[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12:06 SATI]] Poštovane kolegice i kolege sve vas najljepše pozdravljam. Krećemo kao i obično svakog drugog petka sa glasovanjem. Prije toga sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 9. sjednice s 19 novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, 2. Prijedlog zakona o izmjeni Kaznenog zakona i 3. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o sustavu civilne zaštite, s Konačnim prijedlogom zakona. Primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, s Konačnim prijedlogom zakona pisanim putem podnio je Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka pa ćemo o hitnom postupku kod donošenja ovog zakona glasovati. Kolegice Benčić, izvolite.
Pa evo sam da pojasnimo dakle da tražimo da sam zakon ne ide po hitnom postupku ako se ne omogući dvotrećinska većina odnosno glasanje i izglasavanje zakona dvotrećinskom većinom jer u suprotno zapravo ograničavamo mogućnost postizanja političkog konsenzusa i kroz raspravu i kroz model glasovanja, tako da iz tog razloga tražimo da se o ovome glasa.
Hvala, razumio sam. Dakle, sada ćemo glasati tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Recite kolega Bauk ne razumijem što treba.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče iz nepoznatog razloga nema kartice na mjestu gdje sjedi kolega Jakšić pa ako možete njegov glas računati.
Dobro, pribrojit ću ga. Glasovalo je 122 zastupnika. Što? … [[Upadica se ne razumije.]] da, da, dobro sada ću u ovom glasovanju. Ajde stanite [[Upadica: Riješeno.]] Dobro, još bolje. Dakle, glasovalo je 120 zastupnica i zastupnica 77 bilo je za i 45 bilo je protiv, tako da je odlučeno da ćemo ići u hitni postupak. Budući da nema primjedbi na primjenu hitnog postupka za prijedloga zakona pod točkama 2 i 3 smatra se da prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 9. sjednice.
Sada će u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Predsjedavatelju, uvažena zastupnice i kolege zastupnice, osvrnut ću se na tijek današnjeg glasanja u Hrvatskom saboru, posebice u odnosu na činjenicu da su vladajući odbili zahtjev nekoliko oporbenih političkih stranaka i to vrlo opravdan zahtjev da se o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti raspravlja 2/3 većinom. Tim više što se u tom zakonu raspravlja o Covid potvrdama i o sankcijama za nepoštivanje provođenja kontrole njihova postojanja. S druge strane osvrnut ću se i na tijek glasanja i to na krajnje ponižavajuć način da se unatoč do sada neviđenoj korumpiranosti u radu samog USKOK-a i DORH-a na kojeg je utvrđeno po svemu sudeći da je svjesno opstruirana istraga protiv bivše ministrice, također HDZ-ova parlamentarna većina podržalo takvo izvješće. Nedvojbeno je da je znak podrške HDZ ovom izvješću čisti znak zahvale na toj političkoj poslušnosti i dodvorništvu, nešto do sada nismo imali na ovakav način prilike vidjeti u povijesti Hrvatske države, evo ja svjedočim da u posljednjih 20 godina koliko sam ja sama imala staža u sustavu pravosuđa ovako nešto čini mi se da je bilo nezamislivo čak i u vrijeme Ive Sanadera. A treća stvar koju je pokazalo današnje glasovanje je ta vrlo opasna tendencija čista sabotaža kompletnog sustava borbe protiv korupcije konačnim umrtvivljanjem Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa i to izmjenama zakona kojima se žesto protivi i domaća i međunarodna stručna javnost pa i sami zdrav razum. Sva tri ishoda glasanja koja su prošla eto isključivo uz glasove parlamentarne većine tumačim kao znakove ozbiljne političke, pravosudne i ustavne krize. Pa postavljam pitanje, ima li Hrvatska uopće šanse uz takvu potkapacitiranost i slabost HS i nedostatak svijesti o ključnim državnim interesima u ovom trenutku koje doista traže širi politički konsenzus kako bi se smirile sad već duboko uznemiravajuće podjele građana u našoj javnosti. Sva ova situacija može dovesti do vrlo teških i nepopravljivo teških posljedica i nadam se da vam sljedeće tri godine koliko je još preostalo vremena za ovu nedemokratsku i po tendencijama vrlo totalitarnu vlast HDZ-a da će u međuvremenu potaknuti i nekakve druge političke snage na samoj sceni što od strane različitih političkih strana kao i dionika civilnog društva i svih onih intelektualaca kojima je stalo do izgradnje puno bolje države nego što je to Hrvatska sada. Jer ovo što smo danas imali prilike vidjeti i što već gledamo dugo vrijeme u radu HS-a postavlja pitanje trebaju li nam uopće brojne institucije pa tako i HS koji bi trebao biti glavna i najvažnija od njih jer iz HS-a biramo čitav niz drugih koji su zapravo derivacija političke volje građana izražene na izborima ukoliko niti u jednom pitanju pa čak i tamo gdje bi širi politički konsenzus različitih političkih opcija doprinio smirivanju stanja u državi i rješavanju onih ključnih problema to je trenutno zaštita i života naših građana doprinio stabilizaciji nekakvih ustavnih načela. Dakle, sve to očito nije nešto do čega je HDZ-u i što HDZ na bilo kakav način treba. Mislim da je krajnje vrijeme da se doista zapitamo kakva je uloga i svrha svih nas koji sudjelujemo u političkom životu kada je HDZ-ova praksa obezvrijedila na ovakav način ne samo institucije Hrvatske države [[Upadica Reiner: Hvala.]] nego i postojanje države kao takva koja služi kao čisti plijen [[Upadica Reiner: Hvala vam lijepa.]] njihovim privatnim stranačkim interesima. Hvala.
U ime Kluba socijaldemokrata govorit će poštovani zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući zahvaljujem. Kolegice i kolege. Evo ja ću se zapravo nastaviti na izlaganje kolegice prije mene koja je zapravo rekla da u ovakvoj demokraciji za Hrvatsku nema spasa, da za naše građane nema bolje budućnosti. O čemu se radi? Ona je govorila o tužiteljstvu, govorila je o USKOK-u, govorila je o tome kako jednostavno institucije ne rade svoj posao, a ja ću vam danas reći i kako mi radimo svoj postao ovdje u Saboru. Evo danas smo imali Odbor za informiranje, informatizaciju i medije i trebali smo razmotriti pristigle prijave na natječaj za izbor tri člana Nadzornog odbora HRT-a. Došlo je 12 prijava, utvrdili smo da jedna nije potpuna i da će zapravo 11 prijava ići u daljnji postupak i naravno kao što je uobičajeno tražili smo da se donese odluka da ćemo sa kandidatima koji će biti upućeni u daljnji postupak da se s njima razgovara. Međutim, ta je naša odluka glatko odbijena od strane većine. I sad ja vas pitam, kako donijeti odluku o tome tko će biti član Nadzornog odbora HRT-a odnosno mogu slobodno konstatirati da je odluka već donesena, ali negdje drugdje, a ne u Saboru. I tu je problem jer mi ovdje ne odlučujemo nego se već negdje drugdje donijela odluka tko će biti članovi nadzornog odbora. Slično je bilo i sa ravnateljem HRT-a. Natječaj je bio raspisan, došle su prve prijave i što se desilo? Nakon prvih prijava, znali smo već tko će biti ravnatelj HRT-a. Kad smo to obznanili, kad smo rekli da se zna tko je kandidat i tko će najvjerojatnije biti izabran, bilo nam je rečeno da to nije tako, da nismo u pravu. Međutim, ispostavilo se da smo stvarno bili u pravu i da se znalo unaprijed tko će biti ravnatelj. Danas možemo konstatirati da se zna unaprijed tko će biti, odnosno koji će biti kandidati za 3 člana Nadzornog odbora HRT-a. Zar to nije sramotno? Ovakav rad sigurno ne garantira javnost i samostalnost rada HRT-a. Ovakav način biranja ljudi u vodstvo HRT-a sigurno ne osigurava javnost i samostalnost rada javne televizije. Što mi možemo očekivati od takvog medija? Ako se odluke donose u središnjici vladajuće stranke, u središnjici HRT-a, u središnjici HDZ-a? To je sramotno. I sva naša nastojanja, sva nastojanja oporbe za transparentnost postupka izbora su zapravo uzaludna. Zašto su uzaludna? Zato što vladajuća većina ima većinu u odboru, vladajuća većina ima većinu u saborskoj, u Saboru, odnosno u sabornici i nakon toga ono što je doneseno, odluke koje su donesene u središnjici HDZ-a se zapravo ovdje samo potvrđuju. Što ćemo time dobiti? Hoćemo li dobiti one informacije koje su nam potrebne? Hoćemo li imati podatke koji su nam potrebni? Hoće li naši građani dobiti sve one emisije koje žele dobiti? Da li možemo na bilo koji način utjecati da stvarno HRT bude javan i samostalan u svom radu? Mislim da ne možemo i to je sramotno za ovaj Dom. Ako ovako nastavimo raditi, ako ovako nastave raditi državne institucije, mislim da nam nema svijetle budućnosti. Moramo pod hitno stati tome na kraj i početi donositi odluke zajednički i zato one inicijative da se neki zakonu usvajaju sa dvotrećinskom većinom stvarno imaju smisla i trebalo bi biti sve više i više takvih [[Upadica: Hvala.]] zakona i takvih odluka.
Poštovane kolegice i kolege, ja vas molim da tko želi ostati ostane, tko ne želi napusti i sjedne da malo uspostavimo red i da nastavimo sa radom. Može? Evo ga kolege na desnoj strani, kolegice na lijevoj strani ajde molim vas da možemo početi raditi. Evo prvo idemo na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i prva će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Evo danas bih željela progovoriti nekoliko rečenica o današnjem danu, a to je Međunarodni dan osoba s invaliditetom. Dakle, 3. prosinca kao i svake godine diljem cijelog svijeta osobe s invaliditetom obilježavaju ovaj dan na različite načine. Obzirom na covid sve se to i ove i prošle godine održava u nekakvom umanjenom rekla bih obliku, ali ipak upozorava se na sve ono čime osobe s invaliditetom nisu zadovoljne, ali i na sve ono čime jesu zadovoljne i što se je to dobro učinilo za njih. Uvijek je dobro istaknuti što su države dobro učinile za osobe s invaliditetom jer tako ćemo najbolje znati što je još ostalo, s time da dobro moramo znati postaviti naše prioritete. U RH jednako tako obilježava se Međunarodni dan osoba s invaliditetom na različite načine, udruge, krovna organizacija, Zajednica saveza osoba s invaliditetom ovih dana svi imaju nekakve događaje. Međutim, ovih dana svi se nekako ja bih rekla kao da su se udružili i svi nekako upozoravaju i ističu, moram to reći, svoje nezadovoljstvom Prijedlogom zakona o socijalnoj skrbi, međutim evo ja s ovog mjesta moram poručiti da sam ja to određeno nezadovoljstvo prenijela i da sam sretna što RH ima predsjednika Vlade g. Andreja Plenkovića koji apsolutno razumije problematiku osoba s invaliditetom i koji je rekao da ćemo određene probleme one koji su se najviše dotakli osoba s invaliditetom nastojati riješiti do drugog čitanja ovdje u Saboru. Vjerujem da će osobe s invaliditetom biti zadovoljne, a ja evo s ovog mjesta želim svima poručiti govorite ono što nije dobro kako bismo mi koji donosimo odluke znali što trebamo činiti. Svaka vaša primjedba će biti korisna i ja sam sretna i zahvaljujem svim osobama s invaliditetom na dobroj suradnji. Na današnji dan i to je potrebno istaknuti jer ukoliko mi nećemo dobro surađivati, ja neću adekvatno moći prenijeti sve ono što je potrebno i sve ono što najviše osobe s invaliditetom proživljavaju. S ovog mjesta još danas želim poručiti da smo evo došli vrlo, vrlo blizu donošenja dvaju zakona za koje osobe s invaliditetom itekako dugo upozoravaju, a to je zakon o socijalnoj, Zakon o socijalnoj skrbi koji će biti, zakon o osobnoj asistenciji i zakon o inkluzivnom dodatku. Ta dva zakona trebaju biti donijeta krajem sljedeće godine kako bi se mogli početi primjenjivati sa 1. siječnjem 2023. g. Vjerujem da će to biti ono što su osobe s invaliditetom očekivale. Ostaje nam još dovoljno vremena da se svi zajedno dobro, dobro dogovorimo i da u ta dva zakona ugradimo ono što smo, evo, 20-ak godina pripremali. Hvala vam lijepa i evo, još jedanput ja svim osobama s invaliditetom u RH želim, a što drugo nego sretan današnji dan iako govore da se to ne čestita, ali neka vam je sretan i ja vjerujem da ćemo tu sreću dijeliti zajedno i kako budemo donosili zakone koji su za nas važni. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sljedeći je ... [[Govornik se ne razumije.]] će biti Kluba zastupnika Mosta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala kolegice i kolege. O ovom slučaju, sramotnom slučaju dakle gdje je prošlo Izvješće glavne državne odvjetnice iako je jasno da je lagala tu i pred HS-om i pred javnošću da je zapravo učinjen veliki propust jer sve informacije vezano uz slučaj Žalac nisu proslijeđene Uredu europskog javnog tužitelja iako je to sukladno uredbi trebalo biti napravljeno, iako je sama Vanja Marušić priznala propuste i onda imamo ovo sramotno priopćenje DORH-a koje se uopće ne referira na te propuste, znači vladajući ponovo daju zeleno svjetlo Zlati Hrvoj Šipek, ali ja mislim da je sve to dobro uoči ovog našeg referenduma jer je hrvatskom narodu jasno kakvi su oni koji u ovom trenutku upravljaju Hrvatskom, koji upravljaju ovom krizom, koji koriste ovu krizu za zapravo preuzimanje što veće vlasti, za koncentraciju moći u svojim rukama, koji narod obmanjuju i varaju, koji poručuju da su pobijedili virus kad to njima odgovara, koji govore da virusa nema kada oni trebaju slaviti svoje izborne pobijede ili otvarati svečano Pelješki most, a virusa ima i prijete nam razno razne varijante kada njima to odgovara. Hrvatskom narodu je toga dosta, hrvatskom narodu je dosta ovog kompromitiranog Stožera i mi od sutra, evo, ja sam i u toj majici, počinjemo prikupljati potpise za 2 referendumske inicijative. Jedna je ustavotvorna koja želi ojačati naš Ustav da o ljudskim pravima i slobodama ne može odlučivati Capak, Božinović i ostali niti ova kompromitirana vladajuća većina nego eventualno kroz široki konsenzus dvotrećinskom većinom HS. Ovaj referendum je isto tako referendum o tom Stožeru i svi se vrlo vjerojatno sjećaju one famozne rečenice „Iduća dva tjedna su ključna“. Hrvatski narode, iduća 2 tjedna su ključna, ako želite obraniti svoja ustavna prava i slobode. Ako ne uspijemo, tada će to biti jasan znak njima da mogu raditi što ih je volja. Ako ne izađete na ovaj referendum, oni će to sigurno iskoristiti kako bi nam uveli što restriktivnije mjere. Vidimo ove najave iz EK o prisilnom obveznom cijepljenju. To je nešto što je neprihvatljivo, ali i to će oni ići provesti ako naš odgovor ne bude takav da na to ne želimo pristati. Pa Plenković bi i Božić ukinuo da je prošla ova preporuka EK i da hrvatski narod to može progutati, ali hrvatski narod neće progutati ni ukidanje Božića, hrvatski narod neće progutati ni sulude mjere, hrvatski narod neće progutati obvezno cijepljenje i ovaj referendum nam je zadnja crta obrane. Pozivam i sve političke stranke, nema više bježanja, svi su govorili o tome kako se odluke trebaju donositi dvotrećinskom većinom. Podržao je ovo naše prvo pitanje i predsjednik republike, dakle ovu ustavotvornu inicijativu, pozivam i druge političke opcije koje sada idu sa svojim inicijativama, mi smo ih sve podržali, znači podržavamo akciju sviju u oporbi koji idu u smjeru dakle da se o ljudskim pravima i slobodama ne može odlučivati ovom korumpiranom kompromitiranom većinom ili da o njima ne može odlučivati kompromitirani stožer. Ali isto tako više nema skrivanja ni za vas, jeste li uz referendum i narod ili ste uz stožer. Iduća dva tjedna su ključna, hrvatski narode iziđi na referendum, sam odlučuj o svojoj sudbini, sam odlučuj o svojim pravima, sam odlučuj o svojim slobodama. Hvala.
Sljedeći će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Marijan Pavliček. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Ovo je prsluk Bokeljske mornarice, Hrvatske bratovšine kotorskih pomoraca prema tradiciji nastala je 809. g. kada su kotorski mornari sudjelovali u preuzimanju moći sv. Tripuna koji je postao kasnije zaštitnik grada Kotora. Nažalost danas 2021. g. službena Crna Gora želi upravo hrvatsku tradicijsku baštinu prikazati kao svoju, stoga su me predstavnici Zajednice bokeljskih Hrvata zamolili da ovdje u HS-u pročitam njihov proglas. Potaknuti smo reagirati na činjenicu da je Crna Gora nominirala Bokeljsku mornaricu pred UNESCO-om kao crnogorsko nematerijalno kulturno dobro kako je posve istrgnula iz korpusa hrvatske baštine i katoličke tradicije te će, kako je najavljeno na konferenciji Komiteta za nematerijalnu kulturnu baštinu UNESCO-a u Parizu Bokeljska mornarica biti proglašena dobrom čovječanstva, prvim takve vrste iz Crne Gore. Već smo više godina jasno upozoravali na opasnost otimanja iz memorije hrvatske baštine ovih tradicija, kao i na hrvatsku autocenzuru. Osobito smo ukazivali, a danas je nažalost to iznova aktualizirano, kako je bitno voditi brigu o tome upravo na onim područjima gdje su Hrvati starosjedilački narod, kao i na onom političkom prostoru s kojim smo Hrvati ušli u jugoslavenske političke zajednice 1918. g., poput Srijema i Boke kotorske. U zaštiti Bokeljske mornarice kao hrvatske nacionalne baštine izvan granica RH, Hrvatska je kao članica EU sa visokim standardima zaštite nacionalnih manjina pokazala nažalost nedostatak vizije i jasne politike. Nesnalaženje i propusti RH, prije svega njezine vanjske politike, kroz djelovanje Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija i Ministarstva kulture i medija rezultiralo je izostankom zaštite interesa hrvatske nacionalne manjine te pogodovalo ubrzanom procesu asimilacije odnosno crnogorizacije preostalih članova manjinske autohtone zajednice. Začuđeni smo kako Ministarstvo kulture i medija kroz cijeli niz hrvatskih vlada nije sustavno reagiralo na otimanje hrvatske baštine i preimenovanje Pomorskog muzeja Kotor u Pomorski muzej Crne Gore, a sada se nedostatno djeluje u sprječavanju crnogorskog otimanja naše baštine, iako je, nota bene, Ministarstvo kulture tripundanske svečanosti i kolo sv. Tripuna uvrstilo na listu nematerijalne kulturne baštine i u Registar kulturnih dobara isto ono nematerijalno dobro koje je Crna Gora nominirala kao vlastitu baštinu. Potrebno je stoga spriječiti memoricid, kulturocid, lingvocid i edukocid. Činjenica je da Hrvati u Crnoj Gori još uvijek nemaju ustrojeni manjinski školsku sustav, nema institut za istraživanje hrvatske baštine na području Crne Gore, a nemaju ni proporcionalnu zastupljenost prema kulturnoj baštini u kulturnim institucijama. Hrvatska je država usprkos neispunjavanju svih gore navedenih premisa, na ispunjavanje kojih se Crna Gora obvezala, iznosa pokušavala zajednički nominirati dio hrvatske kulturne nematerijalne baštine izvan sadašnjih političkih granica, ali i baštine velike Zajednice Hrvata Boke kotorske koji isti fenomen održavaju od 70-ih godina 19. st. u Splitu i drugim hrvatskim gradovima, znajući da je preko pola stoljeća Bokeljska mornarica imala sjedište upravo ovdje, u Zagrebu. Hrvatska država nije reagirala na istupe Crne Gore na stranim izložbama na kojima se hrvatska kulturna baština predstavlja kao crnogorska. Kada je o Bokeljskoj mornarici riječ, otežavajuća je okolnost i djelovanje uprave Bokeljske mornarice te osobito g. Antona Sbutege kao admirala, koji su proveli višegodišnji proces crnogorizacije Bokeljske mornarice te isto tako dekristijanizaciju funkcije Bokeljske mornarice. Stoga u trenutku još jednog udarca hrvatskom narodu Boke držimo da je hitno potrebno provesti ustrojavanje posebnog dijela Ministarstva kulture za hrvatsku prekograničnu baštinu na hrvatskim povijesnim područjima u kojima su Hrvati starosjedilački narod poput Srijema i Boke kotorske. Hrvati Boke s njihovim kulturnom i tradicijskom baštinom u Crnoj Gori predstavljaju most prema zapadu. Uz to, RH sukladno međunarodnim ugovorima mora zaštiti preostalo hrvatsko stanovništvo i njegovu kulturu te zahtijevati da Crna Gora ispoštuje međudržavne ugovore i uspostavi autonomni hrvatski školski sustav kao institucije za istraživanje hrvatske kulturne i znanstvene baštine. I na posljetku, mornarica, bokeljska mornarica u Hrvatskoj organizirana je putem hrvatskih bratovština sa stoljetnom tradicijom održavanja proslave Sv. Tripuna u Zagrebu, Splitu, Rijeci, Puli i Dubrovniku. Održavanje žive tradicije Bokeljski Hrvata u RH kroz postrojavanje odreda i postavljanje kola Sv. Tripuna omogućilo je da se Bokeljske Hrvate danas percipira kao etičku skupinu koja i dalje postoji na ovim prostorima. Evo danas je premijer [[Upadica: Hvala.]] Plenković u Crnoj Gori pa vjerujem [[Upadica: Hvala lijepa.]] da će potaknuti i ovo pitanje.
Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Sanja Radolović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabor, zahvaljujem na danoj riječi. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, ovo će biti mislim 3 ili 4 put da za ovom govornicom govorim o jedno te istoj temi, ali ponavljanje je majka znanja, a Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj po 5, 6, 7, 8 put ne znam niti više ja sama opet odbija izdati suglasnost za izvođenje studija medicine pri Sveučilištu Jurja Dobrile u Puli. Podsjetit ću da u Hrvatskoj prema podacima Hrvatske liječničke komore nedostaje 2.000 liječnika i 4.500 medicinskih sestra i tehničara, ali opet Nacionalno vijeće za znanost i visoko obrazovanje ne smatra da je to dovoljno iako su ispunjene sve zakonske pretpostavke za davanje suglasnosti za izvođenje studija medicine u Puli. No, krenimo od početka da ponovimo gradivo još jednom. Priča je započela prije 2,5 godine kada je Sveučilište Jurja Dobrile u Puli krenulo s osnivanjem studija te ispunjavanjem svih zakonskih pretpostavki pa je tako elaborat studija medicine sa studijom opravdanosti i svim ostalim popratnim prilozima prvo prošao sukladno zakonskoj proceduri sva sveučilišna tijela te je upućen u Agenciju za znanost i visoko obrazovanje na evaluaciju kvalitete i tzv. dakle usklađivanje sa mrežom kriterija u visokom obrazovanju. Tu su dakle dobivene 2 pozitivne recenzije koje je ocijenilo međunarodno povjerenstvo, a i samo Ministarstvo znanosti i obrazovanja utvrdilo je da studij medicine kao takav i cijeli elaborat sa prilozima ispunjava sve zakonske pretpostavka. Moram reći da sam sa strane vladajućih da bih se zabrinula zbog toga što je sam premijer i predsjednik hrvatske vlade, gospodin Plenković se poslikavao i naveo da on snažno podržava osnivanje studija medicine u Puli. Isto to su napravila dva resorna ministra jedan dakle gospodin Fuchs iz resora obrazovanja, a drugi gospodin Beroš iz resora zdravstva i rekli su jasno i glasno da oni podržavaju osnivanje studija medicine u Puli, međutim očito tvrdoglavo Nacionalno vijeće za znanost i visoko obrazovanje iz samo njima znanih razloga već nekoliko puta na svojim sjednicama odbija izdati danu suglasnost. Moram reći da zapravo oni krše zakon i da umjesto da predstavljaju najviše stručno tijelo koje bi trebali biti u sustavu znanosti i visokog obrazovanja da su se počeli igrati politike. Podsjetit ću također da drugi put kad su nas odbili da je na stolu bio i elaborat studija medicine pri Hrvatskom katoličkom sveučilištu u Puli. Tada su odbijena oba elaborata, međutim na slijedećoj sjednici nacionalnog vijeća Hrvatsko katoličko sveučilište opet dostavlja ažurirani elaborat i dopusnica za taj studij suglasnost se vrlo lako izdaje. Dakle, na temelju sporazuma Hrvatskog katoličkog sveučilišta sa KBC-om Sestre milosrdnice odnosno Vinogradskom izdaje im se sporazum iako je utvrđeno da svi zakonski preduvjeti nisu bili ispunjeni. Ja se zaista pitam kome mi u Puli i Istri smetamo? Kome smeta da ukoliko je jedno sveučilište ispunilo sve zakonske pretpostavke, ukoliko je dobilo podršku 2 resorna ministra, kome bi u ovoj državi smetalo da se počne izvoditi studij medicine koji neće uzeti dio financijskog kolača niti Sveučilištu u Rijeci, niti Sveučilištu u Zagrebu, radi se o kvoti od 30 studenata. 30 budućih liječnika na području Istarske županije koji su nam prijeko potrebi. Neki dan Istarska županija i Opća bolnica Pula dobile su uporabnu dozvolu za vrijedno izvedenu marljivu investiciju izgradnje nove i dogradnje nove opće pulske bolnice. Međutim, što će nama to sve značiti, što će nam značiti infrastruktura, što će nam značiti zgrade ukoliko ne budemo imali liječnika. Ja još jednom apeliram na Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj da se prestanu igrati Boga, da se prestanu igrati politike jer ih je upravo saborski Odbor za obrazovanje izabrao, a ovaj sabor potvrdio kao članove kako bi predstavljali ono što bi trebali biti, a to su stručni znanstvenici u području znanosti i visokog obrazovanja, a ne političari. Zahvaljujem se.
U ime Kluba HSS-a i RF-a sad će govorit poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Dobar dan svima. Neki dan sam se drznula postaviti pitanje o Mati Rimcu i zemljištu u Svetoj Nedjelji, odgovor je stigao evo tek danas. Mate Rimac tvrdi da mi klevećemo i lažemo, ali ne navodi niti jednu stvar koja bi to dokazala. Znači niti jedna informacija koju smo ovdje iznijeli nije tu bila demantirana. Činjenica da je Rimcu dano zemljište vrijedno 82 milijuna kuna za jednu lipu po kvadratu nije niti Rimac demantirao. A činjenica da je to vrijedno zemljište od 82 milijuna kuna je činjenica prema procijeni samog ministarstva. Tome je prethodio pritisak oca Mate Rimca, Ivana Rimca na gradsko vijeće preko HDZ-ovog zastupnika vijećnika Halužana i to se vidi znači iz samih transkripata gradske sjednice. S Ivanom Rimcem se nalazio i Zurovec koji je isto objavio jednu objavu gdje apsolutno ništa nije demantirao, sve je prema njihovim riječima zapravo iz tog zapisnika namješteno. Prije natječaja Sveta Nedjelja nije napravila procjenu vrijednosti prava građenja nego je postavila arbitrarno nisku cijenu od 10 lipa po kvadratu godišnje odnosno manje od lipu mjesečno. To je bilo toliko nisko da je na sjednici gradskog vijeća čak i HDZ-ovac Halužan upozoravao da bi se protiv toga mogli mnogi buniti i da bi se mogli buniti i drugi privatnici s pravom. Rok natječaja je bio dva tjedna i nije bilo nikakve šanse da se na taj natječaj javi netko drugi, znači svjesno je dano zemljište ispod tržišne vrijednosti, istovremeno je ugovor, natječaj bio tolko kratak da se nitko nije mogao javiti. Istovremeno u ugovoru je ostavljena mogućnost da Rimac založi pravo građenja za dizanje kredita, za financiranje gradnje kampusa. Mate Rimac kaže da će uložiti puno novaca, dana mu je i ta mogućnost, znači založnog prava za dizanje kredita. Firme koje su u Svetoj Nedjelji od grada kupovale zemljište plaćale su kvadrat građevinskog zemljišta preko 300 kuna. One su isto ulagale i zapošljavale ljude i nisu dobivale 100-struki popust. Umjesto da odgovori je li to istina da je u njegovu korist znači osnovano pravo građenja na 69.g. kolegice i kolege s mogućnošću da to pravo založi za samo lipu po metru kvadratnom dok neki drugi jel nemaju to pravo, Mate Rimac što on odgovara, pa evo on odgovara i upućuje nas na to da je on i drugo zemljište otkupio po sitnim novcima, 1000 metara dalje od ovog kaže 600 tisuća metara je otkupio kvadratnih od Plive za 3 milijuna eura. Evo moramo mu i na tome čestitati, ali to nije odgovor na naše pitanje. Argument da je zemljište na kojem gradimo kampus i dalje u vlasništvu grada Svete Nedjelje ne stoji jer i ovo pravo građenja je dano ispod cijene jer je u blizini znači Rimčevog zemljišta Sveta Nedjelja na daleko manje vrijednom zemljištu RH plaća za pravo građenja puno više, znači ovo isto ne stoji. A u konačnici šta nas ta logika uči? Gradovi i općine koji će poput Svete Nedjelje učiniti sve da privuku privatne investitore, ukidati prirez, poklanjati zemljište i trošiti svoje resurse natjerat će i druge gradove i općine da čine isto. Posljedica će biti opustošeni gradski proračuni, zaduženja, zapuštena infrastruktura s jedne strane, a s druge kapitalisti koji će dobivati ogromne resurse praktički besplatne pod izlikom da se jedino na taj način može razvijati i otvarati nova radna mjesta. Na lokalnoj razini to je isti modus operandi kakav i na globalnoj razini provode, na globalnoj razini provode porezne oaze, a u konačnici i široj društvenoj slici sasvim je svejedno je li pojedini dužnosnik prilikom provođenja takvih politika primio mito ili ne.
Hvala lijepa. Sad ćemo se vratiti na našu točku o Zakonu o izmjenama Zakona o hrvatskom državljanstvu
Sada prelazimo na glasovanje. 1. Prijedlog zakona o socijalnoj skrbi, prvo čitanje, P.Z.E. br. 218, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „1. Prihvaća se Prijedlog zakona o socijalnoj skrbi i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona.“ Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 124 zastupnice i zastupnika, 77 za, 3 suzdržana i 44 protiv tako da je donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Kolega Zekanović stanka? … [[Upadica se ne razumije.]] Sada ovaj Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o udomiteljstvu, prvo čitanje, P.Z. br. 219, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Prije nego što dadem na glasovanje molim kolegu Zekanovića traži stanku.
Poštovani predsjedniče HS-a. Ispred kluba Hrvatskih suverenista tražim stanku u trajanju od 10 minuta. Ovdje još jednom trebam upozoriti na jednu činjenicu koja se događa zadnjih nekoliko godina u Hrvatskoj, da postoje tisuće i tisuće udomitelja koji žive u heteroseksualnim zajednicama i koji čekaju na udomljenje djece. Nasuprot tome danas se djeca kao eksperiment daju homoseksualnim parovima na udomljavanje. Ovo je sve naravno krenulo od Zakona o životnom partnerstvu kojeg je uvela vlada Zorana Milanovića i kojim su prevareni hrvatski građani nakon što je referendumom onemogućeno da bude bilo što brak osim zajednice žene i muškarca. Sve ono što su nam pričali iz tih zajednica LGBTQ da ih djeca ne zanimaju zapravo sad dolazi na vidjelo. Njima je ključna stvar zapravo udomljavanje djece odnosno kasnije usvajanje i zapravo i oni to i ne kriju nego čak i likuju i kažu ovo je veliki korak, ovo je korak prema usvajanju djece odnosno da po jednakim kriterijima mogu usvojiti i dvije lezbijke djecu i dva homoseksualca i dvoje ljudi koji žive u heteroseksualnoj zajednici. Stoga još jednom ja želim evo napomenuti i upozoriti poštovane kolege zastupnike da moramo voditi računa o zaštiti prava djeteta jer svako dijete ima pravo odrastati u najboljem okruženju za njega, a to je heteroseksualna obitelj odnosno zajednica žene i muškarca.
Stanka je odobrena, no imamo nekoliko povreda Poslovnika. Idemo redom, kolega Grbin izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. Poslovnika, ali ovo je otišlo korak dalje i povrijeđen je i čl. 240. st. 4. Poslovnika o radu HS-a zato što se ovdje radilo o govoru koji je vrijeđao čitavu jednu skupinu ljudi na temelju njihovog seksualnog opredjeljenja, ovakav govor nije primjeren HS. Osuditi nekoga [[Upadica: Hvala vam lijepa kolega Grbin]] zato što je gej da nije u stanju brinuti se o djeci [[Upadica: Kolega Grbin]] je govor mržnje i mislim da ste na to morali intervenirati. Hvala.
Ne. Kolega Zekanović iznosio je svoj stav s njim se možete složiti ili ne složiti, dakle različiti smo ovdje i svatko će iznijeti onako kako on vidi stvari, ali to nema nikakve veze s povredom Poslovnika, dakle neću davati opomene jer mislim da nema smisla. Izvolite kolegice Glasovac.
Poštovani g. predsjedniče HS, također smatram da je povrijeđen čl. 240. st. 4.. Ono što Ustav RH brani je diskriminacija. Svi smo mi ovdje prisegnuli da ćemo poštivati hrvatski, hrvatski ustav. Ono što je utvrdio i ustavni sud je to da RH ne smije proizvoljnim odlukama niti zakonima onemogućavati jednoj društvenoj skupini pristup pružanju socijalne usluge udomiteljstva.
Hvala vam kolegice Glasovac. Ista stvar kao i kod kolege Grbina. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS, povrijeđen je čl. 238., ali povrijeđen je i hrvatski ustav jer nema građana prvog reda i nema građana drugog reda, a ovaj govor stavlja jednu skupinu unutar našeg društva u neki drugi red, u građane drugog reda koji mogu nešto ili ne mogu. A kolegu Zekanovića bi pitao a koje su to super okruženje za odrastanje djece, domovi, popravni domovi, sirotišta, jesu to super okruženja? Idite jednom tamo i pogledajte kako djeca ta žive, pa onda o tome govorite.
Kolega Hajduković, isto važi kao i kod kolege Grbina i kolegice Glasovac. Ovo su sve replike, vi iznosite svoje stajalište, kolega Zekanović iznosi svoja. To što on prema vašem tumačenju u svojem obraćanju izgovara nešto što vi smatrate kršenjem ustava jest vaše pravo, ali tu nema povrede Poslovnika, to jako dobro znadete. Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS. Pozivam se na čl. 240. st. 4.. Mi smo u ovoj sabornici, vrlo često čujemo govore, stavove i mišljenja koja su suprotna zdravoj pameti. Prema tome, nije ovo ni prvi ni zadnji takav stav. Ali ono što moramo vodit računa moramo vodit računa o ustavnim pravima pred kojim smo prema ustavu svi isti. A ono što uvijek zaprepaštuje to da se djeca kao najranjivija skupina zaista koristi kao međusobno pokazivanje različitih stavova.
Hvala vam kolegice Mrak-Taritaš. Ista stvar. Kolega Zekaović, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, čl. 238. Ja ovdje moram naglasiti da je svaki čovjek jednako vrijedan, međutim svako ponašanje nije jednako vrijedno. A korak dalje u vašim težnjama u težnjama hrvatske ljevice je da možda sutra DVD ima pravo također na udomljavanje i usvajanje djece.
Ista stvar kao i 4 zastupnika koja su govorila prije vas. Kolegice Selak Raspudić, izvolite.
Čl. 238., moram upozoriti na jednu netočnu činjenicu koja bi trebala biti meritum ove rasprave. Nažalost, ne čeka tisuće heteroseksualnih obitelji na udomljavanje djece, a ne čeka ih ni tisuće homoseksualnih. Za udomljavanje djece u Hrvatskoj nema redova i to je naša teška i sumorna stvarnost te djece koja trebaju dom i obitelj i ono čime bi se ovdje trebali baviti umjesto međusobnim prepucavanjem.
Hvala lijepa. Ista stvar. Ali kolegice i kolege, sad krećete opet u nešto što sam vas već puno puta zamolio da ne radimo, dakle sad se otvara rasprava kroz korištenje povrede Poslovnika. I to je neodgovorno od strane kolegica i kolega i molim vas još ću sad ove dvije dati da bude po istom, al nakon toga ću morat dijeliti opomene i ići ćemo opet u smjeru sukoba, što ne želim, ali dobro, kako hoćete. Kolega Pavliček, izvolite.
Povreda Poslovnika, čl. 238., kolegica Mrak-Taritaš vrijeđa kolegu zastupnika Zekanovića gdje govori da njegova stajališta nisu zdrave pameti. Na našu sreću, a vašu žalost vremena jednoumlja i komunizma su prošla, tako da imamo pravo razmišljati drugačije od vas i da imamo pravo reći svoje stajalište. A što se tiče povrede ustava ovdje sjede oni koji kažu da je izvršeno etničko čišćenje '95.g., a na ovaj ustav su prisegnuli [[Upadica: Hvala vam lijepa]] , Ustav RH.
Kolega Pavliček hvala i evo zadnja povreda Poslovnika kolegica Peović, izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih, ja sam digla povredu Poslovnika prvenstveno da vas upozorim na čl. 240. i da pozovem sve zastupnike i zastupnice da odsada svaki put, znači kad vi ne reagirate s opomenom oduzimanja riječi, a kad neko vrijeđa hrvatski narod vjerske, nacionalne i druge zajednice, kad poziva na nasilje ili mržnju, vrijeđanje spolnih, rodnih i drugih skupina, te stranih država i međunarodnih organizacija i njihovih predstavnika da svi dižemo povrede Poslovnika [[Upadica: Kolegice Peović]] Mislim ovo je jedna situacija od niza takvih situacija.
Kolegice Peović, mnogi u ovoj sabornici misle da vi često radite upravo ovo što je definirano čl. 240. i onda bih vjerojatno s ove druge strane imao isto tako 50 ili 60 zahtjeva za povredom Poslovnika, ali mi smo u parlamentu i ovdje ljudi iznose stajališta za koja su dobili potporu i glasove od hrvatskih građana. Dakle, građani imaju različite stavove o različitim temama. Može se to nama sviđati ili ne, ali to je tako. Tako da vas molim da sada pristupimo glasovanju. Kolega Radin, izvolite.
Ja tražim pauzu neka bude jasno.
U ime, u ime…
U ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina koji je naročito osjetljiv na ljudska prava. Potaknulo me to, potaknule su me riječi gđe. Selak koja je rekla da ne postoje…
Šta?
…različito od onoga što mnogi misle, ne postoje redovi za udomljavanje.
Samo, samo sekundu kolega Radin. Nešto, neko ima ili mobitel ili nešto upaljeno, ne znam.
Ne postoje, ne postoje redovi za udomljavanje i ne postoje redovi za usvajanje nažalost. Onaj koji je bio u bilo kojem sirotištu, nazovimo ih tako, zna koliko djeca tamo trče za ljudima koji dolaze uzet preko vikenda na primjer ili heteroseksualni, a homoseksualnih ja mislim niti nema jer se usuđuju jer se takva atmosfera stvorila. Ajde, Papa Francesco je rekao, Papa Franjo je rekao tko sam ja da sudim, a mi imamo gospodina Zekanovića koji sudi i koji je veći od Pape Francesca. Hvala.
Kolegice i kolege, ja vas molim, ovo nema smisla nikakvoga, ovo sve što se sada događa, ove povrede Poslovnika, to je sve s one strane Poslovnika Hrvatskog sabora. I imamo glasovanje sada, mi nemamo sada raspravu. Ovo što činite je sve kršenje Poslovnika i dajte molim vas stanite, da možemo glasovati pa kasnije raspravljajte. Sada nakon glasovanja je rasprava klubova u trajanju od 5 minuta i svako može iznijeti svoj stav o kojoj god temi hoće i govoriti kako god hoće. Izvolite kolegice Selak Raspudić, samo najavljujem sada, od sada ću morati davati opomene, htio sam to liberalno odraditi, ali očito ne ide. Izvolite.
Članak 238., u redu razumijem vas gospodine Jandroković čak mi je žao što moram reagirati, ali evo iskreno malo me sram što mi se čini da mi u Hrvatskom saboru ne poznamo elementarne činjenice kada govorimo o udomljavanju i posvajanju, a svi bi htjeli govoriti o toj temi. Redova za udomljavanje nema i jako nam fali udomitelja. Za posvajanje čiji je postupak pretežak ima redova, ali samo za određene skupine djece i morali bismo to jasno razlučiti i znati [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] kada govorimo o tako ozbiljnoj i važnoj temi.
Hvala lijepa kolegice Selak Raspudić ovo vam je sad treća opomena tako da vam oduzimam riječ sada tijekom glasovanja. Isto sada će se dogoditi možda i kolegi Zekanoviću ako se javi.
Prihvaćam rizik, dakle 238., evo kolegi Radinu moram dati povredu Poslovnika, Papa Francesco Franjo ili Frane je iznimno jasno na vašu sreću ili žalost se pozvao na Katekizam Katoličke crkve. Proučite malo Katekizam pa ćete vidjeti što tamo se govori o homoseksualnosti i o mogućnosti usvajanja i udomljavanja djece od strane homoseksualnih parova. Dakle, na vašu sreću ili radost, proučite, proučite.
Kolega Zekanović, isto tako opomena i ne možete više govoriti tijekom glasovanja. Sada imamo još jedan zahtjev za stankom, kolega Beljak izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. U ime Kluba saborskih zastupnika HSS-a i Radničke fronte tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bismo prije samog glasovanja proučili Katekizam, proučili Bibliju, možda proučili i Freuda, možda proučili što to znači što je definicija zdrave pameti, a posebno bi se vratio na Freuda mislim da je on, nisam baš siguran 100% ali 99% jesam da su homofobi u principu oni, najveći homofobi oni koji se toga boje što nose u sebi. Dakle, mi bismo trebali o tome razgovarati, to bi, to bi bila zdrava pamet jer ja se postavljam uvijek kad slušam homofobne ispade dakle postavljam pitanje zbog čega. Ja sam kao profesor u školi dakle na adolescentima koji su bili homofobi otvoreni mi bi to sve pobili itd., itd., ja sam im postavljao pitanje zbog čega. Da li se vi bojite toga u sebi? Dakle, mislim da će biti do toga jer ja doista ne vidim razlog da vi se bilo tko iz čistog mira imao protiv nečije seksualne orijentacije, dakle neki razlog mora postojati i mislim da je Freud dao dobar odgovor. Mislim da se radi o Freudu i tako ćemo za vrijeme stanke iskoristiti u principu to kako bismo to dodatno proučili. Hvala.
Dobro, kolega Beljak stanka je odobrena, ali budući da nećete stići u 10 minuta proučiti Bibliju, Freuda i Katekizam bojim se da ovaj onda nema ni potrebe … [[Upadica: Ne razumije se.]] a dodatno, dobro. Kolega Zekanović vi nemate pravo govora, ne, ne, ne mogu, nemate ni po kojoj osnovi pravo tako da ne možemo sada dalje. Idemo sada na glasovanje. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udomiteljstvu i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 125 zastupnica i zastupnika, 77 za, 7 suzdržanih, 41 protiv te je na taj način donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Prijedlog Zakona o djelatnosti psihoterapije, prvo čitanje, P.Z. broj 220. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo prihvaća se Prijedlog Zakona o djelatnosti psihoterapije i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 122 zastupnika i zastupnice, 76 za, 7 suzdržanih, 39 protiv pa je donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Mogu? Hvala vam g. predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Raspravljat ćemo i glasati ne samo o izvješću o radu državnog odvjetništva nego o nečem puno važnijem od toga, glasat ćemo o zaključku da pokrenemo postupak opoziva glavne državne odvjetnice. Razloga za pokretanje postupka njenog opoziva je mnogo pa pokušajmo u ovih minutu i po to nabrojati redom. DORH znalo je za sve okolnosti slučaja Žalac, DORH znalo je za vještačenje u slučaju Žalac da je država oštećena, DORH zaustavilo je postupak, gurnulo ga je u ladicu. Glavna državna odvjetnica znala je za sve što se događa u predmetu Žalac, glavna državna odvjetnica, državno odvjetništvo i USKOK lagali su hrvatsku javnost. Ured europskog javnog tužitelja morao je intervenirati, morao je uskočiti, morao je ustati u zaštitu interesa RH, hrvatskih građana, hrvatskog proračuna od korupcije. Poštovane kolegice i kolege, institucije RH ne rade svoj posao od trenutka kada je HDZ stavio šapu na njih, nama EU mora spašavati obraz, mora spašavati vladavinu prava jer očito od trenutka kada je HDZ preuzeo upravljanje državom tome sami ne možemo doskočiti. Poštovane kolegice i kolege, u ovom trenutku minimum odgovornosti prema nama, prema našem društvu i prema našoj državi je ovoj glavnoj državnoj odvjetnici zahvaliti i reći doviđenja i na njeno mjesto dovesti nekoga tko će biti u stanju raditi svoj posao. Na glasanjima koja su pred [[Upadica: Hvala]] nama odlučit će svatko od [[Upadica: Hvala lijepa]] nas za sebe, je li se borimo protiv korupcije ili smo korumpirani. Hvala.
Kolega Grbin, hvala vam. Stanka je odobrena. Sada je na redu kolegica Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Tražim stanku u ime Kluba Centra i GLAS-a u trajanju od 10 minuta radi konzultacije. Hrvatska se nalazi u dubokoj krizi pravosuđa. To je prije svega kriza DORH-a i USKOK-a. U medijima je danas objavljena informacija da je HDZ kao politička stranka osuđena za korupciju pomilovao glavnu državnu odvjetnicu, što znači da će se prihvaćanjem ovog izvješća zapravo Zlati Hrvoj Šipek vladajuća većina zahvaliti za opstrukciju istrage u predmetu bivše ministrice. Kolege zastupnici iz redova HDZ-a i ostalih koalicijskih partnera, svaki glas za prihvaćanje ovog izvješća znak je podrške korupciji koja je prožela sve pore države i društva. I moglo bi se reći da situacija u kojoj DORH i USKOK nisu brana ustava i zakona već djeluju po političkim naputcima ne predstavlja samo pravosudnu već i ustavnu krizu. A to da djeluje po političkim napucima može se zaključiti po informacijama u medijima koje nisu ni na koji način osporene i dovedene u pitanje. I osvrnut ću se kratko na izjavu g. Klira, zamjenika glavne državne odvjetnice koji je pojasnio da ako je i bilo nekakvih nepravilnosti, nekakvih poteškoća, to nije dovelo do pravosudnih posljedica. Pa kako ne? Pravosudna posljedica je svjesna odluka DORH-a i USKOK-a da se koruptivna radnja dalje ne procesuira i pri tome zamjenik glavne državne odvjetnice poziva građane da se pitaju a što je sa prevencijom i to bez imalo srama poziva u trenutku kada ta ista HDZ-ova parlamentarna većina donosi Zakon o sprječavanju sukoba interesa kojima doslovno ubija i eliminira povjerenstvo iz sustavne borbe protiv korupcije. Hrvatska je danas nadmašila razinu korupcije koja je postojala u vrijeme Ive Sanadera. Stoga ja pozivam sve saborske zastupnike da se tome suprotstave jer znamo kakve mogu biti [[Upadica: Hvala vam]] razarajuće posljedice. Hvala.
Stanka je odobrena. Sada je na redu kolegica Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Tražim stanku u ime Kluba zeleno-lijevog bloka kako bismo još jednom naglasili da je apsolutno neprihvatljivo i neodrživo na čelu državnog odvjetništva imati osobu koja je ne dva puta nego tri puta govorila neistine i ovdje nama saborskim zastupnicima, ali i svim hrvatskim građanima. I kada je prvi puta kada je rekla da jesu oni na svoju inicijativu dali dokumentaciju EPO-u, što se pokazalo da nije točno, a i onda kada je govorila o tome da ne zna, pa onda možda ipak zna nešto o tome da je taj slučaj zaustavljen unutar DORH-a. Bilo je nakaradno gledati glavnu državnu odvjetnicu, ključnu osobu za borbu protiv korupcije u RH ovdje u saboru gdje je jedino i samo brani HDZ, stranka upravo nedavno proglašena odgovornom za kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti, notabene kaznenog djela koje je ista ta državna odvjetnica u 2020. najčešće odbacivala, najčešće odbacivala upravo te prijave građana za korupciju, a vi govorite da su građani nesvjesni i treba im povećati svijest o važnosti borbe protiv korupcije. Najgora stvar je izjava ministra Malenice i isto tako Hrvoj Šipek o primjene europskog prava gdje oni tvrde da ona nije morala predati predmete koji su nastali prije nego je naš zakon stupio na snagu mada uredba o kojoj je zakon, je na snazi od 2017. i trebali su predati sve predmete otvorene, zatvorene, poluotvorene i skrivene jer se ne može zakonom mijenjati primjena i uredbe i ono što u uredbi piše i da li je ona dovedena zato da ih zatvori do trenutka kada se taj zakon usvojio [[Upadica: Hvala vam]] da li je to bila namjera?
Stanka je odobrena. Sada je na redu kolega Grmoja, izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba Mosta kako bismo poslali samo jednu poruku. Svi oni koji će glasovati za ovo izvješće glavne državne odvjetnice sudjeluju u udruženom zločinačkom pothvatu. Nakon, nakon što je postalo jasno da nas je glavna državna odvjetnica lagala, ne samo nas saborske zastupnike i ovu najvišu instituciju u RH nego i cjelokupnu javnost, nemate više nikakvog razlog je podržati ili možda imate jer je milovala i smilovala se vašoj Gabi jer je milovala vašeg Tolušića i ostale i sada joj morate vratiti uslugu. Sasvim je jasno da uredba o kojoj su govorile kolege prije, Uredba o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja, čl. 8. st. 3. govori da se sve informacije ne samo trenutni izvidi moraju proslijediti OLAF-u. To nije napravljeno. Vi ovim sramotite Hrvatsku i pred europskim institucijama. I možemo slobodno reći da je sve isto kao u vrijeme Ive Sanadera, samo je druga glava na čelu, sada je to Andrej Plenković, vidimo tu Gordana Jandrokovića, vidimo Branku Bačića, vidimo Borića, vidimo Pupovca uz par novih šegrta ili asistenata u korupciji poput Hrebaka, poput kolege Habijana i ostalih. Dakle, sve je isto, svi koji dignu ruku za ovo sudjeluju u udruženom zločinačkom pothvatu. Nema nikakvog razloga da štitite glavnu državnu odvjetnicu osim što joj vraćate usluge za sve ono što je odradila za vas.
Koristite jako teške riječi kolega Grmoja, ali…
Preblage… [[Govornik se ne razumije]]
Da, da, da, da, jako lagani, lagani ste na obaraču kada optužujete druge, ali dobro to je vaše pravo … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] da. Idemo dalje, sada je na redu kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem. Također tražim stanku u ime Kluba Domovinskog pokreta. Nije tajna da gospođa Hrvoj Šipek je naslijedila teško stanje. Nije ona jedini krivac za nerad DORH-a. Godinama to pravosudno tijelo ne uspijeva na pravi način procesuirati primjerice ratne zločine, ali i druge teška kaznena dijela koji su nesporna, a vidimo rezultat. Međutim, njezino izvješće i način rada pa ono što je svjedočila u saboru nimalo ne ulijeva povjerenje. Dakle, ako smo barem na papiru ravnopravni svi u Hrvatskoj, članstvo u predsjedništvu HDZ-a ne bi smjelo ništa značiti, međutim činjenica da ovo ponašanje pa i ishod nadzora budi sumnju da nismo svi ravnopravni. Dakle, to je žalosno. Tražit ćemo među ostalim da glasovanje kako je svaki zastupnik glasovao se stavi na mrežne stranice sabora da to bude lako vidljivo svima koji su zainteresirani. Dakle, DORH ima veliki problem, a među ostalim ne radi još jednom ću ponoviti samo o jednoj osobi. Mi smo svakako za njezinu smjenu, međutim način kako se biraju svi državni odvjetnici, Državno odvjetničko vijeće budi sumnju da se radi o jednom zatvorenom krugu ljudi, čiji rad nije dovoljno izloženo javnosti. Mislim da treba se otvoriti rasprava o tome. Sve što mi izgovaramo dobro ili loše je na sudu javnosti svaki dan. Međutim ova tijela rade na neki način netransparentno, a rezultati su svima jasni. Tako da ne mogu dobiti prolaznu ocjenu i mi ćemo sigurno [[Upadica: Hvala vam.]] biti protiv. Hvala.
Imamo još jedan zahtjev za stankom, kolegica Jelkovac izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče, u ime Kluba HDZ-a tražim stanku kako bismo još jednom ukazali na sve ono što proizlazi iz izvješća, a temelji se na rezultatima rada DORH-a za 2020. godinu, a svi pokazatelji govore da je uspješnost rada u odnosu na 2019. godinu po svim pokazateljima veća. Tako je vidljivo da je dignuto skoro 10% više optužnica. O kvaliteti optužnica govori i činjenica da je 97,5% optužnica potvrđeno. Ukupno 88%, 88% osuđujućih presuda u odnosu na ukupan broj sudskih odluka što govori o uspješnosti. O svim pokazateljima iz izvješća, iz toga proizlazi da DORH je odgovoran u svom radu i da mi prije svega trebamo suditi po onome što iz izvješća proizlazi, a na temelju, ne na temelju medijskih natpisa. O onome što je bilo govora ni danas ovdje, a to je predmet Žalac, glavna državna odvjetnica provela je interni nadzor sukladno zakonu i podnijela izvješće iz kojeg je vidljivo da je o postupanju predmeta utvrđeno sve temeljem činjenica i temeljem toga ima i dalje naše povjerenje. Što se tiče povjerenja opozicije ono, glavna državna odvjetnica nije imala njihovo povjerenje ni kada je birana i mi ga ne očekujemo ni danas, a što se tiče povjerenja građana u HDZ i ovu vladu o tome govore i ankete iz mjeseca u mjesec, a isto tako govore i o povjerenju vaših birača u vaš rad. Mi ćemo i dalje nastojati odgovorno raditi u interesu svih građana i u interesu države, a birači će na izborima opet pokazati kome vjeruju. A što se tiče rada svih državnih dužnosnika tražit ćemo jednaku odgovornost svih pred zakonom i jednaku odgovornost prema radu. Mi ćemo se protiv korupcije boriti jačanjem svih institucija u društvu, a ne ovako kako se vi borite. Hvala.
Stanka je odobrena, kao i sve druge. Dakle, 293b. ići ćemo dalje, ali prije toga imamo 2 povrede Poslovnika. Prvi je kolega Grmoja, izvolite.
Povreda Članka 238., to što ima više optužnica samo govori o tome koliko je korupcija nabujala od kako ste preuzeli sve institucije i degradirali sve institucije koje se bore protiv korupcije ili koji služe prevenciji korupcije. Vi ste toliko ogrezli u toj korupciji da se ne možete suzdržati ni tamo gdje su najveće kontrole, gdje su europski fondovi. Tu je vaša čežnja tolika da i u tu kradete i onda vas lovi [[Upadica: Hvala vam lijepa kolega.]] Ured europskog javnog tužitelja.
Kolega Grmoja dobivate opomenu ovo nije bila povreda Poslovnika. Kolega Bernardić, izvolite.
Poštovani, povrijeđen je Članak 238. jer je kolegica Jelkovac se pozivala na izvore iz kojih se informiramo ovdje u Hrvatskom saboru. Jedan od njih su i mediji koji jasno su danas rekli da je HDZ odlučio oprostiti Zlati Hrvoj Šipek i zadržati je na čelu DORH-a. Kad je u pitanju korupcija u Hrvatskoj treba vas podsjetiti da vam je ovo već treća, treći državni odvjetnik. Dakle, trećeg državnog odvjetnika ste birali [[Upadica: Hvala lijepa.]] dakle sasvim sigurno nije radio svoj posao.
Dobivate opomenu kolega, kolega Bernardić dobivate opomenu ovo je isto tako replika. I kolega Beljak izvolite, isto povreda Poslovnika.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Grmoja je povrijedio Članak 240. Poslovnika Hrvatskog sabora jer je iznio vrlo teške riječi i predlažem da barem vi ili članovi HDZ-a dignete protiv njega kaznenu prijavu Zlati Šipek Hrvoj i da nas uvjerite da će ta prijava proći i da će Grmoja završiti u zatvoru i da onda znamo da imamo državno odvjetništvo koje je neovisno o politici.
Kolega Beljak vi znadete da mi nismo prijavitelji i mi se možemo nositi s teškim riječima, optužbama čak kada su lažne. Dakle, to nije problem mi smo u politici, imamo malo jaču otpornost, a niste ni vi baš plahi kada je u pitanju otpornost na vaš račun kada dobivate koliko sam primijetio. Tako da se nećemo mi tužiti, istrpit ćemo i pobijedit drugi put. Dobro evo došli smo do kraja sada povreda Poslovnika, pa ćemo krenuti na glasovanje. Dakle, daje na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se izvješće glavnog državnog odvjetnika RH o radu državnih odvjetništava u 2020. godinu. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 126 zastupnika i zastupnica, 77 za, 49 protiv tako da je donesen Zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo. Nacionalno vijeće za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije predložio je Saboru da ne prihvati Izvješće glavne državne odvjetnice, o čemu je bespredmetno glasovati jer smo upravo ovo Izvješće prihvatili, pa idemo sada na dva zaključka, prvi je Klub zastupnika SDP-a koji predlaže Saboru donošenje sljedećeg zaključka: Zadužuje se Vlada RH da temeljem čl. 28 st. 2 Zakona o Državnom odvjetništvu, NN 67/18 podnese HS-u prijedlog za opoziv glavne državne odvjetnice Zlate Hrvoj Šipek. Tko je za ovaj prijedlog Zaključka? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 118 zastupnika i zastupnica, 43 za, 1 suzdržan i 74 protiv tako da nijeje donesen Zaključak kako ga je predložio Klub zastupnika SDP-a. Zaključak sličnog sadržaja predložilo je i Nacionalno vijeće za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije, dakle Zaključak: Zadužuje se Vlada RH da u skladu s čl. 28 Zakona o Državnom odvjetništvu, NN 67/18 podnese prijedlog za razrješenje glavne državne odvjetnice RH. Tko je za ovaj takav zaključak? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 119 zastupnika i zastupnica, 42 za, 1 suzdržan i 76 je protiv ovog Zaključka. Sada idemo na Prijedlog zakona o sprečavanju sukoba interesa, prvo čitanje, P.Z. br. 225, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Prije nego što dadem na glasovanje zaključak kolega Bernardić javio se za stanku. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Tražimo stanku kako bi oko Zakona o sprečavanju sukoba interesa mogli ukazati na to da je Vlada nažalost za Hrvatsku opet ulovljena, ovaj put Vladu su ulovile isto kao i prije europske institucije, one institucije s kojima ste se nekad voljeli busati u prsa do čijeg vam je mišljenja navodno bilo stalo jer ovaj put ste novu pljusku i šamarčinu dobili od GRECO-a institucije koja prati implementaciju preporuka za sukob interesa. GRECO je u svom izvješću napisao da ovaj novi zakon, a na to smo i mi upozoravali nije predvidio kazne za nepoštene političare. A zašto niste u njega stavili kazne za nepoštene političare? Pa zato jer vam to ne odgovara. Kao što vam nije odgovaralo da se nastavi istraga protiv Gabrijele Žalac članice predsjedništva HDZ-a i onda s druge strane je pravo pitanje da li je HDZ odnosno Vlada utjecao na pravosuđe odnosno na DORH? S jedne strane ovdje se premijer i ovaj tjedan hvalio kako je DORH neovisan, kako nema utjecaja na pravosuđe, a s druge strane izašao je danas članak u jednim dnevnim novinama gdje kaže da je HDZ odlučio pomilovati dotičnu gospođu glavnu državnu odvjetnicu. Pa moje je pitanje, kako je HDZ odlučio pomilovati glavnu državnu odvjetnicu ako se navodno ne petlja u rad DORH-a? I to je ono što je glavni problem u Hrvatskoj, Vlada s jedne strane glumi proeuropsku vladu znači zalaže se za borbu protiv korupcije, a s druge strane obmanjuje javnost, spina, gazi institucije nadzora, pokušava sakriti afere i radi što hoće u RH. Korupcija je nažalost uzela mnogim mladim ljudima budućnost, da se nije otimalo u ovoj zemlji, plaće i mirovine bi bile veće, ljudi bi živjeli bolje, život bi standard bio veći.
Hvala lijepa. Stanka je odobrena. Javlja li se još tko? Ako ne onda ćemo primijeniti čl. 293.b pa idemo dalje s radom. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „1. Prihvaća se Prijedlog zakona o sprečavanju sukoba interesa i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona.“ Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 126 zastupnika i zastupnica, 77 za, 1 suzdržan i 48 protiv pa je donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka predlaže HS-u zaključak koji glasi: Zadužuje se HS da u roku od 6 mjeseci od dana usvajanja ovog Zaključka izradi i usvoji etički kodeks HS-a. Tko je za ovaj prijedlog Zaključka? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 113 zastupnika i zastupnica, 36 za, 1 suzdržan i 76 protiv pa nije donesen Zaključak kako ga je predložio klub zastupnika. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka predlaže HS-u zaključak koji glasi, dakle još jedan: Zadužuje se Vlada RH da do drugog čitanja Prijedloga Zakona o sprječavanju sukoba interesa proširi u konačnom prijedlogu Zakona ovlasti Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa na način da Povjerenstvo stekne ovlast davanja naloga za provjeru nerazmjera imovine Poreznoj upravi kada indicije za takav nerazmjer dohotka imovine proizlaze iz podataka u imovinskoj kartici obveznika Zakona. Tko je za ovaj prijedlog Zaključka? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 118 zastupnika i zastupnica, 41 za, 2 suzdržana, 75 protiv tako da nije donesen Zaključak kako ga je predložio klub zastupnika. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Međunarodne konvencije o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka, drugo čitanje, P.Z. br. 206, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena, amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandman Odbor za zakonodavstvo i on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sada dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 121 zastupnik i zastupnica i svi su bili za tako da je donesen Zakon o potvrđivanju Međunarodne konvencije o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani i uvaženi kolegice i kolege zastupnici. Kada je kolega Grmoja imao sličan problem zatražio je od vas, kolegica i kolega zastupnika da ne idete po uobičajenoj praksi nego da mu skinete imunitet. Ja isto tako ovim putem ljudski tražim od vas da glasate protiv Izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva, dobio sam prvostupanjsku presudu u navedenom predmetu i na neki način su moja vlastita prava ovim zakinuta. Želim i nepravomoćnu presudu isto tako dobiti i izboriti se za to. Na ovaj način vi mi to onemogućujete. Ne želim se skrivati iza svog imuniteta, on mi ne treba biti u ovom niti u bilo kojem drugom postupku i ovim putem vas stvarno molim da glasate protiv ovog Izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva i da mi skinete imunitet kako bih dokazao svoju nevinost na sudu i u drugostupanjskom postupku. Hvala.
Kolega Bauk, u kojoj formi bi željeli nastupiti?
Gospodine predsjedniče. Predlažem da odgodite glasanje o ovoj temi. Hvala.
Dobro, ovako s obzirom na praksu koju imamo i iskustva odgodit ćemo ovo glasovanje za srijedu pa ćemo vidjeti onda kakva će biti pozicija klubova. Ne bih sada htio dovoditi nas u situaciju koju još do sada nismo imali. Odgađamo dakle glasovanje o ovoj točci za srijedu. Samo nekoliko informacija, molim vas kolegice i kolege samo da znadete sve šta će se događati sada. Danas još imamo slobodni govor i nastavak točke o kojoj ste vodili raspravu ujutro. Dakle, u ponedjeljak izjašnjavanje o amandmanima, utorak izjašnjavanje o amandmanima i nakon toga Konačni prijedlog Zakona o obnovljivim izvorima energije i visokoj učinkovitoj kogeneraciji. U srijedu je glasovanje u 10,00 sati, nakon toga ide Konačni prijedlog Zakona o proračunu, dakle to je novi zakon o proračunu dakle nema veze s proračunom za 2022.g. i Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama. U četvrtak je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, nakon toga Prijedlog zakona o izdavanju pokrivenih obveznica i javnom nadzoru pokrivenih obveznica. U petak Konačni prijedlog Zakona o obrazovanju odraslih i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predškolskom odgoju i obrazovanju. Nastavit ćemo nakon toga isto u ponedjeljak, bit će drugo čitanje Zakona o sprečavanju sukoba interesa, imate ćemo Zakon o gospodarskoj komori ne znam još da li u ponedjeljak ili utorak i u srijedu bi završili sa glasovanjem o raspravljenim točkama. Hvala vam lijepo.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Prije nego što započnemo sa točkama dnevnoga reda koristim prigodu da sa ove govornice čestitam svima Međunarodni dan osoba s invaliditetom. Da nas sve podsjetimo, UN su 3. prosinca proglasili Međunarodni dan osoba s invaliditetom, a Komisija za ljudska prava je u rezoluciji od 5. ožujka 1993.g. pozvala sve zemlje članice da ističu obilježavanje tog datuma kako bi se postigle jednakosti u ostvarivanju ljudskih prava i sudjelovanje osoba s invaliditetom u društvu. Izuzetno sam ponosan što mogu istaknut da je RH treća zemlja u svijetu koja je ratificirala Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom, što svakako ukazuje na sposobnosti i potrebu hrvatskog društva da osigura jednake mogućosti za ovu posebno ranjivu dio populacije. Usudio bi se reći da su osobe s invaliditetom možda i najranjivije skupine u društvu iako najranjiviji nikako nisu nažalost najmalobrojniji. Prema podacima registra HZJZ u Hrvatskoj živi preko pola milijuna osoba s invaliditetom, a u ukupnom stanovništvu Hrvatske osobe s invaliditetom čine 12% stanovnika. Da nam svima približim i dočaram brojke to su gotovo 3 grada Splita. Osobe s invaliditetom uključuju one osobe koje imaju dugotrajna tjelesna, mentalna, intelektualna ili osjetilna oštećenja koja u međudjelovanju s različitim preprekama mogu sprječavat njihovo puno i učinkovito sudjelovanje u društvu na jednakoj osnovi s drugima. Na prijedlog i inicijativu naše kolegice Ljubice Lukačić još od listopada 1917.g. plenarne sjednice HS prenose se i na znakovni jezik na 4. programu HRT-a, što je ja mislim važan iskorak u radu sabora, ali i važan iskorak kako bi svi građani bili izjednačeni u primanju informacija. Istaknuo bi još jedan mali korak u radu HS. Našim kolegici Lukačić i gđi. Slonjšek našoj pravobraniteljici koju ovog puta posebno pozdravljam i čestitam joj ovaj dan, ali i svim kolegama i kolegicama s invaliditetom koji će doći u HS u budućnosti i govoriti sa ove govornice smo ovom malom gestom osigurali jednaku mogućnost uspostavom nove govornice. Na nama je i na cijelom društvu, na državi, ali i na svakom pojedincu osobno da osiguramo ostvarivanje pristupačnosti svih građanskih, političkih, socijalnih, kulturnih i gospodarskih prava osobama s invaliditetom. Neka obilježavanje ovog dana ispuni svoj cilj i pridonese poboljšanju kvalitete života osoba s invaliditetom, ublažavanju posljedica socijalne isključenosti, kao i senzibiliziranju javnosti na prisutnost osoba s invaliditetom u zajednici i probleme sa kojima se oni svakodnevno susreću. Imao sam potrebu to na početku današnjeg dana reći. Najavio bih isto tako moguće iznošenje stajališta klubova po zaključenju rasprave o ovoj točci, o prvoj točci za koju nema puno prijavljenih za raspravu, pa nećemo čekati ono ovaj uobičajeno vrijeme nego ćemo odmah nastaviti, tako da vas molim da i vi to znate, ali i da obavijestite kolege i kolegice koji možda su za to zainteresirani, a mi ćemo prijeći na ovu točku koja nam je danas na raspravi, a to je: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o hrvatskom državljanstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 216. Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika HS-a. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnosit do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik Žarko Katić, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani g. potpredsjedniče, poštovane gospođe i poštovana gospodo. Pred vama je opsegom mali Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskom državljanstvom s konačnim prijedlogom zakona, ali on je u stvari nastavak izmjena i dopuna ovoga zakona koje su donijete prije 2.g. i kojima se pokušao omogućiti pristup hrvatskom državljanstvu još jednom krugu osoba o čemu će u nastavku biti riječi. RH kao samostalna država uredila je stjecanje i prestanak hrvatskog državljanstva donošenjem Zakona o hrvatskom državljanstvu dana 8. listopada '91., od tada pa do danas zakon je doživio nekoliko manjih izmjena '92., '93. i 2015., a i značajnije izmjene i dopune 2011. i 2019.g. jer su kroz godine praktične primjene ovog zakona uočeni pojedini zakonski nedostaci. Zakon o hrvatskom državljanstvu ima ugrađene temeljna načela i standardi koji su poznati u europskom zakonodavstvu kao što su načela pravnog kontinuitet državljanstva, načelo sprječavanja apatridnosti, isključivosti hrvatskog državljanstva, ravnopravnosti bračne, izvanbračne i usvojene djece, te zabrane diskriminacije. Podsjetio bih još jednom da zakon propisuje da se hrvatsko državljanstvo stječe podrijetlom, rođenjem na teritoriju RH, prirođenjem ili naturalizacijom i po međunarodnim ugovorima. Upravo stjecanje državljanstva podrijetlom po načelu krvne veze jest ono koje je jedno od najvažnijih i većina hrvatskih državljana upravo je na takav način stekla hrvatsko državljanstvo te su po rođenju upisani u knjige državljana RH. Dakle po jednom ili oba roditelja i taj sustav je oduvijek bio središnji način stjecanja hrvatskog državljanstva. Upravo posljednjim izmjenama i dopunama iz 2019. g. Zakon o hrvatskom državljanstvu dopunjen je odredbom čl. 5 st. 2 prema kojoj podrijetlo stječe, dakle podrijetlom hrvatsko državljanstvo stječe i osoba koja je starija od 21 g. života, koja je rođena u inozemstvu, a čiji je jedan roditelj u trenutku njezina rođenja hrvatski državljanin, ali ako u roku od 2 godine od stupanja na snagu tih izmjena i dopuna podnese zahtjev za upis u evidenciju hrvatskih državljana. Jednako tako, uvedena je i nova odredba u čl. 30a st. 2. temeljem koje se hrvatskim državljaninom ima smatrati osoba rođena u razdoblju od 8.1.1977., dakle prije stupanja našeg Zakona na snagu pa do 8. listopada, do datuma stupanja Zakona na snagu, kojoj su u trenutku rođenja oba roditelja imala hrvatsko državljanstvo, ali joj je u evidenciju o državljanstvu upisano neko drugo državljanstvo. Dakle iz ove osobe, ako u roku od 2 godine od stupanja na snagu ovih izmjena koje su stupile 1. siječnja 2020. podnese zahtjev za utvrđivanje hrvatskog državljanstva. Upravo je taj institut utvrđivanja hrvatskog državljanstva koji je uveden u naš zakon odmah na samom početku, dakle '91. bio način da bez državljanstva ostanu one osobe čiji su roditelji, jedan od roditelja imao hrvatsko, najmanje jedan od roditelja imao hrvatsko državljanstvo, a dakle rođen je u državi koja je prestala postojati i koja se razdvojila na više država i, a u toj državi inače vrijedilo nekoliko saveznih i republičnih državljanstva u vrijeme njezina postojanja. U ovom slučaju, riječ je isključivo o osobama u, za važenje zadnjeg zakona iz SFRJ, dakle od '77. do '91. koji je inače regulirao da ako su oba roditelja državljani Hrvatske, da dijete mora biti upisano u hrvatsko državljanstvo. Međutim, neka od te djece ipak rođenjem u nekoj drugoj bivšoj jugoslavenskoj republici su bila unatoč toj izričitoj odredbi greškom upisivana i u druga državljanstva. Stoga je dakle u roku od 2 godine od stupanja na, zadnjih izmjena i dopuna dopušteno da te osobe mogu podnijeti zahtjev za utvrđivanje državljanstva i ako se utvrdi te činjenice, onda ga i dobiti. Dakle Zakon je, kao što sam rekao, stupio na snagu, zadnje izmjene i dopune Zakona .../nerazumljivo/... 1. siječnja 2020. g., čime je primjena tih odredbi se gotovo podudara sa početkom pandemije izazvane virusom Sars-CoV-2, tako da zbog tih okolnosti uvjetovanih epidemiološkom situacijom u diplomatskim misijama i konzularnim uredima RH u inozemstvu, bilo je znatno otežano podnošenje zahtjeva za stjecanje odnosno utvrđivanje hrvatskog državljanstva. Velik broj osoba na koje se odnose citirane zakonske odredbe ustvari onemogućen u tom roku u podnošenju zahtjeva za stjecanje, odnosno utvrđivanje hrvatskog državljanstva u propisanom zakonskom roku, radi čega se onda ustvari ne može ostvariti propisana svrha Zakona. Zbog toga predlaže se, dakle ovim odredbama Zakona koje su pred vama, konačnog prijedloga zakona, da se za još jednu godinu produže rokovi koji ističu 31. prosinca 2021. g. za još godinu dana i predlaže se, dakle ujedno i donošenje ovoga Zakona po žurnom postupku. Prema statistikama koje vodi Ministarstvo unutarnjih poslova u 2020. g. dakle prvoj godini primjene ovog Zakona, zaprimljeno je sveukupno 100, 1 923 zahtjeva za utvrđivanje hrvatskog državljanstva, a u dosadašnjem dijelu 2021., dakle prvih 11 mjeseci ukupno 2 980, dakle ukupno, nešto manje od 5 tisuća zahtjeva za vrijeme primjene ovoga Zakona. Puno je, prema informacijama iz naših diplomatskih konzularnih predstavništva, puno je osoba najavilo dolazak, dobili su svoje termine, ali u nekom dakle ne odmah nego kroz nekoliko tjedana ili negdje čak i nekoliko mjeseci i da bi dakle pristup ovih osoba bio moguć našim diplomatsko-konzularnim predstavništvima, predlaže se za godinu dana, dakle do 31. prosinca 2022. g. produžiti ove rokove. Evo, to je sukus izmjena Zakona o hrvatskom državljanstvu koji se nalazi sada pred vama. Hvala vam lijepa na vašoj pozornosti.
Hvala. Imamo više replika. Prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Uvaženi državni tajniče, kao svatko kome je stalo do njegove zemlje, izrazito sam svjesna toga da nas ima sve manje i da su upravo ljudi kvalitetna demografska politika ključ preživljavanja naše zajednice i države Hrvatske. Stoga sam kao i brojni naši građani s radošću primila vijest da imamo takav priliv zahtjeva za odobrenjem hrvatskog državljanstva. Štoviše, u obrazloženju ovog Zakona vi kažete da je riječ o povećanim zahtjevima, o veliko broju ljudi koji je onemogućen da dobije hrvatsko državljanstvo i da su u pitanju osobito opravdani razlozi zbog kojih produžujete ovaj rok. Tko se ne veseli tome da se naša emigracija, dijaspora, iseljeništvo vrati u Hrvatsku? Stoga ne sumnjam da vam neće biti problem odgovoriti mi na pitanje u kojem to točno diplomatsko-konzularnim predstavništvima imamo redove za zahtjeve za zaprimanje hrvatskog državljanstva? Tko to nestrpljivo čeka i nije u mogućnosti da mu ti zahtjevi budu odobreni? [[Upadica Reiner: Hvala.]] Tko se želi vratiti u Hrvatsku?
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Poštovana gospođo zastupnice. Ove izmjene koje su pred vama odnose se na jednu relativno, ne relativno zaista usku skupinu osoba kojima je omogućeno pravo da podnesu ove zahtjeve. Dakle, pitanje bi bilo puno umjesnije postaviti Ministarstvu vanjskih poslova, ali naravno zbog suradnje imam određene informacije. Najviše zahtjeva za stjecanje hrvatskog državljanstva općenito svih po svim pravnim osnovama najteže je dobiti ajmo reći rok, terminu južnoameričkim veleposlanstvima u južnoameričkim zemljama dakle u Buenos Airesu, Santiagu jer relativno je malo diplomsko-konzularnih predstavništva pokriva više jedno poslanstvo više zemalja. Sljedeće je područje bivše Jugoslavije dakle BiH i Srbija i neke konzulati u zapadnoeuropskim zemljama, prije svega u Njemačkoj. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče. Evo jednim dobrim dijelom se moja namjera za replikom poklapa s onom kolegice Selak Raspudić pa onda neću ponavljati ovo vezano u kojim su to konzularnim predstavništvima najveći broj zahtjeva pa ću evo onda ovaj drugi dio koji sam zamislila vas pitati. 2020. je rekli ste i sami podnešeno 1923 zahtjeva, koliko sam vidjela u pripremi 1091 je bilo na temelju ovih novih zakonskih odredbi od 1.1.2020., a sad ove godine znatno više znači do rujna 2400, od toga 1440 zahtjeva na temelju ovog novog zakona što je bio od 1.1.2020. Kako biste vi to protumačili odakle tako velika razlika? Izgleda da će do kraja godine biti još više. I kad malo čitam ovaj postojeći zakon bila je na snazi liberalizacija da se oni koji zahtijevaju priznavanje državljanstva se oslobađaju obveze poznavanja hrvatskog jezika, latiničnog pisma, hrvatske kulture i društvenog uređenja, mislim to je stvarno liberalno i pitanje je uopće koliko će se tih ljudi vratiti u Hrvatsku. Hvala.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Poštovana gospođo zastupnice ako sam dobro shvatio vaše pitanje, mislim da ste možda pobrkali neke pravne osnove i njih je zaista možda u ovako jednom kratkom setu pitanja i odgovora teško ovdje sad pojasniti. Dakle, samih zahtjeva za stjecanje hrvatskog državljanstva naturalizacijom otprilike u MUP-u godišnje zadnjih godina, to se mijenja naravno bilo je nekad puno više, pristigne oko 4 do 5000 za stjecanje. Ove izmjene koje su napravljene prije dvije godine i koje je ovaj dom usvojio odnose se dakle dvije relativno uske skupine. I po jednoj od njih, to je ova skupina koja ima pravo utvrditi državljanstvo dakle je li on kad se rodio ta osoba, a najmanje je stara 30 godina jer 30 godina je prošlo od hrvatske samostalnosti i usvajanja zakona, znači da li je u to vrijeme po njegovim roditeljima on trebao steći državljanstvo tadašnje SR Hrvatske. Ako se to utvrdi njemu se onda ajmo reć retroaktivno odobri to državljanstvo sa rokom sa datumom njegova rođenja, ukoliko ne on se odbije. I takvih zahtjeva to su ove brojke koje sam pročitao [[Upadica Reiner: Hvala.]] da je znatno povećano da je taj broj zahtjeva lani [[Upadica Reiner: Hvala.]] i ove godine bio znatno …
Hvala. Poštovani zastupnik, a pardon povreda Poslovnika poštovana zastupnica Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Čl. 238. ublažit ću dakle je malo omalovažavanje, nisam ja ništa pobrkala nego sam čitala iz onih službenih izvješća. Ali mi niste odgovorili do kraja zapravo na ono pitanje što sam vas pitala, kako biste vi protumačili odakle sada toliko veliki porast s 1923 na 2400 samo do rujna i koliko će još biti do kraja godine niste mi odgovorili na pitanje. Hvala lijepa.
Dobro, to je ne možete to je replika bila dobijate opomenu, nemojmo to raditi. Imamo mogućnosti komunicirati sa tajnikom, pitati ga svašta na razne načine pa nemojmo zlorabiti Poslovnik. Poštovani zastupnik Kirin ima repliku.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani tajniče. Neki smatraju da zakon diskriminira neke podnositelje zahtjeva uglavnom to misle pripadnici srpske nacionalnosti, a da djeca nekih hrvatskih emigranata dobiju državljanstvo. Ja mislim da je zakon jako liberalan. Postoji oko 5000 zahtjeva čiji su roditelji Srbi iz Hrvatske kada su Srbija i Hrvatska bila u zajednici, živjeli i radili u Srbiji i dalje tamo žive, a djeca koja su rođena u to vrijeme sada tražitelji državljanstva da su pogrešno upisana u registar građana Srbije. Nema greške, oni traže dokumente da bi imali veće pogodnosti. Mislim da tu nema problema. Ako roditelji u dokumentima imaju jasan trag da imaju hrvatsko državljanstvo, ali recimo u indeksu je bio stavka državljanstvo upisivali su jugoslavensko, a nacionalnost Jugoslaven. Što vi mislite da li tu treba biti njima udovoljiti [[Upadica Reiner: Hvala.]] ili biti jako selektivan? [[Upadica Reiner: Hvala.]]
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Poštovani g. zastupniče. Slažem se s vama da hrvatski Zakon o državljanstvo nikoga ne diskriminira, ja sam uvodno rekao i koja načela su ugrađena u temelje ovog zakona. Jedno od tih vaših načela na koje se odnose donekle i ove izmjene je načelo kontinuiteta hrvatskog državljanstva. Svatko onaj tko je do '91. imao državljanstvo SR Hrvatske, bez obzira na njegovo etičko podrijetlo to državljanstvo je stekao i dalje i nije ga mogao izgubiti. Dakle, po istim osnovama ljudi mogu steći ostalim pravnim osnovama zakona hrvatsko državljanstvo, postoji jedna odredba koja govori da državljanstvo mogu steći pripadnici hrvatskog naroda koji ne žive u RH, znači koji žive u inozemstvu ako dokažu tu pripadnost i naravno da nisu kažnjavani, dakle da nisu opasnost po nacionalnu sigurnost. To je jedna odredba koja omogućuje ljudima hrvatske nacionalnosti [[Upadica: Hvala]] da steknu državljanstvo iako ne žive u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Ban Vlahek.
Poštovani državni tajniče, osobe koje nemaju odobren boravak u Hrvatskoj podnose zahtjeve putem diplomatskih misija ili konzularnih ured u inozemstvu, što je dodatno otežala ova epidemiološka situacija zbog pandemije. Koliko se u tom slučaju čeka na odobrenje kad znamo da diplomatske misije ili konzularni uredi Hrvatske u inozemstvu već imaju popunjene sve termine? Hvala vam lijepo.
Poštovani državni tajnik.
Poštovana gđo. zastupnice, upravo glavni smisao ovih izmjena je ova epidemiološka situacija pošto je u zadnjim, dakle izmjenama koje su stupile na snagu 1. siječnja dan rok od 2.g., on se poklopio praktično sa ovom epidemiološkom situacijom i za te osobe taj se rok produžuje još za godinu. Dakle, rekao sam vam uvodno negdje se termini čekaju nekoliko tjedana, pa čak i do nekoliko mjeseci da se preda zahtjev. Ne bi sve osobe koje su se javile našim diplomatsko konzularnim predsjedništvima došle na red ako se ovaj zakon ne bi usvojio i rok produžio. I to je smisao da u idućoj godini i nadam se poboljšanjem epidemiološke situacije da sve osobe mogu predati svoje zahtjeve po pravnim osnovama ova dva članka, čl. 5. i čl. 30.a..
Zastupnica Ban Vlahek je digla povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Čl. 238., nismo, već sad treći puta nismo dobili pravi odgovor. Moje pitanje je bilo, popunjeni su termini za predaju već sad unaprijed, koliko dugo se očekuje daljnje čekanje papira za predaju? Hvala.
Dobro, odmah dobivate opomenu jer to nije povreda Poslovnika sukladno čl. 239. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika i potpredsjednika ovog doma Miroslava Škore.
Hvala lijepa poštovani g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, ja ne bi nikada ograničio niti bi stavljao rokove Hrvatima da mogu tražiti upis u hrvatsko državljanstvo, međutim HDZ-ova vlada je to napravila i sad tražite produženje od godinu dana. Govorim vam kao bivši diplomat i šef DKP-a, dakle može se uručiti osobno, može se preko nekog ovlaštenog zastupnika urudžbirati zahtjev, a može se i poslati poštom, u 21. stoljeću imamo i druge načine komuniciranja, imamo i elektroničke potpise. Prema tome, ono što mene zanima je zbog čega je uopće došlo do ovoga, zbog čega produžujete rok, jel neko očito ne radi dobro u DKP-ima svoj posao, nije upoznao ljude da mogu podnijeti zahtjev za upis u državljanstvo i drugim načinima jer koliko ja znam pošte rade, dakle kad ste već stavili rok nemate ga razloga produživati i nema posebice razloga za žurni postupak, svi su mogli koji su htjeli. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Poštovani g. zastupniče, ponavljam po još nekoliko puta, ovo se odnosi na jednu vrlo usku skupinu osoba kojima je dano pravo, dakle osobe koje imaju pravo podrijetlom na hrvatsko državljanstvo, po jednom, najmanje jednom roditelju i to pravo nisu iskoristile do svoje 21.g. života da mogu još 2.g. dalje, fizički 2.g. podnijet taj zahtjev. To je relativno mali broj ljudi. Ova druga skupina se odnosi na osobe koje su rođene između '77. i '91., čiji su roditelji bili hrvatski državljani, ali im je upisano nečije drugo državljanstvo u nekoj drugoj republici bivše države. Svi ostali mogu podnijeti svoj zahtjev za državljanstvo kao i prije bez ikakvih rokova kad god se odluče pristupiti hrvatskom diplomatskom konzularnom predstavništvu ili policijskim postajama i upravama u RH. Hvala.
Evo i poštovani zastupnik Škoro je digao povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
… [[Govornik se ne razumije]] Znam da ću dobiti opomenu, ali evo čl. 238., dakle i dalje pošta radi, dakle govorimo o tehničkom problemu, jel. Ja vas razumijem što vi govorite, ali u cijeloj toj priči jednostavno neko ne radi dobro svoj posao, neko ljudima ne kaže možete osobno, možete putem posrednika ovlaštenoga i možete putem pošte. To je dakle tehnička stvar koja stoji i ne stoji vam uopće odgovor. Hvala.
Da nažalost, moram i vama dati opomenu ovaj, pa idemo dalje, poštovani zastupnik Barbarić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče. Jedno tehničko više pojašnjenje, naime u obrazloženju ovih izmjena i dopuna Zakona o hrvatskom državljanstvu koje se odnose na čl. 5. st. 2. i čl. 30.a. st. 2. pomalo je nejasno, dakle mogu li osobe koje su zainteresirane i žele steć hrvatsko državljanstvo i iduće godine podnijet zahtjev u 2. ili 10. mjesecu ili samo oni koji su se tijekom ove godine do isteka roka javili, pa čekaju termin u idućoj godini?
Poštovani državni tajnik.
Poštovani g. zastupniče, svatko onaj tko se vidi u odredbama ovoga zakona i dokaže da, da podnosi svoj zahtjev temeljem ova dva članka može podnijeti bilo kad, nije se morao do sad uopće javljati, ako se rok produži on se može normalno javiti u siječnju, svibnju ili prosincu slijedeće godine. Dakle, svatko tko ima pravo, a neovisno da li se do sada javljao ili nije, rok se produžuje za godinu dana. A zahtjevi za hrvatsko državljanstvo se ne podnose poštom i nadam se da se nikad neće podnositi putem pošte nego osobno da se vidi tko je, a ne da može dobit bilo tko. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, evo iz priloženih materijala vidimo da je bilo oko 2000, ne u stvari oko 4300 ukupnih zahtjeva za, za hrvatsko državljanstvo, al nekih 300 se odnosi na čl. 30. st. 2. zakona. Pa sad kad gledamo sve te zahtjeve za hrvatsko državljanstvo znate li možda iz kojih država oni najčešće dolaze i vidimo da je dosta zaprimljenih zahtjeva i kakav je odnos riješenih odnosno da li su oni pozitivno riješeni, koliki broj ljudi je uopće temeljem ovih članaka dobio hrvatsko državljanstvo? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Poštovana gospođo zastupnice, zahtjevi se podnose, imamo zahtjeva iz različitih zemalja, prema čl. 5 st. 2. mogu doći i dolaze iz gotovo svih zemalja u manjim brojevima, a u odnosu na ovaj čl. 30a, to su uglavnom s područja država bivše Jugoslavije jer se on i odnosi na bivšu državu iz koje, koja se raspala na niz novih neovisnih država. Po toj pravnoj osnovi značajan broj zahtjeva ne udovoljava uvjetima za utvrđivanje hrvatskog državljanstva i to je na temelju ovih koji su sada podnijeti i procesuirani, da koji se nalaze u postupku ili su dovršeni, negdje između 55 i 60% je negativnih zahtjeva. Dakle, nešto manje od polovine se pozitivno do sada riješilo, ostali nemaju, ne ispunjavaju uvjete. Hvala vam.
Poštovani zastupnik Zekonović.
Poštovani državni tajniče. Jedno jednostavno pitanje, nadam se da ću dobiti odgovor. Koliko ima hrvatskih državljana u svijetu, na zemaljskoj kugli? Imamo popis birača, kaže da ima 3 680 000 birača. Ja mislim da bi taj, ta brojka trebala biti vezan uz broj državljana. Nikad nisam čuo u svom životu koliko državljana ima na zemaljskoj kugli, hrvatskih državljana, evo pa molim vas odgovor na to pitanje, dakle koliko ima hrvatskih državljana u svijetu. Ne zanima me popis stanovništva, nego zanima me broj hrvatskih državljana u svijetu. Mislim da je dovoljno jasno. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo poštovani g. zastupniče. Ja vam na to pitanje ovdje nisam ovlašten, ne mogu i ne znam točan odgovor. Ja vam mogu odgovoriti na pitanje koliko je stranih državljana primljeno u hrvatsko državljanstvo u ovih 30 godina primjene Zakona o hrvatskom državljanstvu i to naturalizacijom, dakle primljeno je 1 102 000 osoba, ukupno u 30 godina i 2 mjeseca, od toga 710 000 osoba kao pripadnika hrvatskog naroda. Naturalizacijom, dakle tu ne ulaze sve one osobe koje su u međuvremenu rođene, kao i, i kao djeca po svojim roditeljima stekle državljanstvo podrijetlom. Dakle vaša djeca, moja djeca ili bilo čija djeca hrvatskih državljana, ona se tu ne računaju, ljudi se rađaju, stječu državljanstvo podrijetlom, umiru i taj broj je, ja vam sad ne mogu točno odgovoriti, ali naturalizacijom sam vam iznio brojke, 1 102 000 ukupno do sada. Hvala lijepa.
Kolega Zekanović je digao isto povredu Poslovnika.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, 238. evo, ja riskiram opomenu, evo samo bih htio upozoriti državnog tajnika da je to ključan podatak jer ja sad stvarno ne znam, evo, nek mi bilo tko kaže, na koji način se određuje uopće broj birača u Hrvatskoj, ako ne znamo, ako ministarstvo, vaše Ministarstvo unutarnjih poslova ne zna koliki je ukupan broj državljana. Kako možemo jednu brojku odrediti bez da znamo drugu brojku. Evo, sad može odma pitanje za ministra Malenicu i ministra Božinovića zajedno, na osnovu čega ste odredili [[Upadica: Dobro. Naravno, naravno.]] broj birača ako ne znamo broj državljana?
... da i vi dobivate opomenu, postoje mogućnosti komunikacije sa državnim tajnikom i druge, a ne zlorabljenje instituta povrede Poslovnika. Molim vas, nemojte to raditi. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu pa će prvo u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić, izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, evo, budući da je petak i da malo animiram ovu malobrojnu publiku, dozvolite mi jedan stilski otklon u prezentaciji ovog sadržaja, stoga ću vam sada predstaviti jednu dramu u tri čina. Čin prvi. Sunce sija, raste optimizam, ova Vlada na svoja je leđa preuzela povijesnu zadaću. Vratit će konačno hrvatsku emigraciju, hrvatsko iseljeništvo, duh Hrvatske u Hrvatsku. Ova Vlada baš zbog tog razloga da bi se vratili naši Južnoamerikanci, kao što smo mogli čuti, mijenja zakon i uvodi odredbe koje vam omogućavaju da preko vaših roditelja vi dobijete hrvatsko državljanstvo. Vidimo mnogo nestrpljivih mladih Južnoamerikanaca koji jedva čekaju da se ukrcaju na prekooceanske brodove i vrate natrag u Hrvatsku, baš kao što su nekada davno njihovi roditelji trbuhom za krugom bili primorani napustiti svoju domovinu. Ova Vlada preuzela je na sebe povijesnu zadaću da nam vrati iseljeništvo i očito to čini vrlo uspješno. Štoviše, čini to toliko uspješno da mora produžiti rok, što je cilj ovih zakonskih izmjena, da bi svi oni koji su pohrlili u konzularne urede, stigli na red jer toliko je onih koji ne mogu dočekati da postanu državljani RH. Čin drugi. Sjednica HS-a u travnju ove godine. Dragana Jeckov postavlja pitanje Davoru Božinoviću, poštovani potpredsjedniče hrvatske Vlade g. Božinoviću. Moje pitanje odnosi se na prekluzivni rok kojim je određen novim izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskom državljanstvu, a koji je stupio na snagu početkom 2020. g. Taj prekluzivni rok odnosi se na podnošenje zahtjeva iznosi 2 godine. Te dvije godine istječu krajem ove 2021. g. Nakon toga zainteresirane strane neće biti u mogućnosti podnijeti ovaj zahtjev temeljem ovog Zakona. Inače, taj rok od 2 godine bio bi dovoljan, ali zbog okolnosti koje su nastupile, a koje se tiču koronavirusa i banijskog i zagrebačkog potresa, taj proces izvjesno je zakompliciran i moje pitanje vama jeste li razmišljali u vašem Ministarstvu o produženju ovog prekluzivnog roka kojeg, kao što sam rekla, iznosio 2 godine, a koji je zbog objektivnih okolnosti zaista koje su dakle i postojale. Zahvaljujem. Davor Božinović odgovara, hvala lijepo uvažena zastupnice Jeckov, da točno je da je u to zakonu tako i tako, da sažmem, svi koji podnesu zahtjev do kraja ove godine oni su unutar oka, a riješit će kad se riješi, dakle nije dao decidiran odgovor. Na što će Dragana Jeckov odgovoriti, djelomično sam zadovoljna vašim odgovorom zato što bih voljela da sam čula da, bit će produženo. Tada to Dragana Jeckov nije čula. I dolazimo do zapleta ove drame, listopad ove godine oporba se ujedinjuje u jednom opravdanom zahtjevu da se završi protuzakoniti postupak izbora glavnog ravnatelja HRT-a u ključnoj ulozi sada je glavni glumac Milorad Pupovac on dolazi za ovu govornicu u jednom dramski razrađenom pristupu i nije siguran hoće li dati svoju potporu vladajućima da se izabere Šveb za glavnog ravnatelja HRT-a. DA, Milorad PUpovac nije siguran, Milorad Pupovac bio je uvjerljiv mi smo doista pomislili da nas može iznenaditi, štoviše i u mojoj obitelji pale su neke oklade o tome. Rješenje ovog vrhunca vam je poznato, ali nije i rasplet ove drame. Milorad Pupovac rekao je da će podržati vladajuću većinu. Čin 3., studeni odnosno prosinac ove godine jer sada raspravljamo, dolaze izmjene zakona po žurnom postupku, Dragana Jeckov može biti zadovoljna ipak će se produljiti ovaj rok. Na raspravi u HS-u ustaje zastupnica Marija Selak Raspudić i postavlja pitanje državnom tajniku, radosna zbog tolikog broja zahtjeva građana drugih zemalja da postanu građani RH svjesna da je demografija ključni problem s kojim se susrećemo i da nam doista treba štoviše onih koji će biti naši građani da bismo uopće preživjeli i pita da malo proširi podatke o toj radosnoj vijesti i kaže nam tko to nestrpljivo čeka uredu da postane građanin RH. Stiže odgovor iz nadležnog ministarstva, pa to su u prvo redu naši Južnoamerikanci, a onda ima nešto onih koji su iz bivše Republike. I sada nakon ove drame u tri čina nastupa sveznajući pripovjedač ili antički kor ovisi koji tip drama ste više voljeli, može ovo biti i libreto za neku operetu s obzirom na sve duhovite elemente koji su prisutni. Klub zastupnika Mosta, ovo govori kor, 10. lipnja 2021.g. postavio je pitanje o tome da nam daju odgovor grupirano prema diplomatskim misijama, konzularnim uredima RH upravo po pravnoj osnovi koja se sad izmjenjuje u čl. 5. i u čl. 30.a ovog zakona odakle je stigao najveći broj zahtjeva, tko to čeka u redu. Evo možda državni tajnik ne zna, ali ja te podatke imam. Beograd 843 zahtjeva, Banja Luka tek 235, Južna Amerika niti jedan. Evo da vas malo razveselim ipak su stigla tri zahtjeva iz Chicaga i čak jedan zahtjev iz Dublina. A evo i puna dva Amerikanca u Washingtonu čekaju da se vrate u RH. Da se razumijemo, mene bi razveselilo da se iz bilo koje zemlje netko odlučio postati građaninom RH i doći živjeti u Hrvatsku, ali bih voljela čuti odgovor na pitanje koliko je tih zahtjeva bilo prije 2013.g. i je li riječ o tome da netko doista želi postati građanin RH ili želi tu sretnu tranzitnu europsku putovnicu. No stavljajući sve to na stranu pa čak i tu čudnu odredbu da je nacionalnost nasljedna, a ona je u demokraciji stvar izbora, jedino pitanje zbog koje sam prezentirala ovu dramu i na koje me doista zanima odgovor, ali istinit odgovor, a ne ova lažna statistika koju smo prethodno mogli čuti iz ministarstva je trguje li se hrvatskim državljanstvom u HS-U? Košta li jedna ruka manjinskih zastupnika ove zakonske izmjene za koje su se nadali da ćemo ih tek usputno i bez rasprave sada prije glasanja izglasati?
Sljedeći će govoriti u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista poštovani zastupnik i potpredsjednik ovog doma Miroslav Škoro.
Hvala lijepa poštovani g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Bez obzira što nas ima malo i što je ovo jedna gotovo pa nomotehnička stvar, radi se ipak o vrlo važnom zakonu i treba i valja reći da smo mi Zakon o hrvatskom državljanstvu od '91. g. do danas mijenjali i dopunjavali više puta, posljednji puta 2019. g. kao što ste rekli i tim zadnjim izmjenama i dopunama onog famoznog čl. 5 smo ustvari, stavili taj rok od 2 godine, odnosno HDZ-ova Vlada je ograničila rok od 2 godine, pa onda je stavio 21 godinu mogu tražiti prijam u hrvatsko državljanstvo i taj rok ističe za 28 dana. Mi ćemo danas to raspraviti i već na sljedećem glasovanju produžit ćemo taj rok za godinu dana. Predložene izmjene i dopune ne utječu na bit stjecanja hrvatskog državljanstva već se njime dakle samo produžava taj rok, a kao što sam rekao u replici vama, g. državni tajniče, zahtjev za primitak u hrvatsko državljanstvo može se podnijeti osobno ili preko punomoćnika na urudžbeni zapisnik ili putem pošte preporučenom pošiljkom. Bio sam generalni konzul jako davno, ali još uvijek se sjećam, dakle, mi tamo ne rješavamo ništa. Mi smo samo tamo isto jedan poštanski ured i naša diplomatsko-konzularna služba zaprima te zahtjeve, šalje ih na rješavanje u RH i potom izdaje rješenje, sjećam se toga jako dobro jer smo tamo negdje 90-ih godina ranih morali puno puta ljudima na ta njihova, na te njihove zahtjeve koji su morali platiti, davati rješenja kojima smo ih u principu odbijali. Može se isto tako podnijeti zahtjev preporučeno poštom, dan predaje je onda i dan predaje zahtjeva, dakle, dan kada se zaprimio taj rad i zahtjev u postupak i pošte rade. Dakle nema potrebe za žurnošću i mogli smo to drugačije riješiti. I kao što rekoh, ja sam za to da se Hrvatima nikad ne ograničava mogućnost da stječu hrvatsko državljanstvo. I tu bi ja sad trebao stati, ali iskoristit ću preostalo vrijeme da u okvirima ove teme u širem smislu kažem neke stvari. Naime, ja smatram da je prekrajanje bilo kojeg zakona, pa tako i ovog isto kao i prekrajanje odijela. Jednostavno to je nužno zlo i privremeno rješenje i kad-tad morate kupiti novo odijelo. Dakle mi ćemo produžiti rok, ali i ćemo i dalje imati vjerojatno loš zakon i mi s tim ne možemo biti zadovoljni jer je on važan, određuje puno toga i kad je bio kvalitetan, on bi i riješio puno toga. Državljanstvo je privilegij, a ne pravo i po mom mišljenju, dobar Zakon o državljanstvu hrvatskome bi bio izvrsna podloga za nužne promjene, primjerice u izbornom zakonodavstvu. Zato se usuđujem reći da nama treba novi cjelovit zakon kojim ćemo odrediti smjer za budućnost, posebice kad je u pitanju hrvatsko iseljeništvo ma tko šta mislio o tome. Isto tako, Zakon o hrvatskom državljanstvu može biti jedan od instrumenata, kao što je rekla i kolegica Selak Raspudić, za popravljanje narušene demografske slike Hrvatske. Pripadnici hrvatskog naroda koji su iseljenici iz RH i žive u različitim državama svijeta u kojima vode već uređen život, teško će napustiti svoja stabilna i uredna materijalna i situirana stanja i primanja, kako bi se vratili u Hrvatskoj u kojoj vlada loša investicijska klima, birokratizacija, korupcija, klijentelizam, nepotizam, i naravno, nesuvisla politička vlast. Tako mi možemo stvoriti promjenom tih stvari uvjete ustvari za njihov povratak, ali prije svega se moramo usredotočiti na stvaranje uvjeta da nam ljudi više ne odlaze i da spriječimo daljnje iseljavanje. Tek će poboljšanje navedenih uvjeta, dakle možebitno privući hrvatske iseljenike da se eventualno vrate i nastave život u svojoj domovini. Mišljenja sam, isto tako, da pripadnicima hrvatskog naroda treba maksimalno olakšati stjecanje hrvatskog državljanstva. Po Ustavu, Hrvatska je prvenstveno država hrvatskog naroda, dakle nacionalna država, svih svojih državljana, politički Hrvata, je li? I Hrvati čine ovdje 90% populacije neovisno o svom etničkom podrijetlu, smo mi naravno i država svih onih koji ovdje žive. Nacionalna država jest pojam koji se izvorno odnosi na državu u kojoj prevladava jedna nacija i čine ju teritorij, narod i državna vlast. Za većinu suvremenih država možemo reći da su nacionalne države, bilo u slučaju kada većina državljana pripada jednoj etničkoj skupini kao što je slučaj kod nas ili primjerice, Francuska, Njemačka, Italija ili u slučaju kad su svoj nacionalni identitet izgradili i to su i one države koje imaju mnogobrojne različite jezične, vjerske i etničke skupine, ali su razvili svoj nacionalni identitet, poput SAD-a, Kine, VB, itd. Državljanstvo je temeljni pravni odnos ili pravna veza između pojedinca i države koji tom pojedincu uz odgovarajuće obveze postaju dostupna sva gospodarstva, socijalna, građanska i osobito politička prava, kao što su biračko pravo, primitak u javne službe i sl. Status državljanina u pravilu neovisan je o tome nalazi li se osoba stvarno na području države. Tako bi trebalo biti, iako kod nas to nije tako. Ustav RH propisuje da hrvatski državljanin ne može biti prognan iz Hrvatske niti mu se može oduzeti državljanstvo. Zakonodavstva česta prihvaćaju načelo isključivosti državljanstva, pa tako i Zakon o hrvatskom državljanstvu iz '91. propisuje da se hrvatski državljanin koji ima i strano državljanstvo pred tijelima državne vlasti smatra isključivo hrvatskih državljaninom. Zakon o hrvatskom državljanstvu ne priznaje pojam dvojnog državljanstva, je li tako, iako se ono u praksi često susreće. Dvojno državljanstvo je status u kojem se osoba istovremeno smatra državljaninom više od jedne države prema zakonima tih zemalja. Stoga bi mi trebali novim zakonom napraviti sljedeće. Dakle, mi moramo uvesti veću liberalizaciju stjecanja hrvatskog državljanstva pripadnicima hrvatskog naroda, ali se treba uvesti i restrikcija postojanja dvojnog državljanstva. Pri tome želim reći i naglasiti, vi me ispravite ako griješim, da se ta restrikcija dvojnog državljanstva ne može vršiti pripadnicima hrvatskog naroda i to na temelju odredbi Ustava, ali na sve druge se to može i treba učiniti. To znači, državljanima RH koji nisu pripadnici hrvatskog naroda, a prebivaju u Hrvatskoj, treba dati izbor koje državljanstvo žele izabrati. Ako se opredijele za neku drugu opciju, trebaju biti brisani iz registra hrvatskih državljana. Dakle, to je ono što mislim da bi trebao zakon riješiti. Hrvatima koji imaju dvojno državljanstvo ne možemo ga oduzeti, ali onima koji nisu pripadnici hrvatskog naroda, dakle to državljanstvo treba uzeti ako imaju i neko drugo i odluče se za to drugo. Državljani RH koji nisu pripadnici hrvatskog naroda, a prebivaju u zemlji drugog državljanstva trebaju po službenoj dužnosti biti brisani iz evidencije hrvatskih državljana. Pripadnici hrvatskog naroda koji se ne žele odreći svog drugog državljanstva ne bi smjeli sudjelovati u obavljanju javne službe u tzv. državnim ministarstvima, pri tome mislim na policiju, na obranu, pravosuđe i financije. Dakle, svaki hrvatski državljanin koji ima i neko drugo državljanstvo treba biti spriječen da obavlja bilo kakvu funkciju u Hrvatskoj kad je u pitanju policija, obrana, pravosuđe i financije dok se ne odredi i ne odrekne tog drugog. Ne bi smio sudjelovati naravno ni u izvršnoj ni u sudbenoj vlasti. To je moje mišljenje. Kad bi napravili takav zakon onda bi on bio pretpostavka da pokažemo i sebi i drugima da držimo do svoje države i do svog naroda. Ovako imamo zakon u kojemu su mnogi hrvatski državljani, posebice kad je u pitanju konzumiranje biračkog prava građani drugog reda jer im se na sve moguće načine kada je to u interesu vladajućih onemogućava da konzumiraju svoje temeljno pravo, ustavno pravo, a to je da biraju i da budu birani jer mogu to obaviti samo u DKP-ima koji su sada nota bene razlog zbog čega mi produžujemo ovaj rok jer su oni pretrpani, a znamo i vi i ja zašto se sve ovo skupa događa i da tome to nije tako. Hvala vam.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj SDSS-a, a govorit će poštovana zastupnica Anja Šimpraga. izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, uvažene kolege i kolegice. O tematici državljanstva Klub zastupnika SDSS-a govorio je više puta i isticao određene probleme koji su se javili u praksi prilikom primjene ovog zakona bilo kroz raspravu o samom zakonu, bilo kroz slobodne govore ili kao što je kolegica Raspudić rekla, pitanja, pitanjima članovima vlade. Posljednji Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskom državljanstvu stupio je snagu prvim danom 2020.. Pojedine veoma važne odredbe sadržavaju rok za podnošenje zahtjeva od 2.g. od dana stupanja spomenutog zakona na snagu, dakle do kraja ove godine. To znači da bi pojedinci sa spomenutim datumom izgubili pravo podnošenja određenih zahtjeva odnosno došlo bi pravnim rječnikom do prekluzije prava. Spomenutim izmjenama i dopunama zakona izmijenjen je dakle uz ostalo čl. 5. zakona koji u st. 2. sadrži odredbu prema kojoj podrijetlom stječe hrvatsko državljanstvo i osoba starija od 21.g. života, rođena u inozemstvu, čiji je jedan roditelj u trenutku njezina rođenja hrvatski državljanin ako u roku od 2.g. od dana stupanja na snagu tog zakona podnese zahtjev za upis u evidenciju hrvatskih državljana, a MUP prethodno utvrdi da ne postoje zapreke iz čl. 8. ovog zakona. Ujedno je posljednjim izmjenama i dopunama zakona uvedena nova odredba čl. 30. st. 2. prema kojoj se hrvatskim državljanima smatra i osoba rođena u razdoblju od 8. januara '77. do 8.10.'91. koji su u trenutku rođenja oba roditelja imala hrvatsko državljanstvo, ali joj je u evidenciji o državljanstvu upisano drugo državljanstvo ako u roku od 2.g. od dana stupanja na snagu tog zakona podnese zahtjev za utvrđivanje hrvatskog državljanstva. Naravno, prilikom izglasavanja zakona nismo mogli ni zamisliti sve nesretne okolnosti koje su bile objektivne prirode i snašle su nas u 2020., a koje su se u ovoj nažalost samo nastavile. Ako mogu tako reći, u normalnim uslovima života 2.g. bi bilo i više nego dovoljno da stranke konzumiraju svoje pravo, međutim potresi su dodatno zakomplicirali cjelokupnu situaciju jer je već ranije koronavirus izazvao puno problema. Tražio je prilagođavanje na različite načine, pa tako i promjenom režimom rada državnih i javnih tijela, ali i diplomatsko konzularnih predstavništava RH u inozemstvu. Sve ove promjene imale su jasan i opravdan cilj, zaštititi službenike i stranke od zaraze. Zahtjeve za utvrđivanje hrvatskog državljanstva po navedenim pravnim osnovama uglavnom podnose osobe koje nemaju odobren boravak u RH. Stoga je stupanje na snagu spomenutih zakonskih odredbi s ograničenim vremenom primjene dovelo do povećanog broja zahtjeva koji se podnose putem diplomatskih misija ili konzularnih ureda RH u inozemstvu pri čemu su i spomenuti dužn poštovati epidemiološke mjere države u kojoj imaju svoje sjedište i svoj rad uskladiti sa propisani mjerama. Prema zakonu su stranke prema državi prebivališta bile upućivane zakazivati termine dolaska u veleposlanstva ili konzulate, a s obzirom na veći broj zainteresiranih stranaka na termin se znalo čekati i po nekoliko mjeseci, u nekim situacijama i preko 6. Uz tu činjenicu u pojedinim predstavništvima prvi termin bio je isključivo savjetodavne naravi iako se na njega kako sam rekla čekalo mjesecima. Tom prilikom stranke bi dobile nekoliko preporuka nakon kojih su mogle izvršiti uplatu potrebnih pristojbi i zakazati novi termin i to ako nisu bile odvraćanje od podnošenja zahtjeva jer im je sugerirano da nemaju osnovu za ostvarenje prava na hrvatsko državljanstvo prema zakonu bez daljnje elaboracije. Bez obzira na to u posljednje 2.g. primjene zakona podneseno je preko 4400 zahtjeva. Tu dolazimo i do drugog problema. Pored spomenutog vremenskog trajanja pojedinih odredbi zakona, a to je restriktivna provedba u praksi svih tih istih odredbi, MUP je kao provedbeno tijelo na svojim Internet stranicama objavilo upute o proceduri u kojima je objašnjen postupak po zahtjevu za stjecanje, zahtjevu za prestanak ili utvrđivanje hrvatskog državljanstva. Čl. 5. st. 2. zakona kaže podrijetlom stječe hrvatsko državljanstvo i osoba starija od 21.g. života rođena u inozemstvu čiji je roditelj u trenutku njena rođenja hrvatski državljanin ako u roku od 2.g. od dana stupanja na snagu ovog zakona podnese zahtjev za upis u evidenciju hrvatskih državljana. Međutim, iako je citirana odredba jasna i nedvosmislena MUP je u spomenutim uputama o proceduri dao još jedan dio koji iz zakona ili podzakonskih akata nikako ne proizlazi, a to je da se citirana zakonska odredba odnosi samo na osobe rođene nakon 8.10.'91. odnosno nakon stupanja na snagu Zakona o hrvatskom državljanstvu. Po nama je sporna primjena kriterija rođenja nakon 8.10.'91. u smislu čl. 5. st. 2. zakona jer je time došlo do isključenja određenog broja osoba iz kruga ovlaštenika koji mogu konzumirati prava koja su predviđena čl. 5. st. 2. zakona. Ukoliko se u obzir ako bi se uzele odredbe čl. 5. st. 2. zakona odnosno da je osoba starija od 21.g. života i proširenja teksta odredbe iz uputa o proceduri MUP-a odnosno da je osoba rođena nakon 8.10.'91. proizlazi da se navedena odredba na današnji dan primjenjuje samo na osobe rođene u razdoblju od 9.10.'91. do 2.12.2000.g. jer se na osobe rođene nakon toga datuma primjenjuje odredba čl. 5. st. 1. zakona. Upravo zbog ovakvog restriktivnog tumačenja zakona pojedinci su pokrenuli postupke pred upravnim sudovima RH i čeka se njihov epilog. Zbog toga smatramo kako čl. 5. st. 2. Zakona o hrvatskom državljanstvu treba tumačiti na način da pravo na stjecanje hrvatskog državljanstva podrijetlom uz ispunjenje ostalih uslova propisanih citiranom odredbom imaju one osobe koje su starije od 21.g. života bez obzira na datum rođenja odnosno bez obzira jesu li rođene prije 8.10.'91.. S obzirom da su predloženim izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskom državljanstvu prihvaćeni na neki način apeli našeg kluba za produženje prekluzivnog dvogodišnjeg roka Klub zastupnika SDSS-a podržat će donošenje Zakona o izmjenama Zakona o hrvatskom državljanstvu u hitnom postupku, ali ćemo i dalje inzistirati na drugačijem tumačenju čl. 5. st. 2. zakona i ozbiljno razmisliti, razmislit ćemo o podnošenju prijedloga za davanje vjerodostojnog tumačenja spornih odredbi Zakona o hrvatskom državljanstvu. A ovdje sad pitam kolegicu Selak Raspudić i kolegu Škoru, da li bi vam smetale prijave koje bi došle iz Argentine u većem broju kao što vam smetaju prijave iz Beograda i Banja Luke? Hvala.
Hvala. Imamo opet nekoliko povreda Poslovnika, prva je poštovanog zastupnika Zekanovića, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče, naravno čl. 238.. Ja ovdje moram pojasniti hrvatskoj javnosti o čemu se radi. Dakle, hipotetski abolirani četnik koji je '91.g., '95.g. pobjegao u Srbiju on je '99. ili 2000. dobio dijete npr. sina i taj sin može danas tražiti hrvatsko državljanstvo iako nikad nije u Hrvatskoj, s Hrvatskom nema nikakve veze, a ćaća mu je abolirani četnik. A kolegica kaže kao opravdanje da je 2.g. malo jer je bio potres u Zagrebu, pa taj sin aboliranog četnika nije mogao otići u veleposlanstvo u Beogradu i predati zahtjev za…
Hvala lijepa. Ovaj, to je naravno replika, nije, nije povreda Poslovnika, pa dobivate opomenu. Slijedeća, slijedeća povreda Poslovnika odnosno tablicu za povredu Poslovnika podigla je poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Č. 238., odakle vama pravo kolegice Šimpraga da mene optužujete za šovinizam i da vašu političku trgovinu skrivate iza toga da ćete mene koja sam nedvosmisleno rekla da mi nitko ne smeta optuživati da mi smetaju Srbi? Neće vam to proći. Jedino što mene u ovome smeta, a to sam jasno rekla, je politička trgovina i nećete se uspjeti ovdje napraviti žrtvama nego ste baš zbog te političke trgovine vi ovdje pobjednici, a mi ovdje žrtve.
Hvala. I to je bila replika, a ne povreda Poslovnika, pa dobijate opomenu. I poštovani zastupnik Škoro i potpredsjednik ovog doma digao je isto povredu Poslovnika.
Jesam poštovani g. predsjedniče, bio sam prozvan imenom i prezimenom. Poštovana kolegice Šimpraga, dakle ne vidim uopće smisao vaše rečenice. Nemam protiv toga ništa da netko podnese zahtjev za hrvatsko državljanstvo, ono se rješava u postupku pred nadležnim državnim tijelima, pa tko će dobit dobit će. Nemojte me stavljati u taj kontekst, vaše je naravno da dižete ruku za g. Plenkovića, a moje je da branim svoj integritet i čast, a g. Zekanoviću četnik ne mora bit aboliran, može biti pravi četnik i opet će dobit njegovo dijete.
Hvala. I to je, naravno nije bila povreda Poslovnika nego replika, pa dobijate opomenu. Hajdmo sada dalje na posao, pa će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovani zastupnik Davorko Vidović, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče sabora, poštovani državni tajniče. Ma evo kad dođu ove teme na dnevni red onda se još uvijek osjeća naprosto nelagoda koja traje 30.g. kada je riječ o tome tko može, tko smije i na koji način živjeti u našoj zemlji. Iako je '90.-tih godina bilo donekle razumljivo kada smo 8. listopada postali i faktično i službeno samostalna država da donesemo jedan Zakon o državljanstvu kao temeljni zakon zapravo koji regulira ja bih rekao ovaj to je temeljni oblik izražavanja nacije države i to je najvažniji dokument kojim se određuje tko može, a tko ne može biti član i punopravni građanin, koja znanja mora posjedovati, tko i na koji način može prelazit granice itd., ako je ta nelagoda bila donekle razumljiva 90-ih, a moram reći '21. očigledno i ovo što smo danas do sada čuli u raspravi pokazuje da je ta nelagoda perzistentna i da onda zapravo uvijek vuče pomalo, ja bih rekao na nešto što je doista anakrono. Dr.sc. Raspudić Selak, Selak Raspudić i dr.sc. Škoro, iako vrlo, vrlo pažljivo i vrlo obzirno, čini mi se ipak su iskazivali stavove za koje ja osobno mislim da su stavovi koji zapravo nemaju više mjesta i djeluju doista, moramo reći, prilično zastarjelo. Da ne polemiziram previše, ne uzimam vrijeme, sa dr. Škorom u određivanju državljanstva po ili razlikovanje ljudi po kriteriju krvi i tla, etničke pripadnosti kada je riječ o državi, kada je riječ o temeljnim nekim pravima, kao što je recimo pravo na dvojno državljanstvo mi se čini prilično, prilično delikatnim kada je riječ i o ljudskim pravima i slobodama i mislim da to možemo ostaviti i za nas dvojicu za neku raspravu, ali mislim da tome, da je to opasna, opasna teza. Ovaj Zakon sam po sebi nije previše sporan jer tehnički produljuje razdoblje iz razloga koji ste naveli, međutim, on upućuje doista na ozbiljna pitanja o tome kako i na koji način mi mislimo u budućnosti kreirati našu politiku, pa mi, prije svega, ja bih rekao migracijsku politiku, iako nismo do ove godine imali nikakav strateški razvojni dokument koji je pretpostavka i za formuliranje i migracijske strategije, sad kad imamo tu strategiju 2030., mislim da je došlo vrijeme da se doista na jedan ozbiljan način pozabavimo i pitanjem migracijske strategije. Naime, 90-ih godina veliki sentimenti i jedno od ključnih političkih mantri bila je, kako se to zvalo, objedinjenje ili ne znam, spajanje iseljene domovinske Hrvatske kada je vladao jedan mit o tome da će tobože iseljeni Hrvati kojih je po nekim procjenama oko 3 .../nerazumljivo/... oko 2 milijuna i 600 tisuća Hrvata i njihovih potomaka, da će masovno nagrnuti u Hrvatsku, donest svoje novce, kapital. To se nije dogodilo i očigledno da od toga ne treba odustati, ali ne treba niti gajiti nade da je takav nekakav masovni povratak Hrvata samo zato što imaju, što mi imamo sad samostalnu hrvatsku državu, da će se dogoditi, to se neće dogoditi. S druge strane, imam osjećaj, kako slušam ove rasprave da jedan dio ljudi doista potpuno smeće s uma u kakvom svijetu mi živimo i što se zapravo oko nas događa. Prema nekim ozbiljnim procjenama demografa do 2050., znači za samo 30 godina u pokretu će, zbog klimatskih razloga, klimatskih razloga biti negdje oko 50 do 60 milijuna Afrikanaca s područja subsaharske Afrike, Malija, Čada, Nigera i tu ljudi će krenuti prema Europi. To nas čeka u idućih 30 godina, neki će poživiti, možda čak i ja. U isto vrijeme u ovom trenutku negdje oko 900 milijuna ljudi je u pokrenu, 220 milijuna migranata živi u svijetu i danas kad razmišljamo i razgovaramo o tom etničkom sastavu, Švicarska ima 20, preko 23% Švicaraca koji nisu rođeni u Švicarskoj, Irska 15%, Francuska negdje oko 11%, Njemačka 12,5, itd., i ako nemamo svijest o tome da bez ozbiljne imigracijske politike, mi naprosto nećemo moći funkcionirati u ovom trenutku dolazi u pitanje opstojnost bilo kakve koncepcije razvojne u ovoj zemlji jer naprosto nema dovoljno ljudi. Bez zaposlenih 1 900 000, 2 000 000 milijuna ljudi mi vrlo teško možemo alimentirati naše potrebe u sustavu zdravstva, mirovinskog sustava, itd. Dakle računajmo s tim da moramo imati suvislu, razumljivu i jasnu migracijsku strategiju, da moramo se odrediti prema tome koga i kako i na koji način bismo željeli privući da dođe živjeti u Hrvatsku. Meni doista, meni doista se ne čini problemom, a nekome očigledno jest što se tisuću ljudi naših potomaka, naših Srba u Beogradu ili Banja Luci želi hrvatsko državljanstvo. Pa ja mislim da je to za Hrvatsku svakako dobra vijest, da u našu zemlju želi netko doći bez obzira o kakvom, da li je riječ o motivu koji kolegica Raspudić spominje, doći u EU pa će to biti nekakva prolazna etapa. Uostalom, moguće da će 10, 20 ili ne znam koliko godina i Srbija biti članicom EU pa će ovdje moći doći živjeti i raditi tko god hoće i iz Srbije, kao iz Irske ili iz Francuske, Belgije, Luksemburga. Dakle, nemojmo strahovati od toga. Nemojmo taj etnički kriterij, princip više uzimati kao od njega ne treba odustati, najlakše je, najlakše je integrirati pripadnike vlastitoga naroda, bilo kao potomke, to je najjeftinija, najjednostavnija integracija i ako naši iseljenici iz Južne Amerike ne znaju i ne moraju više ni znati ni hrvatski jezik ni Bog zna što o kulturi, itd. Ali, moramo računati s tim da nećemo, da smo ovaj lijepi komad zemlje, planete Zemlje, neće i ne može biti samo mjesto u kojem će živjeti etnički Hrvati i ja koji sam '91. kao dragovoljac se išao borit protiv srpske okupacije, mogu reći da naši zemljaci, Srbi su itekako dobrodošli, posebno oni koji nisu imali nikakav utjecaj niti su na bilo koji način sudjelovali u agresiji, da su oni dobrodošli, dobrodošli u Hrvatsku kao zemlju ili njihovog rođenja ili rođenja njihovih roditelja. Dajmo otklonimo više tu priču. Slušajući evo ovdje ove neke rasprave sjećam se Gaja Ljudevita Jonkea, Lisinskoga, Šenoe, Hermana Bollea, Runjanina to su neetnički Hrvati koji su ogromno zadužili hrvatsku kulturu i nas kao naciju i nas kao državu. Riješimo se, a bojim se te nelagode koja uvijek miriše na ksenofobiju, riješimo je se ona je vrlo opasna, ona je uskogrudna, a u konačnici vrlo štetna za interese Hrvatske pa i nas kao Hrvata kao etničke skupine i Hrvata kao nacije. Ja sam uvjeren da će u narednom periodu da se ovo pitanje više neće moći zaobići i obzirom da je Hrvatska povijesno gledajući bila emigracijska zemlja mi bismo mogli postati vrlo skoro zemlja privlačna za useljavanje i mislim da ne bismo u hodu trebali neke stvari rješavat nego bismo morali anticipirati sa jednom kvalitetnom migracijskom strategijom. Evo to je ono što bih u vezi ovoga zakona kojega ćemo mi podržati kao klub Socijaldemokrata želio reći i još jednom istaći apel, molbu, zahtjev kako god hoćete hrvatskoj Vladi da se ovom pitanju posveti na jedan ozbiljan, odgovoran i dugoročno održiv način. Hvala lijepa.
U ime kluba HDZ-a sad će govoriti poštovani zastupnik Nevenko Barbarić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle, u obrazloženju ovih izmjena i dopuna Zakona se navodi da zahtjev podnose uglavnom osobe rođene u inozemstvu bez prava na boravak u RH. Tko su ti Hrvati izvan RH? Nije zgorega postavit, dakle to su konstruktivni narod u BiH, Hrvati kao konstitutivni narod u BiH to su hrvatske manjine u europskim zemljama i to je hrvatsko iseljeništvo u prekomorskim i europskim državama, njihovi potomci mogu biti sa hrvatskim državljanstvom, sa statusom Hrvata bez hrvatskog državljanstva i bez statusa i bez državljanstva, eto ima i takvih. A evo … ću isto da se hrvatsko državljanstvo, uvjeti za njegovo stjecanje i prestanak uređuje Zakonom o hrvatskom državljanstvu i da je na snazi posljednje izmjene i dopune zakona vrijede od 1.1.2020.g. Izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskom državljanstvu o kojima danas raspravljamo, a tiče se čl. 5. i st. 2. i čl. 30.a st. 2., riječ dvije zamjenjuje se sa riječi tri, dakle misli se na godine vrijednje zakona. Što sadrže navedeni članci, već je više puta ponovljeno za ovom govornicom, dakle pri posljednjim izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskom državljanstvu izmijenjeno je uz ostalo čl. 5. koji u st. 2. sadrži odredbe prema kojoj podrijetlo stječe hrvatsko državljanstvo i osoba starija od 21 godine rođena u inozemstvu čiji je jedan od roditelja u trenutku njezina rođenja hrvatski državljanin ako u roku od dvije godine od dana stupanja na snagu važećega zakona dakle do kraja tekuće 2021.g. podnese zahtjev za upis u evidenciju hrvatskog državljanina, MUP RH utvrdi da ne postoje zakonske zapreke. Isto tako pri posljednjim izmjenama i dopunama zakona iz 2019. o hrvatskom državljanstvu na prijedlog Ministarstva hrvatskih branitelja u čl. 30. hrvatskim državljaninom se smatra nestali i smrtno stradali hrvatski branitelj s danom 8.10.'91. koji nema upis u evidenciju hrvatskih državljana. Hrvatskim državljanom smatra se i osoba rođena u razdoblju 8.1.'77.-8.10.'91. kojoj su u trenutku rođenja oba roditelja imale hrvatsko državljanstvo, ali joj je u evidenciji o državljanstvu upisano drugo, ako u roku od dvije godine od dana stupanja na snagu ovoga zakona do 1.1.2020. do kraja '21. podnese zahtjev za utvrđivanje državljanstva. Ponavljam, u oba predmetna članka rok podnošenja zahtjeva je kraj 2021.g. Isto tako važno je istaknuti da po navedenim člancima važećega zakona zahtjev za upis u evidenciju hrvatskih državljana uglavnom podnose osobe rođene u inozemstvu bez dozvole za boravkom u RH. Dakle, zahtjev se podnosi u diplomatsko-konzularnim predstavništvima RH u inozemstvu. Kako se primjena ovoga zakona dakle 1.1.2020. gotovo poklapa s početkom pandemije i poštivanjem različitih restriktivnih mjera u mnogim državama došlo je do zastoja i nemogućnosti sviju koji su to željeli osigurati termin u diplomatsko-konzularnim predstavništvima RH kako bi podnijeli zahtjev za upis u evidenciju hrvatskih državljana. Prema podacima MUP-a koji su već navedeni ukupno je u ove dvije godine zaprimljeno 4.323 zahtjeva ako sam dobro sabrao, od čega gotovo polovica 1.868 temeljena na čl. 5. st. 2., a nekih 300 zahtjeva temeljem čl. 30.a st. 2. zakona. Ovim izmjenama zakona u čl. 5. i 30. formalno produženje važenja roka podnošenja zahtjeva za godinu dana omogućava se podnošenjem zahtjeva i osobama koje su se već obratile nadležnim diplomatskim misijama RH u inozemstvu s namjerom podnošenja zahtjeva stjecanja hrvatskog državljanstva po navedenim pravnim osnovama, a nisu dobili termin u ovoj godini, a evo u uvodnu je državni tajnik objasnio da će se zahtjev moći podnijeti i za one koji se nisu javili do kraja 2021., dakle da će to isto moći učiniti i tijekom 2022. godine. Svrha donošenja važećih izmjena i dopuna zakona jeste da oni koji to žele ostvare pravo, stoga je i razuman opravdan razlog i ovih izmjena i produljenja roka od godinu dana, Klub HDZ-će podržati ovo produljenje roka, ove izmjene i dopune zakona. Zahvaljujem.
Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Prekjučer su u četvrtfinalu Hrvatskog kupa na stadionu u Maksimiru igrali Dinamo i Rijeka. Nastupila su 22 nogometaša od kojih je 11 dakle, ne većina imala hrvatsko državljanstvo. Istog dana u Madridu igrali su Real Madrid i Athletik Bilbao ponos Španjolske kraljevske krune nastupio je sa 2 španjolska državljanina u timu, a ponos Baskije je nastupio sa 11 španjolskih državljana u timu, međutim to su oni ili rođeni u Baskiji ili oni čiji su preci Baskijskog podrijetla. Ublažili su Athletik Bilbao je taj svoj stav ublažio '80.-tih godina prošlog stoljeća pa su onda mogli igrati oni igrači koji su nogometno odrastali u Baskiji nebitno podrijetla. Evo takav vam je otprilike i Zakon o hrvatskom državljanstvu. Kad su pare u pitanju može tko hoće, a kad je ostalo u pitanju onda se neki kriteriji ovoga postave. U ovom slučaju Klub SDP-a podržat će ove manje izmjene zakona, dapače obzirom na broj koji je naveden ne vidim uopće potrebe da se stavlja ograničenje, dakle neće kao što neće vojska propasti zbog one topovnjače na Hvar tako ni neće Hrvatska država propasti ako ovi koji još nisu podnijeli zahtjev za državljanstvo to naprave 2025., a ne 2023. ili '22., ali dobro možda ćemo za godinu dana onda ponovo zbog što pandemija možda neće proći produljivati i ovaj rok. Ja bih želio podsjetiti inspiriran kolegicom Selak Raspudić isto malo, malo ovako literarno i kreativno na jednu drugu, recimo drugu sezonu te vaše priče koja bi mogla podsjetiti na onaj Kafkin Preobražaj, dakle čovjek živi u Hrvatskoj 30 godina, odsluži vojsku, dobije djecu, zasnuje obitelj i onda se jednog dana probudi, ode negdje i onda mu kažu, a ne, ne, vaš roditelj je tako negdje '40. i neke godine prošlog stoljeća bio upisan u maticu ne u Hrvatskoj nego eto u BiH, vaš drugi roditelj je u Makedoniji vi u stvari nemate od danas hrvatsko državljanstvo imate 15 dana da se ono, odete u vašu zemlju gdje trebate biti, to je isto bio slučaj, zbog toga smo kao tadašnja parlamentarna većina potaknuli i pomogli zastupniku današnje parlamentarne većine Veljku Kajtaziju da u srpnju 2015. predloži, a u rujnu 2015. da sabor i usvoji izmjene Zakona o hrvatskom državljanstvu gdje bi se ta jedna nepravda prema dijelu hrvatskih građana koji su u jednom trenutku prestali biti državljani ispravila. Nije bilo trgovine, to smo mi iz uvjerenja napravili. Ovi možda danas trguju, mi nismo, ne morate se tu bojati. I zamislite koliko je to bilo važno za nas da smo to u zadnjoj sjednici sabora prije raspuštanja, kad su mnogi drugi zakoni, zakoni na kraju čekali, na kraju nisu ni doneseni jer nismo bili u prilici više ovoga formirat parlamentarnu većinu na čemu će HDZ MOST-trajno biti zahvalan ali to je sad jedna druga priča. Tako da priča o Zakonu o hrvatskom državljanstvu uvijek ima ovoga i konkretne ljudske sudbine i sad se uglavnom radi o mlađim ljudima koji su rođeni, koji sigurno nisu bili punoljetni '91., a neki nisu bili ni rođeni gdje imate dakle jednu skupinu koja može dobiti hrvatsko državljanstvo, a da nikada nije bila u Hrvatskoj i drugu skupinu koja ima problema s dobivanjem hrvatskog državljanstva iako je možda veći dio života provela u Hrvatskoj ili barem su roditelji živjeli u Hrvatskoj. To je naravno prilika da još jednom ovoga, da još jednom evociramo uspomene na to ovoga koliko je tko i koliko je, tko je kakav Hrvat politički ili nepolitički. Dakle, ako sam ja dobro shvatio jednom u izlaganja u ime klubova imali bi biološke Hrvate i političke Hrvate, ovi biološki Hrvati bi mogli imati dva državljanstva, a politički Hrvati samo jedno. Jesam dobro shvatio? E, a kako se postaje politički, a kako biološki Hrvat? Dakle, politički Hrvat se postaje tako da vam država da domovnicu, a biološki Hrvat se postane tako da se jedno jutro probudite i kažete ja sam Hrvat. Jel sam dobro shvatio i taj kriterij? To je interesantna ovaj, ovoga nisam siguran doduše da bi to prošlo ovu odredbu Ustavnog suda da su Hrvati, da su svi hrvatski državljani jednaki pred zakonom. To je dosta zanimljivo, zanimljivo pitanje. I ja sam isto razmišljao o tome da neke probleme riješimo tako da se ukine dvojno državljanstvo, ali sam od toga odustao. Dakle, tako da se ne bi bilo, ne treba o tome, po tome previše ovoga više čačkati. Tu se radi dakle o manjem broju budućih hrvatskih državljana koji se u ukupnom broju hrvatskih državljana mjere u promilima. Od toga se naravno može raditi ovoga politička platforma kao što se zbog nekoliko stotina istospolnih parova raspisao referendum, ok, sve je to moguće, ali mislim da je to više u ovom trenutku nepotrebno. Mi nismo podržali zadnje izmjene Zakona o hrvatskom državljanstvu, smatrali smo da se radi o nepotrebno etno centrističkom pristupu. Kako se ovoga u ovom slučaju radi o tome da za one za koje je RH svojim zakonom rekli da imaju pravo na državljanstvo to pravo ne proširuje nego im se samo daje više vremena da to svoje pravo ostvare i ne vidim zašto je ograničenje sada do kraja slijedeće godine kad ono može biti i ovoga i dulje. Mi ćemo ove izmjene zakona podržati. Voljeli bi naravno da izmjene Zakona o hrvatskom državljanstvu prođu ako već ne mogu proći u duhu kao što se to nekad govorilo bratstva i jedinstva onda da prođu barem u duhu kako se to danas kaže zajedništva, da nas nema puno, da nas sve više odlazi iz jedine nam domovine, da mnogi naši današnji sugrađani će možda za koji mjesec svoje kuće, stanove i mjesta u kojima danas žive zamijenit nekim stranim domom gdje će im možda bit bolje, a možda i neće, a sunce tuđeg neba uvijek malo ipak lošije grije i da ovoga počnemo razmišljati o tome kako da nas bude više, kako da Hrvatska dobije bolju zdravstvenu zaštitu da dobije doktore koji su možda negdje drugdje završili fakultete, da dobije ovoga bolje obrazovanje da dobije učitelje profesore koji su možda negdje drugdje završili fakultete i naučili svoj posao i sve ono što nam još treba da uvezemo radnu snagu da na taj način malo liberaliziramo Zakon o državljanstvu. To je nešto što nas čeka inače ćemo uvijek imat izgovor nema kadrova, a onda će neke druge zemlje uzimati one kadrove koje smo, koje su svi hrvatski državljani ili barem oni koji plaćaju porez platili njihovo obrazovanje. Prema tome da zaključim, Hrvat je mio ma koje nacije bio ako ima domovnicu. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i RF, govorit će poštovani zastupnik Krešo Beljak, izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Dopustite mi da kažem nekoliko rečenica u vezi ovog zakona u ime Kluba saborskih zastupnika HSS-a i RF-a. Kao prvo mislim da je općenito Zakon o dobivanju hrvatskog državljanstva smiješan. Postoje države koje imaju vrlo restriktivne mjere pri dobivanju državljanstva, ali to su države u koje bi svi htjeli doći i svi htjeli postati, ili veliki dio ljudi htio postat državljanin tih zemalja kao što je recimo, kao što su SAD. Postoje države koje stimuliraju na razno razne načine ljude koji će im popraviti dobnu strukturu stanovništva. Prije svega zapadna Europa u koju mi spadamo je stara, dakle stara nacija. Postoje države koje su otvorene, a vidi vraga, ujedno su te otvorene države i najrazvijenije države, a one koje su zatvorene te su najmanje razvijene. Hrvatska je što se ovoga tiče zatvorena država i što je još gore od svega ne samo da smo zatvoreni, dakle i ovaj zakon to dokazuje trenutačni i sa ovim minimalnim izmjenama koje ćemo podržati, ali neće ništa značiti, ali Hrvatska je država koja je zatvorena, koja stag, ne da stagnira nego koja propada ne samo brojevima. Ja ću vam govoriti, dakle možemo govoriti o brojevima. Nas je milijun manje nego prije 30.g., dakle cca. milijun ljudi manje, od 4 milijuna i 700 i nešto, gotovo i 800, na prema neslužbenim podacima 3 milijuna i 800. Dakle, i to je manji dio problema, ogroman problem, ali manji dio problema. Dobna struktura stanovništva je katastrofalno narušena u onu kakva je bila prije 30.g., a to vam znači da je sve više starijih ljudi, a sve manje mladih, a od tih mladih sve više i više napušta državu iz razno raznih razloga da sad ne ulazimo u određene stvari, u određene druge političke stvari zbog čega odlaze, ali odlaze, a oni koji bi eventualno i htjeli, a takvih je malo, doći u Hrvatsku, njima se to onemogućava na bilo koji način, a posebno ne na način, posebno na način onemogućavanja praktički dobijanja državljanstva zbog razno raznih razloga. Jedan banalan primjer. Moj jedan prijatelj je oženio ženu iz Makedonije, normalno žive u Hrvatskoj 7 ili 8.g., žena gospođa još uvijek nije hrvatska državljanka, još uvijek. Dakle, nevjerojatne stvari, dok s druge strane naravno imamo cijeli niz međunarodnih kriminalaca koji imaju hrvatske putovnice odnosno državljanstvo još tamo od '90.-tih godina i to se davalo šakom i kapom za novce, dakle nečuveni kriminalci koji nikakve veze sa Hrvatskom nemaju. Apropo toga što je govorio kolega Bauk, neki mogu dakle tko ima novaca može, a mafijaši imaju novaca, dakle oni su prvi dobili. Kroz povijest što su uopće Hrvati, što je, što je to biološki Hrvat, što je politički Hrvat, čega smo mi kao država baštinici? Jesmo mi baštinici nekakve tamo francuske revolucije i moderne civilizacije koja ne određuje tko je što po krvi, nego tko je što po osjećanju odnosno po potrebi? Francuska je dakle ta koja je prva uvela to čega se i mi danas držimo, to što je g. Bauk govorio o bratstvu i jedinstvu i još je tu nešto bilo, još se tu nešto spominjalo, dakle to su nekakve tekovine kojima mi pripadamo, valjda pripadamo ovome, po ovom zakonu ja ne vidim da tome pripadamo. Dakle, stranci, tko bi to bio, tko je u Hrvatskoj sve stranac, hajmo malo raščlaniti prezimena samo nas saborskih zastupnika, pa malo porijekla prezimena i oni bez obzira koji se osjećali Hrvati, Srbi, manjine, bilo što, što su svi oni, jesu li oni biološki Hrvati po ne znam od kojeg koljena, što smo, gdje smo, o čemu razmišljamo. Dakle, to me podsjeća na, na nekakve dokaze koje su '30.-tih godina tražili u Njemačkoj do 7. koljena, arijevskog porijekla ili hrvatskog porijekla toga drage dame i gospodo ne postoji u Hrvatskoj. Prvo, ne možete naći podatke, a kad bi ih i mogli nać bilo bi svakakvih za mnoge neugodnih iznenađenja, kad bi gledali svoje porijeklo, porijeklo prezimena krvi itd. među čistim Hrvatima, jako puno iznenađenja i obrnuto dakako. Dakle po meni hrvatsko državljanstvo bi se trebalo trajno stjecati onima dakle imati pravo stjecati oni koji su rođeni na području Hrvatske, bez obzira na sve ostalo. Tko je rođen u Hrvatskoj mora imati pravo na hrvatsko državljanstvo bez ikakvih rokova, bez ikakvih rokova, pa čak bih to proširio i na roditelje, možda i na djedove i bake. S druge strane, ja sam protiv dvostrukog državljanstva i to vrlo otvoreno. Tko živi u Hrvatskoj, tko ima odnosno tko ima hrvatsko državljanstvo ne može imati državljanstvo druge države, sve smo riješili i onda neće biti zahtjeva, a znamo o kojim zahtjevima se ovdje radi jel vidimo po brojkama, dakle radi se o ljudima srpske nacije koji ne žele u Hrvatsku, žele hrvatsko državljanstvo da bi mogli ići u EU, dakle to je vrlo jednostavno. Pa nema problema, ali onda ne možete imati i srpsko državljanstvo i sve smo riješili onda ćemo govoriti o političkim Hrvatima, da onda ste vi politički Hrvati i to im treba omogućiti jer dame i gospodo nisu Srbi u Hrvatskoj od jučer, dapače Srbi su danas na najnižoj postotnoj i ukupno brojčanoj razini kroz pisanu povijest. Mi ne znamo što je bilo prije 500 godina jer ne postoje relevantni popisi stanovništva. Prvi relevantan popis je tamo iz 1857. ako se ne varam pitanje metodologije, ali možemo uzeti okvirno popis iz 1910.g. kada je Srba na području današnje RH bilo, ne može se točno izračunati, nisu granice bile iste, dakle bio je Istočni Srijem nije bilo Istre, nije bilo Baranje, tu negdje Međimurja dakle krajeva gdje nije bilo Srba, ali na području tzv. trojedne Kraljevine Dalmacije, Hrvatske i Slavonije bilo od otprilike 25% pravoslavnog odnosno srpskog stanovništva, 25% dakle to je jedna četvrtina. Pa da uzmemo dakle današnje granice nek bude jedna petina to je opet 20%, mi se ne možemo tih ljudi samo tako odreći bez obzira na prošlost na povijest i ne znam što, ti ljudi i dobar dio njih do 1941. jesu bili politički Hrvati. Imate Internet, ja ću vas uputiti na stranicu … [[Govornik se ne razumije.]] meni se čini gdje se mogu vidjeti podaci useljenika u SAD i ima tražilica po prezimenu, vidjet ćete tipična srpska ili pravoslavna ili hrvatska prezimena ljudi koji su uselili u Ameriku između 1890.-1910. gdje se vidi da su se izjašnjavali kao vjeroispovijest serbian otrodoks, odnosno srpska pravoslavna, a nacionalnost hrvatska, dakle to su bili očito hrvatski državljani, osjećali su se Hrvatima srpske odnosno pravoslavne vjere, tako su se upisali nije upisivao … Amerikanac ih je upisivao kako je on rekao, to vrlo jednostavno možete provjeriti. Samo nemojte provjeravati Dalmaciju jer ćete onda naći ljudi koji su Hrvati, čista hrvatska prezimena katolici koji se nisu izjasnili Hrvatima nego Dalmatincima. Dakle, to je pitanje što su Hrvati, kad su nastali Hrvati i kad je uopće Hrvatska kao etnički, etnički osjećaj kad je nastao. Sigurno ne od stoljeća 7., ja vas uvjeravam u to, sigurno ne, dapače puno kasnije. Još je Stjepan Radić 1920. kad je došao prvi put iz Mostara rekao mostarski katolici uopće ne znaju da su Hrvati. To je 1920. prije 100 godina. Kako su se ti ljudi osjećali? Regionalno, dakle ono što je bilo bitno razlika to je bila vjera, ništa drugo. Muslimani su bili Turci, katolici Latini, a pravoslavci Srbi jer je Srpska pravoslavna crkva bila, to nije imalo veze sa nacionalnim osjećajem nego vjerskim osjećajem. Imate cijeli niz sela u BiH i u Hrvatskoj koji su nakon '45. promijenila imena u Gornja Špionica, Donja, Srednja itd., itd. koji su se do četrdesetih godina ili prije zvale srpska, latinska, turska tu se vidi dakle Mahala ili što već dakle tu se vidi kako su se ljudi osjećali, ne etnički nego vjerski. Dakle, da zaključim, ako Hrvatska želi biti u budućnosti imati temelje da bude razvijena država moramo se maksimalno otvoriti, maksimalno otvoriti, ali naravno postaviti jasne kriterije. Onaj tko je rođen u Hrvatskoj njemu se ne smije i ne može nijednim zakonom osporiti hrvatsko državljanstvo, to ne postoji nigdje u svijetu osim u Hrvatskoj. Ne znam gdje postoji da je neko rođen u bilo kojoj državi da mu ta država ospori državljanstvo. To je prva stvar. Druga stvar, za strance kojih će biti sve više i više, mislim one prave strance koji nemaju veze s Hrvatskom, a koje ćemo itekako trebati, njima treba jasno dati pravila kao što su negdje drugdje, poznavanje hrvatskog jezika, poznavanje hrvatskih propisa, hrvatskog Ustava i to je to. Državljanstvo se stječe time, plaćanjem poreza, radom i doprinosom zajednicom, a ne nacionalnim osjećajem jer kad bismo gledali da su pravi Hrvati samo oni koji se tako osjećaju onda jedan dobar, dobar dio njih koji se osjećaju velikim Hrvatima su najgori neprijatelji Hrvatske jer su u zadnjih 30 godina upropastili i opljačkali. Hvala lijepo.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prva će govoriti poštovana zastupnica Marija SElak Raspudić. Izvolite.
Danas kada vam kažu da ste nacionalist to je najveća moguća zamisliva psovka, međutim budući da je kolega Beljak krenuo u tome smjeru podsjetit ću da je nacija nastala u 19. stoljeću i da je ona tada bila emancipirajuća kategorija jer je omogućavala ljudima da se izvan onog kruga za koje su se uobičajeno brinuli, a on se ticao isključivo vlastite obitelji ujedine zajedno time što žive pod istim nebeskim svodom na određenom zemljopisnom području i tako izbore protiv nekoga tko je na vlasti. I danas govori o europskom identitetu otvoreno je pitanje i vodi se sve više rasprava o tome je li upravo nacionalno ona zadnja emancipirajuća kategorija unutar koje nastaje solidarnost gdje se ljudi međusobno mogu podupirati i da li kada prelazimo na transnacionalno kao što je EU, gubimo svoj identitet i nismo se više u mogućnosti solidarizirati s drugima, Hrvati s Nijemcima, Bugarima ili tako dalje. Međutim neću sada zbog ograničenog vremena ulaziti u ove povijesne rasprave iako su one izuzetno zanimljive. Naime, toga se dobro sjećam, u 5. osnovne, moja prva petica iz zemljopisa bila odgovor na pitanje kako se postaje Hrvatom. I sad su svi govorili zato što su mi roditelji Hrvati, ovo, ono i vrtili su se oko toga i ja sam se sjetila da imam i rodbine koja je također otišla trbuhom za kruhom u inozemstvo pa sam odjednom digla ruku i puknula da se to može izabrati. I profesorica mi je dala peticu, tu sam lekciju jako dobro zapamtila. Dakle, nacija se može birati, pa cijela ova rasprava o tome da li je ona genski određena kao što zakon ovdje pretpostavlja, mogla bi nas odvesti u smjeru koji bi za mnoge mogao biti i nepoželjan. Ja ću se vratiti na odnose unutar vladajuće većine a putem ovim zakonskih izmjena, mislim da se iz njih može dosta iščitati. Dosta je rasprave ovdje bilo o roku koji je kratak, sada se nešto produžio a ono što je kod njega najzanimljivije je to da je privremen. Je li se itko zapitao zašto je HDZ dao privremeni rok? A očito ga je iz nekog razloga dao. E pa moja interpretacija bi bila slijedeća a budući da smo danas u ovom poljskom raspoloženju, sad ću se malo i poigrati Kasandre- Budući da je HDZ htio biti i pošten i istodobno se dodvoriti vlastitom biračkom tijelu, on je htio privremeno u jednom trgovačkom dogovoru pripustiti u najvećoj mjeri Srbe, vidjeli smo da statistika tako pokazuje, da dobiju hrvatsko državljanstvo, vjerojatnije ovu putovnicu za Europu a onda evo kasandrovski, nadat se u toj nekoj svojoj budućnosti na idućim izborima, riješit se manjinskog partnera i zatvoriti tu pipu. I zato je vjerojatno ovaj rok privremen jer je HDZ htio i nadao se biti i pošten i dodvoriti se svome biračkome tijelu. U prilog ovoj interpretaciji koju trenutno nudimo oko privremenosti ovog roka koja je neuobičajena baš ko i, neko može postavit pitanje jesu li logične ove zakonske izmjene, ide i … [[Govornik se ne razumije.]] statistike. HDZ ne želi reći koji je to broj građana u najvećoj mjeri tražio hrvatsko državljanstvo. HDZ se očito tog podatka srami, što drugo zaključiti? A onda ja vraćam lopticu kolegici Šimpraga koja je sada nestala pa ih pitam, imaju li oni kičmu i srame li se oni partnera koji se njih srami i podsjećaju ih da oni doista predstavljaju Srbe u Hrvatskoj. Što se ostaloga tiče, ovaj jeftini pokušaj diskreditacije i difamacije nas kojima doista smeta politička trgovina i koji smo argumentirali način na koji se ona ovdje odvija time da mi ako kritiziramo rad Vlade ili ove zakonske izmjene mrzimo Srbe ili ako kritiziramo rad stožera, onda ne vjerujemo u postojanje pandemije, vidimo ružičaste slonove i očekujemo da svi ljudi budu čipirani, nećemo proći i kritika se ovakvim pokušajem moralnog ucjenjivanja kolegice i kolege, neće ugasiti. Ali zaključak ću završiti optimistično. Kolega Bauk samo vi predložite amandmanom da se ovaj rok u potpunosti ukine pa ćemo vidjeti što se HDZ učiniti a što se tiče zahtjeva kolege Šimpraga, ja ne sumnjam da njih možemo očekivati u realizaciju trećim zakonskim izmjenama, što će meni opet dati priliku za pisanje neke nove drame. Dakle, mogu samo reći kao i svakom nastavku, vidimo se. Ili I'll be back.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Beljaka.
Hvala lijepa. Kolegice Raspudić, ja vam čestitam na petici pošto sam ja bio nastavnik zemljopisa na dugi niz godina, i ja bi vam dao peticu za to, samo kriva je tema, znate, oni su vas pitali odnosno nastavnik ili nastavnica vas je pitala kako se postaje Hrvatom, ne kako se dobiva hrvatsko državljanstvo. Dakle, vi se možete i ja mogu izabrati ili vi biti Amerikanac, ali nećete dobiti američko državljanstvo. Dakle, to kriva tema, dakle ne znam zašto uopće to spominjete. A što se tiče samog procesa nastanka nacija, nacionalnih država, o tome ću u slobodnom govoru. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
To spominjem iz vrlo konkretnog razloga a to je zato što upravo produženje roka koje se odnosi na ova dva članka, ističe vaše podrijetlo kao ono koje je preduvjet dobivanja državljanstva, dakle naravno da morate uvijek ostvariti određene uvjete da biste postali državljaninom bilokoje države, e u ovom slučaju uvjeti su genski. Znači, tko su bili vaši roditelji, na temelju toga ćete vi moći dobiti državljanstvo. Tu se postavlja onda opravdano pitanje da li se neko državljanstvo treba genski nasljeđivati ili svoj radom unutar neke zemlje, vi možete podnijeti zahtjev nakon nekog vremena i postati državljaninom te zemlje kao što su neki genski Hrvati postali Švicarci itd. Eto zato isticanje toga odnosno postavljanje pitanja o tome na koji način se treba stjecati državljanstvo.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Evo poštovana kolegice, koristim priliku da ponovim ono što ste rekli u izlaganju u ime kluba podatke koje nismo čuli danas od državnog tajnika, odnosno čuli smo u raskoraku s onim što ste vi rekli, dakle, državni tajnik je inače simpatični gospodin Katić došao malo nepripremljenog gradiva pa je rekao da je iz Južne Amerike i ostalih ih ima a nešto malo iz bivše Jugoslavije, vi ste rekli potpuno drugačije podatke, pa evo nekih 55 do 60% zahtjeva se negativno riješi, koliko je rekao ako je za vjerovati državnom tajniku, što vi mislite, koliko će od ovih 4 i tisuće zahtjeva koliko je došlo, od toga koliko će se pozitivno riješiti, koliko će ih se uopće stvarno vratiti u Hrvatsku i koja je tu migracijska strategija RH, što mi možemo očekivati uopće od svih tih zahtjeva. Hvala.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Hvala vam na pitanju, kolegice Marić. Bojim se da tu upravo dolazimo do biti problem, što sam djelomično dotaknula u raspravi u ime kluba. Nažalost ništa. Čak i ovi Srbi koji traže hrvatsko državljanstvo vjerojatno to rade iz pragmatičnih razloga. Rekla sam bilo bi zanimljivo vidjeti koliko ih je tražilo prije 2013. zato što trebaju tranzitnu putovnicu za onaj obećani život u EU. Znači, nije pitanje toga i mnogi Hrvati danas odlaze samo je pitanje hoćemo li ovim zakonskim izmjenama kao država profitirati u smislu toga da ćemo povećati broj svojih državljanina kao onih koji ovdje žive, plaćaju porez i koji pomažu time dobrobiti zajednice. Pa evo a se i maknemo od ovog pitanja Srba budući da je njih najviše, a to je državni tajnik propustio spomenuti, ako bude krenuo rasti broj Južnoamerikanaca onda se može postaviti pitanje je li zbog našeg bezviznog ulaska u Ameriku koji je za tu zemlju izuzetno bitan ili zato što opet netko [[Upadica: Hvala.]] netko želi postati Hrvat. Mislim da nam je odgovor jasan.
Poštovani zastupnik Škoro.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Selak Raspudić zanimljivo je iz ove moje pozicije gledati kako neki ovdje moraju ipak kada govorimo o ovoj vrlo važnoj temi gledati u pod. Bitna stvar u cijeloj priči je da i vi i ja vjerojatno spadamo među one ljude koji su nepodnošljivo slobodni i to mnogima ide na živce. Ovdje su dok niste bili u saborskoj zastupnici prozvali nas da smo doktori znanosti koji smo malo eto možda čak i ksenofobični, međutim čini mi se da ne razumiju i jako pogrešno tumače pojmove kao što su narod, nacija i država. Ne razumiju koliko je ta nacija važna u formiranju naroda koji je eto kao što ste i sami rekli svojevremeno kroz povijest onda zahvaljujući toj naciji koja je bila afirmativna stvorili te države koje mi danas imamo i koje na neki način imamo dužnost i braniti. Pa eto samo sam to htio reći da samo dok niste bili tu da su nas olajavali.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Dobro, od toga znači od toga da mrzim Srbe sam napredovala u ksenofoba kao takvoga što znači da ima možda i nade za mene jer se barem u pogledu nečega ovoga sve više širim. Pa mene taj tip difamacije i etiketiranja banalan, nažalost uobičajen u našem javnom prostoru. Ja ću podsjetiti na ono što sam govorila u ima kluba da mene zanima samo jedna stvar. A to je koliko ima političke trgovine, ne principijelne političke trgovine u ovom saboru? Stoga imam pravo postaviti pitanje pogotovo kada se radi o nekome tko nije manjina nego tko je u političkom životu dio vladajuće većine, a to je SDSS, dobiva zakonske izmjene koje je tražio i koje su u prvom redu njemu u interesu, a prethodno je dignuo ruku za Šveba. Mogu ja pitati bi li Šveb bio ravnatelj HRT-a i ovih zakonskih izmjena ne bi bilo da su se stvari istrgovale drukčije.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovana kolegice, evo spomenuli ste maloprije gensko nekakvo određivanje tko je koje narodnosti. Ja mislim da gensko zapravo ne bi moglo ići jer čak sam vidio istraživanje, da kod istraživanja genskog koda Hrvata da smo zapravo jedna velika mješavina svega, ali htio sam čuti vaš komentar na nešto drugo. A to je na kolegicu Šimpragu ovdje koja je se žalila da zbog potresa njezini sunarodnjaci u Beogradu nisu mogli u Beogradu u veleposlanstvo doći i podnijeti zahtjev za hrvatsko državljanstvo. Evo čisto jedna stvar koja je meni upala u uho, ne znam evo vaš komentar na to.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić:
Koliko sam razumjela kolegica Šimpraga ostala nezadovoljna zakonskim izmjenama i smatra da te rokove treba i uvijete još više olabaviti. Kao što rekoh u trenutku kada je kolegica Jeckov postavila prvi zahtjev za produženjem roka, dobila je odgovor vidjet ćemo, dakle gospodin Božinović nije dao obećanje. U međuvremenu vidjeli smo određenu dramu, određene potrebe za određenim rukama i došle su zakonske izmjene. Pa ja mogu samo konstatirati da u toj političkoj trgovini koja nas očekuje možemo očekivati i treće zakonske izmjene, a onda opet ih ako se usudimo problematizirati znate kako će to završiti. Meni je sve to skupa smiješno, pa ja sam se ovdje upravo zauzela za jedno emancipacijsko promišljanje državljanstva za razliku od onih koji bi to sve htjeli svesti isključivo na genetiku.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Kolegice Selak Raspudić dotaknuli ste se u svom izlaganju motiva donošenja ovakvih izmjena zakona pa ste rekli da je očito nekakvom političkom trgovinom sa svojim manjinskim koalicijskim partnerom HDZ ponovno pokušao svoje partikularne stranačke interese staviti iznad interesa države bez da se uopće čita zakon. Mislim da je to praksa HDZ-a oko bilo kojeg njihovog zakonskog prijedloga, ali ono što mene ovdje muči, mislim da je samo po sebi problematično i Hrvatski sabor ne to smio niti dopustiti da raspravljamo o zakonu bez podataka, bez prave analize, bez saznanja koje su to kategorije državljana koje su obuhvaćene ovakvim izmjenama i dopunama zakona. Samo po sebi to pokazuje da mi nemamo strategiju kao država prema temi stjecanja državljanstva niti znamo kome će ovakve izmjene pogodovati osim interesima nekakvih skupina u okviru HDZ-a.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Slažem se s vama kolegice Orešković, ja te podatke imam i zato sam ih iznosila u raspravi jer smo mi ranije postavili pitanje nadležnim organima, zastupničko pitanje pa nakon nekog vremena i dobili odgovor. Ono što je još sramnije od toga je da kada ne dobijete te podatke, a hitan je postupak i pitate državnog tajnika kakva je stvar na terenu, da vam on iznosi krive podatke. Ja ću biti dobronamjerna pa ću reći da možda nije znao točne, ali tako nešto je nedopustivo. A ono što me moram priznati najviše zabavlja u cijeloj ovoj današnjoj drami je ta unezgođenost HDZ-a ili vladajuće većine oko ovih zakonskih izmjena, pa kako se oni sami srame te statistike, kako je pokušavaju prikriti i kako se srame svog manjinskog partnera i trgovine s njima i onda sve te kreativne načine na koji su danas pokušali zaobići o kome se ovdje zapravo radi i kome su ovim izmjenama htjeli izaći u susret. Bilo ih je zgodno gledati kako [[Upadica: Hvala.]] su se usosili.
Hvala. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani državni tajnik, Žarko Katić, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Moram ovdje se ponovno javiti za riječ jer gospođo Selak Raspudić, iznijeli ste nekoliko neistinitih tvrdnji i to u više vaših javljanja, uključujući i ovo posljednje. Dakle, ne sramim se nikakvih brojki, sve brojke vi kao zastupnica možete dobiti odmah sad poslije ove rasprave, bilo kad doći tražiti usmenim ili pisanim putem, sve ćete podatke dobiti. Ja sam i u svom uvodnom izlaganju, to se može u fonogramu provjeriti, rekao koliko je bilo zahtjeva za utvrđivanje državljanstva u ovome roku, u ovih 23 mjeseca. Znači nešto manje od 5000. To su zahtjevi koji su ovom roku od 2 godine mogu podnijeti i sad se traži produženje roka za godinu dana zbog epidemioloških razloga. Svi ljudi nisu mogli koji su izrazili tu namjeru, nisu mogli doći. Brojka, ukupnu brojku zahtjeva me niste pitali ali reći ću ove 2 godine bilo je 10 432 zahtjeva za stjecanje hrvatskog državljanstva koja su podnijeta u različitim policijskim upravama i diplomatsko-konzularnim predstavništvima. Točne brojke vam sad ne mogu reći, ali mogu vam reći otprilike gdje je više a gdje je manje. Ovih 5000 koji su u ova 23 mjeseca podnijeti temeljem ova dva članka su podnijeti najvećim djelom u Beogradu, Banja Luci, Subotici, dakle na području bivše Jugoslavije. To je apsolutno sigurno i to je otprilike, ove brojke koje ste vi iznijeli nisu očito za cijelo razdoblje jer su bile nešto manje od 5000 ukupno, ali u globalu su točne, da za ono razdoblje koje se odnose, sve ovo drugo nije bilo točno. I osim toga, ova zadnja rasprava, da su ovdje neki genetski kriteriji po roditeljima, da, po podrijetlu roditelja, ali po državljanskom podrijetlu roditelja, po državljanskom statusu i oba članka se odnose na to. Prvi je uopće utvrđivanje državljanstva pod stjecanje državljanstva podrijetlom za koje sam rekao da ga najveći broj nas ovdje stekao. Produživao se rok do 18. godine života djeteta ili mlade osobe, na 21 godinu ali pošto je bilo njih i starijih koji ga nisu konzumirali onda je dan taj rok od 2 godine. Jel to najsretnije rješenje, smatralo se tada da je. Mislim osobno da jest. Dakle, da se ne daje neograničeno, da neko sa 100 godina traži, to su djeca hrvatskog, najmanje jednog hrvatskog državljanina koja su rođena u inozemstvu, dakle ne upisuju se automatski, ne postoji sankcija … [[Govornik se ne razumije.]] to je stvar dobre volje, hoće upisat ili neće. U RH dijete koje je rođeno ovdje, morate ga upisati u matičnu knjigu, knjigu državljana i ostale evidencije. Dakle, nije riječ o etničkom ili ne znam kakvom drugom podrijetlu, isključivo podrijetlu državljanskom statusu roditelja i isto se to odnosi na ovu drugu skupinu, dakle osobe koje su rođene između 77. i 91. godine čija su oba roditelja bila hrvatski državljani ali je ta osoba u tom razdoblju upisana sa republičkim državljanstvom neke druge bivše jugoslavenske republike. Greškom ili nečim drugim, najvjerojatnije greškom jer po zakonu, tada važećem zakonu, osoba je trebala biti bez obzira rođena u … [[Govornik se ne razumije.]] Bihaću ili Kranju upisana u hrvatsko državljanstvo, ali nije. To su ovi razlozi. Bilo je drugih naravno stvari koje su ovdje ne odgovaraju istini ali stvari jesu. Svatko ima pravo na svoje mišljenje jedino kad se apelira na namjerno iznošenje neistinitih podataka nepoznavanjem podataka, onda to odlučno odbijam a svi ste vi pozvani da bilo kada dođete osobno ili pisanim putem, tražite sve ćete podatke dobiti. Hvala vam lijepo.
Imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Uvaženi gospodine Katić, raspravu o tome kako treba stjecati državljanstvo ću ostaviti za neku drugu više filozofsku prigodu. Ali će osvrnuti na ovo što ste rekli. Prvo ste rekli da sam iznosila neistine a niste iznijeli niti jednu neistinu koju sam ja iznijela, štoviše potvrdili ste da su moji podaci točni, i naveli ste podatke koje sam ja prethodno navela a vi ih niste naveli kada sam vas pitala odakle dolaze ti zahtjevi, štoviše rekli ste neistinu, rekli ste da ih najviše dolazi iz Južne Amerike, sada ste rekli nešto sasvim drugo. Varate se oko toga da ćemo mi i da trebamo dobiti te podatke kada vam postavimo pitanje, ako vi tražite izmjene zakona po hitnom postupku, vi biste unutar tih zakonskih izmjena nama trebali ponuditi te podatke kao argumente a ne da ja ovdje mogu sudjelovati u raspravi i vući u pravom smjeru samo zato što ih doista imam ali sam ih dobila nekim drugim putem. Svi saborski zastupnici trebali su ih imati.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Poštovana gospođo zastupnice, dakle ja sam u uvodnom izlaganju istakao koliko je osoba do sada tražilo utvrđivanje hrvatskog državljanstva, ta je brojka otprilike 4 do 5 puta veća nego što je bila prije ovih izmjena i dopuna, dakle i prije 20.-te godine, dakle i 2019., 2018. i prije su pojedine osobe tražile utvrđivanje hrvatskog državljanstva, ta brojka se kretala oko 400 do 500 zahtjeva godišnje, dakle ona je sada višestruko povećana jer se i usmjerila na jednu specifičnu skupinu ljudi rođenih u točno određenom razdoblju za vrijeme važenja jednog određenog zakona, dakle 77.-91., a oni koji su stariji, oni još i dalje mogu i moći će podnositi zahtjeve za utvrđivanje hrvatskog državljanstva. A vi ste mene pitali odakle uopće dolaze zahtjevi za stjecanje, ja sam bar tako razumio, za stjecanje hrvatskog državljanstva, ja sam vam odgovorio odakle sve dolaze i to se mijenja od godine do godinu ali u globalu sam vam rekao odakle je najviše zahtjeva za primitak u hrvatsko državljanstvo. Hvala.
Poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovani državni tajniče, evo molim vas komentar na onu moju tezu od maloprije koju nisam … [[Govornik se ne razumije.]] ja mislim da je činjenica, abolirani četni, nisam abolirani nego onaj pravi, pravcati četnik koji je '95.g. pobjegao u Srbiju i dobio je sina '99.g., 2000. njegov sin danas može bez problema ikakvoga tražiti hrvatsko državljanstvo. A evo iskoristit ću priliku da postavim pitanju i g. Bauku, on je i bio ministar tog resora, kako se može odrediti broj birača kada vi u MUP-u niste odredili broj državljana? Znači tko te podatke ima, ko ima podatke koliko mi državljana uopće u svijetu na zemaljskoj kugli imamo?
Poštovani državni tajnik.
Svako ko je dakle ovaj zakon barata s podacima i s terminima o državljanstvu, dakle svaki hrvatski državljanin može tražiti upis svoga djeteta u knjigu državljana RH. Što se tiče broja popisa birača, dao sam si vremena u vrijeme ove rasprave da pogledam 3 milijuna 665 tisuća osoba je imalo bilo upisano u popis birača za ove zadnje lokalne izbore, 3 milijuna 665. Ne znam točno brojku koliko je ljudi vani upisano, ali ona se kretala zadnje vrijeme oko 800.000 koliko se sjećam, ali nisam siguran u točan podatak. Popis birača se mijenja, po onim podacima iz evidencije prebivališta, boravišta i evidencije državljanstva i evidencije izdanih putnih isprava, tako kaže Zakon o registru birača. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala predsjedavatelju. U odgovoru na repliku kolegica Selak Raspudić je izmislila jednu novu meni prilično simpatičnu riječ, kaže da se HDZ našao u jednoj situaciji koju je ona upisala kao unezgođenost. E pa sad riječ možda je simpatična, ali sama po sebi situacija nije. Uvaženi predlagatelju g. Katiću, krajnje je bezobrazno da vi kao predlagatelj obraćate se gospođi Selak Raspudić i kažete da će na njen zahtjev dobiti podatke koje ona traži. Dakle, vi ste ovdje trebali podatke dostaviti zajedno uz prijedlog ovog zakona svim saborskim zastupnicima i jasno se i decidirano očitovati čije su informacije, čije je javno izlaganje izrečeno ovdje za govornicom HS-a istinito i točno, vaše ili kolegice Selak Raspudić jer istovremeno obje teze, obje tvrdnje ne mogu biti istinite. Mene zanima tko od vas dvoje laže.
Poštovani državni tajnik.
Poštovana gospođo zastupnice. Ponavljam još jednom, mislim da je to treći put da sam iznio podatke koliko je u ove dvije godine '20. i '21. podnijeto zahtjeva za utvrđivanje hrvatskog državljanstva temeljem ovih izmjena i dopuna koje su bile '19., a čiji se rok sada predlaže produžiti za još godinu dana. Hvala vam.
Kolegica Selak Raspudić je digla povredu poslovnika. U čemu je povrijeđen poslovnik?
Čl. 238. budući da nije decidirano ovdje rečeno da ne lažem, ja ću razjasniti dakle ja sam govorila potpunu istinu prema službenim podacima koje smo dobili na odgovor za pitanje za stjecanje zahtjeva hrvatskog državljanstva od MVEP-a, ja sam govorila istinu, a g. Katić je zaobilazio istinu, ali je na kraju ipak ponovio moje podatke.
Dobro to je bila replika pa dobijate opomenu. Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče. Pridružujem se apelu i molbi da nam ubuduće zaista pripremite sve ove podatke koji nas interesiraju. Ja si zaista vrlo detaljno pišem, pripremam se za rasprave, nemam zlih ali nakon ovoga svega mislim čovjek je na kraju zbunjen koji su točno podaci. Evo vjerovat ću ovome što kolegica iznosi jer je ipak došlo nekakvim službenim putem. Pa evo onda vas ovim putem još jedanput molim da nam iznesete je li točna ona informacija koju ste rekli da 55 do 60% zahtjeva je negativno riješeno od ovog ukupnog broja, dakle, da li je taj podatak točan ili ćete se i to predomisliti? I što vi smatrate koliko će se od tih ljudi koji će imati pozitivne zahtjeve zaista fizički vratiti u RH i koliko je to na tragu nekakve vaše migracijske politike? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa. Od broja do sada riješenih zahtjeva od ovih ukupno 5.000 koje smo dobili je točno između 55 i 60% riješeno negativno, nisu imali uvjete. U ovom slučaju primjerice nisu oba roditelja bili hrvatski državljani u vrijeme rođenja te osobe koja traži. Koliko će tih osoba doći u RH pitali ste što mislim, dakle to ja bi mogao mislim da će ih relativno malo doći iz iskustva onih do sada koji su primljeni u hrvatsko državljanstvo bilo naturalizacijom, bilo ovim utvrđivanjem. Dakle, govorimo o različitim terminima iz zakona, zato su možda nastala nekakva nerazumijevanja. Otprilike 25% osoba koje budu primljene u hrvatsko državljanstvo dakle naturalizacijom uistinu žive u Hrvatskoj ili dođu Hrvatsku.
Hvala. Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče. Zastupnica Šimpraga je problematizirala naputak MUP-a ili koja već vrsta pravnog akta o rođenju prije ili poslije 8. listopada '91., niste se na to referirali, ali mi je to interesantno, zašto 8. listopad '91., šta Dan HS-a ima s Zakonom o hrvatskom državljanstvu? Valjda bi sa državljanstvom trebao imati Dan državnosti. A rezultat je samo jedan, radi se o lažnom danu državnosti i zato čestitam MUP-u što nije prihvatio ovaj farizejski praznik Dan HS-a nego i dalje ustrajava da je 8. listopada Dan neovisnosti. Zahvaljujem.
Poštovani državni tajnik.
Poštovani g. zastupniče. Odgovor je vrlo jednostavan, dana 8. listopada 1991.g. stupio je na snagu Zakon o hrvatskom državljanstvu. Inače za vašu informaciju stupio je snagu niz vrlo važnih zakona koji definiraju hrvatsku državnost na taj isti dan. U pitanju je sigurno desetak i neovisnost i državnost, pitanje je više od desetak zakona koji su stupili na snagu kao što je Zakon o kretanju i boravku stranaca tadašnji i mnogi drugi zakoni, ali konkretno pitanje tog dana je stupio na snagu ovaj zakon o kom raspravljamo i koji je doživio nekoliko izmjena i dopuna u ovih 30 godina. Hvala vam lijepo.
Poštovani zastupnik Deur je dignuo povredu Poslovnika, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
E hvala vam potpredsjedniče. 238., evo na repliku gospodina Bauka što je rekao, a ujedno me i zanima da li je on autor ćiriličnih ploča u Vukovaru u ono vrijeme i u onom vremenu, evo čisto da znamo dal je, tko je autor, a tko je scenarist, ovaj evo kao branitelj Vukovara to pitam pa ne mržnju prema ćirilici nego trenutku spoznaje autorstva i noćnih smjena koji su to stavljali. Hvala lijepo.
Dobro, to naravno nije bila povreda Poslovnika pa dobijate i vi opomenu. Kolega Bauk vi inzistirate i dalje na …
Gospodine predsjedniče šteta je propustit dobru priliku za dobit opomenu.
Naravno.
Članak 238., oni koji su poštovali hrvatske zakone i stavljali zakonite ploče su branitelji, a oni koji su čekićima išli na hrvatski grb su napadači na Hrvatsku državu. Zahvaljujem.
Kolega Deur i vi ste digli ponovo povredu Poslovnika, izvolite.
238., gospodin Bauk …
I vi ste dobili opomenu i kolega Deur je dobio, da.
… teško uvrijedio invalide Domovinskog rata i sam hrvatski branitelj koji je preminuo od, u tom trenutku, od čovjeka koji je bio u policiji koji nažalost tada nije bio procesuiran, a to što ste rekli da su batinaši, tamo su bili roditelji čija se djeca još i danas traže kao nestali. Ja znam da vi tom vremenu, kompletna vlada nažalost niste imali empatiju prema Domovinskom ratu, a ni stradalnicima koji su uistinu teško [[Upadica: Hvala.]] stradali u Vukovaru.
Hvala lijepa ovaj …
Hvala vam što ste to još jednom nam pokazali.
… to uistinu nije ovaj bila, bio povreda Poslovnika nego replika ja vas molim ajmo se svesti na temu ovaj i sada će, hvala vam lijepo, sada će poštovani zastupnik Zekanović govoriti u pojedinačnoj raspravi. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege govorimo o hrvatskom državljanstvu. Ono što mi je odmah zapelo za oko, a već sam 2 puta upozorio, upozorit ću i 3 put, nažalost u MUP-u mi nemamo pojima koliko hrvatskih državljana ima. Dakle, to bi, treba bit ključan podatak, koliko hrvatskih državljana ima. Na moje pitanje državni tajnik je odgovorio zapravo je to pitanje Ministarstva uprave, evo pa možda kroz neku repliku dobijemo možda podatak odnosno kako se to saznaje od bivšeg ministra. Dakle, mi imamo neke brojke koliko je bilo zahtjeva, koliko je odobreno, ali mi uopće danas ne znamo koliko na kugli zemaljskoj imamo ljudi koji imaju hrvatsko državljanstvo. I sad me zanima na koji način mi uopće određujemo broj birača u RH. Mi smo nedavno krenuli u jednu referendumsku incijativu Zaštitimo hrvatsku kunu i onda nam Ministarstvo uprave i pravosuđa reklo da trenutno u Hrvatskoj ima 3 milijuna, 3 milijuna 680 tisuća birača i trebali smo prikupiti 368.000 potpisa. I sada ključ na osnovu čega se to određuje meni nije jasan. Maloprije je državni tajnik rekao, on je evo tu proučavao pa je rekao ako sam dobro shvatio da se to određuje na osnovu odjave prebivališta, boravišta izdanih putnih isprava. Ali pravo glasa, pravo birati i biti izabran nije vezano uz putnu ispravu odnosno nije vezano uz prebivalište, boravište jel tako. Neko može imati i 60 godina, a ne mora imati putovnicu, a ako neko je hrvatski državljanin vi nemate evidenciju jel on živi u Argentini, u Philadelphiji ili bilo gdje drugdje. Dakle, jednostavno ovo nije način na koji možemo saznati puni broj hrvatskih državljana. I onda opet ključno pitanje, na osnovu čega mi uopće kreiramo broj birača odnosno na osnovu čega se uopće definira broj potrebnih potpisa koje se treba skupiti kroz neko referendumsku inicijativu. Ja mislim da je ovo sve skupa jedna jako velika magla odnosno da se možda ne slučajno jer svakoj stranci koja je u poziciji odgovara bio to SDP netko sa ministrom Baukom, danas evo HDZ sa ministrom Malenicom odnosno Plenkovićem i Milanovićem čitaj između redaka, odgovara da oni mogu proizvoljno kreirati broj koji njima odgovara. Naravno, taj broj je znatno veći od stvarnog broja. To je neka moja prosudba, ne vidim zašto bi ga smanjivali, mogu ga samo povećati jer će zapravo sa povećanjem tog broja prvo će uvjeriti Hrvatice i Hrvate da nas ima nešto više jer je su brojke stvarne itekako porazne, a s druge strane otežat će i prikupljanje potpisa. Ovdje sam spomenuo gensko determiniranje tko je Hrvat ili tko nije. Naravno to se ne može raditi. I već sam rekao, a i ponovit ću. Dakle, da je bilo istraživanja znanstvenih koji su pokušali DNA i od Hrvata i od Slovenaca i Austrijanaca vidjeti o čemu se radi, pa je bilo tu svega. Dakle, na svu sreću onda genska oružja nisu ni moguća. Narod je odnosno narodnost je nešto što čovjek zapravo odabire, a država definira po porijeklu, naravno radi se o roditeljima. E sad ključna stvar koja je meni ovdje zapala za oko tijekom ove rasprave, a iznio je poštovani državni tajnik, a kasnije se nadovezala i kolegica Šimpraga je način stjecanja državljanstva ljudi koji nisu Hrvati, a žive negdje vani, ja ću biti konkretan što meni smeta, neću tu biti apstraktan reći ću smeta mi npr. i abolirani četnici i oni koji nisu abolirani, al su četnici i '95.g. su na traktorima ili kako već otišli npr. u pravcu Kragujevca i Beograda i onda su tamo zasnovali obitelj i 2000.g. taj neki je tamo dobio sinčića i taj sinčić danas ima 21.g. i hrvatska država je ostavila, on nema ništa, nikakve veze s Hrvatskom, znači nije Hrvat, nije Hrvat. Ja sam rekao maloprije ćaća, otac mu je razarao hrvatsku državu i on danas živi ne znam negdje u Kragujevcu i sad taj čovjek ima 2.g. fore, znači ima 2.g. vremena da podnese zahtjev za državljanstvo. Ja bi tu napravio distinkciju između Hrvata i između ostalih, ali ja bi išao i dalje, dakle nije nebitno je li neko bio četnik ili je dan danas četnik ili je netko Hrvat. Evo i [[Upadica: Hvala]]
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Bauka.
Krenuli ste dobro, a onda ste malo pokvarili. Dakle, kolega Zekanoviću moram reć da ste u prvom, prve, prvu rečenicu u po bili u pravu. Naime, kao ministar uprave primio sam ministra uprave Republike Kosovo koji je hrvatski državljanin koji je '95. otišao iz Knina i sad živi na Kosovu i pitao sam ga onako hoćeš izać na izbore, a onda sam sa zaprepaštenjem vidio da nije u registru birača iako ima hrvatsko državljanstvo i stariji je od 18.g., nakon čega sam shvatio da broj onih koji bi po tom kriteriju bili u registru birača je daleko veći nego onaj koji je sada. Dakle, sad imamo 4,5 milijuna cca. u registru, od čega je 3.600 u Hrvatskoj, 800 tisuća izvan Hrvatske, a trebalo je biti još nekoliko stotina tisuća koji u stvari tako još nisu u registru birača iako imaju hrvatsko državljanstvo i punoljetni su.
Hvala. Poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovani kolega Bauk, evo hvala na tome. Znači to je, vi ste istaknuli samo jedan mali primjer gdje bi taj broj mogao biti i veći. Ja ću uzeti za mogućnost da je broj i veći, ali bitno je da mi moramo znati koliki je. Ja ću, s razlogom sumnjam da je on nešto manji nego što se stvarno pokazuje, ali ako je veći ja i to prihvaćam, ali mi moramo znati koliki je. Mi ne možemo to dakle na osnovu nekakvih podataka odnosno po nekom kriteriju koji nije jasan određivati. Moramo imati jasan kriterij, kriterije hrvatskog državljanstva.
Poštovani zastupnik Beljak.
Hvala lijepa. Kolega Zekanoviću, kolega po, po dvije linije ako se ne varam. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] barem dvije da po struci. Da, u potpunosti ste u pravu, a ja ću vam dat odgovor kojeg znate i sami, a zna ga i g. Bauk. Dakle, dolazimo do situacije u kojoj se ne želi riješiti pravo stanje broja ljudi odnosno broja birača. Ne želi se riješiti zbog dvojnog državljanstva i onda se otvaraju kontradiktorne stvari, dakle ono što vrijedi za Hrvate iz Hercegovine, ne vrijedi za Srbe itd., itd.. Dakle jedino rješenje po meni da se uopće ne raspravlja o ovom ukidanju dvostrukog državljanstva, dakle jedino možeš imat hrvatsko državljanstvo onda nitkome iz Srbije ili otkuda bez obzira na porijeklo neće past na pamet koristiti hrvatsku putovnicu kao sredstvo u principu da ide u EU. Ali što ćemo onda sa Hrvatima u BiH? I oni to rade. Ja znam za primjere doista ljudi koji su, imam i u obitelji u Hercegovini, koji nisu izvadili domovnicu [[Upadica: Hvala]] čekali su ne znam iz kojeg razloga, a sad bi išli u Njemačku i zbog toga vade hrvatsko državljanstvo…/Hvala, hvala vam lijepa/… samo oni nemaju problema. Hvala vama g. Reiner.
Poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovani kolega Beljak, ja ću se s vama složiti. O tome je govorio i kolega Škoro. Dakle, to je jedan od načina rješavanja ovog problema da se ukine uopće institut dvojnog državljanstva s tim da je on lijepo rekao, ja ću isto složit se s time da mi možemo, po meni trebamo imati i dvostruke kriterije, dakle Hrvati po jednom kriteriju, ostali po drugom kriteriju jer nemojmo zaboraviti Hrvatska je nacionalna država hrvatskog naroda i gledajte i to je, nemojmo bježat od toga, zašto se mi toga sramimo reći, zašto mi kroz drugačije, zašto ne bi kroz drugačiju optiku gledali onu čija je država ovu, a to je znači nacionalna država hrvatskog naroda nego sada neki drugi narod. Ja sam evo za taj kriterij.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Uvaženi kolega Zekanović, ja sam malo zbunjena, znači iz redova HDZ-a išla je optužba prema kolegi Bauku zbog ćirilice u Vukovaru, otprilike da pojednostavim da nije dovoljan Hrvat. Neću ja sada braniti njegovo hrvatstvo jer možda mu se ta optužba i svidjela, znate svatko ima svoj odnos prema hrvatstvu kakav želi i to je u redu, ali ono šta me ostavlja zbunjenom i što mi nije jasno kako to HDZ istodobno problematizira ćirilicu u Vukovaru i u dogovoru sa svojim manjinskim partnerom SDSS-om traži ovakve zakonske izmjene koje će omogućiti u prvom redu i većem broju Srba hrvatsku putovnicu. Pa je li to vama malo nedosljedno, licemjerno, neobično, tko se onda zapravo uopće po tom kriteriju ako to i treba biti kriterij smije busati hrvatstvom?
Poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovana kolegice Raspudić, ono što znamo vi i ja i vjerujem već zna i hrvatska javnost, trenutno u HS vladajuću većinu čini HDZ, SDSS i još neki drugi manji partneri i to je ono što je činjenica. I SDSS radi sjajan posao, ja ću ih, evo da sam ja pripadnik njihove nacionalne manjine evo možda bi se meni to i svidjelo jer maloprije smo čuli s ove govornice gdje je kolegica iz SDSS-a Šimpraga žali odnosno navodi kao razlog zašto bi se trebao produljiti rok za Srbe u Srbiji da traže hrvatsko državljanstvo, znači netko iz Kragujevca, zato što je bio potres u Zagreb i to i sasvim normalno znači oni se usude znači tako jedne banalne stvari, znači to je redikulozno, dakle oni su partneri, to je koalicija, SDSS za svoju nacionalnu manjinu radi sjajan posao, svaka im čast.
Poštovani zastupnik Škoro.
Hvala lijepo poštovani g. potpredsjedniče. Kolega Zekanoviću, javnosti radi i činjenica radi ja uvijek volim govoriti argumentirano, dakle stalno spominjemo, a posebice u nazočnosti hrvatskog tajnika govorimo o državljanstvu kao o nečem afirmativnom i govorimo o nacionalnosti, čim spomenemo nacionalnost, naciju automatski naravno dolazimo do nacionalizma i dolazimo do činjenice da je to nešto jako ružno. Za vašu informaciju dakle recimo na prvoj stranici američke putovnice ne postoji riječ citizenship (državljanstvo) se izgovara i kaže na engleskom citizenship piše nationality, a nacionalnost se na engleskom također kaže nationality. Dok u našoj putovnici piše državljanstvo/nacionalnost, to su dakle brkanje baba i žaba. Državljanstvo je jedna stvar, nacionalnost je druga stvar. Međutim, u engleskom jeziku se ne koristi izraz citizenship dakle ne državljanstvo nego nacionalnost.
Poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovani kolega Škoro, drago mi je da se ukazali na taj problem. Dakle, nažalost u našoj državi zadnjih desetljeća kada bi se spomenuo pojam nacije i izraz nacionalizam uvijek si bio gledan kroz jednu optiku koja je to prikazivala kao nešto naopako. Dakle, ako pogledamo i definiciju samog nacionalizma odnosno stavljanja svog naroda na prvo mjesto kroz borbu za njegova prava, kroz njegov status u svijetu ja ne vidim kroz to ništa loše. Ali kad ste živjeli u jednoj državi u kojoj ste bili manjinski narod i jednoj multietničkoj državi onda zapravo trebalo je smanjiti nacionalnu svjesnost, utjecaj naroda i nažalost i danas 30 godina nakon raspada te države još uvijek imamo problem da se neki srame reći da su nacionalisti bez obzira što u tome stvarno nema ništa loše borit se za svoj narod na pravi način.
Hvala vam lijepa. S obzirom da je 11,55 mi ćemo sad napraviti jednu stanku od pet minuta do 12,00 kad je zakazano glasovanje pa ćemo onda u 12,00 glasovati o raspravljenim točkama. Kolegice i kolege, netko je zaboravio mobitel na govornici pa vas … [[Upadica se ne razumije.]] STANKA U 11:55 SATI Hvala lijepa. Sad ćemo se vratiti na našu točku o Zakonu o izmjenama Zakona o hrvatskom državljanstvu, pa će govoriti poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo nakon pauze od gotovo dva sata vraćamo se na današnju temu, a to su izmjene i dopune Zakona o hrvatskom državljanstvu. Hrvatsko državljanstvo, uvjeti za njegovo stjecanje i prestanak definirani su Zakonom o hrvatskom državljanstvu iz 1991. godine, a zadnje izmjene bile su 2019. godine i u primjeni su od 1. siječnja 2020. godine. Predmetne izmjene i dopune današnje predlažu da se zbog okolnosti uvjetovanih epidemiološkom situacijom uzrokovanom pandemijom bolesti Covid-19 zbog koje je bilo otežano podnošenje zahtjeva za stjecanje odnosno utvrđivanje hrvatskog državljanstva. Velikom broju osoba onemogućeno je podnošenje zahtjeva u propisanom roku zbog čega su uskraćeni u ostvarivanju prava ne svojom krivicom budući da rok za podnošenje zahtjeva za upis u evidenciju hrvatskih državljana od 2 godine ističe 31. prosinca predlaže se da se navedena mogućnost produži za godinu dana. Upravo zadnjim izmjenama iz koje su stupila na snagu 2020. godine uređeno je jednostavnije stjecanje hrvatskog državljanstva za osobe koje podrijetlom stječu hrvatsko državljanstvo odnosno koje su potomci hrvatskih iseljenike. Neke od njih su omogućavanje stjecanja hrvatskog državljanstva podrijetlom osoba rođenih u inozemstvu čiji je jedan roditelj u trenutku njihovog rođenja bio hrvatski državljanin do navršene 21 godine kako bi im se dala mogućnost da sami podnesu prijavu za upis u knjigu hrvatskih državljana ukoliko su njihovi roditelji navedeno propustili učiniti do njihove punoljetnosti. Isto tako pod istim uvjetima omogućava se i stjecanje hrvatskog državljanstva stečenog podrijetlom i osobama starijih od 21 godine koji su rođeni od 8.1.1977. do 8.10.1991. godine ako u roku od 2 godine od stupanja na snagu zakona podnesu zahtjev za upis u evidenciju hrvatskih državljana. Tu je značajna kod tih izmjena je bila liberalizacija uvjeta za stjecanje hrvatskog državljanstva preuređenjem za iseljenike i njihove potomke jer se izostavlja generacijsko ograničenje u ravnoj liniji i naravno uz uvjet poznavanja hrvatskog jezika, latiničnog pisma, imaju, trebaju položiti svečanu prisegu. Za olakšavanje procedura i liberalizacija uvjeta na jedan način je jedna od demografskih mjera. Kažem jedna jer ona sama po sebi ne može i nije dovoljna ali svakako pridonosi povratku hrvatskih iseljenika. Upravo iseljavanje iz RH je tema o kojoj se često govori u Hrvatskom saboru, ali i u javnom prostoru. Uglavnom su konstatacije vezane uz iseljavanje politički obojena, obojene i krivica je i za iseljavanje pripisuje se HDZ-u. Međutim, problem iseljavanja je nažalost puno duži. Iseljavanje traje puno duži od osamostaljenje RH. Pod utjecajem različitih povijesnih, političkih i ekonomskih razloga Hrvati su se kontinuirano iseljavali s naših prostora, a povijesni procesi iseljavanja dijele se u nekoliko faza ili valova tako da malo vidimo da je to počelo puno ranije još od Turskih osvajanja pa danas imamo iz te faze Moliške i Gradišćanske Hrvate, drugi veli val iseljavanja uzrokovan bolesti vinove loze u otočnom i obalnom dijelu kada Hrvati iseljavaju u prekomorske zemlje, treći val iseljavanja između dva svjetska rada, četvrti je bio dolazak komunizma nakon Drugog svjetskog rata, peti val je bio tamo '60., '70. godina kada komunistička Jugoslavija počinje dopuštati putovanje i rad u inozemstvu i ovaj šesti, zadnji val iseljavanja koji je krenuo od nastanka RH, a naročito ulaskom Hrvatske u EU. Svjesni smo da promjenama Zakona o državljanstvu neće se drastično popraviti demografska slika RH, ali uz sve ostale mjere koje ova vlada poduzima stvaranjem i poboljšavanjem gospodarske, investicijske klime, smanjenjem birokracije i antikorupcijskim mjerama, poticanjem poduzetništva i zapošljavanja i drugih uvjeta koji pridonose prije svega ostanku hrvatskih državljana u matičnoj zemlji, a zatim i privlačenje hrvatskih iseljenika da nastave život u domovini svojih predaka i doprinesu novim znanjima i ulaganjima u daljnjem razvoju gospodarstva i društva. U suradnji sa Hrvatskim uredom za Hrvate izvan RH i HZZ je kroz mjere aktivne politike prepoznao je i hrvatske iseljenike kao jednu od ciljanih skupina koji su u mogućnosti koristiti osposobljavanje na radnom mjestu [[Upadica: Hvala.]] za povrat, hrvatske povratnike i iseljenike iz …
Hvala, imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovana zastupnice govorili ste o iseljavanju naših sugrađana, naših državljana iz RH i o tome tko je kriv za to. Ja neću govoriti o tome tko je kriv za to, neću govoriti ni o razlozima, sve je to poznato, ankete su poznate koje su provedene među našim državljanima koji su se iselili i znamo zbog čega su se iselili, znamo u kojem bi se slučaju vratili. Međutim, to što su se oni iselili ne znači da moramo jako, jako liberalizirati mogućnost dobivanja državljanstva. Zašto? Ne znam da li ste svjesni, kad netko postane državljanin RH ima potpuno ista prava kao i vi i ja koji ovdje živimo vi možda ne znam 30, 40 godina, ja 60 godina. I moji roditelji koji su ovdje radili prije toga 40 godina za ovu državu. I ja 40 godina radim za ovu državu, a on dođe, uzme državljanstvo, nakon toga baštini sve ono što imamo svi mi.
Hvala, poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala kolega Pavić, da rekli smo nije poanta da jedni druge optužujemo tko je kriv za iseljavanje, to je nažalost dio jednog dugotrajnog povijesnog procesa gdje su se Hrvati iseljavali iz Hrvatske, a upravo sad što se tiče liberalizacije ne mislim da je opet baš potpuno liberalizirano i da ne postoje određeni uvjeti. Pa evo i državni tajnik je na početku spomenuo kad sam ga pitala kakav je odnos zaprimljenih zahtjeva za upis u hrvatsko državljanstvo i pozitivno riješeni gotovo polovica je čak i negativno riješeni su. Znači da postoje u MUP-u i u drugim službama propisi koji se kontroliraju prilikom upisa u samo državljanstvo. Nije dovoljno da netko samo podnese zahtjev i da će samim time značiti da će biti upisan kao hrvatski državljanin. Hvala.
Sad će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Radoje Vidović. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče HS, državni tajniče. Prije svega kao zastupnik koji dolazim iz HDZ-a želim ovdje jasno reći da se osjećam ugodno u ovoj sabornici jer podržavam ovu vladu koja je omogućila snažan gospodarski rast RH kao preduvjeta napretku na svim drugim poljima. Također kao zastupnik koji dolazi iz 11. izborne jedinice želim reći da se osjećam ugodno u ovom saboru jer nikad u zadnjih 20.g. hrvatska vlada nije dala tako snažnu potporu Hrvatima izvan RH. Također kao zastupnik iz 11. izborne jedinice podržavam svaku namjeru, želju, potez svakog u RH, osobito vlade koja će doprinjeti jačoj integraciji Hrvata izvan RH sa RH. Tako i ovaj Zakon o hrvatskom državljanstvu jedan od glavnih Hrvata koji može tu vezu ojačat, osnažit i doprinjet snažnijoj povezanosti Hrvata izvan RH sa Hrvatskom i stoga ga pozdravljam. Izmjene zakona zadnje koje su donesene, koje se odnose na čl. 5. jasno kažu da hrvatsko državljanstvo mogu steći i osobe starije od 21.g. čiji je jedan od roditelja bio hrvatski državljanin. Ja se nadam da će u narednom razdoblju ovo pravo iskoristit još veći broj Hrvata koji žive izvan RH, a svi smo svjedoci da je u posljednje 2.g. rad bio u vrijeme pandemije otežan, onemogućen, tako je onemogućeno svim onim na koje se ove zakonske odredbe odnose da to svoje pravo efektivno iskoriste. Stoga je logičan potez vlade i opravdan da ovaj rok od 2.g. produži za godinu dana kako bi svi oni na koje se taj zakon odnosi i ta odredba to pravo mogli iskoristit sa nadom da će ovo zakonsko rješenje mogućnost iskoristit što veći broj Hrvata i u ovoj '22.g., te steć hrvatsko državljanstvo, konstatira da će Klub HDZ-a podržati ove izmjene. Hvala.
I sada će u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a završno govorit poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Uvaženi predlagatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Prvotno mi nije bila namjera javljati se na temu ovog dnevnog reda i ovog zakona, nekako se na prvi pogled činilo da tu ne bi trebalo biti ništa sporno, međutim dogodilo se nekoliko neugodnih i po meni za HS neprimjerenih situacija tijekom samog raspravljanja. Naime, iz svega proizlazi da je motiv, intencija ovih izmjena je dopuna nekakva, administrativna začkoljica, pa se nekakav rok produljuje, ja ću sada karikirati, ne govoriti točno, sa 2 na 3.g. kako bi oni koji nisu mogli za vrijeme covida unutar 6 mjeseci dobiti svoj termin u diplomatskim i konzularnim predstavništvima mogli doći do ostvarivanja svojih prava. Nije mi se svidjelo to što predlagatelj nije znao odgovoriti na jasno i decidirano postavljeno pitanje zastupnika, a čak i da nije bilo takvih pitanja, točni podaci o tome tko je ciljana skupina ovakvih izmjena i dopuna trebalo je pisati u obrazloženju samog zakona. A i to na stranu, mislim da je Zakon o hrvatskom državljanstvu jedan od onih koji bi trebali imati primjerenu pozornost kako predlagatelja tako i HS i trebali bi proizlaziti iz jedne sveobuhvatne strategije i plana kakav će biti odnos hrvatske države prema stjecanju hrvatskog državljanstva. Ne bi htjela privatizirati ovu govornicu, ali ne tako davno moja snaha koja je po državljanstvu meksička državljanka udana je za Hrvata, oboje žive u SAD-u u kojima su se rodile dvije djevojčice i čije stjecanje hrvatskog državljanstva nije bilo upitno. Međutim, moja snaha unatoč odredbama koje bi se mogle protumačiti na način da im to državljanstvo omogućuju više-manje radi administrativnih začkoljica i nespremnosti i nevoljkosti hrvatske vlasti da neke stvari interpretira do svog prava, do svog statusa do dana današnjeg nije stigla niti se ove izmjene i dopune na nju na bilo koji način dotiču. O čemu se zapravo radi? Naime, moja snaha meksička državljanka došla je na ideju, dakle ona je autorica ideje da se hrvatska himna prevede na 5 svjetskih jezika. Ona je konkretno sudjelovala u prijevodu na španjolski jezik. Tom prigodom objavljena je prekrasna jedna slikovnica „Lijepa naša domovino“. Nažalost, ja je trenutno nemam i u fizičkom obliku kao, kao knjigu, ali mislim da je to značajan doprinos promociji RH u inozemstvu. Takav doprinos čini mi se da hrvatska administracija, a pogotovo u vrijeme kada je o tome spis na stolu imala gđa. Pejčinović Burić za tako nešto nije bilo razumijevanja i nije bilo sluha. A onda danas mi problematiziramo, ja ne govorim jesu li zastupnici činjenično u pravu ili ne, tu je došlo do konfrontacije i do još uvijek nerazjašnjenih okolnosti tko je zapravo bio u pravu o motivima i intenciji ovakvih zakonskih izmjena i dopuna, pa se pričalo o nekakvoj političkoj trgovini, o pogodovanju pojedinim skupinama da li nacionalnih manjina, da li političkih stranaka s kojima je bilo nekakvih trgovinskih sporazuma pa eto, nije se realiziralo u prvotnom roku pa će se sad on nešto malo produžiti za koju godinu ili dvije. Mislim da je to neprimjereno odnosno ukoliko se uspostavi da je točno, a nije se uspjelo demantirati da nije, da je to neprimjeren odnos prema bitnoj i prema važnoj temi, ne samo zbog svih onih koji bi u teoriji mogli ili trebali dobiti hrvatsko državljanstvo, nego je to problem koji proizlazi iz, a reći ću to tako, krize identiteta onih koji o državljanstvu i pravu na državljanstvo imaju prilike odlučivati ili kreirati nekakve zamisli i ideje. Ja bih voljela da tome nije tako, ja bih voljela da je i ovo jedan od onih zakona gdje će Hrvatska pokazati, ne samo da ima širinu, da ima toleranciju, nego zakon koji će pokazati da nemamo političkih dogovora i kalkulacija, a imat će jednu lijepu strategiju, imat će jednu lijepu metodologiju i jedan plan koji će, evo, kao što su to i neki lijevi oporbeni klubovi govorili [[Upadica: Hvala.]] imati u vidu i posljedice brojnih migracija. Hvala.
Hvala lijepa. S time zaključujem za, za raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo završiti za danas rad. Nastavit ćemo u ponedjeljak kao što je i najavio predsjednik HS-a po onom redu i o onim točkama, najprije ... [[Govornik se ne razumije.]] izjašnjavanju o amandmanima pa onda slijedom kako je on najavio. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 14,08 SATI.
Godišnje izvješće o provedbi Strategije Zakona o odnosima RH s Hrvatima izvan RH za 2020. g., podnositelj je Središnji državni ured za Hrvate izvan Hrvatske. O ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno čl. 44 st. 4 Poslovnika HS-a. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: Prihvaća se Godišnje izvješće o provedbi Strategije Zakona o odnosima RH s Hrvatima izvan RH za 2020. g. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 112 zastupnica i zastupnica, 77 za, 30 suzdržanih, 5 protiv pa je donesen Zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo. Programsko i financijsko izvješće Hrvatskog olimpijskog odbora za 2020. g., podnositelj je HOO, i o ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno čl. 44 st. 4 Poslovnika HS-a. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: Programsko i financijsko izvješće Hrvatskog olimpijskog odbora za 2020. g. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 118 zastupnica i zastupnika je glasovalo, 77 za, 33 suzdržana, 8 protiv pa smo donijeli Zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo.