Kolegice i kolege, želim vam dobar dan i nastavljamo sa sjednicom. Raspravit ćemo - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Srbije o suradnji u zaštiti od prirodnih i drugih katastrofa, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 775 Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja, samo trenutak da pozovemo predlagatelja. U ime predlagateljice zamjenik ministra unutarnjih poslova gospodin Evelin Tonković.
Hvala potpredsjednice Sabora. Izvinjavam se još jednom saborskim zastupnicama i zastupnicima. Republika Hrvatska i Republika Srbija imaju zajedničke interese za suradnju na području planiranja i provođenja mjera zaštite od potresa, požara, zagađenja okoliša, plovidbenih nezgoda na unutarnjim vodama, radiološke opasnosti, kao i industrijskih i drugih katastrofa. Također imaju potrebu razvoja međusobne suradnje kroz stručno osposobljavanje i usavršavanje pripadnika postrojbi za zaštitu i spašavanje, kao i organiziranje i održavanje zajedničkih vježbi zaštite i spašavanje, suradnje u razvoju proizvodnje opreme za zaštitu i spašavanje te razmjeni znanstvenih i tehničkih podataka i drugih dokumenata bitnih za zaštitu i spašavanje. Rezultat želje za daljnjim produbljivanjem spomenute suradnje na način da se urede pitanja, uvjeti suradnje, kao i međusobne pomoći od zaštite katastrofa je Sporazum između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Srbije o suradnji u zaštiti od prirodnih i drugih katastrofa koji je potpisan dana 15. srpnja 2014. godine. Cilj ovog sporazuma je da Republika Hrvatska i Republika Srbija u skladu sa raspoloživim mogućnostima međusobno pomognu jedna drugoj u slučaju katastrofa kada strana koja traži pomoć nije u mogućnosti suprotstaviti se posljedicama katastrofa svojim vlastitim sredstvima. Zakonom o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Srbije o suradnji u zaštiti od prirodnih i drugih katastrofa koji se predlaže donijeti po hitnom postupku potvrđuje se sporazum kako bi njegove odredbe u smislu članka 141. Ustava Republike Hrvatske postale dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Damir Rimac.
Poštovana potpredsjednice, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Dakle u pripremama za raspravu za ovaj Zakon o potvrđivanju Sporazuma između Vlade RH i Vlade Srbije razmišljao sam kako zapravo raspravu otvoriti i početi, pretpostavljajući da će zakon ići prije 10-ak u raspravu, no međutim ipak sam odlučio govoriti o onome što sam mislio govoriti prije dva tjedna. Dakle prije dva tjedna smo imali 22. obljetnicu oslobađanja Maslenice i prije 22 godine Republika Hrvatska i Republika Srbija su bili u ne tako dobrim odnosima na civilizacijski način kao što su to danas. Dakle kada pogledate sa tog aspekta prije 22 godine kada su se dvije države doslovce gledale preko nišana, 22 godine kasnije imamo situaciju da dvije države trebaju i moraju surađivati upravo na ovakvim područjima kao što je katastrofa, kao što je civilizacijska ugroza, odnosno kao dvije normalne države. Dakle u tom dijelu podsjetio bih sa ovoga mjesta i na način da je prošle godine u mjesecu svibnju i Republiku Srbiju i Vukovarsko-srijemsku županiju dakle na granici sa Republikom Srbijom zadesila teška katastrofalna poplava i da su zapravo i međunarodni čimbenici ocijenili da je suradnja i profesionalizam dakle pripadnika Policije Republike Hrvatske i Republike Srbije bila zaista na zavidnoj razini. Kada se govori o, dakle ovo naravno nije prvi sporazum odnosno zakon o potvrđivanju sporazuma na ovom području o suradnji u zaštiti od prirodnih i civilizacijskih katastrofa, podsjetio bih da je jedan od prvih sporazuma koji je Republika Hrvatska potpisala sa zemljom sa kojom graniči bio Sporazum o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Mađarske iz '98. godine. Zatim smo sličan takav sporazum potpisali sa Slovenijom '99. godine. Nakon toga sa Crnom Gorom 2008. godine, sa Republikom Bosnom i Hercegovinom 2011. godine. Isto tako te godine i sa Republikom Makedonijom i 2012. godine sa Albanijom. Kako je već uvodno ispred predlagatelja zamjenik naveo Zakonom o potvrđivanju Sporazuma između Vlade RH i Vlade R. Srbije će se zapravo omogućiti da odredbe Sporazuma u smislu članka 141. Ustava RH postanu dio unutarnjeg pravnog poretka Hrvatske. Rezultat želje za daljnjim produbljivanjem međunarodne suradnje na način da se prije svega urede pitanja suradnje kao i međusobne pomoći u zaštiti od katastrofa jer vidjeli smo da je takav sporazum zapravo iznimno važno definirati posebice na iskustva koje obje države imaju iz prošle godine iz mjeseca svibnja. Dakle, obostrani interes za međusobnom suradnjom na području planiranja i provedbe mjera prije svega se odnosi na zaštitu od poplava, na zaštitu od potresa, na zaštitu od radioloških opasnosti, a s druge strane i plovidbenih nezgoda u unutarnjim vodama zbog blizine naravno dvije najveće rijeke u RH, dakle Save i Dunava koji su kao što smo vidjeli prošle godine moram to naglasiti izazvali velike probleme. Naravno u pitanje se dovodi i pitanje i zaštita, odnosno preventivna sigurnost od požara i industrijskih i drugih katastrofa. Dakle, potrebe razvoja međusobne suradnje između dvije države su definirane kroz nekakvih pet područja. Dakle, prvo područje bi bilo kroz stručno osposobljavanje i usavršavanje pripadnika postrojbi za zaštitu i spašavanje što je zapravo sasvim normalno. Dakle, tu se govori o civilnoj zaštiti, o gorskoj službi spašavanja RH i naravno suradnje humanitarnih organizacija dvaju država. Drugo područje bi bilo organiziranje i održavanje zajedničkih vježbi spašavanja i zaštite, a ovdje osobno vidim da je prednost RH u ovome području jer je članica EU, s druge strane u tom području mi bi trebali biti i svojevrsni lideri. Dakle, Srbiji bi trebao biti interes da surađuje sa jednom članicom EU. Treće područje ako ga možemo tako nazvati je suradnja u razvoju i proizvodnji opreme za zaštitu i spašavanje i sa ovog aspekta ja vidim zapravo šansu za naše gospodarstvenike, za naše obrtnike koji mogu raditi proizvodnu uslugu, dakle takve opreme. A vidjeli smo prije nekoliko dana je bio i prilog na Hrvatskoj radioteleviziji o tome kako jedna manja firma zapravo opskrbljuje vojnom opremom Hrvatsku vojsku. Dakle i to je jedna šansa, jedna prilika da se na dodatni način oplemeni proizvodnja, odnosno da se stvori dodatna vrijednost. Četvrto područje bi bila razmjena znanstvenih i tehničkih podataka. Dakle u civiliziranom svijetu preventiva čini osnovu, kurativa je nešto i u medicini i u veterini, ali naravno ako mogu kolokvijalno nazvati i u ovakvim okolnostima tipa zaštite od različitih katastrofa preventiva je daleko najvažnija. I peto područje, ali ne zbog toga manje važno to je razmjena drugih dokumenata bitnih za zaštitu i spašavanje primjerice razmjena baza podataka. Vrlo je važno da bi mogli napraviti određenu analizu, da bi mogli napraviti određenu i pretpostavku uz pomoć regresijskih metoda morate raditi kolekciju podataka, morate dakle imati određene registre i iz tih registara se može utvrditi određeni trend. Dakle, situacija je u RH kada se promatra unazad 10 ili 15 godina točno se vidi da u određenim pravilnim razmacima dolazi do suša, u određenim pravilnim razmacima dolazi do određenih elementarnih nepogoda tipa tuče ili naravno poplava. To nije točna pravilnost, ali možete detektirati neke stvari sa gotovo 90 postotnom vjerovatnošću. Osnovni cilj ako možemo to tako nazvati ovog Prijedloga zakona o potvrđivanju Sporazuma je međusobna pomoć pri zaštiti i spašavanju i otklanjaju posljedica katastrofe i naravno ponavljam razmjena iskustava. Postoje naravno i opravdani razlozi, državni razlozi da zakon ide u proceduru hitnog postupka. Jer kao što sam već uvodno rekao posljedice nedavnih katastrofalnih poplava, te iskustva koja su stečena upravo na žalost u istima, dakle na empirijski način pokazala su potrebu za pojačanom suradnjom između RH i R. Srbije. Ispred Kluba zastupnika SDP-a, ali i kao predsjednik Državnog povjerenstva za štete i elementarne nepogode mogu reći da je Državno povjerenstvo u 2013. i 2014. godini razvilo jedan software u koji se zapravo kolekcioniraju, odnosno skupljaju svi podaci iz RH o svim štetama koje se javljaju na terenu. Taj registar, dakle kada sam govorio o onim područjima djelovanja naravno da sam spomenuo i tvrtke koje mogu u gospodarskom smislu razviti svoje poslove. Dakle, isto tako i ovaj software je, dakle Republika Hrvatska će biti spremna ponuditi ga kao konačno rješenje, know-how sistem za R. Srbiju, R. Bosnu i Hercegovinu, odnosno za sve republike s kojima RH graniči. Dakle, software je rađen na sličnom principu kao i APIS-ov proizvod o fiskalizaciji. Dakle, znate i sami da je taj software jedan od najboljih u ovome dijelu svijeta i da je trenutno, da se rade pregovori sa R. Češkom, isto tako R. Srbijom da se taj software aplicira i na njihovom teritoriju. Po istoj logici, dakle po istoj matrici napravljen je i software, dakle registar šteta u poljoprivredi, građevini i infrastrukturi. Naravno ovim sporazumom je vrlo jasno definiran i prelazak državne granice u slučaju određenih problema, u slučaju određenih potreba. Isto tako definirano je i prelijetanje aviona, a kao što ste vidjeli Odbor za nacionalnu sigurnost je definirao odnosno ukazao na određene primjedbe koje se odnose da bi Hrvatski sabor trebao izvršiti ratifikaciju ovog sporazuma, a da bi se zapravo na matičnim tijelima i odborima trebalo raspraviti prije potpisivanja ovog sporazuma. No, sve u svemu vjerujem da je moja rasprava isprovocirala nekoliko i replika, ispred Kluba zastupnika SDP-a želim reći da ćemo ovaj zakon podržati. Hvala vam lijepo.
Hvala. Miroslav Tuđman, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Rimac vi ste počeli svoju raspravu tako da ste rekli da ste pripremali prije dva tjedna u vrijeme obljetnice Operacije "Maslenica" kada su se dvije države gledale preko nišana. Normalno je da se uspostavljaju dobri odnosi i da se normaliziraju odnosi između država pa tako i sa Srbijom ali nije normalno da se i u Hrvatskom saboru ide na redigiranje hrvatske povijesti. Hrvatska i Srbija se nisu gledale preko nišana nego je Srbija izvršila agresiju na Hrvatsku. Srbija nije htjela priznati Hrvatsku, što je bila i tada i politika i Hrvatske i Međunarodne zajednice pa prema tome danas zbog nekakve koncilijantnosti takvo redigiranje povijesti mislim da nikome ne koristi nego da trebamo govoriti istinu bez obzira da li se to nekome dopadalo ili ne.
Damir Rimac, odgovor na repliku.
Kolega Tuđman vi ste meni osobno drag čovjek ali ja zaista ne vidim gdje sam ja u svojoj raspravi redigirao hrvatsku povijest. Dakle, u metaforičkom smislu sam rekao da su se u tom trenutku prije 22 godine RH i Srbija gledale preko nišana. Vi ste to izrazili na jedan drugi način. Niti u jednom dijelu ja nisam spomenuo da Hrvatska nije ili da jeste bila napadnuta od Republike Srbije. Dakle, zaista ne razumijem vaš komentar ali mi je drago da ste se referirali samo na to jer sve ovo drugo što sam rekao ispada po vama da je bilo točno. Hvala vam lijepa.
Dakle, dobro je da kad raspravljamo da raspravljamo o meritumu teksta o kojem raspravljamo, da ne idemo puno u širinu. Kolega Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Rimac mene niste isprovocirali mene ste potakli na ovu repliku i ja ću se isto reflektirati na vaš sam uvod. Govorili ste na kraju o štetama, vidi se da štete čak ni priroda ne može napraviti tolike štete koliko može ljudsko zlo napraviti štete što smo mi itekako osjetili. Govorili ste, naravno referiram se ono što ste govorili o Maslenici. Rekli ste da je danas sasvim drukčija situacija, da su naši odnosi puno bolji. Međutim, mi se i dalje ne ponašamo a ne govorim to sada u Hrvatskoj kao civilizirane države jer odnosi nisu dobri. Odnosi tako dugo nisu dobri dok jedna država negira ono što se dogodilo i tako dugo dok tragamo za tih 1600 i nešto nestalih osoba, tako dugo se neće moći uspostaviti dobrosusjedski odnosi dok se ne vrati ukradeno blago što je neki dan govorio i premijer Milanović i tako dugo se neće uspostaviti dobrosusjedski odnosi dok se jedna država, a to je susjedna država Srbija, proglašava nadležnom suditi i za ono što se događalo u RH. To je mislim licemjerno ili floskula da su odnosi dobri. Kad se riješe te tri stvari tada ćemo uspostaviti normalne odnose. Meni je nezamislivo da političari odlaze u Srbiju i ljube se uz takve probleme koje imamo. Shvaćam, nisam militarist, shvaćam one ljude koji su doživjeli tragediju i kojima je to nepojmljivo. A nakon toga kad uspostavimo znači ravnopravne odnose tad ćemo govoriti o pitanjima granice. S ovim dijelom u potpunosti se slažem sa vašom raspravom i potpisujem je.
Damir Rimac, odgovor na repliku.
Poštovani kolega, dakle vrlo jasno radi objektivnog informiranja hrvatske javnosti, Republika Hrvatska je uvijek bila civilizirana kako nekad tako i sada. Dakle, vodila je jasan obrambeni rat i u tom ratu se ponašala kao civilizirana država. Nisam rekao da su odnosi dobri, rekao sam da su odnosi bolji. A isto tako vaša rasprava je gotovo 90% bila izvan okvira merituma stvari, a to je ovaj prijedlog Zakona o potpisivanju Sporazuma između Vlade RH i Vlade Republike Srbije. S druge strane kao civilizirana država, kao članica EU mi smo ti koji moramo kretati u razgovor. I mi smo ti kao što je jučer, odnosno prekjučer, premijer rekao ti koji postavljamo uvjete, jasne okvire i uvjete za suradnju. Hvala lijepo.
I Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega Rimac ovaj sporazum naravno treba podržati, međutim mislim da evo kao i kolege prije mene i rasprava o ovom sporazumu potiče da Vlada Republike Hrvatske potakne sa Republikom Srbijom i novo osnaživanje drugih dogovora i sporazuma iz prošlosti upravo na tragu onoga što je najveći problem danas. Jer najveća katastrofa je bio rat, najveća katastrofa je bila agresija i dakako da dok ne pronađemo sve koji su na popisu zatočenih i nestalih neće biti istinskog i pravog i stvarnog mira, pogotovo kad evo s druge strane imate visoke dužnosnike koji i dalje govore da je Vukovar i na dan sjećanja na žrtvu Vukovara da je Vukovar srpski grad. Prema tome, predlažem da evo na tragu i ovoga sporazuma RH osnaži sve sporazume iz prošlosti, sve dogovore, sve potpise, sve razgovore između ministara pravosuđa i drugih ministara naravno na tragu potrage za nestalima i otvaranje konačno svih arhiva Jugoslavenske narodne armije koje bez sumnje drže odgovor na pitanje gdje su naši najmiliji koje postavljaju obitelji zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja i civila.
Damir Rimac odgovor na repliku.
Poštovana kolegice Kosor, da jednim djelom se mogu složiti sa vašom replikom ali podsjetio bih da od svih sporazuma koje je RH potpisala sa dakle državama koje graniče sa RH ali i onim daljima ipak je Republika Srbija došla kraj, dakle tek 2015. godini. To sam uvodno rekao. Ali dopustite mi da s ovog mjesta i pred hrvatskom javnošću izrazim slaganje, apsolutno slaganje sa izjavom premijera Milanovića koji je rekao "Pa neće se Hrvatska valjda spuštati na tu razinu da replicira svakoj šuši koja nešto isprovocira ili kaže." Dakle, RH ima i svoj dignitet ali RH i zna kada i kome treba odgovoriti.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Ivica Mandić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče. Pa, Hrvatska narodna stranka će podržati ovaj prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Republike Srbije. I ono što bih posebno naglasili da iskustva koja ima RH u organizaciji države pogotovo, zaštiti i spašavanja d elementarnih nepogoda sigurno trebaju koristiti i naši susjedi. Ono što bih posebno istaknuo da kod zadnjih katastrofalnih poplava koje su pogodile istok RH, koje su pogodile Bosnu i Hercegovinu, Republiku Srbiju pokazalo se kolika je bila spremnost hrvatske policije, hrvatskih vatrogasaca, Hrvatske gorske službe za spašavanje. Zato podržavam ovaj sporazum da bi kod takvih katastrofa, elementarnih nepogoda sve ove interventne postrojbe lakše i prelazile granicu i lakše vršili intervencije i spašavali živote. Jer u prelasku granice svaki trenutak itekako je bitan. Sa ovim sporazumom kojeg smo mi dobili u originalu mogli smo točno proučiti i vidjeti o čemu se radi. U biti ovo je jedan sporazum koji potvrđuje ono što se dešava u prirodi da elementarne nepogode ne poznaju granice i da im granice nisu barijere. Jer što znači ako jedna od susjednih država koje graniče odrade određene aktivnosti po pitanju zaštite a druga ne odradi. Prema tome, voda, požar, radioaktivnost ili bilo koje drugo onečišćenje će sigurno preći u drugu stranu. Zato je dobro da u kvalitetnom sporazumu se točno definiraju sve obaveze proistekle iz tih sporazuma na koji način postupaka, a ono što posebno bih naglasio s obzirom da sam višegodišnji vatrogasac, da je ovdje itekako bitno način informiranja i prenošenje neinformacija. Jer kod svake pomoći i kod svake intervencije najbitnije je vrijeme dolaska i spašavanja. Ono što bih rekao da ovaj sporazum, prije svega trebamo gledati kao na civilizacijsko i na jedno humano pitanje jer bez obzira kad je čovjek u nevolji onda mu se sigurno treba pomoći. Normalno da su odnosi kod ovog sporazuma da većina će i kolega u Saboru a i većina građana dovesti u kontekste Domovinski rat, mislim da to ne treba nam biti opterećenje jer i u ne tako dalekoj prošlosti i na ovim prostorima se govorilo da uvijek pobjednik je taj koji pruža ruku. Ja smatram da je RH pobjednik bila u Domovinskom ratu i da je ovo jedan od načina pružiti ruku, ne zaboraviti što je bilo, da se to riješi na ovakav dobar način. Ono što je posebno dobro u ovom sporazumu da se točno definiraju sve aktivnosti, svi postupci i svi načini. S obzirom na dobru organizaciju i dobra iskustva ovo RH može iskoristiti i po pitanju određenog napretka u gospodarstvu s obzirom da RH ima značajne i proizvodne kapacitete po pitanju i opreme kod spašavanja, po pitanju i određenih drugih alata i drugih tehničkih sredstava pa smatram da bi svakako trebalo i taj dio svakako iskoristiti. Normalno da je u ovom sporazumu definirano da na traženje pomoći od strane, oštećene strane dolazi i aktivira se kompletan taj aparat spašavanja. Ovdje je definirano sporazumom da ispred RH, to je za zaštitu i spašavanje, Državna uprava zaštite i spašavanje, a sa druge strane Ministarstvo policije. Mislim da su to one nadležne institucije koje provode sve aktivnosti. Ono što također dolazi do i može se gledati u ovom sporazumu da RH u organizaciji svoje zaštite i spašavanja mora odraditi još neke aktivnosti barem one zakonske koje nismo odradili. Mi još uvijek nismo izradili Zakon o civilnoj zaštiti a prema NATO-vim standardima jedna od gotovo najvažnijih stvari u svim ovakvim situacijama, pogotovo ratnim je i civilna zaštita. Zato bi mi ispred Hrvatske narodne stranke svakako predložili da Zakon o civilnoj zaštiti ide što prije i u biti da ovaj model vertikalne organizacije u RH po pitanju zaštite, spašavanja i pomoći ugroženima što prije završimo i napravimo, da budemo primjer našim susjedima. Također u ovom sporazumu rješavaju se pitanja prelaska granice sa opremom, pitanje šteta. Mislim da je sporazum dobro sačinjen i da će on sigurno pridonijeti i razumijevanju i boljim dobrosusjedskim odnosima između država koje djeluju na ovom prostoru. jer ljudi koji su u potrebi, ljudi koji su doživjeli elementarnu katastrofu bez obzira da li je to potres, poplava, požar, radioaktivnost, onečišćenje on će najviše cijeniti onoga tko mu je prvi pružio pomoć. Mislim da na tome treba graditi dobrosusjedske odnose jer ovaj sporazum nije utvrđivanje povijesnih istina ili povijesnih događanja, on je jedan konkretan sporazum koji će po mišljenju nas u HNS-u sigurno doprinijeti boljem razumijevanju i boljim odnosima između država. Ono što je kolega Rimac rekao da je RH do sada potpisala nekoliko sporazuma, mislim da i dalje treba na tome raditi jer u sporazumima i u razgovorima sa susjedima možemo dogovarati određene zajedničke aktivnosti po pitanju zaštite, spašavanja od poplava po pitanju sigurnosti, pogotovo ovdje je bitno pitanje zaštite okoliša i pitanje ugrožavanja susjeda putem onečišćenja zraka. Zato bi svakako bilo dobro da sa BiH taj dio dogovorimo i da vidimo pitanje samoga sporazuma HNS će poduprijeti ovaj prijedlog sporazuma i kažem da će ovaj sporazumi sigurno doprinijeti boljem razvoju i razumijevanju odnosa između države RH i države Republike Srbije. Hvala.
Hvala. Ante Sanader, replika.
Hvala potpredsjednice. Pozdravljam zamjenika ministra. Kolega vi ste rekli u ovom vašem izlaganju da znate da smo u ovom momentu naše snage zaštite i spašavanja su dobro opremljene i da su kvalitetne, a ja bih iskoristio ovu priliku i znam da to znate kao vatrogasni časnik i dužnosnik vatrogasne organizacije,ali možda kao ideju iskoristiti nešto što rade i drugi pa u ovaj sporazum ubaciti i aktivirati ono staro pitanje Divulja kao centra za obuku cijele Jugoistočne Europe. Bio sam nekoliko puta u školi u Valabri kraj Marseille gdje oni obučavaju cijelo područje svih svojih bivših kolonija i ovih arapskih zemalja. mislim da bi takvu priliku trebali iskoristiti i kod nas jer mi smo stvarno najjači i najopremljeniji to mogu odgovorno tvrditi ovdje, prema svim zemljama ovdje Jugoistočne Europe, a i Mađarske sigurno jer smo nažalost velikim brojem požara dobili iskustva i opremili svoje snage, tehniku i opremu i to bi trebalo iskoristiti na način da možda već u ovom sporazumu ako ima mogućnosti se ugradi taj centar u Divuljama kao jedna stara ideja, kao centar obuke gdje bi svi oni dolazili na obuku i gdje bi mi imali i financijske mogućnosti a onda bi kroz to mogli prodavati svoju opremu, svoju tehniku, a i svoja znanja i iskustva i tako se pozicionirati ono što jesmo, a to je da budemo u ovom dijelu Europe odgovorno za sve zemlje čak i Rumunjska, Bugarska, Mađarska, Albanija i Grčka sigurno, ni Grci nisu bolji od nas u ovome dijelu da budemo taj centar i da te … sporazumi i potpisani ali iskoristiti barem u ovim pregovorima kroz ovaj sporazum pokušati već potaknuti tu ideju pa da se to onda prenese na sve ostale zemlje da se tako pozicioniramo i dobijemo snagu i ulogu koju imamo u ovom momentu u ovom dijelu Europe.
Ivica Mandić odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega pa u potpunosti se slažem da našim znanjem i iskustvom, opremljenošću sigurno Hrvatska zaslužuje. A vjerujem da i zainteresirani susjedi sigurno trebaju koristiti jedan način specijalističke obuke i iskoristio u RH. Ovo treba svakako iskoristiti u pregovorima ove mogućnosti jer baza Divulje postoji, oprema postoji, stručni kadrovi postoje i ne vidim nijedan jedini razlog da opet ne dođemo do sinergije jer je i cilj RH da ove sve interventne postrojbe s kojima smo potpisali sporazume da gotovo su prošle istu specijalističku obuku jer taj puta je lakša komunikacija i interventna sposobnost je puno kvalitetnija. Podržavam ovaj prijedlog i svakako je to dobar prijedlog i za ministarstvo i za Vladu RH, a i kažem jedan dobar adut jer imamo iskustva, imamo bazu, a već tijekom cijele godine u toj bazi su smještene određene postrojbe za intervenciju. A naša iskustva u požarima i elementarnim nepogodama su velika da kažem u ime građana da su iskustva po pitanju interventne sposobnosti odlična i da je to jedna od najboljih referenci prema našim susjedima da možemo tako šta organizirati. Hvala.
Damir Rimca, replika.
Poštovani kolega Mandić, dakle rasprava vam je bila dobra i kamo sreće da u ovome Visokom domu imamo više ovakvih rasprava kao i od vas i od kolege Sanadera koji je ha moram reći imao vrlo konstruktivnu inicijativu i vjerujem da će ona vrlo uskoro i prema zamjeniku i prema ministarstvu uroditi plodom da se nešto inicira u tom dijelu. Dakle osobno volim ovakve rasprave i polemike jer su vrlo konstruktivne i s druge strane kroz takav dijalog dolazimo do nekakvih konkretnih rješenja. Dakle ako mogu biti slobodan s ovog mjesta ja bih ovakvu raspravu nazvao da ima formu političkog ekumenizma jer zapravo djeluje pomirljivo i pokazuje da i opozicija i pozicija mogu politički raditi i djelovati na dobrobit RH. Nekoliko riječi kolega Mandiću oko spomenuli ste civilnu zaštitu, dakle niste spomenuli Gorsku službu spašavanja koja u RH iznimno razvijena. Dakle ja dolazim iz Slavonije, iz Vinkovaca, mi imamo dio Gorske službe spašavanja čak i u Vinkovcima čak i u ravnoj Slavoniji. Ti ljudi su obučeni, osobno imam nekoliko prijatelja koji gotovo svaki vikend, svaki tjedan idu negdje na nekakvu specijalističku obuku. I podsjetio bih naravno u ovoj replici prema vama jer mi vrijeme curi da Hrvatska kao niti jedna država u ovom dijelu jugoistočnog ili zapadnog Balkana ili Europske unije ako ćemo je nazvati kao dio Europske zajednice ima gotovo sve klime i ima gotovo takav teritorij da postoje i rijeke i planine i kontinentalna klima i planinska klima, dakle to su komparativne prednosti koje možemo iskoristiti. I na kraju samo, sporazum je potpisan u Beogradu 15.7. dakle ne mogu se oteti dojmu da je katastrofa koja je uslijedila u 5. mjesecu u RH i Srbiji na neki način bila akcelerator i okidač da se taj sporazum potpiše. I na kraju, obzirom da mi je vrijeme iscurilo ni jedna dakle čovječanstvo može razjediniti dakle rat ali čovječanstvo ujedinjuju katastrofe i nepogode kao što je to slučaj [[Upadica: Hvala.]]
Hvala lijepa. Ivica Mandić odgovor na repliku.
Hvala lijepo kolega Rimac na pozitivnim opaskama vezano za prezentaciju. Ono što uvijek želim kada govorim u Saboru da pokušavam objektivno sagledati prijedloge, sa konstruktivnim prijedlozima vidjeti što se može napraviti kvalitetno i da to sve bude primjenjivo. To su u biti uvijek teze od kojih polazim. Ono što je važno reći da je sigurno da su elementarne katastrofe koje su pogodile ove prostore ubrzale određeni broj aktivnosti ali vjerujem da je taj postupak bio i bez toga ali ovo je sigurno ubrzalo. Ono što bih naglasio da u vremenu značajnih klimatskih promjena i sve većih elementarnih nepogoda, sve više nejednakosti u promjeni vremenskih prilika, jer gotovo da u prostorima na kojima mi živimo sada da ni jedna promjena vremena se ne događa da to ne bude prestrašna, nemate više laganih promjena da se nekoliko dana priprema pa da dođe promjena vremena, to je sve u nekoliko sati. Vjerojatno to su i uzroci da je čovjek sa svojim djelovanjem i načinom života poremetio određene stvari u prirodi ali zato smo tu da ako do takvih katastrofa dođe da sigurno na vrijeme interveniramo. Hvala.
Boris Blažeković, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Mandić ovo je stvarno jedan odličan zakon, vrlo racionalan, takvi zakoni su nam potrebni i ukupnu politiku odnosa među državama treba na najvišoj razini gledati samo racionalno. No, jako je teško ne osvrnuti se na neke druge stvari vezane uz odnose između dviju zemalja, pogotovo Hrvatske i Srbije ali i cijele ove regije jer Srbija jest kriva za zaostajenje razvoja cijele regije, zaostajanje razvoja i njihove države same. Mi ćemo ovdje ostati na ovim područjima susjedi vjerojatno daljnjih 500 godina najmanje odnosno zauvijek ovisno u kojem obliku. Ali dok Srbija sama se ne suoči sa time da su gurnuli cijelu ovu regiju nazad nekakvih 50 ili 100 godina i da su oni krivi i za svoje osobno zaostajanje iz tih istih razloga jer su poveli taj agresivan rat i sa tom agresivnom politikom teško da ćemo uspostavljati nekakve suvislije odnose, teško da ćemo moći napredovati u tim odnosima a nama kao njihovim susjedima sigurno je stalo da imamo jednog dobrog, kvalitetnog, razumnog, razvijenog, bogatog susjeda nego da imamo jednu zemlju koja se sama ne može iskobeljati iz svojih povijesnih pogrešaka. Sigurno da bi bilo puno bolje da smo se rastavili kao što su se rastavili Češka i Slovačka a ne na ovaj način koji je. A kažem jako je teško u ovim raspravama kada raspravljamo o nekakvim odnosima ne raspraviti i o tom, pogotovo s obzirom na ono se, na presudu Međunarodnog suda u Hagu prije neki dan.
Odgovor na repliku Ivica Mandić.
Hvala lijepo kolega Blažeković, hvala lijepo potpredsjednice. Pa ja u mojoj raspravi se nisam doticao odnosa između Republike Srbije i Republike Hrvatske i pitanje povijesnih događanja. Ja sam napomenuo u jednom dijelu što je bilo ali mislim da ovdje na konkretnom prijedlogu ovoga sporazuma o suradnji kod elementarnih nepogoda sigurno će doći do značajnog napretka. Sa ovakvim sporazumom ćemo ostvariti i bolju komunikaciju jer imamo zajedničko tijelo Republike Hrvatske, Republike Srbije pogotovo kod elementarnih nepogoda. Jer određeni način i informiranja druge strane gdje se nije dogodilo sigurno treba biti da bi mogli biti i pripremljeniji. A ono što su reći, jedna narodna koja je u mom kraju u Slavoniji da uvijek susjed susjedu prvi pomaže. Zato mislim da je i ovaj sporazum dobar i da na temeljima ovog sporazuma moramo popravljati kvalitetu odnosa sa Republikom Srbijom. Jer ja vjerujem da u jednoj dugoj, dugoj povijesti mi ćemo biti susjedi sigurno kao samostalne države. Možemo ćemo za nekih 10-ak, 15-ak godina biti zajedno i u Europskoj uniji i taj puta, do tog vremena Republika Srbija će sigurno doživjeti ove promjene o kojima ste vi govorili. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Miroslav Tuđman, izvolite.
Poštovane zastupnice i zastupnici, pred nama je Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Srbije o suradnji u zaštiti od prirodnih i drugih katastrofa. Hrvatski sabor raspravlja ili bi trebalo raspraviti o tom sporazumu, međutim paradoks je u tome da je sporazum potpisan 15.7.2014. godine i isto tako piše u prijedlogu da se ne može mijenjati i dopunjavati tekst sporazuma. Drugim riječima, postavlja se pitanje koja je svrha i smisao ove rasprave. Odmah treba reći da stojim na onom stajalištu da treba potpisivati ovakve sporazume, da su oni od interesa za sve zemlje i Hrvatske i Srbije, kao i sa ostalim zemljama sa kojima je Hrvatska već potpisala sporazum. Međutim, činjenica je da o meritumu stvari danas ne možemo raspravljati, a onda možemo i moramo raspravljati o onim formalnim odrednicama o kojima smo prije neki dan bili uvjeravani i od predsjednika Sabora gospodina Leke da je bit demokracije u formi i poštivanju procedura. Činjenica je da prijedlog ovoga sporazuma nije bio na matičnom odboru prije ili u Saboru ili na bilo kojem drugom zainteresiranom tijelu nego se Hrvatski sabor od izvršne vlasti, odnosno od predlagatelja ovoga sporazuma, ne ulazeći sad u dobre namjere naprosto stavlja pred gotov čin i to je ovisno kako interpretiramo te motive to je hoćemo ili nećemo manipulacija sa Hrvatskim saborom i dovođenje digniteta Hrvatskog sabora u pitanje. Naprosto to se može ilustrirati sa nekoliko primjera koji su ostali nedorečeni i čak i nakon rasprave na kojoj nije bilo odgovora, odnosno zastupnici predlagateljice nisu znali odgovoriti kako se neke stvari rješavaju. Čisto primjera radi uzmimo članak 14. stavak 5. vjerojatno, pročitat ću ga: korištenje vojnih zrakoplova sa svrhe ovoga sporazuma bit će dozvoljeno samo uz suglasnost nadležnog tijela ugovorne stranke koja traži pomoć. Vojni zrakoplovi angažiraju se sa zadaćom zaštite od prirodnih i drugih katastrofa na državnom području države ugovorne stranke koja traži pomoć na način kako je to utvrđeno Sporazumom o obrambenoj i vojnoj suradnji i sporazumima o statusu vojnih snaga koji su trenutno na snazi. Na ovoj post festum raspravi na odboru nije se znalo, nismo čuli odgovor da li su kanaderi koji su kod nas formacijski u Oružanim snagama ali u funkciji ove civilne, pod korištenjem Državne uprave za zaštitu i spašavanje, po kojem sporazumu i pod kojim režimom će letjeti i koristiti se. Znamo da zemlje bez obzira kako dobre odnose imaju u određenom trenutku, ti odnosi mogu oscilirati i ako ove stvari su naprosto pisane u bona fide modalitetu ne znači da će to uvijek tako biti, prema tome trebalo je te stvari razraditi ili dati objašnjenje kako su dogovorene i kako su razrađene jel niti vojni sporazum nismo vidjeli, niti se zna pod kojim režimom se to događa i rješava. S druge pak strane imamo tu situaciju da se kaže kako ne zahtijevaju se osiguranje dodatnih financijskih sredstava u državnom proračunu. Međutim, ovdje se nabrajaju niz obveza, želja, planova koje barem bez dodatnog tumačenja teško da mogu se realizirati bez dodatnih sredstava. Pa tako recimo od članka 7. pa nadalje kaže da ugovorne stranke potiču suradnju gospodarskih subjekata i državnih tijela na području tehnološkog razvoja i proizvodnje, ne znam kako se to može učiniti bez dodatnih sredstava, da potiču suradnju između humanitarnih organizacija, da međusobnu suradnju s ciljem stručnog osposobljavanja uspostavom neposrednih veza i suradnje između obrazovanih ustanova. Ne vidim da uspostava veza može biti besplatna ili bez dodatnih sredstava, uz suradnju u stručnom osposobljavanju i usavršavanju, razmjenom obrazovnih materijala i sredstava, zajedničkih vježbi itd. Jako je lijepo željeti sve ovo i to treba raditi, ali treba vidjeti i dati procjenu kakvi su materijalni troškovi da bi se takve pretpostavke odnosno takvi ciljevi ili želje u ovom sporazumu mogli ostvariti. U tom smislu mislim da ovo nije dobar način kako se usvajaju ovi sporazumi. Nedopustivo je po mom mišljenju da se u ovakve sporazume ulazi, a da se prethodno nije raspravljalo ako ne na plenarnoj sjednici Sabora, a ono barem na matičnim odborima i zainteresiranim odborima kako bi se ove stvari razjasnile ili kako bi se dopunile pa bi onda u pregovaračke pozicije hrvatske strane bile puno jače. I zbog toga mislim da, ne zbog sadržaja ponovo ponavljam nego zbog procedure koja ovdje nije poštivana i zbog zaštite digniteta Hrvatskog sabora treba biti suzdržan kod izglasavanja ovoga sporazuma da nam se to ne bi više ponavljalo. S druge pak strane imamo još jedan problem. Ne znamo odakle takva opsjednutost za takvom proizvodnjom zakona. U sličnim sporazumima imali smo, pogotovo kad se radilo o multilateralnim sporazumima u samim sporazumima je bilo rečeno da će stranke, zainteresirane potpisnice ratificirati te sporazume, a mi cijelo vrijeme proizvodimo Zakon o prihvaćanju sporazuma. Već ranije smo rekli da bi trebalo govoriti, da bi ove sporazume trebalo ratificirati, da ih Hrvatski sabor ratificira i ne vidim razloga zašto se ne bi takvi sporazumi prihvaćali ovdje sa ratifikacijom, a ne zakonom odnosno u formi zakona. I ponovo ponavljam da Vlada u buduće ovakvu vrstu sporazuma dostavlja Hrvatskom saboru sa prijedlogom ratifikacije. Mislim da je u interesu Hrvatskog sabora da zahtijeva od izvršne vlasti da poštuje dignitet Sabora a da bi poruka bila ta da se suzdržimo ovoga puta od ovoga, budemo suzdržani u glasanju ovoga zakona. Hvala.
Damir Rimac, replika.
Poštovani kolega Tuđman, dakle vi ste u svojoj raspravi najvećim dijelom govorili oko toga da se ne može raspravljati o meritumu stvari jer je Hrvatski sabor na ovaj način doveden, uvjetno rečeno pred gotov čin i da treba hitno mijenjati pristup jer procedura nije bila poštovana. Dakle, pokušao sam citirati vaše riječi. I donekle se mogu složiti sa vašom tezom da ovaj Sporazum nije petnaesti po redu. Dakle, na službenim stranicama Državnog ureda za zaštitu i spašavanje postoji 14 ovakvih ili sličnih sporazuma i iskreno vjerujem da je procedura za svaki od njih bila potpuno ista. Dakle, u tom dijelu apeliram na vas i na vaše kolege iz HDZ-a da ipak podržite ovaj zakon jer ovdje je bitno slanje i političke poruke. Dakle, apsolutno mi je prihvatljiva vaša rasprava da je ovo bio prvi ili drugi primjer i da je uvjetno rečeno nepoštivana procedura. Ali ponavljam, ovo je petnaesti po redu. S druge strane, spomenuli ste bona fide modalitet, dakle u dobroj vjeri da je ovaj ugovor potpisan. Pa iskreno rečeno svi ugovori se potpisuju u nekakvoj bona fide modalitetu. Dakle, iskreno se nadam da nitko ovdje ne vjerujem ili se ne nada da će doći do ponovnog rata ili zaoštravanja odnosa između R. Srbije i RH. I isto tako, nadam se da niste insinuirali da je ovo namjerno, jer ponavljam ovo nije prvi sporazum. Ovo je zadnji sporazum i prije njega je potpisano 15, 14. Dakle, rekli ste da ne trebaju povećana financijska sredstva. Pa Državna uprava za zaštitu i spašavanje koja je zapravo nositelj ovih projekata ima odobren budžet i ima svoj proračun. Isto tako Gorska služba spašavanja [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa. Hvala. Vrijeme.]] ima svoj sporazum. Hvala.
Hrvatski sabor je stotinjak ovakvih zakona donio kojima od devedesetih godina do danas kojima potvrđuje određene međunarodne sporazume. Prema tome, ako treba nešto mijenjati u proceduri do sada je procedura bila takva. Ja razumijem, vi ste nekoliko puta u Parlamentu kad smo donosili ovakve zakone na ovaj način raspravljali. U ime kluba, a oprostite. Odgovor na repliku Miroslav Tuđman.
Hvala. Gledajte ja prihvaćam tu tezu da su prijašnji sporazumi donijeti na isti način, ali to ne znači ako griješimo stalno da moramo i dalje se na taj način odnositi. Spomenuo sam, imali smo primjer prije neki dan kad je predsjednik Sabora rekao zašto je odbio da branitelji se obrate ili je rekao napravit ćemo presedan pa ćemo onda morati se ponašati tako. Ovdje imamo jedan presedan da je to tako, pa ćemo tako nastaviti. Naprosto nije dobro, nije dobro jer neke stvari treba prije razjasniti. Kad sam rekao bona fide onda sam mislio da je ovo u dobroj namjeri napisano, onaj članak koji sam potpisao. I rekao sam isto tako da postoje oscilacije u odnosima između država, pa prema tome ako su odnosi dobri onda će kanaderi letjeti kao civilni avioni, ako se odnosi zaoštre onda će reći iz ovog i onog razloga mogu reći to su vojni avioni, pa moraju letjeti po drugom režimu. O tome sam govorio da takve nejasnoće bi trebalo razjasniti prije i da nema razloga da Hrvatski sabor, da nadležni odbor ili Sabor prije odlaska delegacije na potpisivanje o tome ne raspravlja. Ne vidim u tome ničega lošeg. Prema tome, zašto je to, zašto se onda to postavlja kao problem. I u tom smislu mislim da bi trebalo taj dio, tu proceduru promijeniti. I zato sam rekao ovo kao upozorenje, ne zato što sam, naglasio sam nisam protiv ovih sporazuma, treba ih potpisivati, treba ih bolje pripremiti, ali ne treba Hrvatski sabor isključiti iz procedure određivanja gabarita na koji način i u kom smjeru to treba ići. To je smisao ove moje primjedbe i ovoga stava.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče ministra sa suradnicima, brojnim suradnicima drago mi je da ste danas ovdje s nama, lijepo vas je vidjeti ponovno, kolegice i kolege saborski zastupnici. Klub HDSSB-a također će biti suzdržan u svezi ovoga prijedloga zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Srbije o suradnji u zaštiti od prirodnih i drugih katastrofa s konačnim prijedlogom zakona. Zašto? Pitam i zamjenika ministra, i sve nas skupa, je li postojao sporazum po kojem su hrvatski vatrogasci, policajci, specijalne postrojbe pa i medicinske ekipe djelovale u Obrenovcu i drugim mjestima u Republici Srbiji a da nije bilo nikakvog sporazuma kada je bila katastrofalna poplava lani u svibnju, dakle kada smo evo pomogli Republici Srbiji što kažu koliko smo god mogli i koliko su oni to tražili? Nije bilo sporazuma. Je li u Hrvatskom saboru ovdje bio na dnevnom redu na plenarnoj sjednici isti ovakav materijal koji je govorio o sporazumu između zemalja Jugoistočne Europe i to sa J jugoistočne velikim slovom? Je. To znači da Hrvatska država priznaje jugoistočnu Europu kao nekakvu formaciju jer to je pojam kao i Hrvatska, Srbija, BiH, Jugoistočna Europa? Umjesto da se jugoistočna piše malim slovom što bi značilo da to smatramo nekakvom evo takvom stranom svijeta. I tada sam prigovorio takvom načinu pisanja materijala. Nadalje, što ako se dogodi da među vatrogascima, ne daj Bože da izbije ponovno poplava, da među vatrogascima koji će prijeći granicu RH i Srbije bude, dakle svak ima osobni identifikacijski dokument, osobnu iskaznicu ili što, to se sporazumom ovim i dopušta i što je potrebito kako bi se mogao svaki od pomagača kod katastrofa identificirati kod prelaska granice, bude i netko poput Veljka Marića? Hoće li njega Srbija, dakle on će ući u Republiku Srbiju ali neće izaći više. Dakle, netko tko je optužen i koga Srbija smatra optuženikom za ratne zločine na području bivše Jugoslavije. Dakle, ne govorim sada, da već čujem komentare, nije riječ o tome. Je, riječ je o tome da se mnogo što promijenilo i ovom haškom presudom gdje zapravo nisu stvoreni dobri osnovi i dobri temelji za budućnost suradnje i buduću suradnju ove dvije države nego obrnuto, potpuno obrnuto. Neki su se temelji počeli rušiti zapravo koji su već bili početi sa izgradnjom. Nadalje, što radi Savska komisija koja postoji između država bivše Jugoslavije, dakle Slovenije, BiH, Hrvatske i Srbije? Dakle postoji Savska komisija koja je formirana, koja nije rasformirana i koja se brine prije svega o plovnosti, dakle razmatra plovnost rijekom Savom, dubinu njenog korita, granična pitanja između ovih zemalja ne samo Save negoli i Dunava, dakle ona se zove Savska komisija ali se bavi dakle rijekama koje čine granicu između ovih država. Što ona radi ili postoji li više? Kad je bila njena zadnja sjednica, te Savske komisije? Nitko ne zna zapravo. Je li u odredbama koje čini sporazum, dakle govorimo o sporazumu o Savskoj komisiji, postoji li zapravo i sporazum o pomoći kod eventualnih katastrofa? Mi gomilamo nekakav zakon na zakon, dakle kako kažu hiperprodukcija Hrvatskog sabora ali i Hrvatske vlade. Jesmo li riješili granična pitanja na Dunavu? Što ako izbije požar velikih razmjera na šarengradskoj adi? Tko će intervenirati, ajde vi meni sad gospodine zamjeniče recite? Ako je to trenutno pod policijskom upravom i jurisdikcijom Republike Srbije odnosno Vojvodine? Hrvatska policija ne smije doći na šarengradsku adu. Ne smiju ljudi u Šarengradu sjeći svoju šumu koja je gruntovno i katastarski upisana na ljude iz Šarengrada nego šarengradsku adu kontrolira policija Bačke Palanke. A izbije li požar na šarengradskoj adi to je šuma, nekrčena, nema putova, nije uopće Hrvatske šume nemaju nikakve jurisdikcije nad šumom na šarengradskoj adi koja je ogromna, dakle doći će, što, tko će biti kriv? Kakav sporazum, po kojem sporazumu će tko intervenirati, o čemu mi pričamo ovdje? Što je sa područjima tzv. "Kenđije", zna gospodin Juhas, gdje ima više od 10 tisuća hektara katastarski i gruntovne zemlje ljudi koji žive u RH i koji su hrvatski državljani. Nitko ne spominje. Mi ćemo potpisivati sve Srbiji, Poglavlje 23., sve mi dajemo, nemamo nikakvih zapreka za ulazak Srbije u EU. Pa o čemu mi pričamo ovdje? I sad i ovaj sporazum je zapravo ovako melem nekakav još ili dolijevanje ulja na vatru. Ajmo malo razmišljati hrvatski o svemu tome skupa. Naravno da smo uvijek dobrih namjera. Jesmo li pritekli u pomoć Srbiji, jesmo li pritekli upomoć Grčkoj kanaderima kad je trebalo, Albaniji? Pa i Italiji čak, našim kanaderima. Tko je uopće postavio upitnim da Hrvatska neće pomoći, ako može naravno, u granicama svojih mogućnosti, pa nije Hrvatska, vidite da je zadnja po rastu BDP-a i u Europi po gospodarskom stanju, zadnja 0,2% za 2015. se predviđa rast a valjda 1% to je sad samo predviđanje za 2016. jel'. Ta Hrvatska će pomoći svima. Nema Zakona o civilnoj zaštiti, nema ustrojene civilne zaštite. Gospodin Pavle Kalinić piše svakom zastupniku, pročelnik Ureda Grada Zagreba, kako treba već jedanput doći na dnevni red Hrvatskoga sabora Zakon o civilnoj zaštiti. Nitko ne sluša, nitko to ne stavlja na dnevni red. Nije valjda Pavle Kalinić neprijatelj Hrvatske države i naroda? Trebamo li se opeći sto puta pa da jedanput progledamo, i ovakvim sporazumom također. Neki dan sam bio u Slavonskom Šamcu čekao generala Glavaša da pređe granicu kao njegov prijatelj. Prišao mi je gospodin Franjo Vuksanović plemić zvani, tako ga zovu plemić i rekao gospodine doktore recite u Hrvatskom saboru da je hitno i neophodno popravak i rekonstrukcija nasipa u Slavonskom Šamcu prva Sava koja naiđe u onoj visini u kojoj je bila prošle godine u svibnju poplavit će i carinu, onu carinsku postaju na granici i policiju koja ima tako svoju policijsku postaju i sve drugo. Pruga koja se nekad zvala Šamac-Sarajevo i bila opjevana u borbenim pjesmama tamo je otišla u privatne ruke i već je podrovana, a ona služi poput nasipa savskom vodom, podzemnim vodama. Kad poplavi Šamac poplavit će sve do Đakova, Slavonski Šamac govorim ne govorim o Bosanskom Šamcu. Imamo li li mi ovakav sporazum sa Bosnom i Hercegovinom, ovakav isti? Nemamo, pa zašto nemamo sa Bosnom i Hercegovinom? Imamo li sporazum sa Crnom Gorom o katastrofama, ne daj Bože da bude požar na Prevlaci ili nekakav tsunami tamo u Boki Kotorskoj, nemamo. Neki dan je bila bura koja je kažu digla i more, ne znam ni ja bio puni mjesec, sad da ne opisujem meteorološke uvjete i digla se, nemamo. Evo, dakle imamo sporazum sa Srbijom o katastrofama. Nisam ja protiv, da me krivo netko ne razumije ovdje, protiv pomoći bilo kome, protiv sporazuma s bilo kim, ali jasno pod određenim uvjetima koji će štiti i ugled i čast Hrvatske države i to što Hrvatska država pruža svakoj državi u svome okruženju. Jasno treba biti da su hrvatski ljudi i oprema bili na teritoriju Republike Srbije i kad nije bilo ovoga sporazuma i bit će opet ako bude trebalo, kaže "I opet će ako bude sreće li nesreće." Ovdje vidimo kada se vratimo na same članke da se radi i o proizvodnji opreme zajedničke, ne znam ni ja čega sve ne, organiziranju valjda zajedničkih vježbi, vježbe su potpuno besplatne, ljudi ništa na vježbama ne jedu, ne piju, oni rade kao strojevi, kao roboti, zatim informativni sastanci tamo se također ništa osim vode ne pije i to iz pipe voda, dakle iz vodovoda, onda obuka, pa proizvodnja nekakve opreme, zaštitne, spasilačke i druge opreme, medicinske opreme itd. To ništa ne košte jer piše u ovom zakonom da ovaj zakon kako to lijepo službeno stoji "Da se ocjena sredstava potrebnih za provedbu ovoga zakona i kaže provedba ovog zakona ne zahtjeva osiguranje dodatnih financijskih sredstava u državnom proračunu RH." Ali ipak se zapravo dovodimo u poziciju da se nešto novoga događa što nije u proračunu i što će trebati platiti. Pa ne možemo tako tek kao što je netko već rekao prije mene, da to ama baš ništa ne košta. Nije točno, nije točno. Kaže nadležna tijela za provedbu ovog sporazumu sa u RH Državna uprava za zaštitu i spašavanje DUZS, a u Republici Srbiji Ministarstvo unutarnjih poslova Sektor za izvanredne situacije. Riječ je o civilnoj zaštiti, dakle u članku 4. nema jer civilne zaštita zapravo i nemamo i ako se pokazala, ako se ikad pokazala potreba valjda netko misli da je to relikt socijalizma ta civilna zaštita, pa još onda ne daj Bože teritorijalna obrana pa misli da je to nepotrebno jer eto to je relikt, ostatak socijalizma pa ne daj Bože da to neko pomisli da se stvori civilna zaštita. Možda zbog toga, možda zbog tih ideoloških razloga i ideoloških razmišljanja nije stvorena civilna zaštita. Uglavnom kako sam već i naveo zbog svih ovih razloga i zbog toga što mi ne vodimo brigu nije Ministarstvo unutarnjih poslova nadležno za nasip u Slavonskom Šamcu nego Hrvatske vode, ali jasno dajem do znanja da građani Brodske Posavine upozoravaju da imaju i dalje i postoje kritična mjesta uza Savu, evo sad Sava raste ovih dana, ako dođe do vodostaja koji je bio prošle godine doći će do velikih katastrofa ne samo u Gunji, Rajevom selu i Drenovcima nego li i na drugim mjestima jer su ti nasipi već propuštali na mnogo mjesta u vrijeme kada je na Gunji pukao nasip. Kojim načinom je pukao nasip, vrlo su pravilne one crte pucanja nasipa, tako da ne bih htio o tome komentirati iako postoje mnogobrojne glasine kako i zašto je pukao nasip u Rajevom selu. Da vrlo su spekulativne ocjene. I baš da Sava provali ovako ravno, možeš ravnalom povući crtu kako je Sava provalila nasip u Rajevom selu. Da, vrlo zanimljivo. Evo, neću duljiti i oduzimati vrijeme. Hvala vam lijepo. Klub HDSSB-a će biti suzdržan po pitanju glasovanja za ovaj sporazum između Hrvatske i Srbije.
Damir Rimac replika.
Poštovani kolega Grubišić, dakle ono što sam rekao kolegi Tuđmanu reći ću i vama. Dakle, apeliram na vašu političku savjest loše je da budete suzdržani za ovaj zakon. A nekoliko osvrta sada na vašu raspravu. Dakle, u početku ste koristeći ime gospodina Veljka Marića apsolutno isfabulirali kompletnu konstrukciju koja u vašoj raspravi usuđujem se reći ima od početka nihilistički stav. Dakle, kod vas je sve loše i sve je negativno. Osvrt na hiperprodukciju zakona u Hrvatskom saboru a koliko je meni poznato Hrvatski sabor je zadužen da raspravlja i da donosi zakone isto tako kao što je nekakav kompleks, nekakva tvornica njihov zadatak je proizvoditi finalni proizvod. Finalni proizvod ovog Sabora je zakon i ne mislim da Hrvatski sabor hiperprodukciju zakona. Vezano uz vašu opservaciju za Slavonski Šamac za nasip koji će biti probijen ja osobno vjerujem da Hrvatske vode i stručne službe Hrvatskih voda rade svoj posao, ali naglasak je na ovoj riječi ali, ostavljamo mogućnosti da se zaista još jedanput podsjeti ili provjeri da se napravi supervizija da li je nasip u Slavonskom Šamcu u dobrom stanju ili nije. Dakle u svojoj raspravi ste spomenuli da nema sporazuma sa BiH, spomenuli ste da nema sporazuma sa Crnom Gorom što zapravo upućuje na vaše elementarno neznanje. Sporazum da BiH potpisan 2011.godine, sporazum sa Crnom Gorom 2008.godine. Novac, dakle nekoliko sugovornika među njima i vi spomenuli ste da novac nije potreban i referirali ste se na to. Pa da novac, nije potreban za provedbu ovog zakona u ovoj godini jer ne vjerujem da će biti zajedničkih vježbi do kraja 2015. Bit će tek 2016.jel je trajanje sporazuma neograničen.
Odgovor na repliku Boro Grubišić.
Hvala vam lijepo. Kolega ja se veselim što vi ocjenjujete kao da ste vi cijeli hrvatski narod vi iz SDP-a što ocjenjujete našu suzdržanost nečim negativnim, čak ste spomenuli riječ nihilizam ili tako nešto, … sa spajate. Nisam toliko dubok poput Nietzschea niti sam tako raspoložen. Rekao sam da se Hrvatska potrudila i bez sporazuma pomoći Republici Srbiji, a to dobro znate. Zašto to negirate to što sam rekao? Zašto negirate to da ono što sam ja rekao zašto to niste negirali da je ovdje bio sporazum sa zemljama Jugoistočne Europe prije 4, 5 mjeseci? Zbog čega ako imamo sporazum iz 2011.sa BiH, zašto je prije 5 mjeseci ovdje bio na klupama sporazum u svezi katastrofa sa zemljama Jugoistočne Europe gdje je bila uključena i BiH i Crna Gora i Rumunjska i Bugarska, Moldova ne znam ni ja tko sve ne i Slovenija čini mi se. Zašto to ne kažete? Zašto je Vlada dostavila ovdje na klupe i više se nije ni pojavila u čitanju sporazum zemalja Jugoistočne Europe, a sada imamo i Srbije, zasebno, posebno? Samo se vi ljubite po tri puta pa ćete vi dobiti glasove na izborima. Hvala lijepo.
Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa. Kolega Grubišić činjenica jest da ćemo mi ovdje zauvijek živjeti kao susjedi, da tu činjenicu ne možemo promijeniti bez obzira na našu prošlost. Međutim u jednom imate pravo, u svojoj raspravi ste rekli i ja također upozoravam na tu činjenicu. Dakle na temelju ovog sporazuma je zaista moguće zamisliti da u nekoj vatrogasnoj postrojbi ili u bilo kojoj drugoj skupini koja bi išla pomoći u nekoj katastrofi na području Republike Srbije se naše i netko prema zakonu iz 2003.koje je Republika Srbija donijela o proširenju jurisdikcije na teritorij Hrvatske u suđenju za hrvatskim državljanima za kaznena djela koja su počinjena na teritoriju Hrvatske, da se zaista nađe kao što je bilo podsjećam 2011.kada smo dobili obavijest o optužnicama čini mi se za 42 ili 43 osobe, koje su na temelju toga zakona se tražile. I naravno imali smo strašne slučajeva uhićenja i gospodina Purde i Marića i nemoguću pravnu i svaku drugu situaciju gdje su branitelji osobito naravno s pravom prosvjedovali. Prema tome, ta situacija je pravno moguća. Mi smo donijeli Zakon o ništetnosti 2011.međutim to kao što vidimo u ovakvom slučaju prelaska granice ni na koji način ne bi zapriječilo uhićivanje nekog hrvatskog državljanina. Dakle mi u ovom procesu pristupanja Republike Srbije EU moramo bezuvjetno tražiti, ali evo ministar pravosuđa je to najavio, znači bezuvjetno povlačenje tog zakona iz 2003. I onda nastavak naše potpore na europskom putu Srbije na zdravim temeljima.
Odgovor na repliku Boro Grubišić.
Hvala vam lijepo kolegice Kosor na potpori koju ste dali i pronašli onaj dio koji se zaista se može dogoditi, dakle realno se može dogoditi. Dok se ne poništi ovaj zakon iz 2003.o univerzalnoj jurisdikciji srbijanskog suda, nema nikakvog sa Republikom Srbijom pa ni ovoga i to je moj stav. A kome se sviđa, sviđa, a kome se ne sviđa neka mu se ne sviđa. Hvala lijepo.
Šandor Jugas, replika.
Poštovani kolega meni se ne sviđa taj stav. ja mislim da treba potpisati taj sporazum. Mi koji živimo na Dunavu evo svjedoci smo i ovih dana da će krenuti ledolomci. Znamo da je bila jedna velika katastrofalna poplava '53.godine kada su se stvorili ledeni čepovi. Ako se ti ledeni čepovi ne budu razbili sa mađarskim i sa srpskim ledolomcima, teško da će se moći izbjeći ako bude jaka zima jedna nova katastrofa. Znači to je nešto što se redovi obavlja i mislim da i u taj sporazum ide u tom smjeru. Nešto drugo sam htio pitati, spomenuli ste Kenđiju i izuzetno mi je drago da ste to spomenuli jer imamo mi područja i s druge strane Dunava, isto kao što Srbija ima područja i sa desne strane Dunava. Pitanje na koji način štititi ta područja ako ne postoje nekakvi trajni ugovori. I u ovom Saboru i u medijima što bi rekli digla se kuka i motika kada se raspravlja o tome s koje strane ćemo moći pecati, da li će biti granica povučena između Slovenije i Hrvatske malo desno ili malo lijevo. Međutim Kenđija je područje od nekakvih 600 hektara oranica, još nekakvih 9 tisuća šuma plodnih i što je najgore tamo ljudi žive. Tamo da se govori o tome da li ćemo pecati lijevo ili pecati desno, nego govoriti ćemo o tome kako, na koji način ćemo posvetiti dužnu pažnju tim ljudima koji ne mogu ići u Osječku bolnicu zašto što trebaju preći granicu, ne mogu prodavati svoje proizvode zato što trebaju, zato što su u džepu druge strane Dunava i trebaju prijeći granicu, ne mogu dobiti plavi dizel, ne mogu dobiti poticaj, ne mogu dobiti ništa.
Odgovor na repliku Boro Grubišić.
Hvala lijepo kola Juhas na pomoći u raspravi i na vašoj replici. Zaista je replika koju ni jedna, ne samo Vlada nego ministrica, a svi oni koji su odgovorni uopće ne spominju. Oni kažu da Hrvatska će biti zadovoljena ukoliko se riješi problem nestalih i ako se vrate umjetnine. To je sve što govori službena izvješća vlast u svezi ispunjavanja puta Srbije prema Europskoj uniji … … [[Upadica se ne čuje.]] E sad po najnovijem ako se ukine Zakon o univerzalnoj jurisdikciji, to je sada treća stavka. Ali ovo što je realan problem, gdje što vi kažete čak imate i sela, ljudi žive tamo, ne mogu živjeti po hrvatskim zakonima jer je Srbija odavno postavila uvjet Hrvatskoj da granica ide sredinom Dunava što je potpuno neprimjereno. Druga stvar, točno je i to da Republika Hrvatska odnosno Vojvodina ima i ljudi imaju katastarske i gruntovne dijelove i s naše strane ali kada bi zbrojili koliko je to, nije više 2:2 nego 10:2, je li tako, znate i sami koje su to površine. … [[Upadica se ne čuje.]] 10:2 koliko ja znam ili 5:1, 10 tisuća prema 2 tisuće hektara. Ali se to, bez obzira bilo 2:1, 5:1 neka se to realno utvrdi. I drago mi je da je bar netko osim mene evo ovu stvar iznio u Hrvatskom saboru a putem replike, pa makar i replike. Hvala lijepo.
Ante Sanader replika.
Hvala. Evo kolega Grubišić želio bih samo kratko se osvrnuti na vašu raspravu vezano na civilnu zaštitu. Preporučio bih, molio bih da ne stvaramo tenzije oko toga, znate treba hitno Zakon o civilnoj zaštiti, oko toga se vodi velika javna rasprava. Već su bile dvije javne rasprave oko Zakona o civilnoj zaštiti i ne bi bilo dobro da stvara tenziju prema vodećima dajte, dajte hitno taj Zakon o civilnoj zaštiti kao što neki rade jer nakon ove velike javne rasprave ne bi bilo dobro da se vratimo u stari sustav o čemu ste i vi govorili. Postoji jedna grupa ljudi koja bi to sve centralizirali a mi imamo jake postrojbe, civilne upravo postrojbe i vatrogastva i Gorske službe spašavanja i Crvenog križa, skauta i svih pomoćnih organizacija u društvu koja su jaka snaga civilne zaštite. I da ne dođemo u poziciju da se centralizira ponovno ta civilna zaštita jer mi funkcioniramo bez nje već dugi niz perioda kroz ovu Državnu upravu za zaštitu i spašavanje, potpuno je sustav operativan i sada bi bilo loše vratiti se na civilnu zaštitu sa nekim brzim zakonom pa da mi to sve onda poremetimo i vratimo, centraliziramo. Nama treba sustav, nama ne trebaju postrojbe. A pokušavaju se kroz zakon upravo stvoriti nove postrojbe. To nam ne treba jer imamo prejak sustav. Imamo odlične primjere u susjedstvu Austrije, Njemačke gdje ne znam vatrogasne postrojbe vrše funkciju praktično velikog dijela civilne zaštite jer to mogu stalnom operativnošću. Drugo, država ima profesionalne postrojbe ove vatrogasne koje su u stanju odrađivati niz poslova koje može raditi civilna zaštita. Ali nikako doći u poziciju dajmo mi sada osnujmo civilnu zaštitu pa ćemo kao ono prije kada je bilo skupi 50 ljudi iz sela, oni će biti civilna zaštita a ljudi gledaju kako će uteći a ne kako će nešto raditi. Imamo jake snage dobrovoljnih i dobrovoljačkih odreda kroz vatrogastvo, Gorsku službu, Crveni križ i sve ostale postrojbe koje odlično rade i samo trebamo kvalitetno njih oformiti u sustav i da država pomogne i bude koordinator u tragedijama i katastrofama. Zato evo apeliram i molim nemojmo forsirati dajte, dajte zakon jer to neće donijeti ništa dobro.
Boro Grubišić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo kolega Sanader, sami ste rekli da postoji duga javna rasprave, ono u dugu zimsku noć kako kaže Dragutin Tadijanović. Dakle rasprava koja ide u nedogled in the year i biti će završena int he year twentifive, twentifive dakle nećemo nikada očito stvoriti jer nema ni nekakvih interesa, boje se ljudi centralizacije, povratka u socijalizam itd.. A vidjeli smo u Gunji da je ta po vama dobra naša organiziranost DUZS, Hrvatske vode itd., da je morala vojska intervenirati i to ne samo u Gunji nego i na niz mjesta. Je li, naravno da je Hrvatska vojska Hrvatska i da će ona uvijek pomoći a je li njena uloga da pomaže u takvim stvarima ako je dobro organizirana i Hrvatske vode i vatrogasci i ne znam tko sve ne sudjeluje u tom DUZS. Drugo, rekli su mi ljudi u Jarugama, Svilaju, Novom Gradu, dakle sve sela pored, Šamcu, Kruševici da je prije, dakle prije 10-ak godina svaki stanovnik onaj koji ima kuću, dakle koji ima prebivalište u tome selu bio zadužen za 15 metara nasipa da ga pokosi. Da uzme kosilicu ispred kako idu kuće, kako kažu numera, kućni broj da ispred toga svoga kućnog broja pokosi i nasip na Savi. Danas su nasipi potpuno zapušteni, trava do pasa, ambrozija kapitalka, krtice, miševi, voluharice ruju i rade po nasipima. I zato smo imali probijanje nasipa ne samo u Rajevom Selu nego i u Svilaju i u Novom Gradu i svuda. Tko bi trebao brinuti, možda su ljudi, tada ljudi nisu bili organizirani u nekakvu civilnu zaštitu ali bilo je zaduženje nekakvo u selu, što kažu seoski knez rekao ti ćeš kositi ovdje, ovo je tvoje, ovo je tvoje, svi su ljudi zbog svoje sigurnosti, zbog sebe, zbog svoje djece su pokosili taj dio. Pa nije to problem pokositi 15 metara nasipa.
Hvala. Završno zamjenik ministra unutarnjih poslova gospodin Evelin Tonković.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Ako mi dozvolite ja bih samo kazao jednu tvrdnju, odnosno jedan cilj ovakvih zakona. Cilj je svakome od nas, odnosno institucijama koje provode nešto da zaštite živote ljudi i imovine, zdravlje ljudi tj. i naših građana, prvenstveno moramo štititi naše građane, u trenucima kad nas zadesi neka katastrofa, nekakav prirodni događaj ili slično koji dođe neočekivano, tolikih je razmjera da našim kapacitetima mi ne možemo zaštititi naše ljude. Tada je potrebno, a to smo svi očevici, da traži se pomoć drugih država i to je uobičajeno. Postoji jedno načelo i humanosti i pružanja pomoći i drugima koji se isto tako nađu u takvim neočekivanim situacijama koje dovode do određenih katastrofa. Znači cilj ovog sporazuma je, a i treba ga širiti sa drugim državama, da zaštitimo s jedne strane naše građane kada naši kapaciteti nisu dostatni, a s druge strane da i mi pomognemo drugima. Nažalost, uvijek ima otvorenih pitanja i otvorenih pitanja će biti. Vidim iz rasprave da ih ima, ali ona su u nadležnosti nekih drugih ministarstava i drugih zakonskih akata i njih treba riješiti. U ovom trenutku, ja znam da će možda to netko zamjerit, u ovom trenutku mislim da je potreba da se napravi ovaj zakon odnosno da se usvoji jer je to u interesu zaštite prvenstveno hrvatskih građana koji imaju potrebu da budu zaštićeni u nekakvim katastrofičnim situacijama. Hvala.
Boro Grubišić, replika.
Kolega Tonković, ja razumijem vašu dobru namjeru i ja sam u dobroj vjeri i u dobroj namjeri raspravljao, no moram vam postaviti nekoliko pitanja. Hrvatske snage i vatrogasci i medicinske ekipe i Specijalna policija interventna je sudjelovala u Srbiji, znamo u Obrenovcu, gledali smo i slike na javnoj i na ostalim komercijalnim televizijama koje su pomagale. Mi znamo i stanje u Gunji koje je bilo da su … kola išla po ljude i da je voda bila toliko visoka da se ničim nije moglo prići kućama. Je li itko, ijedna osoba iz Srbije pomagala u Hrvatskoj, to mi recite. To je jedno pitanje. A druga, sami ste priznali ali ne izravno nego neizravno da nema koordinacije između pojedinih ministarstava u vezi ovoga. Spomenuo sam Savsku komisiju u svom govoru, rekli ste to je stvar nečega drugoga. Spomenuo sam Hrvatske vode, naravno ne možete vi pravit nasipe jel tako, spomenuo sam Hrvatske vode, dakle u neku ruku ste u prvoj rečenici priznali da postoje druga ministarstva ali da baš i nema dovoljno koordinacije među njima.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo nešto kasnije danas.
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Srbije o suradnji u zaštiti od prirodnih i drugih katastrofa, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 775. Rasprava o prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za, 29 suzdržanih i ništa glasova protiv, donesen Zakon o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Srbije o suradnji u zaštiti od prirodnih i drugih katastrofa u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske.
Prelazimo na - a/ Prijedlog odluke o razrješenju članova Vijeća za vodne usluge; b/ Prijedlog odluke o imenovanju članova Vijeća za vodne usluge; Predlagateljica odluka je Vlada Republike Hrvatske u skladu s člankom 217. Zakona o vodama. Prijedlog akta ste primili. Raspravu je proveo Odbor za poljoprivredu. Izvješća ste primili na sjednici. Želite obrazložiti? Da. Zamjenica ministra poljoprivrede Snježana Španjol obrazložit će prijedlog odluke.
Hvala lijepo. Poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici. Predmetnom odlukom zapravo se predlaže razrješenje dosadašnjih članova Vijeća za vodne usluge imenovanih odlukom Hrvatskog sabora od 15. srpnja 2010. na prijedlog Vlade Republike Hrvatske zbog isteka mandata i imenovanje novih članova Vijeća za vodne usluge. Vijeće za vodne usluge se sukladno Zakonu o vodama osniva kao neovisno državno tijelo radi osiguranja zakonitosti u području određivanja cijene vodnih usluga te naknade za razvoj. Na temelju članka 217. stavak 3. Zakona o vodama članove vijeća imenuje i razrješuje Hrvatski sabor na prijedlog Vlade Republike Hrvatske. Članovi vijeća biraju i razrješuju predsjednika i potpredsjednika vijeća. Vijeće čini 9 članova iz reda stručnjaka iz područja vodoopskrbe i odvodnje otpadnih voda, upravljanja vodama, gospodarstva, javnih financija i drugih područja. Predloženi stručnjaci dolaze upravo iz navedenih područja što je iznimno bitno za uspješan rad vijeća. Osnovne zadaće na kojima Vijeće za vodne usluge radi sukladno svom prijedlogu iz članka 219. stavak 1. Zakona o vodama su sljedeće: predlaganje Vladi Republike Hrvatske uredbe o mjerilima za izračun najniže osnovne cijene vodnih usluga i vrste troškova koje cijena vodnih usluga; na prijedlog vijeća Vlada Republike Hrvatske donijela je uredbu 16. rujna 2010. godine; nadzor zakonitosti odluka o cijeni vodnih usluga; nadzor zakonitosti odluka o naknadi za razvoj; nadzor zakonitosti određivanja cijene vode prema drugim isporučiteljima vodnih usluga. Od svega navedenog posebno je važna uloga vijeća kao neovisnog regulatora vodnih usluga koji ima mehanizme za arbitriranje između isporučitelja vodnih usluga i lokalnih vlasti, bilo da lokalne vlasti vode podcijenjenu tarifnu politiku cijene vode, bilo da isporučitelj vodnih usluga predlaže precijenjene tarife, a u cilju osiguranja stručne ocjene zahtjeva za povećanjem cijena usluga. Osobito je važno istaknuti značaj koji rad vijeća ima za ispunjavanje obveza Republike Hrvatske prema Europskoj uniji u provedbi članka 9. Okvirne direktive o vodama, prvenstveno na punom pokriću troškova od vodnih usluga uz održanje priuštivosti cijena vodnih usluga za korisnike tih istih vodnih usluga. Nadzor nad odlukom o cijeni vodnih usluga znači kontrolu cijene koju plaćaju socijalno ugroženi građani za količinu vode nužne za osnovne potrebe građana, a koje se ne može utvrditi u visini većoj od 60% osnovne cijene vodne usluge. Radi se o području koje je do 2010. bilo iznimno rascjepkano i možemo reći pravno neuređeno. Vijeće je pridonijelo ujednačavanju postupaka donošenja odluka donošenjem unificiranih obrazaca i komunikacijom sa isporučiteljima vodnih usluga i njihovim osnivačima jedinicama lokalne samouprave. Iz svega navedenog vidljivo je da Vijeće za vodne usluge kao regulator vodnih usluga ima važnu ulogu u osiguranju zakonitosti u području određivanja cijene vodnih usluga, te naknade za razvoj. Donošenjem predmetnih odluka o razrješenju, odnosno imenovanju i nastavak rada Vijeća je bitan preduvjet nastavka uspješne reforme vodno-komunalnog sektora. Hvala lijepa.
Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih. Zaključujem raspravu. O prijedlozima odluka glasat ćemo kasnije.
a/ Prijedlog odluke o razrješenju članova Vijeća za vodne usluge i b/ Prijedlog odluke o imenovanju članova Vijeća za vodne usluge. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju članova Vijeća za vodne usluge. Molim glasujte o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za, 3 suzdržana glasa i 21 glas protiv, donesena Odluka o razrješenju članova Vijeća za vodne usluge u tekstu kako je predložila predlagateljica. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju članova Vijeća za vodne usluge. Molim glasujte o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 glasova za, 7 suzdržanih glasova i 19 glasova protiv, donesena Odluka o imenovanju članova Vijeća za vodne usluge u tekstu kako je predložila predlagateljica.
Sada ćemo prijeći na - a) Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala b) Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala Predlagateljica odluke je Vlada RH u skladu sa člankom 10. Zakona o hrvatskom kvalifikacijskom okviru. Prijedlog akta ste primili. Raspravu je proveo Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvješće ste primili na sjednici. Odluke će obrazložiti zamjenik ministra znanosti, obrazovanja i sporta Roko Andričević. Izvolite profesore.
Hvala lijepa potpredsjednice Sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, pred vama je Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala kao i Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Nacionalnog vijeća. Nacionalno vijeće kao što vjerojatno znate iz materijala ima 24 člana s jednim predsjednikom. Osnovne poslove i zadaće Nacionalnog vijeća su procjena i vrednovanje javne politike i to prvenstveno politike obrazovanja, zapošljavanja, cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja i regionalnog razvoja. Također je i praćenje i vrednovanje Hrvatskog kvalifikacijskog okvira, davanje preporuke o poboljšanjima u povezivanju obrazovanja i potreba tržišta rada kao i ostalih regionalnih interesa u obrazovanju. Nacionalno vijeće jednom godišnje podnosi Izvješće o svom radu Hrvatskom saboru. Zbog zahtjeva na osobni zahtjev predlaže se razrješenje Tine Markuš, Gordane Hus, Vesne Štefice i prof. Jasmine Havrnek. Isto tako, predlaže se imenovanje Darinka Vedrina, Vlatka Marčana, Stankice Vrban i Emite Blagdan kao zamjene za članove Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala. Hvala lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Također nemamo prijavljenih. Zaključujem raspravu i o prijedlogu ovih odluka ćemo glasati nešto kasnije.
a/ Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala i b/ Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala. Rasprava o prijedlozima odluka je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 za, 26 suzdržanih i ništa glasova protiv, donesena je Odluka o razrješenju dijela članova Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala u tekstu kako je predložila predlagateljica. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala. Molim glasujte o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 77 glasova za, 30 glasova suzdržanih i ništa protiv, donesena je Odluka o imenovanju dijela članova Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala u tekstu kako ju je predložila predlagateljica. Time smo za danas završili glasovanje.
I danas ćemo još kako smo najavili raspraviti - Godišnje izvješće o radu Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije za 2013. godinu Podnositelj izvješća je Hrvatska agencija za poštu i elektroničku komunikaciju temeljem članka 13. Zakona o elektroničkim komunikacijama. Materijal ste primili. Vlada RH je dostavila mišljenje. Raspravu je proveo Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će Godišnje izvješće obrazložiti predsjednik Vijeća gospodin Dražen Lučić. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice Sabora, dobar dan. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, Hrvatska agencija za poštu i elektroničke komunikacije, skraćeno HAKOM je podnijela Hrvatskom saboru izvješće o radu za 2013. sukladno Zakonu o elektroničkim komunikacijama. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama, te novim Zakonom o regulaciji tržišta željezničkih usluga koji su stupili na snagu još 19. lipnja prošle godine Agencija za regulaciju tržišta željezničkih usluga pripojena je Hrvatskoj agenciji za poštu i elektroničke komunikacije u novostvorenu Hrvatsku regulatornu agenciju za mrežne djelatnosti koja je zadržala svoje skraćeno ime HAKOM. Zbog toga ovogodišnje izvješće podnosim ja kao predsjednik Vijeća Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti, a godišnje izvješće se odnosi samo na rad Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije u 2013. dok je Godišnje izvješće za 2013. sada već bivše Agencije za regulaciju tržišta željezničkih usluga predstavljeno i usvojeno u Hrvatskom saboru u rujnu prošle godine. Hrvatska agencija za poštu i elektroničke komunikacije u 2013. nastavila je rad na ostvarenju regulatornih ciljeva i načela na tržištima elektroničkih komunikacija i poštanskih usluga. Ciljevi i načela obuhvaćaju zaštitu tržišnog natjecanja, zaštitu korisnika usluga, te učinkovito upravljanje u ograničenim nacionalnim prirodnim dobrima kao što su radio-frekvencijski spektar, te adresni i brojevni prostor, a utvrđeni su godišnjim programom rada HAKOM-a za 2013. Naglasci u radu HAKOM-a stavljeni su na pripremu tržišta, dionika na tržištu, na ulazak RH u EU, promicanje djelotvornih ulaganja, inovaciju uz osiguravanje tržišnog natjecanja i poštivanja načela nediskriminacije, promicanje regulatorne predvidljivosti, sprječavanje diskriminacije u postupanju pred operatorima, osiguranje visoke razine zaštite korisnika, te učinkovito upravljanje prirodnim dobrima povjerenim HAKOM-u. Poseban naglasak stavljen je na … [[Govornik se ne razumije.]] pristupa internetu i povećanju ulaganja u infrastrukturu i nove tehnologije na tržištu elektroničkih komunikacija kao i na dosljednu primjenu novog Zakona o poštanskim uslugama u svrhu što brže potpune liberalizacije ovog tržišta kao dijela jedinstvenog tržišta EU. HAKOM je po našem mišljenju ispunio postavljene ciljeve iz godišnjeg programa rada, te je osigurao preduvjete za stabilno poslovanje na tržištima elektroničkih komunikacija i poštanskih usluga dok je istodobno razina zaštite korisnika značajno povećana. U žarištu HAKOM-a bilo je ispunjenje zadaća definiranih Strategijom razvoja širokopojasnog pristupa u RH i provedbenim programom Strategije razvoja širokopojasnog pristupa RH za razdoblje od 2012. do 2013. u sklopu kojeg se provodi, te programa razvoja interneta i širokopojasnog pristupa internetu na područjima posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i otocima koji HAKOM namjerava dovršiti do kraja 2016. te vratiti tržištu i društvu oko 100 milijuna kuna. Nastavljen je rad na jačanju vlastitih sposobnosti i na dobrobit krajnjih korisnika daljnjim razvojem e-agencije i stručnim usavršavanjem. Između brojnih aktivnosti poduzetih u cilju razvoja tržišta elektroničkih komunikacija u RH HAKOM posebno naglašava sljedeće: dodjelom preostale digitalne dividende operatorima pokretnih komunikacija povećane su mogućnosti za daljnja značajna ulaganja u infrastrukturu i razvoj novih aplikacija te osiguravanje dostupnosti brzog širokopojasnog pristupa internetu većem broju građana na cjelokupnom području RH s posebnim naglaskom na pristup u ruralnim i slabije razvijenim područjima. Pri tome su u Državni proračun RH prikupljene jednokratne naknade u iznosu od 300 milijuna kuna te godišnja naknada u iznosu od 32 milijuna kuna koji će se nastaviti plaćati do isteka dozvola 2024., što znači ukupno preko 350 milijuna kuna. Napominjem da dodjelom preostale trećine digitalne dividende državni proračun je postao bogatiji za još oko 370 milijuna kuna tako da je od prodaje digitalne dividende Državni proračun RH uprihodio preko milijardu kuna. HAKOM je u 2012. započeo s dodjelom državnih potpora za razvoj širokopojasnog eko sustava u ruralnim područjima prema HAKOM-ovom programu razvoju interneta i širokopojasnog pristupa internetu na područjima posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i otocima koji je uvršten u provedbeni plan Strategije razvoja širokopojasnog pristupa u RH za razdoblje 2012-2013. Cilj i namjena potpore je uravnoteženje regionalnog razvoja, spajanje ciljnih skupina kao što su školske, zdravstvene i javne ustanove na mrežu širokopojasnog pristupa internetu te uvođenje aplikacija i usluga koje dinamiziraju gospodarstvo i poboljšavaju kvalitetu života na spomenutim područjima. Definiranjem jedinstvene procedure prelaska krajnjih korisnika s usluge jednog operatora na usluge drugog izjednačena su međusobna prava i obveze operatora u navedenom slučaju. Jedinstveni zahtjev naknada je dodatni korak u unapređenju tržišnog natjecanja u RH. Pitanje uređivanja reguliranih cijena svjetski prihvaćenom metodologijom troškovnih modela od ključne je važnosti za sve sudionike ovog tržišta a projekt troškovnog modela omogućuje između ostalog izračune stvarnog troška usluge i taj projekt je dovršen u 2014. U skladu s provedbenim programom Strategije razvoja širokopojasnog pristupa u RH za razdoblje 2012-2015. HAKOM je uspostavio kontinuirano praćenje mogućih poteškoća vezanih uz neutralnost mreže, poput žalbi korisnika na blokiranje i usporavanje brzine pristupa internetu kao pretpostavku nesmetanog razvoja aplikacija i usluge informacijskog društva, izrađen je i pušten u rad hakometar – alat za mjerenje brzine širokopojasnog pristupa internetu. Iako je komunikacija između strojeva M to M kao dio interneta stvari, Internet of things, područje koje se nalazi u početnoj fazi značajnijeg rasta a za koje se procjenjuje da će do 2011. obuhvatiti čak do 10 milijardi uređaja u cijelom svijetu HAKOM već sada planom numeriranja je odredio odgovarajuću numeraciju za ove usluge. Od novih usluga posebna pozornost pripremi regulatornog okvira je dana računarstvu … kao jednoj od najbrže rastućih grana u današnjem svijetu informatičko-komunikacijske tehnologije. Prema službenim podacima na tržište elektroničkih komunikacija u 2013. ostvaren je ukupni prihod od nešto preko 12 milijardi kuna što je pad od oko 2% u odnosu na prethodnu 2012. godinu. Uzroka daljnjem padu ukupnog prihoda ovog tržišta ima više, a po mišljenju HAKOM-a temeljem sličnim primjerima u svijetu ključni uzroci pada ukupnog prihoda su prije svega povećana konkurencija na tržištu i poduzete regulatorne mjere gdje korisnici usluge sada koriste znatno više nego prije a ukupno plaćaju niži iznos za uslugu. … [[Govornik se ne razumije.]] cijene usluga smanjile. Osim toga uzrok leži i u recesiji u zemlji, u okruženju te zablude odnosno usporenja operatora u pogledu investicije i inovacije u mrežu. Tržište elektroničkih komunikacija je pravovremeno i u potpunosti bilo spremno za ulazak RH u EU, no prihod operatora u RH pao je i zbog automatske promjene i primjene nižih cijena roaminga te cijena koje su regulirane na razini EU a ne više na razini RH. Činjenica je da je tržište elektroničkih komunikacija u RH u tijeku 2013. obilježio daljnji razvoj širokopojasnih usluga i interaktivne televizije što je potvrda samo gornje teze. Naime, prihod od usluga pristupa internetu povećao je udjel u ukupnom prihodu tržišta elektroničke komunikacije sa oko 19% u 2012. na oko 21% u 2013. te u tržište pružanja televizijskih sadržaja predstavlja segment tržišta elektroničkih komunikacija koji bilježi rast. Međutim, zbog navedenog uzroka taj rast nije bio dovoljan za kompenzaciju pada prihoda od ostalih usluga. Sve veća potražnja za internetskim sadržajima i podatkovnim uslugama i sada već kontinuirani pad prihoda od telefonskih usluga u mreži nepokretnih i pokretnih komunikacija samo je nastavak trendova iz prethodnih godina. U 2013. primjetan je daljnji porast ulaganja, odnosno u 2012., i to za nešto više od 7%, odnosno uloženo je preko 2 milijarde i 400 milijuna kuna. Od toga gotovo tri četvrtine u telekomunikacijsku infrastrukturu i opremu. Što znači da su ulaganja po stanovniku u 2013. iznosila približno 74 eura, a što je znatno više nego recimo u 2011. kada su ulaganja po stanovniku iznosila nešto manje od 48 eura. U 2013. smo se bitno približili prosjeku EU u svezi ulaganja po glavi stanovnika, a s obzirom na to da ulaganja u nove tehnologije danas kojim bi mogli kompenzirati pad prihoda u tradicionalnim komunikacijama donose rezultat tek za nekoliko godina očekujemo da će blaži pad ukupnog prihoda biti i u sljedećim godinama, znači 2014. i 2015. Ohrabrujuće je što u 2013. je došlo do porasta internetskog operatora za inovacije, odnosno za implementaciju novih tehnologija pa je tako pokrenut niz pilot-projekata kojima su se ispitivale mogućnosti tih tehnologija u komercijalnoj mreži. Korištenje interneta danas predstavlja nezamjenjiv dio suvremenog društva i nezaobilaznu podršku razvoju informacijskog društva. Tehnološka osnova informacijskog društva jest elektronička komunikacijska infrastruktura temeljena na širokopojasnom pristupu internetu. Najnovije širokopojasne usluge kao što su e-obrazovanje, e-zdravstvo, televizija putem internetskog protokola, rad od kuće i drugo zahtijevaju odgovarajuće prijenosne kapacitete koje je moguće ostvariti preko svjetlovodne pristupne infrastrukture i odgovarajućih bežičnih tehnologija nove generacije. Stalan rast ovog djela tržišta u politici Hrvatskoj vidljiv je kroz neprekidno povećanje ukupnih prihoda od usluge pristupa internetu i povećanja broja priključaka tijekom svih ovih prethodnih godina. Naime, ukupni prihodi su u 2013. povećani za oko 7%. U odnosu na 2012. iznose oko 2,5 milijarde kuna, dok je ukupan broj priključaka u 2013. iznosio oko 1 milijun 350 tisuća što je za oko 11% više na prethodnu godinu. Širokopojasni pristup internetu, postoji jedna od osnovnih potreba današnjeg svijeta posebno u području gospodarstva. U njegovu razvoju u svjetlovodnoj kablovskoj pristupnoj infrastrukturi sve veći udjel zauzima i širokopojasni pristup putem mreže pokretnih komunikacija što dokazuje i stalni rast broja korisnika usluge širokopojasnog pristupa ovom pristupnom mrežom. Na kraju 2013.zabilježeno je oko 423 tisuće širokopojasnih priključaka za podatkovne usluge što je gotovo 30% više u odnosu na kraj 2012. Radovi se mogu pronaći u rastu prometa, snažnim uslugama, atraktivnim cijenama, velikom broju dostupnih uređaja te zahtjevu korisnika da uvijek ima pristup internetu neovisno o vremenu i mjestu gdje se nalaze. Prema gustoći priključaka širokopojasnog pristupa internetu putem mreže nepokretnih komunikacija RH spada u grupu slabije razvijenih zemalja u usporedbi sa zemljama članicama EU, a prema gustoći priključaka u mrežama pokretnih komunikacija u grupu razvijenijih zemalja EU. Bez obzira na porast korisnika postoji prostor za još snažnijim rastom u ovom segmentu a posebno u području svjetlovodne pristupne mreže. Navedeni rast u RH je nužan, između ostalog i zbog opasnosti da se digitalni jaz između RH i zemalja članica EU produbi. U RH je prisutna značajna regionalna neravnomjernost u broju i gustoći priključaka širokopojasnog pristupa internetu u mreži nepokretnih komunikacija i ovaj činjenica predstavlja trenutno veći izazov od povećanja gustoće priključaka na nacionalnoj razini. Ta regionalna neravnomjernost je donekle ublažena tijekom 2013. ulaganjima u ruralna područja i otoke kroz HAKOM-ov program potpora kao regulatornim mjerama te dodjelom digitalne dividende i uvođenjem LT tehnologije u mreže pokretnih komunikacija. Sve opća digitalizacija emitiranja TV sadržaja dovela je do rasta tržišta prijenosa TV programa uz plaćanje naknade, pa je na kraju 2013. u RH gotovo polovica kućanstava koristila uslugu prijenosa TV programa uz plaćanje naknade nekom od operatora. To pokazuje da su građani bez obzira na smanjenu kupovnu moć i činjenicu da već plaćaju jednu TV pristojbu spremni platiti dodatni TV sadržaj. Veliki udio kućanstava koristi isključivo digitalni zemaljski signal za prijam TV sadržaja zbog sve veće potražnje za paketima usluga očekuje se da će rasti broj priključaka putem drugih tehnologija jer će operatori zbog sve veće preferencije krajnjih korisnika za paketom usluga sve više uslugu pristupa internetu vezivati s uslugom prijenosa TV programa uz plaćanje naknada. Isto tako usluga naplatne televizije EVO TV iz ponude Hrvatske pošte produkcije odašiljača veze Hrvatske pošte nova je jedinstvena usluga na tržištu koja je korisnicima na velikom području RH pružila tijekom 2013. mogućnost gledanja televizijskih programa putem zemaljskog digitalnog TV signala. S obzirom na to da je s radom započela tek u prosincu 2012. i udio korisnika u ukupnom tržištu 2013. je bio relativno mali. Kako bi se omogućio jednostavan i brz prijenos broja za krajnjeg korisnika HAKOM je za veći dio aktivnosti vezanih za ovu problematiku usmjerio na poboljšanje procesa prijenosa broja na način da je posebnu pozornost posvetio administrativnom postupku prijenosa broja te nadogradnja sustava koji se koristi pri postupku prijenosa broja privedena je kraju. Izrađen je i prema … [[Govornik se ne razumije.]] projekt, pilot projekt o bazi elektroničke komunikacijske infrastrukture na dijelu područja Grada Zagreba gdje je prikazan model informacijskog sustava baze te web aplikacija s pojedinim funkcionalnostima. Nastavak aktivnosti vode k jedinstvenoj bazi za čitavo područje RH, jer građene i pristup i korištenje elektroničkih komunikacijske infrastrukture i mreže dobivaju sve više na važnosti. Kao izvor značajnih prihoda ali i kako jedna od temelja za dobivanje novca iz fondova EU. Završeno je usklađivanje postojećih pravilnika sa Zakonom o elektroničkim komunikacijama i mjerodavnim direktivama EU. HAKOM je kao i u prethodnom razdoblju u 2013. provodio brojne provjere usluga s posebnom tarifom, novim pravilnikom o načinu i uvjetima obavljanja djelatnosti elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga neke od obveza za operatore usluga s posebnom tarifom su izmijenjene kako bi korištenje usluga bilo transparentno za krajnje korisnike te se na taj način postigla još veća zaštita krajnjih korisnika. Vijeće HAKOM je donijelo novi pravilnik o univerzalnim uslugama elektroničkih komunikacijama koji je bio potreban uskladiti s izmjenama zakona i direktivom univerzalnim uslugama treba prilagoditi tržišta. Najvažnija je odredba kojom se operator uvezene usluge obvezuje osigurati brzinu prijenosa podataka na pretplatnički pristupnim vodovima u svojim elektroničkim komunikacijskim, u svim elektroničkim komunikacijskim mrežama od najmanje jednog megabiti po sekundi. Proglašen je operator uvezanih usluga bio obavezan uskladiti pružanje univerzalnih usluga najkasnije do 1. siječnja 2015., a do tada je imamo obavezu osigurati prijenos podataka od najmanje 144 kilobita po sekundi. Veliki je dio poslova u svezi kontrole spektra ponovno se odnosio na mjerenje radio frekvencijskog spektra koji pripada RH a kojeg neovlašteno koristi Italija ne samo na području Istre, nego i čitavom priobalnom području RH. Prema planu mjerenja uspješno su provedene sve predviđene mjerne kampanje, druga mjerenja u radio frekvencijskom spektru s naglaskom na zaštitu od neovlaštenog korištenja radio frekvencije RH od strane Italije. Tijekom 2013. provedena su opsežna mjerenja diljem obale i otoka kojima je cilj bio praćenje identifikacija tzv. smetnji iz Italije. Mjerenja su rezultirala slanjem novih 596 međunarodnih prijava tih "smetnji administraciji Talijanske republike" što Italija nije uklonila niti je riješila iti jednu smetnju prijavljenu tijekom 2013. HAKOM se obratio Europskoj komisiji te Međunarodnoj telekomunikacijskoj zajednici a samostalnoj suradnji s nadležnim ministarstvom RH poduzeo je daljnje akcije. Prve konkretne rezultate u otklanjanju tih smetnji iz Italije možemo očekivati u drugoj polovici ove 2015. godine jer su naša nastojanja urodila konačno plodom pa je Italija donijela svoj novi frekvencijski plan koji bi trebao početi se primjenjivati od 1. travnja ove godine. Osim ovih mjerenja tijekom cijele godine provodila su se i sustavna mjerenja u svrhu zaštite radiofrekvencijskog spektra kao prirodno ograničenog dobra od interesa za RH. Svakodnevna mjerenja su obavljana iz sva 4 kontrolna mjerna središta i 7 daljinski upravljanih … mjerna postaja dok su mjernim vozilima provođena periodička mjerenja. Kontrola radiofrekvencijskog spektra uključivala je mjerenja veličine elektromagnetskih polja u svrhu zaštite zdravlja ljudi od njihova djelovanja na područjima povećane osjetljivosti kao što su vrtići, škole i slično. Redovito su provjeravani rezultati mjerenja dostavljeni od pravnih osoba ovlaštenih za obavljanja mjerenja elektromagnetskih zračenja. Tržište poštanskih usluga u RH je početkom 2013.i formalno liberalizirano, a sa 1.srpnjem 2013.i ulaskom RH u EU postalo je dio jedinstvenog tržišta EU. Liberalizacijom tržišta usporen je negativan trend prisutan na tržištu poštanskih usluga unutar nekoliko godina, a pojavom novih davatelja poštanskih usluga obogaćena je ponuda s novim poštanskim uslugama, te uz smanjenje cijena pojedinih segmenata poštanskih usluga zabilježen je porast broja paketa i usluga s … vrijednosti uz istodoban pad tradicionalnih poštanskih usluga, čime je u RH pokrenut trend prisutan u EU i u razvijenim državama svijeta. Na tržištu poštanskih usluga u 2013.se broj usluga smanjio za nešto više od 1% u odnosu na prethodnu godinu. Od ukupnog broja usluga na tržištu hrvatska pošta je ostvarila udjel od oko 71% dok su ostali davatelji ostvarili ostatak od 29%. Ukoliko usporedimo broj ostvarenih usluga Hrvatske pošte i ostalih davatelja poštanskih usluga tijekom 2013.u odnosu na prethodnu 2012. Hrvatska pošta je u ukupnom broju obavljenih usluga povećala za 3,5% dok je ostalim davateljima broj usluga pao za približno 11%. Hrvatska pošta je u 2013.ostala vodeći davatelj poštanskih usluga, ali joj se udjel na ukupnom tržištu poštanskih usluga povećao za 3%. U strukturi svih ostalih poštanskih usluga univerzalne poštanske usluge činile su približno 54% svih usluga, ostale poštanske usluge približno 26%, a zamjenske poštanske usluge oko 20%. Davatelji poštanskih usluga su u 2013.iskazali prihode u ukupnom iznosu od preko milijardu 400 milijuna kuna koji su manji za približno 3% u odnosu na 2012. Glavni uzroci pada ukupnih prihoda jednim su dijelom u svezi nepovoljnog stanja u gospodarstvu RH, dok su drugim dijelom povezani stabilizacijom tržišta koje je povećanom konkurencijom doprinijelo smanjenju cijena određenih poštanskih usluga. Krajem 2013.u RH su bila prijavljena 23 davatelja poštanskih usluga koje su poštanske usluge obavljali na temelju podnesene prijave. Hrvatska pošta je jedini davatelj univerzalne poštanske usluge koje je pravo i obvezu obavljanja univerzalne usluge na cijelom području RH stekao temeljem Zakona o poštanskim uslugama u trajanju od 15 godina. Djelovanje HAKOM-a na tržištu poštanskih usluga od početka 2013.prvenstveno je bilo usmjereno na regulaciju potpuno otvornog tržišta sa ciljem stvaranja jednakih uvjeta za sve davatelje, a posebno na održivo obavljanje univerzalne usluge s naglaskom na njezinu kakvoću, cjenovnu prihvatljivost i dostupnost kako bi svi korisnici imali jednako pravo i mogućnost koristiti se tom osnovnom poštanskom uslugom za čije neprekidno obavljanje jamči RH na cijelom svom područje. Napore koje HAKOM zajedno sa HP-om poduzima rezultirali su da su u 2013.po prvi puta postignuta sva propisana mjerila kakvoće obavljanje univerzalne usluge u unutarnjem prometu. Nadalje, vodeći računa o kakvoći univerzalne usluge u svezi gustoće i mreže poštanskih ureda i općenito o značaju rada poštanskih ureda za kakvoću života u ruralnom području Hrvatska pošta je zadržala više od 300 poštanskih ureda od zakonom i pravilnikom propisanog minimuma. Tijekom 2013.zatvoreno je ukupno 24 poštanska ureda tako da je na kraju 2013.bilo ukupno 1018 ureda. Najveći broj ureda zatvoren je na graničnim prijelazima sa Slovenijom i Mađarskom zbog ulaska RH u EU kada je prestala potreba njihovog postojanja, a prilikom zatvaranja ureda Hrvatska pošta je u potpunosti postupila sukladno odredbama pravilnika o obavljanju univerzalnih poštanskih usluga te za korisnike poštanskih usluga osigurana minimalna razina kakvoće obavljanja univerzalnih poštanskih usluga sukladno propisnim kriterijima. HP je tijekom 2013.zaprimio preko 23 tisuće prigovora korisnika na obavljanje univerzalne poštanske usluge u unutarnjem prometu od čega je u roku riješeno 98%, vlastitu odgovornost je utvrdio za svaku 7.podnesenu tužbu odnosno u oko 3400 predmeta. Tijekom 2013. HAKOM je primio samo 49 zahtjeva za rješavanje spora između korisnika i davatelja poštanskih usluga, a od ukupnog broja zaprimljenih zahtjeva većina je tih zahtjeva odbijena kao neosnovana i protiv tih odluka nije pokrenut niti jedan upravni spor pred Visokim upravnim sudom RH. HAKOM i dalje smatra da je zaštita korisnika najsuptilniji oblik regulacije nekog tržišta. naime, učinkovitost i zaštita korisnika ovisi povjerenje korisnika u tržište i ponuđene usluge, ako povjerenje korisnika izostane dolazi u pitanje ozbiljan rast tržišta. Zbog toga smo u 2013.nastavili sa intenzivnom zaštitom korisnika prije svega veliku pozornost posvećujemo preventivnom djelovanju, uputama i savjetima krajnjim korisnicima kako se zaštititi i kako izbjeći problem te stvaranju pretpostavku za otvorenu i jednostavnu komunikaciju s korisnicima, brz i jednostavan način rješavanja mogućeg problema. Nezadovoljstvo krajnjeg korisnika prepoznat je i u rubrici Pitajte nas gdje na pitanje korisnika i novinara odgovaramo u najkraćem mogućem roku. U većini slučajeva korisnike se upućuje na daljnje postupanje i registraciju korisnika za postizanje postupka rješavanja spora pred HAKOM-a putem internetske aplikacije e-žalbe. Registrirani korisnici imaju mogućnost praćenja statusa prigovora i dobivanja dodatnih informacija kao i stanja dopune dokumentacije putem navedene aplikacije. Pored toga HAKOM je započeo implementaciju … simulatora pod nazivom e-tarife, a simulator e-tarife korisnicima će pružiti potrebne informacije o cijenama javnih komunikacijskih usluga kao i njihovim izmjenama bez kašnjenja u odnosu na ponudu na tržištu. U cilju postizanja visoke zaštite korisnika izradio je HAKOM i stavio na raspolaganje korisnicima alat za mjerenje brzine pristupa internetu tzv. već spomenuti HAKOMetar koji služi kao alat pri izradi dokaza za neispunjavanje ugovornih obveznih operatoru u slučaju preniskih brzina pristupa interneta koji su niži od onih navedene u ugovorima. Analizirajući sveukupan broj zaprimljenih zahtjeva za rješavanja spora krajnjih korisnika u 2013.može se zaključiti da su korisnici sve više svjesni mogućnosti ostvarivanja svojih prijava na objektivan način kroz rješavanje spora pred HAKOM. Razina prigovora je bila na razini 2012.godine znači oko 2300 prigovora od kojih se velika većina odnosila na žalbe pri poslovanju i na žalbe pri sklapanju i raskidu ugovora gdje ih je bile otprilike 90% Smanjen je broj prigovora za kakvoću usluga a potpuno su nestali gotovo prigovori na … [[Govornik se ne razumije.]] razne nagradne igre kao i usluge sa posebnom tarifom [[Upadica Zgrebec: Kolegice i kolege molim vas ili ćete razgovore obaviti izvan dvorane ili ćemo slušati. Molim vas.]] Što je posljedica velikog angažmana HAKOM-a. U cilju zaštite krajnjih korisnika HAKOM je 2013. implementirao praćenje i provođenje niza regulatornih mjera, između ostalog je zaštita djece te pristup uslugama osobama sa invaliditetom. Kada govorimo o zaštiti djece imajući u vidu da su djeca u opasnosti kada prelaze cestu te da dio pružatelja usluga tretira kao tržište. HAKOM intenzivirao aktivnosti vezane za promicanje, zaštitu djece, prilikom uporabe interneta, elektroničkih komunikacijskih usluga pa se tako i tijekom 2013. priključio i podržao akciju sigurniji Internet za djecu i mlade za koju priliku je pripremljena brošura namijenjena djeci i roditeljima sa detaljnim uputama o zaštiti i … [[Govornik se ne razumije.]] korištenja elektroničkih komunikacijskih usluga. Posebna pozornost dana je promicanju roditeljske odgovornosti te propisivanju obveza operatora … [[Govornik se ne razumije.]] komunikacijskih mreža prema kojima roditelji mogu zatražiti od svog operatora postavljanje zabrane pristupa sadržajima koji su ne primjereni djeci, ograničenja korištenja usluga sa posebnom tarifom i ograničenja potrošnje. Od operatora se kada su djeca u pitanju traži društveno odgovorno ponašanje koje treba biti iznad onog zakonski propisanog. U sklopu provođenja projekta dodjela brojeva za usluge od društvenog značaja u Republici Hrvatskoj HAKOM je primarnom dodjelom rezervirao 6.-to znamenkaste kratke kodove za usluge od društvenog značaja, usluge sa posebnom socijalnom osjetljivošću spadaju u pozivni centar za nestalu djecu, pozivni centar za žrtve zločina, pozivni centar za pomoć djeci i pozivni centar za medicinski pozivni centar za emocionalnu pomoć koji su harmonizirani na području cijele Europe. Kako društvo koje se ne brine za osobe sa invaliditetom nije humano društvo HAKOM je i u 2013. nastavio sudjelovati u savjetodavnom mehanizmu Udruga osoba sa invaliditetom, operatora i HAKOM-a. U sklopu rada savjetodavnog mehanizma razmatrane su mogućnosti poboljšanja pristupa uslugama slijepim i slabovidnim osobama a između operatora HAKOM-a i udruge postignut je dogovor o besplatnom ustupanju mobilnih uređaja Hrvatskom savezu slijepih radi testiranja. Testiranje mobilnih uređaj u Hrvatskom zavodu slijepih utvrđuje se koji se uređaji mogu preporučiti slijepim i slabovidnim osobama imajući u vidu njihove tehničke karakteristike i lakoću rukovanja. Također nastavlja rad na educiranju prodajnog osoblja operatora za pravilnu komunikaciju sa slijepim i slabovidnim osobama. U okviru međunarodne suradnje HAKOM je aktivno sudjelovao u radu međunarodnih radnih skupina, zatim radnih skupina pri međunarodnoj telekomunikacijskoj uniji … [[Govornik se ne razumije.]] , na područje elektroničkih komunikacija te … [[Govornik se ne razumije.]] na području tržišta poštanskih usluga. Izvrsnost rada i značaj HAKOM-a su potvrđeni i pozivima na sudjelovanje nekoliko važnih svjetskih konferencija na kojima su stručnjaci HAKOM-a održali predavanja. A od međunarodnih institucija posebno ističem Europskog regulatora za elektroničke komunikacije Berek gdje je izvrsnost rada i ugled HAKOM-a prepoznat samim time što je mjesto potpredsjednika Bereka dodijeljeno predstavniku HAKOM-a gospodinu Jurjeviću koji je tu samnom nazočan sjednici Sabora. U okviru domaće suradnje ističem posebno dobru suradnju sa svim ministarstvima, tijelima državne uprave i jedinicama regionalne i lokalne samouprave kao i s drugim regulatornim tijelima i agencijama. Pored toga treba istaknuti suradnju sa fakultetima sveučilišta u Zagrebu, Splitu i Osijeku. Tijekom 2013. HAKOM je implementirao više programskih aplikacija sa … [[Govornik se ne razumije.]] unapređenje poslovnih procesa, korištenje internetski orijentiranih tehnologija i uvedeni su alati koji omogućuju … [[Govornik se ne razumije.]] suradnju … [[Govornik se ne razumije.]] procesima regulatora kao i u komunikaciji sa krajnjim korisnicima pa ih zaposlenici i korisnici brzo prihvaćaju. Najznačajniji programi čiji je cilj bio povećati organizacijski i individualne skupine i regulatorne sposobnosti, bili su interdisciplinarni i poslijediplomski studiji regulacije tržišta elektroničkih komunikacija pri sveučilištu u Zagrebu te projekt Pogled u budućnost u suradnji sa fakultetima iz Zagreba, Splita i Osijeka. Zatim usavršavanje stranih jezika, posebno engleskog jezika. Na kraju 2013. u HAKOM-u su bila zaposlena 172 radnika, od toga visoku i višu stručnu spremu ima preko 82% radnika gdje prevladavaju inženjeri elektrotehnike koji čine 40% zaposlenih, slijede ih ekonomisti koji čine 18%, inženjeri prometa sa 13% te pravnici 17% zaposlenih. Dok je 18% zaposlenih sa ostalim zvanjima. Ono na što smo posebno ponosni je prosjek starosti ispod 40 godina uz prosjek radnoga iskustva iznad 10 godina a po rodnoj strukturi odnos je približno pola pola. Nekoliko riječi o financijskom poslovanju na kraju. HAKOM nije korisnik državnog proračuna nego se financira sa naknadama od korisnika tržišta koje regulira a računovodstvo vodi u skladu sa Uredbom o računovodstvu neprofitnih organizacija, Zakonom o elektroničkim komunikacijama i Zakonom o poštanskim uslugama. Ukupno ostvareni prihod HAKOM-a u 2013. iznose nešto preko 160 milijuna kuna a ukupni rashodi iznose nešto preko 103 milijuna kuna. Ukupna ulaganja HAKOM-a u 2013. su iznosila blizu 14 milijuna kuna. Neutrošena financijska sredstva iz 2013. sa izmjena i dopunama Financijskog plana HAKOM-a prenijeta u 2014. i koristi se za program potpora razvoja širokopojasnog pristupa ruralnim, slabije razvijenim područjima. A iz tog programa u 2013. isplaćeno je blizu 19 milijuna kuna dok će do kraja 2016. HAKOM vratiti tržištu društvu još oko 75 milijuna kuna. S time da je HAKOM u 2014. isplatio 30 milijuna kuna, približno isti iznos planira isplatiti i u ovoj 2015. godini. U skladu sa važećim zakonskim odredbama HAKOM je u 2013. naplatio blizu 700 milijuna kuna prihoda u korist državnog proračuna Republike Hrvatske i to s osnove naplate naknada za pravo uporabe … [[Govornik se ne razumije.]] adrese i brojeva te naknade za ovlasti i dozvole. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici hvala vam na vašoj pozornosti. I tijekom rasprave ukoliko gospođa potpredsjednica Sabora to mi dozvoli izravno bih odgovorio na vaša pitanja. Ako to ne budem u prigodi odmah napraviti onda ću vam naknadno dostaviti odgovore. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo 3 replike. Dinko Burić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. U cijelom nizu kritičnih istupa koje vrlo često imamo prilike čuti evo i iz redova našeg kluba uvijek treba, uvijek govorimo da su te kritike zato da bi se poboljšalo. A ja sad ću iskoristi priliku pa navesti HAKOM kao jedno iznimno pozitivno iskustvo jer i to treba reći. Jedna od najvećih prepreka koja se najčešće koristi u privlačenju investitora u Hrvatskoj je birokracija i evo ja moram navest jedan primjer. Ja sam ostao zaista iznimno ugodno iznenađen kao gradonačelnik u 9. mjesecu 2013. godine, izvješće se odnosi na to, investitor iz Austrije dakle tvrtka Duropack je kod nas dovodila još jednu novu investiciju i morali smo mijenjat urbanistički plan uređenja grada i prostorni plan uređenja grada, dobiti među ostalim suglasnost i došli smo u cajtnot, odnosno investitor je došao u cajtnot. Ja to još nisam doživio i to treba reći kao pozitivan primjer i drugim agencijama da je u roku od 1 dana riješen problem i na naše zadovoljstvo evo u naš grad je investitor došao i otvoreno je gotovo 20-ak radnih mjesta. Da nismo uspjeli to riješit, a rekao sam i naveo sam da se radi o potrebi dovođenja investitora, evo ja i ovom prilikom koristim to da se zahvalim. Nikad ih nisam prije toga vidio i evo ono što je pozitivno treba pozitivno reći. Mislim da to bi mogao biti primjer i ostalim agencijama da dokažemo da nije baš, ne mora sve u Hrvatskoj bit a nažalost je opterećeno birokratskim preprekama. Zajedno se može napravit i to da stvorimo jedno okruženje da investitori dođu.
Hvala lijepa. Sljedeća replika, Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Burić, ne repliciram vama nego na uvodno izlaganje, ja imam suprotni primjer od vašeg primjera, zapravo imam pitanja koja ću gospodinu Lučiću postaviti, a to je govorio je, dosta vremena je utrošio u svojoj raspravi na pristupu internetu, malte ne da smo postali svjetska sila, da smo postali bez problema u pristupu interneta. Ja ću sad vas pitat da nam pojasnite pošto sam ja laik, ne znam, ja sam već 25 godina na otoku Cresu i svaki vikend kad dolazim tamo svaki put sam bez interneta i bez telefona, svaki vikend. Onda kažu doći ćemo u ponedjeljak kad ja odem sa otoka, oni dođu u ponedjeljak i tako da ja godinu dana plaćam internet i ja godinu dana interneta nemam jer svaki vjetar koji zapuše, zbog čega, optički kabel. Prije ste govorili da otoci imaju, da imaju ruralna područja itd., to je laž, to nije istina. Otok Cres ovisi o tome pristup internetu o svakom vjetru pa nam pojasnite zbog čega se manipulira otočanima, a da ne govorim što nije u vašoj nadležnosti, o tome da nema signala televizijskog itd. jer to su građani ne drugog reda, to su građani 35. reda u ovom slučaju konkretnom. I još bih vam postavio pitanje, valjda ćete u završnoj riječi reći, one sve pritužbe koje smo primali, o kojima sam ja govorio prije 2-3 godine, ne znam kad sam govorio, a to je pitanje visine troškova koje HAKOM troši po kvadratnom metru za najam prostora, parkirališna mjesta i svega ostalo, valjda ćemo dobit od vas jer od DORH-a koji selektivno postupa po prijavama nismo dobili ništa. replika
Odgovor na repliku, Dražen Lučić.
Gospodine saborski zastupniče, hvala na vašim pitanjima i komentarima. Ja se s vama slažem da je područje pokrivenosti … vrlo bitno za Hrvatsku. Ja nisam rekao da je dobro nego samo kažem da se poboljšava i da mi pokušavamo uhvatiti korak za Europom. Upravo naš program potpora ide u tom smjeru da se poboljša stanje tamo gdje je nezadovoljavajuće, a to su prije svega otoci i ruralna područja. To ja se potpuno slažem s vašim mišljenjem. Mi tu i kao regulator i normalno zajedno sa svim ostalim institucijama u Republici Hrvatskoj moramo učiniti daleko više jer je ovaj HAKOM-ov program potpore samo kap u moru. Ono što nam puno više može pomoći to su fondovi Europske unije gdje upravo Primorsko-goranska županija i to područje je izuzetno aktivno i već ima pripremljenu dokumentaciju i mi govorimo o stotinama milijuna eura koje pokušavamo povući iz tih fondova i nadamo se da će za par godina, ne samo na Cresu, na svih 50 naseljenih otoka i … područje Republike Hrvatske stanje biti daleko bolje. Za drugi dio vašeg pitanja ne znam o čemu se točno radi, puno je bilo kojekakvih podmetanja po pitanju poslovanja HAKOM-a. Rad DORH-a ne namjeravam komentirati. Ako imate bilo kakvih pitanja možete se sami uvjeriti, svi vi kao i gospođe i gospoda zastupnici ste uvijek dobrodošli kod nas u HAKOM da vidite čime se bavimo. Neki od vaših kolegica i kolega su bili tako da HAKOM imaju svoju vrlo bitnu društvenu ulogu. Mi smo regulatorno tijelo, odgovorno za učinkovito upravljanje … spektrom. Ako ima kakvih primjedbi na naš rad tu postoje saborski odbori i normalno Sabor da to procijeni. Hvala lijepo.
Srđan Gjurković, replika.
Hvala lijepa potpredsjednice Hrvatskog sabora. Dakle jedan od osnovnih ciljeva i načela kojima vi kao regulator, odnosno HAKOM ne vi osobno naravno, djelujete je obuhvaćanje promicanja tržišnog natjecanja i osiguravanja zaštite korisnika usluga. U izvješću kad govorimo o zaštiti korisnika iako naravno imamo 5 milijuna korisnika mreža pokretnih, komunikacija, 1,5 milijuna telefonskih priključaka, 1,3 milijuna priključaka širokopojasnog pristupa internetu i preko pola milijuna kućanstava, dakle iznimno jako puno građana ove zemlje je uključeno. Podaci koji u statistici mogu uvijek bit relativni, ali smatram da su iznimno bitni za naglasiti i ukazati na potrebu da regulator po tom pitanju uradi određeni nadzor, a to je vezano za račune i prigovore, vezano za račune koji ukupno kako ovdje piše su 53 988 prigovora koji su usvojeni za račune i 21 238 koji su odbijeni. Dakle iznimno velik je to broj, neovisno o broju korisnika što u svakom slučaju ukazuje da osim informiranja građana da je iznimno bitno da se i kontrolira način na koji se to obrađuje, a to znamo svi da kompjuterski se to rješava i najčešće operateri kažu kompjuter je to izbacio. Nije on to izbacio, a da čovjek nešto nije unio. I ono što bih još jednu rečenicu samo htio ukazati vrlo na određen način loše izvući, jedna je loša poruka koja kaže da koju ste vi jasno definirali i radite po tom pitanju zaštite djece dio pružatelja usluga tretira djecu kao tržište. Jasno je da danas je sve na neki način tržište, međutim tretiranje djece kao tržište posebno od operatera je vrlo, vrlo jedno osjetljivo pitanje o kojem treba iznimno puno dati naglaska i dodatne zaštite primarno jer osnovna vaša uloga je zaštita potrošača, a uloga svih nas je i zaštita djece.
Odgovor na repliku, Dražen Lučić.
Poštovani gospodine zastupniče, hvala na vašim pitanjima i komentarima. Što se tiče prigovora na račun korisnika slažem se da preventive nikad dosta. Mislimo da je osnova problema u načinu oglašavanja, jer nije samo HAKOM taj, postoje i druga ministarstva i druge institucije, druge inspekcije koje trebaju povesti računa da li je to oglašavanje zaista vodi prema nerazumijevanju onoga što korisnik kasnije treba plaćati ili ne. Tako da izvor tog nesporazuma oko računa često je u načinu sklapanja ugovora, gdje korisnik misli da je nešto samo jednu kunu ili košta nula kuna, a kasnije se ispostavi da to nije tako. Tako da će to sigurno HAKOM zajedno sa drugim institucijama koje su nadležne za to područje povesti više računa da korisnici budu unaprijed informirani, da znaju što potpisuju i koliko će biti njihov račun. A vjerujemo da će i naše pomagalo koje će uskoro biti pušteno u rad pomoći korisnicima da vide koliko će ih zapravo određena tarifa doći na kraju mjeseca po nekoj svojoj mjesečnoj potrošnji. Slažem se za zaštitu djece nikad dovoljno aktivnosti oko toga, mi to pokušavamo sa i Ministarstvom znanosti i obrazovanja i športa, zatim sa CARNET-om potaknuti određene aktivnosti za djecu već u ranoj dobi, prvašićima kako bi u toj dobi i djeca i roditelji bili svjesni opasnosti koje vrebaju ne samo klasično preko telefona, nego i preko interneta, tako da ćemo naša nastojanja, to smo već pojačali 2014. i u 2015. godini ćemo ih još više pojačati kako bi izbjegli slučajeve koji su se javljali u prošlosti. Hvala vam lijepa.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Josip Borić.
Hvala lijepo uvažena potpredsjednice, uvaženi predstavnici HAKOM-a. Stupanjem na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama u 2014. Agencija za regulaciju tržišta željezničkih usluga pripojila se Hrvatskoj agenciji za poštu i elektroničke komunikacije na način da je ustrojeno jedinstveno nacionalno regulatorno tijelo za regulaciju tržišta elektroničkih komunikacija, tržišta poštanskih usluga i tržišta željezničkih usluga. Ovo izvješće podijeljeno je u devet poglavlja. Ulazak RH u EU obilježio je 2013. i na tržištima elektroničkih komunikacija i poštanskih usluga. U okviru svoje nadležnosti i u suradnji s drugim institucijama u RH HAKOM je kao nacionalno regulatorno tijelo pravovremeno prilagodio oba tržišta regulatornom okviru EU. U svojoj raspravi osvrnut ću se na svega 3 segmenta ovog izvješća. Prvi segment elektroničke komunikacije prema službenim podacima na tržištu elektroničkih komunikacija u 2013. ostvaren je ukupni prihod 12 milijardi i 68 milijuna kuna što je pad oko 2% u odnosu na 2012. godinu. Ključni uzroci pada ukupnog prihoda po mišljenju HAKOM-a su gospodarska kriza u zemlji i okruženju, pad kupovne moći stanovnika RH, primjena regulatornog okvira EU, te ciljevi operatora u svezi ulaganja i inovacija u mrežu koji su podređeni financijskim ciljevima, prije svega dobiti. Tržište elektroničkih komunikacija jedno je od najsnažnijih grana gospodarstva, te kao takvo jedno od ključnih stupova svakog modernog društva. Ulaganja u ovom sektoru mogu pomoći da se pokrenu ulaganja i u ostalim granama gospodarstva. Međutim, usprkos mnogim dobrim događajima unutar tržišta elektroničkih komunikacija bilježimo sljedeće podatke. Ukupan prihod tržišta elektroničkih komunikacija pada 6 godina za redom, a u razdoblju ove Vlade od 2011. sa 13 milijardi i 332 milijuna kuna na 12 milijardi i 68 milijuna kuna u 2013. godini što je razlika, tj. manjak od milijardu i 264 milijuna kuna što nije zanemarivo. Najveće prihode donosi tržište usluga u pokretnoj mreži, telefonske usluge u nepokretnoj mreži nose 22%, usluge u pristupu internetu 20%, usluge televizije svega 4,50%. Što znamo o ukupnom tržištu elektroničkih komunikacija? Operatori u nepokretnoj mreži ima 49, operatori u pokretnim mrežama 3, korisnici telefonskih usluga u nepokretnoj mreži milijun 430 tisuća i 644 korisnika. U pokretnoj mreži 4 milijuna i 912 tisuća 134 za 2013. godinu. Dakle, možemo reći da gotovo nema građanina koji nema jedan mobitel, a neki očito i više. Kad govorimo o korisnicima usluge širokopojasnog pristupa govorimo o milijun i 347 tisuća korisnika od čega u nepokretnoj javnoj komunikacijskoj mreži 923000, a u pokretnoj 423000 korisnika. Raste i broj korisnika usluga televizije i on iznosi za 2013. 701 tisuću i 927. Imamo 160 radijskih mreža i 6 digitalnih televizijskih mreža. Ukupna ulaganja tele operatera rastu ali nisu dostigla 2008. godinu. Ukupan prihod telefonskih usluga u pokretnoj mreži iznosi 6 milijardi i 50 milijuna kuna i manji je u odnosu na 2011. za 877 milijuna kuna. Gustoća i broj korisnika telefonskih usluga u pokretnoj mreži na kraju 2013. iznosi 4 milijuna i 912 tisuća korisnika. Naime, sve više korisnika odlučuje se samo za jednog operatera što je trend koji se očekuje i u razdoblju koji slijedi. Kad govorimo o broju pretplatnika korisnika bez pretplatničkog odnosa moramo utvrditi da se smanjuje broj pretplatnika sa pretplatničkim, a broj pretplatnika s pretplatničkim odnosom se povećava. Tržišni udjeli operatera su sljedeći: HT 46,88%, VIP 37% i TELE 2 15,59% sa 2013. godinom. Pad prihoda u roamingu je vidljiv od 1.07.2013. od ulaska u EU. Iako razgovaramo više u odnosu na 2011. prihodi su manji u odnosu na 2011. za 150 milijuna kuna. Ukupan prihod od telefonskih usluga u nepokretnoj mreži iznosi, u odnosu na 2011. manji je za 683 milijuna kuna. Znači, govorimo o onoj nepokretnoj fiksnoj mreži. S obzirom na to da krajnji korisnici iz godine u godinu telefonske usluge u nepokretnim mrežama sve više zamjenjuju telefonskim uslugama u pokretnim mrežama logičan je pad prihoda od ovih usluga. Broj korisnika telefonskih usluga u nepokretnoj javnoj komunikacijskoj mreži – u 2011. imali smo milijun i 606 tisuća 90 priključaka, a u 2013. milijun i 430 tisuća, što znači gotovo 275 tisuća manje priključaka u nepokretnoj mreži. Razvoj širokopojasnih usluga od iznimnog je značaja za gospodarski razvoj RH te je od ključne važnosti za uspostavljanje društva znanja u RH. Širokopojasni pristup internetu postaje jedna od osnovnih potreba današnjeg svijeta, a u njegovom razvoju sve veći udio uzima i širokopojasni pristup putem pokretne mreže što dokazuje i stalni porast broja korisnika i prihoda od usluge širokopojasnog pristupa putem pokretnih mreža. Ukupni prihod od usluge pristupa internetu u 2011. iznosio je 2 milijarde i 109 milijuna kuna a u 2013. 2 milijarde i 511 milijuna kuna. Znači da je to jedan od segmenata gdje raste prihod za gotovo više od 402 milijuna kuna. Gustoća priključaka širokopojasnog pristupa internetu putem nepokretne mreže u zemljama EU i RH u tom odnosu mi smo sa 21,56% pri dnu svih ljestvica u EU dok smo u pokretnim mrežama iznad prosjeka EU. Koliko god se dostupnost širokopojasnog pristupa internetu gotovo svakodnevno širi neke regije, o kojima je govorio i predstavnik vijeća, ruralne sredine, otoci teško mogu očekivati da će u bližoj budućnosti imati širokopojasni pristup. Za RH je podjednako važno raditi na smanjenju digitalnog jaza između građana pojedinih dijelova RH u cilju jačanja cijelog društva ekonomski i socijalno. Kad govorimo o gustoći nepokretnih priključaka širokopojasnog pristupa internetu tu je najveća gustoća u Zagrebačkoj županiji i Gradu Zagrebu, a najmanja gustoća je zabilježena u Požeško-slavonskoj županiji. Kad govorimo o podatkovnom prometu tj. gigabajtima moramo utvrditi da građani surfaju sve više u nepokretnim mrežama kako se to kod nas popularno kaže, a broj potrošenih gigabajta u odnosu između dvije godine, znači u 2011. iznosio je 188 milijuna gigabajta, a u 2013. 315 u nepokretnoj mreži dok u pokretnim mrežama je povećan za gotovo 400%. To jasno pokazuje da smo postali ovisnici o internetu i da gigabajti zaista lete po velikim stopama ili postocima. Prema zadnjim dostupnim podacima ukupan broj korisnika paketa usluga porastao je za oko 56%. Kad govorimo o televizijskim uslugama prihodi od usluga televizije su gotovo za 100 milijuna kuna viši nego u 2011. godini. U RH uspješno je završen prelazak sa analognog na digitalno emitiranje tv programa u 2010. godini te se otada razvijaju i izgrađuju digitalne televizijske mreže. Krajnji korisnici danas očekuju od operatora nove televizijske usluge te uvođenjem HDTV programa, 3D video sadržaja i višekanalnog zvuka. Na hrvatskom tržištu elektroničkih komunikacija liberalizacija je velikim dijelom provedena no potrebne su daljnje regulatorne aktivnosti kako bi se postiglo ciljno stanje konkurentnog tržišta po uzoru na najrazvijenije europske zemlje. Naime, unatoč sve većem broju operatora i davatelja usluga na hrvatskom tržištu elektroničkih komunikacija i dalje postoje operatori sa značajnom tržišnom snagom koji imaju vladajući položaj. Kad govorimo o osnovnim postajama GSM mreže možemo utvrditi da je u 2013. bilo, da taj broj raste i da ih je u 2013. bilo 5077 na području čitave RH. Ovdje su spomenuti i problemi oko smetnji. Iako problem talijanskih smetnji … hrvatskih radijskih i televizijskih programa duž Jadranske obale RH datira unazad nekoliko desetljeća dodatno narušavanje kvalitete prijama digitalne televizije započelo je u priobalnom dijelu Istre u prosincu 2010. s početkom prelaska na DTV na sjeveru Italije. Daljnjom digitalizacijom u Italiji do kraja 2011. smetnja se proširila i na ostali dio jadranske obale RH sve do Prevlake. HAKOM je tijekom 2013. proveo opsežna mjerenja, upućeno je 596 prijava smetnji administracije Talijanske Republike međutim administracija Talijanske Republike nije reagirala niti na jednu jedinu prijavu od strane HAKOM-a. Kad govorimo o tržištu poštanskih usluga tržište poštanskih usluga odnosno poštanske usluge i u modernom su društvu zadržale svoju značajnu ulogu kako u gospodarskom tako i u društvenom razvoju bez obzira na velike promjene koje su se desile na komunikacijskom tržištu samo što su se tradicionalne poštanske usluge prilagodile novim trendovima u okruženju. Ukupan broj poštanskih usluga u milijunima, 2011. imali smo 364 milijuna poštanskih usluga, 2013. 339 tj. 25 milijuna poštanskih usluga manje. Najveći broj poštanskih usluga, njih 240 milijuna ostvarila je Hrvatska pošta kao vladajući davatelj poštanskih usluga u RH s tržišnim udjelom od približno 71% dok su ostali davatelji ostvarili 99 milijuna. Ukupan prihod od obavljanja poštanskih usluga sa milijardu i 526 milijuna kuna 2011. spustio se na milijardu i 426 milijuna kuna 2013. Znači da na tom tržištu bilježimo manjak od 100 milijuna kuna. Svi davatelji poštanskih usluga su od obavljanja zamjenskih poštanskih usluga u 2013. iskazali prihode u iznosu od 132 milijuna kuna. HP je na kraju 2013. imao 1018 poštanskih ureda što je više od propisanog minimuma. Tijekom 2013. Hrvatske pošte zatvorile su ukupno 24 poštanska ureda. HAKOM se suglasio s predloženim zatvaranjima poštanskih ureda. U nešto manje od 200 poštanskih ureda promijenjeno je radno vrijeme. Najviše promjena odnosilo se na skraćenje radnog vremena. Kad govorimo o imovini financijska imovina HAKOM-a u kunama na dan 31.12. iznosi 120 milijuna i 644 tisuće kuna. Od toga je u bankama oročeno 47 milijuna 400 tisuća kuna. Kad gledamo uplate u državni proračun 2012. uplaćeno je 791 milijun 650 tisuća a 2013. 681 milijun i 57 tisuća kuna što je gotovo 110 milijuna kuna manje. Želim na kraju zaključiti da je ovo izvješće sveobuhvatno, kvalitetno napravljeno i predočeno. Usprkos napretku tehnologije i ulaganja prihodi teleoperatera gotovo u svim vrstama usluga padaju iz godine u godinu. Znamo da postoje mnogi problemi o kojima nas obavještavaju i svakodnevno građani posebno problemi sa računima, no vjerujemo da HAKOM u tom dijelu radu ono što je i njegova zadaća a to je da bude regulator tog tržišta. Ovo izvješće jeste zaista sveobuhvatno, kvalitetno razrađeno i jasno pokazuje sve aktivnosti HAKOM-a u 2013. Kao takvo nama je u klubu Hrvatske demokratske zajednice ovakvo izvješće prihvatljivo. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na vaše izlaganje imamo repliku poštovanog zastupnika Branka Vukšića.
Uvaženi kolega Borić, iako vas se ove zadnje rečenice gotovo da se nisu čule zbog galame u sabornici ja ću vam pokušat replicirat. Zapravo ovim brojkama koje ste iznijeli nema se što dodati, ali vi ste spominjali isto tako smetnje i ja sam u jednoj replici isto spomenuo smetnje TV prijema na području, na jadranskom području poglavito na otocima, Istri. I spomenuli ste petstotinjak protesta prema Talijanskoj republici. Međutim, to se može riješiti. Talijani se oglušuju na to pojačavanjem signala, pojačavanjem signala. Treba se boriti s onim sredstvima s kojima se oni službe. Neće mu ništa pomoći još sa petsto. Prije se govorio kad uđemo u EU onda ćemo to riješiti, nećemo riješiti i Talijani neće smanjiti signale. Prema tome ima i za to rješenje stručnjaci kažu. Ovo kad ste govorili optički kabel, rekli ste teško da će građani u ruralnim područjima i na otocima doći u skoro vrijeme do širokopojasnog pristupa internetu. Mi kad smo sklapali ugovore o telefonskim linijama, ja govorim o otoku Cresu tad smo sklapali ugovore da u roku od 5 godina treba povući kabel ispod zemlje jer se znalo da se ne može održavati. To je bilo prije 25 godina. Mislim da HAKOM ima itekako što raditi ovdje. Nije problem novac tamo, problem je izigravanje zakona, problem je u tome i što HAKOM dopušta izigravanje zakona. Jer Hrvatski telekom je trebao ispuniti ono što je radio. Radi se kriminal, ovo je kriminalno kako se ponašaju telekomi prema građanima.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa ovo izvješće HAKOM-a uvijek izazove određene i primjedbe i praktična iskustva građana pokazuju da naše tržište nije savršeno. Ono očito treba biti bolje i to je zadatak svih teleoperatera, svih ostalih operatera u drugim područjima da to dostignu u nekom razdoblju koje je ispred nas. Za to postoji agencija koja je za to i zadužena i po ovom izvješću ja ne mogu reći da oni nisu ništa radili. Znači ako su uputili i radili su mjerenja, kad govorimo o tim smetnjama na djelu Jadrana, i uputili 536 prijava talijanskoj administraciji, znači administraciji Republike Italije mislim da bi možda bilo uputno da budu i ti s druge strane korektni pa da barem kažu o čemu sredi. Mi znamo o čemu se radi, upadaju u naš spektar i sa jačim signalima ometaju naš signal. Međutim, ko će se s time boriti? Ja mislim evo neću ih odmaknuti od odgovornosti ali mislim da su učinili velik dio svog posla. I sad vjerojatno postoje i više razine politike koje bi u tom segmentu možda nešto trebala napraviti. Kad govorimo o komunikacijskog infrastrukturi mi znamo što imamo sada u RH i to ovdje piše "Trasa kabelske kanalizacije je 21 800 km, trasa kabela u zemlji je 26 300 kilometara, trasa nadzemne elektroničke komunikacijske mreže 33 000 kilometara." imao 210 000 stupova za elektroničke komunikacijske mreže. Rekao sam da raste broj GSM onih postaja i ove godine ih je, prošle godine ih je bilo 5077, rastu i oni ostali koje nisam navodio i ne mogu reći da tele operateri ne ulažu u taj sustav. Naravno sada dolazimo u drugi problem, građani se bune protiv toga i ne žele to imati blizu svojih domova, svojih stanova i kuća. Tu agencija opet je napravila svoj posao, međutim morat će se naći način da se zadovolji i korisnik a očito i da tele operater može nesmetano razvijati svoju mrežu.
Poštovane kolegice i poštovane kolege zastupnici sada ćemo uobičajeno zastati sa raspravom o temi koja je na dnevnom redu, Vraćamo se na temu koja je na dnevnom redu. Na redu je klub HNS-a i poštovana zastupnica Nada Turina-Đurić. Izvolite kolegice. Pričekajte neka se pospreme zastupnici.
Tko misli izaći nek izađe. Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, predstavnici HAKOM-a, kolegice i kolege. Pa ja bih najprije pohvalila izvješće koje je vrlo sveobuhvatno i iscrpno napravljeno, pa je evo i predsjednik Vijeća iskoristio punih pola sata za izlaganje kako bi nama sve te podatke koji su opsežni statistički podaci izložio i na predočenju ovog izvješća. Djelovanje HAKOM-a je u proteklom periodu ocjenjujemo bilo vrlo uspješno upravo temeljem ovog izvješća uzevši u obzir činjenicu da obično ono o čemu mi najviše govorimo kad govorimo o tržištu telekomunikacijskih i poštanskih usluga govorimo sa pozicije potrošača i obično govorimo kritično, naravno s obzirom na to da smo u konačnici uglavnom primatelji računa njihovih koji nas najčešće baš ne oduševljavaju jer su unatoč tržištu, unatoč konkurenciji još uvijek vrlo, vrlo visoki. Međutim, moramo istaći da je HAKOM u proteklom periodu uistinu poduzeo cijeli niz aktivnosti pogotovo ulaskom Hrvatske i datumom ulaska Hrvatske u EU u prilagodbi, odnosno u regulaciji tog tržišta ne samo ovog koji se odnosi na telekomunikacije nego i na poštanske usluge. Ono što bih ja još htjela HAKOM pohvaliti, ja mislim da je netko u svojoj raspravi također to već naglasio je izrazito dobra suradnja sa onim potrošačima koji se inače takvima ne smatraju, ali jesu. To su jedinice lokalne i regionalne samouprave, odnosno potrebe lokalne i regionalne samouprave upravo u okviru tog tržišta. Moram reći da ne samo ja iz svoje pozicije kao čelnica jedne lokalne samouprave, nego i cijeli niz drugih kolega mi je pohvalilo reagiranje HAKOM-a prilikom zahtjeva koje su jedinice lokalne samouprave prema njima upućivale, a većim dijelom se to upravo odnosi na zaštitu prava građana, ali i jedinica lokalne samouprave u odnosu prema operaterima i telekomunikacija, ali i poštanskih usluga gdje HAKOM uz pomoć i jedino uz pomoć HAKOM-a smo mogli i možemo dolaziti do nekih podataka koji vrlo često nerado operateri pogotovo ovi telekomunikacijski su voljni dati jedinicama lokalne samouprave. A jedinice lokalne i regionalne samouprave definitivno imaju pravo imati i određene prihode po osnovi toga što se operateri služe mrežom, ali da ne vraćamo tu priču u ona vremena kad smo razgovarali o DTK mreži znamo da još uvijek nismo riješili taj problem i da samo manji dio jedinica lokalne samouprave u jednom malom u stvari dijelu uspijevaju naplatiti jedan dio služnosti na toj mreži za koju se sporimo da li je naša ili je onim famoznim ugovorom o prodaji pripala T-Comu. Neki koraci su učinjeni. Ja se nadam da će s vremenom ipak i taj problem bit razriješen. Ali htjela bih samo skrenut pozornost i unutar ovog izvješća se to vidi. Naime, operateri su u ovom periodu 2013. a pretpostavljam da će se to vidjeti u izvješću za 2014. očito shvatili da je potrebna, da su potrebna snažnija i veća ulaganja [[Upadica Stazić: Kolegice i kolege, dajte budimo kolegijalni. Kolegica govori. Ako vas ne zanima pa možete izaći iz sabornice, ali nemojte je ometati dok govori. Hvala.]] Znači, primjetna su sve veća ulaganja i u opremu i u mrežu, a što se tiče samih operatera ali isto tako moram pohvaliti projekte na kojima radi HAKOM, ali radi i lokalna i regionalna samouprava, a to je unapređenje, odnosno uvođenje širokopojasnog interneta na rubne prostore, odnosno u regionalno zanemarene prostore sa tom mrežom u RH i pohvaliti projekte koji se na nekim mjestima zovu e-županija a na nekima nekako drukčije, a spomenuo ih je i gospodin predsjednik Vijeća konkretno Primorsko-goranska gdje se sve jedinice lokalne samouprave uključuju u projekt koji će razviti sustav širokopojasnog interneta, ali ne samo kao mrežu, nego i kvalitetniju uslugu. Znači mogućnost brzog interneta jer je to danas ključna stvar. Naime, mi mrežu imamo samo je pitanje koja joj je kvaliteta i koja joj je brzina što je direktna veza naravno i sa mogućnošću da razvijamo na određenim područjima i gospodarske djelatnosti i gospodarske aktivnosti. I mislim da je tu dosta napravljeno. Ja nisam sigurna da li HAKOM u narednom periodu vidjet ćemo vjerojatno iz izvješća za 2014. ali i za period za budućnost može iz vlastitih sredstava, iz prihoda dodatno ulagati u takve projekte jer čini mi se da je to jedna od šansi da ove neke dijelove Hrvatske o kojima su i kolege govorili otoci i rubni dijelovi regija u Hrvatskoj da postanu interesantni za potencijalne investitore i za, na koncu i osobni poduzetnički neki poduhvat. Nije rijetkost da ljudi rade vrlo, vrlo važne i vrlo složene poslove iz nekih udaljenih mjesta i servisiraju neke velike industrijske grane ili rade kao projektanti ili konzultanti itd. Znači, šansa sa razvojem širokopojasnog interneta mislim da je višestruka za područje cijele RH u smislu gospodarskog razvoja. Ono što želim i na početku sam rekla znači naglasiti HAKOM je regulator, HAKOM nije u poziciji da favorizira odnosno da radi na način da isključivo uzme stranu onoga čiji će rezultati biti bolji. Vidimo da pojedini operateri odnosno da ukupni prihodi operatera padaju u određenim segmentima što je bilo za očekivati, ne samo radi gospodarske situacije u našoj zemlji nego i u regiji pa ja bih rekla i šire. A isto tako i zbog napretka tehnologije koja se relativno teško prilagođava s obzirom na stvarno stanje ulaganja i mreže koju imamo. Znači, ovaj prijelaz na sve veće korištenje internetskih usluga koje je naravno proizvelo pad kod ovih standardnih usluga znači govornih usluga. Većina nas pretpostavljam već ima nepokretnu mrežu i koristi fiksnu mrežu gotovo ništa odnosno samo onoliko koliko je nužno da koristi i nepokretnu Internet mrežu. Znači, jedan dobar dio nas bi vjerojatno već sutra otkazao sve fiksne telefone da mu nisu vezani uz neku drugu vrstu usluge. I sasvim je realno da u narednom periodu će to još više padati, a pogotovo sa napretkom tehnologije koja će dati mogućnost da se na neke druge načine ta komunikacija odnosno ta usluga izvrši. Nisam stručnjak ali pretpostavljam da će vrlo brzo razne bežične metode prijenosa podataka de facto proizvesti to da će neke od tih usluga gotovo i nestati pa se ne treba čuditi da na tom tržištu upravo ta usluga pada i da je ukupan pad u ovom trenutku takav kakav jest, nije prevelik. Jer moram napomenuti ovdje se radi o ogromnom tržištu, radi se ukupno kad govorimo o poštanskim uslugama i telekomunikacijskim uslugama o više od 13 milijardi kuna prihoda onih koji obavljaju te usluge. I sigurno da je interes nas ovdje, RH naravno, da HAKOM na takvom jednom snažnom, moćnom, utjecajnom tržištu odnosno onih koji učestvuju u tom tržištu bude prije svega onaj koji štiti potrošača građanina ali i sve učesnike u tom tržištu što su i samouprave i druge institucije da nas štiti na način da nas ne dovode u poziciju da smo od njih ovisni i da ne možemo prekidati i raskidati ugovore, da ne možemo kontrolirati njihove račune, njihove greške koje se mjere milijunima u lipama ispadaju naravno opet milijuni. A puno je bilo slučajeva da se nažalost ustanovljavalo da su takve greške bile. Koliko su one bile namjerne ili nenamjerne o tome će vjerojatno netko drugi donijeti sud. Vrlo kratko o poštama. Ono što naše građane najviše zanima vezano za pošte, a vi ste tu i u izvješću dosta opsežno o tome izvijestili to je vezano za poštanske urede. Naime ta tradicionalna usluga koju naši građani svi naravno gledaju pa čak ja bih rekla i sa jednog konzervativnog emotivnog stanovišta da mjesto kao takvo i najmanje mjesto, pitanje je da li postoje i ako nema neku malu školu, poštu i crkvu? Mislim da unatoč tome što je ova tehnologija išla toliko naprijed i što imamo sve ove mogućnosti raspolaganja sa elektroničkom opremom kojom možemo komunicirati vrlo brzo i efikasno međutim ona ipak pripada jednoj mlađoj generaciji. Mi nažalost upravo u tim regijama koje su rubne imamo najviše starijeg stanovništva. Znači to je stanovništvo koje nije u mogućnosti bilo savladati sve tehnike i tehnologije kako bi moglo kvalitetno komunicirati a još manje plaćati račune internetom ili tako nešto. Znači, ti poštanski uredi koji pokrivaju cijelu Hrvatsku, koji su u svakom i najmanjem skoro mjestu mislim da se trebaju vrlo oprezno zatvarati i mislim da tu i HAKOM ima utjecaja. I u razgovorima sa Hrvatskom poštom mislim da to vrlo oprezno i sa vremenom treba napraviti kvalitetnu analizu što i kada zatvarati da ne bi jedan dio našeg stanovništva potpuno isključili iz određenih mogućnosti odnosno iz onoga što je ključno, a to je da je jedna takva usluga koju nudi Hrvatska pošta počevši od plaćanja računa preko slanja pisma ili dobivanja pisma da ne nestane jednostavno zbog toga što će tržište to odrediti da tako mora biti. Tu smo napravili puno, donijeli smo ovdje i zakon koji štiti Hrvatsku poštu, međutim mislim da ne bi bilo dobro da pregazi se preko toga samo metodom tržišta i isključivo metodom tržišta i komercijalnog uspjeha Hrvatske pošte. Pohvalila bi i evo tu je kao to jedan ustvari detalj zabilježeno uvođenje hakometra. Mislim da je tu bilo jako puno primjedbi naših građana odnosno korisnika a to je upravo ovo što sam prije rekla kvaliteta internetskih veza, brzina internetskih veza i očito je da će potrebno biti stvoriti što veći pritisak na ulaganje u tu mrežu kako bi danas sutra ta kvaliteta zadovoljavala standarde i za koju ćemo mi onda dobivati i račune koji su adekvatni onome što je isporučeno, odnosno što je ugovoreno. I jedna samo mala, mala primjedba negdje na jednoj stranici u sažetku imate kraticu za ministarstvo koje je vama nadležno, znači vama je nadležno Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture a ovdje je kratica Ministarstva mora, prometa i infrastrukture. Znači ministarstvo je promijenilo naziv u međuvremenu. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo poštovani Mladen Marelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegica Nada vi ste rekli što je brzi Internet i ove stvari. I na velikom djelu Korčule svako nevrijeme nam nosi velike štete. Znači financijske štete domaćinstvima jer svako nevrijeme, grom dolazi do oštećenja ne samo sistema telefona nego komplet i televizijskih prijemnika jer su više-manje svi priključeni na Internet pošto je predjel, što smo maloprije govorili teškog gledanja TV programa radi konfiguracije samih mjesta i talijanskih mreža koje su dosta jače, tako da dolaze velike štete u prosjeku da dođe po 1000 kuna svaka grmljavina određenim familijama. Ja bi molio i HAKOM da pogleda i da se područje Korčule i da se izvrši kontrola preko toga kolike štete nastaju i kolike su intervencije samih korisnika, odnosno pružanja usluga partnera koji interveniraju po terenu. Ali te štete koje nastaju niko ljudima ne nadoknadi i to je stvarno već ozbiljni problem nastaje. Hvala.
Hvala. Odgovor. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa ja u svojoj raspravi nisam možda još rekla jedan detalj koji, da u pravu ste naime u cijelu mrežu se u jednom trenutku prestalo dovoljno intenzivno ulagati a pogotovo na nekim rubnim područjima gdje nije bilo interesa, komercijalnog interesa operatera. Međutim, ovo što sam spomenula da pojedine i regionalne samouprave idu u aktivnost, ustvari izgradnja svoje vlastite mreže, odnosno mogućnosti da tu mrežu daje operaterima ali najsuvremeniju, znači da se polažu kablovi koje ćemo danas sutra onda moći pojedinim operaterima dati na služnost baš zbog ovoga što imamo u ovom trenutku dvojbeno što je čije i što tko mora, da li mora ili ne mora ulagati, odnosno da li mora platiti ili ne mora platiti. Te mogućnosti su otvorene, otvorene su i mogućnosti da se takvi veći projekti i zahvati ulaganja u takvu infrastrukturu odrade preko fondova EU. I mislim da bi tu trebala biti lokalna i regionalna samouprava proaktivnija na nekim mjestima nego što jest u ovom trenutku jer bi naravno uvođenjem te nove infrastrukture i nove tehnologije svi ti nekakvi nadzemni kablovi i sve to što imamo a nije danas onako kako bi trebalo biti bilo najsuvremenije, najmodernije položeno na način da atmosferske prilike ne utječu na kvalitetu usluge odnosno uopće nedostupnost nažalost usluge što je čest slučaj u dobro dijelu Hrvatske pogotovo tamo gdje nije bilo komercijalnog interesa da se u to ulaže. Evo, pa moja preporuka je da se angažiraju i lokalne i regionalne samouprave na tim projektima.
Hvala. Sljedeća replika Branko Vukšić. Izvolite.
Uvažena kolegice Turina-Đurić, evo ja ću krenut od ovog zadnjeg što ste sada govorili. Gledajte i prije su se spominjali europski fondovi. Postoje obaveze tele operatera iz ugovora iz bivše države. Znači i kada smo uvodili telefonske linije u vrijeme prije 20, 25 godina već je tada nadzemni kabel su bili prošlost. Znači to je jedna stvar. Druga stvar, naravno da postoji se može riješiti ometanje TV signala. Danas imate kabelske televizije koje su dignute gore na satelit i preko satelita vi dobivate, ali to trebate plaćati 80 ili 100 kuna više. Znači da biste javnu televiziju gledali morate javnoj televiziji plaćati, a protuustavno je plaćati ono što ne možete dobiti uslugu. Pa prema tome oni koji ne dobivaju uslugu javne televizije ne bi trebali ni plaćati. Vi trebate još plaćati 80 ili 100 kuna zavisti ko je operater da biste imali preko satelita sliku javne televizije. I naravno da je evo koliko je meni rečeno da je u eksperimentalnoj fazi da će Internet uskoro biti isto tako preko satelita pa će biti. Ali isto tako kad je nevrijeme vi isto gubite tu sliku i preko interneta kada imate kabelsku televiziju. Optika jest rješenje za otoke. I stupanje na tržište bi trebalo uvjetovati pokrivanjem i ruralnih dijelova i otoka. Da li je to tržišno, je tržišno postaviti takve uvjete, izboriti se, neko će reći mi smo u EU i EU je rješavala na različite načine istu nepokrivenost nekih svojih područja. Prema tome, ne možemo građane koji su na ruralnim područjima, koji su na otocima ne možemo svrstati u kategoriju, drugu kategoriju ili treću kategoriju građana.
Hvala. Odgovor. Kolegice Turina-Đurić izvolite.
Pa ja sam i rekla u svojoj raspravi i evo sad maloprije u replici kolegi Mareliću da u jednom dijelu će tržište riješiti naravno jel će biti komercijalni interes, neki ugovori koje trebaju ispoštivati operateri, o tome vjerojatno može nešto više i ulaganja na koja su se obvezali, o tome nešto više vjerojatno može reći gospodin Lučić. Međutim opet isti odgovor, znači u jednom dijelu gdje taj komercijalni interes da li će doći i kada će doći i realizirati neke od ključnih komercijalnih infrastrukturnih projekta teško je reći. Ali postoji mogućnost da se lokalna samouprava, država odnosno nadležna ministarstva u tome pokretnu značajnije i da krenu s tim projektima. Kao što znamo otvoreni su stvarno dosta veliki iznosi za mogućnost povlačenja sredstava, ali je pitanje da li ćemo mi uspjeti pripremiti kompletnu dokumentaciju. Znam da neki jesu već u dosta visokoj fazi te pripreme, a mislim da bi se onda i drugi trebali povesti za tim primjerima. Ja mislim da bi mi relativno lako, RH je relativno mala prostorno i mislim da ne bi trebao biti veći problem, ali naravno ovisi o nama. I tu onda možemo tu uslugu i kvalitetu te usluge osigurati barem u mreži, barem u infrastrukturi što je jedan od osnovnih preduvjeta da ta kvaliteta bude na području cijele Hrvatske približno jednaka.
Hvala. Marijan Škvarić, replika. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvažena kolegice, u vašoj raspravi naveli ste dvije stvari koje bih posebno htio istaknuti. Jedna je da ste napomenuli da moraju biti pokrivena prije svega mogućnost plaćanja naknade za DTK mrežu u okviru svih lokalnih jedinica samouprave. Gledajući u prosjeku ima ih jako malo. iz svog iskustva gdje to imamo ali pojedinačno si to nismo mogli ništa postići niti pomoći zbog toga što od nadležnih nismo mogli dobiti niti koliko dužina mreže, a o visini naknade apsolutno nismo mogli uopće se moći dogovoriti. Čak je bila i takva tajna da susjed koji je bio do nas dobio višu naknadu nego recimo neko drugi u tom dijelu. Tek uključivši županiju, a tu govorim o Varaždinskoj županiji, zalaganjem župana gdje smo svi zajedno sjeli za stol smo uopće mogli doći do određenog iznosa naknade koji i dan danas koristimo. Da li je to ona optimalna ili nije, to opet ne možemo reći da li zadovoljava svrsi. A zato kod onih koje uopće to nemaju kada govorimo ono za 10 godina puta jedinična cijena na godišnjoj razini to su veliki gubici koje lokalna samouprava u ovom trenutku ima, koje bi mogla dobiti i uložiti u nekakav svoj drugi razvoj. Druga stvar koju ste govorili, govorili ste o ukidanju pošte. Isto vezano uz onaj prethodni dio postavlja se na razinu ono uzmi ili ostavi ono što ti se nudi, nemaš nikakvih mogućnosti pregovora, baš na način da se gleda na tržišnom principu, a naročito u ruralnim … i na otocima pošte nisu rentabilne. Ali gledalo se samo za tržišni princip samo te jedine pošte, a ne na lokalnoj ili čak na regionalnoj razini. Istovremeno jedna pošta je imala puno veći dobitak, a nije se na neki način to htjelo uravnotežiti, nismo si mogli postići ništa i nažalost puno pošta na tim ruralnim dijelovima na otocima i recimo u brdsko-planinskim područjima je ukinuto, a znate da je tu staračko domaćinstvo i da u tom dijel itekako pošte ne bi bilo … … [[Govornici govore u isto vrijeme ne razumije se.]]
Vrijeme kolega Škvarić. Hvala. Odgovor kolegice.
Da kolega Škvarić razumijem potpuno vaše probleme odnosno ovo što ste vi naglasili i zato sam tako raspravljala jer sam i ja na čelu jedne lokalne samouprave. Pa nešto se je pomaklo od kada imamo HAKOM. Naša direktna komunikacija sa T-Com-om odnosno sa ključnim operaterima i naplatom služnosti te DTK mreže bila gotovo nemoguća nisu se apsolutno odazivali, odnosno dolazili su ako jesu dolazili s nekim podacima, nisu bili vjerodostojni. Međutim sada mislim da se ipak situacija mijenja, da smo preko HAKOM-a jer je HAKOM to tijelo kojeg se oni puno više boje nego bilo koje jedinice lokalne samouprave u ovoj državi. HAKOM na njihovo traženje oni su dužni nama dostaviti odnosno njima dostaviti podatke, a onda mi zajedno sa HAKOM uz njihovu pomoć možemo sa operaterima razgovarati o tome koliko bi bila naknada za korištenje te mreže. Naravno nismo baš u nekoj najboljoj poziciji da bi dobili ono što zaslužujemo odnosno koliko je uopće samouprava u 20, 30, 50 godina u to sve investirala jer tu postoji cijeli niz drugih problema oko rješavanja pitanja vlasništva nad tom mrežom, ali nešto se ipak uspjelo. To su mali pomaci ali vesele. Kažem da je pravi put da mi kao lokalne samouprave vezano za telekomunikacije stvaramo svoju vlastitu mrežu. Većina nas ne znam kroz razdoblje od 10 ili 15 godina će skoro sve prometnice u svojem općini i gradu prekopati i nešto na njima raditi pa je to prilika da počnemo raditi svoju vlastitu mrežu. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Mirela Holy. Izvolite.
hvala vam poštovani potpredsjedniče. Evo vidim da je većina dosadašnjih rasprava išla u pravu da će se podržati ovo izvješće. Ja neću prihvatiti ovo izvješće zbog toga što smatram da HAKOM odnosno Hrvatska agencija za poštu i telekomunikacije nije odradila svoju ulogu regulatornog tijela i to prvenstveno u dijelu koje se tiče pošta, a i što se tiče telekomunikacija imam dosta velikih prigovora. Ono što je moj također dosta veliki prigovor jest to da je danas 2015. godina, veljača a da mi raspravljamo o izvješću iz 2013. godine. Kada govorimo o telekomunikacijama pa i pošti govorimo ustvari o jednom području koje je vrlo dinamično, koje se jako brzo razvija, koje u velikoj mjeri ovisi o novim tehnologijama i nadogradnji novih tehnologija. I smatram da nije dobro da Hrvatski sabor o izvješću koje se odnosi upravo na ovo područje, odnosno na regulatorno tijelo za ovo područje raspravlja sa tako velikim zaostatkom. I ja se nadam da u budućnosti ukoliko želimo doista biti država koja želi ići u pravcu novih tehnologija, informatičkog društva nećemo u budućnosti raspravljati sa toliko velikim zakašnjenjem o ovakvim izvješćima. Kada govorimo o telekomunikacijama rekla bih da je HAKOM u ovom području koliko toliko bio regulator a kada govorimo o tome da je koliko toliko bio regulator onda podrazumijevam da nije bio u potpunosti na daljinskom upravljaču od Vlade ili od kompanija. Ali je vidljivo da mi iz godine u godinu ustvari zaostajemo u odnosu na dosta veliki broj razvijenih država a prije smo se mogli ponositi sa time da smo bili s obzirom na Hrvatsku i razvoj Hrvatske dosta napredni u smislu telekomunikacijskih tehnologija. Zbog čega je tome tako? Pa ja mislim da postoji cijeli niz razloga ali ako govorimo o recimo onoj kompaniji koja je prije bila državna kompanija odnosno o HT-u u razgovoru sa ljudima koji su stručnjaci za ovo područje rekla bih da se radi o tome da se radi na maksimizaciji profita odnosno na cijeđenju limuna a ne radi se puno na ulaganju u nove tehnologije a pogotovo u onim područjima koja nisu baš komercijalno u tom dijelu isplativa. Pa danas imamo slučajeve da ne u tako neurbanim dijelovima Hrvatske naši građani nemaju pristup ustvari novim tehnologijama, informatičkim tehnologijama, imaju jako velike probleme u korištenju interneta bez obzira da li se to radi o DTK mreži ili se radi o mobilnoj mreži. Činjenica jest da se Hrvatska može pohvaliti sa dosta velikim brojem hotspotova odnosno onih mjesta na kojima se može besplatno surfati ali mislim da to nije dovoljno u odnosu na ukupni tehnološki razvitak pogotovo kada se zna da je moderni razvoj u jako velikoj mjeri upravo ovisan o brzom prijenosu i kvalitetnom prijenosu informacija. Kada govorimo o pošti mislim da je tu prilično loža i da HAKOM ovdje uopće nije regulator i imamo veliko zaostajanje za drugim državama i tu sada ja neću govoriti samo u odnosu na razvijene države ili one države koje su puno naprednije od nas i u tehnologijama i u pošti i u svemu nego čak i u odnosu na susjedne države. Na primjer u odnosu na Bosnu i Hercegovinu i na Srbiju koje npr. imaju dosta razvijenu uslugu hibridne pošte. Žalosno je da u Hrvatskoj nažalost pošta, hrvatske pošte kada im se obratite sa zahtjevom da vam pruže takvu uslugu moraju odgovarati ili odgovaraju negativno. Ja mislim da je to apsolutno nedopustivo. I mislim da bi tu regulator ipak trebao napraviti dosta toga da se u Hrvatskoj ne događa takva loša situacija. Konkretan primjer mi smo kao stranka htjeli našim članovima slati jedan dopis, korištenjem usluge hibridne pošte. Obratili smo se naravno hrvatskim poštama, rezultat je bio poražavajući. To nije bilo prije 2 godine, to je bilo prije nekoliko mjeseci. Također pretpostavljam da je dobar dio naših kolegica i kolega tu u Saboru zaprimio predstavku koja je doduše stigla sa anonimnog maila od zaposlenika HAKOM-a koji su upozorili na vrlo loše odnose koji vladaju unutar agencije. Tu se govori o nezakonitim otkazima, govori se o mobingu, govori se o progonu sindikalista, govori se o nepotizmu. Regulatorne agencije bi u svakom slučaju trebale biti iznad prosjeka i presjeka kako da kažem tijela drugih zato što na neki način moraju regulirati odnose u ovako važnim područjima. I smatram da je predstavka koju smo zaprimili prilično zabrinjavajuća. I bilo bi dobro kada bi se na kraju krajevi ljudi koji ovdje brane ovo izvješće mada se pretpostavljam to ne odnosi samo na razdoblje 2013. godine na koju se ovo izvješće odnosi osvrnuli i na taj dio dakle odnosa unutar Hrvatske agencije za poštu i telekomunikacije. Jer ukoliko postoji nepotizam onda se može postaviti i pitanje da li je takva struktura unutar agencije uopće u mogućnosti odrađivati ulogu kvalitetnog regulatora u ovako važnom području. Evo ga, ja neću duljiti, kao što sam rekla na samom početku, ja neću prihvatiti ovo izvješće zbog toga što smatram da HAKOM nije regulator i da ne regulira odnose, da smo u posljednjih nekoliko godina nažalost počeli zaustavljati u tehnološkom razvoju kada govorimo o telekomunikacijama. Tu je bilo dosta govora o tome kakva je situacija sa poštama. Evo ga i meni su se obratili ljudi sa Šolte koji nisu bili u stanju dobivati poštu duži broj dana odnosno tjedana zbog toga što jednostavno nije bilo poštara u tom mjestu. Ako se netko razboli dolazi se do vrlo velikih problema. Ljudi ne dobivaju svoje mirovine niti ostalo. Mislim da je to apsolutno neprihvatljiva situacija u ipak državi koja je članica Europske unije i ja bih apelirala da se u sljedećim godinama, odnosno u ovoj godini radi bolje na području reguliranja usluga.
Hvala. Imamo jednu repliku, Branko Vukšić. Izvolite.
Uvažena kolegice Holy, da, svi smo primili ili barem vi ste primili vidim, ja sam primio jednu predstavku zaposlenika. Ne volim kad su anonimke u pitanju jer mislim da je to kukavičluk u pitanju zbog toga što treba se potpisati, treba kažu riskiraju posao, svi mi riskiramo svoj posao kad govorimo javno i kad kritiziramo nekoga Ali ipak ja ću inzistirati na ovom da poslije gospodin Lučić kaže, mada nas je on pozvao da dođemo u HAKOM, da kaže ovdje u Saboru da li je to istina da se plaća 24 eura kvadratni metar najma prostora i zbog čega, ako je istina zbog čega se to radi jer znamo koliko košta najam prostora u Gradu Zagreba, višak prostora, sve ono što piše u onoj predstavci, a to smo ugovorili prije dvije godine gdje je bila puno šira rasprava o tome. Ovo što ste vi govorili da, ja se slažem s vama. Teleoperateri ništa ih ne sili da bi ulagali. Žele što više profita u što kraće vrijeme. To smo svjedoci toga. Mi nikad kad prodajemo tvrtke, naročito kad smo '90.-ih godina prodavali tvrtke, kad smo 2000. prodavali tvrtke nismo obvezivali onoga tko je kupovao tvrtke, nismo obvezivali onog tko je došao na hrvatsko tržište kako će se ponašat prema radnicima, kao da nam je to bilo nevažno. Mi smo njima rekli evo tu vam je narod, tu su vam radnici, radnike stjerajte na ulicu, narod opljačkajte. Tako rade teleoperateri danas. Mi još plaćamo najskuplje ili među skupljima smo usluge, loše usluge, imamo loš internet u odnosu na druge. Da li je HAKOM na daljinskom upravljaču Vlade i kompanija? Ako je to tako kao što ste i vi rekli, a ja to sumnjam, na nečijem daljinskom je.
Hvala. Odgovor, kolegice Holy izvolite.
Poštovani kolega, pa ja se ne mogu u potpunosti složiti sa vama da ljudi koji jesu zaposleni u takvim tijelima i koji se obraćaju nama imaju jednaku odgovornost kao mi. Naš posao je da govorimo u ime tih građana i zbog toga je naša obaveza po mojem mišljenju da kažemo ono što smo dobili kao informaciju. Naravno da je činjenica da svaku informaciju treba na neki način prihvatiti sa određenom zadrškom, ali upravo je zbog toga posao saborskih zastupnika da govore i zbog toga imamo na kraju krajeva i zastupnički imunitet, odnosno da nas se ne može procesuirati ajde tako da kažem zbog onoga što govorimo na našem radnom mjestu, odnosno da nas ne mogu tužiti za klevetu. Ako bi se na taj način uspoređivali sa običnim uvjetno rečeno građanima mislim da bismo došli u prilično apsurdnu situaciju i da građani imaju pravo od nas očekivati i diskreciju, a na kraju krajeva postoji i mogućnost da se malo provede i anketa unutar onih ljudi koji rade u takvim tijelima pa da se provjeri da li je baš apsolutno sve besmislica i neistina kao što se piše.
Hvala. Dalje za raspravu Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ja želim malo otvoriti jedno područje o kojemu dosad nije bilo govora, a tiče se zaštite korisnika, tiče se zaštite zdravlja korisnika telekomunikacijskih usluga, da budem precizniji. Meni se čini da bi HAKOM trebao imat tu aktivniju ulogu jer on sudjeluje u procesima u kojima se dopuštaju telekomunikacijskim operaterima i postavljanje antenskih stupova čine se prema uredbi iz 2012. godine. Što to konkretno znači na terenu? Postoje doista mnoge nezavisne studije danas već napravljene u svijetu koje nisu financirane od telekomunikacijskih operatera, a koje jasno daju do znanja da je riječ o vrlo štetnom zračenju za ljude, govorim o baznim stanicama ukoliko su one postavljene u blizini naseljenog mjesta. Govori se negdje o opasnih 400 metara oko baznih stanica. Govorim o činjenici da je to znanstveno dokazano i da možete pročitat na internetu sve te činjenice. U Hrvatskoj imamo već u nekoliko gradova prosvjede zbog postavljanja baznih stanica i nažalost imamo činjenicu da je Hrvatska jedina zemlja u Europskoj uniji, jedina država u Europskoj uniji u kojoj ne trebaju građevinske dozvole za postavljanje ovakvih stanica zato što su proglašeni jednostavnim građevinama. Jedna je od četiri u kojima ne treba javna rasprava i u kojima ne treba dopuštenje jedinica lokalne samouprave za isto. Ministarstvo graditeljstva, konkretno jedan slučaj u Dubrovniku. Na jednoj zgradi koja je smještena usred naselja i koja je manje od 200 metara udaljena od škole postavljena je 21 bazna stanica. Krajem 2011. godine ministarstvo je izdalo rješenje o uklanjanju svih tih baznih stanica s te lokacije. Rješenje na koje nije moglo biti više ni žalbe, dakle trebalo se uklonit, međutim dolaskom ove vlasti to rješenje se nije izvršilo. Ja sam postavio svoj upit bio i ministrici gospođi Mrak-Taritaš i kroz zastupničko pitanje na aktualnom satu. Ona je obećala da će se krenuti sa rušenjem takvih građevina, odnosno uklanjanjem negdje u 11. mjesecu, 10.-11. mjesecu prema njenom odgovoru prošle godine. Međutim, te bazne stanice i danas su na tom mjestu. Prema nekim istraživanjima najviše utjecaja ima na djecu upravo ta vrsta elektromagnetskog zračenja, pogotovo ako se još djeca koriste samim mobitelima i nažalost u porastu su maligna oboljenja prema ovim istraživanjima koja se mogu pronaći na internetu. Ja bih samo podsjetio javnost da se zapravo nalazimo u jednom razdoblju koje je relativno po godinama blizu pronalaska i početka uporabe mobitela, odnosno tehnologije i da je vrlo teško zapravo u kontinuitetu doći do pravih rezultata stvarne štetnosti ovog zračenja. Samo da podsjetim sve nas zajedno da su nedugo nakon otkrića rendgen zraka u upotrebi u SAD-u za depilaciju, za razno razne svakodnevne stvari bili preporučivani aparati sa rendgenskim zračenjem, dakle za svakodnevnu kućnu uporabu, za depilaciju. Dakle, to je bilo nekoliko godina nakon otkrića rendgen zraka. Mi danas znamo koliko su opasne rendgen zrake i koliko štetno utječu na organizam. Ja se bojim da će, na žalost, doći do onoga što predviđaju određeni znanstvenici, a to je do porasta malignih oboljenja, posebice glave već uskoro, a neki istraživači, znanstvenici govore da je već došlo do određenog postotka povećanja malignih oboljenja glave u Hrvatskoj već sada. Svakodnevno me zovu ljudi nakon što sam postavio pitanje u Saboru, zvali su me ljudi iz Opatije, obraćali mi se i preko e-maila i preko našeg kluba, iz Zagreba na nekoliko lokacija je već bilo prosvjeda itd. Imate i situaciju da pojedini stanovnici Zagreba nesvjesni vjerojatno opasnosti koja je u pitanju iznajmljuju krov svoje kuće tele operaterima koji bez ikakvog problema, jer ne trebaju suglasnosti susjeda postavljaju bazne stanice na kuće koje su udaljene možda pet ili šest metara od prozora susjedne kuće. I reći da elektromagnetsko zračenje da se najviše odražava na temperaturu, odnosno da se apsorbira kroz toplinsku energiju mislim da danas nije ozbiljno, a takve izjave imamo na stranicama tele operatera. Ja mislim da bi HAKOM trebao doista stati u zaštitu zdravlja hrvatskih građana zajedno sa Ministarstvom zdravlja, zajedno sa Ministarstvom prometa i veza, zajedno sa svim institucijama koji zajedno naravno sa Ministarstvom graditeljstva koji imaju bilo kakve veze sa postavljanjem ovih stanica. Nitko nije protiv toga da se tehnologije koje su napredne koriste, međutim ne na štetu zdravlja građana. Bazne stanice se mogu postaviti na sasvim druge, mogu se postaviti negdje na brda, dakle zavisno od konfiguracije terena, ali nikako među, unutar gusto naseljenih područja tamo gdje žive ljudi, gdje obitavaju više vremena itd. Dakle, jednostavno nešto što je apsolutno neprihvatljivo. I druga stvar, u Hrvatskoj je dozvoljeno koliko ja znam 40 mikro … [[Govornik se ne razumije.]] U Njemačkoj je ta granica 100, međutim u Švicarskoj je 1 mikro ... [[Govornik se ne razumije.]] dozvoljen, jedan. Dakle, 40 puta manje je dozvoljeno u Švicarskoj zračenja nego u Hrvatskoj, 40 puta. Jesu li Švicarci možda gluplji od nas, pa oni se više štite sa jednim mikro testom. Dakle, možda ovo direktno nije vama. Ja koristim, ja se ispričavam, možda direktno nije vezano uz vaše područje djelovanja. Međutim, postoji jedan dio koji govori o zaštiti korisnika, pa mislim da bi bilo dobro da se povede ta rasprava. Obećala je i ministrica Mrak-Taritaš da će povesti raspravu o tome gdje se postavljaju te bazne stanice. Na žalost, svakodnevno sasvim sigurno da se ne događa u praksi ono što želimo i vidimo da je zapravo navala svih tih postavljanja baznih stanica i svugdje po Hrvatskoj i vidimo sve veći otpro građana što je dobro. Znam da i postoji i Udruga za zaštitu od elektromagnetskog zračenja u kojoj sudjeluju stručnjaci. Isto su diplomirani inženjeri ili su doktori znanosti, dakle znanstvenici. Nisu to ljudi koji ne znaju o čemu se radi. Dakle, ako se Švicarska zaštitila na način da je dopustila samo jedan mikro … [[Govornik se ne razumije.]] a u Hrvatskoj je to 40 puta veća granica, onda se postavlja pitanje u čiju korist mi radimo i zašto smo dopustili zapravo da se te bazne stanice postavljaju bez građevinskih dozvola. Jednostavne građevine mogu se postaviti na bilo koju kuću, na bilo kojem krovu. Imamo činjenicu doista evo pogledajte na internetu. Samo što se događa evo po Zagrebu imate najmanje na tri lokacije imate prosvjede građana, svakodnevno prosvjeduju jer ne žele da u blizini njihove djece, u blizini škola, vrtića itd. i njihovih kuća budu bazne stanice što je sasvim u pravu. Kažem u Dubrovniku je 21 bazna stanica koja ima rješenje o uklanjanju od 2011. godine. Do dana današnjeg nisu uklonjene. To jednostavno postavlja se pitanje tko vlada Hrvatskom. Korporacije, tele operateri? Tko vlada Hrvatskom? Ili će RH poštivati svoja rješenja koja donesu njena ministarstva, dakle to isto ministarstvo je donijelo rješenje o uklanjanju i na žalost ništa se nije dogodilo. Evo ja molim vas da se i vi uključite. Ovo je tema koja je ja mislim od itekako velikog značaja za hrvatske građane, za njihovo zdravlje i to je područje u kojem ćemo trebati ja se nadam i otvoriti i širu raspravu i u Hrvatskom saboru i naći najbolja rješenja s jedne strane kako koristiti tu tehnologiju, ali s druge strane kako zaštititi zdravlje naših sugrađana. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku, Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi kolega Matušić, ova zadnja rečenica koju ste izrekli ili predzadnja rečenica vjerojatno da znate vi sami odgovor tko vlada Hrvatskom. Tko je vladao i prije, tko vlada? Pa naravno tko vlada svijetom, ne vladaju vlade. To su naivne pretpostavke da vladaju vlade. U potpunosti se slažem o svemu ovom što ste govorili o zaštiti građana. HAKOM i jest tu da i sve državne institucije da zaštite građane, međutim i ono pitanje sad koje sam prije postavio ili vi koje ste postavili tko vlada Hrvatskom znači interes je na prvom, profit. Nema veze, može se sto kancerogenih stanica negdje nastaniti, to građane će ubiti, ali nema veze, profit je važan jer taj koji će dobiti taj profit ne stanuje tu. A država kaže nema pljačkaj, uzimaj. To je činjenica, gola činjenica. Ja ću malo samo zlo koristiti da pojasnim što sam htio reći o kukavičluku. Znate da je privilegija raditi u agencijama, kažu ljudi i u državnim službama je privilegija raditi jer su sigurne, sigurne su plaće. U ovoj predstavci koju smo mi dobili čak nije ostavljena adresa da se kaže nemojte moje ime, i nikad ne spominjem ovdje ime jer sad toliko bi povjerenje trebali imati u saborske zastupnike, javite se na taj i taj telefon, nije. Ovdje postoji ne znam na gospodina Lučića itd., zato ja i nisam šire govorio o tome jer nije potpisano, jer treba toliko i u saborske zastupnike imati a i nije baš pristojno ovdje održati bukvicu pa otići iz Sabora i predstavljati se zaštitnikom radnika kad to nisi. Hvala.
Hvala. Odgovor, kolega Matušić izvolite.
Pretpostavljam da se ovaj dio odnosio na kolegicu Mirelu Holy, kolega Vukšić. Ali slažem se s vama da u nekim državama vlade ne vladaju nego vladaju neke korporacije ali ne u svim, ne u svim naravno. Ja ne želim da to bude Hrvatska. Ali ovo su primjeri koji pokazuju snagu teleoperatera, ovo su primjeri. Kad imate rješenje ministarstva koje to isto ministarstvo nije sposobno provesti i to 4 godine, o uklanjanju 21 bazne stanice. Dakle, to su takvi primjeri. I još bih dodao što se tiče zdravlja, bio je jedno istraživanje vezano za pčele u Europi. Imate u British Telegrafu, provjerite British Telegraf, dakle dokazali su znanstveno da direktno dakle signali mobitela i elektromagnetska zračenja baznih stanica i mobitela utječu na pčele i ubijaju ih. I imamo sve manji broj pčela u svijetu što dovodi u opasnost poljoprivredu itd., da ne govorim koliko je značajna pčela za gospodarstvo svijeta. Bez pčele skoro da ne bismo i opstali zbog oplođivanja itd. Dakle, imate jasno znanstveno dokazano da direktno utječe na smanjenje populacije pčela. E sad zamislite, ljudski organizam se smatra najsavršenijim premda puno toga možemo naučiti i od pčele i od mrava itd. a zamislite koliko utječe na ljudski organizam, on svašta može podnijeti ali u jednom kontinuitetu pitanje je koliko može podnijeti. Prema tome, budimo ozbiljni prema ovom problemu jer on doista zahtjeva brze odgovore, stručna znanstvena istraživanja koja će neovisno utvrditi stvarnu istinu, a ja mislim da i medicinska struka mora dati svoje mišljenje o ovome, nikako ne prepustiti tome da se teleoperateri promoviraju kroz svoje kanale i da nas uvjeravaju da nije štetno a svakog dana vidimo da je štetno.
Zahvaljujem. Završno, izvolite predsjedniče vijeća gospodine Lučić.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Zahvaljujem na vašim komentarima, prijedlozima za poboljšanje kao i pitanjima, posebno pohvalama. Sigurno svi ovi vaši komentari bez obzira u kojem smjeru su išli su smjernice za daljnji rad HAKOM-a, daljnji izvrstan i uspješan rad HAKOM-a kao što je bio i u prošlosti, kao što je Sabor i dosada ocjenjivao, a mi ćemo se i ove godine truditi ispuniti očekivanja Sabora i svih građana RH te ispuniti naše zadatke i ciljeve uključujući i tržište … usluga za koje smo od ljeta prošle godine nadležni. Gospođama i gospodi saborskim zastupnicima koji su postavili pitanja, a nisu sad trenutno tu onda neću odgovarati usmeno nego pismeno. Gospodinu Matušiću ako imate vremena mogu vam da ne bih sad koristio ovo vrijeme obrazložiti usmeno što smo sve napravili u tom području, slažem se da je vrlo bitno to područje i da je tu HAKOM jedan od čimbenika koji treba djelovati skupa sa drugim institucijama RH kako bi se spriječilo ne samo negativne posljedice na zdravlje nego i strah ljudi o mogućim negativnim posljedicama na zdravlje. Što se tiče smetnji iz Italije ja bih napomenuo još jedanput da sam u svom izlaganju za 2013. godinu rekao da je na snazi novi frekvencijski plan RH koji stupa na snagu 1. travnja 2015. Fond od 50 milijuna eura je za odštetu nakladnicima u Italiji tako da je to rješenje. Mi ne možemo nasilničkim postupcima kao što radi Italija prema nama postupati prema njima. Zajedno s drugim institucijama RH mislim da smo nešto uspjeli napraviti nakon dugog niza godina. Problem nije samo sa digitalnom televizijom, problem je zapravo od '45. godine samo što tada je bilo daleko manje nakladnika i te smetnje su bile manje izražene u priobalju Lijepe naše. Ako gospodin saborski zastupnik Vukšić želi možemo mu dostaviti daleko iscrpniji odgovor na ovo pitanje, a to vrijedi isto i za gospodina Matušića. Što se tiče suradnje sa jedinicama lokalne i regionalne samouprave to je upravo put u budućnost da i u područjima koja danas nemaju odgovarajuću razinu usluga preko fondova EU uspijemo ostvariti da taj jaz između razvijenog i nerazvijenog dijela Hrvatske bude što manji i da nestane uz napomenu da je HAKOM pravilnikom zabranio gradnju nadzemnih vodova u gradskom području. Međutim, normalno za ruralna područja troškovi su daleko veći. Tu suradnju sa … i regionalnom samoupravom mi nastavljamo. Što se tiče novih tehnologija tu smo sigurni da smo među vodećima u EU po uvođenju tih novih tehnologija. Problem je samo da li su te nove tehnologije dostupne svim građanima RH, tu je problem. Nisu dostupne u ovom trenutku svim građanima nego nažalost mi koji živimo u Zagrebu i visoko urbaniziranim sredinama imamo tu privilegiju da te nove tehnologije koje se primjenjuju istovremeno u Hrvatskoj kao i u svijetu dostupne su samo nama koji živimo u velikim gradovima u RH, a to je možda maksimalno četvrtina ili trećina pučanstva. Što se tiče komentara gospođe i gospodina saborskog zastupnika ja bih rekao u svezi rada i kojekakvih nekakvih nazovi anonimnih predstavki ja bih rekao da treba provjeriti informacije tko piše i zašto i ne širiti objede i podvale usmjerene protiv zakonitog rada HAKOM-a. Normalno, to je vaše pravo kao zakonskih zastupnika ali ja na objede i podvale ne namjeravam odgovarati kao što nisam niti u prošlosti nego se HAKOM, ponavljam, i dalje koncentrira na izvrsnost rada i na zadovoljstvo svih građana RH. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Branko Vukšić, izvolite.
Uvaženi kolega Lučić pa govorili ste, jedna rečenica ona dobro zvuči da se mi nećemo nasilnički ponašati prema Italiji kao što se Italija glede TV signala, ometanja kao što se Italija ponaša prema nama. Ovo traje godinama. Hoće li građani dobiti odštetu? Zbog čega ako vi imate takav stav, zbog čega se ne izborite, ne predložite, a mi se trebamo ovdje u Saboru izboriti jer to sam više puta govorio o tome, ali nije bila od većine zainteresirana za to. Zašto ne oslobodimo te ljude plaćanja TV pretplate primjerice, zašto netko plaća uslugu koju ne može dobiti? To je isto ko da dođete u birtiju i naručite gemišt i on kaže 5 kuna ali gemišt nećete dobiti. Mislim suluda situacija. Valjda ima i toga jer smo mi takva zemlja. Znači odšteta građanima i građani žele gledati hrvatsku televiziju, javnu televiziju koju plaćaju u tome jeste problem. Ja vas molim onda pisanim putem, ne treba sada, da odgovorite na neka od pitanja a to je pitanje prostora koliko kvadratnih metara, koliko je potrebno, znači vi kao odgovorna osoba, koliko se plaća, zašto se toliko plaća da mi onda pisanim putem, ako treba ja ću i pisanim putem vama postaviti pitanje. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo kolega Vukšić. Ja predlažem ipak da zastupničko pitanje pisano uputite formalno po proceduri i vjerujem da će se i više zastupnika interesirati. Odgovor. Izvolite.
Gospodine saborski zastupniče hvala na vašem komentaru i prijedlogu. Ja bih samo napomenuo da HAKOM kao regulatorno tijelo, neovisno regulatorno tijelo ima svoje ovlasti ali te ovlasti nisu neograničene. Ovi vaši prijedlozi koje ste vi rekli po pitanju odštete našim građanima koji ne mogu gledati televizijski program, sigurno da imaju svog temelja, međutim to nije u nadležnosti HAKOM-a. Ali mi ta pitanja možemo uz vaše prijedloge proslijediti onima koji su za to nadležni. A što se tiče ovih podataka na njih je odgovoreno više puta, prema tome mi možemo dostaviti sve te odgovore i DORH-ovima i svim mogućima koji su postavljali pitanja tako da je to sve vrlo razvidno. Imate u svim našim financijskim izvješćima od ranijih godina, budući da je prostor, ugovor potpisan 2010., možemo vam dostaviti i financijska izvješća iz 2011., 2012., 2013., 2014. i 2015. koje god hoćete godine. Tako da nikakav nije problem. Ali vrlo rado ćemo odgovoriti na ta vaša pitanja ako su konkretna. Samo molio bih da se ne izlazi sa nekim podacima koji nisu provjereni. Ako je pitanje koliko plaćam, koliko imamo prostora možemo dostaviti još i danas sve te podatke nema nikakvih problema.
Zahvaljujem. Frano Matušić replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo gospodine Lučić zahvaljujem se na ovome što ste rekli i drago mi je da HAKOM vodi brigu i o zaštiti zdravlja korisnika i da ste očito neke stvari u tom području radili, ali ja bih vas molio da mi pisano dostavite taj dio kako bih i ja mogao dalje iskomunicirati. Konkretno u Dubrovniku preko 2,5 tisuće građana je potpisalo peticiju za uklanjanje ovih 21 bazne stanice i njih apsolutno interesira isto što se događa generalno, a naravno ne samo po pitanju uklanjanja jer to smatram da nije vaš posao nego to isključivo Ministarstvo graditeljstva koje mora poštivati svoje rješenje, dakle svoje institucije. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Gospodine saborski zastupniče dostavit ćemo vam u ponedjeljak odmah pisanim putem samo mi recite poslije na koju adresu, e-mail pa nema problema.
Hvala lijepo. Ovime zaključujem raspravu. Zahvaljujem gospodinu Lučiću sa suradnikom i vama isto kolegice i kolege. Za danas ćemo završiti sa radom. U srijedu nastavljamo Prijedlog Nacionalnog plana razvoja kliničkih centara, kliničkih bolnica, klinika i općih bolnica u RH 2014.-2016. godine. Ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA 13,30 SATI.
Godišnje izvješće o radu Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije… … /Buka u dvorani./… Kad bi malo više slušali znali bi kako treba glasati. Godišnje izvješće o radu Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije za 2013. godinu. Rasprava je zaključena. U skladu s prijedlozima radnih tijela dajem na glasanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Godišnje izvješće o radu Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije za 2013. godinu." Molim glasujte. Molim rezultat. Utvrđujem da je izvješće prihvaćeno s 80 glasova za i 1 glasom protiv.