Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici. Kao što znate, prijedlog Zakona o željeznici je nedavno bio na prvom čitanju ovdje u HS-u te se nadamo da ste se svi upoznali s predloženim zakonom. Dopustite da vas na kratko podsjetim na najvažnije izmjene koje nam predloženi zakon donosi. Važećim Zakonom o željeznici, uređuju se, između ostalog načini i uvjeti obavljanja željezničkog prijevoza, tržište željezničkih usluga, upravljanje željezničkom infrastrukturom i uvjeti pristupa na infrastrukturu, načela i postupci koji se primjenjuju na određivanje naknada za željezničke usluge te dodjelu kapaciteta željezničke infrastrukture. Kriteriji za izdavanje i ukidanje dozvola željezničkim prijevoznicima, Konačnim prijedlogom zakona koji je danas pred vama, naše je nacionalno zakonodavstvo, potpuno se usklađuje s pravnom stečevinom EU s područja jedinstvenog europskog željezničkog područja, što se postiže sveobuhvatnim prenošenjem odredbi Direktive 2012/34 EU i Direktive 2016/2370 uz uspostavu pravnog okvira za provedbu Uredbe Europske zajednice br. 1370/2007 i Uredbe EU-a 2016/2338. Cilj europske željezničke politike ... [[Govornik se ne razumije.]] razvoj europskog gospodarstva pružajući visokokvalitetne pouzdane, sigurno i učinkovite usluge kroz uspostavu jedinstvenog europskog željezničkog prostora. Otvaranjem tržišta željezničkih usluga, osiguravanjem efektivne željezničke infrastrukture i otklanjanjem administrativnih i tehničkih prepreka. Radi ostvarenja spomenutog cilja donesen je 4. željeznički paket koji se sastoji od tehničkog i upravljačkog stupa. Upravljački stup transponiran je u konačni nacrt prijedloga Zakona o željeznici. Postizanje cilja otvaranja tržišta željezničkih usluga, odnosno otvaranje domaćeg tržišta željezničkog prijevoza putnika, ostvaruje se kroz izmjenu zakonodavnog okvira za upravljanje željezničkom infrastrukturom, prije svega uspostavljanjem pravila o neovisnosti upravitelja infrastrukture. Omogućuje mu se slobodan izbor između različitih organizacijskih modela, od potpune strukturne neovisnosti do vertikalne integracije, primjenjujući odgovarajuće zaštitne mjere, kako bi se osigurala nepristranost upravitelja infrastrukture u pogledu osnovnih funkcija upravljanja prometom i planiranja održavanja. Osnovne funkcije upravitelja infrastrukture su bitne za osiguranje pravednog i nediskriminirajućeg pristupa željezničkoj infrastrukturi a odnose se na donošenje odluka u pogledu dodijele željezničkih trasa i u pogledu određivanja i naplate naknade za korištenje infrastrukture, po čemu se isključuje svaki neprimjeren utjecaj na odluke upravitelja infrastrukture, u vezi s takvim funkcijama. Dodjelu prava otvorenog pristupa željezničkoj infrastrukturu, svim željezničkim prijevoznicima u svim državama članicama EU, u svrhu pružanja usluga željezničkog prijevoza, pod pravničkim ne diskriminirajućim i transparentnim uvjetima, uvođenje javnog nadmetanja za dodjelu ugovora o javnim uslugama u željezničkom prometu, … [[Govornik se ne razumije.]] ugovori o željezničkom prometu. Bitno je za istaknuti kako je uredba EU 2016/2338 propisano da nadležno tijelo države članice, konkretno Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, može odlučiti izrano dodijeliti ugovore o javnim uslugama za usluge javnog željezničkog prijevoza, ako smatra da je izravna dodjela opravdana odgovarajućim strukturni i zemljopisnim značajka dotičnog tržišta i mreže, a posebno veličinom značajkama potražnje, složenosti mreže, tehničkom i zemljopisnom izolacijom, te uslugama obuhvaćenim ugovorom. I ako takav ugovor može dovesti do poboljšanja kvalitete usluga ili isparljivosti ili oboje u usporedbi s prethodno dodijeljenim ugovorom o javnim uslugama. Za države članica u kojima je na dan 24. prosinca 2017. g. najveći godišnji opseg tržišta manji od 23 milijuna vlak kilometara i koji imaju samo jedno nadležno tijelo na nacionalnoj razini, te jedan ugovor o javnim uslugama, koji obuhvaća cjelokupnu mreža, smatra se da se ispunjavaju uvjeti određeni u 1. točci. RH ispunjava prethodno spomenuti uvjet, nabrojani se elementi primjenjuju na javne usluge željezničkog prijevoza putnika od 3. prosinca 2019. g. a trajanje ugovora dodijeljenih između 3. prosinca 2019. i 24. prosinca 2023. g. u skladu s prethodnom nabrojanim odredbama, ne smije premašivati 10 g. te se mogu nastaviti do datuma njihove valjanosti. Upravo s toga, RH, je s tragačkim društvom HŽ putnički prijevoz d.o.o. potpisala ugovor o javnim uslugama za usluge od općeg, gospodarskog interesa u javnu željezničkom prijevozu u RH, da je time ograničila predviđeno pravo pristupa uslugama prijevoza putnika. Nadalje kako bi se omogućilo putnicima pristup informacijama potrebnim za planiranja putovanja i kupnju karata unutar Unije, željeznički prijevoznik, koji pruža usluge domaćeg prijevoza putnika, će sudjelovati u zajedničkom informatikom sustavu i sustavu za izdavanje jedinstvenih karata, koje će uspostaviti zajedničko tijelo. Zajednički informacijski sustavi i sustavi za davanje jedinstvenih karata će biti interoperativni i ne diskriminirajući. Željeznički prijevoznici trebali bi doprinijeti razvoj takvih sustava, kojemu se omogućuje multimodalne i prekogranične mogućnosti, stavljanje na raspolaganje na nediskriminirajuću način i u interoperabilnom obliku svih relevantnih informacija potrebnih za planiranje putovanja i rezervaciju karata. Osigurati će se da takvim sustavima, da se sa takvim sustavima ne provodi diskriminacija među željezničkim prijevoznicima, te da se njima poštuje potreba za osiguravanjem povjerljivosti poslovnih informacija, zaštita osobnih podataka i usklađenost s pravilima tržišnog natjecanja. Uz do sada spomenutog, konačnim prijedlogom zakona, se predviđa da Vlada Republike Hrvatske s ciljem dugoročnog planiranja razvoja željezničkog sustava, donosi strategiju razvoja željezničkog sustava u RH, tj. sektorsku strategiju kojom se utvrđuju ciljevi, mjere, indikatori, uspješnosti provedbe i programi razvoja usluga željezničkog prijevoza, razvoja željezničke infrastrukture i upravljanjem željezničkom infrastrukturom. Također Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministarstva, s ciljem srednjoročnog planiranja željezničkog sustava, donosi, nacionalni plan razvoja željezničke infrastrukture, tj. nacionalni plan ŽI-a, nacionalni plan upravljanja željezničkom infrastrukturom i uslužnim objektima i razvoja usluga željezničkog prijevoza, tj. nacionalni plan upravljanja infrastrukturom željezničkog prijevoza koji se donose na razdoblje od najmanje 5 g. Na temelju nacionalnog plana ŽI-a, upravitelj infrastrukture, uz suglasnost ministarstva i središnjeg tijela državne uprave nadležnog za financije, donosi godišnji plan građenja, modernizacije, obnove i održavanja željezničke infrastrukture, koji je sastavni dio poslovnog plana upravitelja infrastrukture, iz čl. 20. ovog zakona. Kasnije vlasnik željezničke infrastrukture, zaključuje na razdoblje od najmanje 5 g. s upraviteljem infrastrukture, ugovor o upravljanju željezničkom infrastrukturom, o međusobnim pravima i obvezama u skladu s osnovnim načelima i parametrima iz priloga 4. konačnog prijedloga zakona. Upravitelj infrastrukture, dužan je uspostaviti informatički sustav za praćenje provedbe projekata temeljem nacionalnog plana ŽI-a i godišnjeg plana građenja modernizacije, obnove i održavanje željezničke infrastrukture, te realizacije i investicija u željezničku infrastrukturu koji sadrži podatke i dokumentaciju o svim projektima i investicija te njihovom statusu. Upravitelj infrastrukture, mora omogućiti ministarstvu, kontinuirani pristup informatičkom sustavu radi uvida u stanje projekata i investicija, u odnosu na tekst prijedlogu zakona, koji je prihvaćen u Hrvatskom saboru 8. veljače, tekst konačnog prijedloga zakona dorađen je i u nomotehničkom smislu. Svakako bi se zahvalili na konstruktivnoj raspravi koja se provela na sjednici povodom izlaganja Prijedloga Zakona o željeznici, no ona je ipak bila više usmjerena na općenito stanje željezničkog sektora u RH nego na sam sadržaj predloženog zakona. Međutim, odlučili smo prihvatit opravdan prijedlog uvaženog saborskog zastupnika Tomislava Lipoščaka koji je predložio da rokovi koji su vezani uz izradu pravilnika koji definiraju sam način izrade, sadržaj i metodologiju izrade sektorske strategije budu što kraći. Prema tome, zaključili smo kako nije potrebno navedeni sadržaj uredit pravilnikom jer se isti cilj puno brže transparentnije i ekonomičnije može postić samom izradom projektnog zadatka. Također, izmijenjen je članak predloženoga zakona kojim se uređuje financiranje željezničke infrastrukture, a vezano uz naknade koje se uplaćuju iz državnog proračuna po litri naplaćene trošarine na energente jer je usklađen sa Zakonom o trošarinama. Nadalje, s obzirom na to da se predloženim zakonom predviđa da inspekcijski nadzor nad provedbom ovog zakona provodi regulatorno tijelo odnosno HAKOM dio odredbi kojim se uređuje inspekcijski nadzor od strane HAKOM-a umjesto 1. srpnja 2019. stupa na snagu 1. siječnja 2020. Za provođenje poslova opisanih u navedenim odredbama potrebno je propisat prijelazno razdoblje za regulatorno tijelo, a radi proširenja nadležnosti i potrebnih organizacijskih promjena te je bila predviđena primjena tih odredbi 6 mjeseci nakon stupanja na snagu predmetnog zakona, a čime je donošenje bilo predviđeno do kraja 2018. S obzirom na to da se rok donošenja predmetnog zakona pomaknuo HAKOM je smatrao da je nužno pomaknuti i rok stupanja na snagu navedenih odredbi koje se odnose na nadležnost HAKOM-a te je njihova primjedba i uvažena. Hvala.
Imamo 7 replika, prvi je na redu kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo, uvaženi tajniče kažete da je ovo, ovim zakonom usklađeno apsolutno sa pravnim stečevinama naše zakonodavstvo o željeznici sa EU. Međutim, činjenica je da od Zagreba do Splita triba 6 sati ako nemate sriće doći sa vlakom, a svako 3, 4 dana ti ljudi koji kupuju karte za vlak moraju autobusom jer su kvarovi na infrastrukturi, tako da bi dobro bilo u ovome prvome članku navesti da naša, i ja predlažem vam, mogu napisati amandman, da naša željeznička infrastruktura bude turistička atrakcija, kao povijesna atrakcija, kao za vrime evo vestern filmova jer brže ćete doći biciklom od Splita do Zagreba nego vlakom. Znači čak i postoji alternativa, sad se dol u Splitu govore kupite kartu za vlak, a idete autobusom, znači toliko je uništena, a mi se ponizivamo u biti, vi se pozivate na zakonodavstvo [[Upadica: Hvala.]] koje ste prepisali od EU direktiva [[Upadica: Hvala vam.]] a katastrofalnu željeznicu imamo. Hvala lijepa.
Drugi je na redu kolega Lovrinović, izvolite.
Hvala, poštovani gospodine državni tajniče vi nas ovdje, donijeli ste direktive o usklađivanju sa EU, mi iz Stranke Promijenimo Hrvatsku tražimo da nas uskladite sa razinom brzine prijevoza u EU naših željeznica koje su jedne od najsporijih u EU. I drugo da nas uskladite sa razinom sigurnosti u prijevozu željeznicom sa onim u EU. Dakle, pozivam Vladu nemojte nam slati ovdje samo direktive i usklađivati nas sa stečevinama EU pravnim, napravite nešto konkretno za željeznicu za gospodarstvo. Sve su vlade i HDZ-ove i SDP-ove do sada gradile samo ceste, to je najskuplji prijevoz, željeznica je potpuno zapostavljena, time ste povećavali troškove prijevoza i gospodarstvu i nama putnicima. Dakle, ne donosite nam samo direktive, mi nismo, ne želimo biti ovdje ispostava Bruxellesa, već želimo odlučivati o najvažnijim pitanjima RH.
Želite? Ne. Onda idemo na kolegu Dausa, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče zaključak je zapravo, bar kod nas u Istri, da imamo zakon ali nemamo željeznicu. Sve je ovo lijepo i krasno, ali mi nemamo željeznicu 21. stoljeća, ljudi putuju preko 9 sati od Pule do Zagreba sa autobusnom vezom Lupoglav – Rijeka, teretnog prometa u Istri nema već dosta godina, a najpotentnija teretna pruga u Istri je nakon odrona već preko 10 godina zatvorena. I sad vas ja pitam, gdje je Istra u cijeloj to priči, ne postoji u niti jednom strateškom dokumentu ni plan i u ovom se zakonu navodi i sami ste malo prije rekli kako će Vlada donijeti sektorsku strategiju i nacionalne planove razvoja. Pa pita, hoće li željeznica u Istri napokon dobiti svoje zasluženo mjesto u toj strategiji i nacionalnim planovima razvoja. Hvala lijepa.
Izvolite odgovor. Završno, dobro. Kolegica Čikotić, izvolite.
Poštovani kolega, iznimno mi je drago što ste danas ovdje pa vas molim da mi odgovorite na pitanje, zadnje izvješće koje smo dobili o korištenju Europskih strukturnih investicijskih fondova je bilo sa 30.6.2017. godine, zanima me i iz njega je razvidno da 40 milijardi, 40 milijuna EUR-a Hrvatska je izgubila iz programa 2007.-2013. i jeste li utvrdili sve nezakonitosti, sve korekcije odnosno nepravilnosti te koliko će od 236 milijuna EUR-a na kraju Hrvatska koristiti sredstava iz omotnice 2007.-2013. Hvala.
Kolega Ćuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani podpredsjedniče, poštovani državni tajniče, mislim da ono što je rečeno u uvodnom izlaganju mislim da svi možemo pozdravit, svaki zakon koji će donijet efikasniju, dostupniju uslugu i prije svega zanimljivo našim korisnicima je ono što moramo podržati. Međutim, željeznica mora biti i omogućiti veću dnevnu mobilnost radnika, ona mora biti instrument i demografske obnove, ona mora dati mogućnosti da konkretno iz Slavonije, iz Osijeka odakle ja dolazim, ljudi mogu raditi u Zagrebu i živjeti u Osijeku, a ne da se svi prvo sele u Zagreb a sada i van Hrvatske. Ako to ovaj zakon, za ono što je ovdje rečeno, usklađivanje i omogućiti će pretpostavku, da, ali taj zakon, sam po sebi možda neće biti dovoljan, ako mi se ne odredimo strateški oko toga što su nam ciljevi i koja vremena želimo. Ja želim vjerovati da se može od Osijeka do Zagreba doći do sat vremena. Zahvaljujem.
Kolega Mišić, izvolite.
Hvala predsjedniče, poštovani državni tajniče. Usklađivanje zakona sa Europskim zakonom o željeznicama, ja bi se složio da je u redu, ali usklađivanje infrastrukture Hrvatske, sa europskim infrastrukturama, mi smo u debelom, debelom zaostatku. Sramotno je da mi u 28 g. nismo napravili ni jednu glavnu željeznicu Vinkovci Zagreb ili Zagreb Vinkovci … [[Govornik se ne razumije.]] Srbija. Ne znam zašto se to čeka, gdje se ti novci troše, da smo toliko zapustili željeznicu, ja ne znam, da li nekada vozite se tom željeznicom, a ja ipak sam taj koji volim ići. To je sramotno kada sjedite da idete 4 sata, a da ne kažem za Split da idete 8-9 sati. Problem je nama kako izgraditi infrastrukturu i napraviti i uskladiti sa europskom infrastrukturom i onda možemo reći da možemo i te zakone podržavati, ali žalosno, mi radimo, ja bi ponekada rekao, ako odavde do Zagreba do Novske idete 2 sata, onda je to sramotno.
Hvala vam. I zadnja replika, kolega Kirin, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče, 1873. g. završena je gradnja željezničke pruge od Karlovca do Rijeke i to za 3,5 g. Veća rekonstrukcija pruge, od tada, i do danas nije provedena. Pruga je zastarjela, neadekvatna i ideja gradnje nizinske pruge, je nacionalni prioritet i veliki gospodarski interes. Plan je dijelove željezničke infrastrukture, dati u koncesiju, a dio pruge bi također gradio koncesionar i tada bi određen period njome gospodario. Koliko smo blizu takvog rješenja?
Hvala vam. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu, prvi na redu je Klub Mosta nezavisnih lista i poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Uvaženi tajniče sa svojim suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je usklađivanje zakona o Hrvatskim željeznicama, sa pravnim stečevinama EU, znači određene direktive se implementiraju u ovaj zakon, što znači, imamo jedan od najboljih zakona u svijetu, Europi i svijetu, o hrvatskim željeznicama, a stanje u Hrvatskim željeznicama je kako smo svjedoci i kako se godinama ponavlja katastrofalno. Uopće pitanje, dal mi imamo željeznice osim za turističku ponudu i zaista dobro bi bilo implementirati ovaj zakon, pravnih europskih stečevina o željeznicama, da naša željeznička infrastruktura, bude u biti turistička atrakcija, dobro bi bilo da ljudi iz neke druge perspektive mogu vidjeti Hrvatsku, jer je činjenica da danas brže morate doći biciklom, od Splita, do Zagreba ili od Zagreba do Slavonije, nego sa vlakom. Činjenica je da kada krenemo iz Dalmacije prema Zagrebu tko ide vlakom, da svako 3-4 dana moraju presjedati autobus, pa sad kažu, dole Dalmatinci, naši, dole, ovaj ljudi, kada idu sa vlakom, u biti da kupuju kartu za autobus, jer moraju presjedati, ne kupuju za vlak. Toliko o pravnim stečevinama i našem, uvaženi tajniče, prepisivanje ovih zakonskih regulativa koje smo mi obavezni implementirati, u biti, o kojima Sabor, ne znam što raspravlja, kada ste svjedoci, da željeznička infrastruktura u Hrvatskoj je opasna po živote putnika, opasna po životu svih sudionika u prometu i onih koji trebaju preći, preko željezničke pruge sa vozilom. Svi sudionici u prometu u biti su ugroženi. Ja sam jednom spomenuo u prvom čitanju ovdje, da je brže bila sinjska … [[Govornik se ne razumije.]] koje bi tribalo i vratiti, kao to bi bilo dobro kao turistički također projekt, brže trčao jedan maratonac tamo početkom prošlog stoljeća, to je bilo u Velim Mistu, nego što je ferata došla do Sinja. Bilo je malo teže uz brdo od Solina do Klisa, a sada je stanje još gore. Stanje je katastrofalno u željezničkoj infrastrukturi, jer željeznice su koristile potpore i subvencije, obveze i dugovi željeznica, željezničkih poduzeća u vlast države, utječu i na rast duga u proračunskom deficitu, od 2006.-2015. u sektoru željeznica dodijeljene su potpore od 8,7 milijardi kuna, a ukupne državne potpore, redovito su godišnje nadmašivale 700 milijuna kuna. U razdoblju od 2000.-2015. odobreno je državnih jamstava s 12,64 milijarde kuna. Obaveze i dugovi željezničkih poduzeća u vlasništvu države, povećava se javni dug, za otprilike 1,3 BDP-a. Dok, i dalje, imamo brojne direktore, nova vozila, ide se jede se, pije se, a pogledajte o kolikim se iznosima radi. Država je povećala svoj javni dug u ovome intervalu što sam ja rekao znači za 1,3% BDP-a, koliko je znači dato kod subvencije. I ne samo to, nego kada se pozivamo i na EU fondove, prema izvješću od 30.6.2017. ja očekujem da ćete dostaviti nama, saborskim zastupnicima i izvješće za ovu godinu od 913 miliona EUR-a ugovorenih, 67 miliona EUR-a je isplaćeno, a 56 miliona EUR-a je ugovoreno. Znači radi se o iznosima od 6, 7% od onoga što je ugovoreno. Ja mislim da bi bilo korektno to kazati ovdje da nisu iskorištena sredstva koja su ugovorena iz EU fondova, minimalno iskorištena i zbog toga imamo ovako katastrofalne, opasne, opasnu željezničku infrastrukturu. I kad vidim vas tajniče jutros da vi tako dođete ovdje i pročitate ovaj zakon i još se pohvalite u svom govoru da smo sve dosad šta triba željezničke infrastrukture napravili i da je naše zakonodavstvo s ovim zakonom u biti jedno od najboljih zakona apsolutno smo implementirali pravnu stečevinu, sve je znači OK, a u biti realno stanje je da je željeznica gora sada nego prije 50 godina. Ode ste rekli, nabraja se u zakonu, ovo je zakonski okvir u biti, ovo je, ovo će proizać sve iz pravilnika, ovo je u biti nagovijestili ste strategije, planiranje, održavanje. Ja vas još jednom zamolio izađete ovdje i kažete stvarno stanje željezničke infrastrukture, stvarno utrošen, kolko je povučeno novaca, ja sam rekao da za 2017. sa 30.6. da je to iznos niti 7% od ugovorenih s kojima se hvali Vlada, ja sam evo i brojna pitanja su bila postavljena i kroz zastupnička pitanja, to ćemo kroz pojedinačne rasprave, ali moram kazati da je nezadovoljstvo, evo vidimo i područje Istre da željeznicom ne mogu doći do Zagreba ako ne prijeđu na drugi dio RH, ako ne moraju prijeći u drugu državu, kako ste to riješili. Da li je uopće interes naših partnera na koje se poziva ova Vlada u EU da Hrvatska uopće ima željeznicu, da ima i da su se naše političke elite izborile u Bruxellesu na koji se pozivaju svi, zasigurno bi bilo ulagano u našu prometnu infrastrukturu, jer ipak nismo više od jučer u EU. Velke štete ste nanijeli, ministarstvo na željezničku infrastrukturu, zbog čega ste zapostavili željezničku infrastrukturu, željeznička infrastruktura je opasna po živote naših građana, ona je opasna, ona se ne održaje. Evo odgovorite mi na ova pitanja, a sve ostalo ćemo znači u ime kluba, znači sami zakonski okvir je prepisan, nema tu ništa nova osim šta sam rekao da bi dobro bilo u prvome članku ostaviti da ovo ostane kao turistička atrakcija, jer zaista imamo infrastrukturu kao za vrijeme divljega zapada, tako da se more to koristiti i u filmskim produkcijama vestern filmova, da se može, bilo bi dobro da se mogu vidjeti iz neke druge perspektive naša RH, ali za ozbiljnu željezničku infrastrukturu il se nema volje, il su tu neki drugi interesi, čiji su interesi, u biti jednostavno se pitanje postavlja, zbog čega se nije ovolki novac davo za infrastrukturu što sam nabroio, a zbog čega je ona u katastrofalnom stanju. Hvala lijepo.
Hvala. Drugi Klub zastupnika je HDZ i poštovani kolega Pero Ćosić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege pred nama je Konačni prijedlog Zakona o željeznici u drugom čitanju, a u prijedlogu ovog zakona u prvom čitanju raspravljali smo krajem siječnja, dakle prije nepuna dva mjeseca. Predloženim zakonom naše zakonodavstvo se usklađuje sa pravnom stečevinom EU i to sa 4 željezničkim paketom te se predlažu rješenja za poboljšanje kvalitete u prijevozu putnika željeznicom i stvaranje okvira za konkurentnost željeznice. Cilj europske željeznice politike je održiv razvoj europskog gospodarstva kroz otvaranje tržišta željezničkih usluga i uspostavu jedinstvenog europskog željezničkog prostora. Europska komisija opredijelila se za željeznicu kao kralježnicu javnog prijevoza u EU, zbog najbržeg i najsigurnijeg prijevoza roba i usluga, te zbog rješavanja gužvi i zakrčenosti prometa u velikim gradovima, a najviše zbog troškova uzrokovanih emisijom ispušnih plinova. Poznato je da su eksterni troškovi EU od prometa znači oni troškovi koji ne plaćaju oni koji ih proizvode, već to plaćaju države zbog zagađenja okoliša znači zraka, vode, mora, zemlje od razine buke i od svega ostaloga zbog kojih dolazi i do oboljenja stanovnika EU. Ti troškova mjere se u stotinama milijardi EUR-a od čega 93% eksternog zagađenja dolazi od cestovnog prometa. Zbog toga EU, Europska komisija želi uložiti znatne resurse u zeleni prijevoz kako bi se spriječili eksterni troškovi, odnosno bolesti uzrokovane zagađenjem zbog ispušnih plinova. Nadalje, uspostava europskog jedinstvenog željezničkog prostora važna je i zbog Projekta puta svile, kojeg naravno Republika Kina evo već nekoliko dugi niz godina gradi, jedan vid tog puta svile je pomorski, a drugi je kopneni koji bi se odvijao željeznicom k tome je razmjena i dobara u svijetu raste, a Kina je bez daljnjega jedan od ključnih globalnih igrača. Kako tu stoji Hrvatska i možemo li mi imati koristi od toga puta svile u tom smislu moramo promatrati razvoj kontejnerskog prijevoza budući da on čini veliku većinu prijevoza na takvom putu, te je zbog razloga zbog tog razloga potrebno osposobiti naše luke za prihvat takve vrste tereta. Luka Rijeka koja je najviše uvučena u europsko kopno idealna je za takvu investiciju zbog toga je HŽ Infrastruktura zajedno sa Lučkom upravom Rijeka i pokrenula Projekte Brajdica i Zagrebačka obala. Znamo da su konkurencija našoj luci Rijeka za ovu vrstu intermodelnog prijevoza, luka Kopar i luka Trst. U luci Kopar dubina gaza je manja nego što je to trenutno u Rijeci, a zasićenost prometom i robom terminal obje luke značajne i one iznad 90%, u luci Kopar i nekih 98%. Otvaranjem Sueskog kanala za dvosmjerni promet značajno se ubrzava promet i propusnost roba sa istoka prema Europi, a dubina gaza brodova koji mogu prometovati tim kanalom je 20 m i upravo ta činjenica u skoroj budućnosti daje Rijeci, luci Rijeka značajnu komparativnu prednost u odnosu na luka Kopar i Trst. Luka Rijeka trenutno ima dovoljno dubok gaz da na Brajdici, na Brajdici, a završetkom Zagrebačke obale moći će primiti najveće teretne brodove s gazom od 20 m i to konkretno znači da će luka Rijeka moći prihvatiti kontejnerski brod, tzv. maticu koja ide iz Kine sa 16 tisuća kontejnera. Trenutna je situacija takva da tjedno dolaze dva broda matice sa 13 tisuća kontejnera, koje obilaze sve tri luke, istovaruju dio tereta u svakoj luci, a nažalost najmanje tereta se istovari u luci Rijeka zbog kapaciteta luke i mogućnosti daljnjeg transporta robe prema zapadnoj i sjevernoj Europi. No, kad se završi Zagrebačka obala i Brajdica u luci Rijeka, moći će se godišnje prihvatiti milijun i 800 tisuća kontejnera. Naravno, posebno je važno naglasiti, da bi to funkcioniralo, mora se izgraditi dvokolosiječna pruga, a takva bi investicija, prema današnjim saznanjima, povećao prihod HŽ Infrastrukturi, samo na toj pruzi za 13 puta u odnosu na sadašnje stanje odnosno sadašnje prihode koje imaju od tog pravca. Učinkovitost HŽ-a i dalje zaostaju u usporedbi sa željeznicama drugih zemalja članica EU, a uzrokovana je dobrim dijelom i zastarjelom infrastrukturom i zastarjelom imovinom koja zahtjeva i veliki intenzitet rada, kao primjer može se uzeti i da mi niti na jednoj pruzi nemamo automatsku kontrolu, odnosno daljinsko upravljanje skretnicama, znači, kad vlak dolazi i u neki kolodvor, izlazi iz njega, on se usmjerava na određene kolosijeke i taj dio manevra se obavlja na skretnicama, obavlja se ručno, a znamo za jedno mjesto, bilo to na tom mjestu ili nekom drugom gospodarstva koje je dežurstvo 24 sata, tu je potrebno 5 ljudi. Znači 5 ljudi na ulazu, 5 na izlazu, a isto se može obaviti i daljinski iz dispečerskog centra na kolodvoru. Željeznička mreža u Hrvatskoj nije usklađena sa potrebama zemlje kakva je Hrvatska danas. Razvitak željezničke mreže treba biti u funkciji održivog i uravnoteženog razvoja i djelatno upućivanje u zajedničko europsko tržište te uvažavanje specifičnosti koje proizlaze iz geografskih obilježja naše zemlje. Razvoj željezničke infrastrukture u HR izuzetno je važno za gospodarski i socijalni rast, kao i za međunarodnu povezanost RH te za ostvarivanje strateških ciljeva i pozicioniranje naše zemlje u mreži europskih koridora. HŽ Infrastruktura, preko EU fondova trenutno značajno ulaže u razvoj HR1 i HR2 koridora, to je onaj 5. i 10. koridor po starom nazivu, koji je dužine nekih cca nešto više od 600 km, međutim ostaje pitanje ulaganja u ostalu željezničku mrežu koja je cca ostaje još 2 tisuće km. Cilj je raditi na mjerama koje će modernizirati i unaprijediti poslovne procese u društvu HŽ-a kako bi se u potpunosti iskoristile investicije koje će unaprijediti željeznicu i pružanje usluga te vratiti hrvatske građane u vlakove, a da pritom zaštitimo njihova prava unutar cijele EU. Promjene kojima će se postići zacrtani ciljevi dio su ovog predloženog zakona. Ovaj Konačni prijedlog Zakona o željeznici je sveobuhvatan i objedinjuje sva dosadašnja dobra rješenja i donosi poboljšanja, odnosno daje regulacijski okvir za unaprjeđenje usluge prijevoza putnika, uvodi nove organizacijske metode upravljanja željezničkom infrastrukturom i pravila za sudionike u željezničkog sustavu, a upravitelju infrastrukture omogućuje se sada slobodan izbor između različitih oblika organizacijskih modela, od strukturne neovisnosti do vertikalne integracije. Želio bih naglasiti, a o tome sam govorio i u raspravi kod predloženog zakona u prvom čitanju, kako se ovim zakonom predviđa donošenje strategije razvoja željezničkog sustava koja će omogućiti osiguranje investicija u nama značajne, a kao što vidimo i u Europi, značajne koridore te u konačnici otvoriti nova radna mjesta u industriji, primjerice u Končaru za vlakove, u Đuri Đakoviću za vagone, otvoriti nove logističke centre u blizini luke Rijeka i ostalih luka u kojima bi se dio dovezene robe dorađivao i prerađivao za potrebe krajnjih korisnika. Ponovo ističem kako bi realizacija jednog takvog strateškog plana osigurala dugoročnu perspektivu hrvatskim poduzetnicima i obrtnicima koji se vežu za ovakve sustave, što bi doprinijelo stabilnom kretanju i razvoju nacionalnog gospodarstva. Strategijom se planira razvoj institucionalnog, zakonodavnog, organizacijskog oblika za željeznički sustav, a kako predloženi zakon određuje, donosi se za razdoblje od najmanje 10, a nacionalni planovi za razdoblje od najmanje 5 godina. Nadam se da će sektorska ... [[Govornik se ne razumije.]] biti donesena i prije roka propisanog ovim zakonom odnosno u roku od otprilike 12 mjeseci od stupanja na snagu ovog zakona, kako je to i najavljeno. Za zakon je predviđeno i 20 mjeseci, vidimo da je djelomično i prihvaćena primjedba iz rasprave o prijedlogu zakona u prvom čitanju, za ubrzavanje postupka izrade strateških dokumenata te je utvrđeno da nije potrebno izraditi Pravilnik o načinu izrade tih dokumenata s obzirom da se isti, ali na brži način može postići i kroz izradu projektnog zadatka. S ciljem ubrzavanja poboljšanja stanja i unaprjeđenja poslovnih procesa te postizanju ciljeva kojima težimo, treba svakako nastojati da rokovima u kojima će se izraditi i ostali strateški dokumenti i planovi za razvoj željezničke infrastrukture budu što kraći, važno je također istaknuti ukoliko na vrijeme ne pripremimo projekte i ne apliciramo ih u novom financijskom razdoblju od 2012-2017. godine, sredstva će se preraspodijeliti u razvoj transeuropske mreže u drugim zemljama. Proračun je za obračunsko razdoblje za ovu namjenu donesen i on iznosi 42,3 milijarde eura. Donošenjem ovog zakona stvara se kvalitetan i suvremen zakonodavni okvir za razvoj i bolje gospodarenje hrvatskim željezničkim sustavom te njegovu nužnu modernizaciju. I na kraju, svakako Klub HDZ-a podržat će ovaj Konačni prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Idemo sada na Klub zastupnika SDP-a poštovani potpredsjednik Siniša Hajdaš Dončić, izvolite.
Hvala lijepo. Dobar dan poštovani predsjedniče HS, državni tajniče i suradnici. Osobno, dakle, smatram da pitanje infrastrukture, pa tako i željezničke infrastrukture nije pitanje jedne političke stranke, bilo kako se ona zvala, nego je to isključivo nacionalno pitanje, što znači da bi se političke stranke trebale takmičiti na način koja će jednostavnije, jeftinije, bolje, brže, infrastrukturno oplemeniti, dakle, RH. Dakle, ovo je isključivo Zakon o željeznici, dakle, čitaj Zakon o HŽ infrastrukturi u RH. Stoga ću nekoliko svojih razmišljanja i zamjerki iznijet, što se tiče Zakona o željeznici. Nisam siguran da će odredbe koje su u Zakonu o željeznici imat odgovarajuću uporabu, dakle, govorimo o novom zakonu, znači, odrednice u vertikalno integriranoj kompaniji u čijem bi sustavu bio i upravitelj infrastrukture i pružatelj usluge prijevoza. Nadam se da poštovani državni tajniče imate podatke koliko je dug, recimo, HŽ carga prema HŽ infrastrukturi, da vam iznosi 180 milijuna kuna trenutno, dakle, ja se baš pitam, a dobro se je uvijek pitati gdje su protekle dvije godine otišle od plana restrukturiranja i zašto se političke stranke nisu u tom trenutku, govorimo o vašoj političkoj stranci, takmičile, dakle, da se taj plan restrukturiranja zapravo završi, nevezano što je liberalizirano tržište Carga 2013.g. i nevezano to što već postoji 5, 6, a možda i više operatera koji su prijavljeni, dakle, da voze po hrvatskim prugama teret. Dakle, sam taj pojam da će se krenut ponovo u nekakav holding vam je zapravo a)kontraproduktivan, b)ekonomski opasan, jer ako se na taj način misli, dakle, skrivati dugovanja i prevaljivati iz jednog poduzeća u drugi, vi ćete umjesto jednog političkog mrtvaca, dakle, dobiti 3, a po planu i programu Svjetske banke, dakle, koji je još prije 3, 4.g., dakle, potpisan i zato kažem, tu nema političkih stranaka, dakle, on govori o nečemu drugome, govori o jačem restrukturiranju HŽ Carga, govori o sasvim poduzeću, no mislim tržištu koje postoji, to je HŽ putnički, neću se ovdje bacati na njihove planove o nabavi novih vlakova gdje smo stali s onih 22 koji su nabavljeni od Končara, nego vas samo upozoravam da nisam siguran, dakle, da je ta vizija vaša holdinga, koja je po meni apsolutno bio štetan u željeznici, al to je možemo razgovarati o nekoj stručnoj raspravi, da je zapravo moguća bez završetka restrukturiranja Carga i zbog izričitih odredba zakona, dakle, to su vam i EU smjernice i EU uredbe koje govore o razdvajanju poslovanja upravitelja infrastrukture i prijevoznika, kao i zabrani utjecaja države u tržištu nadmetanja. E sad, ajmo dalje, financiranje HŽ infrastrukture, dakle, svi možemo ovdje razgovarati da imamo nekoliko izvora financiranja, dakle, sredstva države, fondovi EU-a, vlastita sredstva, dakle, koja se dobiva od najma trasa, krediti koncesije, javno privatno partnerstvo. Dakle, nemam ništa osobno protiv čl. 13., znači, gdje ostavljaju nam mogućnost upravitelju infrastrukture odnosno HŽ-u da svoje funkcije povjeri trećoj osobi, jedino mi je žao što nije točno precizirano u zakonu koje su to funkcije, ali vjerojatno su to funkcije, pretpostavljam, funkcije upravitelja. Zašto? Zato jer su iskustva Francuske, Španjolske, a ja se volim uspoređivati sa odlikašima EU, ne volim se uspoređivati, dakle, sa nekim, nemam pojma, Intertoto kupovima, nego volim gledati Ligu prvaka, da su moguće koncesije, moguća su javno privatna partnerstva, ali nadam se da ste vi svjesni, pošto vi se bavite infrastrukturom, da svi ti projekti moraju biti visoko rentabilni i da u takvim projektima moraju značajno sudjelovati država, dakle, predlažem svima da se ono malo smanje emocije što se tiče tzv. nizinskih pruga jer nizinske pruge vam, nizinsku prugu neće nitko izgraditi koncesijom ako se u to neće uključit država, dakle, imamo i nekoliko loših iskustava iz koncesija što se tiču cestogradnje, mislim da ste pratili to, sjetite se, recimo, netko će reć da je to dobro, ja kažem da je to loše, sjetite se recimo autoceste Zagreb-Macelj, RH ima još sad, pogledajte si stavke u ministarstvu plaće oko 120 milijuna kuna godišnje, dakle, subvenciju koju je zaradio na gradnji, budite realni da je cijena gradnje bila propisana 100, a gradilo se za 60, dakle,… [[Govornik se ne razumije]] četiri puta, nemojte si to raditi sa koncesijama za željezničku infrastrukturu jer je to skupo, to je skupo i to košta. Nadalje, najviše volim slušati priču o EU fondovima, dakle, sve će u RH izgraditi EU fondovi, apsolutno sve. Dakle, ajmo, činjenica je, evo vam podaci, bazični podaci, dakle, to je naš novac, RH kontribuira u proračunu EU i kontrobirat će još više. Opet, ja bi se najrađe uspoređivao sa Austrijom i Njemačkom, ali nažalost, ne mogu, moramo se uspoređivati, recimo, s Bugarskom i Rumunjskom. Znate li koliko je njihov postotak sufinanciranja izgradnje željezničke infrastrukture u prosjeku bio u zadnjih godina? Šta mislite? Nismo na kvizu, ali evo, šta mislite koliko? Znate kolko? 30 do 50%. A šta se događa HŽ infrastrukturi, pogledajte koliko će plaćat kontribuciju, dakle, iz vlastitih sredstava zbog difolta u pruzi, govorim prema Križevcima, tu smo negdje, doći ćemo na 50%, neće biti 85%, nije vaša greška, samo kažem, tu ćemo biti negdje, dakle, opet o čemu moramo razgovarati, o dodatnim sredstvima za HŽ infrastrukturu da plaća, dakle, i tu razliku o tzv. bespovratnih sredstava, a ako ćemo do kraja otvorit knjigu, ajmo razmislit odakle dolaze građevinske firme, odakle dolazi najveći dio intelektualnog, a Boga mi i neke sofisticirane opreme, pogledajte analize i vidite koliko zapravo tzv. bespovratnim sredstvima mi financiramo dakle Njemačke i Austrijske proizvođače, tako da Hrvatska ako ćemo iskreno gledat trebamo vidjeti to nije samo stvar željeznice to je stvar svih projekata u Hrvatskoj to je u stvari aglomeracija u vodi, pogledajte odakle će vam dolaziti ono što je najskuplje, odakle će vam dolaziti uređaji. Dakle dolazit će upravo iz tih zemalja koje su visoko tehnološko razvijene, tako da će vam efekt samih EU sredstava biti vrlo, vrlo, vrlo, vrlo nizak. Dakle, predlažem vam, predlažem vam da pokušate formirati odgovarajući fond na razini države za HŽ infrastrukturu, dakle koji će koristit se i za ovu insuficijentnost sredstava tzv. 85%, a isto tako koji će vam koristiti za daljnja ulaganja u HŽ infrastrukturu. Isto tako savjetujem vam da u skladu sa politikom EU tzv. Bijela knjiga Hrvatska da se krene dalje na destimulaciju prijevoza tereta cestom, na većim udaljenostima, dakle uvođenjem ekoloških taksi i prihod usmjeriti za …/nerazumljivo/… željezničke infrastrukture. I još osim što je, to je sad nebitno, što je po meni to bilo u redu što je prebačen dio trošarina za autoceste na HŽ infrastrukturu jer je to čisti fond, dakle još vam predlažem da čak i dio naknade koja se plaća kod registracije cestovnih motornih vozila da preusmjerite na održavanje željezničkih pruga. Nešto slično ima i Švicarska koja nije članica EU, ali to je također dozvoljeno. I zaključno, dakle, hvala bogu da ne pripadam nekim ovim populističkim usmjerenjima u glavi, možemo biti svi svjesni da je Hrvatska još 2000. godine donijela, pa ja ću reći političku odluku, gradit ćemo autoceste, nećemo gradit željeznicu, to je bila politička odluka. Zašto? Male države, kao što je Hrvatska definitivno nemaju dovoljno financijskih kapaciteta da s vlastitim sredstvima rade više oblika prometa. Mi smo se odlučili za autoceste, to je OK, kao društvo, kao država i to konzumiramo, ali u budućnosti također dakle treba donijeti određenu političku odluku jer znamo, po onim zadnjim podacima mislim da je kolko, između 6 i 9% je zapravo pruga rentabilnih trenutno u Hrvatskoj govorim o putničkom prometu, znači ispod 10%. Opet treba donijeti političku odluku kako stimulirat onaj broj stanovnika koji je još ostao u Hrvatskoj dakle da više koristi željeznicu. A u vidu, onako što kažu na početku neke strategije, da bi zapravo prometna strategija bi trebala biti nacionalni prioritet, a ne stranački ovaj program, ipak ću predložit Klubu zastupnika SDP-a da budu suzdržani. Hvala vam lijepo.
Sada je na redu Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a poštovani kolega Emil Daus. Prije nego što nam se kolega Daus obrati pozdravio bih učenice i učenike Srednje škole iz Konjšćine, dobro došli. [[Pljesak.]]
Poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici, javljam se za raspravu u ime Kluba IDS-a, PGS-a, LRI-a nakon što sam već u raspravi u prvom čitanju zakona pokušao ukazati na probleme željeznice u Istri. Ovu problematiku pokušat ću predstaviti kroz 5 točaka. Prvo je strateško planiranje željeznice u Istri, drugo izgradnja i modernizacija željezničke infrastrukture i njena povezanost s ostatkom zemlje, treće organizacija i upravljanje teretnim prometom na Istarskoj prugi, četvrto organizacija upravljanja putničkim prometom na Istarskoj prugi i peto sigurnost prometa na i uz Istarsku prugu. Prvo kad pričamo o strateškom planiranju, planovi za željeznicu u Istri ne postoje niti u jednom strateškom dokumentu ko što sam i malo prije naglasio u replici. U prvom smo čitanju zakona mogli vidjeti i čuti kako se predviđa da će Vlada RH donijet strategiju razvoja željezničkog sustava u RH tzv. sektorska strategija, a na temelju te sektorske strategije Vlada na prijedlog resornog ministarstva donosi, pod a) nacionalni plan razvoja željezničke infrastrukture i pod b) nacionalni plan upravljanja željezničkom infrastrukturom i razvoja usluga željezničkog prijevoza. Prošli sam put predložio kako nije dobro da takve strateške dokumente donosi samo Vlada i resorno ministarstvo već bi oni morali biti dio širokih javnih rasprava od najnižih razina do same rasprave ovdje u saboru. S obzirom da Vlada nije prihvatila navedeni prijedlog, ovdje s ove govornice pozivam da su u sektorskoj strategiji ali i nacionalnim planovima razvoja i upravljanja mora biti izgradnja, modernizacija i upravljanje željezničkom prugom u Istri i njeno povezivanje s ostatkom zemlje. To je druga točka za koju sam siguran da ćemo se svi ovdje složiti da ju je potrebno prihvatiti, jer Istra kao jedna od samo 3 županije koje pune državni proračun više nego što ga prazne, kao regija koja je najveći pokretač razvoja u zemlji zaslužuje kvalitetnu, modernu i rentabilnu prugu. Valjda Istra napokon zaslužuje i jedan željeznički tunel kroz Učku, kako bi se povezala sa ostatkom zemlje, ali ne samo polaganje kamena temeljca kao 1993. već pravi tunel, izgrađeni. Da, Istra zaslužuje modernu prugu ne da bi se njome hvalili već da bi se prometom roba, putnika, kao i pružanjem usluga stvarale nove vrijednosti i dodatno razvijalo gospodarstvo. A u Istri za to ima ogromnog potencijala i u teretnom i u putničkom prometu. Što se teretnog prometa tiče, a to je treća točka ovog izlaganja, u raspravi kod prvog čitanja ukazali smo na prednost fenomena Riječke luke i danas je netko spomenuo, ogromnog potencijala luke Brašica u Istri za željeznički promet kao i nekoliko industrijskih i poslovnih zona diljem Istre. O ekonomičnosti, a samim time i gospodarske konkurentnosti prijevoza teretnog prometa željeznicom u odnosu na ceste nije potrebno niti trošiti riječi. Ja vas pitam zar stvarno to ne vidimo ili ne želimo vidjeti? Već 5, 6 godina nema teretnog vlaka na Istarskoj pruzi, a pruga prema luci Brašica zatvorena već 10 godina nakon već poznatog odrona iste. Ne da je zatvorena samo, obrasla je šumom i to svega na udaljenosti od nekoliko 100-tina metara od jedno od najpotentnijih Istarskih industrijskih zona one u Potpićanu, u razvijenim, bogatim zemljama, željeznica se stalno gradi, modernizira, nadograđuje, rekonstruira, a industrijske zone imaju posebne kolosijeke, po kojima dolazi duge kompozicije vlakova. Jeste li svjesni kolegice i kolege, koje bogatstvo mi zapravo gubio pred nosom, a putnički željeznički promet, vlakovi su stari, nepouzdani, veliki broj kvarova, pogotovo ljeti zbog pregrijavanja, to naravno uzrokuje kašnjenja, broj putnika se smanjio, ponekad ljeti putnici, ne znaju, da li će uopće doći vlak. Vlakom se zapravo voze, jedino oni koji moraju, jer nemaju blizu drugog alternativnog, pogodnog i javnog prijevoznog sredstva. I sada umjesto ulaganja u prugu, uvodi se ograničenje brzine vlakova, koji produžuju vrijeme vožnje, tako da se iz godine u godinu vremenski sve više putuje. Poštovani predstavnici i ministarstva, poštovane kolegice i kolege, modernizacijom pruge u Istri, svakako bi se dogodio jedan veliki pozitivni pomak u putničkim prometu, posebno u turističkim dolascima. Shvaćate li koliko bi to u turističkoj sezoni smanjilo pritisak prometnih gužvi na granici, ali i cestovnim prometnicama, što u velike pomažu u njihovoj očuvanosti i redovnom održavanju. Da ne spominjem koliko bi se modernim, brzim vlakovima, povećao promet lokalnog stanovništva, u smislu javnog prijevoza i koliko bi se pridonijelo očuvanju okoliša. Zadnja točka je, njoj isto već netko danas spomenuo, sigurnost prometa, nedovoljno redovito održavanja, pojasa uz prugu, što rezultira obraslošću raslinjem, posebno u vrijeme pojačane vegetacije, stvara slabiju preglednost i ugroženu sigurnost sudionika u prometu. Još je mnogo cestovnih prijevoza preko pruge, koje nemaju branike ili polubranike, nemaju ni one svjetlonosne znakove, a nedostatak istih se pokušava namjestiti, ili smanjivanjem brzine vlakova ili ograničenjem u cestovnom prometu, ko nedavno, što su u nekim slučajevima reflektira direktno na gospodarstvo. To nije rješavanje problema, već … [[Govornik se ne razumije.]] dodatnih problema. Stoga još jednom pozivam, vladu da država, kroz nekih od modela koji će biti najprihvatljiviji za širu zajednicu, za zemlju našu u cjelini, investira u modernu prugu u Istru. To će se višestruko vratiti, kroz promet roba i usluga, kroz gospodarstvo, zapošljavanje, turizam i očuvanje okoliša, te na kraju i samo punjenje državnog proračuna, čime će se lakše servisirati sve ostale potrebe u društvu. I na samom kraju da zaključim, još jednom apeliramo, da se u strateške dokumente koje se tiču željeznice, te prometa i usluga na željeznici, čim prije uvrsti i željeznica u Istri sa svojim prometnim krakovima prema Puli i prema luci Brašica, da se definira željeznička povezanost Istre s Rijekom kao i iskoristi izravna povezanost sa Slovenijom i ostatkom Europe. U suprotnom, biti će jasno, da su stvarno, da su se digle ruke, od moderne, kvalitetne i rentabilne željeznice u Istri, a time, automatski i gospodarskog razvoja Hrvatske. S obzirom na to, da prošli put nisam dobio odgovor na pitanje, kada se misli krenuti s rekonstrukcijom i modernizacijom pruge u Istri, danas postavljam pitanje, na koje će odgovor bit, ja sam siguran, mnogo lakše dati. Gospodine državni tajniče, da li će se prethodno navedeno prijedlozi uzeti u obzir i uvrstiti Istru u strategiju razvoja željezničkog sustava u RH a na temelju nje i u nacionalne planove razvoja i upravljanja željezničkom infrastrukturom i razvoja usluga željezničkog prijevoza? Hvala lijepo.
Sada je na redu Klub zastupnika HNS-a, dvoje zastupnika, prvo je poštovana kolegica Makar, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnicima kolegice i kolege. Pred nama je danas Konačni prijedlog Zakona o željeznici i zapravo radi se o potpunom usklađivanju s pravnim stečevinama EU i to s četvrtim željezničkim paketom. Glavni ciljevi tog četvrtog željezničkog paketa, su uspostava jedinstvenog europskog željezničkog prostora, za dovršetak unutarnjeg tržišta željezničkog prometa i pojednostavljenje europskog zakonodavnog okvira, za pružanje usluga željezničkog prijevoza. Jer željeznica ne poznaje državne granice. U Europi su prepoznate sve prednosti željeznice, prijevoza željeznicom i tamo je promet povećan, kako putnika, tako i promet tereta, ali nažalost, mi imamo pad i prijevoza roba i prijevoza putnika. Naša željeznička infrastruktura, čuli smo i u svim dosadašnjim raspravama, nije na nivou, koji bi mogao osigurati te prednosti. Ovim se zakonom, prenose odredbe direktive u pogledu o otvaranju tržišta, za usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika i upravljanje željezničkom infrastrukturom. Zakonom se određuju i pravila, a ona se odnose na usluge prijevoza i upravljanja željezničkom infrastrukturom, na neovisno upravitelja infrastrukture i željezničkih prijevoznika, izdavanje i ukidanje dozvola, željezničke u sluge i naknade, nediskriminirajuću pristup infrastrukturi i željezničkim uslugama, te pravni status željezničke infrastrukture. S ciljem dugoročnog planiranja razvoja željezničkog sustav RH, predviđa se da Vlada donosi strategiju razvoja željezničkog sustava, kojim se utvrđuju ciljevi, mjere, indikatori uspješnosti provedbe i programi razvoja usluga željezničkog prijevoza, razvoja željezničke infrastrukture i upravljanja željezničkom infrastrukturom. Na temelju sektorske strategije Vlada Republike Hrvatske a na prijedlog Ministarstva mora, prometa i infrastrukture s ciljem srednjoročnog planiranja, razvoja željezničkog sustava donosi nacionalni plan razvoja željezničke infrastrukture i nacionalni plan upravljanja željezničkom infrastrukturom i razvoja usluga željezničkom prijevozu. Tako imamo u čl. 82. zakona gdje su navedeni i rokovi, za sektorsku strategiju predviđeno je da je i potrebno donijeti u roku od 20. mjeseci od dana stupanja na snagu ovog zakona, dok za nacionalne planove u skladu sa čl. 17. potrebno je da bude u roku od 2 godine od dana stupanja na snagu ovog zakona. Da li su to optimalni rokovi? Pa ja vjerujem da jesu. I da će biti napravljeno kvalitetno i da ćemo sukladno tim strategijama onda i postupati. Svjesni smo stanja na našoj željeznici, svjesni smo da je ono loše. Da je loše stanje po dve istovremeno povezano i s pružanjem loših usluga, pa zato nas i ne čudi onda što je pad prometa, kako roba, tako i putnika. Jer upravo zbog te loše infrastrukture, česti su prekidi, česta su kašnjenja i to se stvarno može popraviti jedino ogromnim ulaganjima u infrastrukturu i to, kako modernizaciju pruga, isto tako i u modernizaciju vlakova. Od same strategije očekuje se mnogo. U toj strategiji svakako bi važnu ulogu trebao imati integrirani prijevoz putnika u kojem bi željeznica trebala biti kralješnica, kao što nam je i u prvom čitanju naglasila i sama državna tajnica, kad sam je upitala upravo na tu temu integriranog prijevoza. Dakle, ono što bi što prije trebalo saživjeti, a sukladno toj novoj strategiji je novi sustav lokalnog javnog prijevoza putnika, u kojem su sva vozila javnog prijevoza, dakle vlakovi, autobusi, tramvaji, brodovi objedinjeni, a zajednički sustav prijevoza putnika u određenoj regiji oslanja se upravo na to. Za sve linije javnog prijevoza, dakle, vlakove, autobuse, tramvaje, vrijedile bi jedinstvene zajedničke karte na području cijele regije. Ovaj sustav je već razrađen i funkcionira dugo u EU, ali i u svijetu. I da, i tamo je željeznica kralješnica sustava i prepoznata je kao kralješnica i da se na nju sve nadovezuje upravo zbog svojih ekološki, energetski i infrastrukturnih prednosti. Ostala vozila javnog prijevoza, prvenstveno autobusi, oni su pritoci i naslanjaju se na željeznicu i tako se koriste velike prednosti upravo na tim kratkim relacijama. Još je 23. travnja 2014. sklopljen Sporazum o partnerstvu između Varaždinske županije, Međimurske županije i Koprivničko-križevačke županije koji je bio temelj izrade projekta razvoja integriranog prijevoza. Izrađen je i master plan koji je završen u siječnju 2017. godine i do sada su već trebale biti uspostavljene pilot-linije jer je na zajedničkom sastanku predstavnika Varaždinske županije s predstavnicima gradova i općina s tog područja donesen Zaključak o početku pilot-projekta s početkom školske godine 2018./2019. To se nažalost nije dogodilo, ali je ipak ove godine u veljači organiziran sastanak u Međimurskoj županiji gdje su na tom radnom sastanku, osim župana Međimurske županije Matije Posavca s državnom tajnicom u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture Nikolinom Brnjac i predstavnikom uprave HŽ-a Putnički prijevoz, prisustvovali i zamjenik župana Varaždinske županije te zamjenik župana Koprivničko-križevačke županije. Prilikom radnog sastanka, potpisan je i sporazum o dugogodišnjem partnerskom odnosu u razvoju željezničkog prometa i integriranog prijevoza putnika upravo u Koprivničko-križevačkoj županiji, Međimurskoj županiji i Varaždinskoj županiji. To su, to je regija Sjeverna Hrvatska, i to između Putničkog prijevoza i tih navedenih županija. Državna tajnica tom je prilikom naglasila da sjever prednjači u promišljanju prometa i da su upravo ove tri županije potpisnice sporazuma s HŽ-om prve u Hrvatskoj donijele master plan integriranog prijevoza i strategiju održive mobilnosti. To i ne treba čuditi, jer se radi o ruralnom području. Radi se o području gdje prijevoz predstavlja veliki problem. Gdje je mobilnost stvarno loša, gdje naši stanovnici imaju problema kako doći do svojim općinskih središta, do svojih županijskih središta, kako doći do škole, ako trebaju do bolnice, a nemaju vlastiti prijevoz, tako da ne čudi ta angažiranost upravo u rješavanju tog problema. S obzirom da je, evo potpisani ovaj drugi sporazum, da je izrađen taj master plan. Iskreno se nadamo da će doći uskoro i do realizacije tog važnog projekta. Očekujemo da se taj master plan što hitnije preslika i na ostale dijelove Hrvatske, odnosno da sjever Hrvatske krene i sigurna sam da će se pokazati, bez obzira na svoje početke poteškoće, kao dobar projekt i da se preslika na sve ostale dijelove Hrvatske i da će to biti upravo prepoznato i realizirano sukladno ovoj strategiji razvoja. I sad ću zamoliti, evo kolegu.
Poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče i ostale kolegice u ime predlagatelja, kolegice i kolege. Dakle, ja ću samo vrlo kratko o tome što bi nam željeznički promet, željeznička infrastruktura značila u Hrvatskoj. Znamo da je željeznička infrastruktura za velike brzine izuzetno skupa. Tu se sada na europskom prosjeku barata i do nekih cifara zbilja o desecima milijuna eura, po, ako se ne varam po kilometru. Ali što ona donosi? Mi naravno, kad radimo bilo koju studiju isplativosti ulaganja, ona neće proći. Znači fizibilnost ne može proći, pogotovo ne može proći ako gledamo na broj putnika jer zbilja trebaš biti veliki entuzijast ili ne imati drugi način prijevoza i mogućnosti da sjedneš, recimo, od Splita do Zagreba 6 sati, od Osijeka do Zagreba, put od 250-tak km prosječno preko 5 sati, mislim da je najbrže 4,5 sata, a nemali broj puta traje i 6 sati i kad gledamo promatrani taj broj putnika, naravno da se ne plati ništa radit, bolje možda i zatvorit sve, ali tim načinom nećemo dospjet nigdje. Mi ovdje moramo gledat cost-benefit analizu, znači, svjesno znat da u nešto ulažemo što neće možda u prvi mah donijeti profitabilnost, ali će na druge načine se isplatiti, kao žičara po primjerice, niti jedna žičara sama po sebi, niti u bilo kojem skijalištu nije isplativa, jel njena ulaganja, njeno održavanje, manje-više ono što plaćate one ski pasove koji se odnose i na održavanje staze, a i na žičaru je mali da se pokriju troškovi eventualno održavanja, nikad da se vrati investicija, ali ta investicija se vraća kroz cost-benefit, kroz sve ono što ti ljudi donose, plaćaju smještaj, troše novce i podiže se ekonomska aktivnost tog kraja, to je ono što moramo se ovdje voditi kad govorimo o željeznicama. Mi željeznicu možemo iskoristiti u sektoru turizma, u sektoru putničkog prijevoza prije svega, kad govorimo o brzoj željeznici. Zamislite put od Osijeka do Zagreba, to je 250 km, zamislite sad jednu, možda budem ovdje zvučao nečuven, da netko pređe taj put za manje od sat vremena, da meni iz Osijeka do Zagreba treba 50 minuta, 300 na sat željeznica, 2-3 stajanja, eto, možda sat vremena. Što bi to značilo za građane, što bi to značilo za sve one koji žele i mogu možda dobiti posao u Zagrebu, a mogu nastaviti dalje živjeti u Osijeku, okolnim mjestima? Što bi to značilo za avioprijevoz? Odjedanput zračna luka Osijek dobiva novu dimenziju, za lo-cost pogotovo prijevoznike, nije problem, svi mi kad odemo negdje lo-cost prijevoznici, a manje-više tako se i ja osobno vozim kad idem u 90 i nešto posto slučajeva, dođem negdje, ako ćeš London, sat i po vremena od Londona, sat vremena Brisel, bilo gdje, u koji europski grad putuješ do centra. Tako može i ovdje bit, doći u Osijek i vlakom za sat vremena u centru Zagreba. Željeznica te vozi od centra do centra, ne čekiranje na avion za tako male destinacije se ne isplati, dok se čekiraš, dok sve na kraju, puno više vremena provedeš dok se dovezeš do aviona i odvezeš do mjesta, nego sami let, naravno, što traje i defakto puno je brže danas doći autom do Osijeka cjenovno isto nego avionom koji vozi Osijek-Zagreb jer premalo je i nema te razlike koju avion može nadoknaditi svojom brzinom, ali zato željeznica može i treba. Mi imamo već takve sustave, Madrid, Barcelona, više ljudi ide željeznicom, nego avionom jer te vodi iz centra Madrida u centar Barcelone. I sad, naravno, ovaj zakon u svom smislu ima sve predviđene alate, mogućnosti i to trebamo donijet, to uopće nije dvojbeno, samo je pitanje što ćemo mi od toga zbilja stvarno napraviti i koji su naši ciljevi i koje su naše strateške odrednice jer razvitkom takve jedne mreže, spojiti Split-Zagreb i Zagreb-Osijek, pa onda u konačnici povezano Split-Osijek, sigurno dobiva veću mogućnost u mobilnosti radne snage, u ostajanju ljudi u tim krajevima, pogotovo kad govorimo o Slavoniji i Baranji, turistički potencijal puno veći kroz razna organizirana putovanja, naravno, i sve ono što to nosi. Cargo promet je za sebe, on je nešto sasvim drugo, al, naravno, povećanjem ekonomske aktivnosti na tim područjima, povećat će se potreba za prijevozom prije svega dobara, pa čak i usluga kad govorimo o ljudima. Zato smatram da je ovo sigurno, naravno da treba i da ćemo prihvatiti ovaj zakon, da on u suštini je, predviđa dobro, ali u ovom samo je bitno da ne ostane to slovo na papiru. Mi imamo problem održavanja ove postojeće infrastrukture kakvu imamo i tu grcamo u dugovima jel naravno, nemamo putnika, pa neće ni bit putnika. To vam je ista priča da li morate imati pristanište da vam dođe brod ili vam moraju dolaziti brodovi da bi onda imali smisla napraviti pristanište, pa koji brod će vam doć ako nemate pristanište, ne ide to tako naopačke, tako i ovdje, ako nemate kvalitetnu, brzu, efikasnu, ekonomičnu uslugu, pa neće vam ni doć putnici. A ako krenemo sa razine fizibilnosti odmah stajemo, ne moramo ništa više radi radit, možemo sve staviti ključ u bravu, što nažalost, se puno puta se već dogodilo, pogotovo za nekim međumjesnim linijama željezničkim i u Slavoniji u krajnjoj liniji i vlak Sarajevo koji je išlo preko Osijeka do Budimpešte ukinut je itd., itd. i moramo onda razmišljati o tim interkonekcijama na europskoj razini i tu će sigurno biti puno, puno više mogućnosti za razvoj našeg turizma, pogotovo kontinentalnog turizma. Zahvaljujem.
Završili smo s klubovima, pa prelazimo na pojedinačnu raspravu, prvi je na redu kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Uvaženi tajniče, prije dva dana Majom Bakran zamjenica glavnog direktora uprave za promet Europske komisije kaže, RH kasni sa projektom 241 milijun EUR-a Koprivnica- Križevci, RH bi mogla ostati bez EU financiranja. Ja bi, sam postavio nekoliko pitanja i tajniku i prije u ime kluba, evo i sad mu postavljam pitanje. Znači, 241 milijun EUR-a za projekt Koprivnica-Križevci, znači, kaže glavna zamjenica glavnog direktora uprave za promet Europske komisije nije mali novac 241 milijun EUR-a, pa da odgovori, jel ovo istina što je izjavila 19. ovoga mjeseca prije nekoliko dana, znači, zamjenica glavnog direktora Majom Bakran? Ja sam i prije govorio da je prema izvješću u 2017. u 6 mjesecu, od 36-toga ste dali 2017. ste dali izvješće gdje je 913 milijuna ugovoreno u željezničku infrastrukturu, znači, ugovoreno projekata i EU fondova, 67 milijuna EUR-a je uplaćeno, znači, to je nekakav izvod od 6-7% od ugovorenoga, a 56 EUR-a je, znači, je, znači, uplaćeno, znači, plaćeno tj. jel. Mene zanima ovdje zbog čega se taj novac iz EU fondova nije iskoristio, zbog čega nam se prijeti da RH neće dobiti za vrlo bitan projekat 241 milion EUR-a to je nešto manje od 2, od ovaj 2 milijarde kuna nije mali projekt, to je ogroman novac. Ili je sve ostalo na onim obećanjima ministrice Žalac i Olega Butkovića, a poglavito ministrice Žalac koja ima Ministarstvo regionalnoga razvoja i EU fondova u biti koji je očito svrha sam sebi i ne vidim uopće smisla da postoji ta, to ministarstvo jel ne znam čemu služi, mi smo u Eu najgori po povlačenju sredstava šta potvrđuje i ova izjava zamjenice glavnog direktora Uprave za promet Europske komisije. I naravno da mi kao saborski zastupnici od ministra ili tajnika očekujemo odgovor. Da li je istina što je rekla zamjenica glavnog direktora Uprava z promet Europske komisije? Ovo usklađivanje sa europskim pravnim stečevinama i europskim zakonodavstvom ili primjena u hrvatsko zakonodavstvo možemo slobodno ne donijeti. Zbog čega? Jedino šta će sada Hrvatska vlada sad i u izborima to koristiti da smo mi uskladili naše zakonodavstvo, da je evo i po ovome pitanju, međutim činjenica je da u stvarnosti, u realnosti samo kad vidimo ovu izjavu zamjenice glavnog direktora Uprave za promet Europske komisije govori da je sve suprotno. I poziva se, kad se poziva naš premijer na velika prijateljstva, na velku ulogu EU u infrastrukturi, evo pa neka i on objasni ovu izjavu zamjenice glavnog direktora Uprava za promet Europske komisije jel nije samo reći ja sam prijatelj sa Junckerom, Tuskom, Macronom, Tajanijem to nije dovoljno. Činjenica je da 241 milion EUR-a za projekt Koprivnica – Križevci za željezničku infrastrukturu Hrvatska bi mogla ostati bez financiranja, ja citiram ovde, citiram znači osobu, koja je zamjenica glavnog državnog, znači glavnog, zamjenik glavnog direktora Uprave za promet. Rekao sam maloprije od Splita do Zagreba 6 sati se vozi i to u sretnim okolnostima. Zbog čega? Jel svako u nekoliko dana 4,5 dana ko kupi kartu za vlak, u biti ne ide vlakom nego autobusom, znači kupiš kartu za vlak jer vlakovi nisu ispravni, željeznica nije ispravna, infrastruktura nije ispravna, signalizacija nije ispravna, tako da bi bilo dobro u ovome prvome članku gdje se nabraja zbog čega se donosi ovaj zakon koji se usklađuje sa europskom direktivnom, dobro bi bilo da se navede da željeznička infrastruktura bude turistička atrakcija. Znači da je očuvamo kao turističku atrakciju jer zaista ne, to ne možete vidjeti nigdje nego u vestern filmovima i zaista ta produkcija i filmska produkcija bi mogla raditi na tom primjeru, znači svoje ovaj filmove, moremo dokumentarne, ja sam spomenuo i sinjsku reru, da je sinjska rera bila puno brža, a vi gospodine tajniče Mikoć, pošto imate veze sa Sinjom i često ste u Sinju znate čuli ste za sinjsku reru, da je sinjska rera ovaj bila jedna ferata, bila jedna ovaj spoj Zagore Sinja sa Splitom i dobro bi bilo i nju u tu turističku atrakciju vratiti jer zaista bi povezala Dalmatinsku zagoru, vratila bi se ta turistička atrakcija jer jednostavno sve što ste vi u ovome zakonu navelo je suprotno sa onim, ovo su namjere i onda sam ja maloprije i pročitao kolka su u biti ulaganja u, bila, kolko je država ulagala u samu infrastrukturu. Znači željeznice su pored brodogradilišta i cesta treća najveća korisnik državnih potpora, jamstava i subvencija. Obaveze i dugovi željezničkih poduzeća u vlasništvu državne utječu i na rast javnog duga i proračunskog deficita. Od 2006. do 2015. u sektoru željeznica dodijeljene su potpore od 7 8,7 milijardi kuna, 8,7 milijardi kuna, a ukupne državne potpore redovito su godišnje nadmašivale 700 miliona kuna, plus nadmašivale. U razdoblju od 2000. do 2015. odobreno je državnih jamstava HŽ-u 12,64 milijarde kuna, obaveze i dugovi željezničkih poduzeća u vlasništvu države povećali su javni dug za otprilike 1,3 BDP-a što je znači porazno kad vidimo rezultate. Jer naša željeznica nije, ja ne znam jel mi živimo u realnom i istom svijetu, stanje naših infrastrukture. Ja bi još jednom spomenio da je dosta ovakvih rasprava, dosta je ovakvih zakona koji nemaju nikakve druge stvari osim da se, nikakve druge učinke osim da se pohvali Vlada kako je implementirala europske stečevine pravne u zakonski okvir RH, dosta je sjednica Vlada koja je bila u Splitu vjerovali ste gospodine Mikoć i tada bili, tada je obećano spoj Sinja na autoput i Cetinskog kraja Kukuzovac – Križice, obećano je račva Drvenik, spoj Imotskoga, spoj svih znači prometne infrastrukture od kojih neće biti ništa. I ono što je pokrenuto za Sinj 2016. kad sam vršio pritisak, tada se je izradila studija izvedivosti, odabrana je varijanta, ali koga briga za tim krajevima. Ta je Vlada održana, 2, 3 puta joj se vratio Dračevac, par puta se otvarala račva Drvenik, sad će bit opet kameni temeljci, poist će se ono janjaca šta je ostalo još stada u kampanji da se dobije koji glas i to je to. Znači nema u stvarnosti, ti krajevi jednostavno osim obećanja, osim kao i u Lici, jučer sam rekao, više je bilo ministara, naš predsjednik sabora je bio u Lici, više je bilo ministara nego stanovnika u Lici u izborima, nego ministara, ministara nego stanovnika, iza svake bukve po jedan ministar, a znate kolko bukava ima u Lici, znači nije samo dovoljno doć za kampanju, tražiti glasove, doći u Zagoru, kad je Sinjska alka, vrgorački pršut, drniški pršut i kad je predizborna kampanja, nego jednostavno i implementirati europsko zakonodavstvo i pravne stečevine, nego apsolutno ti krajevi osim obećavanja sjednica vlada u predizborna vremena, otvaranje kamena temeljaca evo ja ću se potrudit di ste god dali obećanje postavit ću kamen temeljac da smanjim državi troškove, da ne tribaju dolaziti osiguranja, vozila pa sva ova projekta Sinj recimo Kukuzova – Križice, ja ću postavit kamen temeljac nemate troškova dolaska, čuvara, triba pratnja za predsjednika sabora, predsjednika vlade, ja ću to obavit a vi samo počnite gradit i ništa i problem smo riješili onaj šta smo imali obećanja. Što se tiče željeznica, oni su jedino turistička atrakcija brže biciklom, to ću ponavljat, dođete iz Splita do Zagreba nego sa vlakom. Hvala lijepo.
Nemamo replika, pa idemo na drugo izlaganje, kolega Saša Đujić, nema ga pa gubi pravo govora. Onda je na redu poštovana kolegica Ljubica Maksimčuk, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, evo već je u uvodu većina govornika rekla što je konačan prijedlog ovoga zakona a ja ću ponoviti, a to je potpuno usklađivanje s pravnom stečevinom EU i to s 4 željezničkim paketom. Glavni cilj tog 4 željezničkog paketa je uspostava jedinstvenog europskog željezničkog prostora, pojednostavljenje europskog zakonodavnog okvira, stvaranje okvira za konkurentnost željeznica i upravo se Europska komisija opredijelila za željeznicu kao kralježnicu javnoga prijevoza u EU zbog najbržeg, a i najsigurnijeg prijevoza roba i usluga, zbog rješavanja gužvi i zakrčenja prometa u velikim gradovima, a najviše zbog enormnih, enormnih troškova znači uzrokovanih emisijom ispušnih plinova, velikog broja oboljelih i u EU, ali i troškova njihovoga liječenja. Zbog toga Europska komisija želi uložiti i ulaže u tzv. zeleni prijevoz. Bez strategije željeznice će nastaviti gubiti i putnički i teretni promet ukoliko ne budu provedene značajne reforme kako bi se prilagodile aktualnim i budućim tržišnim uvjetima, reforme moraju postići rezultate u tome da usluga željeznice postane konkurentna cestovnom prijevozu. Mi moramo reći da je naša cestovna infrastruktura među boljima u EU, stoga napominjem željeznice moraju postati moderne, ali moraju biti i konkurentne na tržištu. U odnosu na druge zemlje EU razina potražnje za, u teretnom transportu u Hrvatskoj je zapravo više od prosjeka EU, ali nasuprot tome korištenje željeznice za putnički prijevoz i dalje zaostaje. Razmjena roba i dobara u svijetu raste i tu možda vidimo priliku i za nas, moj kolega iz kluba je napomenuo da je tu Republika Kina koja gradi već dugi niz godina taj put svile i jedan vid tog puta je pomorski, drugi je željeznički, naravno da tu značajnu ulogu imaju i naše luke, ali većinu naših luka moramo pripremiti za kontejnerski prijevoz jel većina te robe ide kontejnerskim putem. Donošenjem znači ovoga zakona s ciljem dugoročnog planiranja razvoja željezničkog sustava po prvi puta se donosi strategija na 10 godina, koja će omogućiti osigurati investicije u nama značajne, a kako smo vidjeli i u Europi značajne željezničke koridore. Naravno da su tu i nacionalni planovi koji će zasigurno se donositi u svrhu poboljšanja kvalitete i pružanja željezničkih usluga, vidjeli smo između prvoga i drugoga čitanja da će se taj rok ubrzati. Znači modernizacijom pruge i postizanjem većih brzina, modernizacijom voznoga parka, kolodvora, modernizacijom voznih redova koji su ponekad dosta stari i doista voze po nekakvim starim voznim redovima koji nisu u zadnjih nekoliko godina se uspjeli uskladiti sa prometom putnika, puno je posla i izazova pred nama, ali i kako bismo vratili promet na željeznicu zasigurno je nužno sve to provesti. Stoga još jednom napominjem kako je cilj ovog zakona, uskladiti europske norme i EU regulativu, modernizirati željeznicu u cjelini donošenjem strategije te u konačnosti otvoriti i nova radna mjesta u industriji kako bismo mi sami mogli naravno proizvoditi vlakove, vagone, otvoriti i proširiti logističke centre u našim lukama, stoga pozdravljam donošenje ovoga Zakona o željeznici. Hvala.
Hvala, nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Slijedeći je kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče, danas je znači tema Prijedlog Zakona o željeznicama drugo čitanje, vidjeli smo ono što je bilo ovdje dobrih prijedloga, nažalost prihvaćen je samo jedan prijedlog iz Kluba HDZ-a koji je na vlasti, a zamislite taj prijedlog je da treba on je tolko precizan da tamo kaže, treba ubrzati izradu strategije željeznice. Zamislite zemlju koja se usklađuje sa, svoju željeznicu sa europskim željeznicama koje su daleko razvijenije, a nema uopće strategiju razvoja i rješavanja problema u, na Hrvatskim željeznicama. Ono što ja znam jest, da je Svjetska banka asistirala i dala određeni kredit za izradu plana razvoja, strategije razvoja Hrvatskih željeznica, ne znam koliko je to koštalo, osobno sam vidio određene analize nalaze i tamo ima vrlo korisnih stvari. Međutim, kako koja vlada dođe ona iz početka očito počinje svoju strategiju i od toga naravno nema ništa. Ono za što se mi u Stranci Promijenimo Hrvatsku jest, da se ovaj sabor i ova Vlada da nas ne zatrpavaju samo sa novim direktivama radi toga da se Hrvatska uskladi sa pravnim stečevinama, stečevinama EU, nego u slučaju željeznice neka nas prije svega usklade kada je riječ o željeznici sa brzinama prijevoza putnika i tereta i s druge strane neka nas usklade sa razinom sigurnosti željezničkog prometa u razvijenim zemljama EU. To su pravi ciljevi i zadaci koje jedna Vlada mora napraviti, a da to bude sadržajno i u Zakonu o željeznici. Prema tome, ovaj zakon, vjerujte, vidite ovdje se raspravlja, većina ovih razgovora je takva da se tek tako nešto kaže, da se sudjeluje. Nema uopće, malo je konkretnih prijedloga. Da kažem nekoliko stvari o značaju željeznice u Hrvatskoj, prije svega treba reći da je HŽ u prijevozu ukupnog tereta sudjeluje sa svega oko 17%, a u EU sudjelovanje željeznica u prijevozu tereta je oko 28%. pa molim vas, ovdje je sve jasno. Znači, prethodne Vlade ulagale su samo u ceste i u to su ogromne milijarde uložile. U redu. Imamo danas dobre autoceste. Drugi je problem što je to preskupo stajalo, ali takve su bile vlade i one su odgovorne za to. Dakle, cestovni promet je vrlo skup. Daleko skuplji od željezničkog prometa. To povećava jedinične troškove prijevoza na svim relacijama u Hrvatskoj, to podiže cijenu finalnih proizvoda diljem Hrvatske svih roba koje se prevoze. Zašto nitko do sada nije dirnuo i restrukturirao HŽ na temelju određene strategije odnosno programa razvoja? Pa zato što se nitko ne želi dirnuti, hajmo tako reći u to, slikovito rečeno, osinje gnijezdo jer tamo veliki broj radnika radi, organizirano su sindikati. Mogu zaustavljati lokomotive, što se događalo i svi bježe od toga. RH, odnosno porezni obveznici svake godine ubacuju u sustav HŽ između 700 milijuna i 1 milijardi kuna znači iz proračuna za subvencije. O tome se ne govori. Govori se, naravno u zadnjih godinu dana i to je potrebno, o restrukturiranju brodogradnje, ali o HŽ-u se ne govori. Znate kad će se govoriti? Kad razina dugova i problema dođe do grla, e onda će se najedanput preko noći reći, vidite, imamo problem sa HŽ-om. Tako funkcionira ova Vlada, ova država, i krajnje je vrijeme, da to poštovani građani i poštovani zastupnici promijenimo. Ali, ne možemo mi mijenjati Hrvatsku na ovaj način. Da nam iz Bruxellesa šalju direktive koje mi ovdje trebamo blagosloviti i usvojiti. Ustvari nemamo što, direktiva je nalog, naredba da se nešto napravi. Mi ovdje možemo pričati. Kako ćemo promijeniti? E vidite, da bi to promijenili, mi najprije trebamo uz pomoć građana, njihovom voljom doći na vlast, preuzeti odgovornost za Hrvatsku i onda sistematski početi mijenjati i provoditi određene politike. Što se tiče prijevoza, transporta, koji je izuzetno važan, sve važniji, što se tiče brodogradnje, mirovinskog sustava, zdravstvenog sustava, vanjske politike, nacionalne sigurnosti i svih drugih javnih politika. Ali, vratimo se na željeznice. Nitko, dakle, ne zna kako se svake godine troše novac od 700 milijuna do milijardu kuna koje odlaze na subvencioniranje željeznice. Ne podnose se izvještaji o tome, vidite. Nema se vizija o tome što radite sa željeznicom. 1873. g. otvorena je Željeznica Rijeka-Karlovac, pa dalje prema Zagrebu, duga oko 167 km. Na njoj je radilo oko 23 tisuće radnika i oni su dnevno polagali oko 117 m pruge, tračnica, znači brzo se, 3,5 godine je trebalo da se napravi. Ono što povezuje tadašnju prugu sa sadašnjoj jest ista brzina kretanja vlakova. Zamislite, prije 148 godina i danas vlakovi na toj relaciji tako brzo voze. I vidite što je zanimljivo. I naš premijer i vladajuća koalicija, oni govore da se žele priključiti Putu svile. Pa svila je od vas daleko 1000 godina, vi ne možete ni vunu prevoziti ni trupce, a kamoli da se uključite na Put svile. Što radi za to vrijeme Italija. Italija, vidjeli ste proteklih dana, oni vrlo agilno rade na tome da sklope partnerstvo i potpisali su taj ugovor sa Kinezima da aktiviraju znači izgradnjom luka, povezuju ih sa njihovim brzim željeznicama i time se stvar, dinamizira se ekonomija. Mi nećemo nikad i ne možemo nikad dinamizirati luku Rijeka, dok se ne napravi željeznički koridor odnosno potpuno se ne napravi nova pruga na relaciji Rijeka-Zagreb-srpsko-mađarska granica pa to dalje vodi. Dakle, ništa se ne čini na tome planu. Postoje samo puste priče i ništa drugo. Ono što me boli kao čovjeka, građanina recimo, je situacija u Vinkovcima. Ja volim Slavoniju, posebno Vinkovce, od tamo sam i oženjen. Taj grad je bio tipični grad željeznice, željezničara. Zamislite, tamo negdje do znači 89-e godine, godišnje je kroz Vinkovce prolazilo oko 18 milijuna putnika, dnevno oko 50 tisuća putnika i taj grad i okolica živjeli su od željeznica. Danas je tamo, nema ni 10, 15% od toga. Vidite kako je sve ruinirano. A mogao bi taj grad i dalje živjeti jer je važan prometni koridor. No mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku ne želimo pričati priče, nego evo nekih rješenja koje se moraju i trebaju napraviti, a na kojima ćemo mi inzistirati i sigurno ćemo ih provesti kada nam građani daju povjerenje. Znači, maknuti političke menadžere iz upravljanja HŽ-om. To će biti prva stvar koju ćemo napraviti jer s njima nikad nema sreće i onda provesti restrukturiranje kako Bog zapovijeda i kako to rade ozbiljne zemlje. Odmah pokrenuti ulaganje u glavni željeznički koridor Rijeka-Zagreb, pa dalje Slavonski Brod-Vinkovci i srpsko-mađarska granica. To će povećati, ta ulaganja će povećati BDP zbog velikog zapošljavanja, odakle novac za to? Evo mi dajemo i odgovor. Nebrojeno puta sam u ovome Saboru rekao, vidite, nitko o tome ne priča, teško je dati milijardu za restrukturiranje brodogradnje, dvije. Ali svake godine ova vlada i prethodne su dale oko 5 milijardi kuna više kamata bankama, nego što je bilo potrebno i molim vas nitko to ne spominje ovdje. E vidite doći će tome kraj, dragi građani, otvorite oči, vidite da imamo rješenja, u Hrvatskoj ima ljudi i stranka koji će znati riješiti ovaj problem. Dakle, nije novac ni stručnjaci nisu problem. Dakle, željeznički prijevoz je izuzetno važan, ključan, struja, smanjuje se zagađivanje, osim ovog glavnog koridora, mora se povezati prije svega veliki centri, prije svega Zagreb sa ovim manjim gradovima okolo i puno manje, puno više ljudi će se voziti vlakom, puno manje, autima, puno manje zagađivati, ali za sve to kao što vidite trebaju novi ljudi i nova vizija. Hvala.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo 1 repliku, ispričavam se imamo 2 replike, kolega Maras i kolega Kirin, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine Lovrinović, vi ste ispravno procijenili, da se naše željeznice ne razvijaju u smjeru u kojem bismo to mi željeli, ne koristimo mogućnosti, koje je ja bi rekao, pokrenula vlada 2011. do 2015. na čelu tada sa ministrom Hajdaš Dončićem, kada se u biti pokrenulo to europsko financiranje i koje sada vidimo, ne ide na onaj način zadovoljavajući koji bismo mi htjeli. Znači nema puno pravaca u RH koji bi trebali napraviti, to bi se riješilo sa jednim sposobnim upravljanjem, sa jednom vizijom što vlada želi vrlo brzo i žao mi je što ta dinamika nije nastavljena kao što je bila onda. Jer da riješimo problem Rijeke Mađarske, da riješimo problem Zagreba do Dalmacije i da riješimo problem do Srbije, odnosno, Slovenija Srbija, ta 3 pravca i Hrvatska bi mogla od željeznice imati puno, puno više. Hvala lijepo.
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Kolega Maras, kada se je otvarala pruga Rijeka-Zagreb, a tada je Rijeka bila pod Ugarskom, Ugarska je smatrala Rijeku drugim najvažnijim industrijskim centrom u svojoj državi. I ona je, vidite činila, ona je gradila prugu željeznicu, izgradila željeznicu, zašto? Da ubrzava iskorištavanje luke i Hrvatske i svega. E sada kada mi imamo svoju državu i trebamo iskorištavati svoj položaj surađivati s drugima, ne radi se ono što treba. Međutim, generalno govorim zbog čega se ne radi? Pa stvari su poznate, vlade koji su zadnjih 20-tak godina vodile Hrvatsku, one su najmanje vodile računa o Hrvatskoj. Prema tome, ruinirana željeznica najbolja je ilustracija današnje Hrvatske, sporo se vozi, skupo košta, sve je nesigurno, pa prema tome, to je Hrvatska u toj slici.
Hvala vam. Izvolite kolega Kirin.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani tajniče sa suradnicima, uvaženi kolega Lovrinović. Vi ste ekonomista, profesor ekonomije, koji dobro zna, da je transport roba najjeftiniji morem, a zatim željeznicom. Vi ste govorili i spominjali, ne direktno 5B koridor od Rijeke do Budimpešte i dal je učinjena velika šteta i greška u koracima, u strategiji, da Rijeka nije, naravno uz naš biznis … [[Govornik se ne razumije.]] predstavnike proglašena ili dovedena u situaciju da bude matična luka nekom velikom svjetskom brodaru za transport roba s Dalekog Istoka, do srednjoistočne Europe. Jer, udaljenost od Rijeke do Budimpešte je cirka 500 km, a od Pireja, gdje se sada većina kineske robe transportira do Budimpešte je 1000 km. Da li smo izgubili previše vremena, neforsiranjem i gradnje nizinske pruge i kolika je to nacionalna šteta? Hvala vam.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Uvaženi kolega Kirin, nije izgubljeno vrijeme, ali napravljene su velike štete i jasno je da je pomorski riječni prijevoz najjeftiniji i pogledajte što su radili Slovenci. Pa oni su neću reći oteli, jednostavno preusmjerili ogroman dio tereta prema koparskoj luci, koja proteklih 20 g. se snažno razvijala a Rijeka i druge dole, znači Ploče, ali prije svega Rijeka, ona je stagnirala. Pa to sve skupa govori, da ono što imamo kao prirodne predispozicije, kao konkurentske prednosti, kao ono što je bogom dano da se namjerno nije iskorištavalo. To sve govori, ne nije bilo vizije, strategije zašto, pa jel tim ljudima, koji su vodili Hrvatsku, do sada to nije ni bilo bitno, da gledaju što je interes RH, bilo je samo bitno, da slušaju ono što netko drugi kaže i da rade za njegove interese.
Hvala vam. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom, sljedeći je kolega Željko Lenart. Izvolite kolega Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Ovaj zakon, koji se usklađuje sa direktivom EU, nažalost, neće ništa promijeniti u stanju Hrvatskih željeznica, koje su katastrofalne, koje su gore nego prije 30 g. vozimo se tamo gdje smo se vozili 50 minuta, sat i pol. Sigurnost je na najnižem mogućoj razini. Teret sporo putuje, no ovaj zakon će biti donesen kao i svi zakon i neće biti poboljšanja. No interesantno je da, o ovom zakonu i o lošoj situaciji i stanju Hrvatskim željeznica, uglavnom govore oporbeni zastupnici. Zastupnici vladajućeg HDZ-a ili nemaju mišljenje ili ga ne smiju reći, ne žele kritizirati ono što su svjesni kao i svi građani da su nam Hrvatske željeznice u katastrofalnom loše stanju. Ja bi volio čuti kritiku i s njihove strane, pa onda možda bismo išli nekakvom, nekakvim promjenama u tim Hrvatskim željeznicama. No, meni je jasno da oni nažalost nemaju ideologiju, nemaju uvjerenja već jednostavno, žele se dopasti svome božanstvu koji drže ovdje u HS-u, da li je to Plenković, Jandroković ili netko od nižih božanstava kojega oni obožavaju. HŽ su se kroz ovih 28 godine urušile i samim dijeljenjem na niz firmi u koji ih je trpano stotine i tisuće uhljeba, koji nisu znali raditi svoj posao i jednostavno su i doveli željeznice u ovakvo stanje. Nažalost, mi imamo danas loše željeznice na kojima voze 7 operatera. Onaj koji čak nitko ni ne može baš previše kontrolirati, to su privatni prijevoznici. U kakvom stanju su njihove lokomotive, u kakvom stanju su njihovi vagoni i što oni čine HŽ-u? Pa kada imate željeznice ili bilo što, što je u lošem stanju i kad po njemu prometujete sa lošim lokomotivama, one ubrzano propadaju, daleko brže nego što bi propadale da je sve pod kontrolom kao što je to nekada bio dok je HŽ bio jedinstvena tvrtka. Gospodarstvo Hrvatske propada isto zbog lošeg stanja hrvatskih željeznica. Kolege se evo, spominjali pravce, Mađarska-Rijeka, Zagreb-Dalmacija, Slovenija-Srbija. To su pravci koji su vrlo bitni za hrvatsko gospodarstvo, ali i za prihodovanje željeznica. Dok sam studirao prije 30 godina, sam od Kutine do Zagreba se vozio 53 minute. Danas od Kutine do Zagreba se vozim sat i pola, ako je sve u redovnom stanju i ako sve normalno funkcionira. Danas u Europi su normalne brzine preko 300 km/h, Španjolska, Francuska, Njemačka i ostale zemlje EU. Željeznice u Njemačkoj su također državne, na njima je izvršena liberalizacija prometa, no u Njemačkoj 99% prometa obavlja Deutsche Bahn. Kod nas liberalizacijom HŽ polako gubi količinu prijevoza koji oni rade. Ja to svakodnevno viđam na prugama jer u Kutini gdje živim, svaki dan prelazim nekoliko puta preko pružnog prijelaza i vidim što sve prometuje preko tih hrvatskih željeznica i kolikom se to brzinom odvija. Ne znam zašto smo toliko zapustili hrvatske željeznice, ili tražimo, kao za sve u Hrvatskoj nekakvog stranog partnera, vlasnika koji bi to preuzeo i onda time upravljao kako današnja vlast ne bi morala o tome imati, voditi brigu. Pa vjerujte, nitko bez jako velikog interesa se neće time baviti. Polako je već bespredmetno o tome razgovarati, kada znate da jednostavno će sve biti doneseno tijekom glasovanja, bez obzira je li to dobro ili loše, ali u ovih 28 godina, znači da je bilo doneseno previše loših odluka vezanih u HŽ koje jednostavno u ovom stanju u kojem jesu i u stanju države RH koja nema dovoljno svojih sredstava da ukratko popravi HŽ, mi smo i dalje osuđeni na promet ovakvih željeznicama i na gospodarstvo koje će morati trpjeti skuplje troškove prijevoza zbog toga što su nam željeznice loše. Jednog krivca nema za ovo jer ovo se predugo dešava. Da li je slučajno ili namjerno, više sam siguran da je uništavanje HŽ namjerno ili barem zbog nemara onih koji su upravljali tim firmama jer u zadnje vrijeme je teško naći radnike koji će raditi na pruzi. Oprema za održavanje pruga je sve starija i lošija jer jednostavno zbog neisplativosti se ne isplati ni nabavljati noviju opremu. Dokle će propadanje HŽ ići? Nažalost, vidim da to nitko ne zna jer nema prijedloga nekih kvalitetnijih rješenja. Kada putujete vlakom, a ponekad znam za Zagreb putovati vlakom, srećem ljude koji putuju iz Vinkovaca, 4 sata do Zagreba, svi su oni nezadovoljni ovakvom situacijom HŽ-a, ali nažalost prisiljeni su se koristiti njima jer nemaju alternative ili nemaju novaca. Nekada je željeznica bila najjeftiniji način putničkog prijevoza, no međutim danas je to vrlo upitno da li je to tako i zbog njezine brzine, ali i zbog toga što autobusne linije vas voze praktički od mjesta do mjesta kojeg idete. Danas su se ljudi prisiljeni ovakvim stanjem u HŽ-u i organizirati i sami se prevoziti svojim vlastitim prijevozima i gdje ih ispada daleko jeftinije nego da koriste HŽ. Ja apeliram na vladajuće, da budu i samokritični vezano uz HŽ, jer kao što naziv kaže hrvatske, one su naše, bez obzira tko, kojoj političkoj opciji pripada i bit će naše bez obzira u kakvom stanju će one biti. A oni koji sve to plaćaju iz svojih poreza koje moraju platiti ili PDV-a kojega svaki građanin mora platiti, oni su ti koji financiraju sve promašaje u HŽ-u, a i zbog svih tih promašaja koji su sami financirali, nažalost, od poreza moraju i trpjeti ovo stanje u HŽ. Hvala lijepa.
Hvala vama. Na vaše izlaganje imamo dvije replike. Prvi je kolega Lovrinović, a nakon njega kolega Ronko. Izvolite, kolega Lovrinović.
Hvala uvaženi kolega Lenart vi ste samo još dodatno oslikali jadno i ruinirano stanje hrvatskih željeznica, međutim ako ste pratili što sam govorio, to me zanima i vaše mišljenje, kao optimist, kao ekonomist i financijaš tvrdim da se u roku 2, 3 godine željeznička pruga od Rijeke do Zagreba može izgraditi, da ima novaca, pa evo vam jedan primjer. Za hrvatske ceste i autoceste uzeto je oko 5 milijardi EUR-a kredita, taj dug je iznosio i prije 15 godina 5 milijardi, prije 10, 5 i sad 5 milijardi EUR-a, znači on se ne otplaćuje. Plaćaju se samo kamate, ali je za to vrijeme plaćeno toliko kamata nepotrebno da se pruga Rijeka – Zagreb mogla izfinancirat samo time. Odgovorno to tvrdim kao financijaš i dakle nije bio smisao izgradnja samostalne razvijene Hrvatske, zemlje blagostanja nego ovaj uništavanje i služenje ovaj sluganska [[Upadica: Hvala.]] politika.
Odgovor izvolite.
Pa poštovani kolega Lovrinović, evo slušao sam vas i vaše izlaganje i vaša rješenja. Naravno da ima novaca, ako ima toliko milijardi za bacanje u vodu, onda postoje i milijarde za prugu. No, međutim kako možemo bit uopće u nekakvoj nadi da će se nešto ulagati u hrvatske željeznice kada niste sa strane vladajućih čuli niti jednu kritiku o lošem stanju hrvatskih željeznica. Jer u njihovim očima sve je super, vlakovi brzo voze, oni su svi zadovoljni time, zašto, zato što ih ne koriste, ne koriste ih. Pa bože moj što oni znaju o hrvatskim željeznicama, mi vozimo vlakovima 40, 50 godina stari vlakovi putuju na hrvatskim prugama, vrlo rijetki su zastupnici iz vladajućih koji su sjeli u vlak i došli u Hrvatski sabor i normalno da ne znaju što se dešava na hrvatskim prugama. A novaca ako je politička odluka da se nešto radi uvijek će se naći. Hvala.
Hvala. Izvolte kolega Ronko.
Mogu drugi, pa evo ga hvala. Kolega Lenart točno je da su namjerno uništavali hrvatske željeznice. 2008. godine kada je došla ona kriza i kada je premijerka Jadranka Kosor gledala kako da negdje uštedi onda su se javili gospoda koji su htjeli razvijati i štititi svoj kriminal, a koji danas sjede u ovim klupama, naravno na onoj tamo strani, koji su nudili predsjednici, premijerki pardon, da se hrvatske željeznice ugase. Jedna, jedan takav primjer je gašenje željeznice heroja, dakle heroj željeznice to vam je Pleternica – Čaglin – Našice, koja je jedina pruga u Domovinskom ratu, koja je spajala istok Hrvatske i ostatak Hrvatske, ja moram reći bez obzira na sve, da smo pokušali kada je SDP [[Upadica: Hvala.]] ispričavam se sekundu, kada je SDP bio na vlasti [[Upadica: Nemojte se ljutiti.]] da smo mi pokrenuli [[Upadica: Hvala.]] obnovu te željeznice [[Upadica: Hvala vam.]] možete se vi gospođo smijat [[Upadica: Hvala vam.]] al sram vas može bit.
Hvala vam, nemojte zlorabit vrijeme. Izvolte odgovor.
Pa kolega Ronko, stanje željeznice je ogledalo države, kakve su željeznice u kakvom stanju, takva je i država. Pogledajte željeznice Francuske, pogledajte Njemačke, pogledajte u Španjolskoj upravo takve su i njihove države, toliko kvalitetne koliko su im željeznice. Ukidanjem željezničkih linija, gašenjem, zatvaranjem pruga jednostavno u današnje vrijeme kada ruralni prostor postaje sve prazniji zbog stanja u ovoj državi, svako zatvaranje bilo koje pruge, bez obzira da li je ona rentabilna ili nerentabilna znači i još pojačani odlazak naroda s tog područja. Uglavnom se to radi o seljačkom stanovništvu i ruralnim područjima, koji jednostavno ostaju bez stanovnika jer djeca ne mogu do škole, nemaju prijevoza, tako da evo ovo što sam rekao stanje željeznica je stanje države, katastrofalno.
Hvala vam, nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Slijedeći je kolega Ivan Pernar.
Uvažene dame i gospodo, kad sam bio mali onda sam gledao dokumentarne filmove na HRT-u koje je odabrao Đelo Hadžiselimović i ako se dobro sjećam svojedobno sam gledao vlakove u Indiji, odnosno kako se ljudi u Indiji voze vlakovima i to je ona slika gdje je puno ljudi na vlaku i vlak naravno ne ide brzo i mislio sam kako je Hrvatska razvijena zemlja, a kako je Indija nerazvijena, barem je u mojim očima to tako izgledalo. Međutim, danas čitam da u Indiji vlak vozi 180 km/h između New Delhija i Varanasia, a gradi se između Mumbaia i Ahmedabada vlak koji će voziti 320 km/h. Znači jedna Indija koju mi smatramo zemljom 3 svijeta u smislu željeznica je ispred nas kvantnim, kvantnim udaljenostima da tako kažem, svjetlosnim godinama je od nas udaljena. I najveća sramota hrvatskih željeznica nije to što smo mi potrošili novac, ja bi mogao razumjet da država kaže gledajte mi dajemo 1,5 milijardu subvencija željeznicama, ali zato jer to činimo mi imamo željeznice koje idu 200 km/h, vi ste recimo za 2 sata od Zagreba do Splita ili 1,5 sat ili do Rijeke za sat vremena, onda bi ja reko OK dečki, OK sve pet. Ako smo mi recimo od Zagreba do Županje za 1,5 sat željeznicom ili 2 isto bi reko gledajte ako treba ulagat novaca nek se ulaže, bitno je da smo dobro povezani, bitno je da, ne moramo svi živjeti u Zagrebu da bi bili u Zagrebu kad nam treba, ja bi najviše volio živjeti u prirodi i da jednostavno uđem u vlak i da budem u Zagrebu za čas. Tako sustav funkcionira u drugim zemljama, čak i jedna komunistička Kina koju smo nekad gledali kao ono poljoprivredno nerazvijenu zemlju je u posljednjih 20, 30 godina doživjela takvu transformaciju da dana tamo isto lete ti superbrzi vlakovi. Međutim, Hrvatska je ostala na mjestu, odnosno lažem, Hrvatska ne da je ostala na mjestu, tamo gdje je bila prije 30 godina nego je u 30 godina i sa potrošenim milijardama stanje naše željeznice odnosno infrastrukture otišlo ne u naprijed nego u nazad. Znači mi se vozimo, kaže to je svojedobno moj kolega Lukanić rekao, da se nakon modernizacije vozimo 40% sporije nego smo se vozili prije 30 godina. I postavlja se pitanje, ako godišnje ide 1,5 milijardu kuna, a to je velika lova, pa postavlja se pitanje, ako je stanje u željeznicama sve gore, pa gdje je otišao taj novac. Evo gospodo iz HDZ-a, mene kao znatiželjnu mladu osobu zanima kako je moguće da je toliki novac potrošen, a da je stanje gore nego je bilo prije, eto. Ima li prostijeg i jednostavnije pitanja, nažalost smatram da je način na koji se odnosite prema željeznicama loš i ponavljam ja ne napadam vas zato jer država troši milijarde na željeznice, ja mogu razumjet da imao, gle moramo to imat, sve pet, to je kao da recimo Zagreb napravi metro. Skidam kapu, pa i nek košta, nek košta imamo metro, ali mi imamo situaciju da trošimo toliki novac, a da nazadujemo, to je problem Hrvatske, to je problem Hrvatske. Proračun vam je i svake godine, svake godine sve veći, a stanovnika vam je sve manje. A što vam to govori ljudi moji, to vam govori da negdje griješite i to mrcvarenje stanovništva je dovelo do toga da ljudi ne žele ni djecu imati, jednostavno ne vide budućnost ovdje. I time što pokopavate Hrvatsku državu, njene temelje slikovito rečeno, pilite granu na kojoj sjedite, jer jednog dana već nas je sad manje od 4 miliuna, sjećam se kad sam ja bio dijete govorilo se da nas ima ja mislim 4,4 milijuna, sad nas je manje od 4, a jasno je pa pogledajte kolko prosječna majka rađa djece, pogledajte kolko ljudi se iseljava, pa zbrojite dva i dva vidjet ćete kolko će nas bit za 10, 20, 30, 40 godina. Pa jel vi razmišljate o tome i sve što imate pa kome ćete to ostaviti, za koga, šta će samo HDZ-ovci živjet u državi ko u Lici i onda se na kraju, onda će bit ono rat zvijezda, ono borit će se dva HDZ-a na kraju ono dve struje, pa koji je cilj te vaše politike, ja ne vidim. A u ideološkom smislu HDZ vodi zemlju u smjeru koji je također nazadan, obitelj bi trebala bit temelj društva, vi obitelj ne štitite, ako nema djece ne zatvaraju se škole, pogledajte kolko je samo u Lici zatvoreno škola. Vode se na biralištima tamo po, biračka mjesta su u školama, škole su bez struje, ljudi su sa svijećama, sa svijećama brojali listiće tamo, jer nema djece. Ako nema djece i škola, ima li putnika i onda kažete nema putnika onda se zatvaraju linije. Ova vaša politika dovest će do eutanazije države zapravo. I na kraju će država kao neki priljepak bit jednostavno anektiran u ovoj mega državi EU kojoj se vi klanjate. EU je vaše božanstvo. A da stvar bude još gora, država godišnje na otplatu kredita daje više od 35 milijardi kuna, to vam je gola istina, tolko mi dajemo zapadu, a zapad nam daje nazad sitniš, a i to malo što vam daju to vidite odlazi na način da se puno troši, a ljudima malo daju. Nema budućnosti ova zemlja sa ovakvim načinom upravljanja, al to ne krivim samo HDZ, da ne mislite da je HDZ baba roga kriv za sve, SDP je vodio istu politiku i u željeznicama i u brodogradnji i poreznu politiku. Evo ja sam osobno predao izmjene Zakona o fiskalizaciji da se na tržnicama i sajmovima ne moraju izdavati fiskalni računi, a nisu više ti koji rade pod vedrim nebom ili ljudi koji prodaju kukuruz na ulici da ne moraju imati fiskalne kase, to je bio moj prijedlog, ali ja znam da će ga ova Vlada odbit kad dođe na dnevni red, jer jednostavno vi ste odvojeni od stvarnosti, vi, vama je dobro gledate samo sebe, vi se kako je rekao kolega Lovrinović, vi se ne vozite željeznicama i vama je stanje super, vama je sve super. I rezultat te odvojenosti od stvarnosti odnosno nekoj vrsti paralelne stvarnosti u kojoj živi prosječni HDZ-ovac i prosječni Hrvat nas je dovelo do toga da zemlja poput vlaka na padini kojem su kočnice otkazale se kotrlja u propast, a vi govorite o vedroj i svijetloj budućnost, Plenković već vidi ljude ono kako će se vraćat itd. To je, to je tuga, ali jedino što mi daje nadu u bolje sutra i što mi daje zapravo jedno veselje je kad vidim da ipak ima nade za RH, kad vidim ostarjele roditelje Gabrijele Žalac kako lijep auto voze i barem, barem ako ništa drugo, barem će pred umirovljenicima biti vedra budućnost u RH. Hvala.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo 3 replike, kolega Kirin, kolega Maras i kolega Mišić, izvolite kolega Kirin.
Uvaženi zastupniče Pernar, spominjali ste razliku u razvijenosti RH i Indije, trebali ste se informirati, trebate znati da nije čudo da Indija ima tako brze željeznice jer Indija je jedna od svjetskih velesila u području gospodarstva i znanosti. Nemojte o Indiji suditi temeljem svetih krava, pa i u Americi ima siromaha koji su beskućnici.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Uvaženi gospodine, ma slažem se s vama, nemam ja predrasuda prema Indiji, ali imam predrasuda odnosno nekih negativnih stavova prema vlastitoj zemlji i vidim da moja zemlja nazaduje za Indijom i po pitanju solarne energije i po pitanju evo stanja u željezničkom sustava i zapravo općenito i pitam se jesmo li mi gluplji od Indijaca ili jednostavno imamo HDZ na vlasti. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika kolega Maras.
Hvala lijepo. Kolega Pernar, rekli ste jednu činjenicu na žalost da ne ide ulaganje u željeznice, modernizacija željeznica na način na koji bi to mi svi skupa ovdje željeli i da se ne koriste sredstva EU u dovoljnoj mjeri, znači, RH još uvijek ima negativni saldo bez obzira šta je članarina možda neto manja od onoga što povlačimo, ali kada vidimo sve ono što uvozimo u RH sa tim novcem, onda je negativan saldo, nažalost. 7-8 puta bi RH trebala povlačit više sredstava nego što uplaćuje članarine, a to je na razini 3 do 4 milijarde EUR-a godišnje da bi bili pozitivni, to Vlada HDZ-a ne radi. A primijetili ste zbilja jednu zanimljivu činjenicu kada u prometu za građane ne radi, u prometu za obitelj ministrice Žalac radi, znači, njena mama ne da ima jedan Mercedes, nego ima 3 automobila na raspolaganju, sad se postavlja pitanje [[Upadica: Hvala vam]] [[Govornik se ne razumije]] zbilja [[Upadica: Hvala]] kod građana više vjeruje.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Pa evo uvaženi kolega Maras, kad vidim, kažem opet, te ostarjele roditelje Gabrijele Žalac kako imaju lijep vozni park, došao sam zapravo, a s druge strane gledam stanje u željeznici kakvo jest, imam dojam da što će HDZ-ovci imati i članovi njihovih obitelji ljepši vozni park, da će s druge strane stanje u željeznicama bit sve gore i pitam se g. Maras jesu li ta dva procesa povezana odnosno je li jedan uzrok drugome? Hvala.
I posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Ivica Mišić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Pernar, ja bih gledao sve Vlade do sada da nisu napravile, istina, ništa, ništa za željeznicu. Gledajući koliko se novaca bacilo, vi znate da je ova Vlada zatekla sve probleme Agrokora, Petrokemije, INA-e, danas Uljanika u koji smo bacili milijarde, a nismo bacali u željeznicu, a bacali smo negdje, u nekakvu rupu bez dna gdje ne znamo kako se trošilo. I ova Vlada je isto dobila taj Uljanik na leđa koji treba danas sutra riješit. Ja osobno mislim i vidite da imamo suficit, da ne pozajmljujemo i ne trošimo ono pozajmljeno, lako je uzeti kredit, a treba ga vratiti. Ova Vlada se trudi da kroz zaradu rješava određene probleme i nadam se da će i uspjeti ako neke stvari stave na svoje mjesto, do sada, istina, nismo stavili, ni jedna Vlada, ni Račanova, ni bilo koja druga, ni HDZ-ova dosadašnja, nisu odradile na željeznici ono što su trebale. Naravno da treba napraviti reda [[Upadica: Hvala kolega]] i.
Vrijeme. Izvolite kolega Pernar.
… [[Govornik se ne razumije]] g. uvaženi da je Vlada ova zatekla mnoge probleme, pa ste spomenuli problem Agrokora, međutim, pitanje je tko je zapravo stvorio taj Agrokor, tko je stvorio Ivicu Todorića, tko mu je dao sve to što je on u jednom trenutku imao? S druge strane kažete Vlada je zatekla probleme s INA-om, ha opet se postavlja pitanje tko je stvorio probleme s INA-om? Tko je predao upravljačka prava nad INA-om Mađarima iako Mađari imaju manje od 50% dionica? To je pitanje g. uvaženi Mišić koje bi se svatko od nas trebao pitat. Spominjete stanje u brodogradnji, reći ću vam samo jednu stvar, Rusija razvija civilni avion MC-21 koji će biti pandan Boeingu i Erbasu i razvoj tog aviona vam zapravo, oni su uspjeli razviti taj avion za isti novac [[Upadica: Hvala…]] koji smo mi ulupali [[Upadica:…vam]] u brodogradnju.
Hvala vam kolega Pernar, time smo završili sa pojedinačnim raspravama. Prije završnog u ime Kluba zastupnika SDP-a i Gordana Marasa dozvolite da pozdravim učenice i učenike srednje škole Konjšćina i njihove profesore i profesorice koje su nam se pridružili. Dobro došli! Dobar dan vam želim i dobro došli! … [[Pljesak]] Kolega Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa. Kolegice i kolege, poštovani učenici, drago mi je što ste nas danas posjetili ovdje u HS i da osjetite malo te atmosfere i teme koja je zbilja važna za RH, radi se o željeznicama, radi se o ulaganju u infrastrukturu, radi se o tome da dijelovi RH budu povezani na onaj način, na koji mi to želimo i na koji smo jednog dana, povezivali i cestovno RH, povezujući Zagreb sa Dalmacijom i pretvorili onaj san koji su ljudi imali godinama, da se jednostavnije iz jednog dijela Hrvatske dođe u drugi dio Hrvatske, to smo napravili sa cestogradnjom, sa projektom koji je počeo 2002. g. godine, koji je pokrenuo pokojni premjer Ivica Račan i sada želimo dalje. Želimo iskorak u željeznici, želimo omogućiti da se iz Zagreba ili sjevernog dijela Hrvatske, do Splita dolazi sa željeznicom, u nekoliko sati, možda da ljudi i da … [[Govornik se ne razumije.]] putuju jeftinije, da putuju na brži način, na efikasniji i da Hrvatska ima od toga koristi i da na kraju krajeva, koristimo sredstva koje su nam na raspolaganju iz EU, koje nažalost, ova vlada ne koristi u dovoljnoj mjeri. Kada vidimo da projekti stoje, kada vidimo koji su prioriteti Vlade RH, nije problem donijeti Zakon o financiranju političkih stranka u 2 dana, kako bi HDZ potrošio 4 milijuna kuna, umjesto milijun za europske izbore, to nije problem. Ali je problem realizirati sredstva iz EU i povezati Rijeku sa Mađarskom ili Zagreb sa Splitom ili Zagreb sa Vukovarsko srijemskom županijom. Pa nije li sramota, da je RH danas u situaciji da se sporije putuje od Zagreba do Vukovarsko srijemske županije i Osijeka nego što je to bilo prije 28 g.? Mi smo nažalost stali u vremenu, HDZ nas je zaustavio u vremenu i umjesto da koristimo mogućnosti koje nam Europa pruža, koja nam omogućuje mobilnost naših ljudi, da e željeznice koriste sve više. Pa kada dođeš u jednu Kinu, onda tamo ljudi putuju između gradova, koje su stotine kilometara, 5 stotina kilometara, ne uzimaju avionsku kartu, idu željeznicama. Brže je jeftinije je, na kraju krajeva jednostavnije ih je koristiti. I umjesto da uzmemo te tehnologije, umjesto da angažiramo svu pamet, razvijemo projekte, da se iz Zagreba u Split dolazi praktično u 1,5 sat ili 2 sata maksimalno mi napravili nismo ništa. Mene bi kao dalmatinskom zetu, bilo interesantno, na taj način bi moja djeca, možda, jednostavnije mogla ići u Dalmaciju kod svojih bake i djeda, da imamo mogućnost, ne samo ja, nego i svi građani RH, da u 2 sata dođemo do Dalmacije, a to se može, samo treba htjeti i treba znati. Nažalost u ovom trenutku, ja ne vidim, niti da ima znanja, niti da Vlada RH, radi bilo što po tom pitanju. I na kraju krajeva, imamo mogućnost, imamo novac, imamo znanje, imamo potrebu ljudi, ljudi bi sigurno koristili više željeznice, kada bi one bile kako se to kaže, up to date i kada bi one omogućile našim ljudima, da putuju na način, na koji to putuju svi u EU, koji putuju u Njemačkoj, koji putuju u Belgiji, Nizozemskoj, koji putuju u Francuskoj, sve te zemlje, Italiji, sve te zemlje imaju željeznice, gdje je prosjek putovanja za putnički prijevoz, daleko veći po broju ljudi koji to koriste, nego što je primjerice autobusa, šta je to primjerice avionski prijevoz itd. Meni je žao kada vidim naše studente, koji se moraju do Splita 3-4 sata voziti, kada bi imali infrastrukturu, dolazili bi doma češće i bili bi sa svojim obiteljima češće. Ali, za to trebate imati volje i trebate imati znanja. I to je ono što u Hrvatskoj trebamo napraviti i to je ono za što pozivam HDZ da napravimo zajednički konsenzus, da se napravi u Hrvatskoj infrastruktura željeznička kakvu naši građani zaslužuju. Hvala vam lijepo.
Hvala kolegi Marasu. Nakon njega završno, u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e kolega Ivan Pernar.
Uvažene dame i gospodo, kao što sam rekao, stanje voznog parka, nije svugdje u Hrvatskoj loše, postoje obitelji, koje su u raznim strankama, a čije stanje voznog parka je iz godine u godinu sve bolje. Evo, da se može biti u poznim godinama, odnosno, u starijem životnoj dobi, a živjeti dobro u Hrvatskoj, suprotno svim ovim crnim prognozama o kojima mi iz Živog zida govorimo, svjedoče i roditelji Gabrijele Žalac, koji voze jako lijep auto, odnosno, imaju jako lijep auto i to znači zapravo da sva ova priča kada mi govorimo da umirovljenici u Hrvatskoj žive loše, to zapravo nije istina. Pogledajte roditelje Gabrijele Žalac kako žive. Pa vidite da je umirovljenicima super. Međutim, nejasno je ako je i čak i za umirovljenike ima toliko novaca, kako je onda stanje u željeznici tako loše. Ili da pojednostavim, da li je možda stanje u državi, slično odnosno, usporedivo sa stanjem bilo kojeg društva u kojem manjina iskorištava većinu i dok manjina zapravo sve više profitira, dok manjina sve više se bogati to je stanje za većinu sve gore. HDZ gospodari društvenim imovinom na loš način, stanje u željeznicama tome je svjedok, vidite da je ono gore nego je bilo prije 30 g. a potrošene su milijarde i to je onaj začarani krug. Znači pada promet putnicima željeznicom, a logično onda nema smisla ulagat u infrastrukturu, a kako se ne ulaže u infrastrukturu dodatno pada promet putnika jer jednostavno put sve je sporiji, znači, kad bi se željeznicom putovalo brže nego autobusom, pa ljudi bi se vozili željeznicom, ali nažalost, željeznica je puno sporija, pogledajte samo na primjeru Zagreba do Splita i jednostavno se ljudi ne žele vozit željeznicom. I ovaj način upravljanja željeznicom kakvu ima Vlada, će dovesti na duge staze, znači, i do propasti konačne željeznica, znači, do daljnje degradacije infrastrukture i do dodatnog pada putnika, a što je najveća tragedija je da će pri tom milijarde biti potrošene, ali ja sumnjam da će one otići tamo gdje je trebalo, već smatram da će ići u džepove ljudi koji su jednostavno ovladali državnim institucijama. I ne bi me čudilo da i obitelji direktora u HŽ-u voze se u Mercedesima, ne bi me čudilo da roditelji Gabrijele Žalac nisu jedini koji pokazuju afinitet za skupa vozila, vjerujem da ima i mnogih drugih HDZ-ovaca u mirovini ili koji imaju djecu HDZ-ovce u tim državnim poduzećima, da isto voze lijepa vozila, ali hrvatski narode pitaj se, a ako nastaviš podržavat ovu politiku, da li zapravo podržavaš svoju propast, da li ćeš svojim izborom za HDZ ili pak neizlaskom na izbore omogućiti jednoj stranci da dobije vlast i da onda državom odnosno državnom imovinom upravlja kao svojom vlastitom svojinom za svoj račun i svoj interes. Hrvatski narode probudi se, otvori oči, prestani vjerovati onima koji te lažu, onima koji su govorili da neće zatvorit Rafineriju u Sisku odnosno dopustit njeno zatvaranje, pa su na kraju ipak dopustili, onima koji su rekli da će spasit brodogradilišta, pa su ih na kraju gurnuli u stečaj, onima koji govore da dobro vode željeznice, a stanje je sve gore, putuje se sve dulje, putnika je sve manje. I na kraju, ovo je pitanje egzistencije, opstanka našeg naroda ako se ova politika nastavi naš narod će nestati s ovih prostora. Hvala.
Hvala vam. Slijedeći je kolega Šuker u ime Kluba zastupnika HDZ-a završno, izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS. Očigledno je ova saborska govornica postala pozornica za kampanju za euro izbore. Međutim, neki su nažalost slijepi i kod očiju i ne vide, pa tako mi dan danas u RH raspravljamo tko je počeo izgradnju autocesta. Svi smo zaboravili početak probijanja Maslenice, granate koje su padale i čija je to ideja bila. Sva sreća, pa su sve političke opcije u RH bile svjesne da su autoceste jedan od temeljnih infrastrukturnih projekata ako želimo razviti ono što danas drži hrvatsko gospodarstvo, to je turizam i to je činjenica koju ovdje treba reći, a ne izmišljati šta je tko ili kako počeo. Međutim, ja sam danas, iskreno govoreći, očekivao da će kolege raspravljati iz drugih klubova i pojedinačno više o onome što je, a to je meritum i prijedlog ovoga, zakonski prijedlog koje je ministarstvo uputilo. Ovo danas o čemu se neki klubovi i pojedinci žele raspravljati o željeznicama, tada se o ovoj temi, o ovoj temi se raspravlja kada se donosi državni proračun, jedino tada se može raspravljati o tome, tada treba imati hrabrosti reć, ne na ovoj poziciji neće biti toliko novca, s te pozicije ćemo novce preusmjeriti prema HŽ-u jer jedino ako imate novce možete napraviti neke stvari. Međutim, jedini klub i nekada dok je bio zastupnik u HS kolega Linić, jedini klub koji je na takav način raspravljao o željeznicama svih ovih 20-tak godina je Klub HDZ-a i vidjet ćete da nijedna saborska rasprava o proračunu nije prošlo da nije spomenut problem HŽ-a, dakle, strukturni problem HŽ-a. Mi ne možemo HŽ-u govoriti da … [[Govornik se ne razumije]] za sve njene probleme, sve nekakve, da tako kažem, nove vrijednosti pruga koje su nekada imala jednu vrijednost, danas zbog toga što je RH samostalna država imaju sasvim drugačiju vrijednost. Pričati o pruzi Zagreb-Split, a ne sjetit se da je najkraća linija i najbrža linija tzv. Unska pruga je naprosto žmirenje pred činjenicama, ako žmirite pred činjenicama, onda ne možete ponuditi niti kvalitetno rješenje, a nažalost mi se ovdje oko jedne teme koja je itekako bitna, politički napucavamo i nabacujemo. Imate jedan projekat koji je pokrenut davno prije 30-tak godina, to je ova gradska željeznica Dugo Selo-Zagreb, koja se pokazala izuzetno kao efikasna i danas umjesto da raspravljamo o tome da takav projekat treba ići prema Velikoj Gorici i Sisku, da treba i ovaj zagorski kraj prema Zaprešiću, onda bi rekli da smo ozbiljni. Međutim, nitko danas neće reći da u mandatu ove Vlade je pokrenut projekat pruge Zaprešić-Zabok u iznosu od 530 milijuna kuna. Možda bi malo oštrije govorio, ali predsjedavajući je tada bio ministar prometa, ali moram odgovoriti s obzirom na to što je kolega Maras govorio u ime Kluba SDP-a završno, sjećate se samo koliko smo puta ovdje tražili stanke u ime klubova i koliko puta smo raspravljali oko toga zašto se ne može provest natječaj, što je problem da pružne građevine ne mogu sudjelovat u izgradnji pruge Dugo Selo-Križevci, al to su naši problemi, to nisu problemi niti HDZ-a, niti SDP-a, niti MOST-a, niti IDS-a, niti nikog, to su strukturni problemi HŽ-a i politički se danas nabacivat o ovoj temi, ne pogledati stvarni problem HŽ-a, nažalost, HŽ će biti u problemima u kojima jesu, pa netko je mislio prije 6.g. ili 7. kad je uzeo 20, zapravo 40 lipa od, ne 20 lipa od hrvatskih autocesta i usmjerio ih prema HŽ-u da će na takav način se riješiti problem HŽ-a. Svake godine umjesto u HAC, 20 lipa koje mi plaćamo, svi građani gospodarstvenici kad kupimo litru benzina ili dizela ide prema HŽ-u, međutim da li se nešto promijenilo? Nije. Zašto? Zato što željeznice trebaju strukturne promjene i to je ključna stvar, jer to između ostaloga se govori u ovom zakonu. To je projekat koji je rađen sa Svjetskom bankom, ove godine je 25 godina suradnje Hrvatske i Svjetske banke, jedan od ključnih projekata na kojima, koji nam sugerira Svjetska banka je reforma hrvatske željeznice, strukturna reforma hrvatske željeznice. I ako mi to prihvatimo i iznađemo sredstva, jedan dio iz EU fondova, a nešto iz domaćih izvora onda ćemo moć reć da ćemo moć nešto napravit. Inzistirat na nekim prugama koje nemaju tržišnu vrijednost je inzistirati na sve većem i većem saldu i minusu hrvatskih željeznica. Druga stvar, kolegice i kolege preporučio bi svima onima koji ne gledaju hrvatske željeznice kad se donosi proračun u izvješću o protestiranim jamstvima neka svake godine pogledaju koliko hrvatske željeznice koštaju hrvatske porezne obveznike. Hvala lijepo.
Slijedeći u ime Kluba zastupnika MOSTA nezavisnih lista, završno kolega Miro Bulj. Izvolte kolega Bulj.
Hvala lijepo, evo poslije kolege Šukera ne znam šta kazati, jednostavno ko da živimo u dvije različite države. Pa evo prije nekoliko dana 19. ovoga mjeseca zamjenica glavnog direktora Uprave za promet Europske komisije kaže, kasni se sa projektom od 241 milion EUR-a kojim se financira iz EU fondova Koprivnica – Križevci izgradnja željezničke pruge, a Hrvatska bi mogla ostati bez tog financiranja. Tko je za to kriv, tko je za to odgovoran, znači te pruge nema, znači nije to reka Miro Bulj, nit je to reka ovde nas iz sabora, nego je rekla odgovorna osoba za promet Europske komisije. Da ćemo ostati bez 241 milion EUR-a. Također, prema izvješću iz 2017. godine od 913 miliona ugovorenih sredstava za izgradnju željeznice, željezničke infrastrukture 67 miliona EUR-a je znači isplaćeno, a opravdano je s naše strane 56 miliona EUR-a dosad, što znači nekoliko postotaka od ugovorenog iz EU fondova, a uvijek se ovdje falimo kolko smo mi toga ugovorili, a sad nam slijedi puno teže razdoblje, jel iz kohezijskih fondova bit će manje sredstava, bit će duži ovaj više sredstava će tribat biti iz proračuna državnoga za brojne projekte zbog toga što se ide ka gašenju kohezijskih fondova, to moramo znati, a to je fondovi za izravnavanje, a Hrvatska je u ovome trenutku na dnu s Maltom zajedno, na dnu po povlačenju sredstava iz EU fondova. I to je činjenica, to kaže i hrvatska revizija, državna revizija da smo na dnu populacije EU fondova. Jednostavno ja ne znam kolega Šuker dal ste vi svjesni da iđe iz Splita do Zagreba 7 sati ako imate, 6 do 7 sati svake godine sat više se putuje vlakom, svake godine sat više i to ako imate sreće, svako 3, 4 do 5 dana mora se kupite kartu za vlak, a putujete autobusom i kupujete autobusom. Znači vi govorite nerealne stvari i obmanjujete javnost, zbog toga što nije tako realno. Mi imamo ovdje dobar zakon, implementiramo ovaj zakon stečevina EU o željeznici, to je tema. Mi imamo najbolji zakon ćemo mi donit kolege saborski zastupnici, a šta je u stvarnosti, evo kolege iz Istre su govorile o tom problemu, kolege iz HNS-a, vaš koalicijski partner. Kolege iz SDP-a, ja bi zamolimo da ne budete nervozni, ja bi samo rekao činjenice koje je rekla povjerenica Europske komisije a vi ne možete obmanjivat taj narod, ne možete obmanjivati sjednicama Vlade u Splitu, Osijeku, pozivat se na brojne projekte kad znamo mi to, narod zna da je to sad predizborna kampanja, jer vi ćete se ovdje hvaliti, vi, tajnik, svi će te hvaliti, premijer, sa vašim prijateljima sa Junckerom, Tuskom, Tajaniom inače fašistom, kako bi u dobrim odnosima ćete sve riješiti. Nećete riješiti ništa zbog toga jedino što imate to su obećanja, ja mogu govori o prometu van prometa evo spoj Cetinskog kraja sa Dugo poljem na autoput, pa godinama se obećaju, kamen temeljce postavljaju u Dalmaciji svako, svaki izbori ciklus, a evo ovaj put ću ja kupit taj, ima dol kamena u Zagori ja ću postavit sve na vaše projekte obećani kamen temeljac samo nek počnu radit, to je obećano na Vladi u Splitu, to je obećano za vrijeme Sanadera dok ste vi bili ministar, pa je otvara kolega Bačić, Račva – Drvenik tunel je otvarao, on kaže krivi je SDP, ja ne znam tko je kriv al je gradnja tunela bila počela, službeno na stranicama prometa. Znači, recimo u Dalmatinskoj zagori to su obmane projekti, predizborni projekti jedino što imamo doli tih dana najezdu kao i u Liku kad su bili ovi izbori, rekao sam da je bilo više ministara iza svake bukve su bili izlijećali i naš predsjednik sabora, to se pivale pjesme, domoljublje, od domoljublja nisi mogao proći Likom, e al otidite sad u Liku pa ćete vidit više je bilo ministara nego stanovnika. To će se dogoditi i sada u izborima, ali mi kao saborski zastupnici to ne smimo dozvolit, da Vlada bez obzira koja je vlada, da obmanjuje te ljude. Pa par puta je vraćan, na tim vladama Dračevac, davanje gradu, davanje, otvarani su bezbrojni projekti, kolko je kamena temeljaca postavljeno, kolko je tu tribalo osiguranja, kolko je se poilo i popilo, kolko je janjaca tu otišlo, pa mogli su napraviti do sada cestu samo kolko se je puta potrošilo na troškove hrane i pića, kolko je se izilo i pojilo janjaca i majki im. Hvala lijepo.
I u ime predlagatelja državni tajnik Tomislav Mihotić, izvolite. Molim vas državni tajnik, molim, hvala vam, kolege hvala [[Upadica: Kolega Šuker galami na me.]] molim vas. Ispričavam se evo izvolte gospodine Mihotić.
Poštovane zastupnice i zastupnici zahvaljujem vam se još jednoj na konstruktivnoj raspravi u najvećem dijelu. Svi smo svjesni trenutne situacije u željezničkom sektoru RH, a svjesni smo i da su nam i hitno neophodne promjene. Zakon o željeznici je samo prvi korak prema cilju koji želimo postić. Želimo poboljšanje kvalitete i učinkovitosti prijevoza putnika i tereta željeznicom u cilju jačanja konkurentnosti željezničkog prometa u odnosu na ostale vidove prometa. Predloženi Zakon stvara zakonodavni okvir za jednak, transparentan i nediskriminirajući pristup željezničkoj infrastrukturi, otvara tržišno natjecanje i usluge domaćeg prijevoza putnika uvođenjem prava slobodnog pristupa te na posljetku stvara okvir i za donošenje Strategije razvoja željezničkog sustava u Republici Hrvatskoj, koja u konačnici treba biti usklađena i sa dugoročnim ciljevima razvoja gospodarstva Republike Hrvatske. E sad bi se osvrnuo na pitanja i na komentare koji su bili tijekom rasprave izneseni. Normalno da je u proteklom periodu, to smo svi svjesni, projekt, prioritet u izgradnji infrastrukture bila izgradnja autocesta. Hrvatska je u tom periodu izgradila preko 90, gotovo 95% svoje mreže autocesta, planirane mreže autocesta. U narednom periodu prioritet Republike Hrvatske je izgradnja željezničke infrastrukture, na raspolaganju do sad je bilo oko 1,3 milijarde EUR-a, utrošeno, utrošeno, predviđeno za promet. Kroz CEFS smo ugovorili još dodatnih 360 milijuna EUR-a, od toga 300 milijuna otpada na željezničku prugu Križevci-Koprivnica, dalje mađarska granica o kojoj je danas također ovdje bilo riječi. Treba naglasiti da je tu, za tu željezničku prugu tender sada u tijeku, znači provodi se natječaj za realizaciju, za početak realizacije te željezničke pruge, i sigurni smo da ta sredstva neće propasti, uostalom ni nikakvo službeno očitovanje vezano za to nismo dobili. Tu su također ugovoreni i započeti projekti Zaprešić-Zabok, Vinkovci-Vukovar iznosa oko 70 milijuna EUR-a. Iduće godine kreće se sa izgradnjom pruge Hrvatski Leskovac-Karlovac procijenjene vrijednosti 350 milijuna EUR-a, a iz idućeg Operativnog programa predviđena je i gradnja pruge Dugo Selo-Novska s vrijednošću od 570 milijuna EUR-a. Svi ti projekti će značajno poboljšat stanje željezničke infrastrukture u Republici Hrvatskoj, znači cilj je da se u prvom redu na liniji od Rijeke preko Zagreba do mađarske granice, i na liniji koja ide od Ljubljane preko hrvatskog teritorija preko Zagreba prema Beogradu uspostave uvjeti na pruzi, da je pruga u potpunosti elektrificirana sa dvije paralelne trake i prosječnom brzinom vožnje od 160 kilometara na sat, to su onda ciljevi koji će u potpunosti integrirat hrvatski teritorij, normalno da uz to ide i priprema i predviđena realizacija i dijelova pruge koji se trebaju okrenut prema Istri i prema Dalmaciji, to je u planiranju sa strane Ministarstva prometa. Istra na nikakav način se ne zapostavlja, svjedoci se da je započeta i nova faza izgradnje Istarskog ipsilona koja je također vrijednosti 150 milijuna EUR-a, a paralelno s tim planira se i druga cijev tunela kroz Učku, cestovnog tunela. Znači paralelno s tim kroz sve ove strateške dokumente koji su predviđeni, sagledat će se povezivanje Istre na ostatak hrvatskog teritorija. Što se tiče same situacije sa cijelim željezničkim sektorom, 2015. je od IBRD-a osigurano 160 milijuna EUR-a za restrukturiranje cijelog sektora, i to je sada u tijeku, tako da svi problemi u sektoru od carga, putničkog prometa i dalje, normalno počinju se rješavat, i te 2015. je gotovo milijardu kuna otpisano duga carga prema HŽ infrastrukturi, normalno kad se cijeli sustav uspostavi da do tog duga neće dolazit. Što se tiče sjednice Vlade u Splitu koja je nekoliko puta apostrofirana kao nešto di su data nerealna obećanja, trebam samo reći, potvrdit, da temeljem te sjednice Vlade sve aktivnosti koje su tamo predviđene, se realiziraju, a dokaz tome je i tender i natječaj koji se sada provodi za brzu cestu od Splita prema Omišu, u tijeku je tender za most preko Cetine, spojni tunel na postojeću cestovnu mrežu. Smatram da je važno još jednom spomenut da Ministarstvo na osnovi Strategije razvoja željezničkog sustava i Nacionalnog plana razvoja željezničke infrastrukture u bliskoj budućnosti planira i zaključenje višegodišnjeg ugovora sa društvom HŽ infrastruktura, kojim želimo bolje regulirat odnose u izgradnji i modernizaciji željezničke infrastrukture u Republici Hrvatskoj. Zaključno, zakonodavni okvir je samo početak, temelj, osnova, koju uz Strateški okvir treba pratiti adekvatno financiranje planova i programa koji će proizić iz zakonskih i strategijskih prijedloga. Znači, sasvim sigurno ovaj Zakon stvara pretpostavke bolje i efikasnije realizacije svih projekata, a također i uspostava boljeg sustava u cijelom željezničkom sektoru. Hvala. I moram dodat još da je danas na sjednici Vlade prihvaćen amandman Odbora za zakonodavstvo, znači, može bit sastavni dio ovog materijala. Hvala.
Hvala vam. Na vaše izlaganje imamo šest replika. Prvi, prva je kolegica Čikotić, nakon nje kolegica Perić. Izvolite kolegice Čikotić.
Poštovani državni tajniče, niste mi odgovorili na pitanje vezano za zatvaranje Operativnog programa 2007.-2013., OP Prometa, kada planirate zatvoriti Program obzirom da je iz Izvješća koje je dostavljeno u Sabor i na Odbor regionalnog razvoja i Europskih fondova evidentno da je od 236 milijuna EUR-a ugovoreno samo 196 milijuna EUR-a. Znači već u samim ugovorenim sredstvima imamo rupu od 40 milijuna EUR-a, a ovaj, zanima me znači, nakon provedenih svih nezakonitosti i korekcija koje će biti utvrđene, koliko će na kraju biti isto?
Izvolite, želite odgovorit? Ne. Kolegice Perić, izvolite.
Poštovani g. Mihotić i poštovane kolege, ja bih htjela istaknuti ono što ste vi sada rekli u završnoj riječi, a to je da je pruga prema jugu, a tu govorim prvenstveno i u odnosu na svoj grad Zadar koji je svojevremeno odsječen zapravo od željezničkog prometa, a znamo što to znači za razvoj prometa u Gaženici, naših gospodarskih zona. Dakle, sve ono što treba naglasiti da je zapravo Unska pruga koja je najveći problem, a to je ono regulacija odnosa međudržavnih, popravljanje i uređenje kompletno infrastrukture jako značajno i da, ovo je zapravo zakon kojem se [[Upadica: Hvala]] daje pretpostavka za takvo nešto.
Hvala. Slijedeći je kolega Daus, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče. g. Državni tajniče, slušao sam Podravina, Zagorje, Slavonija, Središnja RH, Dugo Selo, Novska, sve je u redu, naravno da je Rijeka-Zagreb i međunarodno Ljubljana-Zagreb-Beograd, to sve stoji, onda dođe Istra da se planira i se počinje spominjat cestovna priča, danas nije tema cesta, nego željeznica, znamo mi jako dobro da se gradi Ipsilom i znamo da čekamo preko gotovo 40.g. i drugu cijev tunela Učka, to nije tema. Tema je i moje pitanje je bilo da li se u strateškim dokumentima planira pruga u Istri jer je strateški dokument temelj bilo kakve izgradnje u budućnosti i mislim da je vrlo bilo jednostavno pitanje i očekujem točan odgovor od vas.
Odgovor, izvolite.
Rekao sam da je ovaj zakon pretpostavka za izradu strateških dokumenata, oko njih će se voditi javna rasprava, mi sasvim sigurno računamo na povezivanje Istre na željezničku mrežu RH i rade se studije također o mogućnosti povezivanja tunela kroz Učku jer je vjerojatno to jedino rješenje koje bi onda ta dva dijela mreže spojila.
Hvala. Slijedeći je kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, niste mi u ovome svom završnom obraćanju odgovorili na pitanje da li je istina ovo što je rekla zamjenica glavnog direktora za promet Europske komisije da kasni se sa projektom 240 milijuna EUR-a Koprivnica-Križevci, izgradnja infrastrukture i da bi mogli ostati bez tih financijskih sredstava, niste na to odgovorili, to je vrlo bitno pitanje, to je iznos oko dvije milijarde kuna, a također mi imamo lošu i katastrofalnu željeznicu, imamo katastrofalan promet jer je RH dala državnih jamstava 12,64 milijarde kuna, a od 2006. do 2015. 8,7 milijardi subvencija i potpora dala je HŽ-u. Tko će opravdati ta sredstva, o tome govorite, gdje je taj novac, tko je omastio brkove?
Hvala. Odgovor izvolite.
Za izjavu ne znamo, pa ne mogu špekulirat o tome službeno, nije došla. Ali s druge strane raspisan je natječaj za tu prugu, to sam rekao, natječaj je raspisan, u tijeku je, znate i sami proceduru natječaja, kad dođu pitanja i produživanja samoga roka, ali mi kao što smo druge projekte fazirali, fazirat ćemo i ovaj projekt i realizirat ta sredstva.
Hvala lijepo. Slijedeći je kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. g. Državni tajniče, dobro je da ste u svom završnom obraćanju izišli sa određenim financijskim pokazateljima jer sve priče o željeznicama ako nećete govoriti o sredstvima, o izvoru sredstava i o strategiji koje pravce i koje prometne linije želite razvijati su bacanje magle jer ako ćete forsirat da se radi nešto što će sutra bit neisplativo, to je nešto što će sutra visiti na državnom proračunu. Prema tome, dobro je da se izađu sa određenim financijskim pokazateljima, dobro je da ste rekli da se HŽ-u u odnosnu na nekakva prethodna vremena otvaraju neki novi modeli i načini financiranja, e sad je na upravi HŽ-a da to operativno provede, to ne provodi ministarstvo, HŽ je taj koji radi projekte i koji te projekte nude onim koji su stvorili uvjete da se to financira. I zato kažem, možda je kod ovakvih tema kao što su željeznice vrlo bitno isticati to [[Upadica: Hvala…]] jel bez toga nema rješenja.
…kolega Šuker, hvala. I posljednja replika kolega Sponza, izvolite.
Zahvaljujem. g. Državni tajniče, danas u raspravi više puta je istaknuto da što se tiče teme željezničkog sektora u smislu njegovog stanja da je to nadstranačko pitanje. Vas bi molio ukoliko sada imate konkretne podatke, a sve kako bi osvijestili što nam je svima zajedno činiti, držim da bi bilo korisno napraviti analizu utemeljenu na konkretnim podacima, kakvo je stanje u željezničkom sektoru bilo do 90.-tih, kakvo je danas iz razloga što je u konačnici dva puta spomenuo g. Šuker držim da ovo nije pitanje jednogodišnjeg proračuna, već da, što se tiče željezničkog sektora, to je strateško pitanje.
Hvala. Time smo i zaključili raspravu o Konačnom prijedlogu Zakona o željeznici, drugo čitanje, P.Z. br. 555., a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o željeznici, drugo čitanje, P.Z. br. 555. Predlagatelj je Vlada. Rasprava zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je navedeni amandman i on je postao sastavni dio Konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o željeznici, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 80 ZA i 1 suzdržani donesen Zakon o željeznici.
Prije prelaska na slijedeću točku dnevnog reda pozdravimo predstavnice i predstavnike Udruge za Down sindrom iz Zagreba. Dobro došli u HS! … [[Pljesak]] Poštovane zastupnice i zastupnici, sukladno čl. 247. Poslovnika predlažem da o slijedeće dvije točke provedemo objedinjenu raspravu čime su i se suglasile predsjednice Odbora za zakonodavstvo gđa. Jelkovac i predsjednik Odbora za pravosuđe g. Miljanić. Dakle to je: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima, prvo čitanje, P.Z.E. broj 599 i - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru, prvo čitanje, P.Z. broj 600 Da li ste suglasni s ovim prijedlogom? OK. Vaša šutnja znači ujedno i odobravanje. Dakle, imamo objedinjenu raspravu o Prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima, prvo čitanje P.Z.E. broj 55 i Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru, prvo čitanje, P.Z. broj 600. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora, a prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. S nama je danas i ministar pravosuđa gospodin Dražen Bošnjaković, pa ga pozivam da ta u ime predlagatelja dodatno obrazloženje. Izvolite gospodine Bošnjaković.
Hvala lijepo podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici, pred vama su dakle dva prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru. Što se tiče i jednog i drugog zakona zapravo stvar bih mogao svesti da imamo tri osnovna cilja. Prvo je ubrzati osnivanje i registraciju trgovačkih društava u RH, društva sa ograničenom odgovornošću i jednostavnog društva s ograničenom odgovornošću. Drugi cilj je naravno smanjiti i troškove vezano za to osnivanje i učiniti postupak ne samo bržim nego da se to može obaviti bez asistencije, bez sudjelovanja javnih bilježnika, bez sudjelovanja tih tijela koja zapravo malo ovaj i dižu troškove u cijeloj toj proceduri, da to bude sve jednostavnije i brže. Također ovdje je važno reći da ovdje implementiramo i određene ovaj europske direktive vezano za prava dioničara u dioničkim društvima kako bi poslovanje, kako bi rad i sudjelovanje dioničara u dioničkim društvima bilo što je moguće zapravo, što je moguće transparentnije i da ih na koncu da više sudjeluju samom donošenju odluka. Tako da što se tiče Zakona o trgovačkim društvima predlažemo osnivanje društva s ograničenom odgovornošću i jednostavnog društava s ograničenom odgovornošću u potpunosti na daljinu on line na daljinu, a prije upisa društva u sudski registar, ovo je isto iznimno važno svaki osnivač morat će uplatit najmanje 1/4 svoga uloga za preuzeti poslovni dio, s tim da ukupni iznos svih uplata u novcu neće moći biti manji od 1/4 temeljnog kapitala. Naime, temeljni kapital jeste minimalno 20.000 kuna i to se u praksi dosta često pojavljivalo kao problem nekome nepremostiv, da dođe do tih 20.000 kuna pa da ih uplati na privremeni račun i da osnuje trgovačko društvo. Ovdje smanjujemo te kriterije i kažemo od tih 20.000 kuna koji je minimalni 1/4 mora bit uplaćena, a ova preostali dio u roku od godinu dana od dana upisa u sudski registar. I za to vrijeme će se zapravo odgovarat nekakvom osobnom imovinom za obveze društva i smatramo da će to omogućiti onima koji zapravo ne mogu doć do tog iznosa da će im omogućiti da ovaj osnuju trgovačko društvo. Također jednostavno društvo s ograničenom odgovornošću danas će moći osnovati 5 članova, trenutno je regulativa takva da to može 3, međutim evo na ovaj način širimo mogućnost dakle da i 5, da i 5 partnera mogu osnovati jednostavno društvo s ograničenom odgovornošću. Također, zakonom otvaramo mogućnosti, zapravo propisujemo napuštanje obveze utvrđivanja predmeta poslovanja u društvenom ugovoru čime se omogućava jeftinija i brža doregistracija djelatnosti kojime se društvo bavi. Ovo je također iznimno važno jer danas kada se podnosi prijedlog za upis i registraciju trgovačkog društva moraju biti decidirano nabrojene predmeti poslovanja, ti predmeti poslovanja neki su određeni nacionalnom klasifikacijom djelatnosti, neki su određeni posebnim zakonima koji reguliraju svako ovaj područje, a onda treći su zapravo nekakva mješovita varijanta gdje zapravo se traži definicija posebna koja bi bila registrirana. I to se sve upisuje u registar. Na ovaj način mi ćemo izbjeći to formaliziranje i zapravo će svako napravit jedan popis djelatnosti koji će bit u pomoćnoj evidenciji na Trgovačkom sudu i kada bude obavljao i kad neko bude htio promijenit djelatnost samo će donijet odluku o izmjeni tog popisa i to će bit brže i jednostavnije. Sada imamo situaciju kad se podnosi prijedlog za osnivanje i društveni ugovor da na po dvije, tri stranice se pišu predmeti poslovanja, zato što svi žele biti sigurni da će se možda baviti i sa ovim i sa onim i kako ne bi dolazili u poziciju da mijenjaju zapravo rješenje o osnivanju trgovačkog društva, što opet zahtjeva nove troškove, mi smo ovaj, mi predlažemo ovakvo jedno, jedno rješenje koje će sasvim sigurno i ubrzat, pojednostavit, a i pojeftinit proces. Ovdje, izmjenom ovog zakona ukidamo i obvezu deponiranja potpisa. Naime, to smo vidjeli u principu da zapravo na sudu vodit deponirani potpis i nema nekakvog smisla, jer upotreba toga, provjera toga danas je moguća na potpuno drugačije načine i zapravo to nismo došli niti uopće u situacije da ovaj netko traži deponirani potpis kako bi nešto provjeravao baš na sudu. Tako da tu ćemo također sud rasteretit, a i osnivače trgovačkih društava. Ovim zakonom dakle uvodimo i elektroničku komunikaciju sa sudskim registrom, gdje javni bilježnici će sudjelovati, odvjetnici, Hrvatska gospodarska komora, što je naravno u cijelom tom postupku iznimno bitno. Brišemo i odredbu i oblik zapravo onaj da postoji trgovac pojedinac jer takvih trgovaca pojedinaca ima danas samo 10 u RH upisanih i mislimo da je to nepotrebno, zbog toga takve osobe poslovat će zapravo po pravilima obrta. Također, što je jako važno predlažemo i lakši izlazak s tržišta, propisivanjem postupka za jednostavniju, bržu i jeftiniju likvidaciju trgovačkog društva kapitala, brisanje bez likvidacije, jer tko nema dugovanja, taj će dati izjavu da nema dugovanja i brisat će se temeljem takve odluke društvo iz registra a dvije godine nakon tog brisanja on će odgovarat svojom osobnom imovinom, dakle, za obveze društva koje ako postoji situacija da ih nije naveo. Također nacrtom prijedloga ovoga zakona o trgovačkim društvima, kao što smo rekli, u hrvatski pravni sustav prenose se odredbe Direktive EU 2917/828 i također izmjena Direktive 2007/36 u pogledu poticanja dugoročnog sudjelovanja dioničara. Dakle, mi implementiramo Direktivu i izmjenu Direktive i ovom implementacijom želimo olakšati izvršavanje prava dioničara trgovačkih društava čije su dionice uvrštene za trgovanje na uređenom tržištu na način da se utvrđuju posebni zahtjevi s ciljem poticanja dugoročnog sudjelovanja dioničara i povećanje transparentnosti. Ti zahtjevi primjenjuju se na primitke članova uprave i nadzornog odbora jer nadzorni odbor utvrđuje politiku primitaka članova uprava koje odobrava glavna skupština i koja se javno objavljuje. Rezultati članova uprave ocjenjivat će se primjenom financijskih i nefinancijskih kriterija za rezultate uključujući gdje je to primjereno, okolišne, socijalne i upravljačke čimbenike. Uprava i nadzorni odbor jednom godišnje sastavljaju izvješće o svim primicima koje je društvo isplatilo članovima uprave i nadzornog odbora tijekom posljednje poslovne godine ako je ispituje revizor i odobrava glavna skupština. Smatramo da je to iznimno važna odredba jer danas ta primanja i uprave i nadzornih odbora, razni boniteti koji se tu ostvaruju dosta su ispod radara dioničara, dosta su ispod radara i glavne skupštine i implementacijom ove Direktive zapravo otvaramo to na uvid i dioničarima, što je također jako važno. Također utvrđivanje identiteta dioničara i olakšavanje izvršavanja prava dioničara osigurava se da trgovačka društva imaju mogućnost utvrditi i identitet svojih dioničara i dobiti informaciju o identitetu dioničara od svakog posrednika u lancu koji posjeduje informacije, kao i obrađivati dioničareve osobne podatke radi ostvarivanja njegovih prava i suradnje s dioničarima. Također važno je transparentnost za institucijske ulagatelje i upravitelje imovinom. I institucijski ulagatelji i upravitelji imovine dužni su razviti i javno objaviti politiku o sudjelovanju dioničara ili moraju objasniti zašto su odlučili to ne učiniti. Također jako važno, transakcije među povezanim osobama, one znatne transakcije među povezanim osobama, to je posao čija vrijednost samostalno ili zajedno s drugim poslovima u zadnjih 12 mjeseci, prije nego što se posao poduzima, premašuje 2,5% zbroja dugotrajne i kratkoročne imovine utvrđene zadnjim godišnjim financijskim izvješćem moraju se podnijeti na odobrenje nadzornom odboru i javno objaviti. Dakle, i ovdje je transparentnost iznimno važna i mislim da podatke koje danas dioničari nemaju, o kojima dioničari zapravo nemaju saznanja, na ovaj način mi ih činimo zapravo javnima i dostupnima dioničarima. Evo, nakon ovog Zakona o izmjenama i dopunama trgovačkog zakona na njega se vežu i izmjene i dopune Zakona o sudskom registru jer izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru predlažemo osuvremeniti i olakšati osnivanje društva s ograničenom odgovornošću i jednostavnog društva s ograničenom odgovornošću, uvodimo u osnivanje, dakle, ova dva oblika putem aplikacije e-osnivanje povezanom sa sustavom start i to smatramo da je moguće obaviti u vrlo kratkom vremenu. Cilj je ovdje osnovati trgovačkog društva bez sudjelovanja javnog bilježnika i s minimalnim troškovima. Ovdje je iznimno važno u suradnji sa Ministarstvom gospodarstva želimo omogućiti zapravo što je moguće brži ulazak u svijet rada, u svijet poslovanja jer osnivanje trgovačkog društva samo je jedan korak u cijelom tom lancu, nakon toga ima cijeli jedan niz aktivnosti koje je potrebno poduzeti i dobiti statistički broj i prijaviti se u Poreznu upravu i prijaviti zapravo se u HZZO, HZMO. Ovim sustavom mi ćemo to omogućiti da sve ide on line i da sve bude u digitalnom obliku, bitno skraćujemo u ovom zakonu rokove za donošenje odluka vezano za upis u sudski registar i smatramo da je ovo jedan značajan iskorak u našem normativnom okviru kako bismo trgovačka društva mogli brže osnovati, mogli osnovati sa što je moguće manje troškova i na taj način mislim da ćemo biti i konkurentniji, da ćemo biti na neki način i atraktivniji za investitore. Evo, predlažemo ovaj zakon, molimo da ga podržite u prvom čitanju. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo 3 replike, kolegica Makar, kolega Maras i kolegica Nada Turina Đurić, znači prva je kolegica Makar, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Pa uvaženi ministre, od svih olakšanja poslovanja našim poduzetnicima koje donosi ovaj prijedlog zakona, ja bi se osvrnula na ovaj pojam trgovca pojedinca koji se ukida ovim zakonom. Stvarno nije bilo previše logike da prema Zakonu o trgovačkim društvima obrtnik posluje po svim zakonima poreza na dobit, a mora se upisat u sudski registar i sve dokumente mijenjati samo zbog toga što više nije obrt, nego sam mu piše u organizacijskom obliku trgovac pojedinac. Međutim, imala bi jedno konkretno pitanje, radi se o slijedećem, ukoliko je obrtnik prešao 15 milijuna prometa u poslovanju za 2018.g. to iskazao, financijsku dokumentaciju predao u ožujku, da li je on dužan postupiti s obzirom da na snagu još uvijek nije stupio ovaj zakon sukladno prijašnjem zakonu ili jednostavno da to zanemari s obzirom da je morao se [[Upadica: Hvala…]] prijaviti jer je imao [[Upadica:…vam, vrijeme]] druge obaveze zbog kojih… [[Govornik se ne čuje]]
Izvolite odgovor.
Zakon još nije stupio na snagu, predviđamo stupanje na snagu ovog zakona od 1.9. jer moramo osigurati infrastrukturu da bi on počeo djelovati. Dakle, sve dok ne stupi ovaj zakon na snagu, on je obveznik po starome.
Kolega Maras.
Hvala lijepa gospodine ministre, državni tajniče, kolega iz ministarstva, ono šta je problem u RH je kronično, kronično ne konkurentnosti cijelog sustava i pravosudnog al nažalost i kada osnivamo tvrtke ne možemo se mjeriti sa drugim zemljama u EU. Nažalost RH po pitanju konkurentnosti trgovačkih društava je pala dramatično u zadnje tri godine. Recite mi što ste vi konkretno i što konkretno još mislite učiniti kako bi razina konkurentnosti naših tvrtki bila na razini onih iz Slovenije, ne govorim tu o Njemačkoj, ne govorim o tu o Francuskoj, ne govorim o jako bogatim, razvijenim zemljama, govorim o Sloveniji. Zbog čega je Slovenija 30 mjesta bolja od nas, zbog čega mi i naša Vlada, naše zakonodavstvo ne može napraviti konkurentniji oblik? Hvala vam lijepa.
Hvala, izvolite odgovor.
Kolega Maras, kao što sam rekao u suradnji sa Ministarstvom gospodarstva radimo na projektu dakle start. Ovo je samo jedan korak u cijelom tom nizu gdje ćemo omogućit brži ulazak u svijet poslovanja, ovo je samo prvi korak kada vi osnivate na trgovačkom društvu, društvo s ograničenom odgovornošću i to je sada ovim zakonom omogućeno dakle u digitalnoj tehnologiji, bez odlaska bilježniku, bez tih nekih ovaj drugih stvari, to se može napraviti iz svog ureda. Nakon toga i ovi drugi koraci koji jesu, koje sam ovdje spomenuo će isto bit mogući u digitalnoj tehnologiji. Pored ovoga provodimo i druge reforme i porezne reforme i mi imamo reforme u pravosuđu koje će omogućit nekako ipak bolje poslovanje i bolji kontakt sa pravosudnim tijelima. Tako da cijeli niz je zapravo tih zakonskih promjena koje idu na ruku upravo gospodarstvenicima i poduzetnicima koji će zapravo moć brže postupati i koje ćemo zapravo lišit nekih troškova.
Hvala vam i replika broj 3 kolega Nada Turina-Đurić, izvolite.
Hvala lijepa, pa jedno u stvari vrlo praktično i jednostavno pitanje, pohvalno je sve što učinimo da bi olakšali našim poduzetnicima i ubrzali posao ili oko otvaranja firme ili uopće njihovo poslovanje. Ali evo jedan sasvim konkretan primjer kojeg slučajno znam koji se nedavno dogodio. Znači ako vam je potreban izvod iz sudskog registra o vašoj tvrtci vi ga možete naći na tzv. stranici e-građani, međutim ono što je problem ta ista, taj isti dokument kojeg isprintate na toj stranici vam ne vrijedi u MUP-u ukoliko nije ovjeren od strane Trgovačkog suda. E sad, volila bi najprije da mi to objasnite, kako to da znači putem pina kojeg dobijete neki dokument kojeg nitko drugi kao svježi dokument osim vas koji imate pin ne može dobiti, kako taj dokument ne vrijedi na šalteru MUP-a kad morate predati taj dokument da bi istakli vjerodostojnost vaše tvrtke.
Hvala vam, vrijeme. Odgovor izvolte.
Hvala lijepo, taj izvadak jednako kad podižete izvadak iz zemljišnih knjiga koji zapravo ima snagu dokumenta jednostavno tako će morat vrijediti i ovaj.
Hvala vam. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ, kolegica Jelkovac, predsjednica Odbora za zakonodavstvo i kolega Miljenić, predsjednika Odbora za pravosuđe, ako ne otvaram raspravu. Znači krećemo sa klubovima, prvo u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Žarko Tušek. Izvolte kolega Tušek.
Poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, državni tajniče, cijeli tim, poštovane kolegice i kolege, osnovni okvir za izmjene i dopune ova dva zakona znači Zakona o trgovačkim društvima te Zakona o sudskom registru uz Direktive Europskog parlamenta i vijeća iz tamo 2006. godine tzv. Direktive o uslugama jest nacionalni program reformi aktualne Vlade iz 2017. godine u kojemu je jasno navedeno da postupak osnivanja društva, tj. ostvarivanje prava poslovnog nastana mora biti elektronički dostupno bez papira, pečata i javno bilježničke ovjere, ukratko administrativno u potpunosti pojednostavljeno na svim razinama. Svima nam je jasno da živimo u vremenu u kojemu se sve države, sve ekonomije suočavaju sa nizom različitih izazova inovativnih pristupa u postizanju što je to više moguće bolje razine konkurentnosti gospodarstva na svim razinama, komparativno što su ti sustavi pokretanja poslovanja u pojedinim državama više prilagođeni korisniku, što je manje nepotrebnih pravnih formalnosti i procedura, što je manje troškova to je veća konkurentnost bilo je koje pojedinačne ekonomije. Izmjene i dopune koje su predložene u bitnome mijenjaju znači olakšavaju, ubrzavaju i ono što je važno pojeftinjuju osnivanje društva sa ograničenom odgovornošću i jednostavnog društva sa ograničenom odgovornošću i sve sa svrhom jače konkurentnosti našeg gospodarstva i općenito jače otvorenosti investicijama. One omogućavaju kao što rekao i gospodin ministar da se u potpunosti na daljinu bez javnog bilježnika i sa minimalnim troškovima osniva d.o.o. i j.d.o. znači samo sudska taksa od nekoliko stotina kuna. One napuštaju obavezu utvrđivanja predmeta poslovanja u društvenom ugovoru osim u slučaju dioničkih društava. Tu treba također napomenuti ono što je važno, predmet poslovanja jednako nije relevantan u odnosi spram trećim osobama jer je pravno valjan poso koji je sklopljen i izvan njega, on je više interna stvar za odnose unutar društva, prema onome tko upravlja u društvu u kontekstu eventualnih šteta koje su nastale u poslovanju samog društva. Nadalje, ove izmjene i dopune omogućavaju elektroničku komunikaciju sa sudskim registrom, kao što smo već i čuli briše se trgovac pojedinac kao posebna vrsta obrtnika. Predložene izmjene i dopune omogućavaju lakši i brži i jeftiniji postupak likvidacije, izlazak sa tržišta. Također olakšavaju se, ubrzavaju, pojeftinjuju sve radnje i postupci vezni uz sudski registar. Zaključno, Vlada RH prihvatila je i donijela je Akcijski plan za administrativno rasterećenje gospodarstva u 2019. godini. Plan sadrži 314 mjera čijom će se provedbom gospodarstvo temeljem tih mjera rasteretiti za više od 600 milijuna kuna. Ciljevi tog plana ukupno globalno su potpuna digitalna transformacija posebno u segmentu načina poslovanja, ukidanje administrativnih obaveza u cijelosti, smanjenje opsega dokumentacije koju poreznici trebaju dostaviti prilikom ispunjenja administrativnih obveza te ukidanje ili smanjenje iznosa financijske naknade za određenu obavezu. Ono što je sa pozicije hrvatskih poduzetnika važno za reći, njih treba rasteretiti na svim razinama i potrebno je učiniti sve kako bi fokus njihovog rada bio na njihovom primarnom poslu, a kako bi sve ovo ostalo što im oduzima vrijeme, koncentraciju i financije, a što je u domeni državnih institucija i državne administracije bilo svedeno na najmanju moguću razinu. Upravo zbog toga ove izmjene zakona koje su danas pred nama samo su dodatni podstrek jačanju političke klime u RH i skretanju pozornosti s onoga što je nebitno na ono što je bitno. Nije samo sad stvar rasta na ljestvici Duing biznis, primarno mora biti nova filozofija odnosa prema gospodarstvu, a to je da država gospodarstvenicima, poreznicima i obrtnicima mora biti prije svega partner, nikako ne maćeha. U tom kontekstu ovo je samo jedan dodatni, dodatni momenat kako i na koji način pomoći i naše gospodarstvo učiniti konkurentnije na svakoj razini. Upravo zbog toga ispred Kluba HDZ-a pozdravljamo i podržavamo izmjene i dopune ova dva zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala vam slijedeći u ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Orsat Miljenić. Izvolite kolega Miljenić.
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče, ministre, državni tajniče, kolegu ne znam ali vas pozdravlja, kolegice i kolege zastupnici, dakle naravno kao prvo bih izrazio načelnu podršku i jednom i drugom prijedlogu zakona. Oni svakako idu u dobrom smjeru i idu prema onome što nam svima treba biti u interesu, a to je olakšavanje položaja, al ne položaja nego ovdje konkretno početka poslovanja u RH. Svaki iskorak koji ide u smjeru prelaska od ovog papirnatog postupanja koji ide prema tome da vi možete nekakve radnje obavit od doma je dobro došao i treba ga pozdraviti. Međutim, isto tako trebamo reći i trebamo biti svjesni i dosega ovog zakona, koji kao što rekoh pokazuju dobar smjer, idu u pravom iskoraku. Međutim, nemojmo imati luziju, svaki poduzetnik koji dolazi poslovat u RH i kojem je bitno da li mu registracija traje dan ili tri, nije ozbiljan poduzetnik. I to je tako, ja stojim kod toga, dakle ako vi stvarno imate neku poslovnu ideju i hoćete je realizirat onda su to bili do sada detalji. Bitno je da se smanjuje troška i to je ono što je dobro i to je jako dobro. Što se tiče recimo osnivačkog kapitala, isto tako ja nisam siguran što će nam donijet ovo sniženje jer imamo mogućnost osnivanja trgovačkog društva zapravo za 10 kuna sad ovdje sa ovih 20 idemo prema dolje, ne vidim nekakvu potrebu možda smo onda treba i ukinut ovaj jedan oblik, pa ostavit samo jedan malo jedinstveni oblik, bez jednostavnoga da bude niži osnivački kapital, pa i kažem ovdje se oni izjednačavaju. Ja bih tu možda čak bio i prije kad sam govorio o tome, ali nismo imali potporu i nismo to mogli napravit, meni se činilo onda čak možda bolje napraviti veću razliku. Pa ako imate osnivanje za 10 kuna je jedna priča, ako osnivate klasično trgovačko društvo s ograničenom odgovornošću ajmo dignut na 50.000 kuna. Pa onaj tko zbilja će poslovat jednostavnije ući će vrlo povoljno, a ovaj drugi ipak šalje poruku da je spremniji za tržište, da će radit možda neke kompleksnije poslove i zato mu je osnivački kapital veći. Kažem ovdje zapravo da nemamo ovih 10 kuna onda bi ovo podržao, ali ovako zapravo približavamo se, radimo imamo sad dva oblika koji su tolko slični da su nepotrebni. Dakle, kažem tu bih, mislim da bi bilo bolje da smo išli u drugom smjeru. Ono što treba, ovo što radite oko djelatnosti to je apsolutno dobar pomak i on ide prema tome da konačno počnemo provoditi da možemo radit sve ono što nije zabranjeno. Dakle, sve ono što nam ne treba posebna dozvola da možemo sudjelovat na tržištu i poslovat. Apsurd je ovo što je do sada bilo kad ste vi imali stranice i stranice nabrojanih djelatnosti jer ste nabrajali sve, jer evo da pokrijete i onda kad gledate svako trgovačko društvo tako radi sve. Dakle nema nikakve razlike i to je dobro. Lakša likvidacija, mislim da ste tu moglo možda čak napraviti veći iskorak zato što ono što nam je realni problem u Hrvatskoj sada je što mi i sada ljude odnosno poduzetnike buduće zapravo prilično jednostavno puštamo u sustav i to je dobro. Međutim, mnogim ljudima se dogodi, pogotovo kad smo pustili ove jednostavne znači za 10 kuna da su ušli na tržište i onda kad su htjeli izać onda su se suočili sa vrlo velikim troškom i vrlo velikom komplikacijom. Ovdje se to popravlja ali možda se mogao iskorak, možda ćete između dva čitanja nać i još rješenja koja će još pojednostavit likvidaciju, a da se ne ugroze vjerovnici i uopće nekakve obveze koje postoje. Načelno, načelno bih ukazao na tri stvari. Prvo ono što se i ovdje vidi to je Ministarstvo pravosuđa konkretno razvija jednu aplikaciju i to je jako dobro i to je odlično, međutim istovremeno druga ide u Ministarstvu gospodarstva, a e-građanin u Ministarstvu uprave radi svoje i nama tek treba vidjet kako će se i u kojoj mjeri one moć povezat i uvezat. I to nam je, sad ovdje ja dajem primjer, al to nam je svugdje problem što se sustavi prečesto razvijaju neovisno jedni o drugim i onda ne korespondiraju i onda zapravo trebate vrlo veliku investiciju i vrlo veliki imate problem da ih povežete i da date jedinstveni, jedinstveno rješenje. Nadam se da to ovdje nije slučaj i da će se oni zbilja nadovezat jedni na druge, ako to bude to je onda jako dobra stvar. Druga stvar i ona možda nije izravno tema ovih zakona, ali je sadržajno, a to se tiče problema razlomljenosti i rascjepkanosti sudskog registra jer mi ovdje adresiramo čitav niz stvari u dobrom smjeru. Međutim, jedna od stvari koja je vrlo komplicirana izaziva probleme svakodnevno, to je što su, nemate jedinstveni sudski registar na području RH i to ljudima izaziva problem i sa svim ovim informatičkim rješenjima možda je i došlo vrijeme da mi kažemo ajmo napraviti jedan registar i kad se ja registriram da se ja registriram za cijelu RH, da ne moram ići na jedan trgovački sud, na drugi itd. i to nam je veliki problem, to je ono recimo što poduzetnicima izaziva fraktične probleme i što bi se kroz informatizaciju moglo relativno jednostavno riješit i nadam se da je to priprema i da ćete napraviti pripremu za iskorak u tom smjeru. Naravno, tu je i Zakon o sudovima, pitanje nadležnosti, tko što radi, tko što ne radi itd., ali ne zaboravimo, mi smo zemlja 4 milijuna stanovnika, relativno slabe gospodarske aktivnosti, nažalost, jer nema nikakvog razloga da nemamo jedinstveni sudski registar, nikakvog razloga da svaki trgovački sud vodi svoj. Do sada su postojali praktični razlozi jer se poslovali u papirima, pa je to bilo teško povezat, ne znam, sada kada prelazimo na digitalno poslovanje, jedinstveni sudski registar će nam stvarni, donijet stvarni iskorak u poslovanju. Međutim, kad govorimo o tome, možda je jedno pitanje koje je zbilja strateški i ono je dugoročno, a to je da li nam uopće treba sudski registar i da li registar trgovačkih društava treba biti na sudu? Po meni, sudovi bi se trebali baviti spornim situacijama, početak poslovanja, registriranje firme, nije sporno, zašto bi to bio sudski postupak? Čim je nešto sudski postupak ono se odvija po posebnim pravilima, ono je u jednoj drugačijoj instituciji. Mnoge razvijenije zemlje od nas koje imaju puno bolje poslovanje, to nemaju na sudovima. Ja znam da mi pripadamo jednoj ovoj srednjoeuropskoj tradiciji itd., ali ne moramo se svugdje tu kretat. U perspektivi ne vidim stvarno razloga zašto se ne bi pojednostavilo, da li je to gospodarska komora, da li je to bilo što koja će raditi jednostavno registraciju i vi ćete počet poslovat, ako imate s nekim nekakav spor, vodit ćete ga na sudu kao i svaki drugi, a ovo ćete maknut, rasteretit ćete i sudove tih poslova i sudovi će se onda zbilja bavit onim što bi se trebali bavit, a to je rješavanje spornih situacija, ne registracijama, ej pa mi smo do sada plaćali vrlo velike plaće sucima da što rade, registriraju, okej sad se to malo spušta na savjetnike i to je također dobar pomak, ali dugoročno, to je preskupo i opterećujuće za sud i to je, naravno, to je strateški, to se neće sad riješit od danas do sutra, to je nešto o čemu treba razgovarat, sigurno je da će se naći puno glasova protiv i za i protiv, al to je nešto što mislim da treba bit, kad se rade ovakvi zahvati, digitalizacija svakako pomaže tome, dakle, ovo što vi ovdje radite, da stvarno počnemo o tom razmišljat, zašto imamo registar na sudu, ne vidim razloga za to. Da li mi možemo našim poduzetnicima nešto više jamčit s tim u odnosu na zemlje koje nemaju? Ne možemo, ništa mi više nemamo urednije, bolje poslovanje itd. zato što se događa na sudu, a na sudu bi otvorili kapacitete da se bave s nečim drugim i da rješavaju sporne situacije. Međutim, kažem, to su strateški, dakle, načelno za kraj zakon ide u dobrom smjeru i u ovom prvom čitanju će, koje treba podržat po meni, vidjet ćemo, nadam se da ćete još uvažit ove neke primjedbe, evo hvala lijepo.
Nastavljamo sa iznošenjem kluba zastupnika. Slijedeći je kolega Nikola Grmoja ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, a nakon kolege Grmoje imat ćemo iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika s time da se pripremi da je prvi u ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Stjepan Čuraj.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista pozdravlja svaku promjenu koja vodi prema unapređenju pokretanja poslovanja i poboljšanja hrvatske pozicije na ljestvici Duing biznis, te smo voljni i u parlamentarnoj proceduri promjene Zakona o trgovačkim društvima koje bi mogle hrvatsko gospodarstvo učiniti konkurentnijim i privlačnijim za investicije, znači, i podržati, znači, slažemo se s namjerom predlagatelja da se iz zakona izbaci pojam trgovca pojedinca i da se usklade sve odredbe zakona s tom činjenicom. Smatramo da je to pozitivan primjer smanjenja administrativne regulacije poduzetničke djelatnosti. Pozdravljamo i zakonske promjene koje se odnose na ukidanju odredbi o pohrani potpisa u sudski registar, kao i onaj koji omogućuje osnivanje trgovačkog društva elektroničkim putem tj. na daljinu. Isto tako možemo donekle podržati i predložene odredbe o izmjeni zakona koje se odnose na napuštanje obveze upisa predmeta poslovanja u glavnu knjigu sudskog registra, ali se i čudimo predlagatelju da ne ide do kraja i ne ukida administrativnu proceduru, već je samo zamjenjuje time da će kod osnivanja trgovačkim društava morati umjesto dosadašnjeg upisa u sudski registar, sudu dostavljati dodatni dokument od strane osnivača. Priznajemo da to predstavlja pojednostavljenje, ali dokazuje i nemoć odmaka od stanja svijesti vladajuće birokratske elite koja nije u stanju ukloniti administrativne prepreke, čak ni za takvu činjenicu koja nije pravno relevantna za odnose trgovačkog društva s trećim osobama, već je važna jedino u odnosima unutar pojedinog društva. Još veću birokratsku zavrzlamu, umjesto proklamiranog pojednostavljenja, nude odredbe o tome da na teritoriju RH ne bi smjela postojati društva koja imaju istu tvrtku odnosno ime trgovačkog društva. Uvažavajući potrebu zaštite intelektualnog vlasništva, kao i potrebu zaštite identiteta u poslovanju, smatramo da je ova odredba ipak previše ograničavajuća za slobodu poslovanja jer onemogućuje postojanje npr. dva hotela imena Jadran ili dovode do apsurda da prvi Ivan d.o. onemogući registraciju svim drugim Ivanima koji žele registrirati tvrtku s istim imenom. Sve ovo propisujemo u vrijeme kad postoje OIB-i i drugi prepoznatljivi indikatori svake pojedine tvrtke pa se pitamo čemu služe te evidencije ako ćemo uvoditi ovakve oblike restrikcija. Isto tako znači mi s ovim pokazujemo već u prvom koraku svima onima koji se žele baviti bilo kakvim poslom u Hrvatskoj da umjesto dobivanja usluge od strane javnih servisa moraju biti spremni na birokratsku bitku s njima. Ovakve mjere nas neće sigurno učiniti atraktivnima za bilo kakvo poslovanje. Predlagatelji ostavljaju odredbu po kojoj Vlada odnosno sada ministarstvo nadležno za poslove uprave daje suglasnost za unošenje riječi Hrvatska i njenih izvedenica, kao i zastave i grba RH u tvrtke trgovačkog društva i time ponovno miješamo kompetencije sudske izvršne vlasti. Zašto jednostavno ne ostavimo sudovima zadnju riječ u postupku registracije trgovačkih društava. Smatramo li sudove nekompetentnima za takve radnje, pa im je potrebna asistencija vladinih tijela. Neka sabor uzme stvar u svoje ruke i donese jasne zakonske odredbe prema kojima će se sudovi moći ravnati, a poduzetnicima investitorima omogućimo jednostavniju proceduru koja neće ovisiti o usuglašavanju sudova i ministarstava o budimo realni ne toliko presudnim pitanjima za poslovanje. Prijedlog izmjena zakona donosi i novost u vezi s čuvanje dokumentacije i poslovnih knjiga društava nakon likvidacije, ne razumijemo zašto se takva aktivnost prenosi sa sudova u Hrvatsku gospodarsku komoru i to uz uvođenje naknade trgovačkim društvima. Hrvatska gospodarska komora ne predstavlja znači nikakav oblik tijela vlasti, već dobrovoljnu udrugu i smatramo da nije primjereno zakonom je ovlašćivati za ovakav oblik djelatnosti. S obzirom na sve zakonske inicijative koje su došle od ove vlade u Hrvatskoj više nitko neće željeti likvidirati trgovačko društvo jer taj proces postaje prekompliciran i preskup. Načelno se može pozdraviti odredba prema kojoj najmanje jedan član nadzornog odbora društva čijim dionicama se trguje na uređenom tržištu mora biti stručan u području računovodstva ili revizije financijskih izvješća, ali postoji opasnost da se ovakvom odredbom bez preciziranja odgovornosti nadzornog odbora za usvajanje financijskih izvješća i komunikaciju o njima s dioničarima, kao i o strožim načelima korporativnog upravljanja dovedemo u situaciju da imamo zadovoljenu normu o stručnosti člana nadzornog odbora, a bez stvarnog i odgovornog ponašanja nadzornog odbora u području računovodstva i revizije. Na kraju, ali ne i najmanje važno, potrebno je osvrnuti se na prenošenje odredbi i direktiva Europskog parlamenta i vijeća u nacionalno zakonodavstvo. Tako ovim izmjenama zakona imamo višestruko odnosno višekratno citiranje Direktive 2017/828 kojim je izmijenjena i dopunjena Direktiva 2007/36 u pogledu utvrđenja identiteta dioničara, prijenosa informacija i olakšavanje izvršavanja prava dioničara, transparentnosti institucionalnih ulagatelja, upravitelja imovinom i savjetnika pri glasovanju te politike primitaka. Time se nastavlja praksa nekritičnog preuzimanja odredbi Direktive Europskog parlamenta i vijeća u hrvatsko zakonodavstvo, a bez stvarne i autonomne rasprave o njihovom značaju i značenju. Uvažavajući sve činjenice i okolnosti koje proizlaze iz članstva RH u EU, koristimo i ovu priliku da ukažemo na besmislenost prepisivanja odredbi europskih direktiva i kvazi rasprave o njihovom sadržaju u Hrvatskom saboru. Ako već to ne možemo odlučiti u ovom visokom domu, onda ćemo se u Europskom parlamentu zauzeti za jednostavniju i građanima razumljiviju proceduru po kojoj će i, ili europske direktive automatski bez dodatnih birokratskih zavrzlama vrijediti u RH ili će Hrvatski sabor imati suvereno i autonomno pravo odlučivati o tome koje će odredbe vrijediti u RH. Potreban je novi dogovor država članica EU o tome jer ovako, jer ovako dupliciramo zakonodavnu proceduru bez dodane vrijednosti za građane. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista da je predložene odredbe potrebno doraditi i tome ćemo pridonijeti amandmanima ovisno o ishodu znači glasovanja o našim odnosno prihvaćanja naših amandmana od strane Vlade mi ćemo donijeti odluku i o glasovanju o predloženom zakonu. Hvala.
Sad ćemo se vratiti Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o trgovačkim društvima i Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudskom registru i u pojedinačnoj raspravi prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. A dok on počne govoriti dozvolite mi da pozdravim učenike i učenice Šumarske i drvodjeljske škole iz Karlovca koji su nam na galeriji. [[Pljesak.]] Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Prijedlog zakona i olakšavanje poduzetnicima i trgovačkim društvima, Klub zastupnik MOST-a predložio je 2017. g. jer poduzetništvo je kotač razvoja, radna mjesta su kotač razvoja, ne znam šta se je čekalo do sad s tim zakon, zbog čega se kočilo poduzetništvo a zbog čega danas imamo sve više ljudi koji su otišli tj. u tom periodu od kad smo predložili taj zakon, do sada brojni ljudi su otišli jer administracija je najveći problem u RH jer oni su kočnica. Znači mi imamo danas otežane postupke po trgovačkim društvima i poduzetnicima da bi otvarali nova radna mjesta. A zbog toga imamo i 2/3 Hrvatske prazne, ne samo ovaj zakon kojega je MOST predlagao i s kojim Vlada kasni, ovaj zakon je trebao biti davno prije, poduzetnicima, trgovačkim društvima, ... [[Govornik se ne razumije.]] trgovačka društva trebalo je olakšati. Smatram da jer ako promatramo samo zakone sve, ne samo vezano za nove koji bi trebali poticati poduzetnike, koji bi trebali poticati gospodarstvo poglavito u 2/3 Hrvatske, onda bi ova Vlada treba donijeti jedan zakon kojeg smo mi i predlagali da u brdsko-planinskim područjima olakšamo poduzetnike ne samo s ovim šta je sada nego da im olakšamo da nemaju minimalne ili nikakve poreze, na taj način da se razvijaju, ... [[Govornik se ne razumije.]] područja jer jedino šta fali tim područjima u brdsko-planinskim nerazvijenim krajevima, to je radna mjesta. A ne može se bez radnih mjesta, ne može se dati okvir za brdsko-planinska područja 40 milijuna čime se ovdje provukao Zakon o brdsko-planinskim područjima a da se tu ne spominju poduzetnici. U Zakonu o brdsko planinskim područjima i nerazvijenim područjima, ova Vlada da je pokazala dobru volju prema razvoju tih mjesta, kao što je pokazala dobru volju kad su izvršili desant na Liku gdje je više bilo ministara, predsjednik našeg HS i dopredsjednik HS su obilazili selo, po selo, više je bilo ministara u Lici nego što je bilo stanovnika. Doslovno da je u tome okviru Zakona o brdsko planinskim područjima omogućeno da poduzetnike rasteretimo poreza, zasigurno bi bili konkurentni i zasigurno bi ostali na tim područjima, otvarali radna mjesta, brojni bi došli, ulagali, investirali. Međutim, to se nije dogodilo, nije se dogodilo da, nego je to bio jedan piar zakon. Smatram da birokratske zavrzlame koje stvaraju se u RH ogromnim nametima, ja znam da je veliko tijelo koje hrani infrastrukturu HDZ, svoju infrastrukturu, naravno, u dijelovima negdje i SDP, gdje vladaju, njima triba to sve prehraniti, triba im prehraniti i cili taj hranidbeni lanac u županijama, cijeli hranidbeni lanac u brojnim općinama i gradovima, jednostavno oni drugačije ne mogu opstati, a to ide sve na teret poduzetnika i niti jedan zakon u ovom HS nije donesen u interesu razvoja tih krajeva, otvaranja radnih mjesta i to me žalosti, žalosti me šta je ovdje ministrica Žalac i sad vi g. Bošnjakoviću kasnite s ovim zakonom, što niste prija poduzeli ovaj zakon, a poglavito me, najviše me boli kad onaj trenutak, ne boli, ža mi je moga kraja, kad je ovdje ministrica Žalac rekla „bolje da vas Zagora nije rodila“, da je bolje da ja nisam rođen, u trenutku kada sam tražio da financijski okvir bude veći u tim krajevima i da poduzetnici budu rasterećeni od poreza, barem na 5 godina u brdsko planinskim područjima i nerazvijenim krajevima, da ne bi samo bilo ovdje u Zagrebu pod nekakvo gospodarstvo, a ne u 2/3 RH prazne. Međutim, meni je tada bila poruka poslana da bolje da se nisam rodio, poslata nam je poruka kao uvreda da smo čobani, što se mi ne stidimo biti pastir, to je nešto ponosno, samo šta sad u predizbore ćete vi pomesti i ovo malo što je ostalo janjaca i ovaca, to je jedino što radite vrlo kvalitetno i temeljito, a to je vidljivo i iz EU fondova jel minimalno povlačite novca i u poljoprivredi, umjesto da potičete razvoj stada, vi ste napravili ekocid, ustvari zločin, to već spada u zločin, sva stada ste uništili u tim krajevima. Zašto? Jel janjetinom, to je janjičarska moderna politika, janjetinom kupujete glasove, a ne potičete poduzetnike zakonima, nego i u večernjim satima pokušajete progurati kad mi najavimo ovaj Zakon o brdsko planinskim područjima, Zakon o dalmatinskoj Zagori, odma vi nekakav janjičarski zakon, a u biti to je zakon janjaca, pečeni janjaca, gdje janjcima kupujete birače i jadni ljudi doli, ja ih pozivam ovaj put narod, samo što je sve manje stada, ne pozivam narod da van ne vjeruje, znamo na desante, invazije koje su izvršene u Lici, još jednom, sad nema ministara, koliko je danas ministara u Lici? Jel predsjednik HS u Lici, pleše li domoljubna kola, veliki je domoljubi i Šeks je isto dobro plesao, on je bio vođa, vidim on je dobar u tom domoljubnom kolu, uhitit, locirat, transferirat. Gdje su ti ljudi za poduzeti se u tim područjima? Davao sam amandmane, davao sam prijedlog i ža mi je što se to i u Kninu događa, evo vidimo ovamo našu tajnicu Josipu Rimac, kninsku kraljicu, koja jučer nije imala hrabrosti povući onaj zakon da bar opravda taj grad naš, da opravda grad pobjede i grad ponosa Knin. Jednostavno, sve što radite to je moderna janjičarska politika, a to je znači što više janjaca, vama više glasova, zbog toga ćete se i posvetiti sada, mi ćemo i braniti to da nemate taj novac, prije nego što ćete vi imati taj novac, doli će Jolly to platiti, nikakav problem, neće biti problema za to, nego žao mi je šta umjesto da razvijemo poljoprivredu, vi uništavate poljoprivredu, radite ekocid, pa moremo reć skoro i genocid što se tiče ovaca. Još jednom, na ozbiljne amandmane koje sam davao na brdsko planinska područja da se poduzetnici na nerazvijenim krajevima rasterete poreza, ja sam dobivao i moje kolege ovdje Ante Pranić uvrede da mi govorimo u biti neistine, netočnosti i sa 40 milijuna kuna, tada nisu čak ni okvir tih općina i gradova jedinica lokalnih samouprava rekli koliki je broj, nego je rečeno da će 45, pa su poslije pravilnikom proširili na 87 i onda je Ivan Šipić urbi et orbi u svim medijima, kaže više para za Sinj, Drniš, Trilj, a u biti bilo 45 općina, sada 87 općina i gradova jedinica lokalne samouprave, a povećanje samo sa 35 na 45 milijuna kuna i to je sa uzdahom ovdje Marić ministar prihvatio taj proračun. Ja nisam, bio sam, uopće nisam htio glasat za proračun zbog baš tih krajeva, baš zbog poduzetnika, baš zbog ljudi koje triba rasteretit u tim krajevima jel ne može, nije prirodno da bude porez isti u Zagori, u Slavoniji i u Zagrebu ako želimo poticati poduzetnika da ulaže i da dođe u te krajeve. Inače, još malo, neće moć doći poduzetnici i da bude dobra klima jer nema radne snage i ovo je sve što donosite, bojim se, kasno, imali ste vremena, imali ste prostora, ostavite se janjičarske politike, janjičarske, govorim o janjcima, ne govorim o janjičarima iz turskog doba i Otomanskog carstva, ja govorim više, a ima onih koji pogoduju i kao što je luka Gaženica i tima, ali ja ovdje govorim o poduzetnicima i nerazvijenim područjima, za 40 milijuna kuna za 80 općina a za 2/3 Hrvatske ispalo je ukupno negdje oko 180 miliona kuna kroz dva zakona, Zakon o nerazvijenim područjima i Zakon o brdsko-planinskim područjima umjesto da ste jednostavno kroz jedan članak rekli, poduzetnici se 5 godina u tim područjima brdsko-planinskim oslobađaju plaćanja poreza, navesti ih, 5 godina. I vjerujte mi da bi došli brojni ulagat jel puno je skuplje u Gorskom kotaru il Dalmatinskoj zagori ili Lici i znači električna energija jel je duže zima, puno je skuplji proizvod da bi proizveli i bili konkurentni na tržištu u tim područjima i ako se ne rasterete poduzetnici na tim područjima i ovim zakonom kojega je MOST davno predložilo, a vi ga niste htjeli prihvatiti, odbijali ste ga, onda će biti sve besmisleno.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje ima niz replika, prvi je, prva će biti poštovanoga zastupnika Nikole Grmoje.
Hvala poštovani podpredsjedniče, poštovani kolega Bulj sve ste točno rekli, 2017. godine znači Ministarstvo pravosuđa je radilo na zakonu kojim bi se omogućilo otvaranje znači tvrtke odnosno trgovačkog društva na daljinu i mi uvijek kasnimo znači. Kasnimo zato što nema stvarne volje da se nešto promjeni, kad se nešto mijenja, mijenja se pod pritiskom javnosti, znači ili nam se dogodi nekakav nesretan slučaj ili ovaj se poduzetnici il neka društvena skupina pobuni pa dođe do prosvjeda i tek Vlada tada ide u nekakve kozmetičke izmjene, ali nema stvarne volje da učini stvari boljima u Hrvatskoj. Mi smo politička opcija koja je možda najsnažnije zagovarala prava malih, srednjih poduzetnika, mikro poduzetnika ali jednostavno u ovoj Vladi u ovim ministarstvima nema sluha za to, ali mi ćemo i dalje nastaviti upozoravati i valjda ćemo pridonijeti promjenama u Hrvatskoj.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Slažem se, kasnije ja sam govorio o 2/3 Hrvatske koje su prazne jednostavno neće biti radne snage i onaj poduzetnik koji bude želio doć u budućem periodu jer se kasni sa mjerama koje su tribale poticati poduzetnike da ulažu na tim područjima, da budu konkurentni i da mogu opstati. Sve zakonske inicijative koje smo davali, odbijani su poglavito za male poduzetnike, obrtnike isključivo zbog toga što Vladi to nije bio primarni interes, njima je puno bitniji interes da ima što veću dobit teleoperateri, da imaju najveću HT dobit u EU, najveću dobit u RH 42% marže, a dok u EU ima 20% marže. Njima je bitno da vjetroelektrane dobit idu strancima 1,5 milijardu kuna godišnje, a da se ne ulaže u mikrosolare gdje naši poduzetnici, što je MOST predložio, šta bi naši poduzetnici mogli svaki dio proizvesti i postaviti. Znači ne rade [[Upadica: Hvala.]]
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Sonje Čikotić.
Poštovani kolega Bulj, pozorno sam vas slušala, naravno MOST se zalaže za digitalizaciju javne uprave u prioritetnom cilju 2, Ministarstva regionalnoga razvoja i europskih fondova predviđeno je 105 milijuna EUR-a. Taj projekt je prema toj strategiji koja je još donesena 2015. godine trebao završiti u trećem kvartalu 2017. godine. Hrvatska je u 2018. godini zapravo zabilježila 58 mjesto na ljestvici lakoće poslovanja, dok je recimo jedna Makedonija bilježi 11 mjesto. Ono što bi se svakako htjela složiti s vama je da mi trebamo osigurati lakše procedure, da bude što manji obilazak institucija, kako bi poduzetnici registrirali svoj tvrtke, da se smanji broj procedura i broj koraka. Na tome nam je na raspolaganju od 2014. godine 13 milijuna kuna koje mi eto ne uspijevamo potrošiti.
Poštovani zastupnik Miro Bulj.
Pa prvo je i moji susjedi koji su otišli u druge zemlje imali se namjeru vratiti nakon dužeg vrimena i kad su vidjeli koje su to procedure, papirologija, kucanje od vrata do vrata, slanje na brojne ovaj brojna vrata u biti su odustali od ulaganja u Hrvatsku i to je jedan od većih potencijala koji je bio, to samo govorimo o dijaspori. I taj, i on nije iskorišten, nije iskorišten baš zbog toga šta Hrvatska nije radila na tome da se pojednostavne i pomogne poduzetnicima koji žele ulagati i stvarati dodatne vrijednost, nego naši ljudi stvaraju dodatne vrijednosti, od naših sirovina kao npr. u drvu u Gorskom kotaru izvoze u Italiju. Naši ljudi koji su školovani u Hrvatskoj odlaze u njihove pilane, stvaraju namještaj koji se nama prodaje ovdje, a u Gorskom kotaru su prazne pilane, imamo sirovine i prazne, a nemamo ljudi.
Poštovani zastupnik Marko Sladoljev ima slijedeću repliku.
Hvala gospodine podpredsjedniče, poštovani kolega Bulj, govorili ste o nužnosti promjene od zakona, al koliko su samo naši zakoni dakle nepovoljni po poduzetnike ne samo dakle, dakle ove koje se sad usmjeruje i možemo reći u nekom dobrom, ali prekasno je i npr. Zakon o zaštiti na radu. Imam prijatelja koji ima malu poduzetničku informatičku tvrtku u koju je došla inspekcije zaštite na radu i rekla da ima i nedovoljno dobru rasvjetu, iako se radnici, dakle sa rasvjetnom nemaju problema i rekli su mu da mora uložiti 60.000 kuna jer rasvjeta nije dobra. I sad jedan taj mali poduzetnik čovjek koji se bori za radna mjesta mora uložiti svojih 60.000 kuna za novu rasvjetu, umjesto da mu država omogući lakše poslovanje ona ga stalno …/nerazumljivo/… dakle tjera da daje neke dakle svoje namete da bi se mogli financirati ovaj silna državna administracija koja je zapravo glasačko tijelo.
Poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo, pa evo što se tiče znači 13 miliona kuna je bilo znači osigurano sredstava 2017. je bio u ministarstvu, je bilo u javnom savjetovanju ovaj zakon da se olakša, znači nije to malo vrimena, to je skoro 2 godine, da se ovaj zakon nije donio koji je prošao cijelu proceduru, da se je donio prije olakšao bi puno ljudima da ne moraju čekati redove, pečate nego bi preko interneta mogli registrirat se svoju ovaj tvrtku, a međutim na ovaj način je se to radilo suprotno. Ali puno je bitnije da se asfaltira sad pred izbore da se rade do kočaka da nemaju se di kokoši utrpati, da jednostavno se traže glasovi, da se ulaže u manje potrebne stvari od najbitnije stvari, a to je otvaranje radnih mjesta.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, spominjali ste Zakon o brdsko-planinskim područjima i točno je, prilikom rasprave o tom zakonu, ne samo vi nego mnogi zastupnici predlagali su niz mjera koje bi trebale olakšati poduzetničke djelatnosti upravo na tim područjima, međutim svi prijedlozi su odbijani i usvojen je jedan zakon krajem prošle godine u kojem nema niti jedne jedine mjere oko nikakve beneficije za stanovnike tih područja, a kamoli nekakve poduzetničke. I u tom zakonu je predviđeno da će se u prvih 3 mjeseca ove godine donijeti Plan razvoja gorskih područja, u kojem će biti onda te mjere propisane. Mi smo sada već na kraju 3. mjeseca, ni p od plana. Niti ga ima na vidiku, niti je donesen. Pa tako nema nikakvih mjera, a već smo ušli u ovu proračunsku godinu, što znači da su stanovnici tih područja ponovno prevareni, da u ovoj godini neće dobiti ni lipe ni od ovih milijuna koje ste spominjali, s kojima se oni hvale da su ih osvojili.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Pa složio bih se kod Zakona o brdsko-planinskim područjima i nerazvijenim područjima, jednostavno to je bio pamflet, PR ministrice Žalac, koja je bez znači jedan minoran financijski okvir samo za brdsko-planinska područja, bio je 45 milijuna sredstava osigurano. Tada nismo znali ni koliki je opseg općina jedinica lokalne samouprave, bilo je 45, pa je ove godine .../nerazumljivo/... 87, bez obzira što su se zastupnici, evo spomenuo sam, znaju da je kolega Šipić i kolegica koja je bila u HNS-u koja je otišla u Milana Bandića su u biti prevarili taj narod jer su digli sa 40, sa 35 na 45, a tada je bilo 45 jedinica kad je bilo 30 milijuna. A sad 87 jedinica. Znači, za 20% su digli iznos za 45 novih jedinica lokalne samouprave. Više od duplo povećan opseg jedinica lokalne samouprave. Što je katastrofalno, što je izrugivanje i sa Gorskim kotarom, Dalmatinskom zagorom i Likom, to je jednostavno ruganje, to je PR pamflet jer je se ministrica prepala ... [[Govornik se ne razumije.]] izdati zakon u proceduru ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepa. Kolega Bulj, rekli ste nešto o brdsko-planinskim područjima i ne samo da je to pamflet što je Vlada napravila vezano uz taj zakon, nego je išla svjesno i kazniti područja koja su im pod navodnicima otkazala poslušnost. Vi vidite da je HDZ sada u problemu i da neće sastaviti većinu u Lici, ja sam siguran dan ne vode računa, u Lici, sami ste rekli da nema nikoga sada. Da su obilazili ministri, da ih je svaki dan bilo po 5. Di su sad ministri u Lici? Ima li i jednoga koji tamo nešto radi, daje, obećava? S te strane, vidite na koji način se oni odnose prema Lici, sa druge strane, što je sa zagorjem? Zašto su od tamo sve jedinice lokalne samouprave ispale iz Zakona o brdsko-planinskim područjima. Kao da ne znamo da je zagorje brdovito, da treba pomoći, zato što je tamo SDP na vlasti. Znači HDZ sve podređuje sebi, sve štela sebi i [[Upadica: Hvala.]] na taj način vodi našu zemlju.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Ja se slažem da bi Zakon o brdsko-planinskom područjima biti nestranački, da ne bi trebalo gledati koje su jedinice lokalne samouprave na vlasti, bilo koja politička opcija, međutim, točno je da Sabor, gdje su na vlasti HDZ da tu ministri dolaze. Ali, gdje dođu, evo ovdje je kolega Šipić, on bi to potvrdio, da svakog dolaska ministra u padu je natalitet, demografski pad je, poglavito u općinama i gradovima gdje oni posjećuju. Evo, ministar je posjetio moj grad, gdje je sud bio 1887. g., gdje je funkcionirao za vrijeme Austro-Ugarske, ali on je došao i nije ga htio ... [[Govornik se ne razumije.]] centar Dalmatinske zagore, gdje Sinj područje od 50 tisuća stanovnika ili dođu ugasiti koju instituciju ili dođu tamo hvaliti svoje saborske zastupnike i tih 40 milijuna u biti njima daju za nekakva asfaltiranja predizborna pa tako da bi bilo dobro izvaditi uzorke asfalata u tim gradovima pa bi vidli točno [[Upadica: Hvala.]] koji ... [[Govornik se ne razumije.]]
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bulj, ponavljam, ova Vlada je jedina Vlada koja je pokušala financijski napraviti red u državi i napravila je. Druga stvar, jedina Vlada koja je digla minimalnu plaću na 3 tisuće kuna i odobrila poduzetniku 7 tisuća kuna .../nerazumljivo/... a to vam je da svaki mjesec 600 kuna možete dati svom radniku, ako imate novaca, naravno. S tim moramo gledati, da smo ovoj Vladi imali suficit dok smo stalno imali u deficitu. Ako bi išli mi dizati plaće i ostalo, a nemamo novaca, dizati kredite, doći ćemo ponovo u problem. Ja mislim da ova strategija koja sada radi i rodiljama i svima ostalima, i poduzetnicima, ja bih volio da je puno više toga, ali sustav je takav da mi moramo ići strateški, da ne možemo preskakati neke stvari i ne možemo biti bogati, ono što nismo. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Mišiću, ogromni novac nam curi kroz prste, a poduzetnici, vi to znate jer se, u toj ste branši, da je jedino radna mjesta su bitna i za Slavoniju i za cijelo područje, poglavito u nerazvijenim krajevima. I ako već radimo zakone o tim krajevima, onda bi trebalo prije svega gledati na radna mjesta i omogućiti poduzetnicima da budu konkurentni. To se Zakonom o brdsko-planinskom području nije napravilo nego se odredio jedan financijski okvir, kako dođu ministar koji u koji, da se zna u koji HDZ-u gradonačelnik, da mu dadu za nogostup, da mu dadu za janjetinu prije izbora i nešto slično. Znači, to nije dobro. Ne treba gledati tko je na vlasti u kojoj jedinici, poglavito u nerazvijenim područjima, nego treba napraviti jedan pravičan prema svim poduzetnicima u tim krajevima, pomoć kroz porezna smanjivanja, da budu konkurentni ljudi, jer ne mogu biti konkurentni. To se nije napravilo i jednostavno to ova Vlada nije pokazala osim PR zakona. I brdsko-planinski nerazvijeni su bili [[Upadica: Hvala.]] PR zakon ministrice Žalac koja je uništila ... [[Govornik se ne razumije.]]
Sljedeća će pojedinačna rasprava biti poštovanog zastupnika Saše Đujića, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. G. ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo ja ću vrlo kratko, dakle, ja pozdravljam niz promjena koje se dešavaju u ovome zakonu, mislim da da su uglavnom dobre, drago mi je da ovaj zakon ide u dva čitanja, dakle, da imamo jednu normalnu proceduru i da ćete uvažiti i neke prijedloge koji dolaze od oporbe između ova dva čitanja kako bi ovaj zakon bio u konačnici bolji. 5. siječnja 2017.g. Vlada je u svom planu reformi navela niz reformi koje se tiču i poduzetnika i pojednostavljenja otvaranja tvrtki, micanja administrativnih barijera, itd. i rekla je da je temelj za provođenje tih reformi upravo zakonodavna inicijativa i na temelju toga dolazi do ovog zakona. Dakle, i ovaj zakon je posljedica toga da želja odnosno plana nekakvih provođenja vladinih reformi i stoga je meni žao što on dolazi dvije i pol godine nakon toga što ga je Vlada najavila. Dakle, mislim da je ovaj zakon trebao doći puno prije odnosno prije nekih godinu i pol dana. Druga stvar, dobre su stvari u ovome zakonu što, ne znam, poput mjera smanjenja temeljnog kapitala za d.o.o., poput i pojednostavljenja otvaranja od tvrtki još više, dakle, mi i sada imamo neke modele koji su uvedeni zadnjih godina kroz hitro.hr da se pojednostavio sustav i mogućnost otvaranja poduzeća u RH, pa tako i jednostavnih dioničkih društava, ovim zakonom se te stvari još više pojednostavljuju, to je dobro, dobro je i ovo što se smanjuju troškovi likvidiranja poduzeća odnosno gašenja poduzeća koji su znali često biti problem kod naših građana da u biti netko uđe u nekakav posao, pa nakon nekog vremena, vrlo jednostavno i povoljno, nakon nekog vremena to ne ide, pa uđe u probleme i onda tek upada u još veće probleme da bi ugasio tu tvrtku. Ovim prijedlogom se značajno to rješava i smanjuju se ti troškovi i to je dobro. Međutim, ja sam očekivao da će reforma pojednostavljenja poduzetništva biti kao jedan cjeloviti paket više zakona i onda bi to bilo u planu reformi koje je Vlada najavila 2017.g. i ne mislim samo na ove administrativne reforme i pojednostavljenja, nego i one fiskalne. Dakle, ko kad smo donosili poreznu reformu, pa smo imali cijeli niz paket zakona koji se ticao te porezne reforme. Ja sam isto očekivao da u jednom ovom paketu poduzetničkom odnosno u poduzetničkoj reformi, ja bi to tako nazvao, ćemo imati isto jedan paket zakona, pa da nećemo imati samo administrativna pojednostavljenja, nego i ova porezna, fiskalna itd., još uvijek je RH nepovoljno područje za poduzetnike, još uvijek je percepcija u javnosti takva da poduzetnici su ovdje, u prvom redu, financijski opterećeni i u prvom redu služe za financiranje javnog sektora, to je takva i percepcija, jednim velikim dijelom je to i tako točno, jer vidimo i poruke koje se šalju poduzetnicima, dakle, kad god državi fali novca, država opali po, upravo onima koji stvaraju dodatne vrijednosti, a to su naši poduzetnici. Bilo je tu primjera i od ove Vlade, cijeli niz u ovom mandatu, recimo evo, imamo primjer ugostitelja kojima je dignut PDV za 100% od stane ove Vlade, dakle, sa 13 na 25% odmah na početku mandata, to nije sigurno doprinijelo poduzetničkoj klimi u RH. Dakle, to je isto odstupalo od strategije razvoja turizma koja je usvojena u ovome Domu, koja je rekla da jamči poduzetnicima jednu poreznu stabilnost, pa je onda na prvoj mogućoj prilici to sve skupa povećano i udareno. Druga stvar, nisu riješeni još uvijek problemi i zlouporaba koje se dešavaju isto tako. Dakle, mi smo svjedoci cijelog niza otvaranja i zatvaranja jednostavnih dioničkih društava kod određenih poduzetnika koji zlorabe ovaj sustav, gledaju kako mogu, dakle, iskoristiti neke benefite, otvore firmu, onda se prebace brzo na drugu firmu, to isto nije riješeno ovim prijedlozima. Druga stvar, isto kada pričamo o tim nekim poreznim rasterećenjima, niz je mjera koje se mogu donesti odnosno ima puno prostora koji može olakšati i ta financijska davanja koja poduzetnici imaju prema državi. Recimo, meni je jedan od problema isto i da dobit ide prema sjedištu firme, a ne tamo gdje se ona stvara i obavlja, dakle, i to je jedan problem koji bi se trebao riješiti. Mi imamo poduzeća koja ostvaraju dobit, u nekim sredinama imaju prijavljeno sjedište, ne znam, u Zagrebu ili u nekim drugim sredinama i onda dobit završava upravo u tim područjima itd. Uglavnom, mislim da ovo što radite, ovaj prijedlog nije loš, da je više tu dobrih stvari nego odnosno neću reći nema tu loših stvari nego možda nema dovoljno dobrih stvari koliko sam ja očekivao, ali očekujem da recimo do drugog čitanja ćete uspjet poboljšat i popravit, recimo, još neke stvari, ali u konačnici mislim da je svaka promjena na bolje dobra, ali očekivao sam od Vlade jedan cjeloviti paket reformi, jedan cjeloviti program, dakle, i uglavnom ovog fiskalnog rasterećenja, a ne samo administrativnog. Evo, toliko od mene za sad.
I na vaše izlaganje ima cijeli niz replika, prva je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje, izvolite.
Hvala poštovani zastupniče, dobro ste upozorili na činjenicu da ova Vlada malo čini, znači, i kako bi pomogla, znači, i ovim nerazvijenim područjima RH, ali i kako bi rasteretila naše poduzetnike, kako bi olakšala procedure, smanjila administraciju, znamo koliko ona guši i poduzetništvo i sve ljude koji pokušavaju nešto stvoriti u ovoj RH, a oni su ključni i za razvoj gospodarstva općenito i za razvoj naše zemlje i ono što jednostavno moramo uočiti da stvarnih, strukturnih promjena nema. Imamo situaciju sada da imamo mirovinsku reformu gdje se povećava dob za odlazak u mirovinu bez da je Vlada pomela pred svojim pragom, bez da je provela reformu javne uprave, bez da je, znači, provela reformu pravosuđa, bez da je smanjila broj političara i na lokalnim i na ovom državnom nivou, npr. mi to predlažemo i kroz svoje izborni zakon, smanjenje broja zastupnika. Zamolio bi vas za … [[Govornik se ne razumije.]]
Odgovor poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Upravo tako kolega Grmoja, dakle, cijeli niz je nelogičnih stvari, odnosno, koje pokazuju da cijeli sustav ne funkcionira i da recimo, ova vlada parcijalno rješava, rješava, pokušava riješiti problem po problem, recimo. Evo, imamo i problem ugovora, mi imamo u državnoj upravi, službenika koji godinama rade o ugovor na dijelu, što u biti ne bi smijalo biti. Ne bi se smijalo dešavati. Dakle imate ljude koji 5 i 10 g. ja znam neke koji su 6, 7 godina na ugovor o dijelu, u javnoj službi. Dakle, ako 6 g. netko radi na ugovor o dijelu, onda znači, da postoji potreba za tim radnim mjestom. Onda to znači, da bi to radno mjesto, za to radno mjesto trebalo raspisati natječaj, da bi netko tamo trebao dobiti posao za stalno, a ne da ljudi rade na ugovor o dijelu godinama i da se na njih plaćaju 110% porezna davanja, a moglo bi se recimo zaposliti ih na normalan način. Dakle, to je isto jedan od problema koji bi se mogao riješiti nekim … [[Govornik se ne razumije.]] reformama.
Poštovana zastupnica Sonja Čikotić, ima sljedeću repliku, izvolite.
Poštovani kolega iz vaše rasprave evidentno je da dolazite sa brdsko planinskog područja, i zasigurno tamo ima poduzetnika koji nemaju trgovačke sudove, koji su blizu pojedinih lokalnih mjesta. Tako da sigurno ti troškovi putovanja i obilazak samih institucija, iziskuje dodatne troškove, a isto tako se slažem, sa vašom konstatacijom, da je trebalo proširiti zapravo raspravu na digitalizaciju i nekih drugih stvari, poput recimo, digitalizacije i same raspodijele poreza na dobit. Da je jedan dio poreza na dobit, zasigurno se treba, zapravo usmjeriti prema onoj jedinice lokalne samouprave, gdje se nalazi taj pogon ili gdje se obavlja sama djelatnost. Dosta je toga bilo, da mi imamo zapravo neprirodno gomilanje dobiti, kao što je slučaj recimo u Vukovaru, gdje je i tamo PPD i onda ono neefektivno, znači povećava cijeloj toj županiji i samom gradu Vukovaru, zapravo udio po stanovniku u BDP-u.
Poštovani zastupnik Đujić.
Slažem se s vama kolegice, da ja dolazim iz brdsko planinskog područja, to je moja izborna jedinica, to je točno, dakle, nema suštinskih reformi, nije reforma pravosuđa ugasiti jedan sud ili spojiti dva suda. Reforma pravosuđa bi bila efektivnost pravosuđa, da ne traju procesi po 10-15 g. pa da imamo ne znam, bojazan da će sada za 2-3 mj. ne znam u zastaru otići predmet Sanader ili neke velike korupcijske stvari, a u biti, tu se pod krinkom nekakve pravosudne reforme, dešava to da gasimo sud, da prebacujemo slučajeve odavde, odande, što uzrokuje u biti, samo troškove i za poduzetnike i za građane, koji onda moraju popovati po 50 km u neki drugi grad i u biti svakih par godina se dešava jedna reforma koja spoji sudove, pa ih onda nakon 5 g. opet razdvoji, a u biti nemamo ništa. Ali, one istinske reforme, koje bi se trebale dešavati, one izostaju i njih nema. I to je glavni problem cjelokupnog razvoja Hrvatske.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Đujiću očito, našu vladu, ova svijeta ovdje, jednostavno odvrate od stvarnosti. Ja ne znam, ministar je pravosuđa bio u Sinju, kada se ovdje spominjao i tražio i složio se je i župan, svi se složili da treba ostati općinski sud u Sinju, ali on je došao, dole držati sastanak sa čelništvom HDZ-a i on je s njima dogovorio da će to biti u redu, ako ne bude suda. Imati će nekakvu ispostavu, to što će ljudi putovati po 200-300 km ili u ovome slučaju ako nemamo, i na kraju nemaju trgovačke sudove, to je manji problem. Manji je problem što će ljudi treba im 500 kn, da dođu do, a nemaju ni 100 na sud, na osnovne parnice, to nije problem za ministra. Ne briga njega za Gorski kotar, za Cetinski kraj, za Dalmatinsku zagoru, ugasiti sud koji je za vrijeme Austro ugarske otvoren, tradiciju i izbrisati ga sa licem zemlje, to nisu napravili svi okupatori. Svi okupatori, imali smo sud u Sinju, … [[Govornik se ne razumije.]] izbrisala i vjerojatno i kod vas. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Đujića.
Ne samo sudovi, nego imali smo mi navalu, ne znam, gašenja rodilišta u određenim sredinama i upravo uvijek u tim nerazvijenim sredinama se gase i sudovi i rodilišta itd. i to se onda prikazuje kao nekakva reforma uštede i sada će najednom biti bolje i riješiti će se svi problemi. A u biti svaki taj potez uzrokuje dodatne i nove probleme koji su onda još gori. Dakle, recimo sud koji pokriva grad u kojem ja živim, je u gradu Crikvenici, dakle, u susjednome gradu i moji građani već sada odnosno, i ja kada moram ići na sud, moram ići 10 km u susjedni grad. I onda u nekakvoj bilo je reformi, da ga se onda prebaci u Delnice i sada pazite, kakve veze Novi Vinodolski i Crikvenica imaju ne znam sa Delnicama i onda naši građani putuju u Delnice, imaju dodatne troškove i to. Dakle i ta spajanja ih nazovi reforme čak se rade van svake logike i van svake zdrave pameti.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Marka Sladoljeva.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Đujić, govorili ste o posljednjim intencijama ovog zakona i također smatram kao i vi da ovo nije dovoljno, dakle, u replici prije sam gospodinu Bulju sam replicirao da treba mijenjati Zakon o zaštiti na radu, da je on isto na neki način opterećuje male poduzetnike, što se tiče nekih administrativnih barijera, ali samo ću vam još jedan primjer reći, kako ova vlada zapravo nije prepoznala ni kod vrlo mladih ljudi, dakle, poduzetnike, dakle studenti koji su poduzetnici u Hrvatskoj gube studenska prava i osnivaju firme dakle, u Irskoj i takvim stvarima. Dakle, puno stvari još treba mijenjati da bi se stvarno stvorila poduzetnička klima u Hrvatskoj.
Odgovor poštovanog zastupnika Đujića.
To je točno i kolega Sladoljev, sada se dogodila još jedna situacija da smo mi članica EU i da našim građanima nije problem otvoriti poduzeće u bilo kojoj zemlji članici EU. A recimo zadnjih dana je u medijima bila prisutna jedna priča jednog proizvođača automobila velikog, koji kalkulira hoće li otvoriti tvornicu u Bugarskoj ili u Srbiji koja uopće nije u EU. Dakle, velikim poduzetnicima je isparljivije u jednoj zemlji koja je daleko u uređenju od Hrvatske, ja mislim da u Srbiji što se tiče zakona oni su iza nas, pa reći ću minimalno 5 godina po nekakvom uređenju, ali što se tiče ove poduzetničke priče, recimo dakle veliki proizvođači iz Europe će rađe otvarat tvornicu tamo nego kod nas, što meni recimo u normalnim uvjetima na bi trebalo imati nikakve logike. Dakle, mi bi trebali bit zemlja koja će privlačit velike firme i mi bi trebali bit ta vrata na ajmo reć istočni dio Europe u kojem će se, prva ulaznica zapadnih zemalja bit na ta tržišta.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Runtića, izvolite.
Zahvaljujem, pa kolega Đujić znači kad govorimo o toj poduzetničkoj klimi u Hrvatskoj, vi ste sad spomenuli da strane kompanije ne žele u Hrvatskoj otvarati ovaj svoja postrojenja, ne samo da strane kompanije ne žele, nego naši ljudi više ne žele otvarati ovdje znači firme nego ih gase i otvaraju recimo u Estoniji gdje se to radi sa ono 3 klika mišem ili u Irskoj. Ali ono što je možda još, što još više zabrinjava je to da imamo cijelu jednu generaciju mladih ljudi koji znači završavaju fakultete i kojima, evo ja se često razgovaram sa tim mladim ljudima koji žele ići u poduzetništvo, koji uopće ne namjeravaju otvoriti ovdje firmu, uopće ne razmišljaju znači o tome, takva nam je znači poduzetnička klima. Da uopće ne namjeravaju ovdje poslovati, odnosno namjeravaju ovdje raditi, ali osnovati firmu u Irskoj ili Estoniji ili u nekim od tih zemalja gdje je to puno jednostavnije, gdje su davanja manja itd.
Poštovani zastupnik Đujić.
Ne samo da je jednostavnije i da su davanja manja, nego da li poduzetničkoj klimi recimo pogoduje odnosno da li stvara pozitivnu sliku npr. ako vidite da možete bit uspješan poduzetnik ako na glavi i na ramenima nosite nekog ministra financija određene zemlje i samo tako možete bit recimo dobar poduzetnik ako ste izdašni sponzor određene vladajuće stranke, ako ministri te stranke imaju mercedese u svojim dvorištima i vi ovoga ste uspješan poduzetnik. Da li je to slika našim mladim ljudima da ovdje onda stvaraju poslove ili da bježe glavom bez obzira u neke zemlje gdje u poduzetničkom smislu ljudi ni ne znaju tko je ministar. E takva bi Hrvatska trebala biti.
Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Varge, ali ga nema, gubi pravo na raspravu, pa će slijedeća rasprava biti poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala vam lijepa gospodine podpredsjedniče, kolegice i kolege, o ovoj temi bi se zbilja dalo puno pričati, puno govoriti i na kraju izvesti određene zaključke koji naravno svima u RH moraju biti jasni. Hrvatska je iz godine u godinu na Duing biznis ljestvici sve lošija i lošija, problem koji Hrvatska ima je da nemamo nikakvih kvalitetnih pomaka u smislu ni obrazovanja, ni reformi, niti olakšanju pokretanja poslovanja, konkurentnosti itd. Prošla godina je tako za Hrvatsku od 190 zemalja koje se rangiraju završila na 58 mjestu. Naizgled kada bi rekli 58 od 190 to je 1/3 nije loše, ali vjerujte mi loše je. Zbog toga što sve europske zemlje, pogotovo one s kojima bi se htjeli uspoređivat su puno, puno bolje. Loše je i zbog toga šta je u jednog godini sa 51 pala na 58 mjesto. Izgubili smo 7 mjesta na Duing biznis ljestvici samo u jednoj jedinoj godini, rada ili nerada kako hoćete HDZ-ove Vlade odnosno Vlade Andreja Plenkovića. I sada gledate gdje smo tu dobri na toj Duing biznis ljestvici, a gdje smo loši i dođete do toga da je Hrvatska jedan od najvećih padova doživjela u kategoriji pokretanja poslovanja, gdje smo pali u jednoj godini sa 87 na 123 mjesto. U godini gdje se premijer Plenković i ministar financija Zdravko Marić hvale sa nevjerojatnim reformama, olakšanjima poslovanja, pozitivnom poslovnom okružju itd., mi smo u toj jednoj jedinoj godini pali sa 87 na 123 mjesto u svijetu. Hej, Hrvatska je 123 zemlja rangirana u svijetu po mogućnosti pokretanja poslovanja, od 190. Pa i neke Afričke zemlje su bolje od Hrvatske po tom pitanju. I onda ćemo ovdje pričati o nekim uspjesima, ne možemo ovdje pričati ni o čemu osim o tome da na žalost nazadujemo, stagniramo i da jednostavno ne bavimo se problemima kojima bi se trebali bavit. Što mi za uzvrat dobivamo? Mi koji govorimo o tome da ova Vlada neradi puno odnosno ne radi gotovo pa ništa i nazadujemo iz godine u godinu, dobivamo prijetnje, da, da kolegice i kolege, prijetnje prijatelja HDZ-ovih ministara bliskih koji isporučuju autobuse u gradovima gdje je HDZ na vlasti, koji isporučuju i imaju ugovore sa roditeljima ministara mercedese koji stoje na parkiralištima uz još nekolicinu auta koje roditelji, majke ministrica imaju. Doživljavamo prijetnje kada se usude zastupnici reći nešto i upozoriti na HDZ-ovu aferu onda poduzetnici veliki prijete i vrijeđaju, govore i ocjenjuju nečiji ministarski rad itd. A danas, naravno govore pri tom i neistine, spominju bivše ministre poput Lalovca koji nemaju veze s bilo kakvim odobrenjem niti bilo čime, kredita o kojim se govorilo ovih dana da se govori ovih dana kredita koja je dobila tvrtka u vlasništvu izvjesnog g. Jollya. Znači, evo danas je, čitamo objavljeno na jednom portalu da je kredit odobren odnosno da je realiziran 2016.g. u travnju mjesecu, to je znači danas objavio HBOR, kada je HDZ bio na vlasti, niti Lalovca, niti SDP-a nije bilo ni blizu, ali je bilo blizu ministra Zdravka Marića. Na Svjetskom prvenstvu ste mogli vidjeti svi to oduševljenje i ekstazu dvojice bliskih prijatelja gdje jedan drugoga nose na ramenima, Jolly nosi na ramenima ministra Marića i vesele se zajedno uspjehu hrvatske reprezentacije, Jolly prenesenim značenjem na svojim njedrima, na svojim ramenima, na bremenu, nosi ministra HDZ-ova iz HDZ-ove Vlade, iz Plenkovićeve Vlade. Pa jeste li ikada vidjeli sličnu sliku da jedan ministar, defakto sjedi, ovaj poskakuje i vesele se zajedno njemu na ramenima, koda smo na rok koncertu, ali u srednjoj školi, a ne u nekoj ozbiljnoj priči. Sjedi na njemu čovjek koji mu je u nadzornom odboru odobrio kredit i vesele se i onda Jolly na presici još kaže, pa ja sam sponzor HNS-a, ja sam pozvao svog prijatelja ministra Marića, bili smo tamo zajedno, karta itd., pa pogledajte koliko karta jedna košta za utakmicu ili je koštala za utakmicu Svjetskog prvenstva u nogometu, radi se o tisućama kuna, možda bi ta cijela situacija bila smiješna i mogli bi se svi smijati, ali tu nije uopće mjesto smijehu, tu pokazuje isprepletenost HDZ-a i interesnih lobija, poduzetnika koji se onda još usude prijetiti zastupnicima kada traže najjednostavnije odgovore na pitanje da li ste, kada ste radili sa HBOR-om? Pa šta je sad to toliko teško i tragično odgovoriti? Pa recite g. Jolly do kada ste, kako radili s HBOR-om? Kaže, zatvorio sam kredit sa Komercijalnom bankom, pa recite g. Jolly, recimo, zanima hrvatsku javnost da li je ta Komercijalna banka dobila izvore iz HBOR-a, recite g. Jolly, to će se i ovako, ionako saznati, bilo bi bolje da kažete, a ne da kaže otplatio sam, pa otplatili ste zato što ste dobili povoljnije uvjete, otplatili ste možda i zato šta su povoljniji uvjeti bili ako se radilo sa Komercijalnom bankom u tom programu predloženi te godine i od HBOR-a. Te informacije moramo dati i hrvatskim građanima, to njih zanima, kako, na koji način funkcioniraju, pa nemam ništa protiv da ljudi rade hotele, nek rade najbolje hotele, neka rade najbolje na svijetu, ali kada se politika sa biznisom tako poveže i spetlja, onda to mora biti transparentno i ne treba se nitko ljutiti kada se takva pitanja postavljaju, dajte samo jednostavne odgovore, samo jednostavne odgovore i sve će biti jasno, kao što povjerenstvo sada mora ispitati sve ovo šta je vezano i uz ministricu Žalac i uz ministra Marića, mora jer svi u RH u ovom trenutku misle da tu ima sukoba interesa. Nitko ne može objasniti zašto mama gđe. ministrice ima na raspolaganju 3 automobila, nitko, to nema nikakve logike. Nitko ne može objasniti zašto je njezin suprug viđen kako vozi non stop taj automobil u proteklo neko vrijeme, nitko, znači, te stvari se moraju rasvijetliti. Isto kao što se mora rasvijetliti veza koja je dovela do takvog zbližavanja ministra Marića i g. Jollya. Ja zbilja imam puno prijatelja, ali vjerujte mi, ne znam dal bi kome skočio za vrat, tako bliske prijatelje nemam da bi skočio za vrat i da bi bio toliko blizak, nemam. Imam prijatelje s kojima sam išao u srednju školu, svašta sam s njima prošao, ali da bi brate skočio nekome za vrat i da me ovaj nosi na ramenima, pa to je takva bliskost, ja čak možda i evo sad, osjećam i određenu dozu nevjerojatne sreće zbog Marića i Jollya da su oni tako bliski, zbilja sam zadovoljan da postoji tako izgrađen odnos između g. Zdravka Marića i g. Jollya, da su oni tako bliski, da su jedan drugog nosili na ramenima jer to pokazuje dozu povjerenja i bliskosti koju uživaju jedan prema drugome. Ali kada imamo takvu dozu povjerenja i bliskosti i kada radimo javan posao, onda moramo jasno je, biti transparentni i reći da tu nema nikakvog pogodovanja, niti sukoba interesa. Ima ljudi koji su bliski sa Jollyem, ali su na čisto s time, vjerujem da ih ima još bliskih, on je rekao da je jako dobar sa HDZ-ovcima, ali bar su oni čisti sa time i daju jasne odgovore [[Upadica: Hvala lijepa.]] Hvala vam lijepo.
Krasno ste to sve govorili makar nije imalo veze sa točkom dnevnog reda, ali imamo i na to više replika, pa onda, prva je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje, izvolite.
Poštovani kolega Maras, ono što je rekao predsjedavajući, nije točno. Vaše izlaganje je itekako imalo veze sa poduzetništvom jer pokazuje kako poduzetništvo funkcionira danas u RH, ne tako da država omogući svim poduzetnicima jednak pristup tržištu, jednake uvjete, što manje birokracije, što manje administracije, što manje nameta za sve, nego pogoduje određenima kao što su pogodovali Ivici Todoriću, kao što su pogodovali mnogima, kao što su moguće, ja ne znam, pogodovali g. Jollyu, pa im onda on vraća kroz razno razne usluge, to će se tek valjda ispitati, to je jedan krivi pristup poduzetništvu, to je HDZ-ov pristup poduzetništvu, to je taj ortački kapitalizam o kojem oni govore na svojim saborima plješću onima koji ih kritiziraju, a zapravo su oni tvorci ortačkog kapitalizma.
Poštovani zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepa, gospodin Grmoja u pravu ste, nitko ne govori da je u konkretnom slučaju bilo pogodovanja, ali daj mi odgovore, pokaži mi informaciju, uvjeri nas sve, nemoj tri puta na tri ista pitanja različito odgovarati. Pa čim tako se postavljaš izazivaš sumnju, neka daju odgovore, neka kažu kad je koliko, s kojom namjerom, preko koga išao kredit. Zbog čega je to takva tajna? Pa zna gospodin Šuker, ja sam se zalagao još 2013., 2014. da svi krediti u HBOR-u budu jasno dostupni. Nisam imao tamo podršku još su mi govorili, još su mi govorili kaže Maras ne znaš šta ćeš, kakvu ćeš štetu napraviti. Nema tu štete od transparentnosti vjerujte mi, ja sam to tražio još prije 5, 6 godina isto ko što sam tražio mnoge stvari, nažalost nisam imao ni tada podršku od određenih struktura i u moj stranici, ali kad tad će to doći na vidjelo.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Sonje Čikotić, izvolite.
Poštovani kolega Maras, ovaj zakon dolazi iz Ministarstva pravosuđa itekako se odnosi na rast i razvoj hrvatskog gospodarstva. Ono što ja želim naglasiti je da se vratimo u 2011. do 2015. godine kada je vlada SDP-a zapravo pripremila cijeli Operativni program konkurentnost i kohezija, a danas je treći mjesec 2019. godine. Ta upravo vlada SDP-a je osigurala 13 milijuna kuna za provođenje ovog projekta koji se ima provesti u dvije faze. Sada mi recite vi kada ste bili i obnašali ste tu dužnost ministra, je bi li vi se zalagali za brže, efikasnije zapravo digitalizaciju kako naši poduzetnici sa otoka, sa brdsko-planinskih područja, sa udaljenih dijelova Hrvatske bi imali jednak pristup, znači registraciji tvrtke, da im to bude jednostavna efikasna usluga i bi li vi čekali 3, 4 godine da zapravo dođete u sabor, u Hrvatski sabor da vam potvrdi zakon i da niste potrošili još ni kune. Hvala.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa na tom komentaru i tom pitanju, moram vam odmah u startu reći, da ne da bi se ja zalagao, ja sam to i radio. Evo da znaju zastupnici HDZ-a u slijedećim raspravama da me pohvale malo, ja sam uveo e-obrt odnosno otvaranje obrta preko interneta 2015. godine i ja sam uveo paušalno plaćanje odnosno podigao na 230.000 kuna za paušaliste kako bi mogli raditi. Znači to je nešto što je ostavština moja i sad se ljudi čude u HDZ-u kaže, pa kako tako puno se obrta otvara, zašto svi idu na to, pa zato što sam im tada 2015. to omogućio. Lakše je otvoriti obrt, lakše je imati jednostavno knjigovodstvo, lakše je ukoliko ne moraš biti u sustavu PDV-a uopće do određenog iznosa, lakše je ukoliko moraš platiti PDV, a sjećate se kampanje za koju su se neki smijali, naplati pa plati, sve to je kolegice i kolege Gordan Maras tada predlagao i nadam se da će se toga sjetiti kolege iz HDZ-a kaka budemo raspravljali o nekim rješenjima. Hvala vam lijepo.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Saše Đujića. Izvolite kolega Đujić.
Hvala lijepo kolega Maras, vaša rasprava i te kako ima veze sa ovom temom, spominjali ste sliku na kojoj gospodin Jolly na svojim ramenima i leđima nosi ministra Marića, ta slika šalje dvije poruke hrvatskoj javnosti i jako dobro oslikava stanje u Hrvatskoj danas. Dakle, ako gospodin Jolly simbolizira poduzetnika, kao poduzetnik simbolizira hrvatske poduzetnike, a ministar Marić simbolizira državni aparat onda iz te slike možemo zaključiti da naši poduzetnici na svojim leđima nose državni aparat odnosno javnu službu. Ali i druga poruka koja se šalje s tom slikom je ta da si uspješan ako na leđima nosiš pravu osobu iz državnog aparata odnosno ako nosiš pravog ministra onda si i uspješan poduzetnik. Tako da dvije poruke šalje ta slika i jako dobro oslikava stanje danas u Hrvatskoj.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala vam lijepa, znači neki su mi sada rekli, preko noći kaže čak se i rimuje, Jolly te ne voli, ja reko ne mora mene Jolly volit, ne tražim ja da mene Jolly voli kao što voli primjerice Zdravka Marića ili ministricu Žalac, Maras Gordan uopće ne želi da ga Jolly voli, Maras Gordan želi da Jolly voli koga god želi, želi samo da Jolly daje odgovore koje hrvatske građane zanimaju i da Zdravko Marić daje odgovore koje hrvatske građane zanimaju zbog toga jer se radi o javnom novcu i javnoj ovlasti. Hvala vam lijepo.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Lenarta.
… [[Govornik nije uključen.]] [[Upadica: Mikrofon vam nije uključen.]] evo pronašao sam jedno istraživanje prošle godine Hrvatska udruga poslodavaca 661 ispitanik koji se uselio u 26 zemalja svijeta, rađeno u 5 godina, anketirani su kao najčešći razlog odlaska naveli neorganiziranu i lošu državu, nesposobne političare i političke stranke bez vizije 8%, potom beznađe, besprijekornost zemlje, propadanje države i društva 7,6, zapošljavanje podobnih stranačkih ljudi i nepotizam 7,4, korupcija i kriminal 7,3, prepucavanje ustaša i partizana 6,4 i tek na 6. mjestu 5,2% plaće zbog kojih, kao razlog zbog kojeg su iselili. Zato smo i pali na ovoj ljestvici otvaranja firmi, zato što jednostavno ne prepoznaje da je situacija u ovoj državi normalna i mislim da bi ministar pravosuđa se trebao pozabaviti funkcioniranjem zakona u ovoj državi. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa, reći ću vam sad jednu ekskluzivnu stvar, znači mene je sram što nas Austrijanci, šta Austrijanci nas uče nekim vrijednostima i kako bi se naše pravosuđe i naš ministar pravosuđa trebao ponašati. Predložit ću da se biskupu koji je zabranio misu na Bleiburgu da počasna ulica u Gradu Zagrebu [[Upadica: Dobro, sad ovo stvarno nema veze sa dopunom Zakona o trgovačkim društvima]] taj čovjek je zadužio RH u toj, jednom tom potezu…/
Upadica: Kolega Maras, nemojte kršit Poslovnik/…u tom jednom potezu [[Upadica: Dajem vam opomenu]]
više nego dvije Vlade…/
Upadica: Dajem vam drugu opomenu/…
šta ste se uzrujali, jel vas sram biskupa koji je zabranio misu u Bleiburgu da se ne koristi u krive svrhe? [[Upadica: Ne, ne, nego govorite, govorite potpuno…]] pa sramite se vi ako ćete me zbog toga izbaciti [[Upadica: …izvan, govorite izvan dnevnog reda…]] hoćete me izbaciti zbog toga šta hvalim biskupa i šta hvalim to što je zabranio misu u Bleiburgu koju treba zabraniti [[Upadica:…kao cijelo vrijeme, kao cijelo vrijeme govorite izvan dnevnog reda…]] ne, ne, govorim ono što je ispravno [[Upadica: …govorili ste kad ste imali…]] govorim g. potpredsjedniče o tome da je jedan austrijski biskup [[Upadica: nemojte se sa mnom svađati]] zadužio RH i pokazao nam koje su prave vrijednosti, to biste trebali vi promovirati
[[Upadica: odstranjujem vam danas, za danas…]] molim? [[Upadica:… za danas vas odstranjujem odavde]] Odstranjujte me? [[Upadica: Da]] Zbog čega? [[Upadica: Zbog toga, dobili ste dvije opomene, niti na dvije opomene niste reagirali i uskraćujem vam dalje govor]]
Samo malo, g. potpredsjedniče, znači, vi ste meni dali jednu, pa drugu odmah opomenu [[Upadica: Da]] pa ste me odstranili? [[Upadica: Da, jer niste prestajali govoriti izvan teme, opomenuo sam vas]] ja sam govorio iz srca, emocijom i nisam čuo o čemu vi govorite [[Upadica: Ja sam vas]] možete li to razumjeti? [[Upadica: ja sam vas lijepo svoje rekao]] i nisam čuo, oprostite šta ste govorili g. potpredsjedniče? [[Upadica iz sabornice: Izbacite ga napolje]] [[Upadica iz sabornice: opomena]] Zbog čega bi me izbacio napolje? …/
Upadica: Dobro, slijedeća replika je poštovanog, dosta, dosta…/…zato što nisam kak treba? Gle, hvala Bogu da nisam kak treba po tvojim kriterijima…/Upadica:…govora iz klupa i dosta neopravdanog govora, jel, slijedeća replika je poštovanog zastupnika Zdravka Ronka. Hoćete gospodina opomenuti? Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo [[Upadica: Molim vas tišina]] Zastupniče Maras, ovo neće biti ustvari replika, nego ispravak netočnog navoda. Rekli ste da je odnosno da Jolly nosi ministra financija, točno je da ministar financija jaši Jollya.
Da, to je isto bilo jako u temi, ali dobro. Sad ćemo završno u ime Kluba zastupnika, ne možete vi govoriti, vama je oduzeta riječ, vama je oduzeta riječ i ne možete govoriti dalje. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista riječ ima poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite kolega Đujić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, vi morate omogućiti kolegi Marasu možda vam on želi najaviti žalbu na vaše postupke, na Odbor za ustav i Poslovnik i to smo imali već jednu takvu situaciju, dakle, morate ga čut šta vam želi reć, a povrijedili ste Poslovnik jer ja sam primijetio da on nije čuo kad ste vi njemu izricali opomene jer ste jednostavno to tako brzo rekli, ali svejedno neovisno o tome, vi njemu morate omogućit sada da vam kaže šta vam želi reć, vi ne znate šta on želi reć, možda želi najavit žalbu.
Evo, ja se slažem s vama i dat ću mu riječ ako želi najaviti žalbu, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Prekršili ste Poslovnik, čl. 235. čini mi se, znači, vezano uz opomene, znači, ja nisam naime čuo da ste tako brzo tri puta izrekli da imam opomenu i jednostavno nisam mogao reagirati. Znači, ne možete mi u istoj sekundi tri puta dati opomenu i na temelju toga me odstraniti iz Sabornice. Kako ste vi rekli, pazite, „odstraniti“, pa kakva je to riječ? Pa ja sam izabrani zastupnik sa 13 500 glasova, koliko ste vi glasova dobili? Koliko ste vi glasova dobili?
Vama je, vama je kao prvo isteklo vrijeme. Drugo, pozvali ste se, naravno, na potpuno krivi članak jer ne poznate ni Poslovnik kao i obično, govori se o replici u tom članku, a vama je oduzeta riječ, vi ne možete više govoriti i to dal ste vi to čuli, niste čuli, dal ste čuli ili niste čuli, oprostite, vaš problem. Sad ćemo dati konačno mogućnost da u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista završno kaže poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Dakle, kao što sam već rekao oko ovih zakonskih izmjena, mi možemo predložiti odnosno možemo podržati određene predložene odredbe o izmjeni zakona koje se odnose na napuštanje obveze upisa predmeta poslovanja u glavnu knjigu sudskog registra, ali se čudimo, ponovno ponavljam, predlagatelju da ne ide do kraja i da ne ukida administrativnu proceduru, već je samo zamjenjuje time da će kod osnivanja trgovačkih društava morati umjesto dosadašnjeg upisa u sudski registar dostavljati dodatni, da će morat dostavljati dodatni dokument od strane osnivača, to jest određeno pojednostavljenje, ali dokazuje i nemoć odmaka od stanja svijesti, kako sam rekao, vladajuće birokratske elite, koja nije, znači, u stanju ukloniti te administrativne prepreke, čak ni za takvu činjenicu koja nije pravno relevantna za odnose trgovačkog društva s trećim osobama, već je važna jedino u odnosima unutar pojedinog društva. Kao što sam rekao, još veću birokratsku zavrzlamu umjesto tog stalno proklamiranog pojednostavljenja nude odredbe o tome da na teritoriju RH ne bi smjela postojati društva koja imaju istu tvrtku odnosno ime trgovačkog društva. Znači, mi smo jasno rekli da uvažavamo potrebu zaštite intelektualnog vlasništva. Isto tako, svjesni smo potrebe zaštite identiteta u poslovanju, ali smatramo da je ovakva odredba previše ograničavajuća za slobodu poslovanja, znači, ne dopušta da imamo dva hotela s istim imenom ili dva, znači, ili više trgovačkih društava ako netko registrira određeno s određenim imenom, a znamo svi da svaka tvrtka ima OIB i druge prepoznatljive indikatore i jednostavno ne vidimo razloga ovakvom ograničavajućem pristupu. Znači jasno je da isto tako predlagatelji ostavljaju odredbu po kojoj Vlada odnosno ministarstvo nadležno za poslove uprave daju suglasnost za unošenje riječi Hrvatska i njenih izvedenica, kao i zastave i grba RH u tvrtku trgovačkog društva i time ponovno miješamo kompetencije sudske i izvršne vlasti. Znači zašto jednostavno kao što sam rekao ne ostavimo zadnju riječ sudovima u tom postupku registracije trgovačkih društava. Očito je da i u ovom slučaju ne vjerujemo hrvatskom pravosuđu, ne smatramo hrvatske sudove dovoljno kompetentnima pa je i ovdje potrebna asistencija vladinih tijela. Neka sabor znači uzme stvar u svoje u ruke i donese jasne zakonske odredbe. Može li se ovaj uopće, ministre mislim ja imam izlaganje u ime kluba, vi razgovarate meni iza leđa, molim da mi se zaustavi vrijeme, prošlo mi je 10 sekundi [[Upadica: Dobit ćete 10 sekundi.]] Znači, neka sabor uzme sabor stvar u svoje ruke i donese jasne zakonske odredbe prema kojima će se sudovi moći ravnati, a poduzetnicima, investitorima omogućimo jednostavnu proceduru koja neće ovisiti o usuglašavanju sudova i ministarstava o pitanjima koja nisu presudna za poslovanje. …/Govornici govore istovremeno./…
Dobro, evo ga kolega je sam izašao van, pa onda ovaj, izvolite kolega Grmoja.
Znači prijedlog izmjena zakona donosi i novost u svezi čuvanja dokumentacije i poslovnih knjiga društava nakon likvidacije, ne razumijemo zašto se ta aktivnost prenosi sa sudova u Hrvatsku gospodarsku komoru i uz to uz uvođenje naknade trgovačkim društvima. Znači kao što sam rekao Hrvatska gospodarska komora ne predstavlja nikakav oblik tijela vlasti, već dobrovoljnu udrugu i smatramo da nije primjereno zakonom ih ovlašćivati za ovakav oblik djelatnosti. S obzirom na sve zakonske inicijative koje su došle od ove Vlade u Hrvatskoj više nitko neće željeti likvidirati trgovačko društvo jer taj proces postaje prekompliciran i preskup. Znači, načelno možemo pozdraviti odredbu prema kojoj se najmanje 1 član nadzornog odbora društva čijim dionicama se trguje na uređenom tržištu mora biti stručan u području računovodstva ili revizije financijskih izvješća, ali postoji opasnost da se ovakvom odredbom bez preciziranja odgovornosti nadzornog odbora za usvajanje financijskih izvješća i komunikaciju o njima s dioničarima, kao i o strožim načelima korporativnog upravljanja dovedemo u situaciju da imamo zadovoljenu formu o stručno člana nadzornog odbora, a bez stvarnog i odgovornog ponašanja nadzornog odbora u području računovodstva i revizije. Na kraju, ali ne i najmanje važno potrebno se osvrnuti na prenošenje odredbi Direktive Europskog parlamenta i vijeća u nacionalno zakonodavstvo, znači uvažavajući sve činjenice i okolnosti koje proizlaze iz članstva u EU koristimo i ovu priliku da ukažemo na besmislenost prepisivanja odredbi EU direktiva i kvazi rasprave o njihovom sadržaju u Hrvatskom saboru. Hvala.
Hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja nešto reći poštovani ministar Dražen Bošnjaković, izvolite.
Gospodine podpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici, ja svima koji su raspravljali o temi koja je na dnevnom redu, dakle o izmjenama Zakona o trgovačkim društvima i Zakona o sudskom registru zahvaljujem na raspravi, koliko vidim većina podržava zapravo procedure kojima ćemo olakšat poduzetnicima osnivanje trgovačkog društva, kojima ćemo olakšat i pojeftinit i osnivanje i likvidaciju trgovačkog društva i stoga nadam se da ćete podržat ovaj zakon i da ćemo u drugom čitanju, evo analizirat ćemo sve što je ovdje rećeno, pa ćemo vidjet moguće i napretke. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike na vaše izlaganje, prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja, izvolite.
Ministre, postavljam vam još jednom pitanje koje je postavljeno znači od, znači 2 godine je bio zakon ovaj u proceduri, znači bio u javnoj raspravi. Imali ste 13 miliona kuna zbog čega do sada nije ovaj zakon bio u saboru i donesen jer 2 godine je puno za poduzetnike i naravno da brojni udari na naše građane, ljude poduzetnike se radi zbog toga šta zakoni se ne donose u interesu čovjeka, nego u interesu interesnih skupina koje su uništile ovo društvo, a to je u pravosuđu najprimjećenije zato jer smo na listi Duing biznisa mi 58, a Makedonija je 11, jer ne donosimo zakone u interesu našeg čovjeka nego u interesu skupina koje financiraju kampanje, a sad je vidljivo i na koji način oko mercedesa, strankama koje dolaze na vlast.
Hvala, odgovor poštovanog ministra.
Dakle, ovaj zakon je puno širi od zakona koji je bio u proceduri. Zakon koji je bio u proceduri uopće nije imao ništa vezano za ubrzavanje likvidacijskog postupka, uopće nije imao ništa vezano za određene segmente i određene dijelove samog procesa osnivanja kao što je primjerice olakšanje procedure vezano za registraciju predmeta poslovanja, tako da s te strane ovaj zakon je puno širi od onoga što je bio u procedure. I ovo što kažete ovaj zakon je upravo u korist poduzetnika, upravo u korist onoga tko želi ući u svijet poslovanja, omogućava zapravo brzu registraciju i puno jeftiniju registraciju.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Runtića, izvolite.
Zahvaljujem, poštovani gospodine ministre, dvije godine vam je trebalo da ovo napravite da dopunite ovo znači? Kada govorimo o poduzetničkoj klimi u Hrvatskoj, trebalo bi znači napraviti nešto što će do te mjere oduševiti ljude koji se bave poduzetništvom da ona mlada generacija, znači o kojoj sam malo prije nešto rekao, kaže da, ostat ćemo tu u Hrvatskoj, tu ćemo osnovat firmu, tu ćemo poslovat, a ovo ovako kada toliko vremena treba da se nešto dopuni, da se promijeni, to, znate na šta me to podsjeća? Na ove priče recimo o ovršnom zakonu. Vi ste imali nedavno neke mjere koje nisu napravile ništa, sada imate novi ovršni zakon koji će biti parafraza starog ovršnog zakona, znači to su takvi milimetarski pomaci da oni u stvari ne znače ništa.
Odgovor poštovanog ministra.
Vi ste rekli da mi je trebalo dvije godine za ovo, kao što znate ja uopće ni nisam dvije godine ministar nego manje od toga, i ponavljam ono što sam rekao, ovo je puno širi zakon nego što je bio u proceduri, a što se tiče ovršnog zakona, on naravno nije tema dnevnog reda, ali napravili smo mi i velike pomake, 60-ak tisuća ljudi je manje od onih koji su bili blokirani, dakle nisu više, država je otpisala određeni dio dugova i potraživanja koja je imala. Gradovi, Općine, tvrtke u vlasništvu Gradova, Općina također su otpisali dio potraživanja, i ovaj Zakon koji mi nudimo, koji je u javnoj proceduri, mislimo da nudi dobra rješenja.
Hvala vam lijepa. Time bih zaključio raspravu, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima, prvo čitanje, P.Z.E. br.599. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: 1. Prihvaća se prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima i 1. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 80 ZA, 1 suzdržani donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Izvješće o radu Vijeća za vodne usluge za 2017., podnositelj je Vijeće za vodne usluge, o ovoj točki dnevnog reda glasovati ćemo sukladno članku 44. stavku 4 Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak, prihvaća se Izvješće o radu Vijeća za vodne usluge za 2017., molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 81 za donijet zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo.