Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici dobro jutro! Nastavljamo u plenarnom zasjedanju sa već utvrđenim dnevnim redom, a za danas smo predvidjeli raspravu - Program rada Europske komisije za 2015. godinu Program rada Europske komisije za 2015. godinu Hrvatskom saboru dostavio je prvi potpredsjednik Europske komisije Frans Timmermans u cilju ostvarivanja jednog od prioriteta novoimenovane Europske komisije a to je stvaranje novog partnerstva sa nacionalnim parlamentima. Program ste primili na klupe. Rasprava se provodi na temelju članka 173. Poslovnika Hrvatskog sabora. Radni program s posebnim osvrtom na plan ulaganja za Europu predstavit će nama poznati gospodin Neven Mimica, povjerenik Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj. Molim gospodina Mimicu da nas upozna sa programom u uvodnom izlaganju. Izvolite gospodine Mimica, povjereniče.
… [[Govornik naknadno uključen.]] dame i gospodo meni je danas zbilja izuzetna čast što sam ovdje u Hrvatskome saboru kako bih predstavio Program rada Europske komisije za 2015. godinu. Riječ je o 1. Godišnjem programu rada nove komisije, nove Europske komisije pod vodstvom predsjednika Jean Claude Junckera koja je započela svoj 5-godišnji mandat u studenome prošle godine, početkom studenoga prošle godine. Kada sam u ljeto prošle godine, prije preuzimanja novog mandata u Europskoj komisiji, bio na saslušanju u Odboru za europske poslove predstavio sam prioritete političkoga programa predsjednika Junckera. Program rada Europske komisije za 2015. godinu temelji se na tim prioritetima i ustvari je prvi korak prema njihovom stvarnom ispunjavanju, konkretnom ispunjavanju prioriteta. Na tragu novoga partnerstva kojeg komisija želi izgraditi sa nacionalnim parlamentima ovim izlaganjem želio bih vam približiti program rada i ključne prioritete komisije za ovu godinu. Ti će prioriteti služiti kao misao vodilja komisiji ali i drugim institucijama EU. No, uvjeren sam kako oni mogu biti dobra podloga i za aktivno djelovanje na nacionalnoj razini u zemljama članicama, naravno uključujući i u Hrvatskoj. Program rada za ovu godinu usvojen je 16. prosinca pod simboličnim naslovom "Novi početak". Novi početak za ovu komisiju, ali i za cijelu EU, njezino gospodarstvo i njezine građane. S ovim ambicioznim motom u pozadini nova komisija preuzela je mandat s obavezom da poduzme niz žurnih koraka u borbi s trenutnim glavnim gospodarskim i socijalnim izazovima u Europi. Da spomenem samo neke od njih, visoka nezaposlenost, posebice mladih, spori rast, visoka razina javnog duga, investicijski jaz, nedostatak konkurentnosti Europe na svjetskom tržištu, osjećaj nesigurnosti zbog pojačanih terorističkih prijetnji u svijetu ali nažalost i na europskome tlu. Uzimajući u obzir sve izazove komisija je odlučila usredotočiti svoje aktivnosti i napore na ograničeni broj inicijativa zakonskih ili političkih koje mogu donijeti konkretne rezultate. Iz tog razloga Program rada za 2015. godinu značajno je kraći i sažetiji dokument od svih dosadašnjih radnih programa Europske komisije. On ne služi kao iscrpni popis svih predviđenih aktivnosti komisije već naznačuje prioritetna područja djelovanja. To naravno ne znači da neće biti i drugih inicijativa koje će komisija predlagati ili provoditi tijekom godine, međutim naglasak će biti na 10 pažljivo odabranih prioritetnih područja koji su dio političkih prioriteta predsjednika Junckera s ciljem da ambicije stvarno budu pretvorene u djela. Ova komisija želi biti velika u velikim stvarima, a mala u malim stvarima. Stoga smo pod 10 prioriteta podveli samo 23 inicijative koje su ušle u radni program komisije za ovu godinu gdje smatramo da EU tim inicijativama može imati stvaran i pozitivan utjecaj na građane. Za usporedbu prijašnji prosjek godišnjih inicijativa u radnim programima bio je oko 130. Dopustite da vam ih sada ukratko predstavim. Porast zapošljavanja rasta i ulaganja nalazi se na samom vrhu prioriteta, stoga smo s time i započeli. Cilj nedavno usvojenog ambicioznog plana ulaganja za Europu je potaknuti javna i privatna ulaganja u gospodarstvu u iznosu od najmanje 315 milijardi eura u naredne tri godine. Prateće mjere uz taj plan ulaganja za Europu uključujući osnivanje Fonda za strateška ulaganja, promicanje suradnje s nacionalnim bankama, razvojnim prvenstveno, te poboljšanje pristupa financiranju za mala i srednja poduzeća su također predložene ili su u postupku priprema. Uporaba inovativnih financijskih instrumenata dodatno će se promicati kako bi se povećalo učinak europskih strukturnih i investicijskih fondova. Komisija će predstaviti i nekoliko prijedloga za daljnje poboljšanje poslovnoga okruženja te za uklanjanje prepreka ulaganjima. Smatram da moramo zajednički ostvariti njihov puni potencijal te se nadam da će ovaj paket mjera imati svakako učinka i u Hrvatskoj. Taj će paket biti praćen inicijativama za bolje povezanu i pravedniju ekonomsku i monetarnu uniju bez zanemarivanja socijalnoga dijaloga. Kao i inicijativama za bolje povezanu i pravednije unutarnje tržište, jedinstveno tržište roba i usluga i kapitala jedna je od najvećih vrijednosti Europe. Njegov se potencijal naprosto mora bolje iskoristiti za dobrobit svih koji na njemu sudjeluju. Naš slijedeći korak bit će i stvaranje unije tržišta kapitala. Kako bi se uklonili nedostaci izrazito fragmentiranog, odnosno izrazito fragmentiranih financijskih tržišta ova će inicijativa biti poprilično velik izazove. Stoga će biti poduzeto u nekoliko faza na temelju rezultata široke javne rasprave koju uskoro pokrećemo. Istovremeno europska industrijska snaga i proizvodni kapaciteti neće biti zanemareni. Posebnu pozornost ćemo posvetiti malim i srednjim poduzetnicima u svim sektorima i svim segmentima odlučivanja. Prve znakove gospodarskog oporavka nažalost još ne osjećaju oni koji su najviše pogođeni krizom nezaposleni mladi ljudi. 5 milijuna mladih u Europi je ovog trena nezaposleno, to je neprihvatljiva brojka. Nismo bili zadovoljni s rezultatima dosadašnje provedbe jamstva za mlade zato je komisija upravo predložila znatno povećanje predfinanciranja umjesto dosadašnjih 38 milijuna predlažemo milijardu eura. Nadamo se da će time oko 650 tisuća mladih u Europi moći brzo dobiti potrebnu podršku za zapošljavanje. Istovremeno moramo svi skupa ustrajati na daljnjem ulaganju u istraživanje i u obrazovanju i stjecanju vještina, i općenito na većoj mobilnosti radne snage. Ne zaboravimo pritisak konkurencije izvan EU je iznimno snažan. Stvaranje jedinstvenoga digitalnog tržišta jedna je od naših slijedećih inicijativa, također ima za cilj pomoći gospodarskom oporavku, potencijalni dobici za gospodarstvo procjenjuju se i do 250 milijardi eura. Namjera ja osigurati građanima jedinstveniji, jeftiniji i bolji pristup digitalnim uslugama na internetu, reformirati uvjete za pružanje telekomunikacijskih usluga, modernizirati sustav autorskih prava uz istovremeno poboljšanje sigurnosti na internetu. Ukratko stvoriti u Europi dinamično digitalno gospodarstvo i društvo. Poduzet ćemo također prve korake prema europskoj energetskoj uniji. Cilj nam je ostvariti integraciju nacionalnih energetskih tržišta, povećati energetsku sigurnost, zalihe učiniti sigurnijima, povećati energetsku učinkovitost te smanjiti potražnju za energijom, smanjiti emisije ugljičnoga dioksida i promicati zelene tehnologije. Ovi ciljevi nisu nikada bili važniji nego sada. Komisija se također zalaže za pravičniji i učinkovitiji pristup oporezivanju u svim državama članicama unije, naravno uvažavajući nadležnost članica u ovome području. Razmjena informacija među nacionalnim poreznim tijelima mora biti bolja i transparentnija. Komisija će predložiti plan djelovanja za borbu protiv utaja poreza i poreznih prijevara. Rad ćemo nastaviti i nakon konsolidiranju osnovica poreza na dobit. I dalje svi osjećamo snažne posljedice gospodarske i financijske krize stoga će postupci u okviru europskoga semestra i dalje biti jedna od glavnih poluga poticanja nužnih strukturnih reformi u svim državama članicama. U komisiji bi željeli vidjeti veći osjećaj vlasništva država članica u ovome procesu to uključuje i veću uključenost nacionalnih parlamenata i socijalnih partnera kako bi zajednički osigurali razumijevanje i prihvaćanje teških reformi u javnosti. Istovremeno zbog iznimnoga broja kriza sukoba i nemira u susjedstvu te u posljednje vrijeme niza terorističkih prijetnji koje ne poznaju granice Europska komisija želi učiniti sve što je u njezinoj moći da se europski građani osjećaju sigurnima i zaštićenima. Jačanje sigurnosti na granicama je ključni prioritet, pitanje je kako ga je najbolje ostvariti uz zadržavanje ravnoteže između sigurnosti i poštovanja ljudskih prava. Podizanje zida oko EU nije i ne može biti rješenje, ali jačanje učinkovitosti svih instrumenata koje unija ima na raspolaganju u ovome području u suradnji s državama članicama i međunarodnim partnerima jest rješenje. Sa sličnim ciljem Komisija će predložiti novi uravnoteženi plan migracija. Namjera je osigurati bolje upravljanje migracijskim tokovima kroz bolju suradnju s trećim zemljama, veću solidarnost među državama članicama te učinkovitost u bori protiv krijumčarenja ljudima. Jednako tako želimo potaknuti usvajanje novog pristupa zakonitim migracijama, legalnim migracijama kako bi Europa postala privlačno odredište za talentirane osobe s visokom izobrazbom i vještinama. Na unutarnjem planu istovremeno želimo potaknuti države članice da potiču obrazovanje i one vještine s pomoću kojih će građani ne samo dobiti već i zadržati posao. Smatram da u svim navedenim prioritetima Hrvatska može pronaći svoj interes i aktivno doprinijeti usvajanju najboljih rješenja na europskoj razini. I na kraju dopustite mi da se osvrnem na vanjske prioritete aktivnosti Europske komisije među kojima je nekolicina i u mojoj nadležnosti. Daljnje promicanje mira i sigurnosti unutar i izvan granica Unije ostaje glavni prioritet i stup našega vanjskoga djelovanja. Trenutni događaji to snažno naglašavaju. Naši zajednički geopolitički izazovi posebno na istočnim i južnim granicama Unije zahtijevaju snažnu i učinkovitu zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku. Moramo raspolagati boljim mehanizmima ranog predviđanja, brže utvrđivati i provoditi zajedničke odgovore na zajedničke izazove i krize, učinkovitije razmjenjivati informacije i dijeliti resurse. Na međunarodnome planu jedino nastupajući jedinstveno zastupanjem usuglašenih stajališta na razini Unije možemo postići rezultate. U to sam se i osobno uvjerio u posljednjih nekoliko mjeseci u prilikama da predstavljam Uniju u međunarodnim tijelima i skupovima. Jačanjem vanjskih i gospodarskih odnosa također namjeravamo doprinijeti rastu te jačanju položaja Unije u svijetu. Pregovori sa Sjedinjenim Američkim Državama o partnerstvu za transatlantsku trgovinu i ulaganja samo su jedna od ključnih karika. Komisija se pri tome zalaže za postizanje razumnoga i uravnoteženoga sporazuma uz jačanje transparentnosti u pregovorima te jasno i točno informiranje javnosti. Komisija će i dalje podržavati susjedne zemlje u provedbi demokratskih i ekonomskih reformi, poštivanju vladavine prava, uključivanju konkurentnosti i jačanja konkurentnosti i poboljšavanja funkcioniranja javne uprave u tim zemljama. Tekući pregovori o proširenju će se nastaviti no daljnjega proširenja u sljedećih 5 godina najizglednije neće biti. Komisija će uskoro pokrenuti i široku reviziju ukupne europske politike susjedstva. U pogledu razvojne politike za koju sam nadležan ona će ove godine biti i posebno istaknuta u pokretanju europske godine za razvoj što ćemo danas obilježiti i u ovome Visokome domu. Nadam se da ćemo na taj način skrenuti pozornost javnosti na pitanja održivoga razvoja te kontinuirane borbe sa siromaštvom u svijetu u kojem i dalje preveliki broj osoba živi ispod razine dostojanstva. Svoje ću aktivnosti usmjeriti na nekoliko prioriteta s ciljem postizanja vidljivih i konkretnih rezultata. Ove se godine na vrhu moje prioritetne liste nalaze pregovori o novim ciljevima održivoga razvoja nakon 2015. godine. To je proces koji se odvija u međuvladinim pregovorima u Ujedinjenim narodima. Kontinuirani prioritet ostaje promicanje ljudskih prava, rješavanja pitanja nejednakosti te naročito promicanje ravnopravnosti spolova i osnaživanje položaja žena jer bez napretka u ovim pitanjima nema društvenoga niti gospodarskog boljitka u svijetu niti u Europi. Politiku razvoja neprestano je potrebno prilagođavati novim okolnostima u partnerskim zemljama i regijama. Stoga ćemo ove godine početi razmatrati ukupne odnose Europske unije sa afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama u razvoj. Osobno se nadam da će novi način funkcioniranja Europske komisije gdje sada postoji svakodnevna koordinacija među povjerenicima za vanjske odnose pod vodstvom visoke povjerenice i potpredsjednice Komisije Federice Mogherini doprinijeti učinkovitosti i kvaliteti naših rezultata u koje čete se i vi moći uvjeriti. Dame i gospodo zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora program rada Komisije nema namjeru zadirati u svaki aspekt života građana. Razumijemo da građani žele da se Europska unija što manje miješa u njihov svakodnevni život pogotovo u slučaju kada su države članice ili lokalne vlasti u boljem položaju da nešto urede svojim propisima ili provedu u praksi. Načelo supsidijarnosti će se poštovati u potpunosti. To je nešto što i ovaj Sabor može i treba redovito provjeravati. Istovremeno komisija će nastaviti raditi na poboljšavanju kvalitete propisa i transparentnosti u postupanju kao i na jačanju dijaloga s građanima. Propisi Europske unije u pravilu predstavljaju smanjenje opterećenja za poduzetnike i građane. Posebice kada zamjenjuju paket od 28 propisa i normi s jednim propisom. No tamo gdje to nije slučaj Komisija ne želi nametati novo europsko zakonodavstvo. Također tamo gdje postojeći europski propisi ne pokazuju rezultate, ne služe svrsi ili predstavljaju preveliki teret Komisija ih namjerava pojednostaviti ili jednostavno povući. Za sada predviđamo da ćemo predložiti povlačenje ili izmjenu oko 80 prijedloga koji su trenutačno već u postupku donošenja. Za sve prijedloge ispitujemo radi li se o ključnom prioritetu hoće li donošenje prijedloga imati konkretne učinke je li to pravi instrument za djelovanje, djelujemo li na odgovarajući način i na odgovarajući način i na odgovarajućoj razini. Fokusirati ćemo se na ono što je bitno, sa stola ćemo stoga maknuti sve prijedloge koji ne odgovaraju navedenim kriterijima ili ćemo ih zamijeniti boljim i ambicioznijih prijedlozima bilo da je riječ o oporezivanju energenata, higijeni hrane ili porodiljnom dopustu. Poštovane zastupnice i zastupnici, Europska komisija želi predvoditi proces promjena ali rezultate neće moći postići sama zato će suradnja sa drugim institucijama i državama članicama Unije ali i dijalog s građanima biti ključni. Inicijative Komisije mogu jedino biti od koristi ako su prihvaćene i primijenjene u praksi. Veći dio posla Europske komisije je da osigura da se postojeće mjere primjenjuju i donose rezultate. To će biti naš fokus u mnogim područjima. Na razini Europske unije Europski parlament i nacionalni parlament imaju veću ulogu i ovlasti nego do sada. Nadam se stoga da će i Hrvatski sabor zajedno sa ostalim nacionalnim parlamentima aktivno doprinijeti razvoju europskih politika u mandatu ove Komisije. To uključuje i doprinose u pripremi budućih godišnjih programa što će se znati cijeniti unutar Komisije. Uzimajući u obzir ulogu Sabora te posebice Odbora za europske poslove u obavljanju europskih poslova u Hrvatskoj nadam se da će današnja rasprava pridonijeti utvrđivanju ključnih prioriteta za Hrvatsku te što kvalitetnijoj pripremi radnog programa za razmatranje stajališta Hrvatske za 2015. godinu. Ujedno se nadam da ćemo kroz cijeli mandat Komisiji nastaviti našu suradnju i zajedničke aktivnosti s ciljem promicanja europskih načela i vrijednosti na dobrobit svih naših građana. Na kraju bih posebice želio istaknuti ključnu poruku programa rada komisije. 2015. godina mora biti godina rezultata i provedbe, kako na europskoj tako i na nacionalnoj razini jer rast i razvoj unutar Unije mogući su samo pod uvjetom zajedničkog djelovanja svih sudionika i svih razina odlučivanja. Cijela Unija postigla je puno, no ti se napori zajedničkim radom svih država članica, uključujući i Hrvatsku, trebaju održati kako bi mogli pokazati jasne rezultate koje građani od nas i očekuju. Hvala vam lijepa na pozornosti.
Hvala i vama poštovani povjereniče, naš Neven Mimica. Otvaram raspravu. U raspravu krećemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika SDSS-a u Hrvatskom saboru i poštovani kolega Milorad Pupovac. Izvolite kolega PUpovac.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine Mimica, poštovane kolegice i kolege. Dozvolite mi da u ime Kluba zastupnika SDSS-a izrazim zadovoljstvo što se ovom Saboru obraća povjerenik Europske komisije i to povjerenik Europske komisije koga je naša Vlada i ovaj Sabor odabrao da bude sastavni dio tima europske Vlade i ovo smatram posebno važnim i značajnim, simboličkim, a i faktičkim činom s obzirom na njegovo prisustvo, a istovremeno i s obzirom na činjenicu da Hrvatski sabor raspravlja Program Europske komisije. I u tom smislu mi dozvolite da izrazim zadovoljstvo jasno naznačenim i jasno iskazanim prioritetima i ciljevima koje predsjednik Europske komisije i Komisija imaju i da pri tome zbog obaveze koje imam na drugom mjestu u što je moguće kraćem obliku iskažem neke brige u vezi sa ovim izvještajem, ali istovremeno i neke brige u vezi sa stanjem Unije. Mi pozdravljamo činjenicu da se komisija opredijelila za rast i razvoj i to je nesumnjivo nešto što je potrebno Europi, kao što je potrebno i Hrvatskoj. I pozdravljamo činjenicu da je to naglašenije negoli fiskalna disciplina i fiskalne mjere, ali nažalost to ne osjete sve članice Unije. To nije politika koja je podjednako distribuirana među svim članicama Unije. Neke članice više osjećaju politiku rasta i razvoja, a neke članice više osjećaju politiku fiskalne discipline. To je zato što iza politike rasta i razvoja po mojem slobodnom mišljenju gospodine povjereniče postoji jedna manjkavost, a to je da Unija nažalost svoju političku agendu nedovoljno ističe u prvi plan. Svoju ekonomsku, posebno financijsku dimenziju ističe u prvi plan i razumijemo da je to nužno, ali mi ne vjerujemo da se narastajuća nejednakost među europskim građanima svugdje u Europi, njezinim najrazvijenijim dijelovima, a posebno u njezinim slabije razvijenim dijelovima može prevladati, a da se to ne uzme u obzir, a da to ne bude sastavni dio ekonomskih mjera i socijalnih mjera koje će Unija poduzimati. Istovremeno ta narastajuća nejednakost među građanima se ogleda i kao narastajuća neravnopravnost među članicama što uzrokuje ozbiljne tenzije između članica. Nije riječ samo o jednoj, mnoge članice, mi koji smo imali priliku biti u Europskom parlamentu smo to mogli svjedočiti, mogli smo čuti. Mnoge članice, bilo izrijekom, bilo manje izrijekom, iskazuju tu vrstu zabrinutosti i tu vrstu ozbiljne brige, a nerijetko i nezadovoljstva. I ovaj Sabor kao predstavničko tijelo ove zemlje i ovoga naroda u tom pogledu osjeća iz vlastite perspektive manjkavost da se jedan segment, važan segment europske politike ili politike Europske komisije, a to je rast i razvoj, nažalost kad smo mi posrijedi nedovoljno prakticira. Mi razumijemo da je to stvar politike i naše Vlade, ali želimo da to čujete i kao stav našeg nacionalnog parlamenta. Hrvatska je u tom pogledu i ovaj Parlament je u tom pogledu davao podršku da bi zemlja bila kao nova članica primjerom suradnje sa komisijom, ali istovremeno nema nikakve sumnje da rast i razvoj koji bismo mi trebali osigurati uz ovu vrstu fiskalnih mjera koje dolaze iz Bruxellesa nesumnjivo ne mogu biti zajamčene. Drugu stvar koju bih htio reći tiče se političkog stanja Unije. Mi se plašimo da Unija politički slabi unutar svojih kohezivnih vrijednosnih mehanizama. U posljednjih nekoliko godina ne samo zbog stanja na granicama Unije, ne samo zbog izazova terorizma, ne samo zbog izazova migracija i multikulturalnosti, ne samo zbog izazova razlika u položaju država nego istovremeno i zbog činjenice da se panično reagira prema ekonomskoj krizi, a da se zapostavlja političku dimenziju krize. I to zapostavljanje političke dimenzije i krize koja slabi jedna od najsnažnijih komponenata Unije kao promotora političkih vrijednosti koje u drugim dijelovima svijeta ne postoje, koje su dio europske tradicije i koje je Unija nastavila graditi. Na žalost, te vrijednosti u posljednjih nekoliko godina postaju i postale su predmet ozbiljnih kušnji. I njima se ni u ovom izvještaju ne posvećuje dovoljna pažnja. Mi mislimo da Komisija ne samo Parlament u svojim raspravama, Komisija toj stvari mora posvetiti pažnju. I molimo vas da prenesete činjenicu da mi u ovoj zemlji osjećamo tu činjenicu da Unija slabi u svojem političkom kapacitetu ne samo s obzirom na proširenje i kapacitet integracije i proširenja, nego slabi u pogledu temeljnih vrijednosti na kojima Unija počiva – ljudska prava, manjinska prava, multikulturalnost, demokratske vrijednosti, demokratski nadzor. I dvije stvari ili jednu stvar za kraj. Kad su u pitanju sporazumi posebno Sporazum o transatlantskoj trgovini i ulaganjima važan i iznimno značajan sporazum čiji problem nije samo u transparentnosti. Naravno transparentnost je conditio sine qua non demokratskoga usuglašavanja i demokratskog dogovaranja oko tako važne stvari. Za Uniju je važno pitanje što taj sporazum donosi Uniji i kako i na koji način će taj sporazum odrediti odnos Unije prema drugim mogućim partnerima EU? Da li će je učiniti dovoljno mobilnom u partnerstvu, u odnosu prema drugim značajnim ekonomskim područjima ovoga svijeta ili će je učiniti manje mobilnom. Da li će taj sporazum donijeti pojačanje rizika, političke odnose Unije sa drugim dijelovima svijeta ili će dovesti do smanjenja. To su važna pitanja. I mi bismo naravno rado čuli što to znači. Posebno je to značajno zbog toga što ne bismo htjeli da niti ovaj Sporazum, a niti bilo koji drugi koncept razumijevanja Europe dovede do podjele europskog kontinenta i onda nužno do onoga što vi kažete do nove vrste zidova koje Europa ne bi htjela graditi jer će se oni osjetiti i prema unutra, a ne samo prema vani. Posebno je opasno i posebno je riskantno ukoliko se pod različitim egidama prihvati koncept tome da europski kontinent treba biti podijeljen, mi smo tu podjelu iskušavali u nekoliko navrata u ovom stoljeću dvadesetom, ispričavam se. I znamo sve njegove negativne aspekte i u tom smislu iznimno je važno da EU i s tim ću završiti čuva svoje političke vrijednosti i da obnavlja interes za političke vrijednosti Unije, da ne dopušta da unutrašnja kohezivnost Unije koja je utemeljena na istaknutosti njezinih vrijednosti slabi i posebno je važno da politička agenda Unije ne bude gurnuta u drugi plan bez obzira na ozbiljnost i razmjere ekonomske krize jer se ona ne da riješiti ukoliko će se zapostaviti ekonomske, političke izazove Europe unutrašnje i one izvan njezinih granica. Čitav niz elemenata koji su ovdje navedeni u ovom izvještaju od digitalizacije, novih energetskih politika koje Unija zagovara naravno mi pozdravljamo. Posebno pozdravljamo gospodine povjereniče vašu ulogu i vaš mogući doprinos neizmjerno važnoj komponenti EU a to je pitanje međunarodne razvojne pomoći. Sve ozbiljne EU i svijeta su to imale kao jedno od najvažnijih komponenti svoje vanjske politike i mi se nadamo da će to pod vašim vođenjem postati jedna od važnih komponenti ne samo humanitarne, niti samo ekonomske, nego vanjsko-političke aktivnosti Unije čiju vanjsko-političku ulogu smatramo važnom komponentom one političke dimenzije o kojoj sam govorio. Zahvaljujem.
Hvala i vama poštovani kolega. Idemo na izlaganje kluba Socijaldemokratske partije Hrvatske u Hrvatskom saboru i pozivam kolegu Daniela Mondekara da izloži stajalište kluba.
Uvaženi predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici kao predsjedniku Odbora za europske poslove posebno mi je drago što danas imam priliku u Hrvatskom saboru povjerenika Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj našeg prijatelja Nevena Mimicu, ujedno i prvog europskog povjerenika koji u ovakvom obliku govori na sjednici Sabora. Odbor za europske poslove već je imao priliku surađivati sa povjerenikom Mimicom kada je u prošloj Barrosovoj komisiji bio zadužen za resor zaštite potrošača. Također, posebno sam ponosan i na činjenicu da je povjerenik Mimica u onoj grupi povjerenika koji su manjina povjerenika koji su također za svoj mandat dobili i potporu nacionalnih parlamenata. Naime, u skladu sa odredbama Zakona o suradnji Hrvatskog sabora i Vlade RH u europskim poslovima Odbor za europske poslove razmatrao je izvješće o prijedlogu kandidata za povjerenika i na kraju većinom glasova je to i podržao, našeg kolegu Mimicu za povjerenika. Ja samo mogu tu ukratko reći da je suradnja s kolegom Mimicom i Odbora za europske poslove u Hrvatskom saboru dosada se pokazala izvrsnom i sigurno sam da će takvom i ostati. Sam program Europske komisije, ovaj dokument, ukratko o njemu. To je 1. Godišnji program predsjednika Junckera i o njegovoj će provedbi ovisiti i prve ozbiljne ocjene rada nove komisije. Na kraju krajeva to je i predsjednik Juncker sam rekao da očekuje da će do ljeta se vidjeti ocjena njegovog rada. Prije svega ono što smo dosada vidjeli, što treba spomenuti da se radi o drugačijoj komisiji u kojoj nemamo 28 povjerenika koji svaki radi svoj resor nepovezanih, imamo sustav timova i usuđujem se reći da tim u kojem se nalazi vanjska politika i trgovina i međunarodna suradnja i razvoj i politika proširenja je zaista jedan jako dobar tim. I da budem malo lokalpatriot mislim da će i Hrvatska imati velike koristi i od tima kolege Mimice. Što se tiče samog programa on je kao što je navedeno u njemu usredotočen na nadvladavanje gospodarske stagnacije koja je uslijedila u mnogim državama članicama nakon dugotrajne recesije. Naime, stroge mjere štednje većinom su pogodovale fiskalnoj konsolidaciji no nisu uspjele osigurati uvjete za novi gospodarski rast stoga već nekoliko posljednjih predsjedništva Vijeća EU postavlja gospodarski rast i zapošljavanje kao svoje osnovne prioritete a isto je učinila i Junckerova komisija. Program koji se bazira na 10 inicijativa predsjednika komisije koje smo čuli još i od proljeća prošle godine još iz izbora za Europski parlament danas jasno te inicijative pretače i u strategiju, a na kraju krajeva i legislativne akte. I čuli smo 10 ključnih a mislim da treba posebno istaknuti inicijative poput naravno investicijskog plana za Europu, digitalne Europe koja osim 250 milijardi eura znači ipak po nekim procjenama i od milijun do 2 milijuna radnih mjesta. Tu je naravno i pitanje zapošljavanja mladih gdje je zadnja intervencija Europske komisije od prije 10-ak dana koja je povećala sustav sufinanciranja garancije za mlade omogućila da zaista više mladih nađe prvi posao ili daljnje školovanje ili trening, izobrazbu. Tu je također i pitanje energetske unije. O njoj očekujemo kroz 2 tjedna vidjeti i prvi dokument, iako po dokument koji je slučajno iscurio u javnost prije 10-ak dana vidljivo je da će jugoistočna Europa imati bitnu ulogu barem u infrastrukturnom energetskom povezivanju i u toj budućoj politici energetske unije. I tu je naravno jedna od ključnih stvari koju treba spomenuti i već jasno navedena transatlantska suradnja, odnosno ugovor s SAD-om gdje i ovaj Sabor aktivno prati pitanje tog tipa i nastavit će aktivno pratiti pogotovo sada između 8. i 9. kruga pregovora. Naravno, treba također pozdraviti politiku reindustrijalizacije Europe, ali bome i stvaranja od Europe jačeg globalnog čimbenika. Hrvatska se suočava sa sličnim problemima kao i neke druge članice EU stoga je Program rada Europske komisije dokument koji može značajno utjecati na našu svakodnevnicu. I bitno je to reći ovdje u Hrvatskom saboru jer ta tvrdnja se ne odnosi samo na zakonodavne akte EU koji će biti doneseni slijedom ovog radnog programa tj. programa rada već i na strateške dokumente poput zelenih, bijelih knjiga ili komunikacija koje kako se kaže otvaraju put ka pojedinim mjerama ili reformama a to se pogotovo vidi u budućoj energetskoj uniji ili pitanju digitalne Europe koju čekamo u 6. mjesecu. Istovremeno program rada predstavlja, za nas, i temelj donošenja radnog programa Hrvatskog sabora za razmatranje stajališta RH. I zato treba reći da ova današnja rasprava na plenarnoj sjednici je ujedno i prethodna rasprava o djelovanju Sabora u europskim poslovima kao što propisuje i naš Poslovnik. Ujedno to je zaista, i što je predsjednik Sabora u početku rekao, nastavak demokratskog dijaloga ili dizanje demokratskog dijaloga nacionalnog parlamenta s Europskom komisijom na jednu višu razinu. S obzirom na važnost Junckerovog programa rada danas raspravljamo to i važnost za Hrvatskog tog programa raspravljamo na plenarnoj sjednici. I ja osobno smatram da na taj način doprinosimo i transparentnosti obavljanja europskih poslova u Saboru ali i povećanju vidljivosti europskih tema u hrvatskoj javnosti među građanima. Kratko iskustvo dosada Hrvatski sabor je kroz Odbor za europske poslove u suradnji sa svim matičnim tijelima imao dva radna programa za 2013. i 2014. godinu i prošli smo 50-ak stajališta temeljem kojih je Vlada djelovala u institucijama EU. Od ta 52 prijedloga akata o čijim smo donijeli zaključke već nekoliko se vračaju u Hrvatski sabor da bi bili transponirani u nacionalno zakonodavstvo što govori zapravo i o dobrom odabiru prioriteta. Ovaj program kao što je povjerenik Mimica jako dobro rekao je kraći nego primjerice prvi Barrosov program s kojima se Sabor suočio, koji je imamo preko 130 ili 140 akata više se ne sjećam. Što zaista pokazuje i namjeru nove komisije da Europa djeluje gdje zaista mora djelovati a države članice na razinama gdje one trebaju djelovati. Također ovaj program pokazuje i drugi stvar, on je usuglašen sa državama članicama i za razliku od Barrosovih ranih programa koji su bili u potpunosti u ingerenciji predsjednika Komisije i same Komisije program usuglašen sa državama članicama znači da imam i veću vjerojatnost da dokumenti će i brže biti usuglašeni i na kraju doneseni. I treća stvar, sa kraćim radnim programom Europska komisija zaista pokazuje namjeru da države članice preuzmu samostalno većinu posla čime nestaje i onaj negativni aspekt korištenja Bruxellesa kao smokvinog lista za određene politike ili ponašanja. Izbor prioriteta iz komisijskog programa je tema i rasprava među nacionalnim parlamentima, mogu vas obavijestiti da je na prijedlog Nizozemskog parlamenta i nekih drugih parlamenata došlo do inicijative po kojoj će većina parlamenata država članica također stvarat svoje prioritete ako već nemaju radne programe te ćemo koristeći sustav kosaka obavijestiti Europsku komisiju i o onom ključnim prioritetima za sve države članice. Također smatramo da taj način resurse koje imamo na raspolaganju a koji jesu ograničeni prvenstveno vremenski države članice, tj. Parlamenti država članica iskoristi će u što boljoj komunikaciji s Europskom komisijom kako bi što kvalitetnije mogli odraditi pojedine dosjee odnosno pojedina stajališta na pojedine politike EU. I prvi potpredsjednik Europske komisije gospodin Timmermans već je učinio i značajan iskorak u odnosu na Barrosovu komisiju te je u više navrata najavio kako namjerava provesti u djelo i najavu gospodina Junckera o sklapanju novog partnerstva sa nacionalnim parlamentima. Ovakvu najavu treba pozdraviti jer su nacionalni parlamenti ne samo jamci demokratske legitimnosti odluka koje donose nacionalne vlade u Vijeću već i važan čimbenik u pronalasku rješenja problema demokratskog deficita EU. Izbor i imenovanje nove Komisije događalo se istovremeno sa obilježavanjem pete godišnjice Lisabonskog ugovora tj. stupanja na snagu iako ga zovu ugovorom nacionalnih parlamenta mi moramo reći da u postupku donošenja na europskoj razini taj utjecaj je dosta ograničen. Naime, nacionalni parlamenti izravno sudjeluju vezano uz načelo supsidijarnosti, dakle provjerom načela, poštivanja načela supsidijarnosti u prijedlozima iz područja podijeljenih nadležnosti između država članicama i EU. Međutim, takvi zakonodavni akti čine tek manji dio obvezujućih akata koje unija donosi, a složen proces i kratkoća roka za provedbu supsidijarnosti otežavaju utjecaj nacionalnim parlamentima na zakonodavni proces. Također, u nekim rijetkim slučajevima kad je došlo do aktivacije žutog kartona rezultat je bio što se tiče nacionalnih parlamenata i poražavajući. Stoga također ohrabruje najava nove Europske komisije da će zaista po pitanju žutog kartona aktivno djelovat u razgovoru sa nacionalnim parlamentima i aktivno se uključiti u rješavanje problema te da će se koordinacija zvana kosak Odbora za europske poslove koristiti za tu suradnju. Također, dobar primjer širenja utjecaja nacionalnih parlamenata bez izmjena osnivačkih ugovora predstavlja i uključivanje Vijeća u proces donošenja programa rada Europske komisije što onda opet ko što je već rečeno neizravno omogućuje nacionalnim parlamentima da također sudjelujemo u izborima prioriteta Europske komisije. I to je dobar pomak prema naprijed i nadamo se da će to tako biti i u izradama svih budućih radnih programa u narednih par godina. U našem se dosadašnjem iskustvu s uključivanjem u zakonodavne postupke na razini unije većim problem od demokratskog deficita pokazao svojevrsni institucionalni deficit. Naime, građani EU odnosno njezinih država članica dvostruko su zastupljeni u postupcima donošenja odluka na europskoj razini i to kroz Europski parlament i kroz nacionalne parlamente te sustav u tom smislu demokratskog predstavništva dobro osmišljen. Ali imali smo i par primjera gdje je, ja ću se u ovom trenutku usuditi reći tehničkom pogreškom na razini Bruxellesa zaobiđen utjecaj nacionalnih parlamenata što je viđeno u primjeru jedne direktive koja se ticala kreditnih transfera gdje je zbog promjene pravnog temelja donošenja odluke došlo do isključivanja nacionalnih parlamenata iz samog procesa odlučivanja. Stoga ja i ovim putem pozivam Europsku komisiju da u sklopu novog partnerstva s nacionalnim parlamentima bude otvorena za daljnju dostavu informacija o detaljima postupka kroz koje prolaze pojedini dokumenti. Program rada Europske komisije za 2015. godinu u svom naslovu najavljuje i novi početak za Europu, riječ je zaista o ambicioznoj najavi na čijem ostvarenju rad tek počinje, ali već se vide i dobri pomaci kao što je to rečeno na početku, primjerice u procesu je povlačenje osamdesetak prijedloga akata čije je donošenje bilo u tijeku, dok je to prije bilo puno manji broj možda manji od tridesetak. Radi se o aktima koji naprosto postoje, za koje postaje jasno da neće biti doneseni u onom obliku u kojem su predloženi i gdje je puno jednostavnije povući i krenut s poslom ispočetka. Također okosnica Junckerovog političkog programa i programa rada Europske komisije je privlačenje novih ulaganja i već je formalizirana kroz dva dokumenta komunikacija naslovljena na Plan ulaganja za Europu te prijedlogu Uredbe o Europskom fondu za strateška ulaganja i o kojem će se vrlo brzo onda i ovaj Sabor očitovati kroz svoj radni program. Hrvatski sabor kao nacionalni parlament države članice EU zastupa interese svojih građana u procesu donošenja odluka na europskoj razini čime djeluje nadopunjujući predstavničku ulogu Europskog parlamenta koji zastupa interese koji zajednički dijele svi građani EU. U nadolazećem razdoblju Komisija planira pokrenuti niz inicijativa koje bi mogle biti zaista zanimljive i Hrvatskom saboru, strateški okvir za EU, mobilnost radne snage, ali i revizija Europa 20-20 strategije koju zaista planiramo raspraviti na sjednici ovdje. Također Odbor za europske poslove će kao i do sada uz usku suradnju s matičnim radnim tijelima aktivno raditi na prikladnom zastupanju hrvatskih nacionalnih interesa na europskoj razini za što je suradnja sa Europskom komisijom posebno dobrodošla. Povjereniku Mimici zahvaljujem na dosadašnjoj suradnji, želim mu puno uspjeha u nadolazećem radu, te predlažem da prilikom predstavljanja sljedećeg programa rada za 2016.godinu predstavi i kratki osvrt na provedbu programa za ovu godinu. Slijedom dosadašnje rasprave, tj. današnje rasprave o Programu rada Europske komisije Odbor za europske poslove bi u suradnji sa radnim tijelima … prioritete prijedloga i donio radni program za 2015. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala i vama kolega. Pozivam poštovanog zastupnika Damira Kajina kao predstavnika Kluba nezavisne liste, zastupnika Kluba nezavisne liste da izloži stajališta.
Gospodine predsjedniče. Ja ću se isto pridružiti pozdravima gospodinu Mimici i nekako započeti ovim citatom na strani prvoj gdje se doslovce kaže da "planom ulaganja za Europu donesenog 26.studenog potaknut će se i usmjeravati mnoge mjere u okviru programa za 2015.među ostalim ključnim elementima našeg rada nalaze se i mjere za razvoj dinamičnog jedinstvenog digitalnog tržišta, stvaranje energetske unije" o čemu ću govoriti "učinkovito djelovanje u pogledu poreznih prijevara i utaje poreza, jačanje ekonomske monetarne unije i njezina ekonomska upravljanja, jačanje tržišta kapitala, te za razvoj holističkog pristupa upravljanju migracijama iz trećih država" o čemu ću razgovarati. Da, nedavno je izbila ova afera oko HSBC banke, navodno je da je 37 osoba iz RH u Švicarskoj u toj HSBC banci deponiralo nekih 37 milijuna dolara. Nema dvojbe da je vjerojatno riječ o izvlačenju novca iz Hrvatske. 280 upita poslao je Ured za sprečavanje pranja novca na adrese 56 država. 2013.ured je zaprimio 764 obavijesti o sumnjivim transakcijama. Od 37 osoba jasno nisu svi hrvatski državljani, spomenu se Lukšići itd. Međutim ovo nije ono što se traži, Austrija, Italija, Švicarska, Luxemburg, Lihtenštajne, off shore destinacije jednostavno ne dostavljaju tražene podatke. Ono što je bitno spomenuti između ostalog da građani RH u inozemstvu imaju 12.500 štednih računa i to u 19 članica EU. U 2013.godini ostvarili smo mi 160 milijuna kuna kamata. Podaci su to što je Ministarstvo financija dobilo u razmjeni informacija s državama članicama, ali direktiva koja propisuje razmjenu podataka o zaradi od kamate na štednju ne propisuje dostavu podataka o iznosu štednih uloga. Ono što je isto tako interesantno spomenuti da se na računima tih 19 zemalja nalazi oko 8 milijardi kuna odnosno više od 1 milijarde eura. To bi značilo da je u prosjeku na svakom od 12,5 tisuća računa oročeno oko 640 tisuća kuna i da su u prosjeku godišnje ubrali negdje oko 12.800 kuna kamate. A građani, samo da to kažem, najviše štede u susjednom nam Italiji i tamo ima negdje oko 4.200 računa itd. Ja mislim da od tuda nekako treba poći, mislim isto tako da je Europa dobila od Hrvatske dobila puno više no što je Hrvatska dobila od EU. Dapače, imam dojam da mi i danas više financiramo "europsku birokraciju" no što uspijevamo povući sredstava. Da se razumijemo, nisam euroskeptik ali opet što smo mi do sada dobili od EU? Propustili smo ma ne EU već kompanijama iz EU bankarski suverenitet, otvorili smo tržište uvoz, vanjski javni dug narastao je do neslućenih razmjera. Samo da spomenem da negdje oko 800 tisuća djece kada govorimo o javnom dugu na sebe preuzima obvezu građana Hrvatske, djeca u Hrvatskoj do 18 godina od povratka oko 260 tisuća kuna kredita uzimamo jasno od Europe kroz privatizaciju propustili smo im banke, Telekom, INA-u, dobar dio turizma, a uskoro, a ja se nadam da nećemo i dobar dio HEP-a. Postavlja se onda pitanje, što mi to imamo od te eurosamobitnosti? Imamo grb, imamo zastavu, imamo himnu, imamo nogometnu reprezentaciju, rukometnu i to je otprilike to. Koji je mandat EU? Ovdje se u ovim materijalima na strani 2 isto tako vrlo jasno govori na način da "Komisija preuzima mandat uz obvezu da poboljša situaciju da poduzme različite korake na drugačiji način". Kaže, "građani od EU očekuju da utječe na poboljšanje situacije u pogledu velikih gospodarskih i socijalnih izazova, visoke nezaposlenosti, sporog rasta, visoke razine javnog duga, investicijskog jaza i nedostatka konkurentnosti na svjetskom tržištu" itd. Oni želi da Europa manje zadire u pitanja za koju su države članice spremnije dati pravi odgovor na nacionalnoj i regionalnoj razini. Očekuju od Europske unije da budu otvoreniji, odgovorniji za svoje postupke i način na koji ih se provodi. Nedavno je Hrvatska Briselu podastrla u sklopu onih Junckerovih ne znam 300 milijuna eura 70-ak svojih programa. Ključan pripremljeni program koji imamo prilike vidjeti od tih, koliko 70 i nešto programa a tiče se realizacije Plomina C jasno na ugljen. Navodno da bi taj Plomin C ili bolje rečeno taj ugovor trebao biti potpisan do 5.-og mjeseca. Navodno da je najpovoljniji ponuditelj japanski Marubeni koji radi sa francuskim Alstom. Samo da kažem da je Marubeni zbog podmićivanja političara u Indoneziji nedavno platio 88 milijuna eura penala ili bolje rečeno kazne. Hrvatska ima problema kada govorimo o energetskom sustavu jer do 2020. godine mora ugasiti dobar dio ne znam svojih termoelektrana. One na plin su van uporabe, to znamo svugdje u Europi i kao takve ni u Hrvatskoj se neće graditi. Na Labinštini se priprema, istina Bog jedan zakasnjeli referendum jasno da pitanje može biti samo jeste li za ugljen ili niste a ne jeste li i za plin jer znamo da od plina neće biti ništa. A nedavno i u razgovoru sa prvim ljudima države naprosto vidimo da će Vlada jednostrano ignorirati stav labinjana jer ako Vlada jednostrano raskine ugovor e onda će se naći u situaciji da će morati platiti enormne penale. Jasno da li je taj Plomin C zelena tehnologija na što je i gospodin Mimica stavio naglasak prilikom svog uvodnog obraćanja. Zanimljivo da su neki članovi ili članice bolje rečeno Europskog vijeća poslale poruke da bi trebalo revidirati tzv. rimske ugovore. Jasno, ta gospođa jednog znakovitog prezimena, jasno za svoje ime i za svoje prezime nitko ne može biti kriv, da se razumijemo, ne zna kako su evoluirali najprije ex jugoslavenski i talijanski, odnosno nakon toga hrvatsko i slovensko talijanski odnosi od onih pariških, londonskih, rimskih, osimskih pa opet rimskih ugovora. Je da su Talijani u Istri ali ne samo oni nakon Drugog svjetskog rata prošli jednu veliku kalvariju sa prostora ex Jugoslavije, optiralo je, otišlo, nije bitno oko 230 tisuća ljudi, različiti su razlozi, neću o tome sada govoriti. Ali je još rimskim ugovorom od 47 vrlo pomno regulirana dvojezična uporaba talijanskog jezika na prostoru Istre. U svim općinama Istre osim Buzeta, Pazina rabio se i talijanski u službenoj uporabi. '93. pišući Statut županije Istarske 30.04.'94. usvajajući taj statut borili smo se samo da se sačuvaju stečena prava i pozivali na standarde pred Ustavnim sudom koji su vrijedili do '93. godine. Želim isto tako citirati ovdje na strani 4. ovog izvješća nove poticaje za zapošljavanje i rast ulaganja, da nova gospodarska strategija Komisije temelje se na tri područja djelovanja, poticanju ulaganja, provedbi strukturnih reformi i fiskalne odgovornosti u bliskoj suradnji sa Europskom investicionom bankom. Komisija je predložila važan plan ulaganja kako bi se dao novi poticaj za zapošljavanje, rast ulaganja itd., itd.. Postavljam si još jedanput pitanje koliko će od onih 300 milijuna eura Junckerovih sredstava pripasti Republici Hrvatskoj. Mi smo predložili čak 21 milijardu eura. Jasno da zemlja koja ima 4,5 milijuna stanovnika ta sredstva ne može dobiti. Ono što me naročito zanima vidim da na Istru defacto otpada ono što je i kategorički navedeno samo sredstva za nesretni Plomin. Na strani 9 ovog izvješća govori se između ostalog o putu prema novoj migracijskoj politici. Ono što svi mi ovdje zapravo znamo da je u 7 godina u Republici Hrvatskoj izgubljeno oko 182 tisuće radnih mjesta, da mi na današnji dan imamo milijun 379 tisuća radnih mjesta, 329 tisuća nezaposlenih, prosječna plaća 5632 kune i želimo svi vjerovati da nakon 5, 6, 7 godina uzastopnog pada polako dolazi naprosto do jednog oporavka kojeg bismo mogli bilježiti u godini ili godinama pred nama. Međutim, ono što je kad već govorimo o tim migracijama možda najbitnije što se Hrvatske tiče da je na burzi nedavno evidentirano 329 tisuća nezaposlenih što je za 50 tisuća manje nego što je bilo u siječnju 2014. Kako se u tom razdoblju broj zaposlenih prema prijavama na šaltere Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje smanjio za 3 tisuće postavlja se pitanje gdje je razlika od 47 tisuća radnika. Pretpostavlja se da su desetci tisuća radnika otišli preko granice. Točan broj nažalost poznat je samo za Njemačku. Ta zemlja je u prvih 10 mjeseci prošle godine izdala čak 18 tisuća radnih dozvola za radnike iz Republike Hrvatske. Znači realno možemo govoriti negdje oko 22 000 u prošloj godini, dok podataka za Irsku, Švedsku, Finsku, Dansku još uvijek nema, ali to govori o ozbiljnosti problema sa kojim se nosimo. Da li netko o tome vodi računa ne znam, želim vjerovati apsolutno da da, ali zato ovu mjeru u tih 1 milijarde eura za zapošljavanje mladih ljudi kojih je u ovoj zemlji nezaposleno gotovo 50% apsolutno pozdravljam i po tom pitanju vidimo izvjesne rezultate na bolje u ministarstvu gospodina Mrsića. Još jedanput ću reći, imam dojam da više dajemo Europi no što povlačimo, da nam uz to Europa određuje prioritete i da smo recimo imali u godinu dana na dispoziciju u državnom proračunu 4,5 milijarde kuna koliko je to članstvo, da bi te novce bolje upotrijebili. Slažem se sa svima onima, to je na neki način i gospodin Mimica spomenuo, da je i Europa u problemima, da je mastodont, da je i Europa birokratizirana, imamo ozbiljna iskušenja. Ja se osobno u ovom trenutku nadam da su gospoda Hollande, Merkel, Putin, riješili pod navodnicima problem Ukrajine. Želim vjerovati da će zavladati mir. Mi sa prostora Hrvatske ili sa ovih prostora o tome možemo jasno najbolje svjedočiti i nadati se miru i isto tako ću reći protiv sam da hrvatski plaćenici odlaze u Ukrajinu. Da li je problem moguće razriješiti bez Amerike to jednostavno ne znam i volio bih i da naši najbliži susjedi što je moguće prije postanu punopravne članice Europske unije i da se taj rok proširenja ili moratorija od 5 godina suzbije na što je moguće manju mjeru. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku. Poštovani zastupnik Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Kajin, svaki put kad govorite o ovom da ne kažem problemu u Istri, sad ste spomenuli gospođu Mussolini koja je tamo govorila u Europskom parlamentu o dvojezičnosti u Istri i u nekim drugim krajevima u Republici Hrvatskoj koji su nekada davno bili pod talijanskom upravom, onda oni koji su, moram reći za one koji su odselili nakon Drugog svjetskog rata silom ili milom ili straha i raznoraznih drugih metoda koje su bile u vrijeme partizanske vladavine, dakle i komunističke vladavine u Hrvatskoj nakon '45. godine. Nemojte nikada zaboravit spomenuti i fašističku vladavinu nakon rapalskog ugovora od '20 i '23. godine do '45. godine kada je iz Istre iselilo možda podjednako građana Hrvatske i neke druge, slovenske nacionalnosti, a provođena talijanizacija Istre. Dajte uvijek to podjednako ocijenite, nemojte uvijek govoriti na jednu stranu popust zastupnice Mussolini u Europskom parlamentu. Mi znamo zašto ona to govori, ali moramo reći jasno i glasno i u Europskom parlamentu i Europskoj komisiji da taj problem više ne postoji za Republiku Hrvatsku, da može govorit tko god što hoće, situacija je takva kakva je i granice su definirane u Europi. Drugo, htio sam vam reći za Ukrajinu. Vi ne znate, možda u Istri to i nije problem, u Slavonskom Brodu ima 4000 Ukrajinaca, ne Ukrajinaca iz Ukrajine nego tu žive od prije 100 godina i još uvijek ostaju svoje ukrajinske korijene i srce i krv u svojim krvnim žilama. A ima i na drugim mjestima, u Vukovaru, u Petrovcima, u Lipovljanima i na niz drugih mjesta. Pa jel bi vi zabranili tim ljudima kao što su i Hrvati iz Hercegovine, iz Bosne došli u pomoć Hrvatskoj u ratu. Pa nemojte govorit tako. Dakle, onaj tko se osjeća Ukrajinac on sasvim sigurno ima potrebu, želju da ode u Ukrajinu u svoju pradomovinu da se bori.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Na ovaj drugi dio replike neću odgovoriti. Da, točno, između dva svjetska rata Istru napušta oko 60 000 Slavena, jasno Hrvata odnosno Talijana i ja uvijek ističem ili pokušavam apostrofirati da kad govorim o poratnom egzodusu ponajprije treba to što se dešavalo pod navodnicima zahvaliti kome, velikotalijanskoj politici koja se na istarskim, riječkim, zadarskim prostorima vodila između dva rata i to je naprosto suština. Talijani su u Istri nakon Drugog svjetskog rata rekoh i za govornicom prošli još jednu kalvariju. Negdje iz Istre, slovenskog dijela Rijeke, Zadra, odlazi optira oko 240 000 ljudi. Razlozi su različiti, od političkog poratnog primitivizma do odlaska npr. svih svećenika talijanskog roda predvođeni biskupom Radosijem, riječkim biskupom zadarskim itd. Od talijanske politike svi idemo pa se svi vraćamo do promjene društvenog uređenja, nacionalizacija, kolektivizacija, od promjene teritorijalne prisutnosti itd. Jasno je da nema danas između Hrvatske i Italije otvorenih pitanja. Taj '83. rimski ugovor koliko 35 milijuna eura, novci su deponirani u Bayerish Landes banci u Luxemburgu, mogu se podignut, mogu tamo i dalje naprosto stajati. Govorio sam ovdje o tome kako se još od '47. pariškog ugovora o miru gotovo u svim općinama u Istri osim Buzetu i Pazinu rabio i talijanski i da pišući statut Županije istarske, zalažući se za te standarde, za stečena prava borili smo se i za taj princip koji može samo pomirivati, a nikako ljude međusobno…
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika HDZ- i poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo i klub HDZ-a se pridružuje pozdravima gospodinu Mimici, povjereniku Europske komisije koji je došao danas predstaviti plan ulaganja, odnosno novi početak Europske komisije i izražavamo zadovoljstvo tom činjenicom kao i činjenicom da je pred nama Program rada Europske komisije za 2015. godinu. Pa nakon 1. srpnja 2013. godine mi u Hrvatskoj smo trebali izbaciti jednu uobičajenu frazu koja je glasila Europa nam to nameće. Do 1. srpnja smo još mogli i nekako tolerirati takvu frazu, ali od 1. srpnja 2013. godine kad smo postali punopravni član više nikako ne možemo prihvatiti frazu Europa nam to nameće zato što to jednostavno znači da sami sebi nešto namećemo jer smo od 1. srpnja dio Europske unije, dio onih koji sjede za istim stolom i koji dogovaraju strategije i politike i naravno da je u toj integriranosti i ovaj Program rada Europske komisije rezultat i djelovanja i hrvatskih predstavnika kako Europska komisija, a kasnije posljedično i u Europskom parlamentu. Ja se slažem sa svim prethodnicima koji su govorili da možemo samo pozdraviti ovaj Program rada Europske komisije sa 10 prioriteta koji su jasno definirani i sa jasnim okvirom, zakonodavnim okvirom, sa jasnim posljedicama koje će trebati se vidjeti već sredinom ove godine kao što je to najavio i novi predsjednik Komisije gospodin Juncker čiji rad je podržao i Europski parlament. No, ukoliko bi sad išli po svim ovim točkama prioriteta koje je objasnio gospodin Mimica u svom uvodnom dijelu, mislim da ne bismo ništa novoga rekli. Naravno da je fokus na poticaju zapošljavanja, rasta i ulaganja je točka broj 1, prvi prioritet u radu Europske komisije koji bi trebao dati rezultate Hrvatskoj. Ali zapravo želim na neki način potaknuti razmišljanje gdje je Hrvatska danas u odnosu na programe Europske komisije i što se danas posljedično ulaskom Hrvatske u Europsku uniju događa na planu gospodarstva i općenito što se događa u hrvatskom društvu. E sad tu dolazimo do i nekih malo drugačijih razmišljanja i stavova i ne do toliko lijepih rezultata. Konkretno, iskoristivost EU fondova. Dakle, imamo cijelu 2014. za nama i pola 2013. kao punopravni članovi EU. Ako bismo izuzeli sredstva koja smo povlačili po pretpristupnim fondovima, dakle ugovore koji su se odnosili na IPA-u, SAPARD itd. i druge programe koji se i dan danas realiziraju zbog načina na koji ti fondovi funkcioniraju jer to je N+3 itd. Kad bismo izuzeli ta sredstva onda bismo mogli reći da je bilanca u minusu, dakle više smo uplatili sredstava za naše članstvo, nego što smo povukli sredstava iz strukturnih investicijskih fondova EU u ovom novom razdoblju, dakle i od ulaska u EU. Dakle, to je ono o čemu govorimo svakodnevno. Dakle, nismo bili spremni na korak ulaska u EU, nismo bili 1.7.2013. godine nismo bili spremni odgovoriti zahtjevima koji su se postavljali pred Hrvatsku kako bismo mogli povlačiti sredstva iz EU koja su nam u znatno izdašnijem iznosu bila na raspolaganju. I to je ono o čemu govorimo već ne mjesecima, nego već i godinama, na žalost. Naravno to ne ide na teret Europske komisije i povjerenika Mimice, to ide na teret Vlade. I kad je gospodin Mimica rekao da Europska komisija nema želju, niti namjeru da ulazi u svakodnevni život građana Europske unije i da ih na neki način kako je on to rekao pritišće itd. Ja bih zapravo više volio da je ona to napravila od 1. srpnja i da smo bolje slijedili sve ono što je EU preporučila Hrvatskoj, jer tada bi bila iskoristivost tih fondova znatno jača. Naravno, činjenica da su kompleksni mehanizmi ugovaranja europskih sredstava također vrlo zahtjevni što se tiče hrvatskih građana, ne umanjuje niti malo činjenicu da Vlada očito nije donijela one strateške dokumente, nije donijela strategije koje bi bile usklađene sa politikom i strategijom EU a koja se odnosi na razdoblje, financijsko razdoblje 2014./2020. godina. O tome smo također govorili, tako da smo na kraju prošle godine imali jednu navalu strategija pojedinačnih za svaka područja, a koja su zapravo bila preduvjet da bi Hrvatska mogla povlačit sredstva iz europskih, kohezijskih, strukturnih, investicijskih fondova. Ali opet i ta, te strategije koje smo imali po pojedinim područjima nisu proizašle iz jedne opće strategije, Strategije razvoja RH jer takvu strategiju Hrvatska nije donijela zahvaljujući nesposobnosti ove Vlade. I tu kritika apsolutno ide prema Vladi RH koja nije se jednostavno snašla, imala je neke druge prioritete. Gospodin Mimica je govorio o migracijama i kao jednom strateškom također ovdje strateškoj točki i potrebi da se na neki način ciljano privlači migracija onih osoba koje će doprinijeti razvoju EU. A što imamo mi kao Hrvatska u tom područja migracija. Mi ne da nemamo migracije, ne da nemao strategiju, prema tome nego mi imamo imigracija i to izrazito veliku, upravo onu imigraciju koja bi bila itekako potrebna, koja je itekako potrebna Hrvatskoj da bi se došlo do pozitivnog rasta, da bi se došlo do novog zapošljavanja. Dakle, imamo najbolje stručnjake, mlade ljude, školovane koji nam odlaze iz Hrvatske. U području, samo pogledajmo medicinu, što nam se događa. Koliko doktora svakodnevno odlazi iz Hrvatske, da ne spominjem druga područja. Netko je maloprije spomenuo imigraciju recimo prema Njemačkoj. Samo u 2014. godini duplo veći je broj osoba koje su zatražile radnu dozvolu u Njemačkoj i dobile radnu dozvolu za rad u Njemačkoj, duplo veći broj. Dakle, tu je riječ o desecima tisuća ljudi koji nam odlaze iz Hrvatske, koji su se školovali u Hrvatskoj i koji su dobili kvalitetno školovanje, koji su kvalitetni stručnjaci u raznim područjima i koji su nažalost napustili Hrvatsku ili je napuštaju ili su je spremni napustiti. Što reći na činjenicu da glavni analitičar ekonomski u Hrvatskoj, gospodin Lovrinčević, koji je evo neki dan i nagrađen strukovnom udrugom kao najbolji analitičar u RH za prošlu godinu, govori da u Hrvatskoj od rasta ništa bez obzira što Hrvatska vlada najavljuje rast od 0,5 odnosno Europska komisija od 0,2% za 2015. godinu. I on kaže od toga rasta ništa, i štoviše nažalost pesimistično govori i prognozira, i govori mladim ljudima da ne trebaju tražiti svoju perspektivu u Hrvatskoj nego da isele u druge dijelove EU. To je doista porazno i ja se nadam da taj scenario, crni scenario neće se nastavljati, on traje, a nadam se da se neće dalje nastaviti u sljedećim godinama. Da će ove mjere koje Europska komisija predlaže i ovi strateški ciljevi da će se početi realizirati već u ovoj godini i da će Hrvatska imati koristi od toga. Ja ću reći nešto i o sporazumu sa SAD-om koji ima neke ajmo reći nedorečenosti u europskoj javnosti prije svega i nažalost taj ugovor nije pred javnošću. On, koliko je meni poznato, se može vidjeti, zainteresirani mogu na upit doći i pregledati taj sporazum ali postoje ograničenja za sve one koji vide taj sporazum, taj ugovor, postoje ograničenja da ne smiju iznositi nikakav detalj u javnosti. To može biti opravdano s aspekta činjenica da se dogovara određen strateški okvir partnerstva gdje postoje dvije strane. Jedna strana je SAD a druga strana je EU gdje se traže najbolji okviri koji bi osigurali EU da sve ono što ona smatra da treba osigurati kroz taj ugovor kako bi se zaštitilo vlastito tržište i vlastiti proizvodi. I u tom smislu, da, ali što duže bude ta sjena ajmo tako reći nad tom činjenicom da se detalji tog ugovora zapravo ne znaju previše u javnosti dotada nećemo ni mi znati zapravo što nas očekuje i što možemo očekivati na tom još većem tržištu nego što je tržište EU. Tako da ta transparentnost to bi trebala biti, evo to je čisto prijedlog prema Europskoj komisiji. Onaj dio koji se može predstaviti javnosti, europskoj javnosti, da što je moguće prije bude predstavljen europskoj javnosti. Zaštita okoliša. Zaštita okoliša je jedno područje koje je izuzetno bitno za Hrvatsku koja je u mnogim dijelovima proglašena vrlo interesantnom zemljom u smislu zaštite, u smislu čistoće svojih područja od voda pa dalje. A ja ću reći samo nešto što se događa trenutno. To je pitanje istraživanja ugljikovodika u Jadranu. To je područje u koje je ova Vlada naprasno ušla, ne mareći previše ni za obveze koje se tiču EU i ne mareći previše za činjenicu da je Jadran glavni resurs gospodarski RH. Naime, udio turizma u BDP-u u RH je jedan od najvećih u razvijenom svijetu. On je na razini oko 20% BDP-a. Neki kažu možda čak i više. Neki kažu 18, ali ajmo reći negdje oko 20%, dakle jedna petina BDP-a se odnosi na gospodarsku granu koja se zove turizam. Dakle, to je najsnažnija gospodarska grana RH. Ta grana se danas reže jer se evo kroz jedan naprasan način Vlada Republike Hrvatske pokušava uplesti u tu granu na način da ga ugrozi istraživanjem ugljikovodika, odnosno konkretnije istraživanjem nafte u Jadranu a koje je vrlo upitno. Naknadno su postavili određena ograničenja, međutim ono što je bitno takvom istraživanju odnosno pokretanju procesa istraživanja nije prethodilo ono što je u EU obvezno, a to je strateška studija utjecaja na okoliš. Za ovakve projekte kao prvi korak mora biti usvojena strateška studija procjene utjecaja na okoliš. U nas to nije slučaj, u nas se prvo išlo na natječaj, zaključilo se ugovore sa određenim zainteresiranim tvrtkama i onda se išlo u izradu strateške studije koja i dan danas traje. Nedavno je bilo javno izlaganje koje je doživjelo ogromne kritike u javnosti i od strane NGO-a i onih koji se brinu u tom području, ali i od strane politike koja se bavi s tim područjem. Jer vi za promijeniti županijski prostorni plan morate izraditi stratešku studiju procjene utjecaja na okoliš. A ovdje u ovom slučaju nije se to napravilo da se prvo išlo u dogovaranje, ugovaranje sa kompanijama koje će vršiti istraživanje i to istraživanje koje je kažem vrlo upitno. Može se dogoditi naftna havarija kao što se dogodilo u Meksičkom zaljevu, da podsjetimo javnost, u Meksičkom zaljevu je bilo riječ o istraživanju. Upravo ono što nas čeka u nekom bliskom razdoblju. Ja se nadam da do toga neće doći u nekim dijelovima kao što je recimo dubrovačko područje jer je apsolutno neprihvatljivo tamo gdje je masa kruzera, tamo gdje je masa turista, gdje je jednostavno prisutan veliki broj i jedrilica i svega ostalog, jednostavno neprihvatljivo je da u tom turističkom raju imamo naftne platforme a da ne govorimo koliko je neprihvatljivo bilo kad bi i te naftne platforme, kad bi se dogodila neka havarija i kad bi ugrozili kao što je to u Meksičkom zaljevu jer obzirom na tijek struja u Jadranskom moru to znači da bi kompletna obala hrvatska bila ugrožena jer struje tako idu od juga od Dubrovnika prema Istri itd. i vraćaju se talijanskom stranom obale prema izlazu na Otrant. Dakle, apsolutno bi ugrozili tu glavnu granu a koristi od toga sasvim sigurno neće biti ni djelom približne onomu što imamo od samog turizma. Dakle, tu želimo doista da se poštivaju i europske politike. Što reći o odjecima jednog pravosudnog procesa u Munchenu, područje pravosuđa ovdje je također dobro obrađeno međutim odjeci tog procesa na kojeg smo upozoravali kad je Hrvatski sabor pokušao osporiti suradnju u pravosuđu također su bili vrlo upitni. Pogledate što se dogodilo nakon te činjenice, partneri iz EU su vam rekli da ste to napravili prije ulaska u EU ne biste danas bili član. Eto koliko smo bili vjerodostojni.
Hvala lijepa poštovani kolega Matušić. Imamo replike prijavljene. Prva replika i poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Izuzetno mi je zadovoljstvo što mogu pozdraviti i kolegu Mimicu jer bio je naš dugogodišnji kolega. Kolega Matušić, točka dnevnog reda je program rada Europske komisije za 2015. godinu i vi ste praktički prvi zastupnik i klub koji je otvorio neka pitanja. Iskreno govoreći ja bi bio sretniji da je ovo točka bila jučer i da smo o njoj cijeli dan raspravljali a ne o namještenom izmjeni Izbornoga zakona. Zašto? Pa ovo je idealna prilika kada imamo tu povjerenika da otvorima neka pitanja, neke nepoznanice koje nas kao zastupnike u Hrvatskom saboru zanimaju u odnosu na programe Europske komisije. Vrlo interesantno je slušati kako neko proizvoljno tumači neće biti štednje, popušta fiskalna politika to su vrlo rastezljivi pojmovi ali u programu Europske komisije su oni izuzetno jasni i jasno upućuju na ono što Hrvatska mora napraviti a što nije Hrvatska napravila sve ove godine. Dakle, ako povučemo nekakvu crtu nažalost jedini dobitak Hrvatske je ovih 50 tisuća mladih školovanih ljudi koji su otišli u EU. To je nažalost kada pogledamo sad jedini rezime. Ali zato ona brojka o broju nezaposlenih i o smanjenom broju zaposlenih je itekako indikativna da mi otvorimo neke teme oko programa Europske komisije. Zašto oko programa Europske komisije? Pa zato što u tom programu Europske komisije Hrvatska mora naći svoje prednosti, Hrvatska mora naći sebe, Hrvatska mora iskoristiti a isto tako i kroz taj program Hrvatska se mora riješiti nekakvih svojih slabosti. I zato mi je žao kažem što vam u ovoj točci nećemo raspravljati cijeli dan nego su kurtoazne rasprave, naprosto moramo shvatiti da je Hrvatska završila pregovore, da je Hrvatska punopravna članica EU i da je Hrvatski parlament isto tako punopravan i da bi u ovom Hrvatskom parlamentu a i povjereniku Mimici, a i šefu ureda gospodinu Baričeviću bilo daleko lakše kad bi mi na takav način raspravljali.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Frano Matušić.
Slažem se kolega Šuker s vama. Ali mislim da je to nedostatak svijesti ne samo u društvu nego i očito među političkom elitom da smo dio jednog prostora i da aktivno moramo sudjelovati u stvaranju i novih vrijednosti ali i novih politika, a istovremeno i poštivati one politike koje su na snazi u EU. Pa tako se slažem s vama, Hrvatska sebe ne smije dovesti u poziciju Grčke ni u kom slučaju i ni u kom slučaju ne možemo očekivati da će sad odjednom nakon što je Europska komisija zapravo predložila novi fond, ali istovremeno nakon što Europska središnja banka odlučila tiskati nove tisuće milijardi eura da će se jednostavno stvari same po sebi događati i da neće trebati duboko zaorati što se tiče Hrvatske vlade. Ja mislim da te iluzije će se vrlo brzo raspršiti jednako kao ova iluzija koja je bila stvorena u Grčkoj a to je da neće trebati vraćati dugove odnosno da će te dugove netko drugi vratiti. To je jednostavno jedna iluzija kratkoročna čije rezultate ćemo vrlo brzo vidjeti a možda nam kolega Mimica ovdje može reći što je sa obvezama Grčke, što je sa reprogramiranjem njihovog duga i kakva je pozicija Komisije po pitanju Grčke. Vidimo da je to i utjecalo na neki način i na kretanje razine eura u odnosu na druge valute. Pa u trenucima kad se nagovještavao izlazak iz te krize sa Grčkom euro je rastao, osnažio je a u trenucima kad je to bilo neizvijesnije, kad su neka druga rješenja bila euro je bio slabiji u odnosu na ove neke druge valute. Tako da vidimo da tu ima sasvim sigurno utjecaja onda i na Hrvatsku jer euro vidimo raste iz dana u dan i naravno da bi nam bilo interesantno čuti mišljenje gospodina Mimice kako on vidi taj kraj tog odnosa sa Grčkom i sa novom Vladom Grčke.
Hvala lijepa. Nova replika poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Matušić, s pravom ste primijetili kako je postupanje i ponašanje Vlade u postupku istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranu ne europski. No manjim bi krimen za Vladu bila činjenica što se ne ponašaju europski. Puno je veći krimen činjenica što Vlada radi nezakoniti, o tome smo u Saboru već puno puta govorili. Gospodine predsjedniče usput bih vama želio reći, slažem se u potpunosti kada govorite kako je poštivanje, kako je srž demokracije i poštivanje procedure. Hrvatski sabor je morao poštivati zakone koje je sam donio, Zakon o rudarstvu, Zakon o ugljikovodicima koji je naložio da ne može se pristupiti niti istraživanju a kamoli eksploataciji nafte bez dvije strategije koje je i do srpnja ove godine morao donijeti Hrvatski sabor i koje su strategije trebali biti podloga za ulazak u postupak istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranu. Druga stvar, sami ste rekli da je Vlada u tome prošla bez izrade prethodne studije procjene utjecaja na okoliš takvog postupka. Međutim niti jednim dokumentom u Hrvatskoj, niti jednim dokumentom, niti jednim zakonom nije omogućeno da se na prostoru srednjeg južnog Jadrana eksploatira nafta, niti jednim dokumentom. Dozvoljena je na prostoru srednjeg i južnog Jadrana dozvoljeno istraživanje, ali eksploatacija nije. I nadalje, Vlada protiv mišljenja svog resornog Ministarstva prostornog uređenja i graditeljstva koje je izrijekom reklo da je zabranjeno istraživanje i eksploatacija u teritorijalnom moru, utvrđuje područja za istraživanje ugljikovodika na prostoru Jadrana udaljenom 6km od otoka i 10km od obale. Ta su polja u potpunosti u teritorijalnom moru. Niti jednim ponavljam dokumentom nije propisano da se to može raditi u hrvatskom …
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Pa evo kolega Bačić, sada ste detaljno obrazložili ono što sam ja rekao u svom izlaganju, a to je da ne poštujemo ne samo politike EU nego ne poštujemo i one zakone koje smo mi u Hrvatskom saboru donijeli i ne poštujemo zaključke Hrvatskog sabora. Dakle činjenica da Vlada ne poštuje dokumente koje je Hrvatski sabor donio nego da pa možemo reći slobodno u tajnosti pokušava negdje skriveno od javnosti popisati ugovore koji će dugoročno dovesti u pitanje kao što sam već rekao, glavnu granu gospodarsku, a to je turizam, dovoljno govori o tome na koji način djeluje ova Vlada. Ne djeluje sustavno, ne djeluje u skladu sa procedurama i ne djeluje u skladu sa ponašanjem iz činjenice da smo članovi EU. U EU zaštita okoliša je jedno od temeljnih pitanja ne samo za život stanovništva EU nego jedno od temeljnih pitanja za razvoj gospodarstva i održivih gospodarskih razvoja, potencijala dakle sa čuvanjem resursa koji su itekako bitni na kojima počiva to gospodarstvo. Naša Vlada očito to nije sposobna ili s druge strane ne želi poštivati ta pravila i ne želi osigurati neometan razvoj gospodarstva nego jednostavno ulazi u neke dogovore, ugovore koji ne jamče apsolutno ništa, osim što dovode u pitanje temeljnu granu, a to je turizam. Dobro ste primijetili da ni Hrvatski sabor nažalost u tom pogledu nije poštivao one procedure i svoje zaključke koje je bio obvezan poštivati. Pa u tom smislu evo gospodine predsjedniče Sabora i na vas jedan apel da se doista po ovom pitanju da se ispoštuju svi zaključci Hrvatskog sabora i procedure koje su predviđene.
Hvala lijepa. Nova replika poštovani zastupnik Stjepan MIlinković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolega Matušić i ja sam primijetio gdje ste konkretizirali određene stvari u ovom dijelu glede Europske komisije, nema se tu što dodati, jednostavno zaželjeti svako dobro. Ali u ovom dijelu gdje ste govorili o eksploataciji ugljikovodika sigurno i rekli ste da je Vlada ušla naprasno i kolega Bačić i vi ste govorili u tom dijelu ono što treba. Ali ja želim povući paralelu jednu sa kontinentalnim dijelom, paralelu gdje se dogodilo glede isto tako eksploatacije ugljikovodika u kraju odakle ja dolazim, gdje se sa usklađivanjem i novim pravilima naknade za eksploataciju ugljikovodika je učinjena jedinicama lokalne samouprave tom novom raspodjelom učinjena je nepravda, gdje su prihodi tim jedinicama smanjeni za gotovo 30%. A iste te jedinice lokalne samouprave iz koje ja dolazim one naravno participiraju u svim onim štetnim stvarima koje se u toj eksploataciji događaju. Bilo je čak jedno zastupničko pitanje koje govori, pitanje je u vezi onih bušotina što se događa. Dakle sigurno to nije doprinos da i lokalnoj samoupravi na čemu se inzistira u EU, sigurno to je i za okoliš, a naravno nije ni ravnomjernom razvoju i kvaliteti življenja. Mi svi ulažemo napore da unaprijedimo tu kvalitetu življenja u tim našim sredinama, a na ovakav jedan naprasan način i neobjašnjiv nam je učinjena šteta. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem. Pa kolega MIlinković pa to je još samo jedan dokaz u niz onih primjedbi prema Vladi RH koji govori da Vlada RH ne poštuje europska pravila ponašanja, a ne poštuje ni ono što je potpisala. Konkretno, Hrvatska sudjeluje u radu europskih udruga regionalnih i lokalnih samouprava. Mi smo potpisnici Europske povelje o lokalnoj i regionalnoj samoupravi, iz te povelje jasno proizlazi obveza Vlada članica država koje su potpisale tu povelju da usko surađuju sa jedinice lokalne i regionalne samouprave, a posebice kada su u pitanju prihodi tih istih. Dakle kada su u pitanju određeni zaključci ili zakoni, a koji se tiču jedinice lokalne i regionalne samouprave. Već smo vidjeli da tako neprimjereno ponašanje Vlade RH i kod raspodjele poreza na dohodak, smanjivanjem izvornih prihoda jedinice lokalne i regionalne samouprave dovele su u pitanje funkcioniranje istih. Dakle to je ne europsko ponašanje, to našim građanima mora biti jasno. Dakle činjenica da su jedinice lokalne i regionalne samouprave ostale bez dijela prihoda govore da se Vlada ne ponaša europski i da ne poštuje Europsku povelju o lokalnoj i regionalnoj samoupravi. Dakle ovo je samo jedan od primjera koje ste vi naveli u nizu kršenja tih europskih pravila koja naša Vlada ne poštuje.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu su Klub zastupnika Hrvatskih laburista i poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. … /Govornik udaljen od mikrofona ne razumije se. Teme su iste. Posebno mi je drago što je Europska komisija prihvatila ipak jedan zaokret u svom radu i ova današnja rasprava u Hrvatskom parlamentu, pretpostavljam da će i takve rasprave biti u drugim europskim parlamentima, govori očito o tome da je Komisija spremna ne samo reći nego i saslušati. I to je dobro. To je dobro ako tog međusobnog prožimanja nema onda se nekako stiče utisak da u Briselu sjede veliki šefovi i gazde koji nam samo distribuiraju direktive od kojih zapravo ne znamo što bi s njima i više-manje, više-manje nam smetaju. Ovo je nova Komisija. Komisija koja u uvodnom pismu i u uvodnom dijelu ovog plana govori da će napraviti zaokret u svome radu. Pitam se u kojem smjeru. Hoće li komisija inzistirati i raditi na tome da ova zajednica naroda u kojoj živimo postane Europa ravnopravnih i koliko je to moguće sretnih građana ili će prepustiti ključna mjesta odlučivanja nacionalnim državama ne želeći se petljati u situaciju koja postaje osjetljiva. U popratnom pismu koje prvi potpredsjednik Komisije šalje navedene su teme, značajne teme o kojima bi se koje su ajde recimo u fokusu rada Komisije u ovom mandatu, jedinstveno digitalno tržište, energetska unija, rad protiv poreznih prijevara utaja poreza, jačanje ekonomske i monetarne unije i njenog ekonomskog upravljanja, to stvari treba pojasniti što to zapravo znači, jačanje tržišta kapitala i holistički pristup upravljanju migracijama iz trećih zemalja. To je ono što je unutra i to je važno. I Komisija je odredila da joj je to važno, teško se čovjek može tom suprotstaviti. No, ja u programu Komisije ne vidim a rado bih da vidim da je Komisija uočila kako je Europska unija ovakva kakva danas je došla do određenih granica i da preko tih granica treba priječi i da treba napraviti neke radikalno nove poteze da bi se snašli u novom svijetu a novi svijet nam kuca na vrata. Socijalno stanje u Europi je deterioriralo više-manje, urušilo se broj izuzetno siromašnih ne samo u Hrvatskoj, ne samo u Hrvatskoj i u tzv. bogatim zapadnim zemljama je ludo porastao. Srednja klasa je došla na rub preživljavanja i postala je ono što smo prije 10 ili 15, 20 godina ocjenjivali kao Lumpenproleteri, jedan mali broj ludo bogatih postalo je još luđe bogatih. U razno raznim bankama švicarskim ali ne samo švicarskim, i luksemburškim i lihtenštajnskim i onima na otoku Mana i tako dalje, otkrivaju se računi europskih građana sa ciframa i nulama koje čovjek teško može i pojmiti a kamoli shvatiti što zapravo taj novac predstavlja. Ja pretpostavljam danas u Europi ima i jedan dobar broj ljudi čije osobno bogatstvo je veće od bogatstava pojedinih članica Europske unije. Kada bi se to sve zbrojilo što se otkriva vjerojatno bi se došlo do takvih podataka. Je li to smjer naše buduće Europe one u koju smo toliko godina željeli ući? Europa je došla i do granica solidarnosti, tko će kome, koliko i u kojoj situaciji pomoćim tko je do sada živio predobro, tko nije bio gladan a trebao je biti po onom kako je radio, što je radio i tome slično i hoće li mu oni koji imaju više pomoći? Što će se dogoditi sa tom vrstom solidarnosti u Europi? Što će se dogoditi sa ravnopravnošću zemalja u Europi, sa ravnopravnošću juga i sjevera, sa ravnopravnošću malih i velikih? I konačno da li Komisija uviđa da pucaju šavovi i europske vanjske politike, istočno partnerstvo koje je Europska unija lansirala, oformila, kreirala i sudjelovala u trenutku kada se je situacija posebice u Ukrajini zagrijavala? Europska unije je bila vrlo aktivna, gotovo da nije bilo tjedna da li gospođa Ashton tadašnja commissioner za vanjske poslove ili predsjednik parlamenta ili netko, predsjednik Komisije, tko li već, nije bio u Kijevu. Obećanja koja su tada davana istočnom partnerstvu su bila iz naše perspektive tako očito šuplja da je čovjeku došlo za plakati na što se i na koji način takvim tempom ljudi navlače. I navukli su se. Upozoravao sam u Europskom parlamentu da grube riječi kojima se tamo razbacivalo u velikim količinama da su te grube riječi možda potrebne. Rusija jest diktatorska zemlja, Rusija jest nedemokratska zemlja, Rusija da pritišće svoju, sve je to istina, nema laži tu, ali smo u tom trenutku trebali biti svjesni i sad citiram što sam rekao u Europskom parlamentu: da svaka ta gruba riječ košta milijun eura i koštala je, a … platili. Grubih riječi je bilo jako puno, a novaca koji je upućen u Ukrajinu, a pitanje je koliko Ukrajina ima i mogućnosti apsorbiranja velikih novaca zapravo iz nekakvih osjećaja solidarnosti, tih velikih novaca je došlo 19 milijardi kuna što naravno na zemlju veličine Ukrajine ne znači bog zna šta, ne moramo si to posebno objašnjavati. Hoće li se, a o tom bi komisija trebala razmišljati, hoće li se ponoviti Ukrajina i negdje drugdje. Ima još zemalja u istočnom partnerstvu koje su u vrlo sličnoj poziciji i pod vrlo sličnim pritiskom i pod vrlo sličnim prijetnjama. Možda su se predomislile. Nova Europa kakvu ju zamišljaju oni koji su europu shvatili kao zajednicu u kojoj građani imaju ljudska prava na posao, krov nad glavom, zdravstvo, obrazovanje, od Cipra do Sjevernog pola, takva Europa se rađa. Takva Europa se rađa u europskoj ljevici. Danas je to Grčka. Ovdje nema niti jednog slova o tome što komisija misli da bi trebalo napraviti u odnosima sa Grčkom. Sutra to možda bude Španjolska, preksutra možda Italija, a drugi tjedan bog zna tko. Može li to ovakva Europa preživjeti i ako može što će to koštati i ako košta tko će to platiti? Mislim da će komisija silom prilika i o tom trebati razgovarati. Bilo bi dobro da ima neke stavove unaprijed, ali neće moći izbjeći razgovor o tim temama jer te teme su tu, one su jednostavno za vratom. Izvješće govori o promjeni metoda rada i komunikacija sa Europskim parlamentom i vijećem, što je naravno za pohvalu. Uloga komisije između vijeća s jedne strane i parlamenta s druge strane je stvarno nezahvalna i ja se divim tim ljudima kako preživljavaju pritiske s jedne i s druge strane, koji su često dijametralno suprotni i nalaze nekakve puteve izlaska iz toga. Mislim da je izlazak komisije to da postane europska vlada, ne u smislu tome da šalje direktive okolo, ali i da se prema vijeću i parlamentu postavi na takav način. Koliko sam vidio atmosferu u parlamentu, uvijek će tamo imat podršku za takav stav. Uvijek će imat podršku. Jedna od točaka o kojima govori izvješće su migracije, smislene migracije kojima bi se trebali privući kvalificirani ljudi sa određenim vještinama, znanjima, dakle takva vrsta migracija je uvijek tu i zapravo za nju nema prepreke, nitko se ne buni, nikad se nitko nije bunio na takvu migraciju. Ali ono što pogađa zapravo moralni osjećaj Europljana jest situacija na Sredozemlju i ovi brodovi koji tonu. Ta vrsta migracije je nešto čim će se Europa morat pozabaviti. Europa je napravila sama sebi imidž ajde polu-raja na zemlji, mjesta gdje se pristojno živi. I u Europi se ipak pristojno živi, uz sve siromaštvo, uz sve cirkuse u Europi se pristojno živi. I ti ljudi koji žele doći u Europu žele doći na mjesto gdje mogu pristojno odgajat svoju djecu i pristojno živjeti. Misli li komisija da se taj postupak treba na neki način legalizirati, složiti, olakšati i omogućiti ljudima druge boje, drugih nazora, drugih šta ja znam čega da ostvare svoj san i dođu živjet u raj. I zadnje, trgovački sporazum sa SAD-om o kom novinari puno znaju pa puno pričaju, o kom laici govore da će nas Europa okupirati, a koji europski parlamentarci, a ni hrvatski naravno nisu nikad ni vidjeli. Nešto treba poraditi na transparentnosti. Jasno mi je da se etape pregovaranja i podaci ne mogu iznest u javnost, ali nekakva generalna slika i ono što se želi i što se može postići, mislim da je Komisija zapravo dužna prezentirati javnosti jednostavno da se uvjeri javnost da nije istina, preselili smo dio američkog rezona i američkog načina života i razmišljanja u Europu neopravdano. Mi nismo Amerika. Mi imamo 1500 godina civilizacije koja je išla u drugom smjeru. Amerika je imala Indijance i otvoreni kontinent. To su sasvim dva različita položaja i ne možemo preseliti, preslikati američki način života na Europu. Nadam se da ovaj sporazum ne ide k tome, a Komisija i Vijeće bi to trebali europskoj javnosti dokazati i pokazati. Hvala puno.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Dakle, gospodine Vuljanić govorili ste o potezima koje čini Europska komisija prije svega kada evo pregovara sa Grčkom, o tome nije bilo riječi u uvodnom izlaganju, kada imamo Grčku i pobjedu Sirize i gospodina Ciprasa sa nadama Grka i to i imamo Europsku komisiju s druge strane. Kada ste govorili o nekim krivim potezima Europske komisije, onda ne treba zaboraviti da je Europska komisija odobrila na primjer nadajući se demokratizaciji na jedan europski način ili barem blisko tome i u Egiptu, kada je bilo egipatsko proljeće. 5 milijardi eura je Europska komisija, dakle novaca 5 milijardi eura je dala muslimanskom bratstvu u Egiptu. Što danas imate? Imate zabranjenu organizaciju koja je dobila 5 milijardi eura pomoći od Europske komisije. I govorili ste i o drugim, dakle potezima koji će se dogoditi ili su na tragu događanja osim Ukrajine. Imate problem Gruzije i Abhazije, Moldove i Prednjestrovlja, Cipra i turske Republike Cipar sve je to u sasvim, sasvim blizu područja EU. Danas imamo problem Ukrajine i imamo pristup koji je ja bih rekao koordiniran sa Amerikom ili ispostava oružja u Ukrajinu ili će se mirno pregovarati. Dakle, ono što je Europa griješila i u procesu raspada Jugoslavije i formiranja Hrvatske države čini mi se da danas čini i na području Ukrajine i još na nekim drugim područjima, a o Egiptu i egipatskoj revoluciji da ne govorimo.
Nikola Vuljanić, odgovor na repliku.
Hvala. Pitali ste što će Europska komisija napraviti sa nadama Grka. Nade Grka mislim da to svak normalan čovjek može reći nisu neko drugi će vračat naše dugove, takve nade valjda nema nitko normalan, takve nade nema nitko ni u Hrvatskoj. Međutim, kad bi zbrojili Grci, Hrvati ili svaki naš zaduženi građanin što je posudio, posudio je 100. Koliko je vratio? Vratio je 150. Koliko je sad dužan? Još 300. E čekajte, onda se računice već počnu drugačije raditi i to su nade Grka da će doći do pravde u načinu vraćanja dugova, da će se ustanoviti koliko je stvarno tko kome dužan. Govorili ste i o Ukrajini i tim pobuđenim nadama. Nade su stvarno pobuđene i kad su se pobuđivale čitava EU, svo rukovodstvo EU je bilo tamo. Danas su tamo gospođa Merkel i gospodin Holand. Zašto? Da li je poruka kad stvar dođe, stvarno voda do ovuda onda će veliki gazde izići, oni će sredit situaciju. Jel' to poruka? Ako je to poruka, mene ta poruka jako razočarava.
Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem. Pa evo kolega Vuljanić, postavili ste jedno pitanje što nakon Ukrajine, hoće li neka druga zemlja iz istočnog partnerstva doći u sličnu situaciju. Pa na žalost Ukrajina je samo jedna u nizu koje su prethodile već neke zemlje istočnog partnerstva. Gruzija, sad ste spominjali u replici kolege Grubišić ili kolega Grubišić Moldovija itd. Postoji bojazan i u baltičkim državama. I tamo ima jedan dio stanovništva ruske nacionalnosti i to u nekim zemljama značajan postotak za koji se nadamo da neće doći u tu kušnju destabilizacije ovih europskih baltičkih država. Ali da je scenarij jasan i da je scenarij takav da se stvaraju zamrznuti konflikti koji odgovaraju Rusiji u njenoj strateškoj bici za pozicije to je sasvim jasno, više nego jasno. I to je jasno svakome u Europi. Ali isto tako mislim da ovaj potez koji su napravili gospođa Merkel i Holand, da je jednostavno pokušaj da se trenutačna situacija zaustavi, a to je ubijanje ljudi. I to ne može bit loše, mislim da to može bit dobro i nadam se da će bit dobro jer je rezultiralo ipak potpisivanjem Sporazuma o prekidu vatre koji treba nastupiti petnaestog ovog mjeseca, dakle za par dana. Još su tamo borbe, još se tamo ubijaju nevini ljudi, civili. Scenarij je i nama poznat. Sličan je onom scenariju okupacije Hrvatske i kad već se govori da sudjeluju hrvatski građani u Ukrajini, onda treba spomenuti da sudjeluju i srpski građani koje smo također vidjeli i to konkretno četnici koji su tamo razvijali svoje barjake četničke itd. Prema tome, a jesu li hrvatski građani ukrajinske nacionalnosti tamo to bi bilo i za očekivati kao što je rekao kolega Grubišić.
Nikola Vuljanić, odgovor na repliku.
Nažalost, u pravu ste, da. Nije Ukrajina prva, Ukrajina je samo velika pa se o njoj više razgovara. Ono što užasava jest da to jest ruska politika. I svatko normalan to vidi i puno ljudi to i kaže na sav glas. U Europskom parlamentu rasprava je bila pri prvom sukobu oko potpisivanja, nepotpisivanja Ukrajine sporazuma o pridruživanju pa je bio argument to je taktika ista kao taktika Srbije u Hrvatskoj, odnosno istočnoj Slavoniji. Točno! Samo što s druge strane nije Srbija nego Rusija, a to nije isto što god si mi mislili. Ono što je zapravo loše jeste da EU nakon te početne faze zagrijavanja stvari nema svoju politiku, ima Njemačka politiku, ima Engleska politiku, ima Francuska ali EU je nema. Ja ne vidim commisionara za foreign affairs da se pojavljuje bilo gdje i da bilo što kaže, govore predsjednici tih država. Dakle, kad dođe frka onda se povlačimo svaki u svoje pleme i svaki u svoje dvorište.
Dujomir Marasović, replika.
Štovana gospođo dopredsjednice, kolega Vuljanić. Evo prvi put u mandatu ovog Sabora, a pri kraju je mandat, odbacit ću nečije izlaganje u cijelosti, vaše. Ne slažem se s vama u cijelosti. Ukrajina ima pravo na nadu, ima pravo na obranu. I Ukrajinci u Hrvatskoj i svi Hrvati koji hoće imaju pravo braniti svakog pa i Ukrajinu. Volimo i Rusiju, imamo pravo braniti Ukrajinu. Ja bih išao dragovoljno, evo da nije 63 godine. I ne želim da mi na tome nitko niti zamjeri niti mi na tome tko lekcije dijeli, ni Amerika, ni Rusija ni Hrvatska, ni Srbija ni nitko. To je pravo svakog pojedinca. Drugo, vi hoćete reći da su izgovorene grube riječi u Europi pa da su one izazvale i potakle ono u Ukrajini? Ma o čemu vi pričate? To je rat interesa velikih sila i ništa više. Njemačka sad hladi, pa tako njemački generalštab u prvom svjetskom ratu poslao druga Lenjina, nije on došao onako kao revolucionar nego njemački generalštab je organizirao prijevoz Lenjina u Petrograd, digne revoluciju, promjene Vladu i sklopi separatni mir i da ima mir na istočnom frontu. To sad igra Merkelica ulogu. Pa nek igra. Mi mali nemamo tu što tražiti, nek igraju, to su njihovi interesi. Europa nema budućnosti. Pitali ste što će se dogoditi sa Europom? Ne mogu još mi 25 sekundi ostaje. Jer se odrekla svog identiteta na početku, odrekla se pomisli da ugradi u Ustav samo jednu premisu da je kršćanstvo temelj Europe. Znači, nema identiteta, nema središta moći. Ona je osnovana na filozofiji i teologiji ekonomskih zakonitosti tj. ekonomskih interesa. A samo kao nužno zlo povlači i neke druge organizacijske forme. Nema budućnosti! Bit će starački dom, protkana stranim nacijama, promijenit će se i boja kože i vjera za 200 godina u Europi.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Nikola Vuljanić.
Da, svatko ima pravo na nadu. Naravno i Ukrajina ima pravo i danas, imala je pravo i kad je prvi put pokazala to pravo samo onaj tko podržava to treba biti pametan, treba znati što može i što hoće napraviti. Europa je davala obećanja šakom i kapom. To je bilo neodgovorno i zapravo kontraproduktivno. Kad se trebalo iskazati i doći sa ne 19 milijardi eura što je za Ukrajinu sitnica nego sa deset puta više ili sa 20 puta više e onda su se pojavili financijski interesi ovog kapitala, onog kapitala, ove zemlje, one zemlje i od čitave stvari nije ispalo ništa. I Ukrajinci su danas gladni. Nitko ne kaže da se Ukrajinci i gladni nemaju pravo boriti. I drugi narodi su to napravili. Ali nemojmo obećavati kao zajednica nešto što sasvim sigurno znamo da nećemo ispuniti a u početku je EU znala da to što je obećavala neće ispuniti. To je ono što ja prigovaram. Ne Ukrajincima koji se bore, ne Hrvatima koji se idu boriti tamo, ljudi znaju zašto idu. Idu zato što ih srce tamo nosi. I tu nema prigovora. Ali obećavati onom tko se diže pomoć kad stane na noge a onda se izmaknuti kad dođe frka e pa to je svinjarija.
I Mladen Novak, replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Vuljanić počeli ste svoje izlaganje da novi sastav Europske komisije ima dvosmjernu komunikaciju, da su neke određene promjene vidljive, da je Europska komisija počela i slušati a ne samo dijeliti svoje mišljenje okolo. Ja ću vas podsjetiti, očekivanje građana prilikom ulaska u EU su bila da će Europa biti zemlja ravnopravnih građana u kojoj će svi građani imati ako ništa drugo barem jednake mogućnosti. Završili ste svoje izlaganje sa jednim dokazom da to uopće nije tako. Sporazum transatlantski trgovinski i investicijski sporazum je jedan od najočitijih primjera da je nebitno što mi na periferiji te Europe, mi građani slobodno mogu reći drugo reda, doživljavamo i kako doživljavamo tu EU. Mi smo bili, da vas podsjetim, kao klub smo bili za ulazak u EU, ali EU onakvu kakvu su građani očekivali. Ali ovo nije to, ovo nije to. Vi ste naveli sad nekoliko primjera gdje se pokazuje da je, da je to bitno različito od očekivanja građana. Spominjali ste i nade Grka, a ja ću vam nastavak te priče, te nade Grka nisu vezane za ne vraćanje onoga što su posudili, nego je stvar u tome da im je nametnuto da to što su posudili za te novce moraju kupiti njemačke proizvode i to njemačke proizvode koje nikad neće trebati, koji i dan danas i stoj u Njemačkoj i nisu ni isporučeni niti su im potrebni. I još jedna stvar što na istoku je uobičajeno reći korupcija, na zapadu postoji puno profinjeniji izraz za to to su lobisti. Ali to vam je u suštini jedno te isto.
Nikola Vuljanić odgovor na repliku.
Činjenica ne moramo to nikome valjda ni dokazivati, da EU nije ono što smo sanjali, nije idealna, nije bila ni onda kada smo ulazili i razumni ljudi su to vidjeli, ali ja sam još uvijek debelo uvjeren da je EU zapravo jedina zajednica kroz koju ovaj kontinent možemo preokrenuti i napraviti od njega mjesto gdje pristojni ljudi mogu pristojno živjeti. Mi sami Hrvati revolucionarni, organizirani kakvi jesmo sasvim sigurno to nećemo napraviti, neće to napraviti ni Grci, ni Španjolci, ni Englezi niko to neće sam napraviti, ali svi zajedno bi to mogli napraviti. Tu sliku, taj ideal Europe od Cipra do sjevernog pola gdje se ljudi osjećaju sigurno, gdje žive pristojno, gdje mogu ostvariti svoje ambicije, gdje su sigurno da ih po starosti niko neće potipat po cesti, gdje su sigurno ako se razbole da ih čeka pristojna bolnica, da im djeca sasvim sigurno mogu zabadava ići u školu ako su pametna bez obzira što nemaju novaca. Taj ideal mi možemo napraviti, možemo ali samo svi zajedno. I zato je ključno kako će sad i Europska komisija i Vijeće europe postaviti prema Grčkoj i prema Cipasu. Sutra će doći drugi sa istom idejom ej ljudi mi ovdje ne živimo onako kako smo si zamišljali, nema ni šanse da ćemo uskoro živjeti, ajmo nešto promijeniti. Ako se tako ne postavimo onda stvarno budućnosti nema, stvari će početi pucati po šavovima.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika Jadranke Kosor i HGS-a kolegica Jadranka Kosor.
Hvala vam lijepa poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine Mimica, gospodine Baričeviću sa suradnicima. Evo unatoč različitim mišljenjima, prijepora o članstvu u EU, gospodin kolega Grubišić je već digao repliku još nisam prvu rečenicu dovršila, svaka čast. Dakle, unatoč prijeporima i različitim mišljenjima i različitim stajalištima o EU kao zajednici, o EU kao velikoj obitelji europskih država i naroda koje se čuje danas ovdje u Hrvatskome sabore. Mislim da je jedna zaista od najboljih stvari koje smo učinili kad smo osvojili strateški cilj koji smo si zacrtali kao država još u dalekim vremenima osamostaljenja, obrane, oslobađanja države i kad smo rekli a to je bilo i u programu i u planu i prvog hrvatskog predsjednika doktora Tuđmana još evo i davnih osamdesetih godina da Hrvatska mora jednog dana postati članica Europske zajednice tada EU danas. I to je dobra stvar i dobra je i ja sam vrlo ponosna što mi danas evo možemo raspravljati na temelju pisma koje nam je prvi potpredsjednik komisije uputio gdje je izrazio i nadu i stajalište da će se okrenuti jedna nova stranica u radu i Komisije, a pretpostavljam onda i Vijeća i da se na temelju toga očekuje bolja, čvršća, intenzivnija ja to tako doživljavam iz njegovoga pisma Hrvatskome parlamentu odnosno predsjedniku Hrvatskoga sabora suradnja sa parlamentima članica, zemalja članica EU. Dakle, vidim jedan pozitivan korak naprijed da bismo imali više samopouzdanja i više odlučnosti i hrabrosti katkad je nužno se okrenuti unatrag i sjetiti se evo i 2011., i 2010. i 2009. i od početka naših pregovora tko je tada mogao zamisliti da ćemo raspravljati o programu Europske komisije u Hrvatskom parlamentu danas kao ravnopravna članica. Naravno sa svim postignućima EU, u skladu sa svim primjedbama koja svaka država članica ima ali to je obitelj u kojoj se može otvoreno iznositi svoja stajališta, pa vjerujem da je to cilj i ove današnje rasprave. Dakle, naravno da treba vidjeti kad gledamo sa pozicije Hrvatskog parlamenta, odnosno RH i njezinih interesa što je najbolje iz ovoga programa, gdje se možemo najbolje pozicionirati i činjenica jest, o tome je već bilo riječi, od trenutka ulaska u EU, dakle od 1. srpnja 2013. mi se nismo kao država posebice tu naravno mislim i na Hrvatsku vladu pozicionirali u smislu da onda, ali to je trebalo učiniti i od trenutka potpisivanja ugovora pa do ulaska u EU, a to onda opet čini mandat ove Vlade, odnosno većine u Hrvatskome saboru. Dakle trebalo je jače, čvršće, odlučnije se posvetiti onome što nam se otvara kao prostor nakon početka članstva, dakle i tih 500 milijuna ljudi i sve one odredbe našega ugovora koje su nam omogućile i drugi pristup i drugačiji pristup fondovima. Ali za to je bilo potrebno puno jače i drugačije raditi ali na svim razinama. Tu ne mislim samo na Vladu RH, tu mislim i na lokalnu zajednicu jer nijedan projekt neće se roditi sam nijedan euro od ona tri koja smo imali u naznakama kada smo potpisivali za jedan euro koji mi ulažemo, neće pasti s nema, nego za svaki taj euro se moramo potruditi i to smo znali i kada smo počeli pregovarati, a to smo znali, a to govorim zbog evo naznaka euroskepticizma i danas, to smo znali i kada smo potpisivali i to smo znali kada smo postali članica EU. Dakle samo na nama samima ovisi kakav će biti konačni rezultat i u provedbi ovog programa koji je pred nama. Ali mislim da i danas treba ovdje isticati o tome je gospodin povjerenik Minica rekao nešto na početku, dakle promicanje europskih načela i vrijednosti. To je nešto što se često u raspravama o EU, Europskoj komisiji događajima, recentnim događajima, sadašnjim događajima u kojima živimo, potpuno izgubilo. Dakle te europske vrijednosti na kojima su i osnivači utemeljili ovu obitelj država i naroda prije svega mir, stabilnost. Na primjeru Ukrajine vidimo kakva je i kolika je to vrijednost i kolika je to vrijednost koja se ničim ne može mjeriti, ona je do neba velika, dakle mir, a onda svakako stabilnost i sigurnost. To je nešto što se u svakidašnjim raspravama pa i u ovom Parlamentu često puta izgubi iz vida. I činjenica jest da nam članstvo u toj obitelji jamči ako budemo pridonosili, a sigurna sam da hoćemo i ostvarenje ovih najvažnijih i najvećih vrijednosti na kojima EU počiva od samoga osnutka. Naravno da možemo i na temelju ovog projekta i programa koji je pred nama govoriti o onome što muči zemlje članice, neravnopravnost pojedinih članica, ali je ona naravno uvjetovana mnogim činjenicama od samog početka članstva mnogih zemalja članica EU pa tako i RH, ali evo i Grčke o kojoj govorimo vrlo često u replikama odnosno u raspravama. I koncept gospodarske politike, štednja, rast tu se naravno mnogi razilaze. Međutim ono što je činjenica da će se EU i dalje suočavati i s problemima i s različitim stajalištima i sa izazovima, ali to je i dalje nešto najbolje što se moglo dogoditi odnosno u svjetski razmjerima apsolutno jedna od najboljih zajednica i koncept na kojem je utemeljena, ali i u koncept na kojem se razvija. Dakle ono za čim ja plediram jest da i mi u Hrvatskoj u svemu što radimo upravo čuvamo te europske vrijednosti koje onda kada se razrade znače čuvanje međusobno ljudskih prava, najvećih vrednota hrvatskoga Ustava koji je apsolutno u skladu sa tim najvažnijim vrednotama na kojima se ne samo na kojima postoji nego na kojima se razvija EU. I zato je važna i dobra i stalna i koordinirana suradnja između Europske komisije, Europskog vijeća odnosno parlamenata, vlada zemalja članica što se kaže i u programu. Naime tamo se među ostalim kaže da se programom žele promijeniti metode rada, također i metode rada Europskog parlamenta odnosno Europskoga vijeća. I ja bih u tom kontekstu ponovo, a to sam već ovdje radila nekoliko puta i iznijela svoj prijedlog na koji nikako ne dobivam odgovor. Dakle Hrvatska je prošle godine dobila preporuke Europskog vijeća važne preporuke koje se odnose i na Hrvatsku danas i na Hrvatsku sutra, dakle preporuke koje se odnose na ono što su i najveći problemi RH, a to su javni dug, deficit, mirovinski sustav sa konkretnim prijedlozima Europske komisije odnosno Europskoga vijeća što bismo mi morali raditi. Kako ovim pismom i ovim programom se jasno kaže da se želi veća i bolja suradnja između komisije i parlamenata, dapače da mi možemo tražiti da nam dođu potpredsjednici, shvatila sam kroz to i pojedini predstavnici Europske komisije, dakle u tom kontekstu ja sam već davno sada prije nekoliko mjeseci tražila da se ovdje u hrvatskom Parlamentu, a to sasvim koincidira odnosno sasvim je u skladu s ovim što nam prvi potpredsjednik komisije piše da raspravimo o tim najvažnijim problemima koje je uočila i komisija, koje je uočila EU i da o tim problemima raspravimo. Međutim isto tako da donesemo određene zaključke gdje bi se postigao dogovor između opozicije i između vladajućih. Zašto? Zato što, a o tome sigurno gospodin povjerenik evo i predstavnik EU, Europske komisije u Hrvatskoj gospodin Baričević mogu svjedočiti jest danas u toj zajednici kojoj pripadamo gledaju kao državu jedinstveno, bez obzira tko je na vlasti, tko je u oporbi. Dakle oko najvažnijih projekata koji su važni za budućnost Hrvatske, važno je da se dogovorimo jer je našim prijateljima i kolegama u Europskoj komisiji sasvim svejedno tko će provoditi određene projekte ili određene reforme, bitno im je da se oni provode kao rezultat našeg dogovora sa zemljama članicama Europske unije. I zbog toga mi se katkada čini da to možda dovoljno nismo osvijestili upravo činjenicu a pogotovo to govorim zbog toga što je ovo godina izborna godina, da nas se gleda kao cjelinu, kao Republiku Hrvatsku i da kada se sa Komisijom nešto dogovorimo da je onda njima važno da će se i za godinu i za dvije godine i za tri godine provoditi ono što smo se kao država dogovorili jer smo kao država i potpisali pristupni ugovor. Na kraju gospodin Mimica je spomenuo i proširenje i jasno je da u dogledno vrijeme toga proširenja neće biti ali da će se naravno na tom proširenju i dalje raditi jer je to jamstvo i trajnoga mira na ovom prostorima što je potpuno jasno. Ja bih samo ovdje još jednom htjela spomenuti i gospodinu Mimici koji danas predstavlja ovdje Komisiju na problem koji imamo sa Republikom Srbijom koja je počela pregovore, na problem sa njihovim zakonom iz 2003. kojom su se proširili jurisdikcijom na Republiku Hrvatsku. To je za Hrvatsku, članicu Europske unije ali i prije dok nismo bili članica potpuno neprihvatljivo, to je u suprotnosti sa Ustavom Republike Hrvatske i Hrvatska ima pravo na to ukazivati pa pretpostavljam da će onda i naš povjerenik koji nas tamo u Komisiji predstavlja kada dođe vrijeme za to ukazati na te nepodnošljive probleme. Jer uvjeti za Srbiju i kod mjerila za otvaranje i kod mjerila za zatvaranje svih poglavlja moraju biti na onoj razini na kojoj su bili i za Hrvatsku, posebno za poglavlje 23 gdje smo mi kao država morali uz sve ostalo rješavati i teško nasljeđe rata, odnosno agresije i spremnost za suđenje ratnim zločinima, odnosno zločincima i naravno za suočavanje sa činjenicama iz nedavne prošlosti. Terorizam, nezaposlenost, ulaganja, sve su to teme o kojima ćemo vjerujem u ovoj godini posebice a i kada nam neki materijal ne dođe iz Vlade sami sebi nametnuti kao temu, raspravljati u Parlamentu a posebice bih to još istaknula energetsku sigurnost odnosno energetsku neovisnost. U svakom slučaju, evo pozdravljam i nazočnost gospodina povjerenika u Hrvatskome parlamentu i smatram da je i ovo jedan od onih dana u kojem smo iskoračili malo više naprijed prema Hrvatskoj kakvu zaista želimo, europskoj, demokratskoj, stabilnoj, u kojoj se poštuju sva ljudska prava i u kojoj se naravno provodi sve ono što smo kao najviše vrijednosti upisali i u pristupni ugovor za ulazak u Europsku uniju. Hvala vam.
Replika Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Ja sam digao repliku gospođo Kosor zato što sam znao za vaše stavove pa sam mogao pretpostaviti da ćete se pozvati na fake referendum koji je održan za ulazak Hrvatske u Europsku uniju, tako se kaže fake, patvoreni ili lažni, gdje nije bilo nikakve kvote od 50%, ni od 40% izlaska građana Republike Hrvatske na referendum za odluku o ulasku u članstvo u Europsku uniju. To je prvo, to ste prvo i spomenuli i to sam pretpostavio. Drugo, kada govorite o tome da je odlično da je gospodin Mimica i ja sam za to i krasno je da je danas s nama i očekujem ga i više puta ovdje u Hrvatskom saboru. No, moramo i mi gospodinu Mimici reći ovdje i priupitati ga hoće li ova saznanja i ova iskustva koja će proizići iz ove rasprave prenijeti prema Europskoj komisiji. Dakle govorimo o dvosmjernoj razmjeni informacija i iskustava koje ima Hrvatski sabor i Hrvatska država i Europska komisija. Treće, jedini uspjeh Hrvatske u Europskoj uniji koji je, ne uspjeh, pitanje je li to uopće uspjeh, je slobodni odlazak mladih ljudi u Europsku uniju na rad. To je jedino što smo mi zapravo realizirali od svega a to nismo ni očekivali, to je neočekivani uspjeh. I ja bih volio da nemamo takvoga uspjeha da oni ostanu ovdje. Da Europska unija pomogne da mladi ostanu ovdje. Dalje, kažete da je promicanje europskih vrijednosti i također dobra stvar. Od promicanja europskih vrijednosti kruli želudac. Nema, građani Grčke od promicanja europskih vrijednosti nemaju ništa. Građani Italije, Španjolske, Cipra, cijele južne Europe koji su članovi Europske unije od promicanja europskih vrijednosti imaju muku u želucu [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa isteklo je vrijeme.]] I proširenje ne zavisi [[Upadica Zgrebec: Kolega Grubišiću, isteklo vam je vrijeme.]] A dobiti ću kada budem govorio još imam ja raspravu tamo pa ćemo moći.
Kolegice i kolege, molim vas za jedan kratki dogovor. S obzirom da su ostala još dva kluba prije nego što pristupimo glasanju iskoristiti ćemo ovdje i kolegu Mimicu da on kaže i završno pa ćemo nakon toga pristupiti glasanju. A molim vas, kada ulazite, ulazite u tišini, nemojte na glas razgovarati jer ne čujemo jedan drugoga kada raspravljaju. Kolegica Kosor odgovor na repliku.
Hvala lijepa. A prije svega kolega Grubišiću kada se javljate i prije nego što sam izgovorila prvu rečenicu pokazujete zaista nadnaravne sposobnosti pa me to, pa me to zapravo više bih mogla reći straši ako imate nadnaravne sposobnosti pa možete čitati što mislim. To me više straši nego raduje ali dobro. Opasno je što referendum za ulazak Hrvatske u Europsku uniju nazivate fake referendumom, to je jako opasno jer, … [[Upadica se ne čuje.]] Ne to je jako opasno, jako opasno i ja vas molim da tu konstrukciju više ne upotrjebljavate jer smo se mi na referendumu odlučili postati članica Europske unije. Mi smo 28. članica Europske unije koja je teško radila da bi to postala. Prema tome, omalovažavati činjenicu da smo ušli u Europsku uniju nije dobro. Ja promičem, ja poštujem i ja se veselim promicanju europskih vrijednosti. Vaše stajalište je da je to nevažno ali to je vaš izbor. Ja mislim da europske vrijednosti moraju biti vrijednosti svakog parlamentarca, ali isto tako vrijednosti države u cjelini. A što se tiče gospodina Mimice, hoće li on to prenijeti, pa naravno da pretpostavljam ali nisam ja njegova odvjetnica, da je zato i tu s nama da bi to prenio ali to ga svakako možete jer vi to mene pitate, a vi ste prijavljeni za raspravu pa onda pitajte sami gospodina povjerenika, ali ja vjerujem da hoće. Hvala vam.
Dujomir Marasović, replika. … /Buka u dvorani./…
Štovana gospođo dopredsjednice, stvorite uvjete za rad Sabora, partija se vratila sa sastanka. Ne znam da li su i kakvu presudu Čačiću donijeli ali nek se malo smire. Štovana gospođo Kosor, vi se još jedanput apelirali na konsenzus. U Hrvatskoj da bi se moglo izaći iz krize gdje bi vladajući i oporba trebali se dogovorit oko nekih stvari. Ponovno kažem, konsenzus se traži i postiže u slučaju rata gdje treba branit domovinu ili u slučaju pat pozicije kad ne može država, mora na izbore ili se trebaju dvojica dogovorit da bi vladali dvije godine, da bi nešto pravili. U ovom momentu konsenzus nije potreban jer vladajuća većina ima dovoljno snage u Saboru, ovo nije parlament hrvatski nego Hrvatski sabor, ima dovoljan broj ruku da može provesti i provodi sve zakone koje Vlada predloži. Vlada je nesposobna, nije provela nijednu reformu što traži hrvatska javnost, a kamoli da će poslušat europskog povjerenika odnosno predsjednika Europske komisije, niti zdravstvenog niti mirovinskog osiguranja niti školstva niti zakonodavstva. Znači Vlada je nesposobna da bi ostvarila interese hrvatskog naroda u Hrvatskoj državi, a kamoli da bi osluhnula što joj govori Europska unija. I ne samo da nije uvažila ono što Europska unija traži nego je svadila Hrvatsku sa Europskom unijom, znamo lex Perković itd. Znači nije potreban konsenzus i to nije fer da govorite jer time hoćete podijelit krivnju i odgovornost između vladajućih i oporbe, a to nije fer od vas. Vladajući su krivi, eventualno da su i zaslužni da ima nešto dobro, a dobroga nema.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Igor Kolman.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, zastupnice i zastupnici, cijenjeni povjereniče Mimica, veleposlaniče Baričević i suradnici. Molim kolegu Kajina da ne počne sad vikat ajde brže da idemo doma, ja znam da je vrijeme glasovanja ali odradit ćemo ovako danas. Dakle ključna rečenica u ovom programu komisije je ona prva odmah na početku teksta koja najavljuje zaokret u načinu funkcioniranja komisije. I točno je, mi zaista kao građani Europske unije želimo intenzivni doprinos Europske komisije u pogledu velikih gospodarskih i socijalnih izazova s kojima smo suočeni, bez uplitanja tamo gdje države mogu više i bolje. I gospodarske teme dominiraju u ovom dokumentu: nezaposlenost odnosno zaposlenost, rast, javni dug, investicije, konkurentnost, posebno na svjetskom tržištu. Dio toga je i paket za zapošljavanje, rast i razvoj, ali ono što ne treba izgubiti iz vida je da je povijest Europe povijest ratovanja i povijest gladovanja i da je Europska unija po prvi puta u europskoj povijesti uspjela nadamo se dugoročno osigurati prostor mira i stabilnosti i da su političko socijalni momenti temelj bez kojeg Unija nema smisla i bez kojeg Unije kao takve nema. I gospodarstvo i gospodarske mjere su alat, one su važan alat, ali su ipak samo alat, a alati nikada ne smiju postati svrha samima sebi. Rast ne može ići sam za sebe bez da se sačuva politička i socijalna stabilnost u Uniji. I vrijednosti koje u to spadaju, a koje su izvorni politički i jedinstveni društveni doprinos Europske unije svjetskoj politici i svjetskoj civilizaciji moraju ostati u tom procesu sačuvani. I sve su brojniji glasovi unutar Unije da mjere štednje imaju negativni efekt na građanska, ljudska i socijalna prava pogotovo, da su socijalna prava odjednom postala luksuzna roba koja je dostupna samo u vremenima izobilja, a u vremenima krize ih se moramo odricati. To ne može biti i nije pravi put. Puno se spominje smanjivanje regulatornih tereta i administrativnih barijera i to je dobro. Problem pretjerane birokratizacije nije samo gospodarski problem, to je društveni i politički problem prvenstveno jer građane udaljava od Unije i slabi njezin legitimitet. Zato je pojednostavljenje procedura i smanjivanje birokracije politički, a ne samo funkcionalno ključno. Jedinstveno digitalno tržište je sigurno pouzdano i dinamično, energetska unija koja treba osigurati sigurnost opskrbe uz smanjivanje ovisnosti o trećim zemljama. To je i za Hrvatsku velika šansa. Hrvatska je konačno u svojoj povijesti sada u ovom trenutku zauzela mjesto na energetskoj karti Europe. A ciljevi energetske učinkovitosti koji se ovdje spominju i smanjenja štetnih emisija jedan su od uvjeta našeg dugoročnog opstanka, jačanje unutarnjeg tržišta kao jednog od nosivih stupova Europske unije, s jačanjem industrije, infrastrukture i malih i srednjih poduzeća, bolje povezane i pravednija ekonomska i monetarna Unija s usklađivanjem poreznih sustava kao ciljem. Sporazum sa SAD-om … ovisi kako ga tko zove, koji naravno rekli su to kolege i to se stalno govori, nije savršen i na njemu treba raditi, treba ga polirati i treba ga dotjerivati. Ali dugoročno taj sporazum je vjerojatno uvjet opstanka gospodarstava i SAD-a i EU na svjetskom tržištu u okviru globalne konkurencije, a da budem malo i melodramatičan, vjerojatno i uvjet opstanka dugoročno našeg stila života koji smo ovdje u zapadnom svijetu razvili. I to su sve dijelovi programa koje mi u HNS-u naravno podržavamo. Sedmo poglavlje ovog teksta pravosuđe i temeljna prava počinje rečenicom koju ću citirati. Građani očekuju od EU da osigura pravdu, zaštitu, pravednost i vladavinu prava, te da pokaže ustrajnost u borbi protiv svih vrsta diskriminacije. I možda je to trebala biti prva rečenica ukupnog teksta. Možda je to trebala biti prva rečenica cijelog programa, ali nema veze. I ovdje na 9 stranici programa ona zvuči snažno i ona nam daje obavezu i odgovornost svih nas za rad unutar EU u budućnosti. Kao izaslanika Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe posebno me veseli da se i dalje spominje ustrajanje na pristupanju EU Europskoj konvenciji o ljudskim pravima neovisno o na žalost razočaravajućem mišljenju odnosno odluci suda iz prosinca prošle godine. Važna tema je i nova migracijska politika. Nedavni događaji koji su s jedne strane iznutra, unutar EU, a s druge strane na samim granicama Unije utjecali na osjećaj sigurnosti građana bacili su novo svjetlo i na raspravu o migracijama i imigracijama u EU. Ali Unija mora biti u stanju zadržati svoju otvorenost i mogućnost protoka ljudi. To je jedna od njezinih također temeljnih vrijednosti. Sigurnost i stabilnost traže i ozbiljnu reviziju i unapređenje vanjske i sigurnosne politike Europske unije. I proširenje je u tom dijelu važno, pogotovo za nas u ovom dijelu svijeta, u ovoj regiji. Zadržava se perspektiva posebno za naše susjedne zemlje, za našu regiju. Ali rečenica o pet godina bez proširenja nekako zvuči nepotrebno oštro. Taj embargo iako mi svi znamo da je pet godina vrlo kratko i da su šanse da neke od kandidatkinja u pet godina ispuni uvjete vrlo male, ali na simboličkoj razini ta rečenica zvuči nekako pretjerano grubo. I naravno i s time ću završiti, nacionalni parlamenti vrlo je opasna igra zanemarivanja uloge nacionalnih parlamenata. Niti Europska komisija, niti EU u cjelini ne mogu očekivati povjerenje građana i podršku za svoje poteze bez aktivne i vidljive uloge nacionalnih parlamenata. I nacionalni parlamenti su tu saveznici, integralni dio, a ne mogu biti druga strana, ne mogu biti oni koje treba izbjeći, zanemariti ili zaobići na bilo koji način. Mi naravno podržavamo ovo izvješće. Drago nam je da ga je povjerenik Mimica došao predstaviti u Hrvatski sabor. Naša temeljna poruka je da je cilj Europske komisije i svih nas koji na bilo kojoj razini kao građani EU u toj Uniji radimo i gradimo cilj je da povijest Europe i u budućnosti ne bude povijest gladovanja i povijest ratovanja kako je na žalost dugo bila, a sve ostalo su alati kojima taj osnovni cilj postižemo i moramo postizati. Hvala vam.
Hvala lijepa. Kolega Grubišić hoćete repliku? Ali sad ste na redu i kao klub. Replika.
Hvala lijepo. Kolega Kolman, zašto vi niste zadovoljni sa tzv. moratorijem od 5 godina do 2020. Pa Europska komisija je prije 2 godine donijela odluku dok je bio Barosso da nema novoga članstva u EU do 2020. godine. Dakle, danas je 2015. i pet je 2020. I šta sad vi imate protiv? Vi bi valjda da Srbija sutra uđe u EU bez ikakvih uvjeta, to je vaša i ministrica tako valjda i navija. Drugo. Kada govorite o Europskom sudu za ljudska prava, onda imate i Ustav RH članak 45. koji govori o jednakim biračkim pravima svih državljana Republike Hrvatske. Ima i Bečka konvencija iz '61. godine o diplomatskim predstavništvima i njihovom radu. Ni po jednom od tih nije postupljeno kada ste donosili ovaj Zakon o izborima za hrvatski Parlament i kada ste onemogućili naše građane koji imaju potpuno jednaka prava, barem deklaratorno da mogu pristupiti izborima izvan RH na primjer u konzulatima ili u veleposlanstvima RH. I to propisuje Europski sud za ljudska prava, a to niste poštovali kad ste dizali ruku da nemaju pravo.
Igor Kolman, odgovor na repliku.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Kolega Grubišić, ispričavam se ali zbog buke nisam uspio čuti veći dio vaše replike, to niste vi krivi. Ali sam čuo onaj prvi dio i imam potrebu ponoviti ono što sam često u Hrvatskom saboru govorio. Meni se čini da je jedan od ključnih, nacionalnih i strateških interesa RH stabilnost u okruženju. Mi imamo najdulju kopnenu granicu vanjsku Europske unije u ovom trenutku od bilo koje članice. Zemlje u našem okruženju imaju još puno, puno kilometara za proći na putu reformi i zadovoljavanja kriterija koji su potrebni za članstvo. Ali ja sam uvjeren da je članstvo naših susjeda u EU ključ stabilnosti nas i ključ stabilnosti EU kao onda u tom trenutku zaokruženog ili više-manje za neko vrijeme zaokruženog projekta i zato to stalno naglašavam, zato to stalno govorim. I na sastanku kad smo svaki put to isto zapravo govorim gdje god dobijem priliku i to ću ponavljati dok god sam živ. I zato mi se čini da ovaj rok, on je simbolični. Mi svi znamo da ni jedna od članica neće u sljedećih pet godina vjerojatno zadovoljiti kriterije, nije to sporno. Ali meni se i u onom Junckerovom tekstu na početku i sada u ovom tekstu taj rok činio problematičan, ta rečenica mi se činila problematična jer jedna od stvari vi se toga sjećate iz procesa pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji, jedna od stvari koja je važna za taj proces, koja je važna za podršku građana tom procesu su pozitivni signali iz Bruxellesa, iz Berlina sada i već otkud ti signali dolaze sada trenutno iz Europske unije. I zato mi se ta rečenica čini pretjerano restriktivna na simboličkoj razini pretjerana i zato to uvijek ponavljam.
U ime kluba HDSSB-a kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Gospodine povjereniče Europske komisije sa suradnicima, da sad ne nabrajam i funkcije, naime ja ću se nastaviti iako nemamo pravo na repliku, na repliku, itd. Nije mi jasno da se inzistira i da se izražava nezadovoljstvo tekstom gospodina Jean Claude Junckera o moratoriju na ulazak u EU od 5 godina. To je propisao i rečeno i zaključeno i na Europskom parlamentu. Ne može gospodin Jean Claude Juncker, dakle ne može sve i da hoće, promijeniti tu odluku niti može Europska komisija. Prema tome, to je jasno. Ovdje je netko rekao da je proširenje jamstvo mira u Europi a nije. Turska čeka koliko 20 godina na članstvo u EU i pitanje je da li će i ovih 5 godina koje spominje kolega Kolman i nakon toga iznjedriti tursko pristupanje EU. Za zemlje u okruženju, BiH nije još ni blizu ni u sljedećem mandatu Europskog parlamenta, nažalost al' volio bih da je. No, za Srbiju koja vidimo kako se ponaša ne bi mi bilo žao da prođe još jedan mandat Europskog parlamenta, dakle ovaj koji je tek nastupio pa još jedan dok se ne budu primijenili kako kaže gospođa Kosor promicanje europskih vrijednosti. Jamac sigurnosti u Hrvatskoj je Hrvatska vojska i članstvo u NATO paktu, nikakvo članstvo u EU. To nema nikakve veze sa mirom u Hrvatskoj. Govorimo o eventualnom ratnom zbivanju u Hrvatskoj. Nisam zbog toga ni htio raspravljati ali kad je kolega Kolman počeo onda sam morao jel'. Svi smo svjedoci da pored mjera koje ste iznijeli i koje je evo Jean Claude Juncker a i prethodnik Barroso poduzeo i poduzimao ne možemo reći da nije poduzimao, pokušalo se da se … [[Govornik se ne razumije.]] podigne, dakle malo srednje poduzetništvo kojih ima registriranih u EU 20 milijuna srednjih i malih poduzetnika pa je rečeno da će se pomoći srednjim i malim poduzetnicima. To su isto mjere koje ste i vi navodili, otprilike, kako bi zaposlili barem po jednoga. To je 20 milijuna novozaposlenih. To je krasna mjera, deklaratorno verbalno rečeno ali se nije ostvarila. Hoće li mjere, ja molim Boga i ako smijem u nekršćanskoj Europi jer ona nije uzela u svoja načela nije stavila kršćanske korijene ali ja to moram reći molim Boga bez obzira što Europa to ne priznaje jer ona je čista, ekonomska i politička zajednica itd. dakle bez kršćanskih korijena sama sebe isključila od kršćanskih korijena da se i ove mjere koje je Jean Claude Juncker a preko vas gospodine povjereniče da kažem dostavio Hrvatskom saboru u vrlo jasnom jeziku i vrlo jasnom obliku da se provedu primjene i da dobijemo jedan boljitak života u Europi, a prije svega mislimo na Hrvatsku jer ovdje živimo i ovdje ćemo i umrijeti. Ili će Europa postati jedan veliki starački dom u kojemu će Europski parlament biti jedan, ono odlučivati poput nekakvog onog da ne kažem kućnog savjeta, Europska komisija će biti koordinator itd. Što mi danas imamo? Govorimo o planiranoj i smišljenoj migraciji. Mislim da je tu planirana i smišljena migracija ne samo ove i protekle godine negoli puno i od ranije kada je Hrvatska pristupala i pregovarala s EU da ta mlada školovana, inteligentna, pametna i vrijedna generacija dođe u zemlje EU pa sad vidimo da 25 tisuća je otišlo u Njemačku lani, u Irsku, Švedsku i druge zemlje tko zna koliko, u Švicarsku koja nije članica i u Norvešku to nemamo podatke. Dakle, a što je ostalo od Hrvatske? Što to Hrvatski sabor, ne mogu reći vi ste sada povjerenik ali ste ipak povezani s nama, što i kako razmišlja kako zapriječiti to? To je nama najvažnije. Nije uspjeh da naši mladi imaju mogućnost otići van, iako je to za njih spas, ali za državu Hrvatsku to je propast. I demografski krah Hrvatske ali i ekonomski krah Hrvatske. To je propast, mi smo na kraju. Dakle, ja podržavam naravno sve, krasno je imati digitalno tržište, digitalno gospodarstvo, cloudy internet kako se to već zove čuo sam tamo u Parlamentu cloudy internet i ne znam ni ja sve te pošasti i napretke novoga vremena i novih tehnologija koje se uspostavljaju. Već sad imamo raspravu o koliko cloudy internet ima i drugih nuspojava da kažemo. To su već neke nove stvari. I tvorenje nafte iz škriljevaca, upumpavanje u zemlju na velike dubine raznoraznih štetnih otopina. Kako će biti to sa vodama itd. Amerika je to već daleko odmakla u tome. Sve znamo. Za nove tehnologije koje možda neki ovdje nisu ni da ne kažem ni čuli ali ni ne znaju od čega se sve nafta danas pravi. I ne mora se bušiti u južnom Jadranu da se iz Kupara koje sad prodajemo, Kupari jel', da se vidi naftna bušotina, naftna platforma 10 km. Pa to se vidi, po vedrom vremenu nije problem vidjeti iz Kupara naftnu platformu južnog Jadrana. Dalje, novi početak. Dobro, krasan naziv novi početak. Iako je otprilike u tom smislu govorio i gospodin Barroso kad je bio u istoj funkciji kao i Jean Claude Juncker. Slušao sam dobro program gospodina Barrosa, nema tu puno razlika u tom smislu. I počeo sam o imigraciji, odnosno migraciji iz Hrvatske koja je poželjna u Europi, nema zapreka nikakvih, pa vidite što pišu Njemački poslodavci da su Hrvati odlični radnici, predsjednik Bavarske obrtničke komore kaže da su Hrvati odlični radnici i da su dobrodošli u Bavarsku willkommen. A ono o čemu je danas bilo možda manje riječi su upravo ovi da kažem neželjeni imigranti koji dolaze iz zemalja Sjeverne Afrike, Bliskoga istoka i drugih zemalja koje nalaze i dolaze na Lampedusu, i na druga mjesta preko Španjolskog i Gibraltara itd. Moreuza u Europu, u EU i onda se pitamo što s njima? Oni znaju da su socijalna prava u EU daleko veća iznad bilo kojeg njihovog standarda u matičnim njihovim zemljama. I sad ono što upozorava, ajde da kažem europska desnica i što je upozoravala što će se dogoditi dogodilo se. Upravo od takvih naizgled integriranih ili neintegriranih ilegalnih imigranata imamo terorizam u Francuskoj, prijetnju terorizmom u Njemačkoj, u Španjolskoj a možda i u Hrvatskoj. Europa nema stav o tome, nema izgrađeno ni stajalište niti ima izgrađeno nikakav da kažem limes ili obrambeni zid niti ga treba praviti. Bilo bi dobro kada bi Europa se pobrinula ako ništa drugo, možda je to jeftinije nego li držati na socijali ovdje imigrante da pomogne te zemlje iz kojih oni dolaze kako bi tamo mogli pristojno živjeti. To bi bila prava taktika. Pomoglo se muslimansko bratstvo u Egiptu sa 5 milijardi eura kako bi se skinuo Mubarakov režim. Egipatsko proljeće, Tunisko proljeće, Libijsko, Europa šakom i kapom daje dok Amerikanci tu i tamo bombardiraju. To je taktika bila sad i za Ukrajinu. Međutim, što se dogodilo, sada se zatvaraju članovi muslimanskog bratstva u Egiptu a di su otišle, kamo su otišli novci 5 milijardi eura za Egipatsko proljeće. Možda je dio novaca prešao sad u ISIL i što imamo od toga svega. Dakle, jedna politika koja nije vanjska poglavito koja nije konzistentna i koja nema, u kojoj nisu obuhvaćene sve članice EU nego evo putuje kako reče Vuljanić gospođa Merzel i gospodin Oland Fransoa do Ukrajine i pregovaraju. Trojna osovina ponovno kao i 39. godine, trojni pakt ili kako bi se moglo nazvati. Ja se ne želim gospodine Mimica da mi ovdje tužakamo našu Vladu i naše stanje vama i da vi to shvatiti kao nekakvo, evo mi smo nezadovoljni ovdje pa eto želimo prenijeti dio nezadovoljstva i prema, ne mislim sa radom Europske komisije, nego naše stanje ovdje preslikati preko vas opet na ovo. Ali neke stvari koje su ovdje kolege iznosile o zakonodavstvu, o prije svega ovoj sada u zadnje vrijeme, evo ne možemo mi riješiti i Europska komisija, ni Europski parlament ne mogu riješiti jednu rusku rafineriju u Bosanskom Brodu a kamoli problem sa Rusima u Istočnoj Ukrajini. Jednu rusku rafineriju koja zagađuje zrak u Slavonskom Brodu a Europa je propisala najviše standarde ekološke za svoje građane u EU, da moraju imati svi čisti zrak. Nažalost jedan grad i njegova okolica nemaju. Ne znam kakav stav ima Europska komisija o tome, neki su naši zastupnici u Europskom parlamentu o tome govorili ali na deklaratornoj razini, samo su spomenuli da to postoji i adio Mare, da malo i talijanski počnemo govoriti. A o tome da nisu ispunjeni uvjeti za istraživanje i eksploataciju nafte u Jadranskom moru dakle ekološki uvjeti, da se gorivo 19. stoljeća i pored strategije 20-20, dakle 2020. godina, govorim pet puta po 20 jer je 2020., dva put po 20, da se strategija ekološka ili ta strategija 20-20-20 smanjuje CO2, ugljena, prašine i svega ostaloga ne provodi ama baš nikako. Vlada radi suprotno, ona kao stratešku investiciju proglašava termoelektranu ugljen koje Hrvatska nema u Pločama i u Plominu C. Je li Europska komisija o tome rekla svoje mišljenje, je li Europski parlament o tome raspravljao, jesu li naši zastupnici, ne govorim samo da ste vi, niste vi jedini tamo, ima nas 11 i još u drugih u službama, pokrenuli ikakvu inicijativu da se zapriječi takvo ekološko zagađenje Hrvatske turističke zemlje koja ima sad neku devizu, doživljaj, kako je rekao Beus puna života. Neće biti puna života Hrvatska ako se te takve investicije provedu, a oni koji uz proviziju, uz sumnju u proviziju kupuju ugljen zbog termoelektrana i stavljaju u svoj privatni džep, treba to zapriječiti, i treba jasno ovdje reći da je to lobi, kako neko reče lobiranje je isto što i korupcija, koji navija za ugljen, energent 19. stoljeća u Birmingham, Rurskoj oblasti itd. Dortmundu, Dusseldorfu itd. Treba jasno i glasno progovoriti. Jasno da ja podržavam gospodine Mimica sve mjere koje je gospodin Juncker preko vas nama šalje, jasno da ćete nadam se i vi imati određena iskustva i saznanja kad sad se nismo dugo vidjeli, ali ja mislim da vi to dobivate iz Hrvatske, čak možemo i Večernji čitati u Europskom parlamentu, na policama tamo u hodniku je li tako pa da imate sasvim dobra saznanja ako ništa drugo i kažem naše dnevne novine mogu se dobiti tamo. Dakle, da ćete neka saznanja koja dobijete iz ove rasprave prenijeti i prema Europskoj komisiji a vi sami da imate saznanja o tome. Ako bude glasovanje, imamo glasovanje o ovome? Podržati ću i naravno vaše izvješće. Hvala lijepa.
Damir Kajin, replika.
Gospodin Grubišić govori o Europi bez kršćanskih obilježja odnosno Europi bez kršćanskog karaktera. Ne, ja bih isto volio da u toj preambuli EU, EU ima taj prefiks. Al to ne znači što nema da bilo koga Europa eliminira po tom vjerskom karakteru kao što ni Hrvatska bilo koga eliminira što u preambuli Ustava isto tako ne počiva na tim vrijednostima. Dapače, ako neka sredina je tolerantna bilo vjerski, bilo nacionalno, politički onda mislim da je to EU. Slažem se s vama, mi imamo ozbiljnih problema ili drugi imaju daleko ozbiljnijih od nas sa jednim ISIL-om ali kršćanski identitet čitavog niza kršćanskih zajednica u EU nitko ne može izbrisati. Konačno svi znamo i na kojim je temeljima EU nastala, na kojim temeljima EU počiva. Europa će se mijenjati ali neke vrijednosti će zasigurno ostati, neke stvari će morati vjerojatno i na učenju Pape Franje morati evoluirati, ali kršćanske zasade nitko neće izbrisati. Zašto to govorim? Pa ni hrvatski Ustav kao takav implicite ne poznaje u preambuli RH. Ono što mi je drago da ste spomenuli možda sam se zato i javio zbog ovog slogana "Hrvatska puna života". 2,5 milijuna kuna je utrošeno za taj slogan. Pa to je jedan bezobrazluk. Po čemu smo mi to puni života? Sve je u stečaju, sve na burzi.
Hvala lijepa. Boro Grubišić odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Kajin, nitko kaže ne može izbrisati kršćanske korijene. Pa kako će ih izbrisati ako nisu ni zapisani? Toga nema ni u kakvoj preambuli. Pa traženo je od Vatikana i od Pape da se to stavi u preambulu Ustava Europskog, ali nije napisano, odbili su da se napiše. Zna se i tko je odbio. Pa dobro, neki socijalisti bi odbili ali EPP, EFA i ostali bi prihvatili ja sam uvjeren o to, nećemo sada govoriti o grupacijama u Europskom parlamentu, možda bi socijalisti i oni liberali odbili, ali drugi ne bi odbili sasvim sigurno i u velikoj većini bi bilo za. Kada već govorite o tome, pa ja znam da ste vi gospodin Kajin, vaš Nogometni klub Istra, kao Nogometni klub Rijeka imaju jednu vrstu križa na prsima nose dresovi, ovi žute ovi svijetloplave, prema tome vidim da je vaš kraj za to, a vjerujem i vi bez obzira na vašu ideološku i svjetonazorska načela nekakva.
A sada molim povjerenika Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj gospodina Nevena Mimicu da uzme završnu riječ. Izvolite.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici. Evo ova današnja rasprava o Radnom programu Europske komisije za ovu godinu za mene označava i novi početak za odnose i suradnju Hrvatskoga sabora i Europske komisije u europskim poslovima i u europskim stvarima. A pogotovo zbog toga što te stvari i ti poslovi više nisu samo europski nego su oni i hrvatski. Zbog toga mi je izuzetno važno bilo slušati i razumjeti sve ono što ste danas iznosili u pogledu vaših ocjena o strukturi i namjerama Europske komisije u svome radu u ovoj godini. Bit ću spreman prenijeti Europskoj komisiji, ali ne samo prenijeti nego se i aktivno zalagati u radu Europske komisije kao ravnopravni član Kolegija europskih povjerenika upravo za neke važne poruke na koje ste ukazali, od potrebe da se Europska komisija, a i druge europske institucije što više angažiraju na političkoj koheziji, na vrijednosnim načelima na kojima EU radi, na jačanju tih načela, na jačanju uloge EU kao globalnog čimbenika i u susjedstvu i u širem okruženju. Također ono što ste govorili o tome kako i što treba biti u središtu pozornosti i u središtu djelovanja kod uređivanja izuzetno važnog i izuzetno perspektivnog uređivanja gospodarskih, ali ne samo gospodarskih odnosa preko atlantskih sa SAD-om u okviru TTIP-a. Rekao bih čak da ako želimo sažeti sve ono što je prava osnova ovog radnog programa, ako želimo ići i uže od 10 političkih prioriteta i 23 zakonodavne inicijative, da bismo mogli reći da Europska komisija i u ovoj godini i u cijelom mandatu želi raditi na tri temeljna stupa svog djelovanja. Na rastu zapošljavanja i ulaganjima, na strukturnim reformama i na fiskalnoj odgovornosti, upravo tim redoslijedom i upravo ovakvim rekao bi terminološkim određenjem svojih aktivnosti. Govorimo o fiskalnoj odgovornosti, ne o fiskalnoj restrikciji ili fiskalnoj čak ni disciplini jer možda je ostalo nezapaženo u prvih 100 dana koliko djeluje ova komisija mi smo učinili jako puno onoga što je dio ovog Radnog programa za ovu godinu od investicijskog programa, investicijskog plana fonda koji je u nastajanju do rasprave, političke rasprave koja će biti formalizirana u svim razinama europskoga semestra, o tzv. fleksibilnosti između strateških ulaganja i deficita u onim procedurama prekomjernog deficita, fleksibilnosti između troškova koji se ulažu za strukturne reforme i fiskalne dogovornosti. I mislim da na taj način upravo dajemo jednu novu, veliku sliku onoga što Europska komisija može i želi pridonijeti djelovanju, učinkovitijem djelovanja na izlasku iz gospodarske i gospodarske krize u Europi. Pozvao bih, budući da smo rekli da radimo i da ćemo biti veliki u velikim stvarima a mali u malim stvarima, čim počnete razmišljati i djelovati o velikim stvarima počinjete razmišljati i djelovati politički i počinjete raditi u koordinaciji, u suradnji sa drugima. I baš zato što takav pristup traži suradnju sa svima, svim institucijama i na europskoj i na nacionalnim razinama ja pozivam i Hrvatski sabor da se uključi aktivno barem na četiri razine moguće suradnje na europskim pitanjima. Osim one dvije, da tako kažem propisane razine suradnje u provjeri supsidijarnosti i u utvrđivanju radnog programa po kojem će se Hrvatski sabor određivati u stvarima koje hrvatska Vlada usuglašava na razini Europske unije. Ja vidim da je potrebno još više se angažirati na političkom dijalogu, odnosno na novom partnerstvu kako smo formulirali odnos između nacionalnih parlamenata i Europske komisije. Tu vas pozivam i na vlastite inicijative u razmatranju npr. energetske unije, razmatranju uloge Europe kao globalnog čimbenika bilo u krizama kao što je ukrajinska, bilo u definiranju, širem definiranju ukupne politike susjedstva. Pozivam vas da razgovarate i utvrdite svoje stavove o npr. pitanjima unije tržišta kapitala, svih ovih važnih dijelova radnog programa Komisije. Očekujemo da stavovi Hrvatskog sabora budu raspravljani i ovdje na plenarnim sjednicama, ne samo na Odboru za europske poslove. I želim jednostavno da uspostavimo izravnu komunikaciju sa Europskom komisijom, sa prenošenjem vaših pogleda, vaših stavova, vaših očekivanja o onome što može i što treba raditi Europska komisija. Sa pozornošću, sa ozbiljnošću ćemo ih sagledavati i ugrađivati u naše djelovanje. Na kraju evo ne bih želio da dana nakon ove rasprave tražimo odgovor na pitanje ili samo odgovor na pitanje što Europska unija može učiniti za Hrvatsku nego bih volio više da današnja rasprava potakne i djelovanje i razmišljanje o tome što ovaj program i šta Europska unija u cjelini znači za Hrvatsku i što Hrvatska znači za ostvarivanje ovog programa Europske unije i šire što Hrvatska znači za Europsku uniju. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Zahvaljujem gospodinu Nevenu Mimici. Zaključujem raspravu. I o planu ćemo nešto kasnije se izjasniti. Prijedlog rada Europske komisije za 2015. godinu. Sukladno zaključaka Kluba zastupnika SDP-a dajem na usvajanje sljedeće zaključke: "1. O Programu rada Europske komisije za 2015. godinu provedena je prethodna rasprava. 2. Prijedlozi i mišljenja iznesena na sjednici Hrvatskog sabora uputit će se Odboru za europske poslove radi donošenja Radnog programa za razmatranje stajališta Republike Hrvatske za 2015. godinu." Molim glasujte. Utvrđujem da je jednoglasno, s 82 glasa, prihvaćeni su ovi zaključci.