažete da je potrebno napraviti i registar i donijeti konačno zakon, odnosno katastar pomorskog dobra. Pomorsko dobro je ne samo najveći i jedini razvojni resurs hrvatskih otoka nego je najveći resurs generalno Hrvatske države. U državi koja bi pametno i odgovorno vodila svoju politiku činjenica da 3,5 godine čekamo za donošenje novog Zakona o pomorskom dobru najbolje svjedoči koliko ozbiljno političke elite vode ovu državu. Hvala lijepo.
Mladen Marelić, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Baranović, da se prihvati vaš stav u vezi prijevoza na otok da bi otočki prijevoznici bili u tako lošoj situaciji da bi imali još jednu grupaciju privatnika koji bi imali dosta lošiji život, jer ti ipak otočki prijevoznici imaju jednu beneficiju na ostale tako da mogu jeftinije i to i sufinancira njihov rad … primanja. A mislim da će novi Zakon o pomorskom dobru i priobalju da će to ipak doprinijeti za razvoj i otoka i svih nas. Evo toliko.
Odgovor na repliku, Petar Baranović.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Dućani tvrtki koje prevoze hranu i osnovne potrepštine na hrvatske otoke i plaćaju pri tome veću cijenu, odnosno cijenu koja je komercijalno zacrtana pa samim time i povećavaju cijenu opskrbe na otocima za otočane nisu nikakva konkurencija prijevoznicima na hrvatskim otocima. A da je ono o čemu sam pričao utemeljeno svjedoči činjenica da je svaka vrsta usluge i robe na hrvatskih otocima skuplja od 10 do 20% u odnosu na kopno. Time diskriminiramo sve hrvatske otočane pa tako i prijevoznike, rijetke prijevoznike koji se bave tim poslovima na otoku. Hvala lijepo.
Nastavljamo sa Izvješćem o učincima provedbe Zakona o otocima za 2013. godinu prema utvrđenom redoslijedu i dalje klubovi. A sada je, na redu je klub HDZ-a poštovani zastupnik Josip Borić. Molim kolege omogućite da nastavimo rad. Oni koji neće ostati u dvorani molim. Molim kolege da nastave kružok izvan dvorane. Možemo početi.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče, uvaženi predstavnici ministarstva. Ova točka dnevnog reda uvrštena je u dnevni red prije dvije sjednice, točnije u 11 mjesecu prošle godine tako da sada evo u 2015. raspravljamo što je Vlada radila na hrvatskim otocima 2013. To dovoljno govori o tome da ovo Izvješće kao i rasprava o njemu neće imati gotovo nikakav utjecaj na mjere, ciljeve i učinke Vlade na području otoka 2015., da su teme zadane davne 2003., 2004. godine i danas jedine u provedbi da Vlada u 4 godine mandata nije uspjela osmisliti niti jednu novu mjeru koja bi doprinijela novom pozicioniranju hrvatskih otoka u sveukupnom razvoju RH, da su izvješća postala statistički obrasci, gdje jedino mjerilo razvoja zapravo postoje ukupan iznos sredstava koje je Vlada putem ministarstava, agencija, zavoda usmjeri na otoke. Da je tome tako svjedoči i dopis ministra Grčića koji umanjuje ukupan iznos u pisanom izvješću sa 2,2 milijarde na milijardu i 409 milijuna kuna bespovratnih i kreditnih sredstava. Iz toga moramo izvući zaključak da se radi ulaganja jednakih svake godine otoci razvijaju jednako da ne kažem pravolinijski i da to može biti desetak milijuna kuna više ili desetak milijuna kuna manje ali smo tu negdje milijardu i pol kuna. To ne bi trebala biti svrha ni učinak izvješće, jer ipak traži se da govorimo o učincima Zakona o otocima, a ne o statistici. Prošla rasprava u veljači 2014. bila je živa, bila je bogata prijedlozima, obećanjima predstavnika Vlade, a od svega što je tada rečeno nije se desilo ništa bitno za sveukupni razvoj otoka. Izvješće je gotovo jednoglasno prihvaćeno upravo na tim obećanjima. Kao klub tada smo zatražili novi Zakon o otocima, nove skupine otoka, nove mjere s obzirom da smo ušli u EU 2013. godine. Međutim, na žalost od toga nismo dobili ništa. Iz razloga što Vlada ne drži do svojih obećanja već često birokratski pristupa pa i ovom našem Visokom domu, Hrvatskom saboru što nije u stanju uvažiti primjedbe, sugestije saborskih zastupnika od kojih 7 njih dolazi sa otoka mi u klubu HDZ-a bit ćemo suzdržani u glasanju o izvješću o provedbi Zakona o otocima u 2013. godini. Ukidanje Uprave za otoke i pretvaranje iste u sektor bio je korak unazad politike prema hrvatskim otocima i otočanima. Iskustva su u proteklih 14 godina od donošenja Zakona o otocima pokazala da su otoci puni razvoj i afirmaciju doživjeli kad su imali samostalnu upravu unutar ministarstva ili kao kad su u razdoblju 2000. i 2003. bili uprava zajedno sa PPDS-om. Uprava znači imati pomoćnika ministra, a to znači koordinatora koji može uskladiti i možda spriječiti neke negativne mjere koje se odraze na život otočana, a ovako je to prepušteno inerciji i činjenici da ne zna lijeva što čini desna. Tako to izgleda i za 2013., četrnaestu, a valjda se nastavlja i u 2015. Ministarstvo regionalnog razvoja jednostavno nije razumjelo niti je dalo važnost činjenici da mu je pripojena jedna važna uprava koja je do 2011. postojala u Ministarstvu mora i činila bitne pomake u razvoju otoka. Svake godine izdvaja se sve manje direktnih sredstava za programe i projekte na otocima matičnog ministarstva i oni su u 2013. dosegli 101 milijun kuna. Nikada manje. Takvi su očito i rezultati. Svega tri nova projekta u dvije godine u 2012. i 2013. dječji vrtić u Visu, dvorana u Grohotama na Šolti, dom za starije u Tisnom. To je sve od učinka ovog sektora u dvije godine. Ostalo su završeci započetih projekata još iz davne 2010. i 2011. godine. Možda se nešto promijenilo u 2014. i petnaestoj ali to do sada nismo vidjeli. Nema investicija, nema gradnje, nema novih projekata, nema sredstava fondova, samo ukidanja i puno priče bez ikakvih učinaka. Zašto to navodim? Zato jer mislimo mi sa otoka da se otoci jednostavno i danas iz Zagreba ne vide dobro, pa idemo redom. U hrvatskom dijelu Jadrana ima 78 otoka, 524 otočića, 642 hridi. Ukupno 1244. RH ima drugu najrazvedeniju obalu u Europi poslije Norveške. Dužina otočkog dijela obale je 4398 km. Od ukupnog broja otoka naseljenih je samo 67 od čega 50 stalno, najmnogoljudniji otok Krk sa 19000 stanovnika. Otoci su snažan turistički potencijal i poluga razvoja. Po procjenama je, jer stvarni podatak nemam, od oko 800 tisuća smještajnih jedinica u turizmu na otoke sigurno spada najmanje oko 230 tisuća, a slijedom toga i od broja noćenja od 62 milijuna noćenja godišnje 17 milijuna ostvaruju samo otoci. Ako se zarada od turizma računa na 7 milijardi eura četvrtina od toga sigurno dolazi sa strane hrvatskih otoka. To je negdje oko 1,7 milijardi eura doprinosa u zaradi od turizma, znači otoka prema središnjoj državi. Dakle znamo snagu, znamo prilike, međutim što smo učinili da to isto iskoristimo? Obećali ste kao vlast promjenu za nas dva vrlo važna zakona, Zakon o otocima i Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama. Zadnja je godina mandata, nismo ni u nacrtu vidjeli nijedan a životno su važni upravo za otoke i za turizam. Obećali ste nadomještanje sredstava proračuna sa sredstvima EU fondova. Podaci kažu 3,4 milijuna eura, od toga u Primorsko-goranskoj županiji 2,5 milijuna eura. Ovih dana saznajemo da i od toga ništa u Primorsko-goranskoj županiji. Obećali ste poboljšanja u prometnom povezivanju otoka s kopnom. Ponuđena su 4 nova trajekta koja nemamo gdje staviti na liniju pa dupliramo dobro povezane otoke a mali i slabije nastanjeni otoci opslužuju se starim trajektima i brodovima. Od investicija u društvenu infrastrukturu gotovo nema ništa, a da nema ovih 200 milijuna kuna Hrvatskih voda iz programa i projekata davno uspostavljenih gotovo da se ništa ne bi ni gradilo. Smanjili ste sredstva za modernizaciju luka, izgradnju i dogradnju novih luka i novih linija. Uspjeli ste ukinuti zajam EIB 3 namijenjen otocima jer da postoje fondovi. Istovremeno jedno drugo ministarstvo uzme 50 milijuna eura kredita i samo kaže da ne znaju zašto su ga uzeli. Kao supstitut tom potezu uveli ste izmjene Zakona o porezu na dohodak kojim ste tim pod navodnicima "razvijenim sredinama" oduzeli preko 20 milijuna kuna, a vratili ništa a sredstva HBOR-a koja su bila na posebnom računu iz poreza na dohodak usmjerili ste u Ministarstvo financija. I na kraju šlag na tortu, označili ste otočane otočnim iskaznicama, stvorili im trošak od nekoliko milijuna kuna da bi danas gotovo svaki trajekt u polasku kasnio od nekoliko minuta do više od pola sata jer sustav jednostavno ne funkcionira. I sada postavljam pitanje na iznesenim podacima, vidimo li brigu, organizaciju i cjelovitost obećanih rješenja i ukupnu smislenost uloženih sredstava u otoke? Koji smo mi to segment doveli do više razine, što smo uspjeli riješiti u promatranom razdoblju? Da li nas je Zakon o regionalnom razvoju pomakao prema naprijed? Zakon o otocima zadnji put je izmijenjen 2005. godine. 10 godina je prošlo i on se mora mijenjati. To morate dobro čuti, on se mora mijenjati ako želimo dalje i više. Ukoliko niste to u stanju ponuditi to će učiniti sljedeća Vlada koja će znati vrednovati vrijednosti otoka, njihove resurse i osnovne gospodarske grane, turizam, poljoprivredu i ribarstvo. Volio bih čuti od zamjenika ministra zašto nam niste usprkos obećanjima i najavama prošle godine to do danas predložili. HDZ je predložio ovom Domu Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama kojeg su svi u raspravi ocijenili pozitivnim, a onda vladajuća većina odbacila nudeći nam da sačekamo onaj kojeg će ponuditi Vlada a tog u izbornoj godini nema i neće ga vjerojatno ni biti. Da proširimo priču o EU fondovima. To je lijepa priča o kojoj slušamo bajke, ali stvarnost pa i ovo izvješće to demantira. Pogledajmo tablicu, iznose, broj projekata u 2013. godini. 3,4 milijuna eura negdje oko 25 milijuna kuna, od toga otok Rab 2,2 milijuna eura, svi ostali 1,2 milijuna eura i negdje oko 500 tisuća u dijelu sektora za teritorijalnu suradnju. Kako su završili programi EU fondova u Primorsko-goranskoj županiji najbolje svjedoči Primorsko-goranski župan koji je prekjučer ili prije nekoliko dana izašao i kaže: "Financiranje osam projekata jadranske prekogranične suradnje na području Primorsko-goranske županije iz EU fondova ukupne vrijednosti od 2 milijuna eura obustavljeno je zbog uočenih nepravilnosti u talijanskoj regiji." Onda on kaže "Nadamo se da će država ta sredstva nadoknaditi ali ja u to ne vjerujem." Evo, to je politika na kojoj vladajući znači pristupaju prema pitanju EU fondova. Što se to financiralo iz ovih fondova, već smo danas nešto i čuli. Ja ću se osvrnuti samo na otok Rab i ova 2,2 milijuna eura. Na Rabu se isfinancirala izgradnja aerodroma na otoku Rabu koji ne postoji ni u jednom strateškom dokumentu prometnog povezivanja, zračnog prometnog povezivanja. Znači, jedan samostalno izveden projekt koji na kraju doživljava fijasko. O ostalim projektima možda najbolje i ne govoriti. Činjenica je da se stalno govori da novaca nema, a samo ministarstvo je u prošloj godini na kraju odustalo od preko 100 milijuna kuna u rebalansu proračuna koje nisu realizirali. Projekti stoje, građevinske dozvole ističu i obnavljaju se ali je činjenica da vi danas ne možete izgraditi ni školu ni dvoranu ni vrtić vrijednosti veće od 10-ak milijuna kuna uz pomoć države, županije i EU fondova zajedno. To je sve jednostavno potpuno stalo. Gradonačelnici i načelnici lutaju od vrata do vrata u ministarstvu i uz silan trud utvrde da nisu uspjeli ništa osim nešto sa vlastitim sredstvima. Prometno povezivanje otoka s kopnom. U prošloj godini završio je program izgradnje 4 trajekta Jadrolinije vrijednih 40 milijuna eura. Jedan je otišao na liniju gdje već imamo jako dobar trajekt Valbiska - … [[Govornik se ne razumije.]] , a dva na druge linije, Lopar-Valbiska i Ploče-Trpanj. Koliko smo svi mi u svojoj općini, a ja dolazim iz Lopara, veselili tom dolasku trajekta Krk na tu liniju toliko nas je odjedanput iznenadila cijena tog istog trajekta koja je porasla sa 81 kunu na 131 kunu za otočane. Povećanje cijene od samo 70% dotadašnje. Sada on lijepo većinom u zimskom dijelu vozi samo zrak jer na drugoj strani imate trajekt privatnog brodara gdje možete prijeći na kopno za 55 kuna. To je način na koji se vodi jedno državno poduzeće i na koji se postižu poboljšanja u prometnom povezivanju ali i dostupnost kopna otočanima. Broj putnika u 2013. u odnosu na 2011. povećao se za 180 tisuća, a broj vozila se smanjio za 11 tisuća. Dosegnute su određene razine, to smo utvrdili i prošle godine, i hrvatska politika prema otocima mora ponuditi nova rješenja kako uopće zadržati postojeće stanje prometa i povećavati ga u nekakvim respektabilnim postocima za sljedeće razdoblje jer smo upravo zbog toga i gradili novu flotu brodova. Priča o otočnim iskaznicama je još jedna neuspješna priča aktualne vlasti. Tu iskaznicu još uvijek nemaju mnogi otoci tj. mnogi otočani, a ona neće doprinijeti ničemu. Ograničavanje kretanja otočana po povlaštenoj cijeni na jedno povratno putovanje dnevno je izmišljotina koja neće biti primijenjena nigdje drugdje u RH valjda ni u EU. Trošak je bespotreban jer iste podatke koje imamo na otočnoj iskaznici imamo na osobnoj iskaznici, a oni koji se tiču automobila imamo na prometnoj dozvoli. Što će s time učiniti nadležni nisu nam uspjeli dosada objasniti. Da li im je važna statistika, prihodi ili nešto sasvim drugo? Ovaj neosmišljeni projekt brzo će doživjeti svoj kraj a trošak će ostati otočanima. Ispada da moramo biti getoizirani na temelju teritorijalne pripadnosti tj. što živimo na hrvatskim otocima. Prisiljeni smo biti označeni bez ikakve javne rasprave, to je uvedeno bez ikakve javne rasprave nepoznatom inicijativom i hirom ministra pomorstva zato što imamo more između dva kopna. Sustav popušta tj. sustav popusta, povlaštenih tarifa pozna svaki javni prijevoz u gradovima ali nitko zbog toga ne mora biti ograničen u kretanju. To je osnovna poruka. A što se dešava na trajektima sada, na linijama svjedočimo svakodnevno. Nema trajekta koji ne kasni u polasku nekoliko minuta, čujem neki i do pola sata jer jednostavno sustav ne može ako dođete u zadnji trenutak sve riješiti u nekoliko sekundi pogotovo ako imate u automobilu nekolik putnika vi morate vaditi odjedanput i pet iskaznica da biste dobili kartu. Ja ne znam kome je to trebalo i kome je to doprinijelo u poboljšanju bilo kakve prometne povezanost a kamoli fluktuacije putnika. Od investicija u društvenu infrastrukturu na otocima nema ništa, ukinuli ste nam zajam EIB III pravdajući to nepotrebnim tako da sada nitko ništa i ne radi čemu svjedoči i ovo izvješće. Upozorili smo da to ne radite, ali nitko nažalost nije htio slušati. Druga ministarstva rekao sam već uzimaju zajmove, kažu da ne znaju zašto ali eto otocima ste skinuli jedan dobar temelj da su mogli riješiti barem one osnovne društvene infrastrukturne projekte za što je taj zajam bio i zamišljen, a bio je i zamišljen da nadomjesti ovo vrijeme dok ne profunkcioniraju EU fondovi i dok se ne naučimo na te EU fondove da omogući jedan normalan, jednu normalnu razinu izgradnje infrastrukture na hrvatskim otocima. Nije nam problem 280 milijardi javnog duga ali je očito 100 milijuna kuna namijenjenih infrastrukturi bio veliki problem. I da zaključim, metar kojim vi mjerite vlastite uspjehe u Vladi jednostavno ne postoji. Politika manje je više je vaša konstanta i svi pokušaji da uvjerite građane da ste najbolji, da sve radite dobro kod publike umjesto pljeska izaziva zvižduke. Tako vam je to gospodo draga i na hrvatskim otocima. A ovo izvješće kažem pokazuje da niste razumjeli zadnju raspravu kada ste obećali da ćete uzeti fonogram, da ćete postupiti po onome što je tamo bilo zapisano, što smo govorili i da ćete nam ponuditi novu viziju i novi način promišljanja vlasti prema politici hrvatskih otoka. Međutim, prošla je godina i dva mjeseca niste ponudili ništa osim suhoparnih brojki. Hvala lijepo.
Kolega Boriću premjestite se za svoje zastupničko mjesto i nastavite u pojedinačnoj raspravi [[Upadica Borić: Povlačim raspravu.]] Povlačite raspravu. Imamo repliku na vaše izlaganje. Poštovani zastupnik Branko Bačić. Ispričavam se kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Borić, slažem se s vama doista nije bilo razloga. I Ministarstvo regionalnog razvoja nije objasnilo niti otočanima niti nama saborskim zastupnicima koji je to bio razlog da se zaustavi realizacija projekta EIB III koji je bio definiran, osmišljen, čiji su brojni projekti bili alocirani, koji je trebao doprinijeti izgradnji komunalne i društvene infrastrukture na hrvatskim otocima i gdje bi se na hrvatskim otocima bilo uložilo oko 25 milijuna eura iz tog zajma. Pa onda potpuno isprazno zvuči podatak da je Ministarstvo socijalne skrbi preuzelo novi EB-ov kredit na iznos od 50 milijuna kuna, dakle dvostruko veći nego kredit koji je bio već odobren za potrebe hrvatskih otoka i da se pri tome uz taj novi kredit Ministarstva rada i socijalne skrbi ne govori za što služi, da je to proizvoljna odluka, uzet će se 50 milijuna eura, a onda ćemo tijekom vremena vidjeti gdje ćemo ga uložiti. A ukidamo projekt koji je bio alociran po projektima komunalne i društvene infrastrukture na hrvatskim otocima. Što se tiče otočnih iskaznica koje ste naveli apsolutno je to veliki promašaj. Ja svjedočim nedjeljom iz Vele Luke za Split trajekt koji treba krenuti u 14.30 zbog problema u serveru kako to kaže Jadrolinija nije moguće u 40 minuta pripremiti karte za sve otočane koji su nedjeljom poslijepodne išli za Split i taj trajekt u polasku zimi kasni 40 minuta. Što će biti ovo ljeto kada na toj relaciji bude na trajektu po 700, 800 ljudi? O tome ćemo vidjeti. Bespotrebno se otočanima uzelo 5 milijuna kuna koji su morali podmiriti na plaćanje izdavanja tih iskaznica. Kada sve to što ste vi rekli piše na osobnoj iskaznici. Nastavit ću kasnije imam pojedinačnu.
Vrijeme. Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Upravo tako kolega Bačić, sve to piše na osobnoj iskaznici ali ono što je najvažnije oni su u taj projekt ušli bez javne rasprave, s nikim nisu razgovarali, ne postoji zakonski temelj da izvuku takvu otočnu iskaznicu, označili su je kao intelektualno vlasništvo ja mislim ili zaštićenu oznaku ako se dobro ne varam, i krenuli u provedbu. I sada shvaćamo što se događa u sustavu. Sustav je nepripremljen, čitamo da od 130 tisuća otočana svega njih 60 tisuća ima otočnu iskaznicu, od 50tak tisuća vozila koje imamo na otocima njih 35 je navodno uzelo tu otočnu iskaznicu za vozilo i vi dolazite sada na trajekt uglavnom to se dolazi petnaesta ili deset minuta prije i jednostavno ulijećete u gužvu koju je netko stvorio. Stvorila je ova vlast iz njima znanih razloga. Ja ne znam za išta čemu to služi. Da vam netko povuče karticu kroz onaj aparat i čekate nekoliko minuta da izađe karta, a imali smo registraciju vozila, imamo svoju osobnu iskaznicu, ime i prezime na kojoj piše prebivalište i sve je bilo jasno i sustav je funkcionirao. I to su poboljšanja o kojima govorimo. EIB III nekoliko puta smo ovdje molili zamjenika, bivšeg ministra financija ne činite to. I onda dođemo na raspravu, slušamo o izvješću iz 2013.navode 7 projekata iz tog zajma i ukinu projekt. Pa čemu? Pa on je imao odgodu za vraćanje kredita, imao je pristojne kamate, imao je podloge, imao je pisma namjere koja su već otišla, imao je detektirane projekte iz čistog hira netko to prekine, a ne nadomjesti ničim drugim. I sada imate zastoj, ne možete ništa na otocima napraviti od društvene infrastrukture, apsolutno ništa. Neka mi netko kaže na koji način možete napraviti projekt od 15 milijuna kuna, a da vam pomognu fondovi, država koja to ne želi, županija koja nema novaca i lokalna samouprava koja je kroz porez na dohodak osiromašila.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Mladen Marelić, replika.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Borić, rekli ste samo dva projekta koja su napravljena u ovo vrijeme. Kolega Borić, na samoj Korčuli ima objekata koji su po par puta ponavljali se natječaji jer ih niste htjeli raditi. Jedan od tih je dvorana u Smokvici koja je sada pred samim završetkom. Što se tiče trajekta, pa gospodine Boriću trajekt Ploče-Trpanj, sramota da vi danas pričate ovdje da je nepotreban taj trajekt. Vi omalovažavate tu liniju kada znamo da smo u zimskom periodu masu nas koji koristimo otočana da smo ostali na Pelješcu nismo se mogli ući u trajekt. Jer sada je taj novi trajekt koji ukrca 120 vozila i par stotina putnika ikoji je na korist svih nas. Što se tiče iskaznica, napokon smo stavili reda da ne mogu pojedinci kupovati po 10 karata za svoje goste ili prijatelje koji dolaze na povlaštenu kartu. Ja putujem i sigurno kupujem svaki utorak i petak karte odnosno subotu i čekam menut za izdavanje tih karata, menut se čeka, do pojedinca koji tamo radi u Jadroliniji, nisu novozaposleni to je već ipak ekipa koja dosta vremena radi imaju problem. Da li je to u njima problem, to je sigurno u njima problem jer su se tako i ponašali pojedinci nisu još ušli u sustav brzinom. Znači iskaznice su dovele reda i mislim da je to dobro da je ministarstvo jednom stavilo reda. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Josip Borić.
Kolega Marelić, mi čitamo ono što piše. Ovdje piše što se radilo u 2013.godini, a od tih projekata znam što je bilo pokrenuto 2010., 2011.i što se pokrenulo iz ovih brojki koje vidimo u 2013.i naveo sam Tisno, naveo sam Dječji vrtić Vis i naveo sam Dvoranu u Grohotama, to nismo imali to su novi projekti. Sve ostalo je naslijeđeno u provedbi ili je bilo već potpisani sporazum i provedeni natječaji itd. ja sam govorio o novim projektima. Što se tiče ukupnih ulaganja na otoke ili brojem projekata, ono što smo mi radili na jednom otoku ovdje vidite na svim hrvatskim otocima u onom vremenu prije i sada. znači mi smo na jednom imali projekata koliko vi na cjelokupnoj obali. Što se tiče karata, vi kažete minutu ja znam koliko sam čekao barem 2, 3 minuta, pa kada vam se složi red od 20 ili 30 ljudi pa ćete mi izračunati koliko vam je to u minutama. Pa ako vam sat vremena treba da izdate za 30 ljudi karte onda ćete vidjeti kada će krenuti trajekt. A kada dođe ljeto kada se to još počne cvikati ovako kao što rade sada i na trajektu dok se svi slikaju posebno na ulasku vidjet ćete kako će polaziti trajekti i čije će nezadovoljstvo to izazivati. Mi smo upozorili i vjerojatno ćemo s tom mjerom završiti kada se stvori jedan novi uvjet tj. kada dođe nova vlada jer jednostavno ona ne pridonosi ničemu. A vaši priče da ljudi kupuju karte oni ih i sada mogu kupiti i dati nekome drugome na isti način jer sustav identifikacije će pokazati što ste napravili. A statističke brojke pokazuju da sustav prometa i prijevoza putnika je gotovo svake godine gotovo jednak, da gotovo nema rasta. O trajektima koje ste uveli na liniju rekao sam da su već bili duplirani, tj. da su već postojali dobri trajekti i na Ploče-Trpanj i na Valbiska-Merag, bili su trajekti stari nekoliko godina, o čemu mi pričamo. I sada ste stavili jedan veliki trajekt na liniji Lopar-Valbiska koji jednostavno ne vozi nikamo.
Hvala lijepa. Idemo u pojedinačnu raspravu u trajanju od 10 minuta. Poštovani zastupnik Branko Bačić prvi.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zamjeniče ministra sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Gospodin Borić je u ime kluba HDZ-a dao osnovne naznake onoga što klub HDZ-a ocjenjuje kada je u pitanju provedba Zakona o hrvatskim otocima. Ja ću ponovno reći ono što sam već i rekao tijekom rasprave, a to je da je Nacionalni program razvoja hrvatskih otoka iz 1997.godine i Zakon o otocima iz 1999.godine polučio značajan uspjeh. Brojni su infrastrukturni projekti, projekti komunalne i društvene infrastrukture na hrvatskim otocima riješeni. Doista se dovoljno, dosta ulagalo u hrvatske otoke, značajno je poboljšana prometna povezanost hrvatskih otoka ne samo uvođenjem brzo brodskih linija nego i izgradnjom brojnih luka, izgradnjom i obnovom flote Jadrolinije itd., itd., uvedeni su poticaji za poslodavce, uveden je hrvatski otočni proizvod, subvencioniranje cijene karata, sve je to dalo na određeni način svoj obol razvoju hrvatskih otoka. No međutim, taj projekt ta strategija koja je rađena '97.je konzumirana, ona više ne može napraviti novi iskorak na hrvatskim otocima. Vi to jako dobro znate da je nužna bila novi strateški dokument o hrvatskim otocima kojega bi donio Hrvatski sabor. To je valjda svima nama jasno da ono što danas na hrvatskim otocima radimo više ne može napraviti taj novi iskorak na hrvatskim otocima. Ja sam očekivao da će ova Vlada ići sa tim novim dokumentom razvoja hrvatskih otoka i jasno paralelno s time da će ići novi Zakon o hrvatskim otocima. Tim više što nam čak i zakonodavni okvir EU daje brojne primjere kako primjerice Njemačka, Finska, Švedska pomaže gospodarstvu na svojim otocima. Držim da je i Zakon o otocima a i nacionalni program razvitka hrvatskih otoka uglavnom bio usmjeren na podizanje infrastrukturne opremljenosti hrvatskih otoka ali da s druge strane autohtonom, u gospodarstvu koje je na hrvatskim otocima kao što je poljoprivreda, ribarstvo, turizam da, kameno klesarstvo itd., brodogradnja, pogotovo mala brodogradnja da je tim dokumentima trebalo se usmjeriti ka tim novim poticajima koji idu prema otočnim poduzećima, tvrtkama i otočanima. Jer nam se događa da doista smo oko milijardu i pol do 2 milijarde kuna je, čini mi se bila 2008. kada smo uložili na hrvatske otoke. Da usprkos tome je velika depopulacija hrvatskih otoka. I ja se slažem i znam da nije samo to slučaj sa otocima i da je to slučaj i sa ostalim dijelovima Hrvatske da uglavnom se smanjuje broj stanovnika i depopulacija. Ali otoci su tu karakteristični. Ja sam to malo prije rekao, prije 3 dana smo u Blatu na Korčuli odakle, mjesto dakle odakle ja dolazim, obilježili '90.-tu obljetnicu zapanjujućeg, zastrašujućeg podatka da je samo u jedan dan 21. travnja 1925. godine iz Blata iselilo 1200 ljudi iz jedne uvale Prigradica pored Blata. Da je te godine iz blata iselilo 3 tisuće stanovnika 1925. godine. Gotovo ih je iselilo onoliko koliko ih je danas ukupno u Blatu. Prema tome, od 10 tisuća stanovnika to je mjesto, otočno mjesto došlo na 3200, 3300 stanovnika. Hoću reći da moramo sada u ovom trenutku, presudnom trenutku, čini mi se, za razvoj hrvatskih otoka napraviti taj novi iskorak sa novim zakonskim dokumentima i novim strateškim dokumentima koji bi trebali ići u tom pravcu. U tom smislu sam, govorio je i gospodin Borić, mi smo trebali taj Zakon o otocima novelirati a da ne govorim da smo trebali donijeti Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama. Mi smo u Klubu Hrvatske demokratske zajednice napravili prijedlog zakona koji je u raspravi u ovom Saboru gotovo prihvaćen međutim nije prihvaćen na glasovanje uz obećanje Vladi da će do kraja prošle godine donijeti prijedlog zakona kojega nema. A tim zakonom kojega smo nudili dali smo upravo i otočnim jedinicama lokalne samouprave kudikamo veće ovlasti i financije da mogu neke stvari isfinacirati koje su nužne za razvoj hrvatskih otoka. Slažem se, … [[Govornik se ne razumije.]] sada ponoviti, niste smjeli dopustiti da vam ili Ministarstvo financija zbog ograničenja, deficita državnog proračuna ili iz nekih razloga da odustanete od projekta EIB 3, on bi sigurno bio, donio brojna ulaganja na hrvatske otoke, potaknuo bi i otočne poslodavce koji bi tamo mogli izvoditi radove itd., itd.. Do sada od ovih općih naznaka vratim se malo na neke pojedinosti koje su u samom izvješću navedene. Nepotrebno je bilo da Jadrolinija, vratiti ću se na te otočne iskaznice, uvodi otočno iskaznice. Temeljno obrazloženje za otočne iskaznice i njihovo uvođenje bilo jest da inspektori brodara koji obavlja prometni, pomorski prijevoz ne može legitimirati osobu jer da nije za to ovlašten da mu Zakon o zaštiti osobnih podataka ne dozvoljava da pita putnika koji plovi na tom brodu osobnu iskaznicu. To je bio temeljni razlog, ne ovo, ta moguća zlouporaba koja se događala koju je vrlo, vrlo jednostavno bilo ograničiti i suzbiti. Ali gospodine zamjeniče, vi to jako dobro znate kada god ulazite u zračnu luku i ulazite u zrakoplov pokazujete osobnu iskaznicu. Prema tome to nije nikakav problem pokazati je ovlaštenoj osobi, osobnu iskaznicu. I zbog toga smo uveli otočnu iskaznicu, napraviti ćemo ovo ljeto ogromne probleme u pomorskom prometu povezivanja hrvatskih otoka. I pored toga otočanima smo uzeli oko 4,5 milijuna kuna za registraciju, odnosno za izdavanje otočnih iskaznica za 56 tisuća vozila koliko ih ima na hrvatskim otocima. Prema tome to je bio nepotreban posao, stvoriti će gužve i probleme u pomorskom prometu kada ovo ljeto budu velike gužve, pogotovo kada dođu turisti. Druga stvar koju moram reći jest i Pelješki most koji se spominje na stranici 70 pod stavkom Hrvatskih cesta. Govori se o izrađenoj predfizibiliti studiji, studiji predizvodljivosti. Ministar Hajdaš Dončić govori da će biti do kraja lipnja čini mi se izgrađena i dovršena studija izvodljivosti, nakon toga nova građevinska dozvola, nova studija utjecaja na okoliš, ne shvatljivo. Mi smo tu studiju donijeli, ona je donešena u zakonskoj proceduri. Raditi će se ponovno nova građevinska dozvola itd., itd.. No ono što moram reći zamjeram Ministarstvu regionalnog razvoja. Vas ne krivim za lutanje ove Vlada kada je u pitanju Pelješki most od činjenice da je bio iluzija za budale pa do jedne od najvažnijih investicija. Ali ono što zamjeram vašem ministarstvu, nije Ministarstvo regionalnog razvoja smjelo dopustiti da se najvažniji strateški dokument Republike Hrvatske kada je u pitanju prometno povezivanje Republike Hrvatske, najvažniji dokument a to je Strategija prometnog razvoja Republike Hrvatske donesen na Vladi. Da ga donese Vlada a ne Hrvatski sabor. I da se prilikom donošenja na Vladi rasprava na Vladi svede na tri minute izlaganja ministra pomorstva, prometa, infrastrukture o najvažnijem strateškom dokumentnu u Hrvatskoj. Taj dokument je donesen 30. listopada 2014. godine da to ne zna 90% hrvatskih građana ako ne i 100% hrvatskih građana a ne znam koliko je o tome upoznato i zastupnika Hrvatskoga sabora. Prva prometna Strategija razvoja Republike Hrvatske donesena je 199. godine u vrijeme kada su mnogi govorili kako je to bilo vrijeme autokracije Franje Tuđmana. U tom vremenu je donesena u Zastupničkom domu tada Hrvatskog Državnog Sabora Strategija prometnog razvitka Republike Hrvatske. 2,5 dana se o njoj raspravljalo u Hrvatskom saboru, raspravljalo se o svakom segmentu prometnog povezivanja bilo cestovne, željezničke, pomorske, zračne infrastrukture. O tome smo vodili raspravu. Da mi danas svjedočimo o donesenoj prometnoj Strategiji koja u bitnome određuje i regionalni razvoj Hrvatske a da se to događa ne samo izvan dotoka javnosti nego i izvan mogućnosti rasprave u Hrvatskom saboru tog strateškog dokumenta. A da ne govorim da brojni zakoni koji uređuju promet u Hrvatskoj, bilo cestovni, zračni, željeznički i pomorski govori o tome da se svi višegodišnji dokumenti kojima se uređuje taj promet da se donosi u Hrvatskom saboru. Na taj način je donesena Strategija prostornog uređenja. I druga stvar koja mislim da je vaše ministarstvo trebalo reagirati, a to je projekt istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranu. Ja tvrdim da je vaše ministarstvo trebalo biti uključeno u taj projekt, tražiti kao što to bi bio običaj, jednu kvalitetnu cost benefit analizu tog projekta i voditi računa i o hrvatskim otocima i ne dozvoliti da se buduće istraživačke platforme postave na svega 6 km od hrvatskih otoka. I što će to značit za nautički turizam, za ribarstvo, za turizam inače na hrvatskom Jadranu pa onda i na hrvatskim otocima, o tome bolje i ne govoriti. Prema tome, evo zaključujem, klub HDZ-a u ovakvom dijelu doista može…
Hvala lijepa poštovani kolega. Imamo dvije replike. Poštovani zastupnik Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, jako ste dobro primijetili, posebno ovaj segment oko strategije prometnog razvoja Republike Hrvatske, ali činjenica jest da mi ovdje imamo različita postupanja. Neke strategije dolaze u Sabor, ova najvažnija nije potrebna, a najvažnija je svih nas se tiče, nitko je nije vidio, rijetki kao što vi kažete znaju da je ona donesena u 10. mjesecu, što unutra piše gotovo nitko ne zna. Ali mi … kažem i otocima, prošle godine smo se naslušali, ja se sjećam kad je izašao zamjenik ministra, napravit ćemo Zakon o otocima, slušat ćemo vas, uzet ćemo fonogram, predložit ćemo, drugo izvješće će biti drugačije, procijenit ćemo te učinke po određenim područjima. Ništa, imamo prepisivanje sa mnogo grešaka. Imate tamo recimo ukupan iznos sredstava u 2014. vam negdje piše, a govorimo o 2013. Pogledajte u tablicama, u prilozima. Ima jednostavno puno brojki od kojih mi ne znamo što smo dobili i zbog toga je današnja rasprava ovakva, a oni osnovni problemi su i dalje ostali. Mi možemo i dogodine uložiti milijardu i pol i 2 milijarde, mi nećemo vidjeti nikakav izlaz iz nekih situacija u kojima se sada nalazimo gospodine zamjeniče. Prije svega, ističu nam mnoge građevinske dozvole, ljudi ne mogu uopće početi nijednu investiciju, nitko im ne može pomoći. Fondovi više ne financiraju škole i vrtiće iznad visine ja mislim milijun eura. Što ćemo s time? A nijedna ne košta 7 milijuna kuna, sve su više-manje 10, 12, 15. Lokalne samouprave same ne mogu i jednostavno smo u začaranom krugu. To su rješenja na koja morate dati odgovor. Prometno povezivanje. Tko je od vas iz ministarstva nazvao ministra pomorstva i pitao što to radiš, zašto to radite, pa mi smo nadležni nešto, nas se nešto treba pitati. I onda ćete trpiti kritike, a kad trebate odgovorit onda kaže to bi trebao ministar pomorstva. Znači da dogodine moraju sjedit ovdje i ministar pomorstva i vi jer to nam je vrlo važno. Mi moramo iz izvješća utvrditi što se desilo jer piše učinci tih novaca na taj segment hrvatskog teritorija i što smo napravili, a ne da suhoparno pričamo i iskazujemo brojke i eto milijardu i pol.
Hvala lijepa kolega Borić. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Borić, evo ovdje je predsjednik Sabora, doduše sada ne sluša, vidim da je u živom razgovoru, ali kada sam u ime kluba HDZ-a prije godinu dana u Hrvatskom saboru zatražio stanku da upoznam hrvatsku javnost da se donosi Strategija prometnog razvoja Republike Hrvatske koja apsolutno rješava pitanje prometne izoliranosti juga Hrvatske u dijelu koji se odnosi i na izgradnju autoceste do Dubrovnika. Tada mi je predsjednik Sabora rekao da zloupotrebljavam na određeni način govornicu Sabora i da će ionako ta strategija biti raspravljena u Saboru. Pa gospodine predsjedniče, s obzirom da me ne slušate, evo nisam puhao na hladno nego doista sam s pravom u ime kluba HDZ-a…
Kolega, ne mogu ja upravljat s vašim klubom.
Zatražio stanku jer sam znao da Vlada neće doći u Sabor sa tim dokumentom. S druge strane se postavlja pitanje, donesena je u Hrvatskom saboru 1999. godine jedna Prometna strategija, a sada je Vlada donijela novu prometnu strategiju. Nisam pravnik, ali postavljam pitanje može li Vlada sa svojim dokumentom koji predstavlja novu strategiju poništit da jedan dokument kojega je donio Hrvatski sabor 1999. godine. To je ovako dosta upitno. I s druge strane taj dokument je u suprotnosti sa dokumentom kojega je donio Hrvatski sabor u srpnju 2013. gdje smo donijeli novu Strategiju prostornog uređenja Republike Hrvatske gdje smo utvrdili da će se autocesta graditi do Dubrovnika kroz hrvatski teritorij, a sada ova prometna strategija koju je donijela Hrvatska Vlada izvan očiju hrvatske javnosti u velikom dijelu, a pogotovo nas saborskih zastupnika, daje potpuno drugačija rješenja u odnosu na ona koja je propisala Strategija prostornog uređenja. Prema tome, ja sam to rekao i to sam posebno rekao u nazočnosti zamjenika ministra regionalnog razvoja jer držim da je ta briga o ravnomjernom regionalnom razvoju i hrvatskih otoka, ali i ostalih krajeva upravo u nadležnosti resornog ministarstva čiji je zamjenik ovdje s nama danas nazočan.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Mladen Marelić, replika.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Bačić, malo mi je bilo neugodno čut kad ste rekli u vezi Pelješkog mosta, kad ste donosili odluku. Samo da vas podsjetim, kad smo donijeli prostorni plan, ucrtali Pelješki most, HDZ je glasao protiv tog u Županiji Dubrovačko-neretvanskoj i tad ste počeli i tad ste ismijali bivšeg pokojnog župana … kad je na svoj plakat stavio most. Tad ste se s njim izrugivali i sa svima nama, a vi ste nažalost u most ugradili 75 milijuna građevinskih radova, ne istražnih i ovo drugo. 75 milijuna se napravilo samo betonskih radova faktički, ono što se radilo. To je ušlo u most. Ali počeli smo ga radit bez dozvole i bez osiguranih sredstava. Evo toliko samo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Bačić.
Kolega Marelić, ne znam o kom županijskom planu govorite. Ja sam već u dva navrata spomenuo Strategiju prometnog razvitka Republike Hrvatske koja je donesena 1999. godine i u kojoj strategiji piše prometno povezivanje juga Hrvatske kroz izgradnju Pelješkog mosta. I na izvanrednim lokalnim izborima za Županiju dubrovačko-neretvansku 1998. godine je taj most bio naznačen kao temeljni projekt, a slogan kampanje je bio "Raditi i graditi". Prema tome, ne znam o kom, puno puta je mijenjan županijski prostorni plan, pa ako se nešto drugo odlučivalo u tom prostornom planu i ako je HDZ bio protiv ne znači da je ikad bio protiv mosta, vi to jako dobro znate i mi se od prvoga dana zalažemo za taj most. I kad već o tom mostu i govorimo klub Hrvatske demokratske zajednice je 17. lipnja 2012. godine napravio rezoluciju o prometnoj povezanosti, Deklaraciju o prometnoj povezanosti Županije dubrovačko-neretvanske u funkciji uspostave jednakopravne ustavne jednakopravnosti svih građana RH. Doduše i predsjednik Sabora tu točku još nije stavio na red, to ide nekako po malo. Svega su tri godine da smo točku predložili, možda ćemo u drugom mandatu doći, imati priliku i o toj točci raspravljati. Ali to kad bude. Pa prema tome kad je most u pitanju potpuno smo jasni, nije trebalo obustavljati radove, trebala ga je dovršiti do kraja, ne ići u ovu proceduru. Ako dođu sredstva iz EU dobro će doći, služit će nam za izgradnju pristupnih cesta i po Pelješcu i drugi mali most kojega mi ne spominjemo kojim se iz Pelješca vraćamo natrag na kopno. Prema tome, kad je u pitanju Pelješki most … [[Govornik se ne razumije.]] svih političkih stranaka pogotovo parlamentarnih u Hrvatskom saboru jako dobro poznaju.
Hvala lijepa. Predsjednik Sabora je dobar kad poštuje proceduru i kad tradiciju poštuje Hrvatskog sabora, takva je kakva je. Dobro bit će prilike, sve ćete to razumjeti. Sada idemo u raspravu pojedinačnu dalje. Jakša Baloević.
Hvala predsjedniče, gospodine zamjeniče ministra sa suradnikom. Evo na žalost ostalo nas je vrlo malo, čak evo nisu ni svi otočani ovdje u Saboru ostali. Možda i to ukazuje koliko im je stalo do otoka. Ali dobro, pustimo to za neko drugo vrijeme. Kad gledamo da ima 1244 otoka zaista možemo gledat na način da je to, mada ima tu i hridi i stijena itd., manje razvijeni, manje razvijenih otoka svaki otok je specificum za sebe. Eto na moju sreću ja dolazim i sa otoka koji je zaista mogu kazati razvijen iz tog razloga što se već još u bivšem sistemu pa i dan danas ipak ulagalo na tom otoku, tako da je na samom Braču recimo sagrađeno 140 kilometara nove ceste. Riješena na praktički cijela infrastruktura na otoku od telefonije, vode, dva priključka sa 110 kilovatni priključak, sa zapadne strane, sa istočne strane povezanost je dobra sa Splitom itd. Poradi usporedbe recimo sa otokom Lastovom koji je u sasvim drugoj poziciji. Imao sam prilike tamo '87. godine bit na otoku Lastovu, odnosno bio sam postavljen da postavim tehnologiju u pogonu koji je morao zapošljavati pedesetak ljudi. I kad sam ja to sve pripremio i uselio u pogon, kad sam postavio tehnologiju onda su mi ponudili 3 stana trosobna da biram koji ću uzest da ostanem na otoku kao tehnolog. Ja sam se zahvalio iz razloga što kad sam stavio malo sve na papir onda sam shvatio da je to osuđeno na propast, a zato što zbog troškova gledam udaljenost od Splita do Lastova i pošto je Lastovo otok i svi žitelji su uglavnom se vezuju za grad Split, a ne za grad Dubrovnik, odnosno županiju je li to iz navike možda više zbog prometne povezanosti. Ja sam se zahvalio, došao sam tada u Zagreb i zaista sam kad sam došao u Zagreb nisam falio jer zaista mi je to bila najljepša godina mog života, godinu i pol dana. Onda mi opet vrag nije dao mira pa su me isto postavili dole kod Benkovca za jedan pogon da postavim tehnologiju. Tako evo nekako čitav život postavljam tehnologije, ali zaista ta godina mi je bila najlipša u Zagrebu. Tako da zaista nisam zažalio i taj pogon je funkcionirao do devedesete. Ono kad je došao rat to se sve raspalo i mislim da do dan danas to ne funkcionira. Navodno je jedna osoba to kupila da bi je preinačila u turističke neke svrhe. Ne znam kako danas to egzistira. Ali vezano za to Lastovo eto imao sam prilike upoznati i malo detaljnije i zaista je to neusporedivo sa recimo otokom Bračom, jer to Lastovo i prije 30 godina pa i više. On je skoro i dan danas na tom nivou. Mislim da bi bilo dobro da ministarstvo, evo tu je zamjenik ministra pa i sva ostala ministarstva koja mogu na bilo koji način pripomoći mislim da treba vodit računa na način da zaista te otoke koji su udaljeni od ovih većih centara da se tu nešto napravi puno više nego kao što je bilo do sada. Ja ne mogu kazati recimo za Brač da se nije napravilo i bivši sistem pa i ovaj danas i to sve stoji. Ali recimo za te udaljenije otoke ako se sjetim da u to vrijeme kad sam ja bio da sam dnevnu štampu dobivao uvečer u 10 sati. Znači dnevnu štampu pročitat uvečer u 10 sati. Danas je to možda nešto malo drukčije. Navodno ima dvije linije za Lastovo. Eto možda mali pomak u prometnom povezivanju da, ali u ostalom ovom dijelu, prije svega u gospodarstvu. Pa evo jedan primjer, a i često me nazove jedan obrtnik sa Lastova i kaže ovako. Čuj kad dođu tzv. ovi kupci, trgovci, kombi prodaja. Kažu stani ispred mog dućana, tri dana stoji tamo. On naplati u kešu praktički sve što proda. Kad on otiđe onda ti isti ljudi koji su kupili kod tog trgovca dođu kod njega i upišu se u knjigu. I kad mu plate, neki mu plate za mjesec, dva, godinu dana, neki nikad. Pa eto, to je jedan mali segment recimo da bi možda i u tom dijelu trebao voditi računa da recimo i tih par obrtnika recimo na tako udaljenom otoku se i pokuša zaštititi, a ne bi bilo loše i iskoristiti i ta neka već ista struktura, odnosno neke građevine prije svega vojne, recimo kao što je Vis, pa eto i Lastovo koji su napušteni, to je sve već urušeno. Mislim da bi trebalo to nekako u smislu poticaja za tu lokalnu samoupravo da im se dadu na korištenje ne na način da se to preproda pa da to netko kupi i da to dođe na kraju ovako kako mi ne bi željeli jel'. Tako da mislim ima tu još problema, ne mogu reći da se baš ne ulaže u otoke, ali ja bih evo sugerirao čisto iz nekog mog životnog iskustva da se te otoke koji su još kad gledamo poradi usporedbe s ovim otocima koji su bliže recimo Splitu gledam to okruženje, splitsko okruženje, da im se na neki način kroz više ministarstava pripomogne i dovede u situaciju da zaista ti mladi ljudi, to malo što je ostalo još mladih ljudi, da bar ostanu i da tamo osnuju obitelj i da dobiju smisao nekog življenja. Recimo na Lastovu nema nijedne dvorane. Dobro, možda s obzirom na broj stanovnika nema možda ni ekonomske opravdanosti ali ne smijemo gledati sve kroz ekonomsku opravdanost jer kad bi gledali na taj način onda ni Pelješki most se ne bi trebalo raditi, ni ovaj autoput nije trebalo raditi jer ekonomski ako gledamo kad se ja vozim iz Splita on je prazan, kad gledamo ekonomske pokazatelje. Ne bi se on nikada otplatio sam po sebi. Znači, treba voditi računa o tim otocima koji su udaljeni. Eto ja se nadam da će i ovo ministarstvo kao i ostala ministarstva u tom smislu voditi računa i pripomoći da ti žitelji tamo ostanu kako bi eto i mi i oni bili zadovoljni. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, poštovani zastupnik Alen Prelec.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] u prirodi, u čistoći mora. Velim moje iskustvo je sasvim drukčije. Ja ustvari puno otoka sam na hrvatskom Jadranu obišao, Lastovo je definitivno jedno od najljepših. I možda baš suprotno ovo što vi kažete, ja bih ostavio takav jedan biser da ga ne dovedemo u stanje asfaltiranosti, betonizacije i napučenosti. Činjenica jest da taj trajekt koji je vodio do Lastova i vozi samo dva puta dnevno, što je daleko premalo da bi mladi ljudi se zadržali na Lastovu ali mislim da je to što se tamo vidi trebalo bi održati. A ako radimo onako kako ste vi rekli možda prenaglasiti tu izgrađenost i betonizaciju mislim da to ne bilo u svakom slučaju dobro. Ali kad slušam evo otočane koji su ovdje ostali, koji govore o otocima, da se i mi kontinentalci uključimo u raspravu mislim da nažalost imamo na kopnu jako puno otoka. Evo, ako dođete malo u Slavoniju, u Liku, u Zagorje postoji toliko mjesta koja su daleko, daleko nerazvijenije nego možda i bilo koje mjesto na otoku kad znamo da otok ima turizam, a ova mjesta gotovo da nemaju ništa. Evo, iskoristit ću priliku i za zamjenika da možda i neku raspravu ovdje u Saboru povedemo po pitanju tih kontinentalnih otoka jer doista ima mjesta na kopnu koji zavređuju možda malo veću pažnju. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Jakša Baloević.
Hvala lijepa. Ma dobro slažem se ja s vama, apsolutno se i ja zalažem da se sačuva ta priroda na otocima, to uopće nije upitno. Ali čujte, ti žitelji tamo znači domicilni koji svakodnevno tu žive mora biti neki gospodarski subjekt koji će malo zadržati to pučanstvo. Jer pazite oni nemaju nekih društvenih aktivnosti, oni imaju jedino ta poklada koja su 15 dana i ljeti tu isto 15, 20 dana. Tamo turizma nema duže, možda mjesec dana ajde recimo. A recimo evo možda niste ni znali taj otok nema ni zmije, nema nijedne zmije na otoku. Znači to je jedna karakteristika tog otoka. Znači, jesam da se to sačuva, da se sačuva ta priroda, ta raznolikost jer ti otoci su zaista posebnost. I kao otočanin i kao čovjek i evo kao tu sad saborski zastupnik uvijek ću zagovarati tako nešto da se ti otoci sačuvaju, da se ne betonizira. To je najvažnije. Ali netko reče gospodarski subjekti mora da postoje. Pazite, bez toga nema života. I to je tako. Evo, hvala.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Mladen Marelić, rasprava.
Hvala predsjedniče, pozdravljam zamjenika i njegovog suradnika. Ozbiljnost današnje rasprave vidimo u dvorani nema nijednog člana HDZ-a, svi su fino otišli, petak, a mislim da sam ja najudaljeniji od svih jer živim na otoku i mislim ova mi je rasprava i značajna i za mene i za ljude koji žive na otocima. Ali njih nema nikoga tu, oni su samo politički svi odradili i doviđenja. Ni prvi ni zadnji put, tako su naučili. Jer mislim ako mi idemo u razvoj otoka i brigu za njih mislim da su tu oni jako malo pokazali. Ja bih prvo išao, kad smo rekli da je bitan život na otocima i povezanost. Što se tiče od mosta ne bih puno sada o njemu pričao, samo znamo da su oni u 5. mjesecu 2010. zaustavili radove. I nama pričaju vi ste prekinuli radove. Da, oni su ih zaustavili nisu imali sredstava i to je tako stalo. Mi jesmo platili kasnije ova Vlada platila, mislim tu su gospoda iz ministarstva, mislim oko skoro 200 milijuna odštete da se sa izvođačima radova da se mogu povući sa radilišta i u Pločama i tu na mostu tako da bi to bilo što manje troškova. Izgradnja trajekata koji su napravljeni, 4 trajekta, to su stvarno dosta poboljšanja i kvaliteta života na otocima. Ne morate vi sada voziti kao tamo profesionalac neki šofer da možete doći na otok jer ako zakasnite pet minuta nema više, dođete 15 minuti ranije trajekti su puni. Sad ne, sad imamo normalno dođemo, možemo ući na trajekt i mislim to je jedan veliki doprinos u razvoju otoka. Uvedene su nove trajektne linije i nove katamaranske linije po prvi put što mi imamo. Evo sad će od 4.5.ide nova katamaranska linija Split-Brač-Hvar-Korčula-Mljet i Dubrovnik. To je ekonomska cijena, nitko nema od nas otočana protiv toga ali dobili smo jednu kvalitetu da gost isti dan može doći u bilo koji dan, u vrijeme na ovaj otok i isti dan se vratiti nazad. To je jedna kvaliteta toga. Kada znamo da taj katamaran vozi 32 milje, da može ukrcati 310 putnika to je nešto što nam daje sigurnost da možemo i turizam, da ide u razvijanje turizma jer ja govorim samo o Korčuli. Evo sad završili smo uspješnu privatizaciju, Vlada je donijela uspješan program i završila se predstečajna, završila hotel Korčula, i koji danas dižu kategorije hotela, već se puštaju hoteli i za ovu sezonu su već u prodaji sa novim kvalitetama i kategorijama. To je jedan doprinos razvoja otoka. Moram stvarno zahvaliti Ministarstvu regionalnog razvoja ne samo po ovom zakonu, Otočkom zakonu, znači i druga ministarstva se tu uključuju a kada vidimo da na otocima imamo izgradnju, jer na Pelješcu, Pelješac i Korčula su otoci jedno isto, imao izgradnju novih škola, uređenje škole, izgradnju novih dvorana, izgradnju i uređenje vrtića, domova kulture i sve to. Kad to dobijemo na otocima i to je jedan veliki doprinos i to je jedna velika sigurnost. Ja samo znam da dolazim iz mjesta gdje imamo sa najvećim natalitetom u postotku u Hrvatskoj i to je doprinos baš ovakvih investicija koje se rade na otocima i ti mladi ljudi koji ostaju na otoku. Tako da danas možda ćemo imati za 2014.puno bolju situaciju jer je ministarstvo radilo već u pripremi tih projekata, jer je bilo masu tih projekata koji se nisu mogli raditi ranije što su kolege govorile sa druge strane, imali smo projekata di je bilo potpisano mislim 60% lokalna zajednica, samoupravna zajednica a 40% ministarstvo. Investicija 30, 40 milijuna to se nikad ne bi dogodilo dok nisu gospoda u ministarstvu vidjeli da je to nemoguće i mijenjali su te projekte. Znači mijenjali su s ugovora na dobroti lokalne zajednice. Tako da su oni bili u puno boljoj situaciji. Također i izgradnja novih luka, evo krenuli smo sa novom lukom u Veloj Luci, prometnicama koje su, ja gledam otok Pelješac koji se rade i sa novim trajektom koji povezuje Ploče-Trpanj sa novom prometnicom koja ide iz tog Trpnja, se ide na centralnu prometnicu državne ceste. Dobili smo jednu dosta kvalitetniju povezanost. Sa zdravstvom što smo jutros sve govorili o tome mislim da je nova investicija u koju je ministarstvo ušlo u dom zdravlja Korčulu je stvarno hvale vrijedna i doprinosi sigurnosti i ne samo nama koji živimo tu nego i turizmu. Jer kad vi vidite da imate dva tima hitne pomoći, da imate dva doma zdravlja, da imate bolnici za, namjensku bolnicu znači za fizikalnu terapiju da je to jedan doprinos i da se na tim otocima poboljšavanju njihova života i standarda. Uz igrališta, dječja igrališta i ostalo di se pomaže to je ono stvarno doprinos da možemo bit zadovoljni sa time. Mislim da smo došli do toga, poduzeće, državno poduzeće PLOVPUT evo prvi put u zadnjih dvije, tri godine uređuju se svjetionici i ti svjetionici više nisu samo za svjetionike, evo možemo svi mi vidjeti na stranicama već ih nude kao turističku ponudu. Da ti svjetioničari pripremaju te apartmane i da se gosti koji dolaze, turisti već mogu koristi. Znači jedna ponuda više na samim tim mjestima gdje se ljetuje na samim tim otocima. I mislim da je to doprinos i da nije sve ono u brojkama. Jer kad smo mi pisali opširno za svako ovo da bi sigurno morale biti knjige izdate od ministarstva. I zato stvarno podržavam ovo izvješće i mislim da je dobro sastavljeno i da je veliki doprinos za nas otočane Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Da li predstavnik Vlade želi? Ne želi. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad ste steknu uvjeti za to o izvješću. Sada ćemo zastati sa radom. Najavljujem početak plenarnog zasjedanja 29.ovog mjeseca srijeda sa 7.točkom već utvrđenog dnevnog reda Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona. Molim kolegice i kolege imamo obilježavanje žrtava Jasenovca, 70 godina nakon pobjede nad fašizmom ko je u prilici u Jasenovac doći neka dođe. Hvala lijepa Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2013. godini. Rasprava o izvješću je zaključena. U skladu sa prijedlozima radnih tijela Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2013. godini i molim da glasujete o prijedlogu zaključka. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za, 14 suzdržanih, ništa protiv donesen predloženi zaključak.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, u ime kluba Hrvatske demokratske stranke tražim, zajednice, tražim stanku od 10 minuta zbog toga što naš zastupnik kolega Mesić jučer nije imao priliku postaviti premijeru pitanja, a i dobit odgovore oko imenovanja ministra. I mislimo da ova praksa koju ste vi uveli da se ministri bez rasprave na parlamentarnoj sjednici …
Dobit ćete stanku. Hvala lijepa.
Molim.
Dobit ćete stanku. Nema drugih zainteresiranih? Ima Branko Vukšić, dobro.
Iz istih razloga u ime kluba stanku?
I treći Milorad Pupovac, jel' tako?
Iz istih razloga.
Dakle Ivan Šuker, drugo je Branko Vukšić, treće je Milorad Pupovac i četvrto je klub Igora Kolmana u ime kluba. Sve ista tema. U skladu sa Poslovnikom u 12 i 15 nastavljamo. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,15 SATI.]] Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici stanka na traženje klubova je istekla i sada idemo slušati predstavnike klubova. Poštovani zastupnik Jasen Mesić, u ime kluba HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem lijepo gospodine predsjedniče. Klub zastupnika HDZ-a zatražio je ovu stanku kako bi još jedanput javnosti ukazali na neke stvari koje se događaju evo u hrvatskom društvu, u hrvatskoj politici. Ukinuta je rasprava pred plenarnim zasjedanjem Hrvatskog sabora o povjerenju novim ministrima kako hrvatska javnost ne bi mogla čuti i kako se na plenarnoj sjednici ne bi moglo raspravljati o imenovanjima novih ministara nego se to čini samo na odboru. I onda se na odboru pojavi premijer koji održi kratko slovo od 2 minute, predloži kandidata za novog ministra i netragom nestane tvrdeći pritom da puno toga stvari ne zna, da mu nije poznato, da mu nije jasno. Istovremeno nemate nikakvu mogućnost postaviti pitanje premijeru da li je znao za nepravilno korištenje službenih kartica u Ministarstvu kulture, dakle onih razloga zbog kojih je morala odstupiti ministrica Zlatar Violić, za iste te nepravilnosti pri korištenju službenih kartica koje se navode i u slučaju gospodina Šipuša, novog kandidata za ministra kulture? I onda još kad se povede rasprava po tom pitanju, kad se traži za dobrobit građana obrazloženje što je to bilo, što se to zaista desilo, na što to ukazuje revizija, kad se traži odgovornost bilo bivše ministrice, bilo novog kandidata za ministra, bilo ostalih ministara u Vladi koji imaju netransparentno korištenje kartica onda ne dobivate nikakav odgovor nego dobivate jednu prodiku upućenu prema medijima i nama iz opozicije na koji to ukazujemo da jednostavno to nije moralno. Moralno bi bilo u hrvatskoj politici upravo ukazivati na stvari koje nisu korektne, koje su protuzakonite, koje su nepoštene. Moralno je upravo ukazivati na probleme koji su se događali i u Ministarstvu kulture i u drugim ministarstvima. Nije dopustivo niti odlazak premijera u takvoj situaciji prilikom predstavljanja ministra, niti je dopustivo da novi kandidat za ministra kulture prilikom odgovaranja upravo na ta pitanja drži moralno slovo i oporbenim političarima a pogotovo ne predstavnicima medija. Da to nije jedini slučaj oko predstavnika medija, pa pogledajte samo slučaj glavnog ravnatelja HRT-a koji drži moralnu prodiku i ruga se kompletnoj hrvatskoj javnosti počevši od zastupnika Hrvatskog sabora koji ne mogu dobiti odgovore na svoja pitanja. A novinare koji mu ukazuju da radi stvari koje su nepoštene i da stvarno vodi televiziju '60-ih i '70-ih godina njima dijeli otkaze, radi progon. I još nam se ruga svima skupa i na to ne odgovara. Ali nije problem u njima, problem je najveći u gazdi koji ih ovdje drži, a s odbora ode nakon 2 minute, odnosno u predsjedniku Vlade gospodinu Milanoviću. Jer on zna da je takav ravnatelj HRT-a lako se može kontrolirati, drži ga na kratkoj uzici i zna da će ga moći koristiti u predizbornoj kampanji kako bi branio stavove ove Vlade koju vodi gospodin Milanović. Zato je tu i ravnatelj i zato se predlažu novi kandidati za ministra sa upravo takvim obrazloženjem. Zato je i gospodin predsjednik Sabora na 60. točku dnevnog reda stavlja dopunu, traženjem za dopunom zaključka Hrvatskog sabora o Izvješću sa HRT-a. I zato predsjednik Hrvatskog sabora i provodi Poslovnik koji ne dopušta da i ovdje u plenarnom zasjedanju raspravljamo o imenovanju novog ministra. Zbog toga što se želi sve držati pod kontrolom. Poštovane kolegice i kolege iz SDP-a neće vam pomoći! Raspišite izbore ako imate snage i vidjet ćete koji će biti rezultat vaše politike. A gospodine predsjedniče Sabora vi ne morate moliti za odgovore na pitanja saborskih zastupnika, vi po Poslovniku Sabora trebate zahtijevati jer vam molitve očito nisu uslišane kako bi mi dobili naše odgovore. Hvala lijepa.
Dakle, ovo je praksa da se iskoristi stanka i da se bez najave teme govori što hoće. I to je moguće ali to je vrlo važno razotkriti. Prvo što želim … [[Upadica se ne razumije.]] Oprostite, molim vas. Imam pravo, prozvan sam pred hrvatskom javnošću, imam pravo obrazložiti i nemojte me prekidati. Budite toliko parlamentarni da ne prekidate i da ne smetate me kad govorim. Uložite prigovor pa ćemo ga raspraviti. Dakle, Poslovnik Hrvatskog sabora je zakonit i rasprava je odrađena zakonito i legitimno. Nezadovoljstvo prihvaćam jer je politička utakmica i izborna godina. To je legalno i legitimno. To ste iznijeli, to je vaše stajalište na to imate pravo. Kad je riječ prozivanje predsjednika Hrvatskog sabora što će staviti i što neće staviti na dnevni red to je dio koji je u djelokrugu predsjednika Hrvatskog sabora i u dogovoru na predsjedništvu Hrvatskog sabora. Dakle politiku prioriteta određuje Hrvatski sabor donoseći dnevni red. A što se tiče ko upravlja predsjednikom Hrvatskog sabora, pa to također može svatko od vas imati svoje stajalište. Ali kad se već spominje glavni odbor onda ja moram reći da ne morate biti predsjednik glavnog stana HDZ-a da biste bili HDZ-ovac. … [[Upadica se ne čuje.]] e onda se ja ispričavam, ne znam koje tijelo imate. Dobro ja se ispričavam, ja sam spreman se ispričati. Treće što želim reći a to vi morate znati, nakon vaše rasprave jučer zvao sam ravnatelja Hrvatske televizije i odboru je upućeno dodatno izvješće, dodatno obrazloženje. Molim vas ne možemo tako, ja vam garantiram da je dodatno 22.upućeno u odbor, dodatno izvješće i stajalište i obrazloženje ravnatelja Hrvatske televizije. Dakle da li će Hrvatski sabor, odbor biti zadovoljan ili neće to je zaista na vama, ali ne možete paušalno izvlačiti argumente ili ih falsificirati. To nije dozvoljeno ne vama, nego nikome, nikome. Dakle, to će doći na dnevni red, čekali smo izvješće, i doći će na dnevni red. Rekao sam sve. Dakle, hvala vam lijepa. … [[Upadica se ne čuje.]] Može povreda Poslovnika Jasen Mesić.
Ja se ispričavam gospodine predsjedniče Sabora, povrijedili ste Poslovnik članak 238.jer ste govorili djelomično o temi koju nisam ja govorio. Dakle, zaključak koji je donio Odbor, oprostite mogli samo dovršiti?
Čuo sam, čuo sam sve.
Je stavljen na dnevni red kao 60.ta točka, to da li ste vi razgovarali s gospodinom Radmanom i ja vjerujem da vi
Sve sam čuo i rekao sam vam sad. hvala vam lijepa. Hvala vam lijepa.
Oprostite gospodine predsjedniče i povrijedili članak 144.predsjedniče koji traži i koji govor…
Molim vas kolega rekli ste sve što ste moli govoriti. Pa ja vas lijepo moli.
Molim vas gospodine predsjedniče članak 144.koji kaže.
Molim vas kolega, molim vas kolega rekli ste koju povredu. Provjerit ćemo da li piše, šta piše.
Imate zahtijevati naše odgovore od Vlade, a ne moliti.
Hvala lijepa. Ne bih više. Ocjenjujem da nema povrede Poslovnika. Vas upućujem na pisani zahtjev da se utvrdi je li povreda Poslovnika a još jedanput molim da se držite teme koju najavite. A sada molim poštovanog Branka Vukšića na istu temu.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Predsjednik Sabora je u ovom obraćanju rekao da ima razumijevanja za naše istupe jer je i predizborna godina. No, evo ja imam ovdje jedan dokument to je, tražili smo ostavku ministrice 3.7.2012. godine gospodin Burić i ja smo tražili ostavku i obrazložili smo zbog čega tražimo ostavku. Zbog niz nepravilnosti u njezinom radu, zbog HRT-a, zbog lošega zakona, zbog toga što je tvrdila da iz EU nije došao prigovor na Zakon o HRT-u i tad smo zatražili. Prema tome, ovo nema veze sa izbornom godinom. Umjesto da premijer smijeni ministricu Zlatar-Violić premijer joj daje mogućnost da ona odstupi sa funkcije bez ikakvih posljedica i čak sa hvalospjevima. Smatrali smo već 2012.da ministrica ne radi dobro svoj posao. Nakon 2012.znači to je gotovo tri godine nakon toga što smo zatražili stanje se samo pogoršavalo. Niti jedan ministar u Hrvatskoj vladi nije dočekan raširenijih ruku nego što je gospođa Zlatar-Violić. Nju je stručna javnost dočekala uglavnom u većem djelu javnosti sa hvalospjevima. Prema tome, nije bilo nikakvog animoziteta prema njoj. Ono što je ministrica radila, kako je ministarstvo radilo pokazalo se da je to vrlo loše. I ja sam jučer rekao na odboru da smatram da je Ministarstvo kulture jedno od najlošijih ministarstava. Nakon što je u javnosti puknula afera bankomat, ja nisam tu niti da sudim, niti da kažem da je to kriminal, da nije kriminal jednostavno postoji praksa demokratskih zapadnih zemalja kad se nešto takvo dogodi tad se povlači sa položaja i sasvim je normalno da ekipa koju je izabrala ministrica cjelokupno, da čitava ekipa ode. Međutim, što se sada događa, događa se nakon toga što se tri godine obećavalo, o medijskoj strategiji smo počeli razgovarati u 3. mjesecu 2012.godine da će biti gotova do 6.mjeseca 2012. godine i da ćemo na jesen medijsku strategiju 2012.prihvatiti. Danas se obećava, jučer je bio jedan skup o medijskoj strategiji u Novinarskom domu, danas se obećava da će biti na jesen ta medijska strategija. Set Zakona o medijima, počeli smo razgovarati u proljeće 2012.godine. Osim katastrofalnog lošeg Zakona o HRT-u ništa nije bilo, niti jedan zakon nije donesen. HRT u kojem je nadležno upravo Ministarstvo kulture je slika i prilika rada Ministarstva kulture, HRT, u kojem je i uz odobrenje ovoga Sabora i većine saborske uveden verbalni delikt na mala vrata u 2015.godini. To je isto tako djelo ministrice Zlatar i ekipe koja radi u ministarstvu. Jučer smo dobili packe nakon mog pitanja, nakon moje tvrdnje, kandidat za ministra kulture je podijelio packe svim političarima da smo nemoralni. I jedna rečenica koja je glasila, da nismo imali razumijevanja, ne citiram, sumiram, za probleme gospođo Zlatar Violić. Mi za njezine probleme oprostite ne znamo. Ako postoje neki problemi, ako su za javnost oni su se u javnosti trebali iznijeti. Niti smo liječnički konzilij, niti smo Društvo za pripomoć, ne znam, ali kada bi nas zamolila ja sam njoj nudio pomoć oko izrade zakona, oko izrade medijske strategije. Tu pomoć nije htjela. Drugu pomoć ne mogu kao saborski zastupnik njoj dati. Dakle, napadaju se novinari, svi ostali koji nisu sudjelovali u bankomatu su nemoralni, svi koji postavljaju pitaju, postavljaju pitanju su nemoralni. Smatram da gospodin Šipuš je trebao jednako tako otići sa ministricom i ne vidim gdje je to u kojem trenutku pokazao kapacitet za ministra kulture. Druga stvar, njegova umjetnička biografija ne jamči da će biti dobar ministar kulture. Ako je ministarstvo naravno po mojoj ocjeni radilo loše tada smatram da njezin pomoćnik ne može postati ministar kulture.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Milorad Pupovac u ime kluba ista tema.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Najprije nekoliko riječi o bivšoj ministrici gospođi Andrei Zlatar Violić. Ono što mislim da svatko od nas koji se bavi ovim političkim poslom jeste što bi trebao voditi računa, a to je da za nekim tko je otišao i za nekim tko iza sebe nije ostavio nikakve izrazite nečasne radnje ili izrazito loše tragove, ne bi trebalo dodatno koristiti priliku i činiti nešto što osobe poput dr. Zlatar Violić ne zaslužuju. Ako se netko želi junačiti neka nađe nekoga ozbiljnijega na kojem se može junačiti, nekog manje ranjivijeg i nekoga sa puno više putra nego što ga gospođa Zlatar Violić ima. To govorim kao njezin kolega sa fakulteta i to govorim kao netko tko je pratio rad članova ove Vlade i tko isto ima određena očekivanja od pojedinih ministara, koja očekivanja nerijetko nisu bila ispunjena. Ali to više nije stvar ispunjenih očekivanja, to je sada naprosto stvar odnosa i profesionalnog odnosa prema ljudima. Drugo što bi htio kazati ja mislim da je doista neophodno da mi raspravljamo o tome kako ljudi raspolažu sredstvima koja im po obavezi njihove profesije osiguravaju državna tijela, da li to rade ažurirano, da li to rade kako valja i to nema nikakve sumnje. I gospođa Andera Zlatar Violić je zbog toga platila cijenu koju je morala platiti. U nekim drugim vremenima se za to i za više od toga nije plaćala nikakva cijena. Ona je svoju cijenu platila i to treba poštivati. Ali kada već raspravljamo o tome onda mislim da bismo morali imati potpunu svijest o tom o čemu zapravo raspravljamo. Kolega Jasen Mesić u svojem dobrom govoru, dobrog opozicionara bi morao imati u vidu činjenicu da u posljednjih 25 godina iz ove zemlje je izneseno ne 20 tisuća kuna ili 80 tisuća kuna, iznesene su milijarde eura. Po nekim procjenama do 200 milijardi eura je izneseno iz ove zemlje. Kako je to bilo moguće? Pod kojim pretpostavkama se to moglo dogoditi? Možda nije tolika brojka, ja bih volio da nije. Što mi činimo da uspostavimo sistem po kojem bi se to trebao uspostaviti nadzor gdje i kako je taj novac otišao i zašto je taj novac otišao? Ali to je već neka druga tema. Ali nema nikakve sumnje da bismo toj stvari morali posvetiti više računa ukoliko ne želimo stvoriti sliku pred javnošću i pred javnošću domaćom i svjetskom da nismo u stanju voditi računa o onome što su naši najveći problemi nego smo se u stanju gložiti oko toga kako i na koji način se u međusobnim situacijama želimo uhvatiti u okolnostima u kakvima se našla gospođa Andrea Zlatar Violić. I drugu stvar koju želim kazati, gospodin Berislav Šipuš je kandidat kojeg je potvrdio nadležni matični odbor. I kao predsjednik jednog od odbora mogu kazati samo sljedeće, dobro je da odbori raspravljaju o kandidatima za ministre i donose odluke o ministrima, posebno u ovakvim okolnostima kao što je kraj mandata jedne vlade jer to odborima daje smisao postojanja i daje im snagu postojanja. To smo tražili i to smo htjeli. A ako to ne želimo, ako ne želimo da odbori budu mjesta na kojima će se donositi relevantne odluke kao što je odluka o izboru ministara to recimo. A ko ima netko prigovor na način rada odbora u konkretnom slučaju ili predlagatelja te prigovore treba saslušati i ja se s tim slažem.
Hvala lijepa poštovani kolega. Poštovani zastupnik Igor KOlman u ime kluba HNS-a.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Sada već bivša ministrica Andrea Zlatar Violić svoj posao je obavljala časno i u okolnostima u kojima se nalazila po mom i našem dubokom uvjerenju najbolje što je bilo moguće. Zbog pogreške koja se zaista nije trebala i nije smjela dogoditi, ona je isto tako časno odstupila. I ja se slažem sa kolegom Pupovcem da ona zaslužuje barem tu razinu našeg poštovanja da ju sada dalje ne raščlanjujemo i ne rastrgavamo nakon što je časno, korektno i ljudski i profesionalno podnijela ostavku. Što se tiče profesora Berislava Šipuša kojeg danas Vlada predlaže za ministra kulture i o kojem ćemo glasati radi se o čovjeku koji je vrhunski stručnjak, vrhunski. Gospodin Šipuš je do sada obavljao cijeli niz visoko rangiranih funkcija u kulturi. I to nije samo biografija kolega Vukišć koja je umjetnička, to je biografija, to su funkcije koje su bile funkcije upravljanja, upravljačke funkcije u sustavima u kulturi koji su veliki i koji su u trajnoj materijalnoj oskudici, dakle točno ono, točno ista zapravo situacija kao što je situacija ministra u Ministarstvu za kojega se sada predlaže. Kolega Šipuš je i u Ministarstvu kulture do sada 3 godine obavljao funkciju zamjenika ministrice i obavljao ju je sjajno, pa mi ovdje u Saboru to barem znamo. Pa on je zaista bio čest gost ovdje u Saboru i na plenarnim sjednicama i u odborima i na sastancima. I mi svi ovdje znamo bez obzira na političke boje i svjedočili smo razini predanosti, informiranosti, znanja i kvalitete u radu gospodina Šipuša. Stalno se u Hrvatskoj kunemo u stručnost, u profesionalizam, u visoke standarde stručnosti i profesionalizma. Evo ga, stručnjak, profesionalac visokih standarda. Čak nije ni član stranke, nije ni važno ali čak nije ni član stranke. Točno ono što se stalno u Hrvatskoj javnosti traži i kao mantra spominje da treba biti nositelj visokih državnih funkcija pogotovo u kulturi. Kultura je specifičan resor, specifična djelatnost koja traži jednu specifičnu vrstu znanja, iskustva i senzibiliteta. To možda najbolje zna i kolega Jasen Mesić koji je obavljao tu funkciju, ta funkcija zaista traži jedan specifični niz kvaliteta. I mi predlažemo čovjeka koji upravo te kvalitete i ta znanja ima. I ne samo kvalitete i znanja nego senzibilitet, iskustvo, ugled, veze, kontakte, prepoznatljivost, sve ono što je u resoru kulture važno. Vodio je vrhunske projekte i vodio ih je vrhunski. I uvjereni smo da će tako nastaviti i ako dobije povjerenje na poziciji ministra kulture u Vladi Republike Hrvatske. U vremenu u kojem jesmo u poodmaklom mandatu ove Vlade to rješenje je racionalno, pametno i dobro. Ono je operativno dobro jer kolega Šipuš ima iskustvo 3 godine na mjestu zamjenika, ne treba uhodavanje, ne treba velike promjene, ne treba velike potrese. I meni je potpuno jasno da zbog političkih razloga, ja to razumijem i poštujem i to je tako i to je zaista tako i neće se to niti promijeniti niti se u demokraciji treba promijeniti da zbog političkih razloga neće dobiti jednoglasnu podršku, danas ovdje u Hrvatskom saboru. Ali realno gledano sa aspekta stručnosti, znanja, kvalitete kandidata koji se danas predlaže mi bismo, kada bismo mi bili u stanju zanemariti ove političke momente mi bismo zaista mogli bez ikakvog srama, bez ikakve dvojbe i bez ikakvog dodatnog razmišljanja i premišljanja svi jednoglasno dati podršku gospodinu Berislavu Šipušu za mjesto ministra kulture. Hvala vam puno.
Hvala i vama poštovani kolega. A sada idemo na prijedlog za iskazivanje povjerenja profesoru Berislavu Šipušu za obavljanje dužnosti ministra kulture. Predsjednik Vlade Republike Hrvatske, gospodin Zoran Milanović, dostavio je Prijedlog za iskazivanje povjerenja profesoru Berislavu Šipušu za obavljanje dužnosti ministra kulture. U skladu sa člankom 119. Poslovnika Hrvatskoga sabora rasprava je provedena na sjednici Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvješće ovog odbora, radnog tijela Hrvatskog sabora ste primili. Dajem na glasovanje Prijedlog za iskazivanje povjerenja profesoru Berislavu Šipušu za obavljanje dužnosti ministra kulture u hrvatskoj Vladi. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 78 glasova za, 2 glasa suzdržana i 23 glasa protiv iskazano povjerenje profesoru Berislavu Šipušu za obavljanje dužnosti ministra kulture. Sada molim ministra kulture Berislava Šipuša da dade prisegu. Prisega se daje na način da predsjednik ili predsjedavajući izgovara tekst prisege a gospodin ministar Šipuš ustaje i izgovara prisežem. Tekst prisege glasi: "Prisežem da ću dužnost člana Vlade savjesno i časno obnašati, poštivati Ustav, zakone i pravni poredak te se zalagati za svekoliki napredak Republike Hrvatske.". … [[Upadica se ne čuje.]] Može, može, odite za govornicu. Uključena je govornica, hvala. Samo izjavljujete "Prisežem"
Prisežem.
Hvala lijepa. [[Pljesak.]] Poštovani ministre čestitam na iskazanom povjerenju. Želim da uspješno obavljate dužnost ministra kulture u hrvatskoj Vladi na korist svih građana i cijele Republike Hrvatske. Želim vam da taj uspjeh pokažete što prije. Hvala lijepa.