Dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti otvaram 12. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti sve vas pozdravljam i iskazujem izraze dobrodošlice na 12. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Od ukupnog broja poslanika koje u ovom trenutku ima Predstavnički dom, to je 41 poslanik, jer 1 poslaniku treba da utvrdimo prestanak mandata i formalno, jer je izabran za člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine. Danas prema izvještaju nisu prisutni Abdulah Nakaš, zatim gospodin Ivo Miro Jović, zatim Lagumdžija Zlatko, Lozančić Ivo. To su dakle četiri poslanika koja nisu prisutna. Ostali poslanici su prema evidenciji Stručne službe prisutni. Dakle od 41 poslanika prisutno je 37 poslanika. Opet je 37. Gospodin Zorić je tu svakako. Dakle 37 poslanika je prisutno u sali. Dakle nije tu gospodin Abdulah Nakaš jedan, zatim Ivo Miro Jović dva, Lagumdžija Zlatko tri, Lozančić Ivo četiri. Ostali su prisutni. Četiri od 41 je 37 poslanika prema izvještaju. Prema tome ovo je izvještaj vi nastavite dalje voditi evidenciju o prisustvu poslanika. Konstatujem dakle da prisustvuje 37 poslanika, tako da ovaj dom ima uvjete za normalan rad i punovažno odlučivanje. Dame i gospodo poslanici vi ste u pozivu za sjednicu dobili prijedlog dnevnog reda. Naknadno smo vam uputili određene zakone s upozorenjem da postoji mogućnost da će se i ti zakoni uvrstiti u dnevni red sjednice iz razloga što su predlagači podnjeli zahtjev da se razmatraju po hitnom postupku. Iz tih razloga, a i zbog toga što je naša stalna praksa da se prije sjednice o konsultacijama pripremamo za sjednice sa Proširenim kolegijem mi smo neposredno pred početak ove sjednice doma održali sjednicu Kolegija u proširenom sastavu. Na toj sjednici usaglašen je prijedlog dnevnog reda kojeg ste vi danas dobili na klupe. Kao što ste vidjeli u dnevnom redu nemamo zapisnik sa prošle sjednice. On se radi i naravno imaćete zapisnik na idućoj sjednici. 2 Prijedlog dnevnog reda ste dakle dobili na klupe i ja sada otvaram raspravu o dnevnom redu. Da li neko želi da govori o dnevnom redu. Gospodin Nikola Kragulj.
Gopodo predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, uvažene kolege, ja ću ispred predlagača pod tačkom 5. odnosno Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine imam saglasnost Kluba da odustanemo od svog zahtjeva i da povučemo ovaj prijedlog zakona iz procedure s tim normalno da mislimo da će i drugi predlagači djelovati u tom pravcu, a imajući u vidu da Savjet ministara već je pokrenuo određene inicijative i da radi na ovom planu, predlažemo da se donese zaključak kojim će se obavezati Savjet ministara da u jednom razumnom roku sakupi sve ove naše inicijative ispred svih klubova poslanika i normalno uz određene usaglašenosti izađe pred ovaj dom sa novim prijedlogom izmjena i dopuna koji bi uobzirio kompletne inicijative tako da onda možemo razmatrati zakon u cjelovitom tekstu. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Kragulju. Ko dalje želi da govori? Gospodin Moranjkić Muhamed.
Gospodine predsjedavajući, gospodo poslanici, dame i gospodo, pod tačkom 17. se nalazi u prijedlogu dnevnog reda i isto izmjene Izbornog zakona čiji predlagač sam ja. Shodno dogovorima sličnim ovim koje je gospodin Kragulj iznjeo ja se pridružujem. Ako će Vijeće ministara upotpuniti i ubrzano ovu problematiku staviti na dnevni red, ja takođe odustajem od ovoga s tim da se donese zaključak da i ove izmjene koje sam ja predložio uđu u obzir kod rješavanja problema.
Hvala vam gospodine Moranjkiću. Ko dalje želi da govori o dnevnom redu? Ako se niko više ne javlja za riječ ja zaključujem raspravu o dnevnom redu. Povodom inicijative gospodina Kragulja i gospodina Moranjkića predlažem ovom domu sljedeći zaključak. Dakle da se ove dvije tačke skinu dakle sa dnevnoga reda, jer su predlagači povukli zakone. To je dakle jedan. Pod 2. da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje VIjeće ministara da u najkraćem mogućem roku pripremi izmjene Izbornog 3 zakona Bosne i Hercegovine uz konsultacije naravno i uz aktivno učešće Izborne komisje Bosne i Hercegovine koja ima praktična iskustva na primjeni Izbornog zakona i pod 3. Da se sve inicijative koje su stigle u ovaj dom dostave ovlaščenim predlagačima, odnosno ovlaščenom predlagaču Vijeću ministara da ih može uzeti u obzir prilikom utvrđivanja Prijedloga izmjena i dopuna, integralnih izmjena i dopuna Izbornog zakona koje su zapravo, što je zapravo i obaveza Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i svih institucija Bosne i Hercegovine kako u procesu ispunjavanja uvjeta Bosne i Hercegovine nakon prijema u Vijeće Evrope, tako i u procesu stabilizacije i pridruživanja EU. Ovo je prijedlog moga zaključka. Otvaram raspravu po zaključku. Da li neko želi da govori o tekstu zaključka? Ja ga nisam stigao napisati, ja sam ga ad hoc formirao. On je u stenogramu i može se skinuti upravo ovako sa stenograma kako sam ja ispričao. Ako se niko ne javlja za riječ, ja vas pitam ko je za taj zaključak? Jeste li izbrojali? Hvala vam lijepo. Ko je protiv ovog zaključka? Nema niko. Ima li uzdržanih? Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine jednoglasno sa 37 glasova za, bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova usvojio ovaj zaključak, a usvajanje ovog zaključka znači praktično skidanje tačke 17. i tačke 5. sa dnevnog reda. I ja sada proglašavam da je dnevni red današnje sjednice kako slijedi: 1. Prijedlog odluke o utvrđivanju prestanka poslaničkog mandata Borislavu Paravcu, 2. Izbor prvog zamjenika predsjedavajućeg Predstavničkog doma, 3. Poslanička pitanja i odgovori, 4. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju Sporazuma o jedinstvnom tekstu Zakona o ravnopravnosti i jednakosti polova u Bosni i Hercegovini, 5. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine (po hitnom postupku član 105.), 6. Zahtjev poslanika Seade Palavrić za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine (po hitnom postupku član 105.), 7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o polititici direktnih stranih ulaganja u Bosni i Hercegovini, (član 105. Poslovnika), 4 8. Zahtjev Vijeća ministara Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodnim zonama u Bosni i Hercegovini (po hitnom postupku, član 105. Poslovnika), 9. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom drumskom prijevozu, (član 105. Poslovnika), 10. Zahtjev Predsjedništva Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj banci Bosne i Hercegovine (po hitnom postupku, član 105. Poslovnika), 11. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o prenosu, regulatoru i operatoru sistema električne energije, (drugo čitanje), 12. Prijedlog zakona o ispitivanju, žigosanju i obilježavanju ručnog vatrenog oružja i municije, (drugo čitanje), 13. Prijedlog zakona o zaštiti zdravlja bilja, (drugo čitanje), 14. Prijedlog opšteg zakona o zadrugama, (prvo čitanje), 15. Prijedlog zakona o radu i zapošljavanju Bosne i Hercegovine, (prvo čitanje), predlagač poslanik Sead Avdić, 16. Izvještaj Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija Bosne i Hercegovine o obavljenoj reviziji finansijskog poslovanja za 2001. godinu a) Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, b) Ureda za civilnu avijaciju Bosne i Hercegovine, c) Predsjedništva Bosne i Hercegovine, d) Arhiva Bosne i Hercegovine, e) Ministarstva za trezor institucija Bosne i Hercegovine, f) Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, g) Instituta za akreditiranje Bosne i Hercegovine, h) Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, i) Ureda za veterinarstvo Bosne i Hercegovine, j) Ministarstva civilnih poslova i komunikacija, k) Agencije za unapređenje stranih investicija u Bosni i Hercegovini, l) Ministarstva vanjskih poslova, m) Agencije za statistiku Bosne i Hercegovine, n) Ministarstva za evropske integracije, o) Regulatorne agencije za komunikacije, p) Instituta za standarde i mjeriteljstvo Bosne i Hercegovine, q) Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, r) Državne granične službe Bosne i Hercegovine, s) Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i t) Službe za zajedničke poslove institucija Bosne i Hercegovine, 17. Finansijski izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2002. godinu, 18. Izvještaj o poslovanju Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija Bosne i Hercegovine za 2002. godinu, 19. Verifikacija zaključka sa 1. Plenarne sjednice Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine održane 10. aprila 2003. godine, 5 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju a) Ugovora o otvorenom nebu, b) Dopune Montrealskog protokola o materijama koje oštećuju ozonski omotač, London 29. juni 1990. godine, c) Izmjene Montrealskog protokola o materijama koje optećuju ozonski omotač, Kopen Hagen 25. novembar 1992. godine, d) Izmjene Montrealskog protokola usvojene na 9.sastanku stranaka, Montreal 17. septembar 1997. godine i tačka 21.Prijedlog odluke o utvrđivanju Sa 20. tačaka dnevnog reda, nema 21. tačke dnevnog reda. I to bi dakle bio dnevni red današnje sjednice Doma. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda. Ad.1. Prijedlog odluke o utvrđivanju prestanka poslaničkog mandata Borislavu Paravcu Dame i gospodo poslanici kao što vam je poznato jel poslanik i zamjenik predsjedavajućeg ovog doma gospodin Paravac izabran je na 11. sjednici ovoga doma za člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine. Kako su izvršna i zakonodavna funkcija nespojive po Izbornom zakonu stekli su se uslovi da utvrdimo da je gospodinu Paravcu prestao mandat poslanika u Predstavničkom domu. Vi ste prijedlog odluke koju je uradila Stručna služba dobili ovdje na klupe. Ja otvaram raspravu o Prijedlogu ove odluke. Ko želi da govori? Ako se niko ne javlja za riječ, prelazimo na izjašnjavanje. Pitam vas ko je za Prijedlog ove odluke? Hvala lijepa. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine jednoglasno sa 37 glasova za, bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova donjeo odluku o prestanku mandata poslaniku Borislavu Paravcu, te će se Izbornoj komisiji Bosne i Hercegovine u skladu sa Izbornim zakonom dostaviti ova odluka kako bi se verificirao novi mandat, odnosno mandat drugom poslaniku koji je sljedeći sa liste te izborne jedinice. Na taj način smo završili, okončali tačku 1. dnevnog reda. Prelazimo na tačku dva koja se zove 6 Ad.2. Izbor prvog zamjenika predsjedavajućeg Predstavničkog doma Prvi zamjenik predsjedavajućeg je iz reda srpskog naroda. Ja ću vam dame i gospodo poslanici pročitati kompletan član 4. Poslovnika našeg doma koji govori o izboru članova Kolegija oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine kako bismo onda mogli da krenemo u proceduru. Član 4. stav 1. kaže – Nakon što poslanici daju izjavu, mi smo to već uradili jel tako, Dom iz redova svojih članova bira jednog Srbina, jednog Bošnjaka, jednog Hrvata koji će vršiti dužnosti predsjedavajućeg, prvog zamjenika predsjedavajućeg i drugog zamjenika predsjedavajućeg Doma. Predsjedavajući ne može biti izabran iz istog konstitutivnog naroda kao predsjedavajući Predsjedništva i predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine. Svaki poslanik ima pravo pod 2. predlagati kandidate za ove dužnosti. Ako za jedno mjesto ima više kandidata redosljed kandidata utvrdiće se ždrebanjem. Nakon što se utvrdi lista kandidata za svako mjesto pristupa se glasanju. U stavu 3. se kaže – u prvom krugu glasanja prvo se glasa za predsjedavajućeg, zatim za prvog zamjenika predsjedavajućeg, te drugog zamjenika predsjedavajućeg Doma, a u drugom krugu obrnutim redosljedom. Ako od više kandidata za jedno mjesto ni jedan kandidat nije dobio potrebnu većinu glasanje se ponavlja za dva kandidata koji su dobili najviše glasova. b), 5. pardon - Odluka o izboru donosi se po principu većine za donošenje odluka s tim što će u slučaju usaglašavanja usaglašavanje obaviti predstavnici političkih stranaka zastupljenih u Domu, a ako usaglašavanje ne uspije glasanje se u cjelini ponavlja. Ako ni jedan kandidat, stav 6. nije dobio potrebnu većinu, glasanje se u cjelini ponavlja. I ovdje je potrebno pozvati još na član koji govori o situaciji ukoliko mjesto predsjedavajućeg ostane upražnjeno. Dakle ovako u članu 24. kaže se ovako – “Mjesto predsjedavajućeg automatski se rotira bez glasanja svakih 8 mjeseci počevši od dana izbora predsjedavajućeg. I pod stavu 2. kaže – Ako predsjedavajući privremeno nije u mogućnosti prisustvovati sjednici Doma dužnost predsjedavajućeg vršiće prvi zamjenik predsjedavajućeg, ako je ovaj posljednji također privremeno odsutan, dužnost predsjedavajućeg vršiće drugi zamjenik predsjedavajućeg. 7 A onda postoji također još jedna odredba koja govori, ja bih samo molio Službu da mi pomognu da nađem tu odredbu Poslovnika, ukoliko je jednom od članova Kolegija prestao mandat, onda se naravno vrši izbor novog člana Kolegija na način i u postupku kako je utvrđeno kod izbora članova Kolegija. Evo to je dakle, ja vas pozivam na odredbu stava 2. člana 4. da svaki poslanik ima pravo predlagati kandidate za ove dužnosti dakle govorimo o prvom zamjeniku predsjedavajućeg iz reda srpskog naroda. Otvaram raspravu i pozivam političke stranke da iznesu prijedloge. Gospodin Nikola Kragulj se prvi javio. Izvolite. Gospodin Miloš Jovanović se nakon toga javio.
Poštovano predsjedništvo, uvažene kolege, dame i gospodo, dozvolite mi da u skladu sa članom 18. tačka 2. Poslovnika, a koristeći svoje pravo da mogu predlagati ispred Kluba SNSD za kandidata, odnosno za mjesto prvog potpredsjednika ovog doma predlažem gospodina Nikolu Špirića. Nikola Špirić, meni je čast da ga mogu predložiti jer je to čovjek sa značajnim legitimitetom u ovom domu s obzirom da je pojedinačno osvojio najviše glasova u izborima, obzirom da je čovjek koji ima dugogodišnje iskustvo u institucijama Bosne i Hercegovine, obzirom da je čovjek uvijek djeluje na kursu reformi i potrebnih promjena, na kursu izgradnje jedinstvenog pravnog i ekonomskog sistema, jedinstvenog tržišta kao bitnog ambijenta za razvoj Bosne i Hercegovine i za ulazak Bosne i Hercegovine u ekonomske integracije. To je prijedlog SNSD. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Kragulju. Dakle, ona odredba je dakle u članu 18. i taj član treba da pročitam dakle – Kolegij čine predsjedavajući i prvi zamjenik predsjedavajućeg i drugi zamjenik predsjedavajućeg Doma i u stavu 2. se kaže – u slučaju da mjesto predsjedavajućeg, prvog zamjenika predsjedavajućeg ili drugog zamjenika predsjedavajućeg ostane upražnjeno Dom će izabrati jednog od svojih članova iz istog konstitutivnog naroda kojem pripada i odsutni predsjedavajući ili zamjenik predsjedavajućeg koji će popuniti upražnjeno mjesto. Dakle to su sada sve pročitane u stenogram odredbe Poslovnika koje govore o načinu izbora članova Kolegija. Zahvaljujem gospodinu Kragulju. Dakle imamo prijedlog za gospodina Nikolu Špirića. 8 Gospodin Miloš Jovanović se javio za riječ. Izvolite.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo ja želim da u ime Kluba poslanika SDS, a na osnovu člana 4. stav 2. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, a za prvog zamjenika predsjedavajućeg Predstavničkog doma iz reda srpskog naroda predložim gospodina Novaković Momčila, poslanika u ovom domu. Ja ću ovako u kratkim crtama reći njegovu biografiju. Rođen je 1955. godine u opštini Prnjavor. Oženjen je. Po zanimanju je diplomirani ekonomista. Prije rata radio je u privredi. Nakon rata je bio predsjednik, odnosno podpredsjednik IO SO Prnjavor. U prethodnom dvogodišnjem mandatu bio je delegat Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i predsjednik Kluba delegata iz reda srpskog naroda. Toliko i hvala.
Zahvaljujem gospodinu Jovanoviću. Ko dalje želi da govori, predlaže, govori? Gospodin Petar Kunić. Jel se Gligorić prije javio, ja se izvinjavam samo. Nakon toga gospodin Gligorić.
Poštovano predsjedništvo, ja bih molio Dom da prije nego što se priđe proceduri glasanja, zatražio bih pauzu od 15 minuta.
Kao predsjednik Kluba.
Jeste u ime Kluba.
Dobro. Gospodin Gligorić. Izvolite vi. Možemo li mi dati pauzu sada, bez obzira što glasanje. Aha. Dobro u redu. Samo pitam, samo pitam.
Gospodine predsjedavajući, zamjeniče, poslanici, dame i gospodo prisutni, ja bih kao poslanik iskoristio svoje pravo koje po Poslovniku imam i naravno u ime SDP predložio isto tako gospodina profesora doktora Nikolu Špirića za prvog zamjenika predsjedavajućeg iz reda srpskog naroda. 9 Mislim da bi bilo dovoljno reći da je gospodin Špirić davao veliki doprinos kada je u pitanju Parlament i parlamentarna procedura. Mi se često nismo sa gospodinom Špirićem slagali, mislim generalno, ali vjerujte ipak vrijeme je dalo za pravo da je on bio u pravu i ja njegovu inicijativu kao poslanika smatram veoma hrabrom, u nekim momentima možda nekada je prelazilo određenu dozu, ali vjerujte da treba odati priznanje narodnom poslaniku za to. Istovremeno mislim da je gospodin Špirić, a već je gospodin Kragulj rekao da je on pojedinačno dobio najviše glasova od naših građana i smatram pravednim rješenjem da recimo poslije gospodina Džaferovića koji cijenim to i poštujem dobio isto tako najviše. Gospodin raguž takođe, da bi ako ćemo uzeti taj kriterij i tu činjenicu, a smatram je vrlo bitnom, jer građane uvažavamo na taj način bi bilo korektno da poslanici na vas na neki način želim da utičem, date podršku gospodinu Špiriću. Još jedan veliki razlog zašto treba dati profesoru Špiriću podršku jeste ako bi napravili, mada se time naravno u Parlamentu mi ne bavimo, a trebali bi da napravimo analizu usvojenih zakona pa ćete vidjeti da je gospodin Špirić imao hrabrosti da podrži, a ja znam za pet zakona, vrlo važnih za Bosnu i Hercegovinu, a da su recimo poslanici iz SDS osporili takve zakonske projekte. I ako ćemo sada gledati funkcionalnost Bosne i Hercegovine onda tu činjenicu trebamo svakako uzeti u obzir. I treće, time završavam, kao jednu važnu činjenicu o ovim procesima i ovim reformama o kojim mi govorimo. Mislim da jedna građanska opcija bi itetako vama u Kolegiju bila od koristi. Mogli bi nešto da naučite ...građanske opcije u smislu tolerancije i jedne širine i ovog napretka koji težimo, jer u EU znate da vlada porodica socijalističke internacionale, odnosno ...Prema tome ja bih zamolio vas, gospodina predsjedavajućeg posebno, jer vi imate veliki uticaj u ovom parlamentu da sa te strane zaista svi damo podršku gospodinu profesoru Špiriću i ja sam duboko uvjeren da će on raditi i iz opozicije onaj dio koji je imao ovako malo oštriji spustiti na ovaj jedan nivo koji će biti kompromis, dijalog, politička kultura i tolerancija. Hvala vam na pažnji.
Zahvaljujem gospodine Gligoriću. Gospodin Jozo Križanović je tražio riječ. Molim vas malo pažnje.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovane dame i gospodo, članovi Vijeća ministara, da ne bih ponavljao ovo što su iznjeli kolega Kragulj i kolega Gligorić, želim kratko reći da će Klub zastupnika SDP poduprijeti prijedlog da se za prvog dopredsjedavajućeg ovog doma izabere gospodin Nikola Špirić. To ćemo podržati iz iskrenog uvjerenja da će gospodin Špirić svojim zalaganjem, radom, iskustvom doprinjeti da naš dom bude još efikasniji u svom radu i da obavi 10 kvalitetnije sve ono što pred ovim domom stoji, posebno sa stanovišta reformskih promjena koje očekuju Bosnu i Hercegovinu. S tim uvjerenjem evo želim reći da ćemo dati podršku gospodinu Špiriću. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Križanoviću. Ko dalje želi da govori? Gospodin Munib Jusufović.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, ja sam prošli put kada je bio izbor za člana Predsjedništva volio da čujem, bolje rečeno tražio sam prije izjašnjavanja bar par riječi da oni koji su predloženi kažu kako to oni imaju viđenje Bosne i Hercegovine i uopšte, jer sjedimo na kraju krajeva, primamo platu za to, volio bih sada pošto su poznata već dva kandidata, ne znam da li će biti još koji, da se ne bi prije izjašnjavao da i gospodin Špirić i gospodin Novaković, evo čuli smo od gospodina Gligorića da je on na određen način već za gospodina Špirića rekao kako se zalagao za određene zakone. Sticajem okolnosti ja sam bio u istom Domu gdje je bio i gospodin Špirić i gospodin Novaković. Znači znam i jednog i drugog, ali eventualno ako ja to znam, većina ne zna. Predlažem i jednom i drugom da par riječi, da se obrate poslanicima kako bi došlo do lakšeg izjašnjavanja. Toliko.
Zahvaljujem gospodinu Jusufoviću. Ko želi dalje da govori? Uključujući i prijedlog naravno i poziv gospodina Jusufovića kandidatima. Gospodin Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, poslanici, uvaženi članovi Savjeta ministara, cjenjeni gosti, neobičajeno je da članovi Kolegija iznose svoje posebne programe kada je u pitanju razvoj Parlamenta i odnos unutar Bosne i Hercegovine, ali poštujući pravo poslanika da može, da traži od kandidata da kažu na koji način vide razvoj parlametnarnih odnosa u Bosni i Hercegovini, ja koristim priliku pre svega da vas zamolim da u jednoj stvarno ležernoj atmosferi donesete odluku kada je u pitanju kolega Novaković, kada je u pitanju moja kandidatura. Ja sam dugo u Parlamentu Bosne i Hercegovine. Bio sam i u jednom i drugom domu. Bio sam u vrijeme kada je bila mala propusna moć Parlamenta da zaradi stranačkih tjeskoba da Bosna i Hercegovina dolazi do bitnih zakonskih projekata i u to najteže vrijeme i radom u Savjetu ministara sam pokušao da zajedno sa onima koji isto ili 11 slično misle trasiram put koji je neophodan za Bosnu i Hercegovinu i da se jednostavno dolazi do državnih zakonskih projekata koji Bosnu i Hercegovinu vode u evropske i evroatlanske integracije. I kada nije smjelosti i kada su igrane različite igre u Bosni i Hercegovine, čini mi se da sam glasno govorio o slabostima i vlastitim slabostima Parlamenta Bosne i Hercegovine što priznaćete i nije bilo uvijek zahvalno. Ali kako god da bude danas glasanje, ja nemam razloga da se mjenjam. Moj zadatak je da stvaram atmosferu s onima koji slično misle da ova država dolazi do prijeko potrebnih zakonskih projekata. Ne ljutim se ja i kada to ljudi rade usporenije, ali gotovo je sigurno da nema nikakve dileme da Bosna i Hercegovina je na dobrom putu ka evropskim i evroatlanskim integracijama, a do nas je hoćemo li taj put skratiti i hoće li on trajati kao i do sada nepotrebno dugo. Spreman sam na tom putu da dajem doprinos ukoliko vi danas se izjasnite da ja to mjesto popunim. Spreman sam i ako se ne izjasnite da na isti način taj doprinos dajem. Zato vas eto molim da u jednoj ležernoj atmosferi, naravno i ovo su izborni trenutci uvijek bili svečani trenutci. Nema tu ništa što treba da ostane maglovito ili nejasno. Dakle moj put jeste da državni Parlament dolazi do zakona koji su od interesa za običnog čovjeka koji živi u Bosni i Hercegovini. I moram vam reći, bez obzira kada su bile teške rasprave, kada je trebalo relaksirati odnos entiteta i države Bosne i Hercegovine da sam na svojevrstan način toj priči davao jedan ton koji je davao prolaznost zakonskih projekata ovdje. Način na koji sam radio, koliko vi to cjenite danas imate šansu da kažete je li to dobro ili to treba mjenjati. Dakle u svakom slučaju kako god da bude moje je da radim na zakonskoj regulativi, da njegujem, da čuvam pre svega dostignuti stepen razvoja demokratskih odnosa i da ih unapređujemo i bez obzira iz koje opcije, računajte da sam ja na tom putu. Hvala vam lepo.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću. Ko dalje želi da govori? Gospodin Novaković. Izvolite.
Uvaženo predsjedništvo, kolege poslanici, članovi Savjeta ministara, nije uobičajeno u ovom domu bilo do sada se na ovakav način vrši izbor, odnosno mi znamo kako smo to do sada radili i obično je to rađeno drugačije nego danas. Ali ne mislim da je ovo loše što danas radimo. Mislim da je upravo ovako i dobro i možda bi i češće trebale prakse, ne samo na ovom nivou, nego i na drugim nivoima da ljudi izađu i jednostavno kažu ono što misle. Ja moram da kažem prije svega da ukoliko budem izabran na mjesto zamjenika predsjedavajućeg ću štititi Dejtonski mirovni sporazum i Ustav Bosne i Hercegovine, dakle ono što je ovdje i sveto slovo. Takođe moram da kažem da ću se zalagati za sve 12 ono što treba da omogući ulazak Bosne i Hercegovine u evroatlanske integracije dakle i u EU, prije svega i partnerstvo za mir. U tom smislu i ja i Klub SDSnema nejasnoća i nema onih pozicija koje su u dvoumljenju. Naravno sve to podrazumjeva jedan iskren i pošten dogovor i tri naroda i dva entiteta i svih nas ovdje koji sjedimo u ovom domu. Radeći u Domu naroda dvije godine zajedno sa gospodinom Špirićem i još 13 poslanika, odnosno delegata, trudili smo da usvojimo one zakonske propise koji su za to vrijeme i taj momenat bili neophodni za ovo o čemu sada govorim. Naravno da se vrijeme mijenja. Okvir u kome se donose zakoni se mjenja tako da je i sadašnji okvir nešto drugačiji. Osim nas ovdje veoma značajan faktor je okvir jeste i međunarodna zajednica koju ne možemo a da izbjegnemo kao činjenicu i to je ono što ograničava nas koji ovdje djelujemo. Naravno sa jedne ograničava. S druge strane to se može gledati i kao podstrek. Dakle, ja nisam shvatio ovo kao utakmicu. Ne smatram da ovdje treba da iznosimo neke programe. Smatram da treba u nekoliko riječi, evo ovako da vam se obratimo i naravno da pozovemo da u jednoj dakle mirnoj, evo i ja kao gospodin Špirić, laganoj atmosferi izabere jednog za predsjedavajućeg iz reda srpskog naroda. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Gospodin Đedović.
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, gospodo iz Vijeća ministara u ime Mješovitog kluba BOS-Radom za boljitak i DNZ želim obavijestiti da ćemo glasati za gospodina Špirića. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Ako se, dame i gospodo poslanici, molim vas malo pažnje, niko više ne javlja za riječ ja onda postupajući po zahtjevu Kluba PDP-a i drugih političkih stranaka koji čine taj mješoviti klub, jer to je najnoviji Klub u Parlamentu osnovan prije prethodne sjednice, određujem dakle pauzu koja će trajati, precizno molim vas. Dakle zaključujem raspravu i određujem pauzu do 11 i 15, precizno ćemo krenuti u 11 i 15 sa procedurom glasanja. Molim vas da budete u 11 i 15 u sali. Nemojte kasniti. / PAUZA/ Nastavljamo sa radom. Pauzu je tražio predsjednik Kluba PDP-a gospodin Petar Kunić. 13 Da li želi da govori gospodin Petar Kunić? Ne traži riječ gospodin Kunić. Onda dakle, molim vas. Zaključili smo raspravu. Molim. Daću vam riječ, ali samo da znate da smo zaključili raspravu. Evo dajem vam riječ. Naravno izvolite, dajem vam riječ gospodine Kragulj. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, uvažene kolege, cijenim da je današnji dnevni red vrlo obiman i da treba izgubiti puno vremena da se sjednica danas dovede do kraja, ali bih, obzirom da je izbor prvog potpredsjednika ovog doma jedno od značajnih pitanja danas, mislimo i predlažem, odnosno tražimo zbog dodatnih konsultacija pauzu od 30 minuta. Po članu 62. stav 1.
Jel moramo dati pauzu. Pazite ovo je jedna neuobičajena dakle situacija. Nakon pauze izlazi predstavnik drugog kluba i traži pauzu. Ja bih. Molim vas samo malo sačekajte malo. Dakle pauza je bila 15 minuta, sada se ponovo traži pauza od 30 minuta. Ja sam se, molim vas lijepo, samo malo. Dakle, konsultovao sam se sa sekretarom Doma, bez obzira što je za mene ovo nelogična situacija, ja po Poslovniku dakle moram da dam pauzu. Evo gospođa sekretar me je upozorila na to i određujem pauzu od novih 30 minuta i nastavljamo tačno u 12 sati. Ali nemojte kasniti, ovdje u 12 sati. /PAUZA / Sekretarijat me obavještava da u sali trenutno imamo 39 poslanika prisutnih. Nisu prisutna dva poslanika dr. Nakaš i gospodin Ivo Miro Jović. Dakle 39 poslanika je u sali prisutno. Pauzu je tražio predsjednik Kluba SNSD-a. Da li traži riječ nakon pauze? Ne traži. Rasprava je zaključena. Mi nastavljamo sa procedurom. Prema Poslovniku dakle pristupamo činu glasanja. Molim. Naravno gospođo sekretar, to sam svakako i mislio. Hvala vam što ste i vi tu stvar pomenuli, ali ja sam to mislio reći. Mislio sam upravo sada da pročitam odredbu stava 2. člana 4. Poslovnika koja kaže – Svaki poslanik ima pravo predlagati kandidate za ove dužnosti. Ako za jedno mjesto ima više kandidata redosljed kandidata utvrdiće se ždrijebanjem. Nakon što se utvrdi lista kandidata za svako mjesto pristupa se glasanju. 14 Molim vas dakle, mi treba sada da obavimo ždrijebanje ovdje o kojem ćemo se kandidatu od dva predložena kandidata prvo izjašnjavati, a o kojem kao drugom kandidatu. Ja, ovako, pozivam sekretara Doma, osobu iz Sekretarijata Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, gospođu Sonju i pozivam predstavnika Kluba SDS-a pošto su oni dali kandidata i predstavnika Kluba SNSD-a da pristupe i da pod rukovodstvom sekretara Doma obave ždrijebanje da vidimo ko će biti prvi kandidat, ko će biti drugi. Mislim da je to put. Slažete li se sa tim? Ko je za ovo? Dignite ruke molim vas da olakša način ždrijebanja. Hvala vam lijepo. Ima li neko protiv? Konstatujem da je Dom jednoglasno odlučio da se ždrijebanje obavi na način kako sam to predložio. Molim vas pristupite činu ždrijebanja i dajte mi rezultate. Molim sekretara da obavijesti Dom o rezultatima ždrijebanja. Izvolite gospođo Todorović.
Dame i gospodo poslanici
Molim vas malo pažnje, sekretar Doma Branka Todorović ima riječ.
Samo malo. Nakon izvršenog postupka ždrijebanja, prvi kandidat o kojem će se vršiti glasanje u Domu za prvog zamjenika predsjedavajućeg je gospodin Momčilo Novaković, a drugi kadnidat je gospodin Nikola Špirić.
Čuli ste rezultate. Dame i gospodo poslanici pristupamo činu glasanja. Glasaćemo dakle prvo za gospodina Momčila Novakovića po principu za, protiv i uzdržan. A isto tako ćemo glasati, nakon toga za gospodina Špirića po principu za, protiv i uzdržan. Ja samo želim da vam skrenem pažnju da ovi uzdržani glasovi ne ulaze u kvorum. Vi to dakle dobro znate i ja sam dužan dakle tu činjenicu da vam pomenem. Mi imamo i praksu koja je bila prisutna ovdje u Domu i mišljenje Kolegija iz ranijeg saziva vezano dakle za ovu proceduru. 15 Pristupamo činu glasanja. Pitam poslanike koje zato da gospodin Momčilo Novaković bude izabran za prvog zamjenika predsjedavajućeg Predstavničkog doma? Ko je za? Jeste li izbrojali? Hvala vam. Pitam ko je protiv? Hvala vam. Ima li uzdržanih? Hvala vam. Dajte mi rezultate. Molim vas neko od poslanika nije glasao. Imamo sljedeće stanje. Molim vas samo malo. Od 39 poslanika za je bilo 18, protiv je bilo 19, suzdržan je 1. Jesu 2 su bila samo vi niste to dobro vidjeli. Dva su bila suzdržana, ja dakle odavde svjedočim da su 2 bila suzdržana. Gospodin Kunić i gospodin Muratović su bili suzdržani dakle. To je tako bilo glasanje i evo ja to. Molim vas lijepo. Jeste digao i ja sam vidio odavde da je digao. Molim. Nema potrebe da idemo na entitetsku. Dakle molim vas rezultati glasanja. Molim vas Od 39 poslanika za je glasalo 18, protiv je glasalo 19, suzdržana su bila 2 poslanika i ja konstatujem da gospodin Momčilo Novaković nije dobio potrebnu parlamentarnu opću parlamentarnu većinu. Pitam vas ko je zato da gospodin Nikola Špirić bude izabran prvog zamjenika predsjedavajućeg Predstavničkog doma? Jeste li izbrojali glasove? Molim vas zadržite malo kartone. Jeste li izborjali? Dobro. Hvala vam lijepo. Ko je protiv? Jeste li izbrojali glasove? Hvala lijepo. Ko je uzdržan? Hvala vam. Dajte mi rezultate. Molim vas lijepo. 39 poslanika je prisutno, glasalo je svih 37. Gospodin Špirić je dobio. Izvinjavam se, ma imam ovdje broj 37 ovaj ukupan zbir. Izvinjavam se, pardon. Molim vas lijepo. Nema potrebe za komentarom. Glasalo je svih 39 poslanika. Za je glasalo 20, protiv je glasalo 17, suzdržanih su bila 2 poslanika i kontatujem da je gospodin Nikola Špirić dobio opću parlamentarnu podršku. Idemo na izjašnjavanje po entitetima. Pitam iz Federacije Bosne i Hercegovine ko je zato da gospodin Nikola Špirić bude izabran za prvog zamjenika predsjedavajućeg? Jeste li izbrojali? Jeste li izbrojali glasove? Hvala vam. Pitam iz Republike Srpske ko je zato da gospodin Špirić bude izabran za prvog zamjenika predsjedavajućeg? Jeste li izbrojali glasove? Dajte mi rezultate. 16 Molim vas lijepo. Po entitetima stanje je ovako. Dakle iz Federacije Bosne i Hercegovine za je glasalo 13, to je više od 1/3 i iz Republike Srpske za je glasalo 7 što je takođe više od 1/3 i ja konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za prvog zamjenika predsjedavajućeg Predstavničkgo doma parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine izabrao gospodina Nikolu Špirića. Ja ga pozivam da zauzme mjesto prvog zamjenika predsjedavajućeg. Dame i gospodo poslanici mi nastavljamo sa radom. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, to su Ad.3. Poslanička pitanja i odgovori Čestitam Nikola. Odgovore na pitanja postavljena na ranijim sjednicama dobili smo za pitanja gospodina Nikole Špirića, Mirsada Ćemana i Ruže Softe. Molim komentare ovih poslanika. Gospodin Špirić da li je zadovoljan odgovorom? Zadovoljan odgovorom. Gospodin Mirsad, molim vas malo pažnje, gospodin Mirsad Ćeman. Tražite komentar. Izvolite.
Ja sam dobio ovom prilikom dva odgovora u pisanom obliku. Zadovoljan sam ipak odgovorima, međutim u odgovoru koji se tiče režime saobraćaja na graničnom prelazu Izačić ustvari za naftne derivate, odnosno specijalne terete stoji da je ovdje riječ o statusu prijevoznika sa područja Unsko-Sanskog kantona. Moje pitanje nije bilo i ne mislim da je ovdje samo riječ o statusu prevoznika sa područja Unsko-Sanskog kantona, jer preko tog prelaza ustvari prelaze i drugi prevoznici iz područja Bosne i Hercegovine, tako da samo ovo pojašnjenje ustvari treba ovdje kazati i da u traženju riješenja sa Vladom Republikom Hrvatske ustvari treba ići sa argumentacijom da se ne treba dovoditi u poziciju samo, ne trebaju se u odgovarajuću poziciju, naravno u pozitivnom smislu dovoditi prevoznici sa područja samo Unsko- Sanskog kantona, nego sa područja cijele Bosne i Hercegovine. Toliko i hvala.
Zahvaljujem gospodinu Mirsadu. I imamo još da upitamo gospođu Softa Ružu jeste li zadovoljni odgovorom? Ovdje piše kod mene da ste dobili odgovor. Dakle vi još niste uspjeli da vidite odgovor. Ja vas molim da ga pogledate, pa da nam onda na idućoj sjednici date komentar. 17 Mi sada idemo na postavljanje novih poslaničkih pitanja. Ko želi da govori? Prvi se javio gospodin. Niste dobili odgovore gospodine. ne, ne pazite. Znate koja je procedura. Daću ja vama riječ. Nije problem nikakav. Ja sada pitam one koji su dobili odgovore i tražim do Vijeća ministara da dostave odgovore onima koji nisu dostavili odgovore. Izvolite. Gospodin Duraković ima riječ. Izvolite gospodine. Neka se pripremi gospodin Živković. Nakon toga gospodin Elmir Jahić. To je red postavljanih Pitanja. Nakon toga gospodin Moranjkić, pa ćemo dalje. Ne mogu više pamtiti.
Ja ću povodom eve gospođa Ruža je li nije dobila, nije stigla zapravo da pročita, ali pošto su naša pitanja gotovo identična da ovaj odgovor koji su njoj dostavili jeste ponovo jedna birokratska zavrzlama i opća sramota i upozoravam nadležna ministarstva da meni tako ne odgovaraju. Jer ćemo onda, stvarno onda povesti pitanje konkretne odgovornosti. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Durakoviću. Nakon toga riječ sam dao gospodinu Živkoviću Miloradu. Neka se onda pripremi kako sam već rekao gospodin Jahić, pa Moranjkić, pa onda Gligorić Evo. Upamtite vi red. Vi ćete na kraju doći gospođo Palavrić. Nisam vas vidio do sada.
Uvaženo predsjedništvo, dame i gospodo, ja se nadam da će se malo povesti računa na odgovor za ta pitanja, jer meni je dužan jedan odgovor i jedno potpitanje od prošlog puta. Pa čini mi se da neće moći služba i Vijeće ministara da stigne sve. A evo dolaze i druga pitanja. Naime, nakon završenih ratnih operacija u Iraku i novostvorene povoljne situacije rekao bih za irački narod i za sve one koji smatraju da irački narod nije kriv, nego njegovo sada već bivše rukovodstvo, ja postavljam pitanje Vijeću ministara, njegovom predsjedniku, odnosno i dijelu koji se tiče Ministarstva spoljnih poslova - Namjerava li Bosna i Hercegovina da se uključi u program UN nafta za hranu? - Ima li namjeru Vijeće ministara da otvori problem duga Iraka prema Bosni i Hercegovini? - Ima li namjeru Vijeće ministar da pomogne bosanskohercegovačkim firmama da ponovo grade i posluju u Iraku? Ja molim za pismeni odgovor na to pitanje. 18
Hvala vam gospodine Živkoviću. Vi ćete to naravno prepisati i proslijediti odgovarajućim službama. Izvolite sljedeći govornik. Kome sam dao riječ? Gospodin Jahić.
ja nemam novo pitanje. Samo bih želio ponovo da ponovim pitanje od prošli put koji nisam dobio odgovor dakle na to pitanje. Podsjećam, dakle tražio sam da se dostavi Izvještaj revizora institucija BiH o projektu CIPS koji je urađen prošle godine tamo čini mi se da je u novembru mjesecu. Tražio sam to prošli put da mi je da bude dostavljen nama i svim poslanicima i sigurno ćemo kasnije tražiti da to bude uvršteno u dnevni red. Molim vas da stvarno budemo efikasni po ovom pitanju. Dakle da kada poslanici postavljaju pitanje da na sledećoj sjednici dobijemo odgovor.
Zahvaljujem gospodinu Jahiću. Gospodin Moranjkić. Neka se pripremi gospodin Gligorić. Nakon toga gospođa Palavrić.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, dame i gospodo ja sam pokušavao, ali nikako nisam mogao da do sada valjda prenesem na ovaj parlament moju inicijativu vezanu za osnivanje privremene komisije koja u obrazloženju je malo duža, pa ću je u pismenoj formi predati, a radi se o potraživanjima građana i pravnih lica ove zemlje koji ne ulaze u domen sukcesije. Drugo. Već treći puta intervenišem za ovom govornicom, a naglašavam 5-6 mojih pitanja koji su postavljena, a jedna su čak prije dva i kusur dana od dva mjeseca postavljena na njih se ne odgovara. Postavljam pitanje da li se radi o diskriminaciji poslanika ili je nešto drugo. I treće što bih htio da intervenišem ovdje – danima faktički dobivam jedne te iste materijale. Nećete vjerovati da materijali, materijali za ovaj parlament sam potrošio okruglo 2,5 rolne faksa, non stop faks mi radi melje kao vodenica. Kada god pogledam jedan te isti materijal, a za razliku dobijemo onda ovdje na Parlamentu određene materijale po kojima ne možemo da se. Mislim da to nije cjelishodno, mislim da to nije u redu i u svakom slučaju mislim da bi to trebalo promjeniti. 19
Čuo sam za tu primjedbu gospodine Moranjkiću. Evo u posljednje, ja ću vam dakle odgovoriti. Još su mi neki ljudi govorili i institucije da je to tako i ja pozivam Sekretarijat Parlamentarne skupštine da o ovoj činjenici povede računa. Ne moraju biti prerevnosni i iste materijale po nekoliko puta dostavljati. Dovoljno je samo jedanputa, ali na vrijeme. Gospodin Gligorić. Neka se prirpemi gospođa Palavrić.
Dame i gospodo, ovo pitanje je postavljeno i ranije, a radi se o vojno stambenom fondu za bivše pripadnike JNA. Ja sam ovdje to formulisao i predaću u pismenoj formi, ali bih zaista molio da li ima neko ovdje od nadležnog Ministarstva za ljudska prava. Više građana je tražilo od mene kao poslanika da to pitanje riješim. I obratio sam se Ministarstvu i dobijem odgovor tako birokratski u kome ne možete riješiti apsolutno ništa. Ja bih apelovao ljudski zaista da se dođe i do rješenja, da sa Ministarstvom odbrane i nadležnim ministarstvom Federacije BiH, ali iskreno putem koordinacije dođete do rješenja. Zašto ovo kažem? U Republici Srpskoj su otišli korak iznad Federacije BiH. Ljudi koji su uspjeli da uplate kod banke u Beogradu u Republici Srpskoj takvog bivšeg pripadnika JNA prihvate, sačine mu ugovor i on svoje pitanje riješi. U Federaciji BiH čovjek koji ima rješenje Doma za ljudska prava i ima uplatnicu, traži se izvod o državljanstvu, traži se gdje bio ’92 itd. To u Republici Srpskoj nemate. Sve ste završili. Zatražite ove podatke i vidjećete da su svi Hrvati i Bošnjaci pripadnici bivše JNA koji su samo imali uplatnicu, a ne ugovor to pitanje u Republici Srpskoj riješili kod Vojnog pravobranilaštva i Ministarstva odbrane. Provjerite. Zašto to isto ne radite vi, nego i hiljadu prepreka imate unutar Federacije Bosne i Hercegovine. Smatram da to nije iskreno. I u komunikaciji sa građanima jednostavno je problem. Ne poštuje se rješenje o ljudskim pravima. Ne poštuje se uplatnica. I 100 razloga se nalazi da se ne završe građaninu posao. Ovo su mnogi ovdje pitanje postavili. Sjećam se i poslanika Jovanovića iz i nekih drugih. Ali dobijete suhoparne odgovore iz Savjeta ministara koji stvarno ljudi ništa ne znače. Date to vjerovatno tamo referentu da nikoga ne cijenim i ne poštujem i dođete u situaciju da dobijem odgovor. Ja vam mogu dati i odgovor koji ste dali iz Savjeta ministara, iz nadležnog ministarstva koji apsolutno nije na fonu rješavanja građaninu problema. Ja mogu da ukrstim te činjenice, ali smatram da je ovo dovoljno. Želim iskreno da kažem da rješimo tim ljudima poslove. I provjerite ove moje navode. Zatražite isto to iz 20 Republike Srpske iz Ministarstva odbrane ćete dobiti, pa ćete vidjeti da svi u istom koji su položaju apsolutno su u Minsitarstvu odbrane to pitanje riješili. Ima se spremnosti, ima se volje. Čovjek se ne vrati da mu se ne riješi pitanje. Ovdje se izlaže troškovima i ništa ne može da se završi. I naravno da ne bi bilo dobro da iz ministarstva nadležnog dajete otpor da to nije tako, nego da budemo na tragu rješavanja problema. A tamo gdje su prepreke da kažemo tu su prepreke. Pozovite ministra. Uradite, imate mogućnosti da koordinirate i da pomognemo tim ljudima. Besmisleno je tražiti toliko puta o istoj stvari i dobijate birokratske odgovore iz nije važno koje institucije BiH. Možemo li nešto učiniti na tom sređivanju kada je u pitanju pravna država i poštovanje i što je najvažnije tumačenje pravnog propisa. U Republici Srpskoj se tumače, u Federaciji to dobro ne tumače. Evo, to je moj stav. Hvala.
Dajte vi to u pisanoj formi. Gospođa Palavrić. Samo držite se vremena 3 minuta. Vi ste. Znam, ali ima tačka dnevnog reda za kritiku. Ovo je tačka – poslanička pitanja.
Poštovane kolege i koleginice, ja želim postaviti tri pitanja. Prva dva su u vezi sa tzv. vojnim stanovima. - Pitam Ministarstvo ljudskih prava Bosne i Hercegovine - da li postoji više od 10 osoba kojima je Dom za ljudska prava odlučio da se vrate vojni stanovi? - Drugo pitanje Ministarstvu vanjskih poslova – da li je istina da je SRJ poništila sve ugovore o kupoprodaji vojnih stanova negdje u ’92. ili ’93. godini. - I treće pitanje, neću ga pisati, ali ga ponavljam Vijeću ministara sam postavila pitanje prije oko dva mjeseca da se dostavi pregled komisija i radnih tijela koja su formirana bilo od vlasti Bosne i Hercegovine ili međunarodne zajednice. Broj njihovih zaposlenih i pregled njihovih plaća. Ja vas molim da konačno odgovorite. Već i medije zanima odgovor na to pitanje, a zanimljivo je da izgleda VIjeće ministara to ne zanima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Gospodin Ćeman. Neka se pripremi gospodin Špirić.
Ja imam jedno pitanje. Naime, krajem marta ove godine Federalno ministarstvo za raseljene osobe i izbjeglice prestalo je izdavati potvrde na osnovu kojih su od plaćanja carina i poreza oslobođane humanitarne pošiljke iz inozemstva, navodno zbog određenih 21 nejasnoća u primjeni Zakona o carinskoj politici usled čega je došlo do velikog zastoja u carinjenju drugih roba prevezenih zajedno sa humanitarnim robama. Ovo se dešava samo na nekim carinarnicama, a dok na drugim tog problema nema. Moje pitanje je usmjereno dakle ka Ministarstvu spoljnje trgovine, odnosno resornom nadležnom ministarstvu kao i nadležnom federalnom ministarstvu – zbog čega postoje razlike u primjeni istih propisa? Da li uistinu postoje nejasnoće u primjeni ovih propisa i šta se poduzima da u očito prepoznatljivim situacijama ne dolazi do većih ili ikakvih zastoja u carinjenju roba? Posljednjih, naime, a to je razlog postavljanja mog pitanja slučajevi ukazuju da skoro mjesec dana neke robe nisu uspjele biti ocarinjene samo zbog nejasnoća ili navodnih nejasnoća po ovom pitanju. Istovremeno naravno i sugestija da tamo ako ima uistinu dilema da se onda što prije te dileme razrješe i kroz, ako je to odgovarajuća forma obavezne instrukcije po vertikali, jednostavno dostave svim nadležnim organima. Ne znam kakva je praksa u carinarnicama na području Republike Srpske, ali u svakom slučaju praksu i propise po ovom pitanju treba ujednačiti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Ćemanu. Gospodin Špirić, prvi zamjenik predsjedavajućeg. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege poslanici, dobio sam priliku da u sklopu rasprave o kandidatima koju riječ. Nažalost nisam dobio šansu da se zahvalim svima onima, ali evo to sada činim u sklopu ovih pitanja koji su glasali za. Stvorili ste mi veliku obavezu da slijedim zajedničke političke smjernice. Sa velikom zahvalnošću gledam na sve one koji su podržali moj izbor kao što sa velikim simpatijama gledam i na one koji su glasali za. Moja politika će dalje biti da vas koji ste glasali za ne iznevjerim, a da ove koje su dobili protiv dobijem na zajedničkim projektima koji su od interesa za Bosnu i Hercegovinu. I još jednom vam dakle puno vam zahvaljujem. Zajedno ću sa kolegama iz Kolegija njegovati praksu da se dogovaramo u interesu ovog parlamenta, u interesu Bosne i Hercegovine. A sada ću postaviti jedno kratko pitanje. Čini mi se da ovaj parlament ima ingerencije, da bi dobro bilo da preko Savjeta ministara dobijemo Izvještaj o finansijskom poslovanju jedinstvenog RTV servisa Bosne i Hercegovine. Ovaj parlament 22 mora da preuzima one nadležnosti koje mu pripadaju i mora jednostavno da poziva sve one koji su dužni da izvještavaju o finansijskom poslovanju pozove da taj izvještaj naprave. Dakle moje je pitanje – kada će Savjet ministara zatražiti taj izvještaj i proslijediti ga Parlamentu da se o tome informišemo? Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Gospodin Duraković je tražio riječ. Izvolite. Neka se pripremi gospodin Sead Avdić
Ja neću postavljati pitanje gospodine predsjedavajući, već jednu vrstu protesta. Očekujem naravno odgovore na ona pitanja koja sam postavljao na prethodnoj sjednici, ali protest se odnosi na sljedeće. Nažalost, možda je nezgodno što ja to govorim ili neko drugi nije, ali ovi neki naši poslanici uporno i vječito pričaju ovim mobitelima na ovoj sjednici. Moja konstatacija je da je to prvo nadobudno, drugo primitivno i ponižavajuće po ovaj parlament. I tražim od vas kao predsjedavajućeg da zabranite upotrebu mobitela na sjednicama Parlamenta.
Gospodine Durakoviću ja vas u potpunosti podržavam. Zapravo vi ste izašli sada da podržite mene, jer sam ja to do sada nekoliko puta tražio i u potpunosti se pridružujem toj trostrukoj kvalifikaciji koj uste vi iznjeli kojom se mogu okarakterizirati oni koji to tako rade. Ja ne mogu zabraniti, nažalost
Možete.
To nisu moje ingerencije. To može Dom. Molim vas gospodine Durakoviću samo da završim, to su ingerencije Doma i ja pozivam dakle poslanike da se isključe mobiteli i da se ne koriste mobiteli. Mi radimo Poslovnik sada, odnosno izmjene i dopune Poslovnika i to će biti jedna od mjera zbog kojih ćemo isključivati sa sjednice one poslanike, ja ću bar to tražiti da to tako bude u Poslovniku navedeno. Hvala vam dakle za ovu podršku uvođenju više reda i ozbiljnosti ja bih rekao u rad ovoga doma. 23 Sada riječ ima gospodin Sead Avdić i neka se pripremi gospodin Atlić Muhamed.
Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, uvaženi članovi Vijeća ministara, uvaženo predsjedništvo, ja predložem sljedeće da znači u obliku poslaničkog pitanja da se zatraži hitno jedan dokument od strane Vijeća ministara, a to je dokument koji bi praktično sublimirao jednu šumu dokumenata koja je danas prisutna na nivou Bosne i Hercegovine. Prije svega apostrofiram dva dokumenta od strane OHR-a to je Posao i pravda, kao i jednostavno prijedlozi komisije Buldožer komisije koja je netom završila svoj rad i također Pijersipi strategija ekonomskog razvoja i neki drugi dokumenti. Što znači da predlažem da Vijeće ministara pod hitno sublimira ove dokumente i osmisli jedan cjeloviti dokument koji bi ponudio Parlamentu Bosne i Hercegovine i Predstavničkom domu i Domu naroda pod nazivom – Program ekonomskih reformi i socijalne sigurnosti u Bosni i Hercegovini za 2003. godinu. Smatram da je ovo nužno i potrebno i da Vijeće ministara bi trebalo što prije ponuditi ovako jedan osmišljen cjeloviti dokument za tekuću 2003. godinu. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Avdiću. Gospodin Muhamed Atlić i time bi bila iscrpljena lista govornika. Gospodin Mirko Blagojević i gospodin Zlatko Lagumdžija.
Poštovano predsjedništvo, kolege i kolegice poslanici i poštovani članovi Ministarskog vijeća. Umirovljenici u Bosni i Hercegovini koji su ostvarili mirovinu ili penziju kako hoćete u Sloveniji, vjerovatno je to i drugim državama poslije raspada Jugoslavije primaju penzije, moraju lično ići po penzije u Sloveniju, primaju penzije u tolarima. Te penzije moraju pretvarati, izvršiti konverziju u EUR-ima, poslije konverziju vrše u KM dinarima, markama. Prema tome na taj način oni su jako puno oštećeni materijalno, jer im se tri puta uzima provizija bančina. Drugo, ti isti osiguranici nemaju zdravstvene zaštite u Federaciji, vjerovatno i u Republici Srpskoj jer su osiguranici Slovenije, nema konvencije između države Bosne i Hercegovine i republika koje su bile u sastavu bivše Jugoslavije. Mislim da je to vrlo aktuelno pitanje i da to Vijeće ministara mora što prije uzeti kao jedan aktuelni problem da to riješi. Da olakšamo inaće ovako tešku situaciju penzionera i obzirom na ovakva mizerna prava u oblasti zdravstvene zaštite gdje su osiguranici, a i penzioneri s njima zajedno prinuđeni da plaćaju tako reći sve usluge. Hvala lijepo. 24
Zahvaljujem gospodinu Atliću. Gospodin Mirko Blagojević. Neka se pripremi gospodin Zlatko Lagumdžija. I onda bi bila iscrpljena lista najavljenih govornika. Hoćemo li je iscrpiti kad? Nakon toga gospodin Muratović. Javite se odmah brate. Dakle Blagovjević, Lagumdžija i Muratović.
Zahvaljujem se. Ja bih uputio jedno poslaničko pitanje i zamolio Izbornu komisiju da se oglasi po pitanju, neki do zovu raskol u SRS, - da li je bilo povrede Izbornog zakona?
Dobro. Dajte pitanje. Evo, izvolite. Gospodin Lagumdžija. Neka se pripremi gospodin Muratović.
Cijenjene kolege iz VIjeća ministara, gospodine predsjedavajući, ja bih prvo želio da razjasnim, prije nego što postavim pitanje, mi smo imali obećanje da će na sjednici dnevnog reda Predstavničkog doma biti odgovarajuća izvješće ili informacija sa raspravom i eventualnim programom aktivnosti vezano za Buldožer komisiju. Tako da ne znam ukoliko će ta rasprava biti kao što nam je rečeno, kao što smo u Poslovniku tražili, kao što je kazano ovdje, onda ovo moje pitanje gubi smisao, a ukoliko ne, onda pitanje bi trebalo da glasi - Da li ćemo mi dobiti informaciju o Buldožer komisiji u kojoj će nam biti jasno precizirano šta je urađeno po izvještaju Buldožer komisiji, šta se planira raditi na tu temu narednih 150 dana od okončanja prve faze, odnosno šta se misli učiniti sa onim stvarima koje nisu realizirane? Drugo pitanje glasi – Zašto nismo do sada i time se pridružujem na određeni način kolegi Avdiću, zašto nismo do sada, odnosno kada ćemo dobiti Operacioni program realizacije dokumenta posao i pravda, koje je najavilo VIjeće ministara još prilikom svog izbora? S obzirom da je prošlo po svim kalkulacijama 100 ovog vijeća ministara, onda bi dobro bilo da dobijemo konačno takav dokument. 25 I treće pitanje glasi. Ukoliko sada ne može da odgovori, ja mislim da bi bilo dobro da odgovori neko iz Vijeća ministara bar okvirno na ovo treće pitanje, ukoliko ne, povlačim njegov zahtjev za usmenim odgovorom da ne bi imali poslije proceduralne probleme da mi ne odgovori. Dakle pitanje glasi Na posljednjoj sjednici Vijeća za implementaciju mira je zaključeno, citiram da je potrebno izraditi sveobuhvatan program za pljenidbu imenovine stečene kriminalnim radnjama. Kraj citata. Pitanje glasi - Da li je ovo urađeno? Ako nije kada će biti? Šta taj program sadrži i kada će Parlament to imati na dnevnom redu? Morali bi znati odgovor na ta pitanja, jer ukoliko ne dobijemo blagovremene odgovore mi ćemo u skladu sa Poslovnikom pokrenuti odgovarajuće aktivnosti da to napravimo kao članovi Parlamenta i kao grupe ljudi u Parlamentu koje su spremne da sarađuju na tome. Dakle mi želimo da Vijeće ministara obavijestimo da ćemo mi to napraviti ako vi to ne napravite, pa vas pozivamo da to uradite. Ne kažem mi, jedan broj nas po Poslovniku se već usaglasio da to napravimo. I na kraju zamolio bih gospodine predsjedavajući ovo je, žao mi je što nema ministra vanjskih poslova, neko iz njegovog ministarstva, prošli put smo saznali 21+14+19=73, a bilo je 54. I onda sad smo ponovo dobili informaciju o tome koliko je ovih uslova za Vijeće Evrope ispunjeno, koliko ih je u toku i koliko ih nije ispunjeno. Sada je taj broj, taj 54 se povećao, ali još uvijek nije dostigao 73. Ja bih zaista zamolio, ovo već postoja neodgovorno prema poslanicima. Ovo je drugi put nakon upozorenja da dobijamo informaciju o tako važnim stvarima kao što je ispunjavanje postprijemnih uslova za Vijeće Evrope, da na nivou elementarnih brojeva kada se saberete tri stvari dobijamo od vas informaciju da ta tri sabrana broja čine neki četvrti broj. Ako ćemo ovako ići sa ispunjavanje uslova za EU 2009., onda da se spremimo za 2019., ili kako se to već sabere kod vas.
Gospodine. Hasan Muratović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege, ja sam iz medija pročitao da je CRA dala ili namjerava dati frekvenciju televiziji PINK iz Srbije i Crne Gore. Vi vjerujem znate da nije uobičajeno da jedna država daje svoje frekvencije na takav način i drugo postoji satelit za takve svrhe koji se u Svijetu koristi. I zbog toga ja tražim da Vijeće ministara ili na osnovu svog vlastitog stava stornira tu odluku, da spriječi CRA da tako prodaje naš resurs, ili da se zatraži ocjena 26 opravdanosti ovakve, ovakvog postupka od relevatntnih medijskih stručnjaka i stručnjaka iz kulture. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Muratoviću. Ko dalje želi da postavi pitanje? Zaključujem tačku dnevnog reda poslanička pitanja. Tražim u ime Doma od Vijeća ministara i ostalih kojima su pitanja upućena da se bez odlaganja odgovori na dosad ne odgovorena, a postavljena poslanička pitanja, kao i na ova pitanja koja su postavljena danas u Poslovnikom predviđenom roku. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, Ad.4. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju Sporazuma o jedinstvnom tekstu Zakona o ravnopravnosti i jednakosti polova Vi znate dame i gospodo poslanici da je Dom naroda i Predstavnički dom je da su zapravo domovi usvojili tekst ovoga zakona u, zapravo ovaj zakon u različitim tekstovima. U nekoliko dakle članova. Mi smo formirali Komisiju, Dom naroda je formirao Komisiju. Komisija je zasjedala. Izvještaj Komisije ste dobili. Rukovodilac Komisije ispred našeg doma bio je gospodin Jozo Križanović. Ja otvaram raspravu povodom izvještaja. Tekst zakona je usaglašen. Ako se niko ne javlja za riječ, prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da prihvatimo izvještaj Komisije i na taj način dakle odobrimo taj usaglašeni tekst zakona? Jeste li izbrojali? Hvala vam. Ima li neko protiv? Nema. Ima li uzdržanih? Nema. Dakle konstatujem da je Dom jednoglasno sa 34 glasa za usvojio tekst, odnono Izvještaj Komisije kojom je, koji nas obavještava da je postignuta saglasnost o tekstu Zakona o ravnopravnosti polova u Bosni i Hercegovini. Prelazimo na sljedeću petu tačku dnevnog reda. To je Ad.5. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine, (po hitnom postupku član 105.) Prijedlog zakona ste dobili sa zahtjevom da to bude po proceduri člana 105. To je prijedlog Vijeća ministara. 27 Otvaram raspravu. Ko želi da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Pitam vas ko je zato da po članu 105. Izvinjavam se imamo diskutanta prijavljenog. Gospodin Miloš Jovanović.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, izvinjavam se
Molim vas malo pažnje samo
što se nisam ranije javio, ali ja imam opštu primjedbu na pet ovih predloženih tačaka dnevnog reda, onih zahtjeva prvenstveno znači od Ministarskog savjeta. Znači da ih ne čitam, pod rednim 6., 7., 8., 9., ovo za pod rednim brojem 11. nisam siguran, ali ova četiri sam siguran. U čemu se odnosi znači moja primjedba? Mislim da smo dobili, trebali dobiti tekst onih članova zakona koji se mjenjaju. Ja možda sam bio u nekoj povoljnijoj prilici da sam službene glasnike od 2001., 2002. godine dobijao i imao, kada sam bio znači poslanik u prethodnom sazivu, ali znači ove izmjene i dopune zakona koji su, odnosno zakoni koji su usvojeni prije 2001. godine, znači ja nemam i teško sam ih mogao naći, odnosno obezbjediti. I misilm da smo trebali dobiti, znači da kažem originalne tekstove članova zakona koji se mjenjaju da bi mogli znači uporediti sa onim koje se predlažu da se mjenja. Hvala lijepo. I jednostavno bih molio znači ubuduće ako bi mogli znači da kopije tih članova zakona koji se mjenjaju da dobijemo da bi mogli da poredimo ono što sam već rekao. Hvala lijepo.
Mislim da je primjedba osnovana i da bi predlagač o tome trebao da vodi računa kako bi poslanici imali bolji pregled onoga šta se dakle mjenja i šta se dopunjava u postojećim zakonima. Gospodin Ćeman Mirsad je tražio riječ. Izvolite.
Obzirom na proceduru prema kojoj razmatramo ovaj tekst očito danas neće biti moguće jel intervenirati na tekst, ali ipak ono što se kaže stenograma radi ja želim isto 28 radi neke naše buduće prakse reći dvije tri stvari koje se odnose na ovaj zakon, ali u principu mogu se odnositi i na sve koje budemo razmatrali u budućnosti. Prva je stvar u nabrajanju službenih novina u kojima su prethodno objavljeni tekstovi zakona čije se izmjene i dopune vrše treba biti dosljedan i ako sam ja također to dosljedno uočio u članu 1. pošto je riječ o tehničkoj grešci, može se to dopuniti nedostaje, pored ove oznake službenog glasnika 4/97, 13/99 i 6/03 koje su navedene, nedostaje i oznaka za službeni glasnik broj 41/02. To je jedna stvar. Druga. Pravno tehnički mislim da je ipak trebalo, ali to je sada možda kasno član, sadržaj člana 2. i člana 3. da tako kažem instituirati, odnosno uvrstiti u jedan član, jer se izmjene upravo odnose na dva različita stava istog člana. Tako da pravno tahnički je to korektnije i Treće u vezi s tim sam ja doduše podnjio jednu inicijativu koja sadrži i neke druge ideje kako u ovom, tako i u budućim zakonima bilo bi dobro da se u završnoj odredbi koja utvrđuje obavezu, odnosno propisuje stupanje na snagu i obavezu objavljivanja zakona u službenom glasniku, dosljedno brišu, odnosno ne predviđaju odredbe koje utvrđuju obavezu objavljivanja dakle državnog zakona da tako kažem i drugih propisa sa nivoa države i u entitetskim službenim glasilima. Nema jednostavno potrebe, da ne kažem od banalnog koji nije uvijek banalan razlog od toga da se ne troši bespotrebno papir i sredstva do toga da primjećujem već, primjećujem već nije se dosljedno, odnosno koizistentno ni u predlaganju ovih rješenja kroz zakone koje smo dobili. Pogledajte evo u nekim zakonima imamo odredbu koja kaže da će se objaviti u Službenom glasniku BiH i entiteta i Distrikta Brčko, u nekim to nema. U najmanju ruku treba biti dosljedan. Ja sam naravno za ono rješenje koje principijelno govorim će državne zakone i druge propise sa nivoa države jednostavno objavljivati u Službenom glasniku BiH, a pretpostavka je da svi oni kojih se to tiče i koji žele da budu informirani će se pretplatiti na službene novine Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Ćemanu. Gospodin Špirić. Neka se pripremi gospodin Belkić.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege poslanici, mislim da je Savjet ministara pretpostavljam vodio računa kada predlaže po članu 105. da se radi o jasnim i kratkim izmjenama i moj glas će biti da se ove izmjene i dopune Zakona o državljanstvu po članu 105. prihvatimo. Ima možda jedna pravna praznina pošto imamo tačku 6. i 7. vezane za izmjene i dopune Zakona o državljanstvu. Ako usvojimo po hitnom postupku tačku 6. ušta ne sumnjam, onda ne znam našta se odnose izmjene o izmjenama i dopunama Zakona koji 29 neće vjerovatno objavljen, jer ne postoji mogućnost i to stvara koliziju kod poslanika koji bi željeli sa dužnom pažnjom da razmotre tačku 7. I zato ja mislim da u Kolegiju možda nije bio dobar prijedlog da ove dve tačke danas koje se tiču istog zakona se nađu u istoj ravni po istom postupku, jer je to, ne znam da li je formalno pravno to moguće. Zato kažem ja ću podržati ovaj stav Savjeta ministara da se ovaj zakon usvoji po proceduri člana 105., ali ova tačka 7. možda je bolje bilo dakle ja govorim, možda bi bolje bilo da je bila na narednoj sjednici kada se objavi taj zakon ukoliko se izmjene tiču nečega što ćemo danas usvojiti kroz ove izmjene. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću. Gospodin Belkić.
Poštovano predsjedništvo, kolege i kolegice poslanici ja otprilike sam želio prognozirati ovo o čemu je govorio i gospodin Špirić. Možda bismo mogli izaći iz ovoga na sljedeći način. Ja ne znam da li jepredlagač gospođa Palavrić i Vijeće ministara imalo komunikaciju, odnosno da li je moglo sumirati pod pretpostavkom da se ovje izmjene i dopune po članu 105. ovog trena usvoje kako će se involvirati ove izmjene i dopune koje vi predlažete. Dakle, apsolutno cijeneći inicijative poslanike da predlažu, pokreću izmjene i dopune zakona, mislim radi konzistentnosti pravnog sistema i da ne dolazimo u situaciju kako smo došli oko Izbornog zakona. Mi zaista moramo naći jedan model koordinacije sa VIjećem ministara. Dakle da bismo mogli podržati Stranka za BiH će podržati sve ono što ide u korist naših građana. Jasno je da im se situacija učvršćuje, odnosno da im se čini povoljnijom kada je riječ o dvojnom državljanstvu itd., ali moramo znati da li postoji jedna sinhroniziranost između predlagača gospođe Palavrić i Vijeća ministara. Hvala lijepo. Da čujemo predlagača i jednog i drugog.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu. Dakle ovo su dva odvojena zakona, zakon Vijeća ministar i zakon gospođe Palavrić. O zakonu gospođe Palavrić ćemo raspravljati kao sljedećoj tačci dnevnog reda. Zaključujem dakle raspravu i pitam vas ko je zato da usvojimo proceduru po članu 105. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine kako je predložilo VIjeće ministara? 30 Ko je za? Stručne službe će mi izbaciti stanje kvoruma da vidimo koliko je ovdje kada se glasa o zakonima. 30 poslanika. Izbacite sve poslanike koji su napustili. 9 poslanika je napustilo sjednicu od momenta izbora do ovog trenutka. Neka se javno kaže koji su to poslanici. Hvala vam lijepo. Ko je protiv? Ima li izdržanih? Nema. Dajte mi rezultate. 30 prisutnih u sali. Svi su za. Po entitetima. Ko je iz Federacije za? Svi su za. Dakle, nema potrebe, izvinjavam se. Upozorenje. Konstatujem da smo dakle odredili proceduru po članu 105. Prelazimo na izjašnjavanje o samom Zakonu. Ko je za Zakon? Jeste izbrojali? Hvala lijepo. Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Dakle konstatujem da je Predstavnički dom sa 30 glasova za, bez glasova protiv i bez udržanih usvojio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, tekst kojeg je predložilo VIjeće ministara. Prelazimo na petu tačku, na šestu tačku dnevnog reda, to je Ad.6. Zahtjev poslanika Seade Palavrić za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine, (po hitnom postupku član 105.) Zahtjev poslanika Seade Palavrić i sam tekst Zakona ste dobili prije ove sjednice na nekoliko dana. Ja otvaram raspravu. Gospođa Palavrić traži riječ. Dobili ste tekst.
Dopustite mi da iskoristim priliku i da malo, da dam odgovor na neka od pitanja koja su već postavljena ovdje. Prije toga hoću da kažem da zbog našeg digniteta, digniteta zastupnika, ja ne dopuštam da se moj prijedlog zakona razdvaja od Prijedloga zakona VIjeća ministara, jer tako kaže Poslovnik.Dakle Vijeće ministara u pravilu treba biti predlagač. Mi isto tako možemo biti predlagači i pravo na član 105. imamo i jedni i drugi. 31 Nažalost Vijeće ministara nije tretiralo materiju koju ja tretiram u svome zakonu. Vijeće ministara je išlo na član 23. i član 30. i novi član 36., a ja sam tretirala član 16. tačka a), član 17. Riječ je o tome da je članom 17. predviđeno da se državljanstvo Bosne i Hercegovine gubi dobrovoljnim sticanjem državljanstva druge zemlje ukoliko se ne zaključi bilateralni ugovor sa tom drugom zemljom. Bili smo svjedocima prije nekoliko mjeseci da druge zemlje većina njih ne poznaje obavezu gubitka vlastitog državljanstva da bi se steklo njihovo državljanstvo. Još manje poznaju mogućnost da zaključe sa nama bilateralne sporazume i to onda dovodi do situacije da više od milion Bosanaca i Hercegovaca u dijaspori izgubi državljanstvo Bosne i Hercegovine zato što mi tako hoćemo, ne te zemlje, nego mi. Čak u članu 18. se predviđa, čiju ja izmjenu predlažem također, odnosno brisanje - da dijete koje bude potpuno usvojeno u inostranstvu i automatski gubi državljanstvo Bosne i Hercegovine. Dakle jedno maloljetno dijete. Član 39. je u vezi s tim također koji predviđa automatizam. Suština je dakle je sticanjem državljanstva druge zemlje, državaljanin Bosne i Hercegovine zadržava i državljanstvo Bosne i Hercegovine. To je jedna vrsta izmjena koja se odnosi na član 16., 17., 18. i 39. A u članu 24. je nedosljednost koju je primjetio čak i Dom za ljudska prava. Riječ je naime o tome da onome kome treba da prestane državljanstvo pod zakonom propisanim uvjetima kaže – državljanstvo prestaje danom danom slanja obavijesti da mu je prestalo državljanstvo. – Pa to nema nigdje. Ni u jednoj pravnoj situaciji u Bosni i Hercegovini u bilo kojem postupku ne možete neko pravo steći ili izgubiti prije nego se vam dostavi pravosnažna odluka o tome. Dakle izmjena je u toliko da ne prestaje sa danom slanja obavijesti, nego da prestaje danom dostavljanja pravosnažne odluke osobi na koju se odnosi. I član 24. tačka 4. se briše, jer je on predviđao ove dvije mogućnosti prestanka državljanstva po sili zakona, to je opet onaj član 17. i 18. gdje su se dakle državljanstvo BiH sticalo, gubilo samo sticanjem državljanstva druge zemlje. Smatram da ovaj zakon nije toliko složen, a jeste hitan da se zaslužuje proceduru po članu 105. i mislim da je moguće izići iz ove situacije kada ako bogda sada izglasamo i moj zakon da se tijeli tekst objedini i uputi u drugi dom. Sasvim je svejedno. Neka ga Vijeće ministara objedini ili ja. Nebitno je. Pravno tehnnički ko će izvesti, ali je bitno da idemo u drugi dom sa jednim zakonom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Gospodin Novaković. Izvolite. 32
Kolege poslanici, gospodo predsjedavajući, ovdje je stvar više principijelne prirode i ne ulazimo naravno u poslovničko pravo svakog poslanika da predloži zakon po članu 105., odnosno po hitnom postupku. Ali nije uobičajeno i mislim da je vrlo loše ako uvedemo praksu da poslanici mogu da usvajamo ustvari predloge poslanika da se zakoni po članu 105. ovdje usvajaju. Zbog toga sam ja i predlagao da predlagača zakona povuče predlog po članu 105. i da idemo u skračenu proceduru. Tim prije što ne vidim razloga da se razmatra po hitnoj proceduri ako se uzme u obzir da je prvi, prva izmjena ustvari regulisana već izmjenom zakona koji smo usvojili vrlo hitno pred kraj prošle godine na period od 15 godina. E sada ako je 15 godina nešto hitno da mora, da nemamo vremena, nego moramo to po hitnom postupku, onda je to zaista meni neshvatljivo. Takođe ostale izmjene bi trebalo sagledati. Dakle sve posledice tih izmjena i zbog toga predlažem dakle da predlagač zakona povuče tu proceduru, a ako i ne povuče, dakle Klub srpskih poslanika je protiv procedure po članu 105. Hvala.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Gospodin Špirić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege poslanici, ja sam mislio maloprije kada sam govorio da sam uspio skrenuti pažnju na nešto što je meni pravno nejasno. Mi smo usvojili zakon po članu 105. Vijeća ministara i žao mi je što gospođa Palavrić kao poslanik nije ostvarila saradnju sa Vijećem ministara da se vidi mogu li ove njene primjedbe i korekcije naći svoje mjesto u tom tekstu. Dobro bi bilo. A mi moramo tražiti i logično je bilo i do sada smo to tražili mišljenje Savjeta ministara naspram zakona koje predlažu poslanici. Dakle, ja sada ne znam kako je pravno moguće. Usvojili smo jedan tekst zakona koji nigdje nije objavljen. Imamo primjedbe poslanika na zakon koji smo mi danas izmjenili usvajajući ovo što je Savjet ministara ponudio. Dakle, cijenim stvarno napore poslanika. Postoji izlaz iz ovoga da ovaj prijedlog gospođe Palavrić ide u Dom naroda, pa da ostanu zakona neusaglašena, a da u međuvremenu se kontaktira VIjeća ministara i da Zajednička komisija usaglasi. I zato je moj prijedlog bio da usvojimo ono što je Savjet ministara poudio i ja nisam spreman vjerujte da glasam za ovaj zakon ne što sumnjam da su rješenja dobra, nego bi bilo u koliziji s onim što sam maloprije uradio. Jer ovo su primjedbe i sugestije na zakon koji više ne postoji jer smo mi usvojili izmjene i dopune. Evo, dakle, meni je žao stvarno pošto samo glasao za prijedlog Savjeta ministara, a i ne mislim stvarno da je dobro da poslanici sem ako je baš situacija toliko hitna da svi 33 ocjenimo da može po članu 105. ili da ima više poslanika ili stvarno da jedan poslanik, da njegujemo praksu da poslanik izlazi pred Parlament po proceduri uzmi ili ostavi nije dobro za Parlament. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću. Ko dalje želi da govori? Gospodin Ćeman Mirsad. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege dva su razloga što sam izlazio da govorim i o ovom zakonu. Prvi je uistinu odmah da kažem ja podržavam intencije koje su sadržane u Prijedlogu ovoga zakona i mislim da uistinu nema razloga bar po onome kako ja gledam na ovu stvar ne prihvatiti ova sasvim dobra rješenja i prijedloge. Dozvoljavam naravno da ima i drugih elemenatna koji evo neko već dao nagovjestiti koje treba dodatno ispitati, ali što se mene tiče ja bi od ovog časa izglasao ovakav zakon. Međutim, slažem se ipak iz praktičnih razloga da je neuobičajeno zaista isti zakon mjenjati isti dan, bez obzira što uistinu nije nezahvataju ove izmjene koje predlaže kolegica Palavrić. Onaj dio zakona koji smo evo maloprije promjenili usvjanjem prijedloga od VIjeća ministara. Ako dakle ima imalo tu proceduralne logike, onda je ima u tom dijelu. Ali, s druge strane neuputno bi ipak bilo dakle prihvatiti isti dan izmjene jednog zakona na dva različita, kroz dva različita prijedloga. Zbog toga, ja ne znam da li se kolegica Palavrić namjerava usaglasiti s tim ili ne, ali bi bilo sasvim po meni korektno da ona prihvati da to ide u redovnu proceduru i evo pošto danas se neće moći intervenirati amandmanima, ali za razmišljanje, mada pravno ipak možda to nije sporno, ali mi se čini da bi u članu 4. kada se govori o njenom prijedlogu da se ispravi očito pogrešno rješenje u sada važećem zakonu u pogledu dostavljanja obavijesti osobi na koju se odluka donosi, pa kaže – danom dostavljanja pravosnažne odluke. Logično je da se tu podrazumjevaju svi oblici, modaliteti, dostavljanja prema Zakonu o upravnom postupku, pri čemu je nekad forma dostavljanja i isticanja na oglasnoj ploči, ako su iscrpljene druge mogućnosti da se dostava izvrši na direktan način. Ovo samo govorim što se kaže i zbog eventualno istorijskog tumačenja ovakvoga teksta zakona da ne bi ponovo neko tumačio, kako god je nakaradno bilo ono slanje obavijesti i bukvalno primjeniti i shvatiti isto tako bi formulacija danom dostavljanja mogla nekada biti ne izvodiva ako bi se isključivo tumačila dostavljanjem u ruku bilo licu na koje se odnosi ili njegovom nekom ovlaštenom predstavniku. Dakle po Zakonu o upravnom postupku dostavljanje može biti isticanjem na oglasnu ploču. Ovo je tek za razmišljanje, ako uđemo u amandmansku fazu. Hvala lijepa. 34
Zahvaljujem gospodinu Ćemanu. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu. Dame gospodo poslanici mi po Poslovniku moramo pristupiti proceduri izjašnjavanja. Dakle izjašnjavamo se prvo o proceduri. Da li je procedura po članu 105. Ja ću dakle samo da kažem da mislim da je moguće i pravno tehnički i nomotehnički kako god hoćete ići sa dvije izmjene različitih predlagača istog zakona koje stupaju na snagu u određeno vrijeme nakon što se usvoje i za mene dakle ne postoje pravno tehnički problemi te vrste. Mi smo maloprije izglasali zakon kojeg je predložilo Vijeće ministara i to je naravno dobro. Nema dakle nikakvih proceduralnih, po mom dakle mišljenju. Ja sada diskutujem jel, da se to ne uradi kada je u pitanju i zakon gospođe Palavrić, ali Dom je tu da se izjasni. Izjašnjavamo se o proceduri. Pitam vas ko je zato da po članu 105. razmatramo Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu kojeg je predložila gospođa Palavrić? Ko je za? Jeste li izbrojali glasove? Ko je protiv? Hvala vam. Uzdržanih? Hvala i vama. Po entitetima. Iz Federacije ko je za? Jeste izbrojali?Hvala vam. Iz Republike Srpske ko je za? Hoćemo li sada usaglašavati ili ćemo kasnije na Kolegijumu? Ovako dakle, od 32 poslanika koja su u sali 18 je glasalo za, 10 je glasalo protiv, suzdržanih su bila 4. Iz Federacije je glasalo za 17, iz RS je glasalo 2. Postoji dakle i opća parlamentarna većina i entitetska većina iz Federacije. Iz Republike Srpske ne postoji entitetska većina tako da zahtjev za ovom procedurom po ovom zakonu ide na usaglašavanje. Dakle ovo će uraditi Kolegij u rokovima koji su predviđeni Poslovnikom. Usaglašavanje po ovoj tačci dnevnog reda. Mi idemo na sljedeću tačku dnevnog reda. To je tačka dnevnog reda broj sedam. Molim vas lijepo. Tačke 7., 8. i 9. su tačke koje se odnose na inicijativu Buldožer. Dakle tačka 7. je 35 Ad.7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o polititici direktnih stranih ulaganja u Bosni i Hercegovini, (hitna procedura po član 105. Poslovnika) Zahtjev ste dobili na vrijeme. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o proceduri. Ko je zato da ovaj zakon razmatramo po članu 105.? Hvala vam lijepa. Ko je protiv? Protiv nema. Uzdržanih? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno sa 32 glasa za, bez glasova protiv i bez uzdržanih utvrdili ovu hitnu proceduru. Prelazimo na izjašanjavanje o zakonu. Ko je za zakon? Azra, možete li samo, računajte i gospođu Hadžiahmetović. Ostanite još 5 minuta gospođo Hadžiahmetović u sali. Ništa vam to ne znači. Hvala vam lijepo. Ima li neko protiv? Nema protiv. Ima li uzdržanih? Nema. Dajte mi rezultate. Koliko? Dakle jednoglasno sa 32 glasa za, bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova usvojili smo Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o politici direktnih stranih ulaganja u Bosni i Hercegovini. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda Ad.8. Zahtjev Vijeća ministara Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodnim zonama u Bosni i Hercegovini (po hitnom postupku) Dakle i to je iz inicijative Buldožer. Otvaram raspravu. Gospodin Novaković traži riječ. Izvolite.
Naravno da smo mi potpuno svjesni sve ove gužve koja se digla i sve ove medijske propagande koja se digla oko ove Komisije buldožer i zakona koje ona predlaže i u skladu sa tim ćemo se i mi kao Klub ponašati znači u ovom domu. Ali, ja želim odavde sa ovog mjesta da upozorim na nešto kada se radi o ovom zakonu što u praksi nije provodivo. Naime, Savjet ministara je predložio zakon koji se ne 36 može provesti u praksi. Ili će izazvati takve probleme, odnosno mnogo gore od onih koji su bili prije ovog zakona. Može se to na mnogo primjera ovdje reći. Od primjera gdje se izmjena članova gdje se u recimo kod linijskog prevoza potpuno isključuju
slobodne zone, slobodne zone su sada na dnevnom redu. Javite se kasnije za riječ.
A izvinjavam se. Izvinjavam se.
Molim vas, molim vas. Malo pažnje molim vas. Dakle gospodin Novaković je, nije pratio. Molim vas poslanici. Gospodine Jahiću, prelazimo na glasanje. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Pitam vas ko je zato da prihvatimo proceduru po članu 105.?
Svaki zakon kroz buldožer treba provući.
Hvala vam lijepo. Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih?Hvala. Koliko je glasova za? Koliko je to svi? Konstatujem da smo sa 29 glasova za, bez glasova protiv i bez uzdržanih usvojili Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o slobodnim zonama u Bosni i Hercegovini. To je taj drugi zakon iz inicijative Buldožer. I imamo ovaj treći. To je, dakle prelazimo na devetu tačku. Jesmo glasali samo za proceduru ili smo glasali za zakon. Pitam vas ko je za Zakon? Izvinjavam se. Hvala vam lijepo. Ima li neko protiv? Uzdržanih? Dakle ono je bila procedura, a sada smo glasali za Zakon. Dakle konstatujem da smo usvojili i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o slobodinim zonama u Bosni i Hercegovini. 37 Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda. To je Ad.9. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom drumskom prijevozu, (član 105.) To je taj treći zakon iz inicijative Buldožer. Otvaram raspravu. Ko želi da govori? Novaković traži da nastavi diskusiju. Izvolite.
Dakle ja ću nastaviti sa diskusijom uz izvinjenje naravno što maloprije je u mojim materijalima bilo drugačije to složeno. Naime ovonije bilo stiglo kada sam slagao. Dakle ja sam da ne ponavljam, želio bih samo da upozorim na nemogućnost primjene ovog zakona u praksi. Naime, isključivanje entitetskih ministarstava iz usaglašavanja linijskog prevoza praktično dovodi do situacije u kojoj će nastati jedna opšta, jedna opšta zbrka u linijskom prevozu. Jer će ovi iz entiteta sa prevozom koji oni imaju entitetskim prevozom stalno uskakati u linije međuentitetskog prevoza. A ovi iz državnog ministarstva nemaju mogućnosti da to spriječe, jer su potpuno isključili potrebu da sa njima usaglašavaju, sa njima usaglašavaju linijski prevoz. Mi ćemo sigurno biti prinuđeni da ovaj zakon mjenjamo i možda bi bilo dobro da Ministarstvo saobraćaja i ministar saobraćaja koga ovdje nema, a koji vjerovatno u ovome nema nekog iskustva, jer da ima ovo ne bi uradio. Znači ne bi ponudio ovakav zakon, biti u prilici da ponudi izmjene ovog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Ko dalje želi da govori? Gospodin Jovanović. Izvolite. Pa gospodin Gligorić.
Pa i ja ću da se nadovežem na ovo što je govorio gospodin Novaković. Očito da je došlo do neusklađenosti znači između Buldožer komisije i Savjeta ministara. Ono što je konkretno, znači predložila Buldožer komisija da evo konkretno znači da treba brisati članove 3. i članove 21. Zakona o međunarodnom i međuentitetskom saobraćaju. Međutim Savjet ministara predlaže nešto drugo. Znači ovaj član broj 3. djelimično znači mjenja ili jedan dio briše, a član 21. znači mjenja u nekom drugom obliku. Znači, čini mi se da su se ovdje morali dogovoriti Buldožer komisija i Ministarski savjet. 38
Hvala gospodine Jovanoviću. Gospodin Gligorić je tražio riječ. Izvolite. Molim vas malo pažnje. Završićemo ovu tačku i još naredu i daćemo onda pauzu za poslanike da se možete odmoriti, ako treba da se odmaramo jel. Ali u svakom slučaju da spriječimo ova česta izlaženja iz sale i da pažnju skoncentrišemo na ono što radimo. Dakle molim vas pažnja. Ova i naredna tačka, nakon toga slijedi pauza.
Dame i gospodo ja smatram da Zakon o međunarodnom i međuentitskom prijevozu koje je Ministarstvo civilnih poslova prethodno radilo, proteklo je možda i 2-3 godine da se čekalo na ovaj zakon i sjećam se tog period na tom zakonu sam i sam lično radio u vrijeme kada sam bio ministar civilnih poslova i komunikacija, kada je to bilo u nadležnosti i bio je tu svakako i tada predsjedavajući gospodin Martin Raguž. Ja smatram da ovo rješenje koje je sada ovdje predloženo vezano za komisiju Buldožer je dobro rješenje zato što se radilo zaista o jednom monopolitističkom položaju, o jednim grupnim i interesima koji u saobraćaju i prevozu veoma mnogo ima i ja zato smatram da ovo treba podržati i da je to dobra mjera. Naravno o tumačenju i realizaciji samog zakona može se uvijek govoriti. Nikada nije ni jedan zakon savršen. Ali ja želim da kažem da je čovjek koji je na ovome radio u Ministarstvu civilnih poslova sigurno jedan od najvećih autoriteta u oblasti saobraćaja koji ima, ne moram ni prozivati čovjeka po imenu. Vjerujem da sve ono što je radio i ovo što se predložilo da nije na fonu nikakve diskriminacije entitetske nego čak naprotiv uvođenja jednog reda i sprečavanja monopolskog položaja i kada govorimo o entitetu i na nivou Bosne i Hercegovine zato što i u prethodnom pitanju, postupku i po zakonu uvijek se konsultovalo i sa entitetima i nikada nije došlo do situacije da su se te međuentitetske linije ili međudržavne preklapale. I te kakvog reda ima u Ministarstvu civilnih poslova dok sam bio tada, vjerujem da je to i dalje ostalo. Prema tome smatram da ta primjedba ne stoji.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu i prelazimo na izjašnjavanje. Molim pažnju. Pitam vas ko je zato da se prihvati procedura člana 105. za ovaj zakon? Ko je za? Izbrojte glasove. Jeste izbrojali? Hvala vam. Ko je protiv? Uzdržanih? Hvala vam. Jeste zbrojali sve? Nema veze, šta sad ja mogu. Ne mogu ja izmišljati. Da ga ja ganjam sada policijom što nije glasao. Ne mogu to, mislim ima pravo da ne glasa. Šta sada. Idemo po entitetima. Iz Federacije BiH ko je za? Hvala vam lijepo. Ko je protiv? Pardon. 39 Iz Republike Srpske ko je za? Možete spustiti. Pitam samo. Zapišite mi to. Možemo mi nastaviti dakle dalje. Procedura je dakle usvojena. Ja ću dakle reći ovako. Od 35 poslanika 28 je glasalo za, suzdržana su 4. Iz Federacije je, šta je ovo? 28 za. Molim vas Federacija Bosne i Hercegovine ponovo ko je za? Molim vas ko je za? Ja ću brojati sada. Pazite. Hvala vam lijepo Federacija. Republika Srpska ko je za? Dignite ponovo. Koliko je sada iz Federacije. 8 je iz Republike Srpske, tamo je 1. Koliko iz Republike Srpske? Osam. Dakle od 35 poslanika 28 za, suzdržana su bila 4, protiv nije bilo ni jednog poslanika. Procedura ima opću parlamentarnu većinu. Po entitetima. Iz Federacije 21 za. To je više od 1/3. Iz Republike Srpske 8 za. To je više od 1/3. Dakle usvojena je ova procedura. Prelazimo na izjašnjavanje o samom Zakonu. Ko je za Zakon? Jeste li izbrojali? Hvala vam lijepa. Ko je protiv? Hvala vam. Ima li uzdržanih? Hvala i vama. Dakle, opća parlamentarna većina je ovako, postoji. Od 34, 30 je za 4 su suzdržana. Idemo na entitetsku većinu. O Zakonu dakle glasamo. Ko je za iz Federacije? Hvala vam. Ako ste izbrojali? Jeste. Iz Republike Srpske ko je za? Koliko? A 8 je bilo iz Republike Srpske. Dajte Republika Srpska ponovo dignite ruke. Dajte ljudi pa šta je? Republika Srspska ko je za Zakon? Ponovo dignite ruke molim vas. Dva, četiri, šest, osam. Sa Špirićem osam. Molim vas Republika Srpska. Dakle Federacija 22 za, Republika Srpska 8. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine sa 34 glasa dakle za, sa 30 glasova za, bez glasova protiv, sa 4 uzdržana glasa i uz postojeću entitetsku većinu sa 22 iz Federacije i 8 iz Republike Srpske, nakon što je usvojio proceduru po članu 105. usvojio i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i 40 međuentitetskom drumskom prijevozu i na taj način je ovaj dom završio svoje obaveze kada je u pitanju inicijativa Buldožer. Mi prelazimo na desetu tačku dnevnog reda. To je Ad.10. Zahtjev Predsjedništva Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj banci Bosne i Hercegovine (po hitnom postupku) Dame i gospodo poslanici vi ste tekst Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj banci Bosne i Hercegovine po hitnom postupku dobili uz moju obavijest da će ovo biti danas na dnevnom redu i Prošireni kolegij je naravno to uvrstio danas u dnevni red. Ja otvaram raspravu, a ovdje je sada prisutan Piter Nikol, guverner Centralne banke BiH koji je izrazio želju i potrebu da se obrati ovom domu i ja ga pozivam da nam se obrati vezano za ovaj zakon. Neka, neka, neka se obrati guverner Centralne banke. Ovo je Zakon o Centralnoj banci. Neka pojasni, on je pojasnio jutros Kolegiju. ja slušam ovo već četvrti puta, ali neki slušaju prvi puta, pa čujte to. Molim vas lijepo, važne su dakle stvari. Gospodine Nikol izvolite.
Hvala vam najljepša predsjedavajući, hvala vama članovima što ste mi omogućili ovu mogućnost. Glavni amandmani koji se nalaze pred vama su na član 36. Zakona o Centralnoj banci. Amandmani koji su vezani za uređivanje obavezne rezerve na komercijalne banke u Bosni i Hercegovini, amandmani potiču od Upravnog vijeća Centralne banke Bosne i Hercegovine i imaju podršku Predsjedništva Bosne i Hercegovine. Tako da su to naši prijedlozi, prijedlozi koji su pripremljeni uz prethodnu vrlo detaljnu analizu postojećih odredbi. Ali potreba za hitnim postupkom proističe iz činjenice da je MMF odlučio da usvajanje amandmana na član 36. Zakona o Centralnoj banci budu prethodni koraci, koraci koji će prethoditi pregledu Stedbaj aranžmana, na bord MMF što znači da ovi amandmani moraju biti usvojeni prije nego što se pregled Stendbaja stavi na Upravni odbor MMF. Međutim, ponoviću još jednom to su naši prijedlozi. I predlažemo ih iz dva glavna razloga. Prvo je da unaprijedimo i da obavezna rezerva ova obaveza bude fer i djelotvornija. I drugi razlog je što moramo početi obraćati pažnju na snažan porast odobravanja zajmova u Bosni i Hercegovini i na moguće implikacije na platni bilans. 41 Prošle godine je porast odobravanja zajmova u Bosni i Hercegovini bio izuzetno visok. Centralna banka smatra da postoji mnoga dobra objašnjenja za tako nešto i da je to prilično uobičajeno i da je to pozitivno u zemlji koja prolazi kroz period tranzicije period u kome od prilično slabog bankarskog sistema dolazite u položaj gdje je bankarski sistem prilično normlan. Mi takođe smatramo da moramo biti spremni koristiti ovaj instrument obavezne rezerve, aktivnije u budućnosti, ako ovaj stop, ako ova stopa porasta odobravanja kredita bude i dalje nastavila da raste. To je jedini instrument monetarne politike koji mi imamo u okviru Zakona o Centralnoj banci i mnoge od susjednih zemalja su u proteklih nekoliko mjeseci već povećale stopu obavezne rezervi iz istih razloga koje sam ja ovdje nabrojao. Mi predlažemo četiri promjene na član 36. Zakona o Centralnoj banci. Ja ću svaku promjenu vrlo kratko obrazložiti. Prva promjena proširuje osnovicu na koju se obračuna obavezna rezerva kako bi se uključili i depoziti izraženi u deviznim sredstvima, a ne više samo depoziti u KM. Razlog za takvu vrstu promjene je što trenutna odredba ustvari ima diskriminirajući odnos prema KM. To vam je kao kada biste uveli jedan manji porez za KM, a ne na EUR-o. I to je nije baš razumno da se uradi sada kada pokušavamo promovirati KM. Mi ne pokušavamo dati KM bilo kakvu prednost, samo pokušavamo da otklonimo ovaj nepovoljan položaj KM. Komercijalne banke kako i klijenti komercijalnih banaka će i dalje imati priliku da odluče da li će svoje depozite držati u KM, EUR-ima ili bilo kojim drugim deviznim sredstvima. Ali sa ovom promjenom obavezna rezerva bi bila obračunata na sve depozite bez obzira na valutu u kojoj su izraženi. Druga promjena koju predlažemo je gotovina koju komercijalne banke drže u svojim trezorima se više neće moći koristiti za ispunjavanje obavezne rezerve. Mi smatramo da je ovaj korak neophodan kako bi obavezne rezerve bile djelotvorne. Centralna banka jednostavno nije u mogućnosti niti da nadgleda, niti da provjeri gotovinu koju komercijalne banke drže u svojim trezorima. Posebno sada kada neke velike banke imaju 40-50 jedinica svojih filijala u cijeloj zemlji. Mi nemamo nikakvih indikacija da su komercijalne banke do sada davale Centralnoj banci pogrešne informacije. Ali mislimo da nije ispravno namentuni takvu obavezu koju ni na bilo koji način ne možemo provjeriti. Mi smo o ovim promjenama razgovarali sa komercijalnim bankama. Banke se u potpunosti slažu sa prvom promjenom, a to je uključivanje deviznog depozita u osnovicu. Manje su sretne sa drugom promjenom. Znači nemogučnošću da ispunjavaju obaveznu rezervu sa gotovinom koju drže i neke banke su već rekle da će i takva promjena možda dovesti do povećanja kamatnih stopa.Ali teća i četvrta promjena o kojoj govorimo će u svakom slučaju otkloniti bilo kakvu potrebu da komercijalne banke povećaju svoje kamatne stope. Treća promjena se odnosi na raspon stope obavezne rezerve koju mi možemo odrediti. Trenutno se u Zakonu kaže da stopa može biti između 10 i 20% i trenutni nivo 10, trenutni nivo je 10%, znači to je minimalna stopa koja je određena zakonom. A prve dvije promjene se utjecati na povećanje obavezne rezerve na bankama i kada bismo 42 ostavili stopu na 10% onda bi komercijalne banke imale razlog za žalbu. Trećom promjenom vas molim oda ukinute ovu donju stopu, a ne da povećate maksimum koliko što smo tražili od vas prošle godine. Upravno vijeće Centralne banke bi donosilo konkretnu odluku o visini stope, ali mogu vam garantovati da će stopa biti manja od 10% što će pomoći da se neutralizira ova odredba kojom se gotovina izbacuje, s kojom se neće više moći ispunjavati obavezna rezerva. I četvrta promjena se odnosi na naknadu koju Centralna banka plaća komercijalnim bankama na njihove rezerve. Trenutno ta odredba je vrlo precizno napisana i efekata sadašnje odredbe je takav da mi komercijalnim bankama plaćamo veoma nisku naknadu na njihove depozite kojie drže kod nas. To je djelimično i jedan od razloga zbog kojih komercijalne banke značajna sredstva drže u Njemačkoj, Austriji gdje zarađuju, dobijaju određenu kamatu na svoja sredstva. Mi predlažemo da se ovakva odredba ukine kako bi se napravile jedna uopštenija odredba koja bi omogućila da komercijalnim bankama na ukupan nivo depozita plaćamo naknadu. I u ovom slučaju će se konkretna odluka donositi od strane Upravnog vijeća Centralne banke. Ali moj prijedlog će biti da plaćamo naknadu na ukupan nivo rezervi i time će biti otklonjen jedan od razloga zbog kojih komercijalne banke drže svoja sredstva van zemlje. Kada vidite sva četiri dijela ove promjene, promjene člana 36. vidjećete da nema apsolutno nikakvog razloga da zbog ovih promjena komercijalne banke povećaju kamatnu stopu. Drugi amandman se odnosi na član 3. Zakona o centralnoj banci. Mislim da je ovo jedan veoma važan član u Zakonu jer se njime određuje nezavisnost Centralne banke. Zakon o Centralnoj banci nameće niz obaveza Centralnoj banci. Takođe Zakon o Centralnoj banci određuje niz ograničenja Centralnoj banci tako da to ne znači da je Centralna banka nezavisna da uradi sve što želi. Mi Zakonom o Centralnoj banci imamo vrlo izričite obaveze kao i ograničenja i Parlament može promjeniti ta ograničenja može promjeniti, te smjernice mjenjanjem Zakona o Centralnoj banci. Ali član 3. Zakona o Centralnoj banci kaže u skladu sa Zakonom o Centralnoj banci, Centralna banka je nezavisna u obavljanju svog posla. Mislim da je to bilo veoma važno za djelotvoran rad Centralne banke. Trenutno postoje određene konfuzije u članu 3. između različitih dijelova člana 3. Zakona o Centralnoj banci. Bar u engleskoj verziji početna rečenica vrlo jasno kaže da je Zakon o Centralnoj banci taj koji određuje šta možemo uraditi, šta ne možemo uraditi. Ali kasnije u tom članu se implicitno govori da bi se takva vrsta rada mogla određivati bilo kakvim drugim zakonom. Mi ne vjerujemo da je to bila stvarna namjera i ustvari je to nekonzistentno u okviru samog člana 3. tako da iako mi predlažemo samo jednu riječ da se doda u član 3., a evekat je takav da bi se time pojasnilo da je nezavisnost Centralne banke takva da se na nju ne može utjecati niti može biti oduzeto u okviru drugih zakona i da može biti promjenjena samo promjenom Zakona o Centralnoj banci. I to je još uvijek u okviru ovlasti Parlamenta, ali mora biti izvršena kroz Zakon o Centralnoj banci. 43 Centralna banka snažno podržava ove amandmane. Za Bosnu i Hercegovinu je također važan ovaj pregled Stendbaj aranžmana kojim se ustvari zahtjeva da se ovi amandmani tretiraju po hitnom postupku, te vam zato predlažem da ove promjene i usvojite. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Nikolu, guverneru Centralne banke Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu. Gospodin Beriz Belkić se javio za riječ. Izvolite.
Poštovano predsjedništvo, kolege poslanici, u ime Kluba Stranke za Bosnu i Hercegovinu izražavamo zahvalnost gospodinu Nikolu što je kao obrađivač Zakona pokazao kako se treba obrazlagati i boriti za zakonske projekte u ovom Parlamentu što ne bi mogli uputiti predlagačima ovog zakona, dakle članovima Predsjedništva ili nekim njihovim savjetnicima, ekspertima za ovu oblasti kojih ovdje nema. Također izražavamo nezadovoljstvo uslovno, odnosno pitamo - da li je u ukupnoj proceduri konsultirano Vijeće ministara ili konkretnije rečeno Ministarstvo finansija i trezora koje kako je poznato dobilo određena ovlaštenja u oblasti finansija? Dakle u svakom slučaju mi smatramo da ovaj nivo promjena jeste koristan i mi ćemo ga podržati, ali evo uz ove dvije primjedbe smo smatrali da je potrebno da ih i naznačimo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodine Belkiću. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Izjašnjavamo se o proceduri. Ko je zato da se prihvati procedura člana 105. za ovaj zakon? Da li sete izbrojali glasove? Hvala vam lijepa. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Koliko. Od 34 prisutna poslanika svi su glasali za proceduru po članu 105. i konstatujem da smo izglasali proceduru po članu 105. Prelazimo na izjašnjavanje o samom tekstu Zakona? Ko je za Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj banci? Jeste i izbrojali? Hvala vam. Ko je protiv? Nema. Ima li uzdržanih? Nema. 44 Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine jednoglasno sa 34 glasa za, bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova usvojio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj banci Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo poslanici, mi smo dakle došli do tačke 11., ali smo obečali da ćemo napraviti 30 minutnu pauzu. Nastavljamo u 14 i 30 minuta, ali molim vas budite precizno ovdje u 14,30. Pauza do 14,30. [[PAUZA]] Molim Službu samo da mi kaže kakvo je stanje kvoruma. U sali je trenutno 30 poslanika. Možemo nastaviti sa radom. Prelazimo na 11 tačku dnevnog reda. To je Ad.11. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o prenosu, regulatoru i operatoru sistema električne energije, Zakon je u drugom čitanju Dame i gospodo poslanici, kao što znate Prijedlog ovog zakona prvi put u prvom čitanju nije imao entitetsku većinu pa je proveden postupak usaglašavanja u Kolegiju Doma gdje nije bilo saglasnosti. Na 11. sjednici Doma, 9. aprila u drugom krugu prijedlog, glasanjem jel tako Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju. Sada je dakle drugo čitanje. Amandmana na Zakon nije bilo. Ja otvaram raspravu. Ko želi da govori? Sada govorimo dakle o amandmanima. Pošto amandmana nema ja zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Pitam vas ko je zato da se usvoji ovaj zakon? Neka službe izbroje glasove. Dobro. Jeste izbrojali? Hvala vam lijepo. Ko je protiv toga? Hvala vam lijepo. Hvala vam lijepo. Protiv hvala. Ko je uzdržan? Hvala i vama. Dajte mi stanje. Iz Federacije Bosne i Hercegovine ko je za Zakon? Jeste izbrojali? Hvala lijepo. Iz Republike Srpske ko je za Zakon? Hvala i vama. Od 30 poslanika koliko je u sali 19 je glasalo za, 6 je bilo protiv. Suzdržana su bila 3. Zakon ima opću parlamentarnu podršku. Iz Federacije je glasalo 11, dakle više od 1/3. Iz Republike Srpske je glasalo 10, također više od 1/3. 45 Ja konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine usvojio Zakon o izmjenama Zakona o prenosu, regulatoru i operatoru sistema električne energije. Mi prelazimo na 12 tačku dnevnog reda. To je Ad.12. Prijedlog zakona o ispitivanju, žigosanju i obilježavanju ručnog vatrenog oružja i municije, drugo čitanje Na 11. sjednici Predstavničkog doma Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju. Sada je drugo čitanje. Podsjećam vas da, budući da ste vi to dobili jel, gospodin Momčilo Novaković podnjio amandmane i to 11 amandmana na tekst ovoga zakona. On je zapravo obnovio amandmane koji nisu dobili podršku na nadležnoj komisiji, a on u skladu sa odredbom člana 94. stav 2. Poslovnika ima pravo da to uradi pod uvjetom da ti amandmani stignu 48 sati prije sjednice. Svi ti uvjeti su dakle ispunjeni. Ja dakle otvaram raspravu o Zakonu o ispitivanju, žigosanju i obilježavanju ručnog vatrenog oružja i municije u drugom čitanju. Ko želi da govori? Dajte mi samo amandmane gospodine Novakoviću da mogu da ja nastavim dalje proces. Kod mene to, vratiću vam ja to, da ne tražim svoje. Ne želi niko da se javlja za riječ? Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o amadmanima gospodina Novakovića. Pitam vas ko je zato da se usvoji amandman I gospodina Novakovića? Jeste li izbrojali? Jeste. Ko je protiv amandman I gospodina Novakovića? Jeste li izbrojali? Hvala lijepa. Ko je uzdržan u odnosu na amandman I? Jeste li izbrojali? Hvala lijepa. Dakle od 33, 9 je bilo za, 13 je bilo protiv, 10 je bilo uzdržanih. Amandman nije dobio opću parlamentarnu podršku. Dakle nije dobio većinu. Idemo na amandman II. Ko je za amandman II gospodina Novakovića? Hvala vam lijepo. Ko je protiv amandmana II gospodina Novakovića? Jeste li izbrojali. Hvala vam lijepa. Ko je uzdržan u odnosu na amandman II? Hvala lijepa. 9 za, 13 protiv, 10 uzdržanih. Amandman, 33 su u sali, nije dobio potrebnu većinu. 46 Idemo na amandman III gospodina Novakovića. Ko je zato da se prihvati amandman III gospodina Novakovića? Ko je za? Jeste li izbrojali? Jeste je li? Samo mi kažite, odgovorite da ja znam dalje. Ko je protiv amandman III gospodina Novakovića? Jel ovdje gotovo? Hvala. Ko je uzdržan u odnosu na amandman III? 6 za, 12 protiv, 11 uzdržanih, 33 u sali. Amandman nije dobio podršku. Nije propao dakle amandman. Amandman IV. Ko je za amandman IV gospodina Novakovića? Jeste li izbrojali? Hvala vam lijepo. Ko je protiv? Hvala lijepa. Uzdržanih? I vama hvala. 9 za, protiv 13, uzdržanih 7, 33 u sali. Amandman nije dobio podršku. Amandman V gospodina Novakovića. Ko je za amandman V? Hvala vam. Ko je protiv amandmana V? Hvala i vama. Ko je uzdržan? Hvala i vama. 9 za, 12 protiv, uzdržanih 10, 33 u sali. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman VI gospodina Novakovića. Ko je za amandman VI gospodina Novakovića? Hvala lijepa. Ko je protiv amandmana? Hvala i vama. Ko je uzdržan u odnosu na amandman VI? Hvala i vama. 8 za, 13 protiv, 9 uzdržanih. Nije prošao amandman. Idemo na amandman VII. Ko je za amandman VII? Hvala vam. Ko je protiv? Ko je protiv amandman VII? Hvala lijepa. Ko su uzdržani? 8 za, 12 protiv, 12 uzdržanih, 33 su u sali. Jel tako? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman VIII. Ko je za amandman VIII? Vi ste Munibe da to ide na entitet jel? Dobro u redu. Ja se izvinjavam samo. Hvala vam lijepo. Ko je protiv amandmana VIII? Ovo ste se vi dogovorili vas dvojica. Dobro u redu. Hvala vam lijepa. Ko su uzdržani? Hvala i vama. Dajte mi rezultate. 47 Hoćete mi reći. Dakle 8 za, 13 protiv, 10 suzdržanih, 33 u sali. Amandman nije dobio podršku. Idemo na amandman IX. Ko je za amandman IX? Hvala vam. Ko je protiv amandmana IX? Hvala i vama. Ko je uzdržan u odnosu na amandman IX? Dobro u redu. Hvala i vama. 8 za, 9 protiv, 14 suzdržanih. Opet amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman X. Ko je za amandman X? Hvala vam. Ko je protiv amandmana X? Hvala i vama. Ko je uzdržan u odnosu na amandman X? Hvala i vama. 9 za, 12 protiv, 10 uzdržanih, 33 u sali. Amandman nije dobio potrebnu većinu. I imamo amandman XI. Ko je za amandman XI gospodina Novakovića? Ko je protiv amandmana XI? Hvala lijepa. Uzdržanih? Ko je uzdržan? 10 za, 12 protiv, 10 uzdržanih. Amandman nije dobio, 33 u sali. Amandman nije dobio potrebnu parlamentarnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje o Zakonu u cjelini. Dakle nije usvojen ni jedan amandman. Tekst Zakona onakav kakvog smo ga dobili od komisije. Pitam vas ko je za Zakon? Molim vas pažnje. Jeste li izbrojali? Hvala vam lijepa. Ko je protiv Zakona? Takvih nema. Ko je uzdržan u odnosu na Zakon? Hvala i vama. Idemo po entitetima. Ko je iz Federacije za Zakon? Hvala vam lijepo. Ko je iz Republike Srpske za Zakon? Hvala lijepo. Dajte mi rezultate. Dakle od 34 poslanika za Zakon u općem izjašnjavanju DOma glasalo je 28. Protiv nije bilo. Suzdržanih je bilo 6. Iz Federacije za Zakon su glasala 23 poslanika što jeste dakle više od 1/3 i iz Republike Srpske za Zakon je glasalo 5 što jeste više od 1/3 i ja konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine usvojio Zakon o prenosu, regulatoru i operatoru sistema električne energije. 48 Izvinjavam se, molim vas da je, ja dakle konstatujem da je Predstavničke dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine usvojio Zakon o ispitivanju, žigosanju i obilježavanju ručnog vatrenog oružja i municije. Dakle Zakon je usvojen, jer je ovo bilo drugo čitanje. Nisam ja pogriješio kada sam govorio i o električnoj energiji jer i to je usvojeno. To sam samo drugi put potvrdio, ali
Nije loše da se čuje više puta.
Ma jeste. Dobro. Mi idemo na 13 tačku dnevnog reda. To je Ad.13. Prijedlog zakona o zaštiti zdravlja bilja
drugo čitanje
Hvala kolega Špiriću. I ovaj zakon je u prvom čitanju usvojen na 11. sjednici 9. ovog mjeseca. Zakon je bio u komisijskoj fazi. Komisija je imala 30, odnosno 23 amandmana. Oni su postali sastavni dio teksta. Vi ste to dakle dobili. Za plenarnu fazu od poslanika nema amandmana. Zakon je u drugom čitanju. Ja otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Dakle glasamo za Zakon sa amandmanima koje je Komisija uvrstila kao sastavni dio teksta. Ko je za Zakon? Hvala vam lijepa. Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Prisutno 35. Za glasalo 33 poslanika, protiv nije bilo poslanika i uzdržanih nije bilo. Konstatujem dakle da je Zakon usvojen i da nema potrebe za entitetskim glasanjem, jer u većini od 33 postoji i potrebna entitetskak većina tako da konstatujem dakle da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine usvojio Zakon o zaštiti zdravlja bilja. Ovo je dakle drugo čitanje i Zakon je usvojen. Prelazimo na 14 tačku dnevnog reda. To je 49 Ad.14. Prijedlog općteg zakona o zadrugama Zakon je dakle u prvom čitanju. Predlagač je Dom naroda. U proceduri u ovom domu primljen je 3.12.2002. godine. Poslanicima je proslijeđen 20.12.2002. godine. Ustavno-pravna komisija je dostavila mišljenje 31.12.2002. godine. Nadležna je Ustavno-pravna komisija koja je također sačinila izvještaj upućen poslanicima 8.aprila 2003. godine. Radi se dakle o Zakonu u prvom čitanju. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da se prihvati Zakon u prvom čitanju? Hvala vam lijepa. Ko je protiv? Hvala i vama. Ko je uzdržan? Hvala i vama. Iz Federacije ko je za Zakon? Federacija za? Hvala vam lijepa. Republika Srpska ko je za? Hvala i vama. Prisutno je 35 poslanika. Za je glasao 31, protiv su glasala 4, suzdržanih nije bilo. Iz Federacije je 13 glasalo za, iz Republike Srpske 8 je glasalo za. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine usvojio Zakon o zadrugama u prvom čitanju. Prelazimo na 15 tačku dnevnog reda. To je Ad.15. Prijedlog zakona o radu i zapošljavanju Bosne i Hercegovine, predlagač poslanik Sead Avdić U parlamentarnu proceduru Zakon je primljen, prvo čitanje, Zakon je primljen 31.decembra 2002. godine. Upućen je poslanicima 13.januara 2003. godine. Ustavno- pravna komisija dostavila je mišljenje 5. februara 2003. godine. Nadležna je Komisija za ljudska prava, emigraciju, izbjeglice i azil čiji je izvještaj poslanicima dostavljen 9. aprila 2003. godine. Otvaram raspravu o tekstu ovoga Zakona u prvom čitanju. Ko želi da govori? Gospodin Petar Kunić. Izvolite.
Poštovano predsjedništvo, poštovani poslanici, ja bih želio ukazati na nekoliko momenata vezano za ovaj Zakon. Prvo da kažem da ovaj Zakon nije prihvaćen jedinstveno na Komisiji, ustavnoj komisiji. Dakle jedan dio članstva iz Ustavne komisije smatralo je da nema pravnog osnova za donošenje ovog Zakona. Drugo, mislim da Zakon prevazilazi nadležnosti institucija BiH. 50 Treće, entiteti su donjeli Zakon o radu gdje su obuhvaćene sve ove odredbe, gotovo sve odredbe koje tretira ovaj Zakon. Četvrto entiteti su radili te zakone sa međunarodnim predstavnicima. Ovdje se entiteti tretiraju faktički kao Distrikt Brčko. Dakle velike su razlike u pravnom statusu. Brčko je pod ekskluzivnim suverenitetom BiH, dok entiteti imaju svoje nadležnosti. Kako sam istakao tekst Zakona prevazilazi te nadležnosti i uspostavlja čak hijerajsku strukturu u određenim momentima iako je kako vam je poznato Ustavom precizno utvrđena podjela nadležnosti, odnosno presunkcija nadležnosti u korist entiteta. Drugo, Zakon ima neke sadržaj nekih odredaba koji nije prihvatljiv. Kao naprimjer član 34. gotovo je neprihvatljiv. Tačka 3. kada radnik navrši 65 godina života i 20 godina staža ...odnosno navrši 40 godina staža osiguranja, ako se poslodavac i radnik drugačije ne dogovore. Dakle otvorena mogućnost da možete raditi koliko hoćete. Mislim da mi nismo u takvim okolnostima da dozvoljavamo rad ljudima koji navrše godine staža, odnosno godine života s obzirom na nezaposlenost i moramo sa više mara voditi računa o mladim ljudima. Član 54. ne prihvatljiv je i mislim zaista onaj koji je stvarao ovu normu ne znam o čemu je razmišljao. Kolektivni ugovor može se ... na teritoriju Bosne i Hercegovine, teritoriju entiteta, Distrikta Brčko za područje jednog ili više kantona, određenog dijela jednog ili više poslodavaca. Do formiranja održavanja i...... na strani poslodavca može vršiti Vlada Bosne i Hercegovine. Dakle da li bi sve sindikate koji se, dakle ova odredba Zakona obavezuje sve sindikata koji se formiraju na teritoriji Bosne i Hercegovine da zaključuje ugovor sa Vladom, odnosno kako to ide u triumi... Dakle Zakon još ima odredbi koje su nepotrebne koje potpuno ponavljaju zakone entiteta i mislim da bi bilo najsretnije rješenje da se ovaj Zakon uputi na Savjet ministara da se Savjet ministara očituje o tekstu ovog Zakona, naravno prevashodno vodeći računa o ustavnim odredbama Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Kuniću. Ko dalje želi da govori? Gospodin Gligorić. Izvolite.
Dame i gospodo s ozbirom da je ovo prvo čitanje, pa evo i ja ću da govorim nešto u načelu, a ne o pojedinostima. A to znači mi u Ustavu BiH imamo tačno taksativno navedene nadležnosti koje treba poštovati je li u skladu sa Ustavom. Na drugoj strani imamo stvarnosti, imamo život, ima, treba napraviti normalnu funkcionalnu Bosnu i Hercegovinu i ja predlažem da s obzirom da je Zakon o zapošljavanju ustvari jedan od onih koji tamo od onih 10 taksativno navedenih nadležnosti eksplicitno nema. 51 Kako da prevaziđemo to? Ja sam to govorio i na komisiji sa željom da nađemo rješenje. Mi sve u Ustavu Bosne i Hercegovine imamo predviđeno. Član 5. Ustava tačka 5. kaže – sve ono o čemu se dogovore entiteti. Ovo je jedna oblast vrlo važna za ispunjavanja određenih znači standarda i uslova koji se mogu podvrstati pod tu tačku. Mnogo će biti ustvari takvih zakona koji će ovdje opet biti problem i uvijek ćemo se pozivati na ustavni osnov kao nešto što nismo predhodno riješili. Ja bih zamolio Kolegij da sa jedne strane sačini sve te zakone koji će doći normlano na Parlament, a da istovremeno vidimo i na drugoj strani znači i naše lidere političkih partija, posebno onih koji su zastupljeni u Predstavničkom domu ili Parlamentarnoj skupštini BiH koji su sa jedne strane jasno rekli – podržavamo ulazak u evroatlanske integracije, a to podrazumjeva donošenje nekih zakona među kojima i ovaj Zakon o zapošljavanju koji je predložio poslanik gospodin Avdić. E sada se nalazimo znači između dvije krajnosti. Normalni ljudi mogu naći rješenje. Rješenje imamo u Ustavu Bosne i Hercegovine. Ali ga nećemo da primjenjujemo. Mislimo da je to neki duži put. Ja smatram da je kraći ukoliko postoji politička volja. Političku volju na jednoj strani imamo, gdje političari koji čine skupštinsku većinu kažu da to hoćemo. I tamo imate 91 uslov nakon što su nas, kako kaže profesor Azra primili na kredit u Savjet Evrope. Moramo ispuniti 91 uslov. Imamo Mapu puta na drugoj strani. 18 onih uslova koje smo djelimično ispunili. Sve to nema onih ili djelimično ima 10 taksativno nadležnosti u Ustavu BiH. I zato smatram da bi bilo dobro da konačno Kolegij vidi šta može da pomogne u smislu da se ovo od deblokira, a da istovremeno se opet ne prekrši Ustav Bosne i Hercegovine koji nam predviđa takvu mogućnost da možemo naći apsolutno svako rješenje u Bosni i Hercegovini. Evo ja sam želio u načelu, predsjedavajući znači reći sa željom da nađemo rješenje, mada smatramo i ja u ovom momentu, što je govorio i profesor Kunić da bi bilo dobro to vratiti na Savjet ministara i da nam u tom pravcu i oni se uključe i pomognu u ovoj mogućnosti da se nađe ovo rješenje i za ovaj Zakon. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Gligoriću. Ko dalje želi da govori? Gospodin Ćeman Mirsad. Neka se pripremi gospodin Špirić.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, prije svega podsjećanje da mi govorimo o Prijedlogu zakona na osnovu člana 95. dakle riječ je o prvom čitanju, a podsjećam da tačka 1. odnosno stav 1. člana 95. kaže da, rasprava u domu počeće sa prvim čitanjem koje se tiče neophodnosti i principa na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Upravo ću ja svoju diskusiju koncipirati na ova dva, ove dvije tačke, koje, dakle, upućuje ovaj stav 1. član 95. neophodnos zakona i principa. Kolega profesor kunić je pravilno konstatovao u svojoj definiciji da je Ustavno-pravna komisija većinom 52 glasova, ali što je poslovnički i korektno dala pozitivnomišljenje u pogledu postojanju ustavno-pravnog osnova i to nije sporno. Što se tiče neophodnosti zakona, ja spadam u krug onih koji, imajući u vidu odredbe ovakvog kakve one jesu, smatram da je daleko širi opseg pitanja i nadležnosti koje se direktno mogu izvesti iz Ustava, pa i za ovaj zakon, nego li se to, hajde da kažem, nekima na prvi pogled čini, ili, pak nekim drugim razlozima motivirani koliko su spremni priznati. Nije sporno da postoji ustavno-pravni osnov za usvajanje zakona na nivou države Bosne i Hercegovine i primjenom, da kažem, onog postupka koji podrazumijeva prenošenje nadležnosti sa entiteta na državne organe. U konkretnom slučajiu, međutim, ja dakle, razmišljajući i kao pravnik smatram da i za ovaj zakon postoji, da kažem, izvorna nadležnost u Ustavu BiH, što je predlagač zakona pravilno i naveo, a da postoji neophodnost za usvajanje jednog zakona na nivou države, proizilazi, između ostalog, iz toga što u zakonodavstvu radno-pravnom zakonodavstvu u BiH i danas, dakle, i u jednom i u drugom entitetu i, ako hoćete Distriktu Brčko postoji razlika u određenim, pa i u nekim elementima bitnim institutima što nije logično državu ove veličine i ukupne relacije koju bi mi trebali njegovati i gajiti, pogotovo što je primjena međunarodnih konvencija, kako onih iz oblasti Međunarodne organizacije rada, odnosno konvencija iz oblasti radnog zakonodavstva, jednako važi i vrijedi i za jedan i drugi entitet. Prema tome, možda čak i tamo kad i postoji mogućnost različitog uređivanja nekih pitanja, bolje je i treba iskoristiti mogućnost da se u interesu konačno građana koji treba da crpe prava pa i obaveze iz radnog zakonodavstva, što je moguće više da se ujednači regulativa u ovoj oblasti. To je, dakle, razlog zbog čega podržavam, na osnovu člana 95. tačka 1. pristup po kome postoji neophodnost za donošenje zakona iz oblasti radnog prava na nivou BiH. Što se tiče principa, jedan od ugrađenih principa jeste i, da kažem, ujednačavanje određenih prava što je, također, dovoljan razlog sam za sebe, da bi se logika koja je primjenjena u predlaganju ovog zakona prihvatila. Ja se slažem i neka to ostane za ovu kasniju fazu, amandmansku fazu da se tekst zakona može u pozitivnom smislu dograditi, između ostalog, mislim da je vrlo lucidna primijećena ova opaska, na koju je ukazao profesor Kunić u vezi sa članom 34, vezano za radni staž, odnosno odlazak u penziju i mogućnost da se mimo određenih godina radnog staža nastavi raditi itd. ali neka to ostane, u stvari, onu amandmansku fazu kada se može intervenirati dajući konstruktivne prijedloge za popravak teksta zakona ovakav kakav jeste i, ja sam ću, moguće je u nastavku, dakle, izaći sa nekim svojim prijedlozima dogradnje ovog teksta u skladu sa Poslovnikom, jer neke stvari su konačno, pored onih koje jasno da ih možda treba drugačije urediti, možda i nedovoljno jasne, pa bi trebalo precizirati. Toliko i hvala.
Zahvaljujem gospodinu Ćemanu. Gospodin Špirić nikola ima riječ, a neka se pripremi gospođa Azra Hadžiahmetović. 53
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, Ja mislim da današnju atmosferu, koja je, aposlutno, na liniji usvajanja zakona, treba iskoristiti. Želim da čestitam kolegi Avdiću što je uložio veliki trud da se zakon napiše, ali moram da kažem da se radi o jednom bitnom sistemskom zakonskom projektu, dakle, koji prevazilazi mogućnosti i jednog poslanika i jedne partije i jednog kluba. Ja ne bih, i čini mi se da ovo što je na tragu profesor Kunić govorio i dr Gligorić da danas pokušamo stvoriti atmosferu da se zakon ne odbije, a da grdimo atmosferu da dođemo do zakonskog projekta, koji može biti okvirni na držvnom nivou, zato bih molio kolegu Seju Avdića, vidite javlja se polemike, ima li ustavnog osnova, nema li, da zakonski projekat ide prema Savjetu ministara da zatražimo viđenje Savjeta ministara, da se danas ne izjašnjavamo, dakle, ne zaključujemo raspravu o zakonu, ali da se radi na stvaranju tog raspoloženja, pa čak ako treba i ove nužne kontakte, ako treba, mislim da ih treba obaviti sa entitetskim vladama. Ja mislim da treba iskoristiti dobro raspoloženje, cijeneći ono što je gospodin Avdić radio. Zato ga ja molim, dakle, najmanje danas je potrebno ovdje da mi vodimo raspravu, na kraju da se izjasnimo zakon ne prođe i ništa nismo uradili, nego da u interesu, da napravimo prohodnost zakona, zamolim kolegu Avdića da, ukoliko je to, naravno, on cijeni da je na tragu ovoga što je i profesor Kunić govorio, dakle, da zakon ide prema Savjetu ministara, sigurno je da se radi o sistemskom zakonskom projektu, sigurno je da će Savjet ministara imati svoje viđenje, vjerovatno, korisne sugestije i da ćemo doboti bolji zakon, na tragu ovoga o čemu su kolege govorile. Ja bih u tom smislu bio spreman danas da ovu rapsravu, recimo zaključimo, da se ne izjašnjavamo. Bojim se ako pristupimo, dakle, bojim se ako pristupimo glasanju da ćemo danas završiti sa ovim zakonom, a nije nam to, vidjeli ste iz diskusija, nije nam cilj, zato moja molba prema kolegi Avdiću, koji je, zasigurno uložio najveći trud da ovo napiše. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću. Gospodin Azra Hadžiahmetović. Gospodin Sead Avdić je dobio prednost od, dobili ste prednost kao predlagač.
Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, Uvažavam diskusije koje su, u cjelosti bile na dobrobit i, prije svega, sa ciljem da se ovaj zakon usvoji na nivou BiH. Sigurno da ovaj zakon, koji je sistemskog karaktera ne može biti rezultat jednog poslanika, niti jedan obim i kapacitet jednog čovjeka može pomiriti sve ono što je nužno i potrebno za definiranje, odnosno za oblikovanje ovako jednog zakonskog projekta, što znači u zakonskom projektu su učestvovali i ekspertska grupa sindikata i imali smo dio javne rasprave u BiH, što znači, zakon koji je pred vama je, vjerovatno će biti inoviran sa većim brojem amandmana koji su, jednostavno proizašli kao rezultat javne rasprave i u tom kontekstu dr Kunić ima u cjelosti pravo s aspekta člana 34. što smo i mi primijetili ili, jednostavno izjednačavanje entiteta sa Distriktom 54 Brčko itd. ali to su pojedinosti koje ne remete one ciljeve koje zakon treba da postigne, a prije svega je, da samo još dodatno argumentiram, da je obaveza ovog parlamenta da ovaj zakon do kraja ozbiljno, seriozno razmotri i da ga, jednostavno pokuša usvojiti, a to znači da smo se obavezali tamo godine '98. Madridskom konferencijom, ili Konvencijom Vijeća za implementaciju mira, da jednostavno do 15. maja '99. odnosno 31. maja '99. godine da se usvoji ovaj zakon na nivou BiH, a da se standardi, čitam, i iskustva Evropske unije treba da posluže kao smjernice u ovoj oblasti. Ako treba da ponovim ovu rečenicu, mi smo se prošlog, prošle sjednice Parlamenta obavezali, fokusirali političku energiju da ćemo raditi na, jednostavno, putu uključivanja kao zemlje BiH, kao punopravnog člana u Evropsku uniju, što znači više nema diskusije,uslovno rečeno, da li hoćemo ili nećemo istrajati na ovom putu, nego jednostavno to je dugoročni cilj politike BiH, uključivanje u evropske integracije i, jednostavno, omogućavanje prijema BiH kao punopravne članice u evropsku zajednicu. To je jedno. Drugo, ispunjavamo tih 91 posprijemni uvjet Vijeća Evrope, Vaj-peper Bijela knjiga, koja definira 6.400 propisa zemalja Evropske zajednice, što znači, sve je to baština i tradicija koja se treba implementirati na područje BiH, a s druge strane imati ono što smo potpisali 65 konvencija Međunarodne organizacije rada, posebno 88. i 122 koje uređuju politiku zapošljavalja, koje uređuju posrednika u zapošljavanju na nivou jedne države, što znači, da argumentirajući na ovakav način, pored stavova Ustavno-pravne komisije i Komisije za ljudska prava, objektivno ovaj zakon ima svoje mjesto u zakonodvnoj proceduri BH Parlamenta i u tom kontekstu, sigurno da se treba, još jedanputa ponavljam i da je nužan i potreban na nivou BiH ovakav zakonski projekat. To je jedno. Također, ovaj zakon objektivno harmonizira radničko-pravno zakonodavstvo na nivou BiH, jača jedinstven ekonomski prostor i ja mislim da ne bi mogao biti jedinstven ekonomski prostor bez ovog zakona, dok, jednostavno prošli put smo usvojili na jednoj od prošlih sjednica zakonski projekat koji je definirao Agenciju za rad i zapošljavanje na nivou BiH. Imamo Agenciju a nemamo zakona, itd. što znači da zakon, sigurno, može izdržati kritiku ili probu ustavno-pravnog osnova ili potrebe da se donese na nivou države BiH. Ako zakon koji je pred vama unapređuje, štiti, jednostavno čini korak dalje ka zaštiti prava radnika u BiH, onda, objektivno nema tu više ni entitetskih politika, niti politika od pojedine političke stranke ili partije, nego jednostavno ima dobrobit običnog čovjeka u BiH i mislim da je to krupna novina u ovom zakonu, posebno član 72. koji šititi radnike posebno prilikom gubitka posla, koji su na čekanju, koji su, jednostvno, aposlutno egzistencijalno ugroženi i kojima je ugroženo elementarno ljudsko pravo, pravo na rad. Također je Komisija za ljudska prava uputila ovaj zakon Vijeću ministara, uputila je ovaj zakon Vijeću ministara i tu nema nikakve dileme, da, jednostavno zakon treba proći i da treba dobiti mišljenje, kako da ne, i Vijeća ministara i to nije nikakav problem i ako se Parlament slaže, ja nemam ništa protiv da sačekamo mišljenje Vijeća ministara i da omogućimo, moguće je još dodatni dio javne rapsrave i da znate dobro, ja vas 55 upoznajem s aspekta sindikalne, znači djelovanja sindikata u BiH, ja sam iscrpio sve mogućnosti da se animiraju sindikati i da daju svoje mišljenje, što znači, da su dijelom iscrpljene mogućnosti, ali ćemo pokušati još dodatno da konstatujemo, prije svega, uslovno rečeno, kako se to kaže «radnička baza», odnosno sindikat u oba entiteta i sindikad na nivou BiH, što znači, vjerujte imamo veći broj amadnmana na ovaj zakonski projekat i u tom kontekstu, sigurno će amandmani doći i od samog predlagača. Ja se zahvaljujem svima koji su pomogli da se uradi ovaj zakon i da to nije, jednostvno, sigurno zakon jednog poslanika, nego zakonski projekat koji je predložen od strane više znalaca, ekspertskih grupa koje su rdile na ovom zakonu, uz uvažvanje svih primjedbi koje ste, sigurno da će zakon sa dodatnim, jednostavno amandmanima biti dobar zakonski projekat, koji će moći poslužiti i entitetskim zakonima, koji nisu ugroženi sa ovim zakonom i, koji, jednostavno trebaju se samo harmonizirati sa zakonom koji se donese na nivou BiH. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Avdiću. Rijeć ima gospođa Azra Hadžiahmetović, neka se pripremi Miloš Jovanović, nakon toga gospođa Seada Palavrić, pa onda gospodin Jozo Križanović. Ja bih vas molio samo da se držite vremena za diskusiju, tema jeste važna, ali, izvolite gospođo Hadžiahmetović.
Zahvaljujem uvaženom predsjedništvu, kolegice i kolege poslanici, Kad je riječ o ovoj oblasti koja reguliše problematiku rada, ja sam s pažnjom slušala, eventualne sumnje u ustavni osnov regulisanja ove materije na državnom nivu BiH i u tom smislu bih više u f... smislu a i u načinu razmišljanja, očekujući da će Kolegij ići u susret prijedlogu koji je dao kolega Špirić. Dala bih, možda, par uputa, za koje i te kako postoji ustavni osnov u Ustavu BiH. Odredbama koje se odnose na regulativu tržišne ekonomije, odnosno na tranziciju kao tržišne ekonomije. Ja želim sve one koji nisu ekonomisti podsjetiti, da tržišna ekonomija podrazumijeva regulativu u oblasti tržišta roba i usluga, regualtivu u oblasti tržišta kapitala i u jednom i u drugom području države, odnosno institucija BiH su odmakle u kreiranju jednog ambijenta za tržišni način, pvređivanja a ono na čemu ništa nismo uradili na državnom nivou, to je tržište rada, odnosno problematika koja se u zakonodavnom smislu uobičajenom reguliše sa 3-4 zakona. Zakonom o radu, zakonom o posredovanju, zapošljavanju, zakonom o štrajku i zapošljavanju stranaca, odnosno zapošljavanju u inostranstvu. Mislim da nije potrebno govoriti o potrebi donošenja ovakvih zakonskih akata, jer svjedoci smo, baš u posljednje vrijeme jednog zaoštrenog problema, da kažem, vezano za datašmane i za mogućnost gubljenja pozicija bosanskohercegovačkih firmi koje rade u inostranstvu ili, recimo, aspekt jedinstvenog ekonomskog prostora, odnosno jedinstvene regulative. Onaj međunarodno-pravni aspekt komunikacija sa Međunarodnom organizacijom rada, odnsono poštovanja međunarodnih konvencija i, dozvolite, na kraju, evo, uz puno ovlaštenje u ime Kluba Stranke za BiH, predložim da, ukoliko postoji otvorena pitanja, odnosno, eventualno, sumnje u ustavni ili 56 bilo kakav osnov nakon kompletne argumentacije, koja se mogla čuti danas, predlažemo da se uputi ovaj prijedlog zakona, odnosno ovaj draft zakona Vijeću ministara, ali da se ograniči rok, da nam Vijeće ministara u roku, npr. u roku mjesec dana reaguje sa svojim stavom, vezano za ovaj prvi, prvi zakonski akt, koji reguliše oblast segmenta tržišne ekonomije tržišta rada. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospođi Hadžiahmetović. Poslovnička intervencija gospodin Novaković. Neka se pripremi gospodin Jovanović.
Kolege poslanici, ja koliko sam shvatio predlagača ovog zakona, da je on saglasan da, praktično, prekinemo raspravu o ovom zakonu i zakon uputimo Savjetu ministara. Ako nastavimo raspravu i glasamo u prvom čitanju, onda mi onemogućujemo amandmansku fazu, na koju je, opet predlagač zakona bio spreman kad je rekao da on lično, nema ništa protiv da to ide čak i do nivoa sindikata. Dakle, moja intervencija je, uz izvinjenje kolegama koji su se javili za riječ da, ako predlagač smatra da zakon dalje ne treba o njemu da se glasa, onda mislim da trebamo raspravu o ovom zakonu prekinuti i vratiti ga Savjetu ministara i omogućiti amandmansku fazu prije prvog čitanja.
Zahvaljujem, bez obzira na ovu intervenciju, ja ću, ipak, nastaviti raspravu sa prijavljenim diskutantima, mada se može i o ovome diskutirati i ovo je pitanje koje može naći svoje mjesto u Poslovniku, ali dozvolite, radi se o važnoj temi i što se čuje više mišljenja, tim bolje, ja se nadam da ćemo prije doći do rješenja, pa evo, time sam motiviran. Gospodin Jovanović ima riječ. Neka se pripremi gospođa Palavrić.
Ako imam pravo u ime Komisije za ljudska prava, izbjeglice i azil, ne vidim gospodina Jahića, predjsednika Komisije, ali baš, upravo da ne vraćamo što je ranije govoreno, znači i Komisija je predložila. Znači, bio je stav i Komisije, izuzev jednog poslanika, izuzev gospodina Gligorića koji je bio protiv jedini i sad on izađe ovdje za govornicu i onda sad nam drži predavanja, kako to mi treba da se ponašamo, kako je to dobro, eh sad ne vidim kome se dodvorava. Vidim da su kamere isključene, ne vidim puno ovih naših prijatelja iz međunarodnih organizacija. One bi, vjerovatno prenijele gospodinu Gligoriću, da je on dobar, da je kooperativan i, znači, ponvljam, Komisija je jednoglasno, odnosno jedini je bio protiv gospodin Gligorić predložila da se ide na Vijeće ministara da oni daju svoje mišljenje da bi onda išlo na skupštinu. 57
Zahvaljujem gospodinu Jovanoviću. Gospodin Gligorić se, naravno, javlja za repliku. Ja mu dajem riječ. Izvolite gospodine Gligoriću.
Dame i gospodo, Nadam se da u današnjim komunikacijama nisam ja problem pa da je palo slovo i dežurni krivac za sve što se danas dogodilo je Tihomir Gligorić, ali da kažem. Vidite, nešto šta sam htio da kažem. Pričamo danas o zakonu o zapošljavanju o radu itd., sutra ćemo o zakonu o obrazovanju, trebamo da ispunimo u prioritetu da bi ušli u Savjet Evrope, o zaštiti spomenika kulture itd. Sve to nije u onih deset taksativno navedenih po Ustavu.
Gospodine Jovanoviću, ja bih vas zamolio da omogućimo da se govori za govornicom. Nastavite gospodine Gligoriću.
Zahvaljujem. To znači da ćemo mi doći u situaciju kad se sada pozivamo i u pravu su kad kažu Parlament donosi zakone, ali kad kažemo i pozivamo se samo na ljudska prava, tj. širok pojam, ali samo ekslicitno se pozivati na ljudska prava u odnosu na konkretnu oblast kao što je saobraćaj, obrazovanje, nije to to ljudi u pravnom smislu, ali imamo rješenje i sad nešto drugo gospodine Jovanoviću. Politika SDS jeste da se nametne zakon o zapošljavanju, zakon o obrazovanju, zakon o kulturnom naslijeđu, da to uradi Pedi Eždaun visoki predstavnik i njegova kancelarija, onda mi to poštujemo i to provodimo. Zašto smo licemjerni ljudi? Što će nama Pedi Eždaun da donosi nekakve zakone? Nemam ja šta da se udvaram niti visokom predstavniku niti ovdje bilo kome od vas, želim da budem normalan čovjek i da shvatimo da su entiteti da bi se zaustavio rad dobili određene nadležnosti i kad treba postati BiH kao međunarodno priznata država, funkcionalna i treba joj dio nadležnosti, neosporno joj treba dati dio nadležnosti, onda joj dajte gospodine iz SDS-a, ali kad uđemo u Evropsku uniju i ispunimo standarde i damo prenesemo nadležnosti, onda ćemo dobiti situaciju da možemo decentralizovati BiH i neće biti centralizovana i neće biti unitaristička, to treba biti nova srpska politika, ali to vi u SDS-u ne možete da razumijete. Hvala vam.
Sad imamo dvojica. Dogovorite se hoćeteli obojica ili jedan? Gospodin Novaković, molim vas malo pažnje. Dajte da privodimo ovo. 58
Da kažem prvo da je, da su netačne bilo kakve insinuacije da ovo ima veze sa današnjom, sa onim što se ranije dešavalo. Dakle, također sam izašao da kažem da veoma cijenim principijelne stavove gospodina Gligorića i da njegov doprinos srpskoj politici, s obzirom na ovu sada izjavu, kako je vrlo važno da centralizujemo BiH da bi je mogli decentralizovati. Ja mislim da će ovo biti još jedna knjiga gospodina Gligorića koju će poslanici, naravno, moći da pročitaju. Hvala.
Gospodin Jovanović kratko pa da idemo sa gospođom Palavrić.
Vidite gospodo, politici SDS nema pravo da govori gospodin Gligorić. Znači, ja kao poslanik SDS sam predložio što je danas reklo ovdje deset ljudi i, vjerovatno će to biti i usvojeno, a jedini, ponavljam, jedini je on bio protiv toga. Ponavljam, znači, ja govorim iskreno ono što jeste. Ima ovdje kolega iz komisije, pa neka kažu.
Zahvaljujem. Gospođa Palavrić ima riječ. Idemo dalje sa raspravom. Idemo, zakon o radu je u pitanju. Molim vas lijepo, idemo usmjeriti raspravu na temu. Izvolite gospođo Palavrić. Neka se pripremi gospodin Križanović.
Dopustite da primijetim da, nakon prošle Zajedničke plenarne sjednice, kad smo svi rekli punih usta da hoćemo u evropske integracije da danas zaista na ovome Zakonu ja sam veoma, veoma veoma razočarana. Razočarana sam činjenicom što sve stranke iz RS zastupaju isti stav čim se pojavi jedan od zakona koji treba da svim građanima Bosne i Hercegovine osigura jednaka prava. Jednaka, ista. Jer znali smo mi to i prije, a potvrđeno je prošli puta na Plenarnoj sjednici da prema Svijetu i prema evroatlasnkim integracijama može ići samo Bosna i Hercegovina, a njeni entiteti isto kao što ni u drugim zemljama Evrope ne idu pokrajine nego idu zemlje. Dakle toliko o tome. Ja i dalje ostajem pri tome da je ovaj Zakon i te kako neophodan građanima Bosne i Hercegovine svima podjednako i u Republici Srpskoj i Distriktu Brčko i Federaciji BiH. Da je dakle potreban i da za to postoje ustavno pravni osnov. Pored osnova koji je predlagač naveo, koji je neupitan ja se ponovo pozivam na osnov predviđen u članu 3.5a, dakle dodatnim nadležnostima Bosne i Hercegovine, jer je moguće da Bosna i Hercegovina preuzme odgovornost za obaveze koje su potrebne za očuvanje suvereniteta, teritorijalnog integriteta, političke neovisnosti i međunarodnog subjektiviteta Bosne i Hercegovine. Ako članstvo u međunarodnoj organizaciji rada i 59 sličnim nije nama neophodno, onda za međunarodni subjektivitet, onda zaista ne znam šta jeste. Pored toga predlagač je naveo Madridsku deklaraciju. Pet godina je od tada, a to nije urađeno. Prema tome o neophodnosti ovoga Zakona nema razloga raspravljati, jer je ono neupitno. O principa na kojima je zasnovan također i principi su neupitni. Ono o čemu se može raspravljati su pojedinačna rješenja u pojedinačnim članovima i to je moguće gospodo rješavati amandmanima. Uopće nije nemoguće izaći iz ove situaciju, ne izaći iz situacije, ovo je normalan tok. Dakle uložimo amandmane na sve što nije dobro riješeno u pojedinim članovima, a neophodnosti i principi su neupitni i nema razloga da se ne glasa o prvom čitanju. I nemojte mi molim vas pozivati se na to – treba Vijeće ministara da da svoj stav. Komisija za ljudska prava kada je razmatrala ovaj Zakon o čijoj, odlučila da ga uputi na Vijeće ministara. Valjda ga je i uputila. Koliko onda treba čekati da Vijeće ministara da o nečemu stav. Imalo je priliku, pozvano je i trebalo je dati svoj stav. Njegov stav nije neophodan nama da bismo se izjasnili o tome da li je ovaj Zakon neophodan i da li su principi na kojima je postavljen dobro postavljeni. Dakle apeliram na sve nas da zaista pokažemo dobru volju da izglasamo ovaj zakon u prvom čitanju da više ne gubimo vrijeme, a pzivam na sve da amandmanski djelujemo na pojedine članove i njegova rješenja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospođi Palavrić. Polahko, samo malo, prvi zamjenik predsjedavajućeg gospodin Špirić. Poslovnička intervencija. Nakon toga gospodin Momčilo Novaković. On je sljedeći prijavljeni, također intervencija, pa nakon toga gospodin Kunić, on se sljedeći prijavio, intervencija, pa nakon toga gospodin Jusufović intervencija. Jusufoviću intervencija. Nije diskusija. Jer Križanović čeka. Intervencija nakon diskusije gospođe Palavrić. nemojte tako, onda Križanović ima prije vas prednost. To ćemo raspetljati kasnije. Da vidimo. Nastavite. Molim vas.
Gospodine predsjedavajući kolege i kolegice, mislio sam da ćemo ovu raspravu voditi u onom tonu u kojem je i bila. Platili smo cijenu zastoja pojedinih projekata ubacujući priču vi iz entiteta, vi iz Republike Srpske ste svi isti. Mi smo drugi bolji itd. Nije ovo Zakon dans čija je rasprava odmicala na tom tonu. Hoćemo da dođemo do dobrog državnog zakona. Zato je sugestija gospodina profesora Kunića, Tihe Gligorića, profesorice Azre, svih nas bila da se iskoristi pravo pošto se radi o sistemskom zakonskom projektu da Vijeće ministara da svoje gledanje. Možda ljudi kažu da nemaju priliku. Možda će ugraditi nešto što je dobro. Dakle hoćemo da dođemo do dobrog zakona. Dajte molim vas da svaku raspravu iskoristimo u tom smislu da promovišemo 60 nastojanje da dođemo do zakona, a ne eto vi imate unaprijed neki dogovor. Želim da vas uvjerim da takav dogovor ne postoji. Mislim da je prijedlog gospođe Azre bio i ...ovoga što je predlagač gospodin Avdić rekao i dajte da sada ne gubimo, mislim u tom smislu vrijeme. Eto u tom smislu sam htio da intervenišem i da zamolim da ne vodimo rasprave koje su bile na liniji kočenja donošenja Zakona. Hvala vam lijepo.
Da li ima potrebe gospodine Novakoviću. Ima potrebe. Izvolite. Kratko dakle, poslovnička intervenicija, replika, šta je, ja ne znam reći ćete tamo. Uglavnom nakon diskusije gospođe Palavrić.
S obzirom da sam ja predložio i imao ovako poslovničku intervenciju koja nije uvažena i, dakle, mi smo ušli u raspravu, ovo zbog čega ja izlazim nema mnogo veze sa ovim zakonom i ja prihvatam ponovo intervenciju gospodina Špirića, jer je potpuno ista onome što sam ja ovdje rekao, ali izašao sam zbog netačnog navoda ovdje. Prvo da vas zamolim da poslanicima SDS ne pripisujete ono što oni nisu rekli. Dovoljno je ono što kažemo valjda, a gospodin Jovanović je potpuno jasno rekao kakav je njegov stav bio na komisiji i mislim da nema, zaista, razloga da sad ovdje pripisujemo SDS kako je ona protiv svega onoga što je za dobro svih građana. Molim vas, to je konstrukcija, koja, vjerovatno ne bi izdržala neke probe. Također, želim da zamolim ovdje kolege da u važavaju ustavno ustrojstvo BiH i RS nije pokrajina. Ja se nadam da neće ni biti i mi ćemo se, bar što se tiče SDS truditi da RS ne bude pokrajina u BiH. Hvala vam.
Gospodin Kunić Petar. Kratka intervencija, dakle, minuta. Pa intervencije su, nije ovo diskusija, po minutu jedno dosta je. Po nekoliko puta se javljamo.
Intervencija na diskusiju gospođe Palavrić. Zaista mi smo se prošli put jednodušno izjasnili za evropske integracije i ovdje niko ne dovodi u pitanje evropske integracije. Ja vas moram podsjetiti da sam ja oponirao vezano za vaš nastup oko promjene Ustava i naprošloj plenarnoj sjednici i uvijek ću to činiti. Duraleks-sebleks zakon je tvrd ali je zakon. Molim vas, moramo se pridržavati Ustava. Niko ne osporava, niko ne osporava da nema praktične potrebe za uređivanje radnih odnosa, za strane državljane, institucije BiH, da niko ne osporava da ima materiju upućivanja na rad u inostranstvo, dakle, da to tretiraju institucije BiH. Niko ne osporava kada se radi o prihvaćanju međunarodnih standarda, da se uputi na te standarde, odnosno da se pozove 61 na konvencije što ovaj zakon, radni tekst zakona, odnosno nacrt u kojem je vidu i čini, ali osporava neke stvari koje su ne prihvatljive. Zamislite molim vas da prihvatimo činjenicu da svi sindikati, udruženja, razna udruženja na prostoru BiH potpisuju ugovor sa Savjetom ministara. Molim vas, šta bi nam ljudi rekli, a taj vid sada imamo u tom zakonu. Dakle, nema potrebe ponavljati se.
Dobro, gospodine Kuniću, isključite mobitel prije svega isključite mobitel.
Kad ove odredbe imamo u entitetskim zakonima i ne znam zašto je tolika težnja u tom pravcu. Zašto su emocije toliko usmjerene u tom pravcu, kad je Ustav jasan.
Molim vas gospodin Jozo Križanović. Gospodine Kuniću, isključite mobitel. Neka se prirpemi gospodin Munib Jusufović.
Poštovane kolegice i kolege, Ja ću, zaista, pokušati biti kratak. Ja nakon ovoga što smo do sada čuli, ne bih mogao nešto posebno reći, izuzev toga da javno saopćim da spadam među one koji smatra da je donošenje ovog zakona, dakle, zakona o radu veoma značajno i bitno iz više razloga. Prije svega, neki su ovdje već to nabrajali, ja ću ih samo taksativno navesti. To je uvezivanje ekonomskog prostora BiH, stvaranje ...uvjeta za pokretljivost radne snage, stvaranja tržišta radne snage išto je za mene posebno značajno jeste, uvođenje konačno reda u jedno očajno stanje zaposlenih u BiH. To je za mene parek-selans zakon koji treba da slijedi, da oslikava, da kažem jedno demokratsko društvo, da govori o nama kako se odnosimo prema radu i odnosima koji vladaju u sferi rada. Dakle, ako sam dobro razumio, većina kolega se zalaže za potrebu donošenja zakona na razini BiH, jer nam i to omogućava jednu da kažem korenspodenciju sa svijetom. Da ne bi kvarili dosadašnju atmosferu i dosadašnje ovdje što smo se opredijelili za ovakav pristup, možda bi dobro bilo da se ide sa zaključkom, dakle, uvažavajući naše raspoloženje da cijenimo potrebu donošenja ovog zakona da obavežemo rokom Vijeće ministara do kada ono treba da se pojavi sa očitovanjem u odnosu na ovaj nacrt pred ovim domom, recimo da to bude najkasnije možda mjesec dana, da ne gubimo tempo i da ne propuštamo priliku donošenja jednog vrlo bitnog zakona za BiH. Evo, toliko.
Zahvaljujem gospodine Križanoviću. Gospodin Jusufović, onda je iscrpljena, ja ću kratko uzeti riječ i, naravno predlagač zdržava pravo da se obrati još jedanput. 62
Gospodine predsjedavajući, ja ću stvarno biti kratak.
Izvolite Munibe.
... danas da nismo trebali otvarati raspravu o ovim pitanjima iz više razloga. Prvo, uslijedio je prijedlog gospodina Špirića kao nove, svježe snage u ovom kolegiju gdje se odmah to osjetilo danas da ide u konstruktivnom pravcu, što znači da taj prijedlog je istovjetan sa prijedlogom Komisije za ljudska prava, da bi predlagač kasnije objasnio, dalje, gospođica Azra je čak dala i konkretan rok Ministarskom vijeću. Da li bi predlagač prihvatio to kao objašnjenje? Međutim, želim nešto drugo reći. Danas, ja bar tako nisam shvatio niti od jednog svog kolege poslanika iz RS da je rekao da je protiv zakona. Iz tih razloga želim da se pridružim kolegama iz, svojim kolegama da, jer nisam čuo ni jedan ton da neće usvajanje zakona, znači, danas imamo konsenzus po tom pitanju da jesmo za zakon jer je dosta usvojeno, ali da ovaj zakon koji jeste značajan, jeste sistemski da, ipak, realno nije zreo za usvajanje. Bolje da zakon ne padne i zato je to trebao gospodin Avdić jasno da kaže, mada je on to predložio da prođe ovu određenu proceduru, jednostavno da se doradi, s obzriom na svoj značaj i da onda ide dalje svojim putem, jer u suprotnom treba biti realan nije za, nisu stvorene pretpostavke za usvajanje, što znači da zakon pada. I, ja predlažem predlagaču ako još nije jasno to naznačio da to još jednom kažemo da bi zakon ostao u opticaju. Toliko.
Zahvaljujem gospodine Jusufoviću. Na ovaj način je iscrpljena lista onih koji su se prijavili za diskusiju, jedino ukoliko gospodin Špirić želi da se zahvali gospodinu Jusufoviću za ove pohvale, možemo dati riječ gospodinu Špiriću, a gospodinu Jusufoviću samo da ga podsjetim da je ovo 12. sjednica koju vodi predsjedavajući Doma, naravno uz pomoć svih vas. Ja sam vas u potpunosti razumio. Dakle, ako vi želite gospodine da se zahvalite ja ću vama dati riječ. Nema problema. Okej. U potpunosti vas razumijem gospodine Jusufoviću. Ovo je bilo malo šale, jer se šalio i gospodin Jusufović, ja sam to tako shvatio, pa sam ja uzvratio na ovaj način. Gospodin Avdić da li želi kao predlagač da nešto kaže, a onda ću ja, također nešto. Zaključili smo raspravu. Još govori Sead Avdić i ja ću predložiti zaključak.
Dame i gospodo, ja vam se zahvaljujem kolege poslanici na ovome što ste, jednostavno u ovako konstruktivnom, sadržajnom raspravom osmislili i poboljšali, 63 uslovno rečeno dali naznake poboljšanja teksta zakona. Međutim, ovo je danas, ipak, prvo čitanje i u tom smislu ako nisu upitni ciljevi ovog zakona, njegov ustavno-pravni osnov i, jednostavno mišljenje komisije za ljudska prava, on objektivno jeste spreman sa aspekta glasanja o povjerenju ovome zakona u kontekstu prvog čitanja. To bi bilo moguće, najbolji izlaz iz ove situacije, a Vijeće ministara pozvati da do drugog čitanja da svoje mišljenje, amandmane, eventualno i da u tom kontekstu, jednostavno kupimo vrijeme. Mi smo prošli puta, ja vas podsjećam i ohrabrujem na tom putu, a to znači da smo se dogovorili, pa prije svega i Kolegij, cjelokupan Parlament da dinamiziramo rad ovog parlamenta Predstavničkog doma i Doma naroda, da dinamiziramo i da jednostavno usvajamo ono što nije spremno s aspekta evropske regulative, regulative Evropske zajednice i Bijele knjige itd. Međutim, ja nisam protiv ni prijedloga Stranke za BiH. Znači, Komisija za ljudska prava je uputila ovo Vijeću ministara. Dajmo mu ovo još mjesec dana, jednostavno,uslovno rečeno vremenskog roka da nam dostavi svoje mišljenje, svoje prijedloge amandmana na ovaj zakon. Ali, opet, jednostavno ponavljam još jedanputa da prvo čitanje jesu samo principi,ustavno-pravni osnov i principi i ciljevi koji nisu sporni s aspekta zakona o radu i zapošljavanju na nivou BiH. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Seadu Avdiću. Dame i gospodo poslanici, ja ću u kratkim crtama da kažem šta mislim o tekstu ovog zakona i da kažem u kakvoj smo mi poslovničkoj situaciji trenutno. Meni je drago da danas nije bilo ni jednog poslanika koji je osporavao potrebu da država BiH ima ovakav zakon. Ja to i razumijem, jer potrebno je samo pogledati sdržaj ovog zakona, zapravo, pročitati njegov član 1. i odmah iz toga saznati da je logično da.
Je li ovo diskusija predsjedavajući? Ako je diskusija treba izaći, tako je poslovnički.
Gospodine Špiriću, nije vas bilo, vi ste prvi zamjenik predsjedavajućeg, ja bih vas zamolio da mi date riječ. Ova primjedba je na mjestu. Ja poštujem. Poslovnik ovo jeste, zato gospodin Špirić je u pravu. Ja sam to praktikovao ranije. Dakle, potrebno je pročitati samo član 1. Ja ću nastaviti, ipak, diskusiju gospodine Špiriću, ako nemate ništa protiv, iz kojeg jasno se vidi šta je njegov cilj. Prema tome, meni je potpuno normalno i logično i razumljivo da u ovom parlmentu nije bilo poslanika koji bi se protivili potrebi donošenja ovog zakona. Ja želim ovdje da kažem šta je smisao moje diskusije, a onda ću se vratiti za govornicu da predložim zaključak kao predsjedavajući Doma. Niko od vas nije se osvrnuo na Zakon o 64 ministarstvima i drugim tijelima državne uprave BiH. U Zakonu o ministarstvima, u Zakonu o Vijeću ministara, kasnije u Zakonu o ministarstvima, dakle, pored Ustava BiH, koji govori o ustavnom osnovu, postoji jedna čitava oblast koja se zove oblast rada i zapošljavanja i koja se nalazi u nadležnosti institucija BiH i potpuno je normalno da ćemo mi, i ja očekujem ovdje u Državnom parlamentu donijeti zakone za sve one oblasti koje su date u nadležnost institucija BiH. Ja, pravo da vam kažem, očekujem u skorije vrijeme i zakon o zdravstvu i zakon o osnovama penzijskog osiguranja, naravno i zakon o radu i zapošljavanju, zakon o ekologiji i niz drugih zakona koji uređuju oblasti koje su date u nadležnost institucijama BiH. I, zbog toga ja mislim da je konačno ovaj prjedlog gospodina Avdića, či trud i zalaganje, kao i, naravno, sindikata u izradi ovog zakona ja posebno cijenim važan prijedlog gospodina Avdića da i Vijeće ministara, koje će direktno imati ingerencije u ovoj oblasti se očituje o samom tekstu zakona i da svoje prijedloge i sugestije. Na ovaj način je završenamoja diskusija a na osnovu svega ovog što sam do sada čuo, bilo bi dobro kada bi se zakon mogao usvojiti danas u prvom čitanju. Očigledno je, dakle, iz onoga što sam ja vidio, iz iskaza predstavnika političkih stranaka, da to danas ... to je vjerovatno bio i gospodin Avdić i zato je predložio zaključak da Dom ovaj zakon, dakle, pridržavajući njegove principe dostavi Vijeću ministara BiH, koje treba u roku od 30 dana da se očituje o tekstu ovog zakona i svoje viđenje teksta i dostavi ovom domu, komisiji ovog doma i onda ćemo dalje nastaviti proceduru. To bi bio zaključak kojeg ste vi jednoglasno predložili svi koji ste govorili danas na sjednici Doma. Mi ćemo ga vratiti u parlamentarnu proceduru i donijeti odluku. Otvaram raspravu povodom ovog zaključka. Ja sam, dakle, samo reinterpretirao zaključak gospodina Avdića i ostalih. Ako se niko ne javlja za riječ, prelazimo na izjašnjavanje. Ko je za ovaj zakon? Hvala vam lijepa. Ima li ko protiv ovog zaključka? Ima li uzdržanih? Dakle, konstatujem da smo usvojili zaključak jednoglasno sa 35 glasova za, bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova. Evo vam vaš zakon. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda to je 16. tačka. Ad.16.Izvještaj Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija Bosne i Hercegovine o obavljenoj reviziji finansijskog poslovanja za 2001. godinu Dame i gospodo poslanici, mi smo blagovremeno primili izvještaj za reviziju. On je prošao komisijsku fazu, na način kako je to ovdje uobičajeno u Parlamentarnoj skupštini BiH. Odmah da kažem da se ovimizvještajima pridaje posebna pažnja i da se u odnosu na njih primjenjuje nešto strožija i sveobuhvatnija procedura. Nakon jednog seminara kojeg smo mi kao poslanici imali vezano za ovu temu i mislim 65 da naša komisija za finansije i budžet je praktikovala tu proceduru i prilikom podnošenja izvještaja o ovim izvještajima našem domu. Ja bih sada pozvao za govornicu, ukoliko smatra potrebnim da se obrati Parlamentu generalnog revizora. On misli da ne treba. Izvještaj imamo, je li tako, ali bih onda pozvao za govornicu predsjednika Komisije za finansije i budžet koja nam je podnijela ove izvještaje gospodina Nikolu Špirića. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, Ja želim da kažem da je Komisija za finansije i budžet revizorskim izvještajima institucija BiH posvetila pet svojih redovnih zasjedanja, da smo imali ozbiljan i dobar rad i da je proizvod tog našeg rada izvještaj koji smo podnijeli Predstavničkom vijeću Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Mi žalimo što su izbori i sve ono što je pratilo konstituisanje ovog parlamenta, možda sa vremenske tačke gledanja na ovaj problem, mnoge stvari stavila adakta, jer smo radili, razmatrali smo izvještaj poslovanje institucija za 2001. godinu, ali, evo, mi se nadamo da uz veliko angažovanje i zalaganje Ureda za reviziju institucija BiH ćemo dobiti izvještaj za 2002. godinu, kojem ćemo, također, posvetiti veliku pažnju. Želim da se zahvalim članovima Komisije za finansije i budžet koji su stvarno uložili mnogo truda i rada da biste ovaj izvještaj dobili u propisanoj formi, uz pomoć različitih međunarodnih organizacija i OSCE-a i molim Predstavničko vijeće da ove izvještaje usvoji u formi u kojoj je predložila Komisija za finansije i budžet.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću, predsjedniku Komisije za finansije i budžet. Ja sada otvaram raspravu po svih 20 izvještaja, a onda ćemo glasati pojedinačno za svaki od ovih izvještaja. Ko želi da govori? Gospođa Ruža Sopta, neka se pripremi gospodin Miloš Jovanović, Hazim Felić nakon toga, gospodin Hazim Felić.
Kolegice i kolege, gospodo predsjedavajući, ja nisam mogla propustiti priliku da uputim sve pohvale generalnom revizoru i njegovim kolegama i cijelom Uredu na ovako lijepo i uredno pripremljen materijal. Ja od kad sam u ovom parlamentu, nisam imala koncizniji, urednije složen, pa ako hoćete jasniji i pregledniji materijal, a pogotovo znajući da isti rade na adekvatnim prostorima i da nemaju popunjenu kadrovsku strukturu koja je predviđena. Sve pohvale bih uputila i Komisiji, jer i u ovom materijalu, kažem nisam imala prilike da ovako da vidim da je Komisija posvetila pet sjednica, imala dodatnih pitanja po pojedinim nstitucijama i dala sugestije ovom parlamentu, koje ja unaprijed kažem da bi ih trebalo podržati i vjerovatno ako se budu formirali zaključci ukomponirati. 66 Međutim, koliko sam god sa ovim bila oduševljena, toliko sam bila šokirana sa, da je od 20 institucija, koliko je revidirao ovaj ured, samo pet dobilo pozitivno mišljenje, dok je ostalih 15 ima suzdržano ili mišljenje sa rezervom. To u istinu govori o nama svima, a sigurno će biračima kad se ova izviješća objave biti jedna poruka o kojima će nas puno prozivati. Kad pogledamo, također, strukturu zbog čega su pojedina mišljenja suzdržana, strukturu pogrešaka i strukturu kršenja propisa, također je poražavajuća situacija, da nisu uspostavljeni inter... kontrola, ali, hajde još to i nekako možemo, jer je tek uspostavljen Ured revizora ili tako, ali nisu poštovane procedure nabavki. Sigurno da će nam to biti dodatni zadatak da do donošenja zakona o nabavkama, zatim ne prikazivanje svih prihoda, štoje meni ne pojmljivo, ne evidentiranje stalnih sredstava u knjigama, pa onda normalno da i neće biti na popisu čak i vozila, što je isto. Ja samo više kažem, uzela riječ zbog izviješća koje će doći za 2003., jer 2001. je u istinu takva kakva jeste. Očekujemo izviješće za 2002., ali ne bih voljela da se za 2003. pojavi ovako izviješće pa ni na jednoj instituciji, mislim da je na nama jedan veliki zadatak da poduzmemo mjere. Mislim da su mjere već nekakve poduzete, ali da poduzmemo mi kao parlament, ako ništa da tražimo izviješće da vidimo koliko je od ovih pogrešaka otklonjeno u međuvremenu kako nebismo došli u situaciju da mi po izviješću za 2003. komentiramo samo ovakve situacije nego da ih unaprijed otklonimo i da budemo zadovoljniji za izviješćem za 2003. godinu.
Zahvaljujem vam gospođo Sopšta. Sljedeći je gospodin Jovanović. Neka se pripremi gospodin Felić.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo, čini mi se da su gospoda revizori najviše primjedbi imali na reviziju Ministarstva inostranih poslova BiH, pa ne znam ako ste imali vremena da pogledate navodi se dosta primjedbi i ako je ovo sve točno, možda bi trebalo nekoga zatvoriti, pa se između ostalog kaže. Da prikupljene konzularne takse u predstavnišvu u inostranstvu nisu redovno uplaćivane u budžet, a onda devizni priliv iz inostranstva nisu uplaćivani na jedinstveni račun trezora, porezi i doprinosi na plate zaposlenih u predstavništvima nisu uplaćivani na odgovarajuće račune. Procedure nabavki, također, nije raspisivan tender itd. pa evidencije putnih isprava također, pa finansijska dokumentacija Ministarstva u potpunosti nije likvidna i vjerodostojna. Sve mi ovo daje dovoljno argumenata da povjerujem u ono što je štampa pričala i ono što se desilo gospodinu Darku Trifunoviću, prvom sekretaru Misije BiH pri UN u Njujorku, gdje je otkrio, da kažem, neke nezakonite radnje i zbog toga mus e desilo, vjerovatno ono što smu se desilo, tako da, ako bude izjašnjavanje pojedinačno, znači, ja ću biti protiv ovog izvještaja, odnosno protiv ove revizije, izvještaja o reviziji Ministarstva inostranih poslova. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Gospodin Hazim Felić. 67
Gospodo predsjedavajući, kolege i kolegice poslanici, cijenjeni gosti, Kao član Komisije kazaću par riječi, vezano za izvještaj Komisije, a na osnovu sačinjenog izvještaja Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH, gdje je Komisija radeći na materijalu Ureda za reviziju, kao što je rekao njen predsjednik gospodin Špirić imala, zaista pet sastanaka i gdje smo privhatili određene kriterije, principe oko pripreme i izrade samog izvještaja. Kazaću samo da, ono što se pojavljuje kod izvještaja Ureda za reviziju, gotovo ili svi, da kažem institucija BiH gdje je vršena revizija negdje 20, pojavljuju se tri stvari koje su konstanta u svakom izvještaju. To je ne poštivanje proceduri prilikom nabavki stalnih sredstava, odnsono ne poštivanje člana 16. Zakona o izvršenju budžeta, zatim sistem internih kontroli nigdje ili gotovo nigdje uvjeden nije ili se ne primjenjuje i treća stvar koja je, također, bitna koja je, javljaju se određene nedoumice kod određenih državnih institucija, to je nedostatak računovodstvenih standarda, koja dijelom uzrokuju određene probleme u nekim od držvnih isntitucija. Ono što je možda važno ili što je posebno potrebno istaći je sljedeće, da neke državne institucije su zaista ozbiljno shvatile nalaz Ureda za raviziju, odgovorno se ponašale, surađivale sa revizorom i davale odgovore i pojašnjenja na određena pitanja. Međutim, bilo je i takvih koji nisu našli za shodno da razgovaraju i komuniciraju sa Uredom za reviziju, da bi se određene nejasnoće pojasnile kroz sami izvještaj. Mislim da oni koji nisu spremni bili surađivati sa Uredom za reviziju, u cilju otklanjanja ukazanih grešaka ili propusta u radu i funkcioniranjiu, zaista trebaju da snose određene odgovornosti. Oni koji su pokazali svoju dobru volju da isprave greške koje su se pojavile ili način rada koji je bio prisutan u tim institucijama za određenu pohvalu i kolegica Sopta je to naglasila da su u izvještaju kazano da su povoljne ili da su bolji od onih koji su u nalazu Ureda za reviziju ocijenjeni nepovoljni. Toliko za sada i hvala.
Hvala. Gospođa Ljiljana Milićević.
Cijenjeni predsjedavajući, dame i gospodo, ja ću vam se, također, obratiti kao član Komisije, koja je imala tu sreću ili nesreću da radi, pregleda izvještaje o reviziji iz 2001. godine. Mi smo i počeli raditi početkom 2003. godine i to nam isto govori o nama samim. Dakle, ovo što smo radili uradili smo u jednom kratkom roku i dosta efikasno. Mi tu nismo ništa mijenjali, frizirali, čak smo nastojali pošto je postojala veća vremenska dinstanca i komunicirali sa svim od ovih instucija, da vidimo da li su ljudi nešto uradili po pitanju nalaza revizora, da bi imali jednu ažurnu informacij. Gdje smo mogli u ostvariti kontakt ostvarili smo što smo mogli saznati, saznali smo, šta nismo to najbolje 68 gospođa Leho zna šta se dešavalo našim ljudima iz Komisije, koji su pokušali da imaju tu pravu informaciju iz prve ruke. Dakle, ovo što mi imamo pred sobom to je 2001. godina. Ja vas molim da, dakle, mi sad ne možemo mijenjati retroaktivno ništa da prihvatimo to činjenično stanje koje smo konstatovali, a da mi svi uložimo zajednički napor da nam se ne ponovi ta 2001., da nam se ne desi da mi 2002. ili treću da radi Komisija za dvije godine, dakle, hajde da nastojimo da naša revizija, Ured za reviziju da obavi na vrijeme kontrolu ovih institucija za prošlu godinu da mi kao komisija dobijemo na vrijeme materijale i da to možemo u skladu sa propisima da odradimo i ja zato koristim ovu priliku da sugerišem ovom domu da podržimo Ured za reviziju zajedničkih institucija da bi ljudi popunili kadrove. Oni nisu kadrovksi popunjeni da to imamo u vidu kroz budžet i to je jedini način da imamo ažurne, da imamo vrijedne informacije i završimo reviziju i da Komisija može da odradi svoj posao. Toliko i hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja? Seada ili ćeš ti? Seada Palavrić.
Ja imam neka pitanja za revizore. Naime, nedavno smo imali priliku vidjeti dokument Regulatorne agencije CRA kojim se ona obraća Ministarstvu finansija i pita kako da knjiži donacije, tako da one budu prikazane u budžetu. U izvještaju revizora o CRA-u ne mogu da njađem nigdje da su bile neke donacije, da li jesu ili nisu bile donacije u Agenciji i ostaju mi otvorena pitanja, razumijem konstataciju revizora da CRA nije naplatila fakturisanih 1.701.159 KM. Šta to u stvari znači? Jesu li nekome pružene usluge za toliko sredstava. Ako su već fakturisane da nisu usluge pružene ne bi moglo biti fakture. Zašto plaćanje nije izvršeno? Šta je trebalo da Agencija uradi da bi se ova sredstva slila u Budžet BiH? Sljedeće, mislim da stav revizora, prema ome se kaže, isto tako, preporučuje se Parlamentu da u Zakonu o izvšrenju budžeta i drugim propisima, jasnije odredi status CRA i drugih nezavisnih institucija, sa stanovišta primjene domaćih finansijsko- računovodstvenih i drugih propisa. Ja ne mogu razumjeti da se propisi o izvršenju budžeta domaćih institucija ne primjenjuju i na CRA, jer je i ona domaća institucija i to državnog ranga. Dakle, nije ona izuzeta od primjene knjigovodstvenih propisa, po mom, skromnom mišljenju. Ovo su pitanja za Ured za reviziju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Ja se nadam da nećemo napraviti inflaciju istupa članova Komisije. Ja ću samo reći u onom dijelu za koji smatram da je dobro da poslanici znaju. Mi smo procijenili da 69 sadašnji stepen izgradnje kapaciteta i kompetentnosti Ureda za reviziju traže dodatne aktivnsoti kako bi sa dostignutog nivoa krenulo se korak dalje, jer ako to ne bi učinili, praktično ćemo dobijati stereotipne izvještaje sa potpuno sličnim ili istim konstatacijama, vezanim za ove primjedbe koje ovdje imamo. Da bi se to izbjegli, mi smo predložili u samoj komisiji nekoliko aktivnosti, koje ćemo mi provesti. Rezultat toga je da smo mi pokrenuli neke inicijative prema programu, za koji se nadam da će biti brzo usvojen u programu rada Predstavničkog doma, jer smo pokrenuli inicijativu da se i donese ovaj zakon o nabavci, da se donese zakon o računovodstvu, da se stalni zakon o budžetu reguliše i donese itd. Dakle, neke aktivnosti se tu poduzimaju i, naravno, pokrenuli smo, oživili smo raniju inicijativu Predsjedništva BiH, gdje tražimo da Skupština BiH, odnosno Komisija za finansije i budžet, u skladu sa Zakonom o reviziji, uspostavi tijelo, koje, praktično, nadzire kvalitet rada i same revizije. Dalje, po meni je vrlo važno sljedeće, tragom ovoga što su govorili neki poslanici, gospodin Jovanović, gospođa Palavrić itd. Izvještaji o reviziji su javni dokumenti. Oni se objavljuju. Oni su dostupni tužilaštvima, finansijskim policijama itd. Ja se iskreno nadam da će te institucije koje ja spominjem pronaći se i pronaći svoju odgovornost da pažljivo prouče izvještaje o reviziji. Uredi ne pokreću postupke, ali čine javnim i dostupnim institucijama, koje to mogu učiniti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Belkiću. Gospodin Miletić da li želi da da odgovor na pitanje? Ima li potrebe? Izvlite. Gospodin Miletić, generalni revizor.
Poštovani predsjedavajući, dopredsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, Ja bih odgovorio na ova tri pitanja koja je postavila uvažena zastupnica. Kad su u pitanju knjiženje donacija, to je jedan problem sa kojim se mi suočavamo i kad dođemo do tog nalaza, jer ne postoje još računovodstveni standardi za javni sektor. Postoji u svijetu, tek se prevode i nisu kod nas još objavljeni, tako da mi dajemo primjedbe, ali nema još točnih standarda po kojima se te donacije trebaju knjižiti, pa mi ostavljamo institucijama da one, najvažnije je je da one to evidentiraju u poslovnim knjigama. Do sada se nije skoro dešavalo da iko praktično je evidentirao donacije. Nismo imali pravu evidenciju. Vjerujemo da u izvještaju za 2002. godinu da ćemo kroz ove naše dosadašnje izvještaje prisiliti te institucije da bar evidentiraju i popišu donacije. Vidjeli ste u izvještajima da ima mnoštvo ne popisane imovine, pa prema tome i donacija, koji smo mi u izvještajima tražili da se sve donacije idu kroz Proračun, kroz Budžet, tako da Ministarstvo trezora ima pun uvid u donacije koje dobija naša država. Što se tiče ne naplaćenih prihoda u Regulatornoj agenciji, to znači fakturirana a ne naplaćena potraživanja i mi ćemo u izvještaju za 2002. godinu znati točno da li je to naplaćenu u ovoj godini i ako nije zašto nije, tako da ćete vi brzo na Parlamentu imati tu informaciju. 70 Što se tiče definiranja jasnije strukture, jasnije definisanja neovisnih institucija, tu postoji jedan problem. Pored Ureda za revizora, neovisne institucije su i Ustavni sud i Regulatorna agencija i civilna avijacija itd. Kod ove CRA, oni su po Proračunu dobili samo fiksni iznos. Nisu imali razdjel po troškovima kao što imaju ostali korisnici Proračuna, plaće naknade, ugovorene usluge itd. zato smo mi tražili da se i, ta ukupna sredstva razcijele po pojedinim stavkama, po pojedinim troškovima i da se preispita mogućnost kod neovisnih institucija da dobiju podračun, znači da budu neovisno od Vlade. To je jedan od uvjeta neovisnosti i to će, vjerovatno u budućnosti biti naš zahtjev da bi mi bili u potpunosti neovisni od vlade, odnosno od trezora i mi bi, također trebali imati jedan podračun, a nadzor bi vršio Parlament, odnosno parlamentarna Komisija za financije i proračun. Već kad sam izašao za govornicu, zahvalio bih se na prvom redu Komisiji koja je izuzetno dobro odradila proceduru povodom ovih izvještaja i prava je šteta što su izvještaji došli ovako kasno – 7 mjeseci poslije dostave na Parlament. Znamo da tu postoje i objektivne odgovornosti, objektivne okolnosti zbog izbora, ali očekujem da će sljedeći izvještaj koji mi planiramo početkom devetog mjeseca dostaviti na Parlament, da u roku tri mjeseca se provede ta procedura koju smo dogovorili i da, najkasnije do kraja godine budu na planarnoj sjednici i da se o njima detaljnije raspravlja i da Parlament nastavi praćenje zaključaka povodom ovih izvještaja. Ja bih ovdje predložio i pomogao bih predsjedavajućem da, kad su u pitanju glasanja po izvještaju, glasa se po izvještajima Komisije. Što se tiče izvještaja Ureda za reviziju o njima se ne glasa, oni se primaju k znanju i očekujem da, kad je u pitanju zakon o nabavkama, tu treba ubrzati proceduru donošenja zakona. Vidjeli ste da se tu gotovo u većini, gotovo u svim institucijama nije poštovala procedura, a po Zakonu o izvršenju Proračuna, koji vrijede za tu godinu, za sve nabavke za 10 tisuća maraka, predviđeno je da je to kazneno djelo. Ja msilim da je to bilo preoštro bilo preoštro, ali tako je vrijedilo za tu godinu i to je jedna ozbiljna situacija o kojoj se i Parlament treba da zabavi.
Zahvaljujem gospodinu Miletiću. Ko dalje želi da govori. Mogu li ja dobiti gospodine prvi zamjeniče predsjedavajućeg riječ?
Rijeć ima predsjedavajući, gospodin Džaferović.
Dame i gospodo poslanici, ja se dobro sjećam a ovdje ima još poslanika iz Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH iz prošlog saziva, kada se raspravljalo na ovu temu i po ovim izvještajima za izvršenu reviziju za 2000. godinu i tada sam ja kao poslanik imao 71 priliku da čujem razne kvalifikaicje, razne tvrdnje, provjerene ili ne provjerene. Ja ću se ovaj puta uzdržati od bilo kakvih komentara, vezanih za evidentirane nepravilnosti u izvještajima i neću ih komentirati, jer ja za to nisam kvalificiran. Ali ću vam predložiti jednu stvar, koja treba da nadomjesti ovo, ovu moju, dakle, nemogućnost, a i svih vas ovdje u Parlamentu. Ja mislim da mi treba da uvedemo tu praksu svugdje tamo gdje u izvještaju generalnog revizora postoje uočene i navedene primjedbe, gdje ne postoji zadovoljavajući izvještaj da se ti izvještaji, zajedno sa mišljenjem naših komisija dostave državnom tužiocu na procjenu da li se u tim propustima ili tim radnjama stiču elementi bića krivičnog djela, privrednog prijestupa, ili prekršaja. Dakle, uz sve ove, ja predlažem da to bude praksa da sa, da ove izvještaje svugdje tamo, svaki izvještaj gdje je uočena nepravilnost, nezakonitost, mi imamo državnog tužioca, neka on napravi procjenu i neka to dalje distribuira po BiH stvarno nadležnim ili mjesto nadležnim, ako on nije za 2001. godinu tužiocima, neka svi oni koji danas raspolažu sredstvima Budžeta, znaju da će iduće godine kada se bude raspravljalo o izvještaju generalnog revizora ovakav zaključak identičan biti donese, jer cilj revizije je, da se u institucijama koje kontroliše revizija suzbiju nezakonite aktivnosti i ja sam, dakle, i ja sam izašao za govornicu da predložim kao jedan od mogućih zaključaka i ovaj zaključak. Ja zaključujem raspravu i predlažem, na osnovu vaše rasprave i sugestije generalnog revizora oko naših obaveza spram njegovih izvještaja sljedeći zaključak. Predlažem da glasamo u paketu za sve ove izvještaje da ne glasamo 20 puta. Prvo, da primimo k znanju svih 20 izvještaja. To je, dakle, prvi zaključak. Drugi zaključak da prihvatimo mišljenje naše komisije. Treći zaključak, da zadužimo vijeće ministara da promtno, što je moguće prije uradi zakon o nabavkama u institucijama BiH i dostavi ga Parlamentu u parlamentarnu proceduru. Četvrto, da sve one izvještaje generalnog revizora i druge propise koji su potrebni za uredno materijalno-finansijsko poslovanje, i Četvrti zaključak da sve izvještaje u kojima je generalni revizor konstatirao određene nepravilnosti, nezakonitosti dostavimo, tu će selekciju izvršiti Sekretarijat, odnosno sekretar Doma, dostavimo državnom tužiocu na procjenu da li u radnjama postoje elementi krivičnog djela, privrednog prijestupa ili prekršaja ili ne postoje. To je prijedlog ova četiri zaključka, povodom svih 20 ovih izvještaja. Otvaram raspravu po prijedlogu zaključaka. Gospodin Špirić.
Dame i gospodo, ja želim da kažem da ono što danas Parlament može da uradi jeste da prihvati izvještaj Komisije za finansije i budžet, jer su tamo date sugestije, preporuke za naredni period. Mislim da smo to stvarno ozbiljno i seriozno uradili. Ja nisam zato da ovaj parlament daje naloge javnom tužiocu. Javni izvještaji su javni dokumenti, objavljeni u službenim glasilima i ja mislim da svaka nadležna državna 72 institucije iz toga povlači svoje poteze ima li posla ili nema. Ja nisam zato da ovo bude neki tendenciozni parlament, koji ćemo mi javnom tužiocu reći, evo mi smo izvršili selekciju i mi mislimo da zato imate posla. Mislim da to ne ostvaruje dignitet ... javnog tužioca. Može Parlament da obavi raspravu da li Tužilaštvo dobro radi na državnom nivou da sugeriše, ali ja mislim da mi nismo organ gonjenja i dobro bi bilo da se dražvni poslanici zadrže u fokusu onome što jeste državni poslanik. Dakle, izbjegao bih radi digniteta i ovog doma, izbjegao bi, ja, naravno, kad bih odlučiovao odlučivat ću četvrti zaključak, a za sve ovo drugo se, naravno slažem da podnesem izvještaje komisije gdje su preporuke i mislim da je to, da bismo time mi apsolvirali raspravu nakon izvještaja koje smo dobili. Hvala vam. Gospodin predsjedavajući.
Gospodine Špiriću, ja sam jasno pokazao, uopće nisam imao namjeru da budem bilo kakav istražitelj i ako ste pratili moju raspravu, ja sam se suzdržavao od bilo kakvih komentara, vezanih sa sadržaj izvještaja, svrstavajući sebe i ako to, možda nisam po profesiji, ali imajući u vidu poziciju koju sam obavljao poslanika u grupu onih koji se ne razumiju u ono što piše u izvještajima. Dakle, ja ne mogu prihvtiti vašu tvrdnju da bi ovaj četvrti zaključak bio na tragu pretvaranja Parlamenta u istražni organ, upravo iz onih razloga o kojima sam maloprije govorio. Mi ćemo, naravno, objaviti ove izvještaje u Službenom glasniku BiH i oni će biti dostupni svim organima, koji trebaju da poduzimaju, ako misle da trebaju da poduzimaju da poduzimaju radnje iz svoje nadležnosti. Međutim, to je jedan kvalitet u radu ovog parlamenta a sasvim je drugi kvalitet kada Parlament, pošto je na osnovu izvještaja revizora uočio određene nezakonitosti, dostavi te izvještaje držvnom tužiocu i on da mu prepusti da on potpuno autonomno, u skladu sa pravilima svoje struke, procijeni da li u radnjama koje su navedene u izvještaju generalnog revizora ima ili nema elemenata krivičnog djela, privrednog prestupa ili prekršaja. Ja ne znam zašto se smatra da bi se u toj situaciji Parlament pretvorio u ulogu istražitelja. Parlament, dakle, samo to dostavlja tužiocu a neka on izvrši procjenu. Toliko. Ali, u svakom slučaju ja ću stavljati zaključke jedan po jedan na izjašnjavanje. Možete, izvolite gospodine Belkiću. Rasprava o zaključcima.
Kad je riječ o ovom četvrtom predloženom zaključku da ne bi sada došli u jednu situaciju sada jedni su zato da se dostave izvještaje ili ne. Ja sam, apsolutno, zato da se svi krivično gone. Znači, bilo bi dobro da čujemo glavnog revizora o tim procedurama i načinima komuniciranja sa tužilaštvima i ostalim sa njihovog aspekta. To su objavljeni dokumenti bili dostupni javnosti itd. Mi možemo samo pitati glavnog revizora, pa šta vi radite s tim, šta se dešava. Ima li iko konsekvenci za ove nepravilnosti? Jesu nezavisni, odlično. Ali, postoji ona odredba u zakonu o reviziji, samo što mi smo propustili to da uspostavimo kontrolu kvaliteta revizije itd. Ja nemam ništa protiv, apsolutno se zalaže 73 Stranka za BiH dajte i tužilaštivima i finansijskim policijama itd. A, je li to naš posao? Mi ćemo to podržati, nijeproblem, ali dajte da nam i Ured objasni na koji način se to komunicira. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Gospođa Hadžiahmetović. Gospodin Novaković.
Zahvaljujem. Predsjedavajući, ja ću predložiti nešto što mislim da bi bilo u funkciji.
Povodom zaključaka, četiri zaključka imaju.
Povodom vaših zaključaka. Ja predsjedavajući spadam u one koji se malo bolje razumiju u reviziju. Predložiću da na osnovu izvještaja revizije i nalaza komisije usvojimo izvještaj Komisije. Mi usvajamo izvještaj naše komisije, uz jednu napomenu da bi bilo dobro da isti ljudi, možda i Komisija, vrlo skoro očekujem da će dobiti nalaz revizije za 2002. godinu, obrate pažnju i malo je komparativno, da li su otklonjeni nedostaci u nekim državnim institucijama, koje su bile evidentirane nalazom revizije u 2001. godini, tim više što je 2001. godina, ja ću vas podsjetiti bila godina u kojoj su bile i prethodne garniture u državnim institucijama i tada novoizabrane garniture, pa je bilo malo onih presjeka u nekim ministarstvima, prvih tri mjeseca, ili prvih pet mjeseci, što se, naravno ne vidi i ne treba da se vidi iz nalaza Ureda za reviziju, ali jednako tako bih predložila da ovo što je kolega Belkić iz diskusije nekoliko kolega poslanika bilo evidentno ostavimo za zaključke za rapsravu po sljedećoj tački dnevnog reda, kada budemo govorili o izvještaju poslovanja Ureda za reviziju. Uredu treba pomoći da bude ured za reviziju, naravno uz sve ono što treba da sadrži i da sačuva svoju nezavisnost, ali jednako tako da se osposobi da funkcioniše na adekvatan način, zajedno u komunikaciji sa drugim institucijama na nivou države BiH. S toga predlažem predsjedavajući da možda dio vašeg zaključka koji ste dobro osjetili kao potrebu ostavite kao zaključak za izvještaj o poslovanju Ureda za reviziju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Gospodin Novaković.
Kolege poslanici, ja sam u prošlom sazivu, dakle, Doma naroda bio u Komisiji za finansijsko-administrativne poslove i jedan od naših zaključaka tada Komisije, koja je radila od prilike u saradnju sa Norveškom parlamentom je uvijek bio po ovim 74 revizorskim izvještajima da nadležni organi poduzmu određene mjere, znači, prema onome što je tamo u izvještaju iskazano kao nedostatak. Ova komisija nije to unosila, očito da su oni to radili nešto drugačije i da li oni smatraju da nema potrebe da ukazuju na to da li smatraju, da li smatraju da nema potrebe da osnaže taj zahtjev Parlamenta da nadležni organi poduzmu nešto, to je stvar Komisije i ne želim ulaziti u način, odnosno metod rada Komisije. Izašao sam ovdje prvo da kažem da ćemo mi podržati ove zaključke koje je predsjedavajući ovdje predložio, uključujući i ovaj četvrti zaključak, jer nemamo ni jednog razloga da štitimo prethodni savjet ministara za sve nepravilnosti koje je on uradio. Neki koji to imaju neka to rade. Očito je da je to tako bilo u Komisiji, kao što nećemo štititi ni ovaj saziv savjeta ministara, ako bude ovako radio kao što je radio prethodni i ako bude činio ove nepravilnosti koje je činio prethodni. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Miletić. Ili neko iz Ureda generalnog revizora, koga odredi ili kako se oni dogovore. Vidim zamjenik se javio, izvolite nema problema.
Ja ću biti vrlo kratak vezano za pitanje uvaženog zastupnika gospodina Belkića. Što se tiče procedure postupanja po izvještajima. Naš zakon je tu jasan. Mi izvještaj podnosimo Predsjedništvu i Parlamentarnoj skupštini. Po Zakonu nemamo nikakvih drugih obaveza da obavještavamo nadležna tijela i institucije. Dakle, na Parlamentu je da donese zaključak vezano za to. Što se tiče standarda, ... postoji jedna klauzula, to je procjena generalnog revizora i njegova odluka da li će on uputiti direktno tužilaštvima. Znači,nije zakonska, nije obavezujuća. Prema tome, najjasnije je da to se izjasni Parlament, jer tu sjede izabrani predstavnici naroda. Oni su izabrali vladu i vlada odgovara Parlamentu. Mislim da je to jasno.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu. Možemo li onda staviti sva četiri ova zaključka koja sam ja predložio na izjašnjavanje, uključujući i ovaj četvrti zaključak da će se ovi izvještaji. Ponavljam zaključke. 1. Prima se k znanju izvještaj, ili na znanje izvještaj revizora, 2. Usvaja se izvještaj naše komisije, povodom izvještaja revizora, 3. Obavezuje se Vijeće ministara da u najkraćem roku uradi Prijedlog zakona o nabavkama u institucijama BiH, i 4. Da mi ove izvještaje revizora, gdje su uočene nepravilnosti dostavljamo državnom tužiocu na procjenu, da li ima, i druge potrebne propise, dakle pod 3. zakon o nabavkama i druge ... 75 Dostavlja se državnom tužiocu na procjenu, dakle, svi oni izvještaji gdje ima nepravilnosti, na procjenu da li ima elemenata krivičnog djela, privrednog prestupa ili prekršaja. Ko je za ove zaključke?
Ja imam samo jednu primjedbu. Ja se izvinjavam, javio sam se za riječ samo radi jedne materijalne provedbe. Podržaću ja, dakle, što se mene lično tiče, mislim da spadam u red onih ljudi koji se bore za zakonitost i borba protiv svega onoga što čini ... ali hoću ovdje jednu stvar. Ko će u ime Parlamenta napraviti selekciju.
Gospodine Špiriću u pravu ste, slažem se, sve izvještaje tužiocu sve. Ko je za, uz ovu sugestiju gospodina Špirića? Ko je za? Sve izvještaje, svih 20. Hvala vam lijepa. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Nema protiv, nema uzdržanih. 32 poslanika su u sali, 32 su glasala za ove četiri zaključka. Na ovaj način smo zaključili tačku 16. dnevnog reda. Prelazimo na tačku 17. dnevnog reda. Ad.17. Finansijski izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2002. godinu Dame i gospodo poslanici, vi ste dobili finansijski izvještaj Centralne banke BiH za 2002. godinu. Ovdje se nalaze i predstavnici Centralne banke, koji su nam se danas jedanputa već obraćali. Vi imate stav i nadležne komisije, Komisije za finansije i budžet. Ja otvaram raspravu. Da li neko želi da govori. Ja predlažem, zaključujući raspravu, zaključak da Parlament usvoji izvještaj Centralne banke BiH za 2002. godinu, uz izvještaj Komisije, naravno. Ko je za? Hvala vam lijepo. Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Nema protiv, nema uzdržanih. Prisutno 33 – glasalo za 33. Nije bilo protiv, nije bilo uzdržanih. Dakle, usvojen je finansijski izvještaj Centralne banke BiH za 2002. godinu jednoglasno. Idemo na 18. tačku dnevnog reda. 76 Ad.18. Izvještaj o poslovanju Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija Bosne i Hercegovine za 2002. godinu Dame i gospodo poslanici, izvještaj o poslovanju Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH primljen je 31. marta 2003. godine. Vi ste izvještaj dobili. Postoji i stav nadležne komisije. Ovdje se nalazi predstavnik Ureda za reviziju. Ja otvaram raspravu. Ko želi da govori? Gospodin Ćeman se javio za riječ. Izvolite.
Ja u stvari imam jedno pitanje gospodinu Miletiću kao generlanom revizoru. Evo, maloprije smo raspravljali, do duše ja sam zbog nekih drugih potreba morao izaći u toku te rasprave i učestvovao u glasanju oko ovih drugih revizija. Ured za reviziju je, također, jedan od budžetskih korisnika. Mene zanima ko, dakle, kao budžetskog korisnika vrši reviziju poslovanja Ureda za reviziju? Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodine Ćemanu. To će po svoj prilici biti Parlamentarna skupština, ali, evo, ja ću omogućiti njima. Koga vi ovlastite gospodine Belkiću i ostali poslanici. Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Gospođa Azra Hadžiahmetović ima riječ. Izvolite.
Evo, ako smo počeli sa pitanjima, ja ću isto postaviti pitanje Uredu za reviziju, ali više sadržinske prirode i više u cilju otklanjanja eventualnih nejasnoća i potencijalnih problema u radu Ureda za reviziju u pojedinim državnim institucijama. Da li su sve donacije, odnosno podrške, pogotovo međunarodne, institucijama BiH, npr. Ustavnom sudu, Ombudsmanu za ljudska prava, AGenciji, odnosno Komisiji za deminiranje itd. sastavni dio Budžeta institucija BiH, odnosno nadležnih institucija, konkretno koje primaju donaciju, odnosno da li se Ured za reviziju suočava sa nekim problemima u transparentnosti finansijskog poslovanja pojedinih institucija i na koji način ovaj parlament može pomoći Uredu za reviziju? To je jedno. Drugo, ja s punim moralnim pravom ovdje za ovom govornicom govorim, jer među ovim institucijama, koje su ovdje bile nalazi se jedna na čijem sam čelu bila, koja je dobila i pozitivnu ocjenu, ali je iskustvo koje sam imala u radu sa revizijom, želim istaći, možda i kao i podsticaj ili primjer kako državne institucije mogu unaprijediti svoje finansijsko poslovanje. Nalazi revizije na koje sam ja naišla na samom početku mandata u Ministarstvu vanjske trgovine su bile signal sa nekoliko, angažman na nekoliko područja, donošenja odgovarajućih internih akata u Ministarstvu kako bi se preduprijedili, eventualni propusti u fin. poslovanju i svaki naredni nalaz revizije je bio usmjeren, odnosno bio je podsticaj, da kažemo smjer za poslovanje ministarstva, odnosno nadležnih sektora unutar samog ministarstva i ovdje želim istaći prvo, posebno, možda i 77 angažman Ureda za reviziju i poticaj koji Ured za reviziju, možda čak i nekom obavezom ili zaključkom ovog parlamenta može biti ojačan da nadležne institucije državne, na osnovu nalaza Ureda za reviziju trebaju reagovati odmah, ne, dakle, da se čeka godišnji izvještaj i parlamentarna rasprava povodom nalaza Ureda za reviziju, nego permanentno, dakle, sa svakom revizijom i predrevizijom itd. eventualne nepravilnosti ili oglušavanje od upute Ureda za reviziju, treba signalizirati nadležnoj prlamentarnoj komisiji i ići u pravcu onog rješenja, odnosno prijedloga, koje je kolega Džaferović maloprije predložio prilikom rasprava. Sledeće bilo je pitanje, ko vrši reviziju Ureda za reviziju. Možda bi bilo dobro pitanje. Ko, uopšte brine o Uredu za reviziju, jer kad nekome odgovara nezavisna pozicija Ureda za reviziju, onda se ta nezavisnost, odnosno njihova pozicija, kako je utvrđena i Zakonom koristi kao i opravdanje da se na neki način ne izađe u susretu, obezbjeđenju minimalnih uslova za nezavisan rad nezavisnog ureda za reviziju i u tom smislu ja bih predložila da Ured za reviziju, odnosno Parlamentu, odnosno nadležnoj komisiji dostvi jedanp rijedlog,možda rezime svog rada, teškoće sa kojima se suočava i prijedlog rješenja, mogućih rješenja kako bi ovaj parlament mogao zauzeti odgovarajuće stavove. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospođi Hadžiahmetović. Ko dalje želi da govori? Da li se neko iz Ureda za reviziju želi javiti za riječ? Ja se izvinjavam drugom zamjeniku predsjedavajućeg gospodinu Ragužu. On je tražio riječ i ima riječ. Gospodin Martin Raguž.
Zahvaljujem se predsjedavajući, Gospođa Hadžiahmetović je rekla već stvari koje sam mislio reći, pa ću samo reći, mislim da neovisnost Ureda i pristup Ureda zaslužuje pozornost i pozitivan komentar nas u ovom domu, kao i ovaj segment, gdje je, očito, da je ovaj ured uspio osigurati sa svim relevantnim međunarodnim referentnim institucijama suradnju, a ja bih rekao i potporu projektu. Tako da, evo, mi smo bili nazočni kao Kolegij Parlamenta, kada je sa švedskim Državnim revizionim uredom potpisana dugoročna suradnja i to treba pozdrviti i tako treba nastaviti. Ono što ja imam kao pitanje odnosi se na stranicu 4. gdje je rečeno da u Ministarstvu vanjskih poslova, kaže u okviru kojeg je praktično izvršena revizija šest zasebnih finansijskih segmenata, pa to je sjedište u Sarajevu, veleposlanstva u Amanu, Kamberi, Budimpešti, Oktaviji i Rimu. Je li ovo neki dogovoreni referentni uzorak, je li, koji su kriteriji i kakva je ocjena poslovanja ostalih u sklopu Ministarstva vanjskih poslova, samo to pitam.
Zahvaljujem gospodinu Ragužu. Ko dalje želi da govori. Gospodin Miletić. Izvolite gospodine Miletiću, generalni revizor. 78
Ovdje je bilo nekoliko pitanja. Ja vjerujem da sam većinu razumio. Što se tiče revizije, Ureda za reviziju, to je neovisna institucija, a pripadamo trezoru. To je sigurno jedinstveno u Evropi, da Ured za reviziju traži, kao što sam ja rekao u svom izlaganju za najmanju sitnicu podnosi zahtjev vladi, odnosno ministarstvu trezora i smatramo da je to najprofesionalnije. U Limsku deklaraciji, kao najvažnijem dokumentu, koji regulira poslove javne revizije. Ja ću uskoro dostviti na Parlament Limsku deklaraciju. Ja ne znam točno proceduru kako se usvajaju međunarodne deklaracije, ali će to ići preko komisije da se usvoji ta deklaracija, to je jedan od uvjeta će biti sigurno za proces naš pridruživanja Evropi, da bi Ured bio u potpunosti neovisan. Mi smo neovisni u funkcionalnom smislu. Znači, pravimo sami programe i planove. Tu nam se niko ne miješa što se tiče organizacije i svoje neovisnosti, ostali smo po Zakonu o državnoj službi, smatramo da nismo trebali, izuzt je taj CRA, izuzet je Ustavni sud, izuzeta je Centralna banka itd. Međutim, Ured za reviziju bi morao biti izuzet. Ni jedna ta institucija ne treba, niti može biti neovisnija od Ureda za reviziju, ali kad to bude na dnevnom redu, mi ćemo se oglasiti. Znači, mi podpadamo po trezoru i svi naši zahtjevi idu trezoru na odobravanje. Što se tiče donacija, ovo je slično pitanje, kao i prošli put. Mi smo naše izvještaje već za 2000. godinu zahtijevali da sve donacije idu preko Proračuna i već ste možda vidjeli u izvještaju za 2001. godinu da se to dijelom postiglo. Očekujemo u izvještajima za 2002. godinu da to bude, praktično u potpunosti. Ako to ne bude, molio bih Parlament da tu zauzme oštrije stavove. Znači, da bi država imala informacije koliko se donacija dobije, sve moraju proći kroz trezor i da se u trezoru evidentiraju. To ne utječe na neovisnost institucija. Što se tiče pitanja vezano za vanjske poslove. Mi smo uradili šest, ukupno šest dijelova institucije vanjski poslovi, znači sjedišta i ostale DKP-e, znači, uradili smo DKP- e, koji dostavljaju dokumentaciju u sjedište ministarstva i od tih što dostavljaju dokumentaciju radili smo po analizi rizika, znači, gdje se najviše troše sredstva ta DKP-a revidirali. Zbog nedostatka sredstava nismo išli u reviziju DKP-a, koji ne dostavljaju financijsku dokumentaciju u Ministarstvo vanjskih poslova. Mi smo već 2001. godine tražili da sva DKP-a dostavljaju finansijsku dokumentaciju u sjedište ministarstva. Međutim, ona se i dalje ne dostavlja i nismo bili u mogućnosti. Mi planiramo na jesen da izvršimo, bar ova bliža DKP-a, da izvršimo njihovu reviziju, ali tražit ćemo i od vas da nam dodatna sredstva odobrite, da mogu naši revizori otići i izvršiti reviziju. Mi znamo da bi se tamo toga puno našlo, jer nije niko obavljao reviziju i sigurno da je visok rizik, kad je u pitanju zakonito poslovanje tih DKP-a, jer oni prikupljaju prihode. Ne treba gledati samo rashode već i prihode. Tako da bi to bilo interesantno i za Parlament i molim podršku i u tom pogledu. Mislim da sam odgovorio na sva pitanja.
Hvala vam gospodine Miletiću. Ja, dakle, zaključujem raspravu, jer se više niko nije prijavio za diskusiju i predlažem dva zaključka. 79 Prvi je zaključak,naravno da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH usvaja izvještaj o poslovanju Ureda za reviziju finansijskog psolovanja institucija BiH za 2002. godinu. Drugo, da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ured za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH, da u roku od 30 dana ovom domu dostavi prijedlog mjera, koje je neophodno poduzeti na unapređenju, ili radi unapređenja rada Ureda za reviziju. To bi mogla biti dva zaključka, koja bi, zapravo obuhvatila sve diskusije. Parlamentarna skupština je institucija koja mora da vodi računa o Uredu za reviziju. On je samostalna, nezavisna institucija i, ako postoji u ovoj državi i jedan organ, koji može da ima neke ingerencije, onda je to samo Parlamentarna skupština BiH. Ja otvaram raspravu po prijedlogu ova dva zaključka. Da li neko želi da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je za ove zaključke? Ima li neko protiv ovih zaključaka? Uzdržanih? Konstatujem da su u sali prisutna 32 poslanika i da je svih 32 poslanika glasalo za ovaj zaključak sa dvije tačke, ili za ova dva zaključka koja sam ja prezentirao. Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda. Ad.19.Verifikacija zaključka sa 1. Plenarne sjednice Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine održane 10. aprila 2003. godine Vi ste dame i gospodo poslanici dobili tekst tih zaključaka. Radi se o zaključcima koje je prezentirao predsjednik Komisije za vanjsku politiku našeg doma gospodin Raguž na plenarnoj sjednici. Oni su proistekli iz rasprave o dostignutom stepenu ispunjavanja uslova u postupku pridružvianja BiH Evropskoj uniji. Neki su poslanici tražili da dođe u pisanoj formi i da to verificiramo. To je ispoštovano i ja mislim da je to ono o čemu je govorio gospodin Raguž za govornicom i, evo, ja otvaram raspravu po ovoj temi. Gospodin Novaković, gospođa Hadžiahmetović nakon gospodina Novakovića. Već je krenuo gospodin Novaković Azra. Prozvao sam čovjeka već je krenuo. Odlično, gospođa Hadžiahmetović ima riječ.
Ja bih, naravno, podržala ove zaključke i predlažem da ih usvojimo. Ovo su zaključci koje su usvojile nadležne komisije oba doma Parlamenta, na osnovu rasprave, koja je vođena. Prvi put su danas na Predstavničkom domu, čini mi se da će biti sutra na Domu naroda. 80
Usvojeni su na Domu naroda.
Nisam sigurna. Mislim da su se na nadležnom tijelu, a na Domu naroda će biti. Ono što želim posebno pomenuti uz formulacije kakve su u zaključku 3. i zaključku 5. a to je da strukturne reforme treba da respektuju unutrašnji karakter BiH kao složene itd. džrave i da se od entiteta očekuje, dakle, reforme koje treba da respektuju naš unutrašnji karakter BiH i da se od entiteta očekuje ono što nedostaje i ovim zaključcima, a želim posebno to naglasiti zbog budućeg angažmana, to je pitanje odgovornosti. Šta, ukoliko neko, upravo zbog unutrašnjeg karaktera BiH propusti na vrijeme ili propusti uopšte izvršiti obavezu koja je jedna od temeljnih obaveza europeizacije BiH, da tim pojmom obilježimo i šta znači formulacija od entiteta se očekuje, odnosno šta znači ako neki entitet npr. ovdje ne precizira, eventualno ne ispuni svoju obavezu i u tom smislu ja bih predložila da se ovim zaključcima doda jedan zaključak koji bi formulisao, odnosno posebno apostrofirao pitanja odgovornosti za ne učinjeno na vrijeme ili ne učinjeno uopšte. U suprotnom mislim da ćemo svi jednako snositi odgovornost za, eventualne posljedice ne učinjenog. Hvala vam.
Zahvaljujem gospođi Hadžiahmetović. Gospodin Novaković, izvolite.
Kolege poslanici, ja ću reći nekoliko riječi, a možda bi čak bolje bilo da na početku dam prijedlog pa da onda pričam. Naime, moj prijedlog bi se sastojao u tom da formiramo, odnosno da Komisiji za vanjske poslove iz svakog kluba dodamo još po jednog člana, kako bi napravili prijedlog zaključaka koji je prihvatljiv za sve. S obzirom da ovakav prijedlog zaključaka nije prihvatljiv za Klub poslanika SDS, jer on u principu u jednom dijelu može zadovoljiti neke diskusije, ali mislimo da neke riječi, neki izrazi ili neki stavovi ovdje nisu odraz ukupnih diskusija, koje su vođene na plenarnoj sjednici. Ja čak mislim da neki od ovih konstatacija, ne mislim nego dovode nas u dilemu pa razmišljamo na koji način i kako to okarakterisati. Recimo, primjer iz prvog stava, odnosno drugog stava da se zadužuje Vijeće ministara BiH da izradi generalne i operativne strateške dokumente. Pazite, generalne i operativne, zbog čega sad i strateške i šta je sa nestrateškim dokumentima? Koji su to strateški a koji nestrateški i hoće li nestrateške izrađivati Savjet ministara ilineće, ili će poslanici to raditi i mislim da je to izraz koji je upotrijebio samo jedan poslanik na plenarnoj sjednici, mislim da je to bio gospodin Muratović, čini mi se, nisam siguran ili je on. Izvinjavam se ako nije, ako sam u krivu. Također, slična je situacija i sa izradom strukturalne reforme, šta je onda sa nestrukturalnim reformama. Koje su to strukturalne reforme i ima li nestrukturalnih 81 reformi? I zbog čega uopšte izraz strukturalni, kad sasvim u potpunosti zadovoljava izraz, govorim ponovo ... ovi dokumenti treba da zadržaje sve reforme koje je potrebno provesti da bi BiH bila to što mi želimo da vidimo. Dakle, sve reforme, koje, naravno, podrazumijevaju i one komplikovanije i one manje komplikovanije i one koje ulaze u strukturu BiH i one koje ne ulaze u neke probleme. Također, u alineji 3. se govori ponovo o tim strukturalnim reformama, gdje mi predlažemo da se unutarnji karakter BiH okarakterišu osim kao složene i višenacionalne države i kao decentralizovane države, jer ona to jeste. Ako mi prihvtamo da je, a jeste i višenacionalna i složena i decentralizovana. Također, u samom, znači nisam jezičar, ali ima ovdje jedna nelogičnost, jezička nelogičnost. Ako govorimo u tekstu u tekstu o BiH, dakle, govorimo državi, pominjemo pojam država, onda tu pominjemo, naravno, pojam entitet. Ako pominjemo BiH u kontekstu države ili državu BiH, onda pominjemo i imena entiteta i to je jedna logična jezička stvar. To nije mnogo bitno, naravno to jezičari, mislim da tekst ima odkređene nedostatke i ja bih molio, zaista, da ovaj tekst vratimo, odnsono da ga doradimo i onda da ga damo na ovaj parlament i da se svi oko njega složimo, jer koliko je važno da se složimo oko ovog teksta, govori na kraju krajeva i sama rasprava na plenarnoj sjednici, a govore i zadaci koji nas očekuju u narednom periodu. Hvala vam lijepo.
Ko dalje želi da govori? Gospodin Kunić Petar.
Poštovano predsjedništvo, za razliku od gospodina Novakovića, ja bih prihvatio u cjelini ove zaključke, jer stvarno predstavljaju zajednički imenitelj rasprave. Vrlo teško nešto kratko napisati, a da izražava tok rasprave. Mislim da je ovdje dosta truda uloženo, jer vrlo je teško napisati kratko a da izradite misao, da izrazite jednu atmosferu jedan tijek koji je vladao. Zto bih ja ovo prihvatio bez dodatnih intervencija. Ovo što vi kažete odgovornost. Odgovornost može, ali onda morate uključiti sve institucije. Dakle, odgovornost svih institucija, ne da stavljate u neke da a neke ne. Mislim da je ovo prihvatljivo i da ovo trebamo.
Zahvaljujem gospodine Kuniću. Dalje se javio gospodin Milorad Živković. Izvolite.
Uvaženo predsjedništvo, dame i gospodo, mi iz stranci Kluba SNSD-a smatramo da su ovi zaključci primjereni diskusiji koja je bila tu, uz neke male tehničke ispravke. Nama su prihvatljivi. Smatramo da, možda je preciznije da se kaže u prvom pasosu, mjesto put, da je put BiH u Evropsku uniju najveći mogući prioritet, da je članstvo BiH u 82 Evropsku uniju najveći mogući prioritet, da u skladu sa onim što nam je iznijelo predstavnici iz Direkcije za evropske integracije, pri čemu Evropska komisija pravi Studiju izvodljivosti, da možda i Vijeće ministara ne možemo da zadužimo da to radi, a pod generalnim operativnim, strateškim dokumentima, podrazumijeva se, vjerovatno i studija izvodljivosti, da se kaže da se zadužuje Vijeće ministara da pomogne na svaki mogući način Evropskoj komisiji i drugim institucijama Evropske unije itd. i ono što je i gospodin premijer rekao u 2009. godini, mi bi rekli do 2009. godine, pri čemu ne isključujemo mogućnost i da prije uđemo da 2009. godina bude, ... znači zadnja godina u kojoj se treba doći, tako da je primjerenije da napiše se do 2009. godine.
Zahvaljujem gospodinu Živkoviću. Ko dalje želi da govori? Sad pozivam predsjednika Komisije. Ovi zaključci su zaključci Komisije za vanjsku politiku našeg doma. Iste zaključke usvojila je Komisija za vanjsku politiku Doma naroda, dakle, identične i, vrlo je važno da zaključci idu identični a sutra je sjednica Doma naroda. Evo sada predsjednika Komisije za vanjsku politiku, koji je pratio, zapravo predlagao prošli puta rasprave. Ovi zaključci su, zapravo, ono šta je kazano kao prijedlog zaključaka na toj sjednici o čemu se glasalo. Mi danas imamo samo tehničku redakciju tih zaključaka. Gospdine Ragzuž, izvolite.
Ovi zaključci, dakle, su iz stenograma rasprave, koja je ovdje prihvaćena. Ništa im nije dodavano, osim ono što je izneseno ovdje kada smo se izjasnili da ćemo ovo donijeti samo na verifikaciju i, vjerujte, zato što je tu bio i drugi dom, Komisija Doma naroda je, da bi harmonizirali tekst, napravila inicijalni tekst da ne bi rekli, ti opet itd. i, zaista je uložen jedan maksimalan napor da dođemo do političkog koncenzusa o vrlo važnim stvarima. Nagrađeni smo. Skraćen je rok od šest mjeseci. Evropska unija je dala nalog da se odmah krene sa Studijom o izvedljivosti. Dakle, postignut je puni efekt ove rasprave i rada ovog parlamenta. Nemojte sada da ja predlažem. Ja i ne vidim nekih velikih razlika, čak ni ovo što je izneseno, vjerujte iskreno govorim, osim jezičkih popravki teksta i preciziranja poput toga je li put ili članstvo, je li u 2009. ili do 2009. i ne vidim da je tu bilo strateških, generalni i operativni, može stajati. Dakle, ne vidim da je sad bilo u biti raspravi sadržaja zaključaka, koji su pokazali političku ozbiljnost ovog parlamenta i svih političkih stranaka. Nemojte da kroz to. Evo ja mogu da do sutra sa Domom naroda još dodatno ove 2-3 sugestije, ali da usvojimo ove zaključke. Oni su ovakvi bili. Mi smo ih usvojili i ne vidim da je išta ovdje upitno, obzirom na karakter rasprave i najmanji mogući sadržaj i ne vidim da je dobro bilo ko ... to pitanje. Možemo dodatni napor u ovom pravcu kojih je bilo par sugestija da jezički to dotjeramo do sutra i da isti tekst bude usvojen i ako je već komisija njihova ovo potpuno ovakvo usvojila i prezuzeli su. Ja sam smatrao Dom naroda neka oni imaju inicijativu u tom pravcu. 83
Ja mislim da mi nismo u mogućnosti da vršimo, a mislim da nema ni potrebe, da vršimo bilo kakve popravke u ovom tekstu, tim prije jer su one tehničkog karaktera. Ima nekih koje se mogu drugačije tumačiti. Ja vas molim, dakle, sutra je sjednica Doma naroda da izglasamo ove zaključke u ovom tekstu kako su, kako ste ih dobili na klupama, da sada ne idemo amandmanima na te formulacije, jer bojim se da nas to neće odvesti tamo, da nas neće dovesti tamo gdje treba danas da nas dovede. Ja bih zamolio, vidim da postoji podrška. Na kraju krajeva, to je ono što je Parlament usvojio. Gospodine Avdiću, da li nakon ovog mog tražite riječ? Izvolite.
Znam da smo već dijelom umorni, ali ljudi ovo je vrhovna zakonodavna vlast jedne države Bosna i Hercegovina, što znači, bilo bi krajnje neuputno da pokažemo visok stupanj ne znanja. Šta znači strategija, taktika, operativa? Što znači ne prihvaljivo je, aposlutno ne prihvatljivo. Detalj koji stoji i kaže, generalne i operativne strateške dokumente. Nema ljudi operativnih i strateških dokumenata. Nema ni generalnih. Ima strateški i operativni dokument. Sasvim jasno i ja predlažem da predsjednik komisije to relaksira, harmonizira.
Kako precizno predlažete?
Strateški i operativni dokument. Ništa više. Druga intervencija, ako je moguće. Strateške i operativne dokumente, to je sasvim jasno i tu nema nikakvih dilema. Druga intervencija kaže. Da bi se izvršio prenos ovlasti sa međunarodne zajednice na domaće institucije. Ova je vrlo problematična, jednostavno, formulacija. Ja predlažem sljedeće. Da bi se prišto procesu dokidanja ovlasti međunarodne zajednice u BiH, shodno Madridskoj i Briselskoj konferenciji. Mi ne možemo ni jedan organ omogućiti mu da smjenjuje nekoga da smjenjuje poslanika, da postavlja člana Predsjedništva itd. Znači, ovo je vrlo bitno. Ovo je suštinsko pitanje. Ovo nije, znači, prenošenje ovlasti, nego ukidanje ovlasti međunarodne zajednice u BiH, nije prenošenje ovlasti. Ne. Ni jedan organ u BiH nema te ingerencije i Madridskom mi Briselskom konferenciji i nema potrebe prenositi. Hvala vam.
Ja ću sada predložiti vam ovo sljedeće. Evo, ja sad, dakle, predlažem. Ovaj tekst zaključaka, uzmite ga i da samo dodamo ove tehničke popravke koje su ovdje iznesene. Gospodin Živkovićje kazao umjesto riječi «put» članstvo. To je stvar koja je korektna i to treba da prihvatimo. Zatim je on kazao, gospodin Živković, tj. punopravno članstvo BiH 84 u Evropskoj uniji u 2009. godini do 2009. godine da prihvatimo to i da prihvatimo ovo o čemu je govorio i gospodin Novaković, a o čemu je govorio i gospodin Avdić kao treću stvar koju treba prihvatiti, da kažemo da nema. Dakle, ovako: Oba doma Parlamentarne skupštine BiH zadužuju Vijeće ministara da izradi, eh sad ovdje piše generalne i operativne strateške dokumente,a da mi kažemo da umjesto tih riječi stoji: «da izradi strateške i operativne dokumente, u saradnji itd.» te tri stvari da prihvatimo. Možemo li glasati za ove zaključke, za ove tri stvari? Ko je za? Ja stavljam ovaj svoj prijedlog na glasanje. Ko je za? Jozo zašto ste vi, pitaju vas? A, šta vam to u ruci stoji Jozo? Hvala vam lijepa. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? -33 poslanika, 31 za – 2 uzdržana. Treba li entitetsko? Ne treba entitetsko glasanje. Dakle, usvojili smo, jer u ovoj većini postoji i entitetska većina. Usvojili smo ove zaključke kako ste dobili u tekstu uz tri one dopune koje sam ja precizno kazao ovdje u stenogramu. Idemo na sljedeću, posljednju 20. tačku dnevnog reda. Ad. 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju a)Ugovora o otvorenom nebu, Otvaram raspravu. Izvolite gospodine Novakoviću.
S obzirom da mi predsjedavajući na prethodnoj tački nije dozvolio da kažem,ja sam imao poslovničku intervenciju i očito da nisam dobio priliku da iznesem poslovničku intervenciju. Naime, ja sam predložio zaključak. Ne vidim razloga zbog čega ni taj zaključak nije bio na glasovanju. Zaista ne vidim, s tim prije što se predsjednik komisije složio sa mojim zaključkom na neki način. Pazite, ovdje se radi o tome, ja uvažavam da predsjedavajući može iz diskusija izvući i predložiti zaključke, ali ako ga ja predložim, onda treba da ga stavi na glasanje, a ja sam potpuno jasno predložio zaključak da se tekst dotjera. Očito da nije nikakav problem. S obzirom da je ta tačka završena, mislim tu stvar ne možemo vraćati nazad.
Može Momo, gospodine Novakoviću ako vi insistirate, možemo vratiti nazad, ali ako ne insistirate, ja ću uzeti to na znanje. Dakle, ja jesam trebao staviti formalno i vaš prijedlog na glasanje kao i prijedlog gospođe Azre Hadžiahmetović, ali vjerujte mi ljudi da ima ovdje ima toliko prijedloga i tako vratolomije mora praviti da se dođe do nekog rješenja da je, jednostavno, situacija i na kraju smo radnog dana i na kraju krajeva gospodine Novakoviću, ovdje je Parlament samo sa dva glasa uzdržana ili protiv ja se 85 više sad ne sjećam, nije važno, usvojio ove zaključke i praktično kazao šta misli. Dva suzdržana glasa praktično su kazala šta misli. Ako insistirate ja ću staviti u proceduru, jer vi ste u pravu, pa ćemo se iscrpljivati i dalje, ali pošto ne insistirate, ja vam se zahvaljujem na tome. Idemo na raspravu o davanju saglasnosti vezano za Ugovor o otvorenom nebu. Ko želi da govori? Ako se ne javlja niko zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da damo saglasnost? Hvala vam lijepo. Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine sa 35 glasova za, bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova dao saglasnost za ratifikaicju Ugovora o otvorenom nemu. b)Dopune Montrealskog protokola o materijama koje oštećuju ozonski omotač, London 29. juni 1990. godine Ko želi da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je za? Ima li neko protiv? Nema. Konstatujem da je Predstavnički dom sa 35 glasova za, bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova dao saglasnost za ratifikaicju dopune Montetrealskog protokola o materijama koje oštećuju ozonski omotač London 29. juni 1990. godine c)Izmjene Montrealskog protokola o materijama koje optećuju ozonski omotač, Kopenhagen 25. novembar 1992. godine, Ko je za? Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem da je Predstavnički dom sa 36 glasova za, bez glasova protiv i bez uzdržanih dao saglasnost za ratifiakciju Izmjene Montrealskog protokola o materijama koje optećuju ozonski omotač, Kopenhagen 25.novembar 1992. godine. d) Izmjene Montrealskog protokola usvojene na 9.sastanku stranaka, Montreal 17. septembar 1997. godine Ko je za? Hvala vam lijepo. Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? 86 Dakle, konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine sa 36 glasova za, bez glasova protiv, bez uzdržanih glasova dao saglasnost za ratifikaciju izmjene Montrealskog protokola usvojene na 9. sastanku stranaka, Montreal 17. septembar 1997. godine. Dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti, na ovaj način mi smo priveli kraju rad 12. sjednice Predstavničkog doma. Ja objavljujem završetak u 17 sati i 20 minuta istog dana kada je i počela i obavještavam vas da se prirpemite, jer je planirano da u maju mjesecu imamo dvije sjednice Doma, moguće i tri sjednice Doma i prva naredna sjednica 13. sjednica planirana je da bude održana u periodu najkasnije do 10.05. planirajte vaše aktivnosti. Hvala vam lijepo.