Hvala lijepa g. predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Pitanje nestalih i nasilno odvedenih osoba u Domovinskom ratu nesumnjivo je najaktualnije humanitarno pitanje u RH. 28 g. od početka oružane agresije na RH još uvijek imamo 1903 neriješena slučaja iz Domovinskog rata pri čemu se 1491 osoba vodi nestalom dok je 412 zahtjeva za traženje posmrtnih ostataka smrtno stradalih osoba. Ministarstvo hrvatskih branitelja vodi, organizira i održava evidenciju osoba nestalih u Domovinskog ratu. U evidenciji se nalazi 436 osoba sa statusom hrvatskog branitelja od koji he 391 nestali te 45 smrtno stradalih hrvatskih branitelja za koje nije poznato mjesto ukopa. Preostalih 1467 osoba nema status hrvatskog branitelja. Temeljni cilj svih aktivnosti Ministarstva hrvatskih branitelja i drugih tijela uključenih u traženje nestalih osoba jest rješavanje svih slučajeva osoba nestalih u Domovinskom ratu međutim u RH do sada nismo imali jedinstveni zakon koji uređuje prava osoba nestalih u Domovinskom ratu i njihovih obitelji da saznaju sudbinu svojih nestalih članova te postupak njihovog traženja. I stoga upravo ovim zakonskim prijedlogom želimo to promijeniti. Pritom naglašavam kako ovaj zakonski prijedlog ne propisuje materijalna prava na osnovu nestanka člana obitelji nego se ona regulira na Zakonom o hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji i Zakonom o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata. Osnovna područja koja uređuje ovaj prijedlog zakona su temeljna nematerijalna prava nestalih osoba i članova njihovih obitelji, svi segmenti postupka traženja nestalih i smrtno stradalih osoba, vođenje evidencije nestalih osoba te svih ekshumiranih i identificiranih osoba, nadležna tijela za provedbu zakona i njihov djelokrug, suradnja s drugim državama i međunarodnim organizacijama i udrugama te prekršajne odredbe. Prijedlog Zakona o osobama nestalih u Domovinskom ratu propisuje nematerijalna osoba nestalih u Domovinskom ratu i njihovih obitelji da saznaju sudbinu svojih članova te postupak njihovog traženja. Tako je prijedlogom zakona propisano da je temeljno pravo članova obitelji da im se omogući saznanje o sudbini njihovih nestalih članova. Propisano je također da je traženje osoba nestalih u Domovinskom ratu i posmrtnih ostataka smrtno stradalih osoba obveza RH. Propisano je i da se 30. kolovoz proglašava dan sjećanja na nestale osobe kao spomendan u smislu posebnog zakona kojim se uređuju spomendani u RH. Ovim zakonskim prijedlogom želimo osigurati djelotvoran okvir rada kako bi pridonijeli učinkovitosti procesa traženja. Do sada su nadležnosti i aktivnosti u procesu traženja nestalih bile propisane uredbom Vlade o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva hrvatskih branitelja i odlukom o osnivanju povjerenstva Vlade RH za zatočene i nestale osobe. Uz to se primjenjuje i opći propisi, Kazneni zakon, Zakon o kaznenom postupku, Zakon o proglašenju nestalih osoba umrlim i dokazivanje smrti, Zakon o sustavu državne uprave i dr. Sada se nadležnosti i aktivnosti propisuju jedinstvenim propisom zakonske snage. Određuju se tijela nadležna za traženje nestalih osoba i propisuje njihov djelokrug. Prijedlogom zakona određuje se da druga središnja tijela državne uprave kao što su MUP, Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, Ministarstvo obrane RH, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo zdravstva, SOA-e, pravosudna tijela, jedinice lokalne ili područne samouprave, znanstveno-medicinske ustanove, Hrvatski crveni križ i dr.. poduzimaju aktivnosti iz svoje nadležnosti sukladno propisu kojim se uređuje ustrojstvo i djelokrug ministarstava i dr. središnjih tijela državne uprave ili aktima organizacija, ustanova i drugih pravnih osoba. Jasno i jednoznačno određuju se nadležnosti od posebnog značaja u odnosima sa susjednim državama. Prijedlog zakona propisuje kako je RH putem nadležnih tijela nositelj aktivnosti traženja osoba nestalih u Domovinskom ratu i smrtno stradalih osoba u Domovinskom ratu za koje nije poznato mjesto ukopa. Pri tom je određeno kako se radi o osobama koje su u trenutku nestanka odnosno smrtnog stradavanja imale hrvatsko državljanstvo ili prijavljeno prebivalište odnosno boravište na području RH ili se radi o osobama stranog državljanstva koje imaju status Hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i koje u trenutku nestanka nije imala prijavljeno prebivalište odnosno boravište na području RH. I kao što je istaknuto ovakvo jasno i jednoznačno određivanje nadležnosti osobito je značajno u odnosnima sa susjednim zemljama. Zakonsko uređenje prava nestalih osoba i njihovih obitelji da saznaju sudbinu svojih nestalih članova preporuka je i međunarodnih mehanizama i brojnih međunarodno pravnih instrumenata iz područja ljudskih prava. Prijedlog Zakona o osobama nestalim u Domovinskom ratu objedinjuje uređenje svih aktivnosti u procesu traženja nestalih osoba, od prijave nestanka, prikupljanja i istraživanja saznanja o prikrivenim grobnicama, ekshumacijama i identifikacijama, suradnje s međunarodnim organizacijama, drugim državama i udrugama obitelji osoba nestalih u Domovinskom ratu koje su registrirane u RH do nadležnih tijela za njegovu provedbu. Također uređuje i provedbu onih aktivnosti za koje do sada nismo imali uporište u postojećem pravnom okviru. Mogućnost pokretanja postupka traženja po službenoj dužnosti u slučajevima kada nema živućih članova obitelji, ekshumaciju, obradu i identifikaciju posmrtnih ostataka u slučajevima kada nema sumnji na nasilnu smrt ili je kazneni postupak okončan, ponovnu ekshumaciju posmrtnih ostataka u slučaju opravdane sumnje u pouzdanost identifikacije, a po prvi puta se, su propisane i prekršajne odredbe za tijela, organizacije, ustanove kao i fizičke osobe koje ne pruže sve raspoložive informacije, dokumentaciju te svu potrebnu pomoć za rješavanje slučajeva osoba nestalih u Domovinskom ratu. Nastavno na sve ovdje izrečeno ističem kako provedba ovog zakona ne podrazumijeva osiguranje dodatnih financijskih sredstava u državnom proračunu. Posebno želim naglasiti kako su u izradi ovog zakonskog prijedloga uz predstavnike svih mjerodavnih tijela u RH sudjelovale i udruge koje okupljaju obitelji nestalih osoba čime kroz posvećenost pronalasku žrtava šaljemo i snažnu poruku domoljubne odgovornosti. Očekujem gospođe i gospodo zastupnici kroz raspravu konstruktivne prijedloge kako bismo između dva čitanja mogli dodatno urediti i doraditi ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem ministru Medvedu, pa idemo sada na replike ima ih 10, prvi je na redu kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo, uvaženi ministre o Zakonu o nestalim u velkosrpskoj agresiji moramo se prisjetiti da Hrvatska država nije činila sve i štitila naše nestale i njihove obitelji. Žalosno je šta odvjetnik, odvjetničke usluge u Srbiji ne plaća Hrvatska država nego građanka Republike Srbije. Jedino što je ostalo nama kao alat da zaustavimo ovaj, ovaj loš primjer, premotivno moram reći, jedino za zaustaviti Srbiju u ulasku u EU jel imamo pravo na to do trenutka dok ne dostave svakog nestalog, popis i dok nam ne plate ratnu štetu. To je naša obaveza prema nestalima. Ministre to Hrvatska Vlada mora raditi [[Upadica: Hvala vam.]] niti jedan zakon neće pomoći nestalima dok ne budemo mi štiti svoje interese. Hvala.
Odgovor, ministre izvolite.
Hvala lijepa, gospodine zastupniče što se tiče pitanja preuzete obveze Srbije u Poglavlju 23. i 24. jasno je naznačena obveza a vezana za ispunjenje upravo jednog od ovih ciljeva, a to je puna suradnja i doprinos u pronalasku nestalih osoba.
Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani ministre sa suradnicima, dakle ovdje se ne radi da mi molimo Srbiju da nam kažu gdje su naši nestali, nego da ih blokiramo jer oni gotovo 30 godina od kad su prvi naši branitelji i civili nestali u ratnom vihoru nisu napravili ništa da bi nam rekli gdje su nestali, nego zapravo i stopiraju taj proces. Dakle, ovdje ja od vas zahtijevam kao zastupnik u Hrvatskom saboru i od Hrvatske Vlade da se hitno dogodi blokada pristupnih pregovora Srbije sa EU jer jedino sa blokadom Srbije mi možemo saznati gdje su naši nestali, a sve ostalo je ja ću biti iskren, trla baba lan. Dakle, blokirati Srbiju u pregovorima inače nikad nećemo saznati gdje su naši nestali, a da ne govorimo o ratnoj ošteti ili priznavanju uopće agresiju na Hrvatsku, to je tek jedna stvar koja je daleko, daleko poslije toga na redu.
Želite li odgovor? Izvolite.
Uvaženi gospodine zastupniče, kao i u ovom prvom pitanju vrlo je jasno navedeno koje to uvjete Srbija mora ispuniti da bi zatvorila Poglavlje 23. i 24. i naglašavam da je jedno od tih pitanja upravo puna suradnja i doprinos u pronalasku nestalih osoba.
Treća replika je kolegice Strenja, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine ministre ovo je ozbiljan zakon ali mislim da prilazite njemu samo jednostrano i uporno na naša pitanja o tome na koji način se mi mislimo postaviti prema Srbiji koja zbilja nema namjeru ni ukinuti zakone, kojima može i dalje procesuirati naše ljude, smatrate da to nije u vašoj nadležnosti. Mene zanima, da li je u vašoj nadležnosti Zakon o hrvatskim braniteljima, prema kojima djeca 100% ratnih vojnih invalida, kojih nema više puno, dragovoljci Domovinskog rata i djeca poginulih imaju pravo prvenstva u Hrvatskoj dobiti posao, ukoliko imaju iste uvjete? Znate za slučaj u Nacionalnom parku Krka, gospođa je dragovoljka, doktoratom znanosti, sa iskustvom ur adu u tom nacionalnom parku, imala je i vašu preporuku, nažalost, netko je procijenio, da netko drugi pokaže više entuzijazma. Da li ste u stanju osigurati da zakoni koje donese vaše ministarstvo se provode i RH?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo gospođa zastupnice. Na prvi dio vašega pitanja, vezano za uvjetovanje Srbiji, dakle, vrlo je jasno i nedvosmisleno, kao uvjet zatvaranje poglavlja, navedeno je ovo pitanje. Što se tiče prava prvenstva zapošljavanja članova obitelji, poginulih i umrlih hrvatskih branitelja, hrvatskih ratnih vojnih invalida, vrlo je jasno u zakonu navedeno pod jednakim uvjetima tko ima prednost. Ministarstvo hrvatskih branitelja vrlo aktivno, prateći sve zahtjeve i natječaje daje preporuke upravo tim osobama koje ispunjavaju te uvjete. Od samog izbora, ukoliko dođe do grubog kršenja zakonskih odredbi, tada Ministarstvo hrvatskih branitelja, upućuje nadležnim tijelima, odnosno, nadležnim inspekcijama postupanje ukoliko je došlo do grubog kršenja zakona. Hvala.
4. na redu je kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Ministre, vi pričate o tome, da ćemo mi nešto uvjetovati Srbiji, a činjenica je da ova vlada krši svoju važeću odluku. Naime, u više sam navrata ovdje u Hrvatskom saboru rekao da ministrica Pejčinović Burić, ministrica vanjskih i europskih poslova, uz pokroviteljstvo predsjednika vlade Plenkovića, do danas nije sazvala čak 7 obaveznih sastanaka povjerenstva kojim predsjedava, čime već 3 godinu uspješno sabotira provođenje sustavnog nadzor RH, nad Srbijom u području koja uključuje obvezu, znači da se dostavi informacije o nestalim osobama. To je to poglavlje 23. Ja ne znam, kako objasniti tu višegodišnju upornost kojoj i vi dajete legitimitet vašim sudjelovanjem u vlasti, ima li to veze s partnerskim odnosima HDZ-a, sa Vučićevom strankom u Europi ili možda ovim partnerstvom ovdje u Hrvatskoj sa SDSS-om, ja ne znam [[Upadica Predsjednik: Hvala, hvala kolega Grmoja.]] ali vi isto tome dajete legitimitet.
Želite li odgovoriti? Izvolite.
Gospodine zastupniče, ovo pitanje i praćenje postupanja Srbije je u nadležnosti, prvenstveno Ministarstva vanjskih i europskih poslova, a nakon toga svih drugih ministarstava Vlade RH i redovito se i kroz vladina tijela i kroz sastanke u Vladi, analizira napredak Republike Srbije, odnosno, ispunjenje ili neispunjenje onih preuzetih obveza.
5. je na redu kolega Lipošćak, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, uvaženi ministre, pozdravljam ovaj prijedlog zakona o osobama nestalim u Domovinsko ratu i tužno je što i dan danas još uvijek tragamo za gotovo 2000 nestalih ljudi. Također i činjenica je da smo i 20 g. čekali ovakav prijedlog zakona, je nešto na čime se moramo zamisliti i zato vam se zahvaljujem i vama osobno ministre i vaše ministarstvo što ste se upravo vi odlučili na ovakav potez i nadam se da ćemo ovim pridonijeti očuvanju dostojanstva ne samo nestalih osoba, nego prvenstveno i njihovih obitelji. I naravno, nikada nije prekasno za ovakvo nešto i nadam se da ćemo slično učiniti i za one koji više od 70 g. čekaju jedan ovakav potez, a prvenstveno tu mislim na žrtve 2.sv. rata, žrtve Poraća osobito, razno raznih križnih puteva, jama i sličnih o kojima nažalost još uvijek premalo ili nedovoljno govorimo u našem javnom i medijskom prostoru. Hvala.
Hvala vam. Ne treba, nema odgovora, pa je na redu kolega Glasnović, izvolite.
Poštovani ministre, suradnici, malo me zanima status hrvatskih vojnika, koji su ozlijeđeni na vojnim vježbama, imamo jednoga pripadnika, kojeg eksplozivne naprave, izgubio oba dvije ruke, oslijepio, nogu, gdje se on vodi, kao ovaj ozljeda na radu, … [[Govornik se ne razumije.]] sredstva jel on može, on treba skrb 24 sat na dan i imao drugih rupa u zakonu, npr. … [[Govornik se ne razumije.]] poginuli nakon Daytona, koji … [[Govornik se ne razumije.]] poginulo i imaju njihovi rodbina, jako malo primanja. To bi možda trebalo pogledati. I moj kolega što je rekao o 2.sv.ratu, mi hodamo po hrvatskim kostima, vi radnici sa ograničenim sredstvima, znam da to nije do vas, ali tko koči ovo daljnje istraživanje tih masovnih grobnica? … [[Govornik se ne razumije.]] spomenuo jučer, tu brigadu Sučić, Nijemci su identificirali 4 milijuna svojih stradalnika, imaju 2 ratna groblja ovdje u Hrvatskoj, a mi još smo tamo gdje smo tamo '90.
Hvala vam, odgovor izvolite.
Hvala lijepo gospodine zastupniče, vezano za pitanje oko djelatnih vojnih osoba, odnosno, pripadnika oružanih snaga, koji su stradali tijekom izvršavanja zadaća u okviru sustava Ministarstva obrane, u suradnji sa Ministarstvom obrane, Ministarstvo hrvatskih branitelja, analizira taj problem i vrlo brzo ćemo pronaći rješenje, kako i na koji način, skrbiti i osigurati odgovarajući i kvalitetnu skrb tim osobama. Hvala.
Sada je na redu kolega Kirin, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, pitanje nestalih i nasilno odvedenih u Domovinskom ratu, je sigurno najaktualnije i humanitarno pitanje u Hrvatskoj, ali Srbija tu ima veliku ulogu. Da li mislite da je nesuradnja Srbije, vezana uz događanja iz prošlosti kada su nestali mnogi Hrvati u fojbama, jamama, grobištima diljem zemlje, a nitko, ni obitelji nisu smjeli postaviti pitanja, dapače morali su skrivati vezu sa unesrećenima. Ako želi Srbija u EU, neka počne surađivati i ponašati se civilizirani, pa Hrvatsku su Slovenci opstruirali za par kila riba i nekoliko metara mora.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa g. zastupniče. Vezano za pitanje doprinosa Srbije u pronalasku nestalih osoba ne možemo biti zadovoljni i mi u okviru svojih zakonskih nadležnosti a moramo naglasiti da je u okviru Ministarstva hrvatskih branitelja pod predsjedanjem pomoćnika ministra djeluje i Vladino povjerenstvo za pronalazak nestalih osoba, kontinuirano i intenzivno potičemo i tražimo punu njihovu suradnju. Nažalost, moramo konstatirati da danas još uvijek ta suradnja nije onakva kakvu očekujemo i ne možemo biti zadovoljni sa njihovim doprinosom u dosadašnjem postupku.
Sada je na redu kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče Hrvatskog sabora, g. ministre sa suradnicima. Pa evo u vašem izlaganju o zakonu koji je pred nama, jasno ste rekli što je cilj zakona i svima nam je cilj pronalazak nestalih osoba. S obzirom da smo svjesni da njihov ključ rješenja je u našoj susjednoj Republici Srbiji pa i Crnoj Gori, vjerujem da ono što danas se postavlja pitanje, suradnja između dviju država ali jednako tako i njihov europski put. Jasno je definiralo ministarstvo još 2016. g., Ministarstvo vanjskih poslova u 7. mj. 5 ključnih odredbi i kriterija koje je Europska komisija potvrdila i prihvatila a na prvom mjestu su nestale osobe a onda je šteta koja je nastala i obeštećenje onih koji su stradali, vjerujem da praćenjem izvješća o dostignućima Republike Srbije možemo zaključiti da li ima pomaka ili nema pomaka u njihovom napretku.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa g. zastupniče. Dakako, kao već smo se osvrnuli ranije na ovo pitanje, dakle Ministarstvo vanjskih i europskih poslova kao i sva druga ministarstva u Vladi u RH, u konačnici sva tijela u RH, u okviru svojih nadležnosti pratimo njihove postupke odnosno njihov doprinos odnosno ispunjavanje nametnutih uvjeta. Vezano za ovo pitanje i doprinos u procesu nestalih osoba, moramo konstatirati kako je ta suradnja do sad izostala i kako trenutno ne ispunjavaju te uvjete.
Sada je na redu kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani ministre, zanima me, spomenuli ste ovu brojku od 1900 nestalih, da li je to brojka koja predstavlja samo nestale sa hrvatske strane ili u tu brojku su uključeni i nestali sa neprijateljske strane, znači isto tako hrvatski državljani ili ljudi koji imaju ovdje prebivalište a koji su poginuli na recimo to tako, agresorskoj strani? Znači, zanima me dakle na što se točno odnosi ta brojka odnosno trebaju li još povećati onda i za te ljude koji su sudjelovali u agresiji na Hrvatsku? Tako da zanima me ustvari da li je ta brojka cjelovita za područje RH ili se odnosi samo na hrvatske branitelje? Hvala lijepa.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa g. zastupniče. Dakle, vrlo jasno u zakonu je navedena nadležnost RH u postupku traženja nestalih osoba svih njenih državljana. Mi smo ovdje i u mom uvodnom djelu sam proanalizirao dakle da se radi o 1491 osoba koja se vodi kao nestala, da se vodi o 412 posmrtnih ostataka osoba za koje znamo da su smrtno stradali ali ne znamo gdje su njihovi posmrtni ostaci. Dakle govorimo o svim osobama, državljanima RH koji se vode kao nestali odnosno za osobe za koje ne znamo gdje su njihovi posmrtni ostaci.
I zadnja replika, poštovani kolega Stier, izvolite.
Hvala, predsjedniče. Ministre, točno ste rekli koje uvjete Srbija mora ispuniti koji su definirani u poglavljima, koji su otvoreni za vrijeme Vlade Tihomira Oreškovića uz potporu tada vladajuće većine i Srbija mora sada ispuniti te uvjete. Drugo pitanje koje će sigurno danas, već se otvorilo o otvorit će se i dalje je to da li pričamo o nestalima Hrvatske ili i srpske nacionalnosti, to naravno nije pitanje, tu trebamo gledati čovjeka, dakle riješiti sudbinu svih nestalih ali gdje je politički problem, pravi problem, a to je da Beograd nije dao informaciju gdje su masovne grobnice. Problem je tu i to ima, dakle tu informaciju Beograd ima, vojne, obavještajne strukture to imaju i to ne žele dati upravo iz razloga što se time do kraja potvrđuje i dokazuje velikosrpska agresija, tu je politički problem.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa g. zastupniče. Ponovit ćemo dakle da ovim zakonom reguliraju se nadležnosti svih tijela u RH i postupanje u procesu pronalaska svih nestalih osoba državljana RH i njena nadležnost na teritoriju RH. I dakako nastavak naše traženje, kontinuirano prema Srbiji u cilju dostave odgovarajućih, ozbiljnih i preciznih pokazatelja o tome gdje se nalaze masovne grobnice nestalih osoba.
Hvala vam. Idemo sada vidjeti da li će izvjestitelji odbora htjeti uzeti riječ. Da, kolega Đakić, predsjednik Odbora za ratne veterane, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora na svojoj 15. sjednici održanoj 3. travnja 2019. g. razmotrio je prijedlog Zakona o osobama nestalima u Domovinskom ratu koji je predsjedniku Sabora podnijela Vlada RH aktom od 21. ožujka 2019. godine. Odbor je raspravu proveo u svojstvu matičnog radnog tijela sukladno odredbama čl. 91. Poslovnika HS-a. Prema riječima predstavnika predlagatelja, ovim se zakonom reguliraju nematerijalna prava osoba nestalih u Domovinskom ratu i njihovih obitelji te postupak traženja takovih te smrtno stradalih osoba za koje nije poznato mjesto ukopa. Trenutno RH traga za 1903 osobe, od toga su 1491 nestalih, a za 412 se vode kao smrtno stradali za koje nije poznato mjesto ukopa. U RH ne postoji jedinstven zakon kojim se regulira navedena problematika. Pravni okvir u ovom pitanju čine Ženevska konvencija za zaštitu žrtava rata, njihovi dopunski protokoli te zakoni i drugi akti RH. Ovim će se zakonom zaštiti temeljna prava nestalih osoba i njihovih obitelji te će pridonijeti očuvanju dostojanstva osoba nestalih u Domovinskom ratu i njihovih obitelji. Sve aktivnosti u postupku traženja nestalih i smrtno stradalih osoba u Domovinskom ratu, za koje nije poznato mjesto ukopa, evidencija, prikupljanje saznanja, ekshumacija, identifikacija, pogreb, skrb i sve drugo zahtijevaju suradnju i interdisciplinarni pristup svih nadležnih tijela te se ovim zakonom i to regulira. U državama nastalim raspadom bivše Jugoslavije, ovo je pitanje regulirano posebnim zakonima. Kako se ovim zakonom ne propisuju materijalna prava, za provedbu istoga neće biti potrebno osigurati financijska dodatna sredstva u državnom proračunu RH. No, članovi odbora u raspravu su iznijeli sljedeće primjedbe na prijedlog zakona. U čl. 4 treba dodati točku 10. koja bi glasila, ministarstvo je središnje tijelo državne uprave nadležno za hrvatske branitelje. U čl. 12. iza riječi Domovinskom ratu treba dodati riječi, uvede, radi jasnog smisla rečenice. U čl. 15. iza riječi ukopa, treba dodati riječi, stradavanja i pogubljenja, te propisati st. 2 u čl. 15. koji bi glasio, svaka fizička osoba koja pruži vjerodostojne podatke ili dokumentaciju o mjestima masovnih ili pojedinačnih grobnica biti će nagrađena prema Pravilniku Ministarstva hrvatskih branitelja. Zatraženo je da su odboru dostavi struktura nestalih osoba, odnosno koliko je hrvatskih branitelja, civila te pripadnika neprijateljske vojske. Pozitivno je da je ovaj prijedlog zakona konačno došao u proceduru, ali isto tako je porazno da je proteklo više od 20 godina do njegovoga predstavljanja. Izražen je interes za, s obzirom na ovaj zakon regulira pitanje nestalih iz Domovinskog rata, radi li se na sličnom prijedlogu zakona koji bi propisivao postupak traženja nestalih i iz II. Svj. rata i poraća. Tako je izražena kritika na rad pravosudnih tijela, rad Povjerenstva za praćenje provedbe mjerila u pregovaračkim poglavljima 23. i 24. o pristupanje Republike Srbije EU-i, koji bi trebalo pratiti surađuje li Republika Srbija u otkrivanju sudbine, identifikacije nestalih osoba te je zatraženo da Ministarstvo vanjskih i europskih poslova dostavi odboru izvješće povjerenstva o dosada postignutim rezultatima i ispunjavanju posebnih uvjeta i mjerila za RH u poglavlju 23. i 24. Nakon provedene rasprave, odbor je jednoglasno, sa 9 glasova za odlučio predložiti HS-u donošenje sljedećih zaključaka. Prihvaća se prijedlog Zakona o osobama nestalim u Domovinskom ratu, pod 2. sve primjedbe i prijedlozi dostavljat će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Odbor je također jednoglasno, sa 9 glasova za, donio sljedeći zaključak. Obavezuje se Ministarstvo vanjskih i europskih poslova da Odboru za ratne veterane dostavi izvješće Povjerenstva za praćenje provedbe mjerila u pregovaračkim poglavljima 23. i 24. o pristupanju Republike Srbije EU-i, s naglaskom na suradnju Republike Srbije u identifikaciji i otkrivanju sudbine nestalih osoba. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Samo još jedna obavijest. Dakle, veliki je broj prijavljenih za ovaj zakon, tako da ćemo nakon njega, nakon što završimo s raspravom o ovom zakonu ići na Interpelaciju. Ako to bude ranije, ako završimo prije 3, Interpelacija će biti u 3. ako će ovo trajati poslije 3, odmah nakon završetka ćemo krenuti sa Interpelacijom, a točku br. 2 koju smo planirali, bit će poslije Interpelacije. Dakle, to je Prijedlog zakona o provedbi delegiranje Uredbe komisije… itd., itd. Znači, nakon ove točke ide Interpelacija, ako završimo prije 3, Interpelacija je u 3, a ako će trajati duže od 3, odmah nakon ove točke počinje Interpelacija. Sada otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, dvoje zastupnika, Bulj i Strenja, prvi je na redu poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Uvaženi ministre sa svojim pomoćnicima. Govorimo o vrlo emotivnim stvarima, o stvarima koje se tiče obitelji nestalih u velikosrpskoj agresiji. Ministre, nadam se da ćete određene primjedbe prihvatiti i da ćemo poslati poruku da je nemar i nerad institucija hrvatske države 30-ak godina od početka Domovinskoga rata, da je još uvijek veliki broj nestalih i njihovih obitelji, da njihove obitelji ne znaju za njih. Prije svega, predložio bih, pošto ne spominjete u zakonu nigdje velikosrpska agresija, nego se zakon zove Zakon o nestalim u Domovinskome ratu, da se ovaj zakon zove Zakon o nestalima u velikosrpskoj agresiji jer posljedica svega je velikosrpska četnička agresija. To moramo jasno naglasiti. Vi ni u jednome članku ne spominjete velikosrpska agresija, čak ni u svome ovdje govoru niste rekli velikosrpska agresija nego agresija. Ja mislim da treba zbog istine kazati da je to velikosrpska, četnička agresija na RH i da ove žrtve su posljedica te agresije. Pa evo ako možete da to do drugoga čitanja uvažite, jer je to značajno. Ja znam da poveznica, tj. ove vlade, i tj. u suradnji su u europskom pučkom, gore u Europskom parlamentu u istoj stranci sa Vučićem, koji je također, jedan od ključnih ljudi, koji je ovdje zagovarao, huškao Srbe, a to je četnik Vučić, kojemu smo postrli crveni tapet ovdje, od kojeg smo očekivali da donese ono što je kolega Stier govorio, kada ga je pozvala predsjednica Republike. Ja naravno nisam, jer mu to nije bio interes. Nadam se da ćemo promijeniti naslov, zbog budućnosti i zbog svih žrtava bez obzira s koje strane, uzrok je velikosrpska, četnička agresija. Mi smo te žrtve dodatno ponizili, njih i njihove obitelji otvarajući pregovaračko poglavlje 23., 24. 23. pravosuđe i sloboda, pravda i sigurnost o pristupanju Srbije u EU. Oni ništa nisu napravili od onoga što su trebali. Hrvatska mora jedini alat, koja RH ima, to je alat zaustavljanja i blokiranja Srbije ulaskom u EU, dok ne ispuni svakoga, nestaloga, imaju to u Beogradu, to Vučić ima, svako popis nestalih gdje se nalaze i točno gdje su. Dok to ne naprave i dok ne plate ratnu štetu RH, to je minimum prema žrtvama koje su bile u Domovinskom ratu. Opet ponavljam sa svih strana. Vlada je time po meni, ponizila, hrvatske žrtve srpske agresije. Do sada, niti jednoj hrvatskoj žrtvi, pa ni srbijanskih logora nisu isplatili odštetu. A primjer koliko država, uvaženi ministre, kolege zastupnici, koliko država je ponizila sve te ljude, da bi npr. u slavonskim selima, pokolju, Lovasu, Sotinu, obiteljima, koji ti … [[Govornik se ne razumije.]] koji se voze u Beogradu, da mora srpska državljanka plaćati odvjetničke usluge, a ne Hrvatska država. I to je žalosna činjenica. To je koliko je država zgazila te ljude i te obitelji. Da srpska državljanka plaća procese u Beogradu za naše nestale osobe. Strašan je podatak da RH, ima ukupno 1903 neriješena slučaja nakon 28 g. Ponižavanje žrtava koje hrvatska vlada radi, iako ništa nije poduzela za ljude, koji su životu dali, koji su svoj život dali za ovu državu. Pa čak, ni prikupljanje svjedočenja svih logoraša, nije organizirano. Ministarstvo pravosuđa, potvrdila je da Srbija ne surađuje vezano za ostvarenje poglavalja 23., 24. ali su mrtvi klani okrenuli glavu na drugu stranu. Ministar Dražen Bošnjaković je na Hrvatskoj televiziji, službeno priznao da Srbija opstruira suđenje sa srbijanskim počiniteljima, ratnim zloćina nad hrvatskim žrtvama. Kaže, da na sastancima, Srbija napada Hrvatsku i ne dostavlja dokumente. Ministarstvo vanjskih poslova je posebna priča. Posebno se je istaknulo, njima je toliko stalo do hrvatskih žrtava, da se ni povjerenstvo zaduženo za ovu važnu temu nije sastalo 2,5 godine. To povjerenstvo je dužno, svake godine i bar jednom izvijestiti Predsjednicu Republiku u pisanom obliku. Pitao sam Ured predsjednice Republike u pisanom obliku, odgovoreno mi je da nije dostavljeno niti jedno izvješće, a to je bila obaveza Ministarstva vanjskih poslova. Što čini ministrica Pejčinović Burić? Ona kao da sidi na 2 stolice, malo glumi da će povjerenstvo nešto poduzeti, a u biti ona nesazivanje povjerenstva, nanosi velike štete nacionalnim interesima RH i na ovaj način izgleda kao da više štiti interese Srbije, a znamo da je savjetovala maloga slogu pri ulasku Srbije u EU. Na ovo smo sve ukazivali, na ove činjenice i ponoviti ću još jednom, Hrvatska mora blokirati Srbiju, to je jedini alat u ulasku u EU. To mora biti odluka. Dosta je prostiranja crvenog tapeta, izrugivanja četnička Vučića u Hrvatskoj kada je bio, nije se ispričao za žrtve, nije se ispričao za huškanje ljudi srpske nacionalnosti. I smatram da jedino na taj način možemo to zaustaviti. Ministre, znam, da imate dobru volju, ali suradnja i koalicija vaša, vas ne mora obavezivati da ne spominjemo velikosrpsku četničku agresiju, niti suradnja u Europskom parlamentu isto … [[Govornik se ne razumije.]] sa Vučićevom strankom ne mora biti kočnica istine i zaštite o Domovinskom ratu, vi ste jedan od hrvatskih branitelja, jedan od istaknutih zapovjednika i vjerujem da ćemo svi zajedno napokon učiniti sve, da zaustavljanjem Srbije, prisilimo je da napokon dostavi dokumentaciju o nestalima i da plate ratnu štetu.
Kolegica Strenja, izvolite nastavak.
Zahvaljujem pozdravljam predsjedavajućeg, predstavnike ministarstva načelom s ministrom. Da ima grob došla bih mu zapaliti svijeću i razgovarala s njim i rekla bih mu sine moj, čekaj, živa ne mogu k tebi na nebo. Ovo je samo jedan od naslova tisuća knjiga i članaka koje su zapravo opisuju koji očaj i dalje osjećaju obitelji nestalih u Domovinskom ratu. I odavde ih još jednom pozdravljam, pozdravljam sve obitelji nestalih koje zasigurno su željno čekale da jednim zakonom se napokon neke stvari stave i pojasne i ozakone, ali nažalost mi to ovim zakonom nismo dobili. Kao prvo zakon ste nazvali Zakon o nestalim osobama u Domovinskom ratu, mislim da ste trebali imati hrabrosti napisati da su nestali u velikosrpskoj agresiji i jedni i drugi, ja govorim o nestalima. Jedan zastupnik mi je u jednom trenutku bio dobacio i rekao a gdje su naši, ja sam rekla ja uvijek govorim o svima, jer žrtva je žrtva. U Domovinskom ratu koji je bio posljedica velikosrpske agresije nestalo je, još uvijek se traga za 1903 osoba. Dakle, agresijom velikosrpske agresije na RH prouzročena je i neizvjesnost u pogledu sudbine 18.000 zatočenih, nestalih i nasilno odvedenih Hrvatskih branitelja i civila. RH je još '91. sukladno odredbama međunarodnog humanitarnog prava, poglavito Ženevskih konvencija za zaštitu žrtava rata iz '49. i dopunskih protokola iz 1977. osnovala institucionalne mehanizme za rješavanje tog pitanja. Međutim, do danas je riješena sudbina više od 80% evidentiranih nestalih osoba, mada je još uvijek nepoznata sudbina 1.903 odnosno mjesto ukopa posmrtnih ostataka 422 smrtno stradale osobe i nepoznata je sudbina 1.571 osobe. Dakle, pred nama je zakon o osobama nestalim u Domovinskom ratu koji je posljedica velikosrpske agresije u kojem je posebni naglasak stavljen na one čije je mjesto ukopa nepoznato. To je trebao biti jedinstveni zakonski okvir u kojem bi na jednom mjestu trebali biti definirani pojmovi, postupci, pravila i prava proizašla iz 28 godina dugog traganja za nestalim osobama iz posljednjeg rata, a koji su do sada bili disperzirani po raznim propisima. Obitelji imaju pravo znati što se dogodilo s njihovim najmilijima. Ratna zbivanja na području RH od 1995., '91. do '95. prouzročila je nestanak znači više tisuća ljudi, a njihovim obiteljima i bližnjima neizvjesnost i početnu nadu da su njihovi najmiliji živi. Nažalost protek vremena nadu je ugasio dok su strah i patnja preuzeli, preuzimali i rasli u njihovim srcima. Dakle, oni su naši heroji i mi prema njima imamo moralni dug. Pronaći ih i dostojanstveno pokopati. U skladu s Međunarodnom konvencijom za zaštitu svih osoba od prisilnih nestanka zakonom je trebalo odrediti da sve nestale osobe tijekom oružanog sukoba trebaju se tretirati kao žrtve kaznenog dijela te im u skladu s tim zajamčiti prava i osobito pravo na informaciju o stadiju kaznenog postupka i procesa traženja posmrtnih ostataka. I još jednom želim naglasiti prvenstveno poziciju koju je trebala Hrvatska zauzeti prema Srbiji od koje tražimo podatke. Oni te podatke i zapisnike i imaju i jedan od osnovnih uvjeta dakle trebao je biti puna suradnja u pronalasku nestalih osoba odnosno lokacije masovnih grobnica o kojima oni imaju podatke. Nažalost primjerice, primjedbe ministra pravosuđa, Ministarstva pravosuđa onog vrućeg ljeta 2016. godine koje još uvijek stoje na stranicama Ministarstva pravosuđa, možete ih pronaći, nije uvažilo Ministarstvo vanjskih poslova. Naravno, očekuje se, očekujemo, očekivali smo nekakvu suradnju sa vašim kolegom iz Europske pučke stranke, ali mi to do sada nismo vidjeli. Dakle, još uvijek je jasna nespremnost Srbije na ukidanje spornih odredaba zakona o kvazi univerzalnoj nadležnosti iz čega proizilazi kako RH na različit način interpretira, u odnosu na Srbiju, formulaciju iz zajedničkog stajališta EU za Poglavlje 23. odnosno oni nemaju namjeru ukinuti Zakon o organizaciji i nadležnosti državnih organa u postupku za ratne zločine. Dakle, naš odnos prema Srbiji je trebao biti jasan. Prvo, puna istina i informacije o tome gdje su mjesta masovnih grobnica, gdje su naši nestali, a nakon toga razgovor o njihovom pristupanju EU. Dakle, unatoč obećanjima da će se sva pitanja Hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji riješit na jedinstven, sveobuhvatan i cjelovit način Zakonom o Hrvatskim braniteljima razvidno je da i ovakvim prijedlogom kojeg sad stavljate, obećanje nije ispunjeno i sada ga pokušavamo na neki način samo donijeti u ovom saboru. U ocijeni stanja kao i razloga za donošenje ovog zakona navode se dosadašnji pravni okvir RH te međunarodni obvezujući propisi među kojima su i oni koje još nismo ratificirali, a inkorporira se u ovaj zakonski akt što je neuobičajeno. Dakle, riječ je o Međunarodnoj konvenciji o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka koji smo samo potpisali. Što je to novo u odnosu na dosadašnji rad po pitanju ekshumiranih i identificiranih odnosno nestalih osoba, osim par detalja, drugo ništa. I do sada se primjenjivao Zakon o proglašenju nestalih osoba umrlima i dokazivanju smrti i Zakon o kaznenom postupku. I do sada su u proces traženja ekshumacije i identifikacije bila uključena sva navedena tijela. Područje koje obuhvaća pitanje nestalih i nadalje je isto, dakle i nadalje je isto i nema novina. I dobro je šta Hrvatska preuzima na sebe odgovornost za nestale, ali ja moram ovdje još jednom upitat što ste učinili za logoraše, žive ljude, nego ih prepuštate bespućima pravosuđa. Dakle, ovo je još jedan disperzivan zakon koji segmentno rješava jedno od pitanja nastalih zbog velikosrpske agresije. Članovi obitelji nestalih Hrvatskih branitelja ostvaruju naknade obiteljske mirovine, invalidnine sukladno Zakonu o Hrvatskim braniteljima dok za civilne nestale osobe vrijedi Zakon o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata. Međutim, između navedenih propisa nije napravljena jasna poveznica koja će dodatno stvorit poteškoće [[Upadica: Hvala.]] u provedbi posebice glede odštetnog prava. Hvala.
Idemo sada na 2. klub, to je Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Kažimir Varda, izvolite.
Predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima kolegice i kolege. Ja razumijem ili pokušavam razumjeti kolegice i kolege iz dosadašnje rasprave replika, međutim, ovdje se radi o jednom specifičnom zakonu, koji može važiti samo na teritoriju RH. Mi ni ne možemo donositi zakone, koji bi važili za druge države. Na druge države se odnose međunarodne deklaracije, konvencije itd. pa će RH, ja vjerujem, a već na tome vjerujem da radi i da je radila, odnose sa drugim državama, posebno sa Republikom Srbijom, rješavati u skladu sa tim konvencijama i odlukama koje je donijela i ovaj Sabor i Vlada vezano za problem nestalih u Domovinskom ratu i da će u tom smislu biti i stajalište RH, do kraja konzekventno vezano za poglavlja 23. i 24. Dakle ovdje se radi isključivo o zakonu kojem pokušavamo riješiti ono što je zapravo temeljno, a to su ljudska prava nestalih osoba i njihovih obitelji, da saznaju sudbinu svojih nestalih članova, te predanost države u rješavanju slučajeva prisilnog nestanka. Ovdje bih citirao, makar nemam običaj prepričavati sam tekst prijedloga zakona, čl. 2. osobe nestale u Domovinskom ratu i smrtno stradale osobe u Domovinskom ratu, za koje nije poznato mjesto ukopa, te članovi njihovih obitelji u smislu ovog zakona, imaju jednaka prava, bez ikakve razlike prema tome, jesu li bili pripadnici oružanih snaga ili civili, prema rasi, spolu, jeziku, vjeroispovijesti, političkom mišljenju, nacionalnom ili socijalnom podrijetlu, imovinskom stanju ili bilo kojem drugom osobnom statusu. Ja mislim da smo, poštovani ministre, ovim člankom 2. zapravo rekli, ono što je zapravo i trebalo reći, zbog čega je svrha donošenja zakona osobama nestalih u Domovinskom ratu. Pravni okvir za donošenje ovog zakona, meni je žao, što nije ovaj zakon došao i prije na raspravu u Hrvatski sabor, ali dobro, nikad nije kasno. Pravni okvir u ovom području čine Ženevska konvencija za zaštitu žrtava rata i njihovih dopunski protokoli, koje RH, ratificirala 1991. g. i ostali najznačajniji instrumenti, koji se bave ili su u vezi s pitanjem nestalih, opća deklaracija o ljudskim pravima, konvencije, itd. itd. Međutim, ono što bih htio istači, a što ste vi naveli u obrazloženju, ocjeni stanja, prijedlogu zakona, evo vidite, u državama nastalim raspadom bivše Jugoslavije u odnosu s kojima RH ima otvoreno pitanje nestalih osoba, ovo je pitanje regulirano zakonom, tako je BIH sami to navodite, 2004. g. donijela zakon o nestalim osobama, koje specifično uređuje pitanje nestalih osoba u razdoblju '91.-1996. g. dok je u Republici Srbiji pitanje nestalih osoba u razdoblju od '91.-'96. g. uređeno Zakonom o upravljanju migracijama iz 2012. g. I sada nedostaje ovaj pravni okvir, kojeg popunjavamo ovim prijedlogom zakona. Dakle, radi se ponavljam o području, ljudskih prava, nestalih osoba i njihovih obitelji, pa bi u tom smislu, ako mi dopustite, apelirao da kod rasprave o ovom zakonu, vodimo računa o dostojanstvu obitelji poginulih branitelja, odnosno, i nestalih, nestalih osoba u Domovinskom ratu i pijetetu prema samim žrtvama. Ono na što bih upozorio, poštovani ministre, pozivate se na Zakon o proglašenju nestalih osoba, umrlima i dokazivanju smrti u jednom članku, taj zakon je donesen '74. taj zakon treba mijenjati. Ne kažem da ste vi za to nadležni, ali recimo evo, u čl. 2. makar se ovdje u ovom zakonu radi o nematerijalnim pravima. U ovom zakonu o proglašenju nestalih osoba, se govori o imovinsko pravnim interesima, ali se spominje javni pravobranilac, mi više njega nemamo. Pa dajte prijedlog nadležnom Ministarstvu pravosuđa, da da prijedlog izmjena i dopuna tog zakona, kada se već pozivate na zakon. I drugo na što bih upozorio, to su prekršajne odredbe, imate u čl. 53. stavak 1 novčanom kaznom u iznosu od 10000-300000 kuna, to je ogromna razlika. Mislim da bi ovdje trebali razmisliti o tome, jer dajete preveliko diskrecijalno pravo, nekome tko presuđuje o ovom prekršaju. To je ogroman raspon i meni se čini da njega upravo zbog važnosti da riješimo problem nestalih, moramo taj raspon smanjiti, da ta kazna mora biti uistinu značajna. 10000 kn, oprostite na izrazu, ali meni je smiješno. Meni je smiješno u odnosu što mi želimo zapravo postići. No sve u svemu, po običaju ja sam inače kratak Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika prihvatit će ovaj zakon u prvom čitanju. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Prije 3. rasprave, samo bih vas molio da svi zajedno pozdravimo učenice i učenike Ekonomske i trgovačke škole iz Čakovca. Dobrodošli. … [[Pljesak.]] Sada je na redu Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Danas govorimo o prijedlogu Zakona o osobama nestalim u Domovinskom ratu. Prije nego prijeđem na sam zakon i ono što ste ovdje napisali, samo ću se osvrnuti na ovo što je govoreno o informacijama, da ih ima Vučić, da se one nalaze u Srbiji, apsolutno, međutim mislim da je ludost očekivati od predsjednika Srbije Vučića da te informacije da. On se prema van možda prikazuje kao nekakav europejac, proeuropski političar i sve ostalo, međutim u njegovom srcu je i dalje ona Miloševićeva škola, tako da po staroj narodnoj vuk dlaku mijenja, ali ćud nikada, mislim da ne možemo očekivati od njega da napravi jedan takav potez, međutim, moramo naći druge načine. Mislim da nije dobro da nakon jedno 25 godina, 2 i pol desetljeća nakon rata da još uvijek imamo toliki broj nestalih osoba. Osvrnuti ću se na jedan segment onoga što nije funkcioniralo i predložiti na koji način to može funkcionirati. Vi ovdje govorite u glavi 2. Ocjena stanja, na stanici 2. ovdje su navedene organizacije koje sudjeluju, kaže, interdisciplinarni pristup i suradnja svih nadležnih tijela pa onda nabrajate Ministarstvo branitelja, a njegova Uprava za zatočene i nestale, pa MUP, pa MORH, pa vanjski poslovi i pravosuđe, zdravstvo, uredi državne uprave u županijama i na kraju je Crveni križ, itd. I na kraju, ispod toga stoji, sve aktivnosti u procesu traženja koordinirane su iz Ministarstva hrvatskih branitelja, odnosno Uprave za zatočene i nestale, čiji je djelokrug rada propisan Uredbama o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva hrvatskih branitelja. Sad ću vam na jednom primjeru pokazati da to baš nije tako. Radi se konkretno o tome, raspisuju li se nagrade za informaciju o nestalim osobama. Pošto je u zakonu propisano da se nagrade raspisuju za nestale osobe, ne samo za one iz ... [[Govornik se ne razumije.]] nego općenito. Pa smo kontaktirali, između ostalih, vaše ministarstvo da pitamo kako stoje stvari s time. Vi ste rekli da ne raspolažete tim informacijama. Ministra vidim nema, znači Ministarstvo hrvatskih branitelja ne raspolaže informacijama o tome koliko se nagrade koje i kome daju, jesu li raspisane, nisu raspisane. Očito ne surađujete dobro niti sa MUP-om niti sa svim drugim institucijama jer vi ste informacije nemate, a vi bi trebali biti krovna institucija koja bi trebala znati sve o svim procesima, jer tako na kraju krajeva piše. Sve aktivnosti, sve aktivnosti u procesu traženja, koordinirane su iz Ministarstva branitelja. Očito je da nisu. Sad ću samo pročitati jedan odgovor MUP-a, dakle, osim vama obratili smo se i MUP-u. Pa kaže, temeljem čl. 78 Zakona o policijskim poslovnim i ovlastima, policija je ovlaštena javno raspisati nagradu za danu obavijest radi otkrivanja i uhićenja osobe koja je počinila teško kazneno djelo ili djelo koje je posebno uznemirilo javnost, pazite sad, zarez, pronalaženje nestale osobe i radi drugih opravdanih slučajeva koji su obavijesti građana potrebe za ostvarenje policijskih poslova. Raspisivanje nagrade može se u sredstvima ili na drugi način, pri čemu osoba koja je dala obavijest za koju je raspisana nagrada na nju ukoliko policija već raspolaže tom informacijom, što je naravno i logično. Dalje, sukladno čl. 116. Pravilnika o načinu postupanja policijskih službenika, piše, visina nagrade razlikuje se o sadržaju dane obavijesti, što je isto logično, ako je informacija vrjednija, onda vrijedi više, inače je manje vrijedna, je li tako, pri čemu visina nagrade za obavijest koja je dovela do pronalaska nestale osobe iznosi do 40 tisuća kuna neto. Odluku o raspisivanju nagrade donosi ministar MUP-a na prijedlog glavnog ravnatelja policije. Vi o tome očito ništa niste znali ili niste htjeli reći. Ne znate što radi ili ne radi MUP, je li raspisao, nije, je li kani, za što je, pa sam ja tako poslao zastupničko pitanje Ministarstvu policije odnosno unutarnjih poslova, g. Božinoviću pa ga pitam. U kojem slučajevima se raspisivala nagrada za informacije o pronalasku nestalih branitelja i civila iz Domovinskog rata, koliko je prijavitelja nagrađeno, koliko ih se javilo, koja sredstva su bila, tko su ti koji su nagrađeni, itd., molim ga kronološki sve informacije od 91. do danas, odnosno od kad zakon vrijedi. Očito o tome Ministarstvo branitelja isto ništa ne zna ili ne želi reći. Dalje, policija odgovara, rješavanje sudbine nestalih hrvatskih branitelja i civila iz Domovinskog rata je strateški prioritet MUP-a. Barem načelno, vidimo da u praksi da baš i nije tako. I svaka informacija koja bi dovela do pronalaska istih, odnosno njihovih posmrtnih ostataka je dragocjeno i bit će razmatrana s maksimalnom ozbiljnošću. Također je važno napomenuti da takva sadržajna obavijest može biti predmet raspisivanja nagrade sukladno pozitivnom zakonodavstvu RH kako je prethodno navedeno. Dakle i policija sama potvrđuje da može biti predmet raspisivanja nagrade, dakle, dolazak do informacije o nestalim braniteljima i civilima u Domovinskom ratu. Ali iz Ministarstva branitelja o tome nemaju nikakvu informaciju. I na kraju stoji, ovom prilikom MUP vas poziva, da ukoliko raspolažete obavijestima koje bi značajno pridonijele rješavanju sudbine nestalih građana RH tijekom Domovinskog rata, da se s punim povjerenjem obratite se Ravnateljstvu policije u čijoj nadležnosti je kriminalističko istraživanje odnosno otkrivanje i procesuiranje kaznenih djela i ratnih zločina i njihovih počinitelja te rješavanje sudbine nestalih osoba tijekom Domovinskoga rata. Često imamo na televizijama i u medijima kojekakve filmiće, animacije, itd., evo zadnja se opet vrti o mirovinskoj reformi, da neće svi raditi do 67.-e, ne znam ni ja što, međutim, nekakav javni poziv, nekakvo ozbiljno davanje do znanja da može se biti nagrađeno za davanje informacije, to nisam nikad čuo, odnosno nisam nikad čuo, očito nije ni ministarstvo se baš previše brinulo što se tiče tog alata, dolaska do informacije, za informacije za koje da je dragocjena, apsolutno je dragocjena, ali očito nam nije dovoljno dragocjena da o njoj malo više govorimo, da ju reklamiramo. Pa vas pozivam dajte na sva zvona objavite informaciju, zajedno sa policijom i drugim tijelima da onaj tko daje informaciju da će dobiti nekakvu protuvrijednost. Nikakvi novci ne mogu nadoknaditi informaciju da netko nađe svoju nestalu osobu brata, sestru, majku, oca već tko je nestao odnosno poginuo u Domovinskom ratu da se ne zna gdje je. Dajte, dajte do znanja to hrvatskoj javnosti da to postoji. Ma čini mi se da ni vi ne znate da to može da to postoji. Evo ja čekam MUP da mi odgovori koje aktivnosti su poduzete po tome, jer zakonski temelj postoji. Nadam se da mi neće reći da nisu nikad to radili, nadam se da je barem u nekom dijelu taj alat korišten. Evo ako, kažem opet, nemoguće je očekivati od Vučića i takve ekipe da išta kažu, to je gotovo nemoguće. Međutim, sigurno postoje oni koji imaju informaciju i treba do tih informacija doći, pa i pod svaku cijenu reći ću. Svaka godina što ode sve će teže biti doći do informacija jer sve je manje živih svjedoka, sve je manje dokaza i sve ostalo. Toliko o nagradama, naglasite to u zakonu ja vas molim radi interesa hrvatskih građana. Htio bih samo spomenuti jednu kritiku koju sam čuo koja je došla do mene od ljudi, djece prije svega Hrvatskih branitelja nestalih u Domovinskom ratu koji su probali doći do njih, ministarstvo im nije baš moglo puno pomoći, pa su sami radili svoje istraživanje, istraga itd., neki su uspjeli doći do posmrtnih ostataka, do lokacija, međutim neki od njih kažu da su došli, naišli čak na opstrukciju i kod ministarstva. Ne želim vjerovati da je tome tako, a zašto, jer zato kad mi im ministarstvo dalo te informacije onda bi postojala mogućnost da se postavlja pitanje pa šta je taj čovjek radio na tom mjestu u to vrijeme, gdje ga je zatekla smrt i onda bi se otvorilo niz pitanja, pa je li možda bio prisiljen ili je možda bio u nekom kontekstu gdje je ne znam se vršio šverc ili u kontekstu gdje ovaj se prodavala nafta neprijatelju ili takve stvari. Evo ja se nadam da nema nikakvih opstrukcija, da bez obzira na sve što se dešavalo mi moramo doći do istine i ljudi kojima su nestali članovi obitelji da moraju pod svaku cijenu doći do informacija da im se ne smiju tajiti i da ne smije ovaj, ne samo, ne samo ili tajiti, ali u svakom slučaju se ne smije raditi i bilo kakva opstrukcija ili ovakva situacija da se ne zna za to s nagradom jel postoji, ne, nego se treba ozbiljno tome pristupiti, puno ozbiljnije nego sada. Evo, hvala vam.
Sada je na redu Klub zastupnika SDSS-a poštovani kolega Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana gospodo predstavnici Ministarstva hrvatskih branitelja, kolegice i kolege, u ime Kluba zastupnika SDSS-a javio sam se radi tri stvari. Prvo da bih sa ove govornice iznio neke činjenice u vezi sa stanjem o broju nestalih tokom ratova na prostoru bivše Jugoslavije i posebno rata u Hrvatskoj. Dakle, prema podacima Međunarodnog Crvenoga križa iz veljače ove godine ukupan broj nestalih prijavljenih Međunarodnom Crvenom križu je bio 34.999 od toga RH 6.511. Od tih 6.511 zatvoreno je 4.495 slučajeva, dakle gotovo 70% što odgovara ukupnom postotku ukupno zatvorenih slučajeva na prostoru bivše Jugoslavije dakle uključujući i BiH gdje ima najveći broj prijavljenih nestalih i Kosovo. Od tih 4.495, 2.882 osobe su ili pronađene mrtve, identificirane i predate svojim obiteljima. Ono što je zanimljivo kad govorim o RH 1.597 osoba je na sreću pronađeno žive, vrlo visok postotak nešto manje od 30%, prema podacima Međunarodnog Crvenog križa. Dakle, ono što nam je ostalo prema podacima Međunarodnog Crvenog križa koji se za neki broj razliku od podataka koji je iznio ministar Medved ovdje i koji stoje u prijedlogu zakona, dakle ostalo nam je otvorenih slučajeva 2.016. Od tih 2.016 slučajeva 395 su slučajevi za koje se zna da su osobe poginule ali se ne zna mjesto pogibije i nisu dostupni posmrtni ostaci, za ostale osobe se nema potvrda o tome da su poginule, niti se zna gdje su njihove lokacije. Dakle, pred nama je, iza nas je dobro obavljen posao, tko god ga je radio i uz čiju god pomoć. To je rezultat koji se nije bilježio u ratovima do ovoga u međunarodnim okvirima, tako visok postotak pronalaženja nestalih lica. Ali ovo što je ostalo zavređuje svaku pažnju, svakog od nas, bilo tko tko ima mogućnost da tome doprinese, da to ne ometa i da tome ne stoji iz bilo kojih razloga kao prepreka na putu. S obzirom na to da se oko ovoga oko pitanja nestalih mogu manifestirati tri pristupa. Prvi i temeljni kako je to definirano međunarodnim zakonima kad je po srijedi potraga za nestalim, njihovo iznalaženje, njihovo identificiranje i njihovo pokapanje jeste humanitarna dimenzija. I ta humanitarna dimenzija je u fokusu svih međunarodnih akata uključujući i one koji su nastali u vrijeme prošle godine, u vrijeme Berlinskoga procesa na sastancima u Londonu i na nekim sastancima koji su održavani na prostoru bivše Jugoslavije da li je riječ, gospodin Sučić će me ispraviti, o Podgorici i o Sarajevu, Zagrebu i različitim mjestima gdje su održavani sastanci predstavnika nadležnih tijela država slijednica bivše Jugoslavije na čijim prostorima su vođeni ratovi, na čijim prostorima se vodi potraga za nestalima. Ono što bi samo htio, ovo sve govorim zbog toga što se ponekad u našoj javnosti stječe dojam kako ništa nije urađeno u pogledu nestalih, a urađeno je mnogo. I ponovit ću još jednom, svi oni koji su tome doprinijeli treba ih smatrati ljudima koji su za potrebe mira, za potrebe najboljih osjećaja obitelji koje traže svoje nestale, društava koje traže svoje nestale, vojski koje traže svoje ratne drugove koji su nestali, obitelji koje traže stradale civile, to je za svaku pohvalu. Nije za malodušje, nije za iskazivanje nepovjerenja kao što smo mogli čuti kod ovih ljudi, ali ima potrebe da se ta brojka poveća. Ovih 400 i nešto ili 395 ovisno o tome koje, čije i kakve podatke gledamo, dakle za koje se zna da su stradali da su mrtvi treba što je moguće prije i na što je moguće lakši način doći do mjesta gdje su stradali i pogotovo do mjesta, ako je to različito od mjesta stradanja gdje su njihovi ostaci. I tome treba posvetiti adekvatnu pažnju. Ako se tome posvetimo sa humanitarnog aspekta olakšat ćemo traženje. Drugi aspekt koji je važan za pronalaženje nestalih jeste nesmetana komemorativna praksa. I to trebaju obitelji, to trebaju jedinice kojima su pripadali ljudi ukoliko su bili vojna lica, to trebaju zemlje koji se sjećaju svojih vojnika, svojih stradalnika imati kao autonomno pravo i nesmetano komemorirati sjećati se njihovog stradanja. I to je neupitno, to nije nešto što je nužno pokriveno ovim zakonom, ali jeste nešto što je u tradiciji, najboljoj tradiciji zemalja. E sad treći momenat koji opterećuje cijelu priču, a od kojih se dio tonova mogao čuti i u današnjoj raspravi jeste politička dimenzija koja se, htjeli mi to ili ne htjeli, nužno isprepliće sa humanitarnom i sa komemorativnom. Ali ako se previše ističu i ako je ona prva u fokusu onda to postaje problem, onda to postaje zapreka. I ukoliko stvorimo pretpostavke da politička pitanja rješavamo negdje na nekoj drugoj razini, na nekim drugim aspektima koji to zaslužuju, onda će se sasvim sigurno stvoriti pretpostavke za to da i preostali broj bude manji nego što je sada. Reći ću sad nešto o percepciji. Ovdje je jedan o kolega pitao da li su tu obuhvaćeni svi nestali na području RH u brojci koju je iznio ministar, nisu. Nisu ni mogli po ovom kriteriju biti obuhvaćeni jer je bilo ljudi koji u ratnim okolnostima nisu regulirali svoje državljanstvo ili su na području RH živjeli kao državljani neke druge republike oni su imali prebivalište, imaju obitelj, imaju djecu, mnogo je takvih, ne mnogo nije više nego drugih, ali to je nešto što je slabost ovoga prijedloga zakona. Dakle, on se ne može odnositi samo na državljane on se mora odnositi i na one koji nisu državljani ili koji u tom trenutku nisu mogli regulirati svoj državljanski status. To ne vrijedi samo za Hrvatsku, to vrijedi i za BiH i u BiH ćemo naći ljude koji nisu bili državljani BiH, a koji su stradali tamo, nestali su u ratnom vihoru, bilo kao vojnici, bilo kao civili. I zato međunarodna tijela inzistiraju da razmjenjujemo podatke, da imamo zajedničku bazu podataka. Zbog toga što se može dogoditi da ti ljudi koje tražimo nisu na našem području, nego su na području druge države iz ovog ili onog razloga, bilo zato što ih je ratni vihor odnio tamo, bilo zato što je bilo premještanja, mi to svi znamo i unutar zemalja i između zemalja. Nadamo se da tako nečega značajnoga nije bilo u odnosima koja danas dominira, a to je pitanje odnosa između Hrvatske i Srbije i to je tema koje se, koliko ja znam, Ministarstvo branitelja i ostale nadležne institucije ozbiljno posvećuju. I kad već neki ovdje prozivaju Klub SDSS-a i Klub SDDS-a je tome posvećen, ali o tome ne govorimo javno. I ovo što sam sad rekao je sve što o tome želim reći i sve što o tome moguć reći, jer nam je stalo da se to pitanje u što je moguće većem broju zatvori. Želim još nešto reći, u ovim brojkama koje se iznosi, osim što se prešućuje činjenica koliko je napravljeno, rijetko se kada spominju žrtve srpske nacionalnosti, nestali srpske nacionalnosti. A njih je među ovih 1900 ili ovih 2016. skoro 50%. Tako je ostalo. Na početku ih nije bilo toliko, ali tako je ostalo kako se je rješavalo. I ovaj zakon, treba voditi računa o tome, da nitko ne bude diskriminiran, bez obzira na državljanstvo, bez obzira na etičku pripadnost, kao što kaže njegov članak 3. I u javnim obavještavanjima i u javnom oglašavanju oko toga, za mene su bila dirljiva neka iskustva, koja sam čuo od predstavnika vlasti i njihovoga prvoga susreta te vrste, s obzirom na komunikaciju, koje posljednjih tjedana i mjeseci vodimo, kad su u pitanju poginuli i nestali. To kod mene stvara i dodatno učvršćuje moralni osjećaj o tome, da nestali nemaju etničke pripadnosti, da poginuli nemaju etničke pripadnosti i da za mene, kao predstavnika Srba, nestali Hrvati, poginuli Hrvati su jednako relevantni i jednako … [[Govornik se ne razumije.]] obavezni kao i nestali Srbi i poginuli Srbi, samo trebamo stvoriti takvu atmosferu. Što se tiče dogovori koji su postignuti na najvišem nivou i tijela koja su formirana na nivou predsjednika država Hrvatske i Srbije, bez obzira na do sada skromne rezultate i onoga što je učinila vlada, premda svemu onome što znamo, mogućnosti da se postigne i naprave više su mnogo veće od onoga što se ovog trenutka čini li zna, samo trebamo stvoriti pretpostavke za to. Što se samog zakona, tiče, onaj dio koji definira nestale osobe bi svakako trebao biti, da bismo ga mi mogli podržati trebao biti proširen tako da obuhvati, ne samo državljane, nego i one koji u tom trenutku nisu bili državljani ili nisu reguliraju hrvatsko državljanstvo, ali su živjeli na području RH ili su u ratnim okolnostima se zatekli na području RH. U tom smislu je čini mi se iznimno važno, da su podaci, koji postoje između i razlike koje postoje u pogledu broja između RH i Republike Srbije pokušaju usuglasiti, da se način evidentiranja, također pokušava usuglasiti. To su dvije ključne stvari, koje sam ja u mojom razgovorima uspio shvatiti kao problem. Isto to vrijedi i za čl. 1. stavak 2 kada je u pitanju vremensko razdoblje. Dakle, postoje neki zakoni, kao što je Zakon odgovornosti RH za štetu uzrokovanu od strane pripadnika hrvatskih oružanih i redarstvenih snaga za vrijeme Domovinskog rata, zakon donesen 2003. a odnosi se na razdoblje od 17. kolovoza do '90. do 30. kolovoza '96. Ovaj zakon, kako je predložen odnosi se na razdoblje od '91.-'95. Dakle, zakon bi morao biti u nekom smislu kolacioniran sa odredbama drugoga zakona. Isto tako, članak 4. stavak 5 definicija člana obitelji bi trebala biti nešto šira u skladu sa Direktivom 2004/38 Europskoga parlamenta i europskoga Vijeća koji u članku 2. nabraja tko je član obitelji, bračni drug, partner s kojim građanin Unije ima registriranu istospolnu zajednicu, na temelju zakonodavstva država članice, izravni potomci koji nisu navršili 21 g. itd. Zahvaljujem.
Hvala vam. Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Predrag Matić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Rat koji je bio na području naše države '90. godina, ostavio je stravične posljedice. Imali smo velike ljudske gubitke, imali smo ogromnu materijalnu štetu, nanesena je velika šteta kulturnim dobrima. Međutim, kada je rat završio, ostale su dvije bitne posljedice, koje i dan danas moramo rješavati, a to su pitanje nestalih osoba u Domovinskom ratu i pitanje ratnih zločina. Otkrivanje nestalih osoba počiva na 2 stvari, jedna je tehnologija, tehnika koja nam pomaže u istraživanju grobišta, a druga je informacija ili dojava. Nakon gotovo 30 g. tehnika više nema mogućnosti velike, ostaje nam samo dojava, ostaje nam suradnja. I zbog toga rezultati u posljednje 3 g. jednostavno su nula ili da ne griješim dušu, 2 nestale osobe su pronađene. Da nije donio Vučić one 3 što su već pronađene prije 10 godina, eto, mogli bi reći 5. Ovo je danas ovdje prilika da spomenemo jednog čovjeka koji je sinonim potrage za nastalima i istraživanja masovnih grobnica, razmjena tijekom Domovinskog rata, a to je Ivan Grujić, poznatiji je u Hrvatskoj kao pukovnik Grujić i to ne kao pukovnik UDBA-e kako kaže biskup Bogović, nego pukovnik Hrvatske vojske Ivan Grujić. Za vrijeme njegovog mandata, riješena je sudbina 4115 nestalih osoba. Sudjelovao je u nebrojenom broju razmjena. Dao je svoj doprinos nevjerojatno međutim, 2016. kada je došla HDZ-ova vlast, kako su mu zahvalili? Iako se on bavio s tom problematikom 20 g. zahvalili su mu na taj način, da je jednostavno otjeran kao pas i za njega nije bilo u Uredu predsjednice niti zahvale niti bilokakvog odlikovanja, ali je zato se sastajala s Vučićem i najavljivala velike rezultate u potrazi za nestalim osobama iz koje vidimo, da apsolutno nema ništa. Pukovnik Ivan Grujić, pronašao je, naravno i njegov tim, gotovo 84% nestalih osoba u Domovinskom ratu. To je fantastičan i nevjerojatan iznos i cifra u svjetskim razmjerima. Ovdje je više puta istaknuto kod govornika i bit će ponovno, sigurno, spomenuto, ključ rješenja je u Srbiji. Nešto je u BiH, ali najveći ključ rješenja je u Srbiji. Da bi se postigao takav rezultat, treba surađivati. Ključna riječ je opet surađivati, a surađivati mogu samo oni koji imaju jake živce, veliko strpljenje, dobru volju, neviđenu upornost, pa rekao bih čak i jak želudac. Međutim, što mi imamo danas. Imamo nesposobnost, aroganciju i neznanje i zato je ta brojka 2. Sjetimo se samo slučaja od prije nekih godinu dana kada je g. Veljko Odalović, dakle službena osoba sa strane Republike Srbije u RH izvrijeđan na pasja kola i što čovjek može učiniti ako ima imalo dostojanstva? Digne se, ustane i ode sa tog sastanka. Fantastičan uspjeh za onoga tko ga je izvrijeđao, nevjerojatan fijasko za one koji se traže za obitelji onih koji traže. Međutim, kad je politika u pitanju, HDZ je i ovdje uspio iz humanitarnog pitanja napraviti političko pitanje, udruge iz Domovinskog rata koje su i meni, a još više pukovniku Grujiću pile krv na slamku i rekao bih čak i s pravom, jer potraga za nestalima ne trpi nikakve izgovore zašto ljudi nisu pronađeni, međutim, interesantno je da u posljednje 3 godine tako nečega nema. Pronađene su dvije osobe. Da li je možda zbog toga što je u Vukovaru otvoren ured pa su zaposlene neke osobe i na taj način su amortizirani oni koji bi mogli dizati frku, kako mi kažemo u žargonu? Što smo mi učinili za vrijeme našeg mandata? To dobro znaju i naše kolege koje ovdje sjede u Saboru. Povezali smo brojke. Do sada, do 2012. godine, Hrvatska je tražila 900 onih i 600 onih. Mi smo to zbrojili i hvala Bogu, više se ta brojka ne može razdvojiti jer se traži 1491 nestali hrvatski državljanin. Sada se još pridodalo i 412 osobe koje su umrle i za koje se ne zna mjesto pokopa. Imali smo međunacionalne tribine uz potporu Katoličke i Pravoslavne Crkve, samog vrha Crkve. Dali su rezultati bili spektakularni? Nisu. Ali smo na tim tribinama shvatili da svaka majka jednako plaće. A to je ključ prema rješenju sudbine nestalih. Ne možeš tražiti jedne, a da ne tražiš druge. A što se sada radi? Sada Vlada ne traži više žrtve iz Domovinskog rata, jednostavno su to marginalizirali i stavili na stranu i skladu s tim da je to političko pitanje, sad se najednom masovno istražuju, ekshumiraju žrtve iz II. Svj. rata, i to nećete vjerovati, mahom ustaše. Nema nitko, naravno ništa ni protiv toga, nitko normalan nema ništa protiv toga, ali je interesantno. Nekoliko riječi i o samom zakonu. Dakle, kad se nema rezultata, onda u prilike Vlada radi povjerenstva, a ministarstva izmišljaju neke nove zakone da bi se prikrilo da se ništa ne radi, da evo, dolaze oni i u Sabor i donose neke nove zakone. Pogledao sam temeljno taj zakon i moram se pozvati na jednu činjenicu, dakle, to je specijalitet HDZ-a. U svakom zakonu vi vraćate nekakvo dostojanstvo. Te o Zakonu o braniteljima, vraća se dostojanstvo, kao branitelji nisu do tada imali dostojanstvo, u Zakonu o obrani vraća se dostojanstvo vojnicima, kao do tada ga nisu imali, u Zakonu o poljoprivredi, kad se govori o krumpirima za kuhanje i pečenje, i njima se vraća dostojanstvo, a dostojanstvo je po definiciji čast i dar čovjeka samom sebi. Dakle, dostojanstvo niti ti tko može dati niti ti ga tko može oduzeti. Evo, nešto je govorio kolega Pupovac o tome, ja bih isto tako rekao nekoliko riječi. U čl. 2 govori se o pripadnicima Oružanih snaga, mislio sam Oružane snage, sve Oružane snage koje su sudjelovale u ratu, ali ne, samo hrvatski državljani. U čl. 4 st. 2 pod a i b. Stranci, pa mislim stranci su bili i ovi što su nas napadali, ali ne, samo s hrvatskim državljanstvom, ovi nisu uspjeli to riješiti. Ministar je rekao da damo prijedloge za drugo čitanje. Pa evo, dajemo prijedloge, stavite, ako je taj zakon sveobuhvatan, mi moramo pronaći i vojnike neprijateljske strane, a to su oni pripadnici bivše JNA, srpski dragovoljci koji su došli iz Srbije, pa i njih moramo pronaći. Bilo bi lijepo da i to stavimo u zakon. Na taj način možemo izvršiti i dodatni pritisak, pod navodnicima pritisak na drugu stranu, kako bi ljudi shvatili da smo mi nakon 30 godina od rata, rat završili i da je pitanje nestalih osoba humanitarno pitanje i da je vrlo važno riješiti sudbine svih nestalih. Ali, opet, koliko je to važno predlagatelju zakona. Sve nam trpate po hitnoj proceduri, a ovo, ima tu i neka će biti obrazloženja zašto ide u dva čitanja, a i kad bude to drugo čitanje, kaže, pravilnici će se donijeti 6 mjeseci u roku od donošenja zakona. Što znači ovaj zakon, koliko je bitan i koliko je hitan i koliko je važan, neće stupiti na snagu prije Božića, a najvjerojatnije, bilo bi zgodno s 1.1.2020. godine. Međutim, za kraj, SDP će podržati ovaj zakon zbog osjećaja poštovanja prema nestalima i njihovim obiteljima. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravama u ime kluba zastupnika. Sljedeći je kolega Josip Đakić ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite g. Đakić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Klub zastupnika HDZ-a pozdravlja donošenje Zakona o osobama nestalim u Domovinskom ratu. Ovo je stvaranje sveobuhvatnog pravnoga temelja, jedinstvenog propisa zakona koji će regulirati pitanja vezana uz prava nestalih i smrtno stradalih osoba u Domovinskom ratu za koje nije poznato mjesto ukopa, kao i članove njihovih obitelji, potrebno je iz više razloga donijeti ovaj zakon. Prije svega, pravo obitelji da saznaju sudbinu svojih članova nestalih u Domovinskom ratu temeljeno je ljudsko pravo regulirano i zaštićeno nizom međunarodnih instrumenata iz područja ljudskih prava iz međunarodnog humanitarnog prava. Ovaj zakon uređuje proces postupka aktivnosti i nadležnosti u procesu traženja nestalih i smrtno stradalih osoba u Domovinskom ratu. Zakon će doprinijeti prednosti država u rješavanju slučajeva prisilnih nestanaka. Zakon će onemogućiti relativiziranje i manipuliranje podacima o nestalim osobama i povijesnim činjenicama a istovremeno stvara okvir za suradnju u području prava nestalih i smrtno stradalih osoba i njihovih obitelji te unaprjeđivanje odnosa sa državama nastalim raspadom bivše Jugoslavije. Zakon će također doprinijeti i nastojanjima da se s udrugama građana koje su do sada djelovale kao korektiv, razvije partnerstvo u području zaštite prava nestalih i smrtno stradalih osoba u Domovinskom ratu i članova njihovih obitelji. Zakon će u konačnici omogućiti stvaranje i vođenje evidencije o nestalim osobama o utvrđenim mjestima masovnih i pojedinačnih grobnica i svim identificiranim žrtvama. Kada govorimo o pravima, treba naglasiti da se ovim zakonom reguliraju nematerijalna prava, pravo da obitelji saznaju sudbinu svojih nestalih članova dok su materijalna prava članova obitelji nestalih i smrtno stradalih osoba u Domovinskom ratu regulirana Zakonom o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji i Zakonom o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata. U tekstu ovoga predloženoga zakona su i određene nejasnoće i nedorečenosti koje treba ispraviti primjerice prijedlog zakona na različitim mjestima navodi se pojam ministarstvo a da nije objašnjeno na koje se središnje tijelo državne uprave misli. Mi znamo da je to Ministarstvo hrvatskih branitelja no treba to precizirano i napisati. Pojam se pojavljuje u odredbama u kojima se regulira zaštita prava osoba nestalih u Domovinskom ratu i smrtno stradalih osoba u Domovinskom ratu za koje nije poznato mjesto ukopa te članova njihovih obitelji u članku 7. stavak 2. i odredbama kojima se uređuje pokretanja postupaka traženja osobe nestale u Domovinskom ratu. Pojam ministarstvo objašnjeno je tek u članku 11. kao središnje tijelo državne uprave nadležno za hrvatske branitelje. Kako bi se izbjegla mogućnost zabune pogrešnog tumačenja ili bilokoje druge nejasnoće o tome koje je središnje tijelo državne uprave nadležno za postupanje uređeno navedenim činjenicama, potrebno je objašnjenje pojma ministarstva navesti u članku 4. u kojem se utvrđuje značenje pojedinih pojmova u smislu ovoga zakona. Nadalje, odredbama članka 12. je nedorečeno, naime u odredbi nedostaju riječi kojima bi se nedvojbeno utvrdilo o čemu ministarstvo izdaje potvrdu vezano uz evidenciju osoba nestalih iz Domovinskog rata, osim toga članak 12. treba nadopuniti odgovarajućom riječju na način da se ispred riječi evidenciju treba staviti u odgovarajućem padežu. I konačno, primjedba na odredbu članka 15. prijedloga zakona uređuje se da je svaka fizička osoba dužna pružiti ministarstvu sve informacije i dokumentacije kojima raspolaže za rješavanje slučajeva osoba nestalih u Domovinskom ratu i smrtno stradalih osoba iz Domovinskog rata za koje nije poznato mjesto ukopa. Uzimajući u obzir ovlaštenje ministarstva iz članka 14. kao i odredbe članka 16., članak 15. bi trebao nadopuniti novim stavkom koji bi glasio svaka fizička osoba koja pruži vjerodostojno podatke i dokumentaciju o mjestima masovnih i pojedinačnih grobnica, bit će nagrađena prema pravilniku koje uređuje Ministarstvo hrvatskih branitelja. Naime, sukladno odredbama članka 14. Ministarstvo hrvatskih branitelja ovlašteno je zahtijevati od središnjih tijela državne uprave, organizacija, ustanova i dr. pravnih osoba poduzimanje aktivnosti iz njihovih nadležnosti i navedena tijela obavezna su postupiti po tom zahtjevu a zakon propisuje i novčane kazne kako za tijela tako i za čelnike ukoliko ne postupe prema zahtjevu Ministarstva hrvatskih branitelja. Isto tako, sukladno odredbama članka 16., ministarstvo obrađuje prikupljene podatke, saznanja i građu o osobama nestalim u Domovinskom ratu i smrtno stradalim osobama u Domovinskom ratu za koje nije poznato mjesto ukopa i mjestima masovnih i pojedinačnih grobnica te temeljem toga provodi aktivnosti terenskih izvida i istraživanja kao i drugih aktivnosti iz svoje nadležnosti. U tom smislu Ministarstvo hrvatskih branitelja ne može se smatrati korisnikom informacija podataka koje posjeduju druga središnja tijela državne uprave već ministarstvo samostalno prikuplja i obrađuje podatke, saznanja i građu zbog čega je potrebno omogućiti Ministarstvo hrvatskih branitelja da putem instituta nagrade osigura veću učinkovitost u pronalaženju masovnih i pojedinačnih grobnica, potrebno je još jednom naglasiti da RH još uvijek traga za 1903 osobe i da njihove obitelji još uvijek ne znaju gdje su njihovi najmiliji i što se s njima dogodilo. Donošenjem ovog zakona stavljamo se u poziciju jednaku koju već ima i Republika Srbija Zakonom o migracijama kojim je definirala i sprječava nam puta korištenje podataka no i BiH koja je to pravo uredila svojim Zakonom o nestalim osobama, vjerujem da ovim zakonom ćemo napraviti jedan novi korak u pronalaženju što više naših nestalih osoba bez obzira koje nacionalnosti i pripadnosti kojoj vojsci na području RH. Vjerujemo da sve institucije shvaćaju značaj ovoga zakona koji se donosi kao i one odredbe koje su prekršajne kako ih ne bi mogli doživjeti da budu primijenjene na njima zbog nesuradnje, neodgovornosti. Možemo samo konstatirati kao Klub zastupnika HDZ-a da je ministarstvo u sadašnjem sastavu učinilo znatne korake u modernizaciji i napretku i načinu pronalaženju osoba no postoje stvari koje moramo naglasiti i reći da se posebni kriteriji i pravila u predpristupnim pregovorima Republike Srbije za ulazak u EU koje je hrvatsko Ministarstvo vanjskih poslova postavili, EU komisija potvrdila, na prvom mjestu nalaze baš nestale osobe i kada bi se to poštivalo, mislim da ključ rješenja ipak postoji u ministarstvima i tijelima Republike Srbije koje imaju evidenciju o masovnim grobnicama ili pojedinačnim stratištima hrvatskih vojnika, zarobljenika ili policajaca koji su skončali negdje na prostoru Republike Srbije. To bi puno značilo i omogućilo, a vjerujem tako i otvorilo i nove mogućnosti da se i u RH otkriju svi oni koje se vode kao nestali, a bili su pripadnici agresorske vojske ili dragovoljaca koji su došli na tlo RH. Vjerujemo da svi skupa moramo gledati sa ljudskim očima, sa humanitarnim pravom i sa izgledom da svaka obitelj ili svaka žrtva ima pravo na dostojanstvenu sahranu, pa tako i ovaj zakon koji ide u tom cilju. Vjerujem da će biti donesen jednoglasno u ovom domu, kako bi bio funkcionalan i kako bi doprinio daljnjem razvoju situacije o nestanku osoba u Domovinskom ratu. Vjerujemo da svi dobronamjerni razumiju što ovaj zakon znači, kao i sve institucije koje će biti obuhvaćene u zajedničkoj suradnji i danas one jesu kroz Vladino povjerenstvo, na kojem čelu je i pomoćnik koji je danas tu s nama, kao i ministar i državni tajnik koji zajednički u ministarstvu rade na problemu nestalih osoba, vjerujemo i dobro je da u narednom izlaganju se prezentira zapravo, bez obzira što netko smatra da brojimo krvna zrnca, no međutim i sam kolega Pupovac je rekao da je dobro naglasiti i reći jasno i glasno, koliko je to hrvatskih vojnika, policajaca, civila, koliko je pripadnika JNA ili pripadnika paravojnih postrojbi koje su stradali u RH. Zašto to ne bi znali? Ja stvarno ne znam, nije to nikakvo prebrojavanje krvnih zrnaca nego to je istina s kojom se moramo suočiti i pronaći te osobe, dostojanstveno ih sahraniti bez obzira čije su nacionalnosti i čiji su pripadnici bili. Vjerujemo da svaki normalan razumije ovu potrebu, pa i donošenje ovog zakona, ovo nije nikakva HDZ-ova manipulacija, nego stvarna potreba ... [[Govornik se ne razumije.]] akta zakonskog koji će biti na dobrobit svih obitelji koji još uvijek tragaju za svojim nestalima. Mislim da je jasno da je i Udruga zatočenih i nestalih na čelu s gđom. Alvir koja je sudjelovala u izradi ovoga zakona i potencirala kao i datum koji je definiran u ovom zakonu, o danu nestalih i zatočenih osoba u RH jedna od stvari koja je točno definirana u ovom zakonu, i evo, zahvaljujem svima koji su doprinijeli izradi ovog zakona. Klub HDZ-a bezrezervno će podržati ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravama u ime kluba zastupnika. Sljedeći je kolega Goran Beus, ispred Kluba zastupa GLAS i HSU. Izvolite kolega.
Poštovani g. potpredsjedniče, predstavnici ministarstva i Vlade, kolegice i kolege. Jedna od najgorih trauma koje nastaju kao posljedica rata je neriješena sudbina nestalih osoba. Traume se zapravo prenose na one koji za njima ostaju. Koji ih traže. Kao što već netko reče, citirajući nekoga tko je izgubio najmilijeg, ali ga nikad nije mogao naći, to je za bliske srodnike i prijatelje nikad završena priča. Nemogućnost da se na konkretnome mjestu oda počast i iskaže pijetet, položi cvijeće, onaj tko vjeruje pomoli se, ili se zamislimo u meditaciji nad sudbinom nas samih koji smo ostali na životu, strašna, strašan je teret i ne daj Bože nikome da bezuspješno traži nekoga najbližega. Tvrdnja koju nalazimo u tekstu prijedloga Zakona o osobama nestalih u Domovinskom ratu, odzvanja zlokobno. Na neki način porazna je. A kaže, citiram, u RH nema jedinstvenoga zakona koji regulira nematerijalna prava osoba nestalih u Domovinskom ratu i njihovih obitelji da saznaju sudbinu svojih nestalih članova te postupak traženja osoba nestalih u Domovinskom ratu i smrtno stradalih osoba za koje nije poznato mjesto ukopa. Ovo je tvrdnja koja se izriče 24 godine od okončanja Domovinskog rata ili ako gledamo u širemu smislu, zbog dostupnosti podataka, nešto malo manje nakon završetka mirne reintegracije hrvatskoga Podunavlja. Postavlja se pitanje koliko smo svjesni, savjesni i moralni, ako 20 i više godina nismo osjetili potrebu da zakonskim odredbama, neovisno da li se radi o posebnom zakonu ili drugim zakonima, utvrdimo okvir u kojemu se definiraju prava prije svega onih koji traže svoje najmilije, a koji se vode kao nestali. Ono što nas na neki način pogađa je i ta diskrepancija u brojevima. Čuli smo danas da međunarodni Crveni križ govori o otprilike 1621 nestaloj osobi one osobe za koje se pouzdano znade iz svjedočanstava svjedoka da su smrtno stradale, ali im se ne zna mjesto ukopa posmrtnih ostataka. Dakle Crveni križ govori o 1621 osobi, nacionalna evidencija nestalih osoba o oko 1700 osoba a ministarstvo u prijedlogu ovoga zakona rabi brojku od 1491. Nije nam jasno otkud ta razlika u brojevima jer su ove stvari vrlo egzaktne, vezuju se uz konkretne sudbine i uz konkretna imena. Primjedba koja se odnosi na ovaj zakon, ima ih više. Izreći ću ih, ali jedna od njih je da zakon se ograničava samo isključivo na državljane RH. To nije dobro i mislimo da je besmisleno, bespotrebno jer ako se stavi općenita definicija da se odnosi na sve osobe nestalne na teritoriju RH, to neće dramatično promijeniti situaciju ali može zakonskim okvirom obuhvatiti i one ljude koji su se zatekli u RH i koji su naprosto nestali. Oni mogu biti u nadležnosti prije svega svojih matičnih država ali RH mora imati dužnost da u svim tim slučajevima aktivno sudjeluje, da jednako briguje o njima kao da se radi o vlastitim državljanima jer su nestali na njenom području. Konzekvence rezultata pronalaska takvih osoba naravno regulirat će i ispunjavati vjerojatno matične zemlje i to neće biti velio opterećenje za nas ali nema nikakve potrebe da i njih ispuštamo iz ovoga kruga jer teoretski se moglo dogoditi i da je netko tko nema državljanstvo, boravio na području RH u vrijeme ratnih događanja i naprosto je nestao. Ne vidim razloga zašto ne bismo tu vrstu pijeteta i prema njima pokrenuli. Nadalje, teško je nakon 20 i više godina vjerovati u višu razinu uspješnosti u pronalasku nestalih osoba kao što netko reče, već zbog protoka vremena, zbog toga što su materijalni dokazi iščezli, nestali ili su na neki način manje dostupni, između ostaloga i zbog toga što su možda vinovnici, sudionici, svjedoci mnogi od njih više nisu ni živi. U tome smislu jasno nam je da u ovoj fazi razina uspješnosti ne može biti ista kao neposredno nakon što je osoba prijavljena da je nestala. Ali isto tako vraćajući se na onu prvotnu tezu koju smo vidjeli u prijedlogu ovoga zakona da nismo do sada imali zakon, mi možemo biti zadovoljni činjenicom da je do 2016. g. pronađena odnosno definirana sudbina više od 4000 nestalih osoba i da smo u tome smislu imali vrlo visoku razinu uspješnosti. Zašto se u posljednje 3 g. bilježe iznimno mršavi rezultati treba odgovoriti sam predlagatelj zakona, to je obveza i na neki način odgovornost same Vlade. Ovo nije i ne smije biti pitanje na kojemu će se političke stranke sukobljavati, ovo nije i ne smije biti pitanje na kojemu ćemo politizirati. Ovo je pitanje na kojemu se mora postići najviša razina konsenzusa jer je ovo ljudski, izrazito ljudski zakon u kojemu gledamo na sudbine nestalih neovisno tko im je bio otac, tko im je bio majka, na kojoj su strani bili, jesu li bili civili ili su bili naoružani, to je naprosto naša moralna obveza. Čak štoviše dakle, ne samo da ne smije biti sukoba i da se mora postići najviši mogući konsenzus jer od nas to traže ljudi kojih se to tiče. U tome smislu mi nismo za nove sukobe. U ime kluba GLAS-a i HSU-a upozoravam da nije dobro misliti da ćemo sukobima, s onima kod kojih je barem platno ako ne i škare, da ćemo polučiti bilokakve rezultate. Činjenica jest da je rješavanje sudbine nestalih osoba u Domovinskom ratu uključeno u kriterije u pregovorima Republike Srbije za pristupanje EU-u. To je vrlo važna stvar. na tome će se inzistirati ali oko toga ne treba raditi skandale nego treba proaktivnim pristupom i suradnjom pa ako hoćete, i pomaganjem omogućiti Republici Srbiji da ispuni taj kriterij jer to je u našem interesu. Zato više se zalažemo da sve ono što je dogovarano, ono što je utvrđeno kao obveza proaktivnim pristupom, stalnom komunikacijom, stalnim predlaganjem, inicijativom i naravno sudjelovanjem u onome što je njima važno, u pronalasku osoba koje oni traže, da se postigne atmosfera koja će se maknuti od dnevno političkih pitanja, od naše ili njihove potrebe da prije izbora ovih ili onih podignemo tenzije, da gledamo da li slučajno i čokoladice imaju krvnu grupu ili krvnu sliku i ostalih manje-više bedastih stvari. Dobro je što zakon otvara mogućnost da se više u postupak pronalaženja uključuju i nevladine organizacije. On mora osigurati okvir u kojemu će se pružiti i najviša razina zaštite ako hoćete, podataka privatnosti osoba koje mogu pomoći uključujući i one koji mogu i žele posvjedočit i pomoći ali pod uvjetom da budu potpuno anonimni, moramo pronaći načina da se zahvaljujući tom pristupu omogući da bez straha neki koji su bili svjedoci ili koji znaju iz prve, druge ili treće ruke nešto što nam može pomoći također uključe i sudjeluju u ovome davanjem korisnih podataka. Definitivno je jasno da je ovo ozbiljno pitanje koje možda čak iziskuje i formiranje investigativnih timova tj. forenzika, to nije samo političko pitanje, to nije samo pitanje utvrđivanja kaznene odgovornosti. To je pitanje prije svega potrage onih koji su nestali i za koje znademo ili osnovano sumnjamo da je razlog njihovog nestanka bilo ratno djelovanje. U tome smislu mislim da bi u ministarstvu morao postojati doslovno investigativni tim koji će imati u svom sastavu sve ono što je komisija imala dok je njome rukovodio pukovnik Grujić sa vrlo visokom razinom uspješnosti. U ime Kluba GLAS-a i HSU-a najavljujem da ćemo podržati ovaj zakon u prvome čitanju, molimo da se otvore njegovi bokovi i širina kako bi bio što obuhvatniji i u tom smislu što korisniji i pozivamo da se oko ovih pitanja ne dijelimo nego da iskažemo najvišu razinu odgovornosti prema ovim problemima. Hvala lijepo.
Hvala i vama, nastavljamo sa raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeći je kolega Stjepan Ćuraj u ime Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite kolega Ćuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, vrlo kratko ne želim ponavljati sve ono što je izrečeno i što se nalazi u zakonu samo naravno želim dati potporu u ime kluba ovome zakonu. S obzirom na navedene brojke i samim time da u Hrvatskoj nema, do sada nije bilo jedinstvenog zakona koji regulira nematerijalna prava to treba istaknuti da se ovim zakonom ne reguliraju bilo kakva materijalna prava obitelji osoba nestalih, nego upravo se pokušava, s obzirom da cijeli postupak i aktivnosti u procesu traženja osobe zahtijevaju kako je i navedeno u prijedlogu interdisciplinarno, interdisciplinarni pristup i suradnju svih nadležnih tijela kako bi oni svi radili pod istim zakonom, do sada je to bilo najviše u upravi, nadležnost u Upravi za zatočene i nestale pri Ministarstvu branitelja. Tako da neću sad nabrajati sva ministarstva, mislim da je to dobar korak. Ono što mene ovdje čudi kad sam gledo ovaj materijal i osnove na kojima se pozivaju pa su to Rezolucije UN-a iz zamislite 1949. godine, pa neke '63., pa '86. i tek sada dolazimo možda do deklaracije o ulozi države u pitanju nestalih osoba iz 2014., a danas je 2019. godina dakle očigledno da neke stvari su bile moguće i puno prije. Zašto nisu, to sad možda više nije ni bitno, bitno je ono što će biti dalje. Ali evo mogu reći da više od pola od tih rezolucija na koje se pozivaju u ovom zakonu su više od pola stoljeća stara. Ono što je bitno i područja koja se uređuju ovi zakonom svakako neću sada ih sve nabrajati od prikupljanja prije svega i vođenja evidencije istraživanja, ekshumacija, svih utvrđenim mjesta, međutim mi, u zakonu je čak bih to pitao doneseno da se ustanovljava 30.8. kao Danom sjećanja na nestale osobe iako rezolucijom odnosno odlukom UN-a je 30. kolovoz proglašen i mi ga svake godine obilježavamo kao danom nestalih osoba, Međunarodni dan nestalih osoba. Mi jedan takav svjetski spomendan sad stavljamo malo u kontekst ovoga zakona, po meni ne znam koja je to točno svrha, treba ga navesti ali sad dal treba mijenjat to ime i stavljati posebno ne znam što time mi želimo možda malo pohrvatizirati taj međunarodni dan, a mislim da to nema potrebe ili već dati neki naš obol tome, mislim da se tu trebalo to navest i trebalo svakako reći da je to dan i da ga se i zakonski uvede iako on već drugim aktima je već, odlukama ove države priznat kao međunarodni dan u krajnjoj liniji potpisnici smo i članice UN-a. Ukupno je nestalih preko 2.500 ljudi, od toga mi govorimo danas konkretno ovdje za 1.903 neriješena slučaja iz Domovinskog rata. Koliko sam pročito u pripremama čak najstarija još uvijek osoba koja nije pronađena iz 1961., dakle ne govorimo o posljedicama Domovinskoga rata, nego općenito. Dakle, tu je jedan širi, širi kontekst i sad mene samo zanima zašto imamo sad u zadnje tri godine toliko slabi progres, gdje su tu problemi, da li možda ima ili postoji, ja nisam naišao u istraživanju određena nagrada koja će dovesti do pronalaska mjesta, da li se nudi ona, to bi volio čuti, bilo koja nagrada koja će dovesti do pronalaska grobnica masovnih, pojedinačnih, bilo kakvih odnosno do pronalaska nestale osobe iz ove evidencije. To je prvi, to je nešto što se radi u svijetu i za osobe koje su nestale i za osobe koju su tražene kao bjegunci, svejedno u kojem modelu. Dakle, to je jedan možda dodatni stimulans. Naravno i ja sam u kontaktu i pri jednom predsjedniku udruge nestalih osoba je upravo iz Osijeka koji još uvijek svog sina nije našao i oni uvijek imaju neke podatke da znaju nekoga ko je nešto, ali to se ništa ne procesuira. Naravno, ukoliko taj nestanak je ovisan o nekom ratnom zločinu onda ljudi vrlo malo izlaze s tim podacima, jer na njih ne vrijedi onaj zakon '90.-tih još što je pokojni predsjednik Tuđman donio o općem oprostu, jer je to posebno, posebno djelo ratnog zločina. I možda je tu neki problem, naravno jedan od većih zašto se ne nalazi više, zašto ne dolazimo s više informacija i na taj način trebamo gledati kako bi to pod navodnicima doskočili nekom, nekom čuvaju tajne, ne prokazivanju osoba koje su potencijalno ratni zločinci. I možda nije cilj toliko sad pronaći samog zločinca i ustanoviti uopće da je zločin počinjen, koliko je naći tu osobu ali idemo se prvo na prvi dio koncentrirati, ponuditi možda određene nagrade da svima koji donesu, pridonesu pronalasku bilokoje od ovih nestalih osoba jer dok je jedna osoba nestala, mi ćemo uvijek nažalost imati tu priču koju nikako nećemo moći zatvoriti tu knjigu a 1903 je taj broj a progres koji nam je zadnjih nekoliko godina alarm svih alarma i pitanje je što dalje da će se nešto dramatično dogoditi i to je mislim da smo svi toga jasni. Ja ne kažem da tu niti je kriv pomoćnik niti kriv je ministar niti je kriva Vlada, možda svatko ima svoj dio krivice, možda ne ali očigledno je da možemo bit svi zajedno krivi što se nije napravilo ništa više kako s jedne strane, tako druge, tu nema strana. Žrtva nema stranu, žrtva nema nacionalnost, nema boju, nema ništa. Ona je žrtva i svime su jednake. I s te strane uvijek je prvo pametno i dobro napraviti što možeš i počisti pred svojim vratima i onda nekog drugog upirat prstom i to ne smijemo zaboraviti. Zato kažem, konstruktivnih prijedloga ja ne znam jel postoji, ne postoji, ovaj zakon iziskuje dodatna sredstva, to sam rekao i mislim da je dobro, naravno podržat ćemo i donošenje ovog zakona i sve što ćemo olakšati procedure, omogućiti svim akterima, svim dionicima potrebnim svim ministarstvima i državnim tijelima koji su uključeni na vezana na ta ministarstva od vanjskih poslova, pravosudna tijela, branitelja, obrane, svega, policije, da imamo lakši način, to da ali moramo biti jači i proaktivniji jer samo formalno pravno obrazloženje neće nam puno toga donijeti ako mi ne stavimo na neki dnevni red koji nije samo 38. ili kad su ovakvi zakoni na dnevnom redu nego je to nešto što se stalno, kontinuirano radi, ja vjerujem da se i radi ali i da se progovara i govori jer u javnosti on to bude kada je neki međudržavni sastanak pa se onda potakne pitanje nestalih, pa to netko prenese i onda opet 2 tj., 3 tj. ništa, mjesec dana pa se netko opet malo sjeti a u međuvremenu nemamo rezultate. Zato konkretan prijedlog evo s ove govornice je probati naći fond za nagradu koja će pridonijeti, za nagradu osobi koja pridonese nalasku bilokoje nestale osobe pa nek to bude dodatni motiv za one koji znaju o tome barem gdje su ti ljudi, neću reći sahranjeni jer mislim da to nije pravilan naziv, najčešće samo pokopani jer kad i zadnju žrtvu i zadnju osobu nestalo nađemo, onda možemo zatvoriti tu knjigu i možemo ići naprijed i kao društvo jer do onda nažalost, pa ne kažem da to treba tako bit će uvijek biti ta povijest koju treba u povijesti a ne živjeti u danas a te obitelji ne mogu zatvoriti tu knjigu i oni cijelo vrijeme proživljavaju tu povijest. Zahvaljujem.
Hvala. Slijedeći u ime Kluba zastupnika, Kluba nezavisnih zastupnika je kolega Tomislav Žagar, izvolite kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Odmah u startu da kažem da će Klub nezavisnih zastupnika itekako podržati ovaj zakon. Naravno da nije sad pametovanje reći kako je ovaj zakon trebalo donesti prije zato smo svi koji smo politički odgovorni trebalo bi donesti puno prije i pročitat ću jedan dio koji mi se čini najvažniji u ovom djelu obrazloženja zakona, piše slijedeće. Budući da u RH nema zakona koji regulira nematerijalna prava osoba nestalih u Domovinskom ratu i njihovih obitelji da saznaju sudbinu svojih nestalih članova, pravna regulacija ovih pitanja jedinstvenim zakonom zaštiti će na jednom više stupnju temeljna prava nestalih osoba i njihovih obitelji. Ujedno pridonijet će očuvanju dostojanstva nestalih osoba u Domovinskom ratu, članova njihovih obitelji te očuvanju dostojanstva žrtava Domovinskog rata u cjelini. Ovo je svakako točno međutim ovdje bi trebalo dodatni da ovakav zakonski prijedlog će doprinijeti i dostojanstvu države RH, ovdje je pitanje dostojanstva države jer svi oni koji su nestali u Domovinskom ratu koji je temelj stvaranja ove države, zaslužuju da se o njima pobrine. I ono što je u RH konstantan problem a ovaj zakon to slikovito prikazuje, dakle postoje niz kako navodi se u zakonu, organizacija, ustanova u RH koja se bave pitanjem međutim ne postoji sustavni pristup i ovaj zakon želi napraviti sustavni pristup koji će omogućiti da se ovaj težak posao obavlja efikasnije i bolje. Dakle još jedanput naglašavam da ćemo podržati ovaj zakonski prijedlog ali dozvolite jednu primjedbu. Članak 42. navodi tko čini sve povjerenstvo, piše da ga čine ministarstva, središnje tijelo državne uprave nadležno za unutarnje poslove da ne čitam dalje. Čini mi se s obzirom da je 21. st. i da bi to itekako moglo pomoć u ovom poslu za koje je zakon i predviđen, da bi ovdje trebalo uključiti Središnji državni ured za razvoj digitalnog društva jer u članku 37. kad govorimo o evidenciji, piše da će način vođenja sadržaja i ostalo ... [[Govornik se ne razumije.]] i vođenja evidencija osoba nestalih u Domovinskom ratu i evidencije smrtno stradalih osoba u Domovinskom ratu za koje nije poznato mjesto ukopa, uređuje se pravilnikom kojeg donosi ministar hrvatskih branitelja. Uz dužno poštovanje i ministra hrvatskih branitelja i sva znanja i kompetencije koje ima, mislim da je u današnje vrijeme potrebno uključiti i središnji državni ured jer sve one mogućnosti koje nam pružaju danas Internet općenito, u najširem smislu riječi koje može i društvene mreže mogu obuhvatiti su sigurno podaci koji onda mogu služiti obavještajnim institucijama da se te osobe onda lakše pronađu i da se ti podaci koji su i dostupni mogu onda evidentirati u ovakvoj evidenciji. Drugih značajnijih primjedbi na ovaj zakon nemamo i podržat ćemo ga u glasanju, hvala.
Hvala i vama. Time smo završili sa rasprava u ime klubova zastupnika, sada krećemo sa pojedinačnom raspravom, prvi je kolega Miro Bulj, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, radi se o vrlo bitnom zakonu i kao što sam rekao i u ime kluba vrlo bitan je naziv ovoga zakona. Ovaj zakon, mi smo predložili ministru i vama da, kad se radi o zakonu o 1903 nestale osobe, da se zakon nazove onim imenom koji će ukazati na stvarni, ono što je bilo i ono što je istina, a to je da ovaj zakon umjesto Zakon o nestalim u Domovinskom ratu se nazove Zakon o nestalim u velikosrpskoj agresiji, jer velikosrpska agresija je i uzrok i posljedica svih žrtava, bilo srpske nacionalnosti, hrvatske nacionalnosti, nebitno je. Velikosrpska agresija je uzrok i posljedica, a posljedice su nažalost, ovo što sada imamo. I znači mi govorimo ovdje o strašnim podacima, da RH još ima 193 osobe koje su nestale i to je, evo, od početka rata, 28 godina, znači da jednostavno smo svjedoci da u Beogradu postoje arhivi koje u službama, poglavito u KOS-u bivšem i oni popisi svih nestalih, međutim mi smo očekivali da će minimum onoga što će se učiniti sa strane, Srbija dostaviti ti ovdje, da će se dostaviti hrvatskoj strani ti naši nestali i mrtvi zbog njihovih obitelji. Međutim, koliko Vlada nije radila ništa, žalosna je činjenica da za žrtve, ponavljam, za žrtve u Sotinu, koje su pronađene, njihove obitelji, u Lovasu, u Ovčari, njihove obitelji, njihovim obiteljima za zaštitu njihovih prava i potraživanja, srpska državljanka plaća odvjetničke usluge, a država im ne plaća u Beogradu u sporovima na sudovima. To je toliko koliko je država napravila prema našim ljudima, koliko ih ponižava. Ja mislim da to ne smijemo dozvoliti kao država prema ljudima i prema obiteljima koji su dali svoje živote i trebamo tu biti puno, jednostavno moramo za tih ljudi. Dodatno smo ponizili otvarajući 23. i 24. poglavlje Srbiji jer jednostavno naš minimum uvjeta, već ako je dolazio ovdje predsjednik Republike Srbije Aleksandar Vučić, onda mu je trebalo reći nećemo otvoriti poglavlje 23. i četvrto jer jedini alat koji Hrvatska ima da bi došla do ovoga trenutno je da se blokira, dok to ne riješite nećete moći i naravno, odnos prema u Hrvatima u Srbiji kao nacionalne manjine jer imamo mi hrvatsku nacionalnu manjinu koja nema ista prava kao što ima srpska zajednica u nas, ja bih bio sretan da hrvatska nacionalna manjima ima približno u Srbiji prava kao što ima ovdje, znači bio bih presretan približno da ima. To je činjenica. Mi jedino što možemo, znači blokirati Srbiju u EU i otvaranje 23. i 24. poglavlja gdje je pravna jurisdikcija na cijelom području bivše Jugoslavije. Mi ne možemo dozvoliti da branitelji ostanu na lovištu i da ih proganja srpska država, a na čelu te države je četnik koji je pozivao ljude srpske nacionalnosti da svoje ljude, da napadaju svoje susjede. Ja ću sad istaknuti vrlo značajnu ulogu, da ne bi ispalo da ljudi srpske nacionalnosti u Domovinskom ratu. Ja s tim ljudima živim, koji su bili u Domovinskom ratu, koji su časni ljudi, koji doprinose hrvatskom narodu, koji su politički Hrvati srpske nacionalnosti, ali djeluju u ovim zajednicama na najbolji mogući način i ja sam ponosan na ljude iz svoga mjesta i sve ljude koje poznajem srpske nacionalnosti koji su čak 9 tisuća ljudi srpske nacionalnosti bilo u postrojbama HV-a, HOS-a i policije. Znači ovo ja ne govorim o žrtvama niti želim dijeliti žrtve po krvnim zrncima, ali mi nemamo drugi alat trenutno, gospodo. Dokle ne ispune ovo minimum, a ne da nam Vučić se ruga odan i zavlači nas. Pa minimum pristojnosti od toga čovjeka je bio da ode na mjesto gdje je pozivao i huškao, da se ispriča Hrvatskoj. Tim ljudima, najprije tim ljudima srpske nacionalnosti, pa onda Hrvatima. Prema tome, smatram da blokada Srbije do trenutka dok ne ispuni taj dio, znači broj 1 svi nestali, popis svih nestalih. Drugo je da plate ratnu štetu jer uzrok i posljedica ovih žrtava je velikosrpska agresija. Ja znam da vi kao većina u Saboru imate poveznicu u Europskoj pučkoj stranci, da ste zajedno sa četnikom Vučićem u koaliciji i njegovoj stranci, ali ovdje ispred svega mora biti ljudi koji su dali svoje živote i njihove obitelji. Ja nisam protiv suradnje s nikim. Ali, mora biti minimum dostojanstva. Minimum. Ja znam da je i brigadir Sučić i vi svi u Ministarstvu branitelja radite, radite maksimum od sebe i dobru želju da se pronađu naši nestali, ali ne može se dozvoliti da ministrica vanjskih poslova ne sazove niti jednom povjerenstvo koje je imenovano od Vlade da prati Srbiju u 23. i 24. poglavlju. Koja je dužna predsjednicu republike obavijestiti, izvještavati jednom godišnje. Ona 2017. i 2018. niti jednom nije izvijestila. Pa to je minimum pristojnosti. Pa za čije istine radi ona? To što je ona bila malo Slobin savjetnica, a sad je ministrica g. Dačiću, da budemo jasni. Sad je ministrica vanjskih poslova. Pa ona moram raditi u interesu ovoga što je Vlada donijela odluku, Povjerenstva. U interesu pronalaska naših nestalih žrtava, a ne da Nataša Kandić, državljanka Republike Srbije, plaća odvjetnike našim obiteljima koji traže svoje pravo u Beogradu. A država ništa. I šta su im bitnija lobiranja, da oni nešto budu u EU, ministrica naša, kod Vučića i njih? Pa mi moramo zaštiti, naši logoraši moraju sami, njihova svjedočenja nisu okupljena na jedno mjesto. Naši logoraši moraju sami tražiti svoja prava. Većina. Pa di je tu sustav? Opet ponavljam, ne dijeliti žrtve po, ponavljam, dijeliti, žrtve po krvnim zrncima, ali uzrok i to triba pisat u zakonu jel velikosrpska četnička agresija naglasit, jel hrvatski narod nije udarao ni prema Nišu, ni prema Beogradu, nego su oni klali nedaleko od Zagreba di je Vučić pozivao ljude da nikad neće, da granice velike Srbije, to je istina i to mu triba reći u licu, nećeš, nećeš razbojniče do onoga trenutka blokirat ćemo te, do onoga trenutka dok naša nacionalna manjina ne bude zaštićena, pa barem približno kolko je srpska u RH, a ne dio Vlade da iđe na četničke derneke kad je dan Oluje i da taj isti bude prije 10-tak dana uspoređuje našu operaciju Oluja, legitimnu operaciju, da uspoređuje sa Jesenovcem i ne znam s kojim koncentracijskim logorima iz drugog svjetskoga rata. Pa minimum pristojnosti prema ljudima koji su dali sve za ovu RH, za ljude koji su ostali iza njih. Ministrica vanjskih poslova ništa ne odradi, ja sam predlagao ovdje da naša djeca zbog budućnosti znaju za mirotvorca dr. Šrekera, da bude dan mirotvorca i dr. Šretera o kome bi Milorad Pupovac mogao mnogo pričati jel svjedočanstva govore da on zna o tome puno, mi bi riješili taj problem. Zbog čega se ne pronađe dr. Šreter? Zbog čega nije koalicija HDZ, HNS i SDSS podržala taj moj prijedlog, nego ste skinuli dr. Šretera koji je pozivao Srbe svojom braćom, koji nije tio domovinski rat, da bude s puškom, nego je tio da se hrvatska država odvoji na jedan pristojan način, civiliziran način, a ne kao što je tio četnik Vučić koji je nosio pivu ovdan za Šešeljom iza njegovih krvničkih napada na naše ljude. Pa minimalno, znam da ste vi branitelj, brigadir Vukić, Sučić, znam da ministar Medved ima, al moramo se izdigniti svi zajedno, pa recite to i ministrici i Andreju Plenkoviću, vrijeme je da zaštitimo te ljude i stanemo iza tih ljudi, pa bitniji su nam od Vučića i lobiranja Europske pučke stranke i koalicije s HDZ-om, to je minimum šta tribamo napravit za naše nestale, minimum, mi nemamo veće obaveze od te obaveze, pronaći naše nestale. Ali jedini alat koji imamo, trenutno jedini, to je da Srbiju prisilimo i blokiramo dok se to ne riješi, jedini. Hvala lijepo.
Na vaše izlaganje imamo 5 replika. Prvi je kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, kako komentirate i u svijetlu ovoga što ste govorili, diplomatski skandal od prošle godine kad je premijer, predsjednik Vučić primljen ovdje sa najvećim počastima, dakle, da naša diplomacija i predsjednica RH i premijer nisu od predsjednika Vučića tražili, dakle, podatke o našim nestalima, on je slavodobitno došao s nekim papirima, koliko imate informaciju da je on donio podatke o nestalima, dakle, ja mislim da je to prvorazredni diplomatski skandal, kao što je skandal kada HDZ-ovi zastupnici u Europarlamentu nisu tražili da se Tajani ispriča i smijeni sa skandaloznih izjava, dakle, mi imamo jednu diplomatsku podaničku politiku i prema Srbiji i prema EU.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa minimum onoga što je trebalo kad, sjećam se kad su bila ona dokumentacija u uredu predsjednika, u uredu predsjednice, očekivali smo da je to popis naših nestalih. To su bile matične knjige iz područja Dvora na Uni iz toga područja ljudi srpske nacionalnosti koji su i naravno od toga područja, koji su otišli da bi se mogli opet vratit, da bi mogli imati matične knjige, a tada su navještavali veliki da će doć ovdje Vučić. Ma on se nije udostojio otić u hrvatsku Glinu da se ispriča jer je govorio tamo će bit srpska Glina i pozivao te ljude koji su napravili od njizi prije svega zločince, koljače i velike žrtve od srpskoga naroda na tom području. On se morao prije svega otić u srpsku Glinu ispričat srpskome narodu jel ih je huškao, a onda i hrvatskom narodu i tek tada možemo razgovore voditi na način da on donese do jednoga potpisa, zareza [[Upadica: Hvala]] svih nestalih.
Hvala. Slijedeća replika kolegica Ines Strenja, izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, danas nismo spomenuli Deklaraciju o ulozi i odgovornosti države u rješavanju pitanja osoba nestalih uslijed ratnih sukoba i kršenja ljudskih prava iz 2014. koju je RH zajedno sa Srbijom i sa BiH, te Crnom Gorom potpisala 2014.g. u Mostaru. I nju nisu potpuno inkorporirali u ovaj popis. Ima nekoliko bitnih točaka, jedan od njih je odlučnost da se u potpunosti podrže posvećenost poštovanju prava preživjelih uključujući i pravo obitelji uslijed oružanih sukoba. I točka 4, naše uvjeravanje da je suradnja među Vladama neophodna i da se podržava razmjena informacija što nerijetko predstavlja obvezujući uvjet za pokretanje efikasnih, pouzdanih i transparentnih procesa koji će omogućit pronalaženje i identifikaciju nestalih, te da takva suradnja treba bit zasnovana na odgovarajućim sporazumima koje ugrađuju i principe ove Deklaracije. Dakle, u tom smislu je poželjna bila i suradnja i ugrađivanje u sve ostale zakonske propise, to se ovdje nije učinilo [[Upadica: Hvala vam]] kako to tumačite?
Odgovor, izvolite kolega.
Niti imamo kakve sporazume, nit su sporazumi doneseni na temelju dobre suradnje. Mi jednostavno u onom trenutku imamo pritisak na Vladu, ja ne znam od koga, koja mora poslušnički kad im se naredi, primiti Vučića, ako reče ne znam tko Brisel, Paris koji naredi da mora doć Vučić u RH i da se ruga sa hrvatskim narodom, pa on se je rugao sa Pupovcem, čovjeka je nazivao Pupi, da sam ti rekao ne bi glasao za hrvatski Zakon o braniteljima, pa sam ti pušta, pa jesan, al to je dio današnje vlasti. Mi moramo sve učiniti da pronađeno do, da pronađemo do jedne žrtve i da je dostojanstveno pokopamo i da ti ljudi imaju di zapaliti svijeću. Ovdje su političke igre, interesi, lobiranje jel je očito Vučić današnjoj Vladi puno bitniji da izlobiraju neko mjesto za ministricu pravosuđa nego da se riješi ovo vanjskih poslova.
Hvala. Slijedeća replika kolega Grmoja.
Hvala. Poštovani kolega Bulj, ja sam već u onoj uvodnoj replici istaknuo, znači, kako ova Vlada krši svoju važeću odluku i kako ministrica Pejčinović Burić ne saziva povjerenstvo koje bi trebalo sustavno pratiti Srbiju oko provođenja ovih mjerila iz Poglavlja 23. To sve govori o odnosu ove Vlade i što došli ste nam danas ovdje, donijeli ste ovaj zakon kao nekakav piar, a ništa ne rješavate. U utorak je u Beogradu kolega Bačiću, koji razgovarate na telefon dok se govori o ovoj važnoj temi, trebalo biti prvo ročište za 16 obitelji žrtava iz Sotina, govorio je kolega Bulj o tome. Srpske civilne udruge im plaćaju odvjetnika. Što radite vi? Što radite vi iz Ministarstva branitelja i vi iz Ministarstva vanjskih poslova? Kršite odluku Vlade, to vi radite, može vas biti sram.
Odgovor, izvolite.
Ništa bolnije ne može biti nego zaboraviti svoje žrtve, a poglavito nestale. I zaista da jedno ministarstvo i Vlada ne poštiva odluku Vlade o ovakvom bitnom pitanju o provedbi Poglavlja Srbije 23 i 24. Što to znači? Da je država, evo obadva brigadira pitam i g. pomoćnika, da država RH dozvoljava da privatne osobe, fizičke, državljane Republike Srbije plaćaju našim obiteljima nestalih iz Domovinskog rata da plaćaju im kazne, da im plaćaju odvjetnike, pardon, a država ništa, pa tako je i oko logoraša. Pa nije u Vukovaru prosvjed bio bez veze, on je bio miran, nije bio protiv nikoga, što se tilo onda naglasiti.
Hvala. Slijedeća replika kolega Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj, evo čitajući ovaj zakon moram priznat da sam se iznenadio neopazivši da se igdje ističe u stvari pravi karakter i ishodište rata, dobro navodi se barem Domovinski rat, dakle, velikosrpska agresija odnosno politika srpska, agresorska je ta koja je inicirala sva ova zla. Kad to kažemo onda nipošto ne mislimo generalizirati odgovornost svih Srba, i sami ste više puta isticali da su Srbi u vašem kraju, da ste ih doživljavali kao braća, kao ljudi koji doživljavaju jednako teror, dakle, te velikosrpske politike, kao i svi mi ostali. Da li mislite da izostavljanje te činjenice pomaže rješavanju ovog problema?
Izvolite odgovor.
Prvo što treba u zakonu promijenit je samo naziv. Znači, ovdje treba umjesto Domovinskog rata staviti srpska agresija jel jednostavno uzrok svih nestalih je srpska agresija i žrtava sa srpske strane i žrtava sa hrvatske strane i to triba naglasit i to triba naglašavat jel Domovinski rat nije inicirala hrvatska država, nego srpska država i to je bio srpsko četnička pobuna za granicama velike Srbije i naravno da je i meni čudno zašto nema određena sredstva financijska i to je čudno, al to će iz ministarstva objasnit, ali je sramotno da naše žrtve, obitelji žrtava moraju plaćati fizičke osobe iz Srbije, odvjetničke usluge, da hrvatska država ni to nije bila spremna učiniti za te ljude uz nepoštivanje, znači, ovoga [[Upadica: Hvala]] [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Slijedeća posljednja replika na vaše izlaganje kolega Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa kolega Bulj, svaka politizacija i ovakav način rasprave o ovom prevažnom pitanju je suvišna. Ovo nestali ne zaslužuju, ni od vas, ni od vašeg kluba. Jasno je i nedvosmisleno da je Vlada RH i Ministarstvo vanjskih poslova u 7. mj. 2016.g. postavilo jasne kriterije i mjerila koje je predalo Europskoj komisiji i Europska komisija prihvatila. Među tim posebnim mjerilima i kriterijima prvo je mjerilo bilo problem nestalih i zatočenih, to pitanje je prevažno da ne bi bilo stavljeno u pregovore Srbije o pristupu EU. Stoga, drugo pitanje je odšteta stradalima na tom istom popisu, stoga ne možete reći da nije Vlada ništa učinila, nema zatvaranja Poglavlja 23, 24 dok se [[Upadica: Hvala]] posebna mjerila i kriteriji [[Upadica: Hvala vam]] ne ispune.
Odgovor, izvolite.
Kolega Đakiću, bio sam na prosvjedu u Vukovaru, nije bio ispolitiziran ono što ste vi govorili, nije bio ispolitiziran, ja nisam išao ni protiv Vlade, nego sam išao čuti vapaj vukovarskih žrtava koje nisu imale gdje da kažu svoj problem. Silovani, klani, paljeni, ubijani na najmorbidniji način, dok ti isti silovatelji sad žive u Vukovaru, to su htjeli reći. Meni je žao što niste bili, volio bi da ste bili, nije bio ispolitiziran, bio je vapaj i poruka Vukovara. Poslušat te ljude, tribali ste doć, a ne slati da netko želi političke poruke tamo, otiđite, poslušajte te ljude, pa ćete vidjeti da mi nemamo nikakvu lošu namjeru prema tim ljudima srpske nacionalnosti, dapač [[Upadica: Hvala]] nego je uzrok velikosrpska agresija [[Upadica: Hvala]] koju vi [[Upadica: Vrijeme]] zbog suradnje s Vučićom ne smijete reć.
Hvala. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Slijedeći je kolega Branimir Bunjac, izvolite kolega Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege, znači, mi danas razgovaramo o nestalim osobama pokušavamo donijeti neki posebni zakon, ovdje ima malo i strastvenih govornika, ali u biti ovu stvar treba sagledavati hladne glave, analitički, objektivno, znanstveno i u biti ne treba izmišljat neku, recimo to tako, toplu vodu jer cijela ova problematika u stvari počiva na međunarodnome pravu. Znači, međunarodno pravo, posve je jasno još od 19. stoljeća imamo Hašku Ženevsku konvenciju, znači, kada se zarobe neprijateljski vojnici i njima se treba brinuti, treba se brinuti i o neprijateljskim, dakle, ranjenicima i treba čuvati i sve grobove. Znači, neovisno o tome tko se na kojoj strani borio, mi moramo jednostavno evidentirati sve grobove i odati im dužno poštovanje i dostojanstvo. Svaka osoba mora imati svoje ime i prezime i u stvari kad jednom rat završi, onda treba cijeloj stvari pristupati sa mirnodopskog stajališta. Nažalost mi imamo danas situaciju da u biti država kao da ne brine ni za svoje vlastite grobove, a kamoli za tuđe, imamo nasljeđe vrlo nezgodno još iz prošlih država gdje su apsolutno se o tome nije vodila nikakva briga, gdje su grobovi porušeni, čak ne znam i Austro-Ugarskih vojnika, Hrvata naravno koji su se borili u Austro-Ugarskoj vojsci, da sad ne spominjem strane vojske itd. i tu mi se čini da se to stanje dešava zbog dva ključna elementa. Prvi ključni element je nesposobnost državne uprave. Znači, meni je doista teško razumjeti da mi niti u 29.g. nismo uspjeli pronaći 2000 osoba, doista mi je to teško razumjeti. To mi je teško razumjeti ne zbog nekakve moje privatne konstrukcije, nego jednostavno zato što sam se 15.g. bavio ratnim žrtvama kao znanstvenik i priznajem da je ponekad vrlo teško pronaći nestalu osobu, ali isto tako me iskustvo uči da je u pravilu to ipak moguće, u pravilu je to ipak moguće, samo treba biti sustavan, samo treba biti uporan i samo treba, dakle, koristit širok dijapazon metoda u potrazi za tima nestalima. Znači, s te strane čini mi se da možda same vlasti nisu dovoljno angažirane po pitanju traženja nestalih. A drugi razlog zbog kojeg mi se čini je taj da ustvari same vlasti opstruiraju potragu za nestalima jer iz razloga politizacije. Tu naravno glavni teret pada na agresorsku stranu, znači, na stranu Srbije, jer koliko sam shvatio iz svih dostupnih javnih podataka, oni u biti znaju gdje su ti grobovi, znači, znaju gdje su ti grobovi, znaju gdje su te masovne grobnice, pa onda u biti bi trebalo postići to da oni jednostavno kažu svima gdje se ti grobovi nalaze i da se ti grobovi ekshumiraju i da se ljudi dostojno pokopaju. To su, znači, dva kraka ove priče koja bi trebalo poboljšati i sasvam sam siguran da bi onda u tom slučaju bilo i rezultata. Ne može društvo, nažalost, ići naprijed dok se to pitanje ne riješi, dok se ne napravi nekakva katarza, dok obitelji ne saznaju gdje su grobovi njihovih najmilijih, jednostavno je jako teško zacijeliti stare rane. To nisu samo stare rane iz Domovinskog rata, tu je netko spomenuo, ja se tu slažem da smo mi općenito društvo u kojemu postoje nestale osobe. Imamo nestale osobe iz Drugog svjetskog rata, imamo nestale osobe nakon Drugog svjetskog rata, radi se doslovce o desetinama tisuća ljudi za koje se nikad nisu saznale na koji su način završili, a niti se ne pokušava saznati jer nekomu opet ponovno više odgovara da se to pitanje politizira. Evo recimo, Slovenci su evidentirali apsolutno sva grobišta iz Drugo svjetskog rata iako u većini tih grobišta nisu Slovenci. Oni su to sve evidentirali, pa ako su oni mogli evidentirati grobišta koja su nastala prije 70 i više godina, kako mi ne uspijevamo evidentirati grobišta koja su nastala prije manje od 30.g.? Znači, to su ta neka pitanja. Mi u biti samo volimo dolaziti na neka mjesta, dizati zastave, održati misu i nakon toga je naša priča sa nestalima i ubijenima manje-više gotova i to nije dobro. Postoje naravno i manipulacije sa brojem žrtava koje su upravo ponekad i tragikomične počevši, ne znam, od nekih logora u Drugom svjetskom ratu koji su bili gdje na popisima imate i ko je i ko nije i ko je bio živ i ko je umro itd., pa onda kažem sve do toga Domovinskog rata gdje se navodno ne zna ko je to napravio, a ubojice često šeću po teritoriju RH. To je ono isto što bi nas trebao zabrinut. Naši susjedi su nerijetko ubojice. Ljudi koji imaju krvave ruke, a koji nikada nitko nije procesuirao da bi bili jedan dan u zatvoru. Ja sam ih osobno upoznao tijekom svojih istraživanja i čak su se smijali tome kad sam ih pitao imaju li kakvu grižnju savjesti ili bilo što. Tako da u stvari ovu problematiku treba sagledavati sa puno širega aspekta. Ono što bi ja htio predložiti je da se donese jedan općenito cjeloviti Zakon o nestalim osobama, cjeloviti Zakon o izradi popisa žrtava, 20. stoljeća ponajviše, da se za to usmjere nekakva sredstva, šta ste davali, ovaj HS je dao 11 milijuna kuna Vici Vukojeviću za što? Za što je HS dao 11 milijuna g. Vukojeviću? Da se na kraju utvrdi da je on osramotio, ne znam, i HS i hrvatsku državu, on je kao radio te neke popise žrtava itd., nikad od toga ništa nije bilo, a najmanje neka korist. Ako već možete dati 11 milijuna kuna, dakle, nekakvoj bezveznoj komisiji koja nije ništa radila nego sramotila svoju državu, onda bi mogli dati, ne znam, 11 milijuna kuna za nekakav tim koji bi ovo pitanje adekvatno i profesionalno i čim brže i konkretnije riješio. To bi sasvim sigurno doprinijelo, ponavljam još jednom, ne samo ozdravljenju društva, nego kao što ste i sami spomenuli ozdravljenju odnosa dviju država. I u pravu su oni koji kažu da u biti nisu smjeli zagovornici velikosrpske politike dolaziti u Zagreb prije nego li su odali poštovanje žrtvama u Domovinskom ratu, to se nije smjelo dogodit. Ja nemam ništa protiv da se, ne znam, Hrvati i Srbi druže, da se posjećuju, da imaju gospodarske odnose, ali put srpskoga predsjednika, još srpskoga predsjednika koji je, dakle, eksponent velikosrpske politike otvorene, mora voditi preko Ovčare i drugih stratišta ovoga Domovinskoga rata. Ne može se bez toga dolaziti u Zagreb, tu ste napravili ogroman propust i to vam doista ne ide na čast gospodo HDZ-ovci. Osramotili ste se isto košto ste se osramotili kad ste išli u Banja Luku na dodjelu odličja osuđenom ratnom zločincu i to je ono što je vaša pogreška i molim vas da o cjelokupnoj toj slici sagledate svoju odgovornost. Hvala lijepo.
Tri replike. Prvi je kolega Mišić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS. Kolega Bunjac, u vašem izlaganju ste rekli da su Slovenci sve jame iz Drugog svjetskog rata otkrili, ispitali i pronašli i šta je problem po vašem mišljenju, zašto mi nismo danas isto to napravili u hrvatskoj državi i zašto se i sada poslijeratne žrtve 90.-te ne istražuju tako kako bi trebali? Zbog čega i koji je to odnos prema žrtvama u RH od Drugog svjetskog rata, pa do danas i zašto, to je postavlja se pitanje, vi ste povjesničar, istraživali ste i pitam vas sada zašto to nije u RH napravljeno po vašem mišljenju, ja znam zašto nije, ali da vidim šta ćete reći na ovo moje pitanje. Hvala.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Mišić, na vaše pitanje sam maloprije odgovorio, jedan od razloga je svakako taj da se ne ulaže dovoljno sredstava. A drugi razlog je taj što se ova tema strašno politizira. Znači, recimo kada neki povjesničar ili svejedno stručnjak druge proveniencije se želi bavit ovom problematikom, od njega se traži da unaprijed proglasi rezultate istraživanja. Znači, on nema slobodu objektivno, slobodno se baviti tom temom, nego mora ono navijati za jednu ideologiju, mora navijati za jednu politiku i onda ljudi jednostavno od toga zaziru, on zna da ako će se baviti tom temom samo će si natovariti probleme za vrat, a neće dobiti nikakvo društveno priznanje. To sam već jednom spomenuo, recimo u doba Staljina svi su proučavali prapovijest i pračovjeka jer se nitko nije usudio proučavat ovo moderno doba jer je znao da će završiti u nekom gulagu ili [[Upadica: Hvala]] [[Govornik se ne razumije]] Hvala lijepa.
Slijedeća replika kolega Ljubić, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Bunjac, mislim da se slažemo, dakle, da je ovaj zakon potreban zbog više razloga koji su navedeni, dakle, i u obrazloženju, tim više što su i susjedne države i odavno donijele ovakav zakon. Međutim, apsolutno se slažem s dijelom vaše rasprave koji govori o tome da je potrebno na sustavan i zakonit način riješiti istraživanje grobišta i stratišta iz Drugog svjetskog rata. Čak, evo imaju i u BiH u okviru Hrvatskog narodnog sabora s obzirom da na državnoj razini nemamo ništa uređeno smo formirali da odjel za istraživanje stratišta i grobišta Drugog svjetskog i Domovinskog rata. Prema tome, smatram da ovu problematiku je dobro urediti ovim zakonom, to jeste u nadležnosti Ministarstva hrvatskih branitelja, ali moramo, dakle, zakonski također urediti, dakle, jedan sustavan zakon, propis i infrastrukturu i zakonsku i financijsku. Nisam siguran da i ovaj zakon neće trebat financijska sredstva ako ćemo učinit napredak. Hvala lijepa.
Hvala, izvolite odgovor.
Uvaženi zastupniče, znači, vi ste u pravu, potrebno je zakonom rješavat cjelovito. Ja znam kao povjesničar iz Međimurja da su gotovo na dnevnoj bazi u Čakovec dolazili Rusi, Bugari, Nijemci, Amerikanci, tražiti svoje poginule. Znači, jednostavno, to se ne može zaboravit, to se nikad ne zaboravlja. Osobno su me nazvale desetine i desetine ljudi, neki su bili već vrlo stari koji su jednostavno ono u suzama preklinjali da im netko kaže prije nego što umru gdje su završili njihovi očevi, njihove majke, njihova braća. I ono što je najgore od svega, često podaci postoje o tome, ali jednostavno državne strukture ih ne žele dati u javnost. Recimo znam da su policijski dosjei pečatirani i da ne možete doći do policijskih dosjea iako oni, dakle, u HS stoje i to su stvari na [[Upadica: Hvala…]] kojima treba poradit [[Upadica: …vam]] Hvala lijepa.
I posljednja replika na vaše izlaganje, kolegica Jelkovac izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolega Bunjac, pa ne mogu se složit sa nekim navodima u vašoj raspravi kao npr. to da ljudi koji ovdje danas sjede, a i svi oni koji su u posljednjih 25.g. napravili puno po pitanju identifikacija nestalih, po pitanju masovnih grobnica u RH, da kažete da smo mi napravili samo to da smo spremni samo doć, održat misu i pomolit se i to je to. Dakle, na taj način omalovažili ste sav taj rad koji su ti ljudi napravili i ne mogu vjerovat da na taj način želite poslati poruku. Kome i o čemu? Naravno da svi oni koji se još danas vode kao nestali, za njih i njihove obitelji nije napravljeno dovoljno, ali ne znači da se ne radi, postoje neke objektivne okolnosti zbog kojih se nisu postigli oni rezultati koji bi svi željeli, ali na ovakvim paušalnim ocjenama nećemo postić bolje rezultate. Zato je i ovaj danas zakon da i na taj način pokušamo što većim institucionalnim povezivanjem [[Upadica: Hvala…]] pojačat djelovanje [[Upadica: …vam…]] u tom segmentu.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice Jelkovac. Ja kolko sam primijetio održano je na tisuće misa, recimo za poratne žrtve, al daj mi vi recite, aproksimativno, koliko je ljudi stradalo nakon Drugog svjetskog rata? Zaokružite na 10 000, evo, imate li neku brojku? Nemate čak ni približno, ništa ne znate o tome. Tko je za to odgovoran ako nisu odgovorni ljudi iz ministarstva i ljudi iz hrvatske Vlade itd. Znači, jednostavno mi ne raspolažemo nikakvim podacima. Čak ni ja osobno ne znam koje bi to brojke bile. Znači, jako se voli politizirati i možda je čak i ovaj danas zakon u toj funkciji, ali u biti ono što je potrebno, potrebni su konkretni rezultati. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Miro Kovač, izvolite kolega Kovač.
Hvala lijepa g. predsjedatelju. Najprije želim čestitati ministru Medvedu, državnom tajniku i svim suradnicima g. ministra Medveda na ovom prijedlogu zakona. Ovaj prijedlog zakona je kvalitetan i ovo je snažan iskorak na planu nužnog rješavanja pitanja nestalih u RH. Znači, ovim zakonom kad ga ovdje u RH, u HS budemo donijeli, bit će nadležno Ministarstvo hrvatskih branitelja za sve nestale sa područja RH, za hrvatske državljane, bili oni hrvatski branitelji ili ne, bili oni civili ili čak pripadnici pobunjeničkih formacija koji su rušili ustavno pravni poredak RH, znači, snažan iskorak i na tome zaista čestitam g. ministru Medvedu i njegovim suradnicima. Pitanje nestalih je pitanje naravno za našu političku zajednicu, za to kako se odnosimo prema nestalima, prema svojim državljanima, kako se odnosimo prema obiteljima koji potražuju svoje najmilije, prema onima s kojima su povezani, ali je i pitanje suradnje sa državama s kojima smo bili u sukobu koje su nas napale u Domovinskom ratu i hoću recitirati samo jedan instrument koji je spomenut u ovom prijedlogu zakona, to je rezolucija vijeća, parlamentarna skupština vijeća Europe iz 2013.g. u kojoj se kaže, a koja se tiče nestalih osoba iz europskih ratova, u kojoj se kaže citiram, rješavanje problema nestalih osoba uslijed oružanih sukoba u Europi je vitalno za uspostavu pomirenja između ratova ratom razorenih društava i bivših zaraćenih strana, te za osiguravanje mira na europskome kontinentu. Zato je i zato je važno rješavanje pitanja nestalih i kao glavne uzroke da još uvijek ima toliko slučajeva nestalih osoba se navode dva glavna razloga. Prvi je da nema dovoljno političke volje i da neki pojedinci strahuju od odmazde ako bi tražili svoje najmilije. Mi smo, kao što znamo, hrvatska Vlada je sklopila dva protokola suradnje na tom planu sa dvjema susjednim zemljama, sa Crnom Gorom i sa BiH, što je za pohvalu, ali sa onom državom s kojom na tom planu imamo najviše izazova, sa Republikom Srbijom, pravnog mehanizma na tom planu nema. Ne postoji suradnja sa Srbijom koja je zadovoljavajuća na planu pronalaska nestalih osoba i zato smo prije skoro 3.g. imali snagu, viziju, kao hrvatska Vlada, zaustaviti pregovore o Poglavlju 23., a prethodno nije bilo napravljeno ništa u onoj prethodnoj Vladi iako je bilo pojedinaca u toj Vladi koji su to htjeli riješiti, ministar pravosuđa je bio među njima, ali Vlada kao takva nije se na tom planu odlučila napraviti iskorak, mi smo zaustavili pregovore i ugradili nekoliko uvjeta u to famozno Poglavlje 23., pregovore između Srbije i EU, o članstvu Srbije u EU. I vrlo jasno smo ovdje ugradili mjerilo koje se tiče nestalih i Srbija ima obvezu surađivat sa RH kada je riječ o pronalasku nestalih. Bez ispunjenja tog mjerila Srbija neće ispunjavati kriterije za pristupanje EU, ovdje je vrlo jasno navedeno samo jedna rečenica sva neriješena pitanja u vezi s ovim, moraju se u potpunosti riješiti, u potpunosti riješiti kada je riječ o nestalima. Znači, da smo mi napravili tada, imali smo kako bismo rekli modernim rječnikom… [[Govornik se ne razumije]] išli smo protiv nekakve glavne struje kod kolega u EU, ali smo to napravili pametno i dobro i današnji zakon koji je u RH želimo usvojiti gdje se rezultat i tog tadašnjeg čina prije 3.g. Da sad imamo hrvatsku Vladu koja nastavlja na tom planu i donosi se Zakon o nestalima, hvala Bogu. Ja bih volio da možemo sa kolegama u Srbiji to rješavati sa nekakvim protokolom, međutim, kao što vidimo i čujemo nema suradnje, sa BiH, Crnom Gorom imamo suradnju i ne moramo nekakve kriterije uvoditi. Ovdje imamo sada ugrađeno mjerilo, pregovaračko mjerilo i dok se to ne ispuni, nema šanse u EU. Ja očekujem da će kolege u Republici Srbiji progledati, shvatit da je riječ o humanitarnom pitanju i o pitanju pomirenja između RH i Srbije, između Hrvata i Srba. Međutim, dragi moji prijatelji, mi se tu nećemo zaustaviti, ja to barem to očekujem od hrvatske Vlade, od svojih kolega u HS, ovo je prvi korak, slijedeći korak mora biti zakon koji ćemo donijeti, o kome, o pravima hrvatskih logoraša i to moramo riješiti zakonom jer nažalost ne možemo drukčije, očito ne možemo nekakvim protokolima, sa kolegama Crnogorcima smo i to riješili, pitanje logoraša, sa kolegama u Srbiji to ne rješavamo, ali kad smo već napravili ovaj zakon ili ga želimo donijeti u HS o nestalima, e onda je slijedeći korak logičan, ja to očekujem, ja u to uopće i ne sumnjam kada je riječ o hrvatskoj Vladi i Ministarstvu hrvatskih branitelja predvođenim ministrom Medvedom da ćemo i na tom planu napraviti iskorak. Znači, treba nam u drugoj fazi Zakon o pravima hrvatskih logoraša tj. logoraša, hrvatskih državljana koji su bili u logorima za vrijeme Domovinskog rata i tu imamo opet uporište u Poglavlju 23. gdje susjedna Srbija mora osigurati pristup pravosuđu svim žrtvama rata i naravno da tu ne smijemo to prepustiti pojedincima da sami skupljaju odvjetnike, financiraju svoju obranu, nego tu ćemo i kao što to činimo sada ovdje sa ovim Zakonom o nestalima, sve kao politička zajednica morati angažirati. Ja sam uvjeren uvažene dame i gospodo da je to ne samo obveza RH prema svojim državljanima, prema svojim braniteljima, prema svojim, da se malo izrazim patetično, prema svojim mučenicima, nego to je da su… [[Govornik se ne razumije]] na rezoluciju parlamentarne skupštine vijeća Europe, to je pravi korak, nužan korak kakao bismo riješili pitanje nasljeđa rata protiv RH. Znači, pomirenje u ovom slučaju sa Srbijom ili sa srpskim narodom možemo samo postići na način da rješavamo otvorena pitanja, nema tu nikakvog, nema tu mržnje, nema tu ljutnje, to je pitanje hladnokrvnog pristupanja u interesu Hrvata u RH, svih građana u RH i suradnje RH sa Srbijom, to je ključno. Ako su to mogli rješavati i neke druge države, bili su brojni procesi, da sada opet spomenem jedan primjer koji je razvikan, ali koji je bitan između Njemačke i Francuske, ako je to bilo moguće između, pazite, između Njemačke i Poljske, onda je to nužno postići između RH i Srbije i zato sam uvjeren, pa ću treći put pohvaliti ovaj prijedlog zakona, uvjeren sam da je ovaj Zakon o nestalima korak u pravom smjeru koji treba nastaviti novim prijedlogom zakona koji očekujemo još u ovom sazivu HS, a to je moja želja, o pravima hrvatskih logoraša u koncentracijskim logorima na području Republike Srbije za vrijeme Domovinskog rata, ti ljudi su zaslužili odštetu, a hrvatska država ima obvezu skrbiti o svojim državljanima, o svojim braniteljima i o tome da sa susjedima postigne kvalitetan odnos. Hvala lijepa.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo dvije replike, ali prije replika pozdravimo delegaciju Hrvatskog vojnog učilišta Franjo Tuđman i polaznice i polaznike Ratne škole Ban Josip Jelačić koji su nam se pridružili. Dobar dan i dobro došli! … [[Pljesak]] Replika broj jedan, kolega Felak, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, g. državni tajniče sa suradnicima, kolega Kovač, vi ste, mislim, vrlo dobro secirali ovaj zakon i ja se pridružujem vašim pohvalama ovom zakonskom prijedlogu, čudi me da ovakav zakon nije već prije donesen u HS, ali nikad nije kasno mada za one koji traže svoje najmilije sigurno dosta prekasno makar i bez ovog zakona puno je učinjeno, ali čuli smo brojke koliko se još osoba traži. Moje konkretno pitanje vama je da li vi smatrate da ova Vlada Republike Srbija, sami ste spomenuli da je najveći problem u biti u vodstvu Srbije, da li ova Vlada Republike Srbije i ovi ljudi koji danas vode, a znamo što su činili za vrijeme rata, uopće imaju ikakvu namjeru pomoći u traženju nestalih osoba ili sve ono što čine je samo prodavanje magle da bi se malo dodvorili EU? Hvala lijepo.
Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedatelju. Kolega Felak, nažalost te svijesti nema čini mi se, nažalost, moram reći, te svijesti nema, možda se kod nekih ta svijest počne stvarati. Naš je zadatak da mi dovedemo kolege u Srbiji do toga da se to pitanje riješi. Osobno sam bio predmet teških napada i kampanja kada smo krenuli s tim prije skoro 3.g., strašni napadi, strašne uvrede u tisku u Republici Srbiji, ja sam ponosan na to jer smo napravili pravu stvar i danas vidimo, imamo oko toga konsenzus u HS i konačno imamo što, prijedlog zakona o nestalima. Prema tome, moramo nažalost pritiskati kolege da bismo počeli rješavati pitanje nestalih.
Kolega Mišić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS. Kolega Kovač, naravno bili ste u vanjskim poslovima, znate puno, bili ste i u Srbiji, u vašem izlaganju ste sve rekli, ovo je narodno humano pitanje da se riješe nestali ljudi. Da li ste vi primijetili kroz vaše djelovanje, dal se Srbi pokušavaju ispričati nama za ovaj rat koji se desio? Mislim da još uvijek nisu i onda ako to ne naprave, mi nemamo šansu riješiti… [[Govornik se ne razumije]] Lijepo je da je ovaj zakon donesen, trebalo je, naravno, i davno i ja vas pitam zašto je istina zaustavljena u RH od 45 do 95.g. i to je jedno pitanje. Mi možemo pisati zakone, možemo razgovarati u HS dokle hoćemo, a ako nešto drastično ne odradimo ili kažemo dosta gospodo, vrijeme je bilo već davno, a mi danas još uvijek to vrijeme nismo postigli. Prema tome, ovo je priča u HS, istina je sasvim druga, majke i danas plaču [[Upadica: Hvala vam]] ne znaju gdje su grobovi [[Upadica: Odgovor, izvolite…]] [[Govornik se ne razumije]]
…kolega Kovač.
Hvala lijepa g. predsjedatelju. g. Mišiću, kolega Mišiću, ja vas razumijem, ja vaš skepticizam razumijem, međutim, mi moramo priznati da smo na ovom planu ipak počeli raditi pomake. Počeli smo raditi pomake, ja sam spomenuo i za naše prethodnike da je bilo pojedinaca koji su to htjeli rješavati, žao mi je što se nisu uspjeli nametnuti onoj prethodnoj Vladi, mislim onoj prije Oreškovićeve Vlade, na Vladu SDP-a, mi smo to počeli kompenzirati i danas imamo kulminaciju privremenu u ovom prijedlogu Zakona o nestalima. Ja sam uvjeren da svaka hrvatska vlast mora biti predana i da će biti predana rješavanju ovog pitanja, bez ovog pitanja nema mira u RH, nema ni pomirenja između RH i Srbije, a nema ni članstva Srbije u EU.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Stevo Culej, izvolite kolega Culej.
Poštovane kolegice i kolege, počet ću ovu raspravu na način da kažem da je istina voda duboka iz pjesme jedne nama poznate. Zašto krećem na taj način? Pa zato što sam u ovom HS upriličio više izložbi povodom događanja u Borovu Selu 2.5. i ratnog zločina koji je tamo počinjen. Isto tako upriličio sam izložbe povodom pada Vukovara i naravno, kao i tada na izložbama, tako i sada vidim da nema većine koju uopće ni ova tema ne interesira, e zato je istina duboka. Kontrolori prošlosti kontroliraju sadašnjost, a kroz svoja djelovanja planiraju nam kontrolirati i budućnost. Oni koji su kontrolirali prošlost na način da su 46.-te, 50.-te i 64.-te istraživali žrtve rata i poraća, ali samo jednih, a to su pobjednici u drugome ratu, doćim ih žrtve onih koje su pobili uopće nisu interesirale. Mi radimo jedan veliki iskorak, mi radimo iskorak da nas sve žrtve jednako interesiraju i da se utvrde činjenice o tim žrtvama koje su nestale. Nestale žrtve, kada otvorite ovu MUP-ovu tražilicu nestali, onda vam se tamo može pojaviti ispao je iz vlaka, odlutao od kuće, nestao u nepoznatom smjeru i nestao Mirko Gombić, nestao Martinović Zlatko. Ali znate u čemu je razlika između svih tih nestalih? Ovi koji su nestali i kaže odlutao od kuće, isto se vrednuje kao Mirko i Zlatko. A znate u čemu je razlika u njihovome nestanku? Ovi koji su nestali, nestali su u mirnodopsko vrijeme i pod kontrolom g. Bauk, a ovi Zlatko i Mirko o kojima ja govorim, oni su nestali na način Komanda jedinica Negoslavci, potvrda kojom se potvrđuje da crevar Nikole Marko je ovlašten od navedene komande da može da preuzme zatvorenike i to Gombović Mirka i Martinović Zlatka od stane Veleprometa Vukovar, ovlašćenje je dao major Veselin Šljivančanin. U tome je razlika kada govorimo o nestalima. Onaj tko nam kontrolira prošlost, sadašnjost, na ovaj način nestali, dal će nam kontrolirati i budućnost? Jer ja želim da kad ukucam nestali, da vidim zašto je tko i gdje nestao, pa da se vidi da je dr. Šreter nestao u logoru Bućje, da se vidi tko je tamo bio angažiran da ga ide spasiti, da se vidi uloga tih istih ljudi koji ovdje u HS sa takvom patetikom prema svim žrtvama i mene su ganuli, suza mi krenu, govore zabrinuto, tiho, umilno. Zbog čega? Je li to njihova istina i prijetvornost o suradnji u pronalasku onih koji su nestali? Kažu, hrvatsko i srbijansko pravosuđe surađuje. Pa naravno da surađuje. Ali na koji način surađuju? Dakle, potvrda o izvođenju Mirka i Zlatka iz Veleprometa koju čini Crevar Marko. A Crevar Marko začudo je i optužen i kod nas i u Srbiji, od njihovog pravosuđa, ali na koji način? Optužnica tereti Crevara da je kao bivši pripadnik TO Vukovar u Prihvatnom centru Sremska Mitrovica tijekom ispitivanja mučio ratne zarobljenike dvojicu branitelja u Sremskoj Mitrovici u logoru, a oni ne priznaju logore nego sabirne centre. On je optužen za mučenje, a za odvođenje ovo dvojice netko nije radio svoj posao. Ali, slučajno sam ja došao do tog podatka. I morat ću ubrzati, kratka je minutaža. Gledajte ovako. Usmrćeni policajci u Borovu Selu, 12 policajaca. Imenom, prezimenom, adresom. Njih 12. Usmrćeni mještani u Borovu Selu nesrpske nacionalnosti, njih 20. Među njima Štefanić Bernardica i Štefanić Martina, baka i unuka od 5 godina. Ubijene su 92.-e u svojoj kući. U to vrijeme 92.-e komandant štaba teritorijalne obrane je bio Radenko Alavanja koji je po zapovjednoj odgovornosti vjerojatno imao neki nadzor ili nije, ali on je oslobođen od našega pravosuđa, a ja sam zbog spominjanja i tiskovne koju sam dolje upriličio čak i bio malo ukočen. Niti su me mediji prenijeli, a neki su rekli, nemoj optuživati pravomoćno oslobođenoga, kako kažeš ratnog zločinca na javnome mjestu da ne bi te tužio. Još samo da me i tuži i to mi fali. Komandant štaba te obrane Borova Sela. Usmrćeni zarobljenici u Borovo Selo nakon pada Vukovara, njih 21. 43 sa drugom stranom. Usmrćeni zarobljenici dovedeni u Borovo Selo sa drugih područja RH. ... [[Govornik se ne razumije.]] njih trojica. Usmrćeni zarobljenici dovedeni u Borovo Selo sa drugih područja Erduta i Srbije. Zamislite, oni iz Srbije dovode, u Srbiji uhićene ljude i ubijaju ih na našem teritoriju. Čak i svoje. A onda se dogodi to da hrvatsko pravosuđe kaže, g. Pucelj iz Vukovara, ratni zarobljenik 18.11., policija je od mene tražila dokaze protiv Merčepa. Oni ne ispituju njega o onome što je on saznao u logoru dok je bio u Sremskoj Mitrovici s ... [[Govornik se ne razumije.]] nego što on zna o Merčepu. Pa što ga niste pitali što on zna iz logora? Što je čuo, što je vidio? To nikome nije bitno, bitno je što Merčepu se može napakovati. I to kaže, 18.11.1970. je on rođen, 18.11., pa on je svoj rođendan proslavio na pad Vukovara. Zamislite kako mu je bilo lijepo. Itd., itd. Za sve to u Borovu Selu što se dogodilo, kaže, mučio ranjene hrvatske policajce u Borovu Selu, osuđen na 3,5 godine, smanjeno na 3 zbog stare majke, teške financijske situacije. Mi smo našli sve moduse kako Merčepu da napakujemo zapovjednu odgovornost. Zbog nečinjenja. Nije spriječio svoje suborce u nekim nedjelima. A za ovoga nismo našli nijednu otegotnu okolnost za 83 ubijenih u školi osnovnoj Božidara Maslarića u centru sela. Ni jednoga. A za ovoga koji je oslobođen, našla se izlika, da eto, u inkriminirano vrijeme JNA imala nadzor nad tim područjem, zaboravljajući da je Štefanićka sa unukom ubijena 92.-e i oni koji su prije, od 91.-e ubijeni do pada Vukovara, a i u mirnoj reintegraciji. I zašto sam rekao kontrolori prošlosti, sadašnjosti i budućnosti? Jer upravo ga gledam i ja znam što će govoriti u svojemu nastupu. Jedan od kontrolora prošlosti koji je preložio u vrijeme Ivice Račana suspendiranje Komisije za istraživanje žrtva rata i poraća II. Svj. rata. Da se ne bi saznalo ono što piše Roman Leljak u svojoj knjizi do kojih se istraživanja došlo sondiranjem terena 64.-e. Koji su rezultati u Jasenovcu i Gradini? Kontroliranje prošlosti iz samo jednog razloga. Da bi nam mogli i dan danas mantrati, lagati, varati i držati nas na kratkom lancu. Neopravdano. S kojim ciljem, meni je jasno, ne znam da li je vama jasno. Hvala lijepa.
Na vaše izlaganje imamo 2 replike, prvi je kolega Pernar, izvolite kolega Pernar.
Uvaženi zastupnici, kolege i kolegice. G. Culej, citirali ste na početku vašeg govora pjesmu Miroslava Škore, istina je voda duboka, te stihove, međutim upravo je Miroslav Škoro vratio nedavno iskaznicu člansku HDZ-a uz riječi da jednostavno tu politiku HDZ-ovu ne može podržavati. Kaže ovako, vidio sam da je politika iz brige za opće dobro postala skrb za vlastiti probitak i zbrinjavanje političkih istomišljenika. Potom kaže dalje, ljudi se iseljavaju iz Zagore, Like, pa i Zagreba. Ljude je uhvatila apatija i to je grozno. To za mene nije normalno i mislim da svatko kome je to normalno ima određenih problema. Kazao je Škoro, aludirajući na premijera Plenkovića koji uporno izjavljuje da se radi o normalnom procesu i da smo upravo zato i ušli u EU. G. Culej, više je ljudi napustilo Hrvatsku zbog HDZ-ove politike nego zbog srpske agresije [[Upadica: Hvala. a vi se onda pitajte tko je već problem za Hrvatski narod. …]] Upadica Hajdaš Dončić: Vrijeme. Odgovor./… Hvala.
Izvolite.
Kolega Pernar, ja ću ti se pohvaliti, vam i moj sin je otišao u Njemačku prošle godine. Znate zašto? Zato što se prošlost nije mogla kontrolirati na istinit način, nego zato što oni koji su kontrolirali prošlost su uspjeli svu svoju familiju i potomke uhljebiti u Hrvatskoj. Zbog toga su svi naši otišli, zbog onih kreatora ekonomije i politike, a HDZ-ovu knjižicu mislim da ste vratili i vi. A ja gdje god sjedio i sa kojom knjižicom bio pokušat ću kontrolirati situaciju na onaj način na koji ja znam.
Hvala. Sljedeća replika kolega Mišić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Culej, spominjali ste nestale u Borovu Selu njih 83 nitko nije pokušao da nađe. Sjetimo se ubijenog Zeca naravno što nitko ne može to opravdati, ali svi su se digli da to pronađu. Ovih 83 nisu bili suradnici. On je bio njihov suradnik i zato su ga tražili i pronašli. Zašto u Hrvatskoj pravosuđe nije odradilo neke stvari, to možemo samo pretpostaviti. Ne vjerujem da nisu znali, ne vjerujem da nisu htjeli, ne vjerujem da nisu stručni ali nisu htjeli naravno. Istina doći na svoje od 45. do 95. ide u vrlo, vrlo teškom na vrlo teškom putu. Naravno kada bi svu istinu izbacili na vidjelo ova država Hrvatska bi bila sasvim drugačija. Bila bi i pravna, i poštena, i uljudna i nikada naša djeca ne bi odlazila van.
Hvala. Odgovor izvolite.
Mali ispravak. 83. ih je usmrćeno u Borovu Selu, a među njima sve zajedno ima i koji su i nestali. Ali zbog čega se ne utvrđuje istina? Pogledajte samo jedan primjer suradnje i na koji način se izvrće istina. Znači, traži se Veljko Malić ime Gojko, Gornje Obrežje, Pakrac, srpska žrtva rata i poraća na području Hrvatske i bivše republike Srpske Krajine u periodu od 90. do 98. godine, upitnik o žrtvi i kaže ovako: „A stvarno Malić Veljko 57. iz Gornjeg Obrežja pripadnik Specijalne milicije SAO Krajine izvršio je samoubojstvo. Izbor 17. 1. 94. Dnevnik događaja u SM Okučani, strana 272., strana 281. Pohranjen u Hrvatski memorijalni dokumentacijski centar Domovinskog rata Republike Hrvatske.“ To je istina Save Štrbca na koji način oni fingiraju povijest.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Željko Raguž. Izvolite kolega Raguž.
Dopredsjedniče Hrvatskoga sabora, zamjeniče ministra, pomoćniče ministra sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Prijedlog zakona koji je pred nama je veliki iskorak u ovoj oblasti u Republici Hrvatskoj koji je sublimirao sva iskustva koja su do sada stečena radom Uprave za zatočene i nestale u Republici Hrvatskoj, ali isto tako i iskustva susjednih država koja su regulirala ovu oblast zakonima, Bosna i Hercegovina 2004. i Srbija 2012. godine. Ona su također imala tijela slična Republici Hrvatskoj koja su djelovala prije donošenja zakona. Danas smo mogli čuti kako smo nezadovoljni rezultatima rada Uprave za zatočene i nestale u Republici Hrvatskoj, kao što smo mogli čuti da smo nezadovoljni i učincima rada različitih komisija koja su se bavila istraživanjima i Drugog svjetskog rata u Republici Hrvatskoj. To su neozbiljne ocjene koje ne uvažavaju znanstvena istraživanja u ovoj oblasti i koji ne cijene vrlo složen, kompleksan rad u ovoj oblasti i u Republici Hrvatskoj i u susjednim državama. Naime, valjalo bi priči ovoj oblasti na način da se ima u vidu činjenica da je mir na prostorima država zahvaćenih ratom najveća vrijednost koju treba održavati, njegovati, razvijati sa narodima i državama sa kojima se bilo u sukobu. Ako smo više puta danas čuli kako su primjeri Francuske i Njemačke dobri primjeri za zemlje Europske unije, onda bi se sa tim načelom trebalo pristupiti i posljedicama rata u Republici Hrvatskoj i susjednim državama. Naravno neće to sigurno dati rezultate koje neki očekuju, ali u odnosu na činjenice broja nestalih iza Drugog svjetskog rata i u sličnim ratovima sigurno se može konstatirati da su rezultati rada Uprave za zatočene i nestale Republike Hrvatske impozantni i da treba nastaviti u tom pravcu djelovati. Ključna pretpostavka za veće učinke u ovoj oblasti je suradnja sa nadležnim institucijama ne samo u Republici Hrvatskoj, već i u susjednim državama naravno potičući i koristeći alate koji se inače koriste u međunarodnim odnosima popularno nazvanim dakle „alatom mrkve“, „alatom batine“ pa se ja neću ponavljati jer je o tome dovoljno bilo riječi. Ali ključni kriterij koga treba imati u vidu je jednak pristup dakle svim žrtvama rata i u Republici Hrvatskoj i u susjednim državama, ali isto tako jednak pristup u jednoj drugoj važnoj oblasti koja je ključna također posljedica rata i koja doprinosi uspostavi pomirenja procesuiranje ratnih zločina. Mi smo jučer u Hrvatskom saboru mogli čuti jedan jednostrani pristup kome je povod bilo jedno predavanje dakle gdje se ističu žrtve na jednoj strani, na bošnjačkoj strani istodobno se nemaju u vidu, odnosi prema srpskim žrtvama, bilo da se radi o BiH ili RH, a također niti hrvatskim žrtvama upravo na lokacijama koja je korištena u jučerašnjem izlaganju kolege Mrsića. Naime, mi Hrvati u BiH suosjećamo sa svim žrtvama neovisno da li su one bile na hrvatskoj, srpskoj i bošnjačkoj strani, ali smatramo neprimjerenim isticati žrtve Ahmića, 116 žrtava sa kojima suosjećamo, a ne imati u vidu i ne poznavati činjenicu da u toj općini, u Vitezu, u središnjoj Bosni, u ratu tijekom 1993.g. su stradale i 653 osobe hrvatske nacionalnosti. Dakle, bez toga jednakog pristupa žrtvama, niti ima povjerenja, niti ima pomirenja, niti vrijedi govoriti u javnim prigodama kako i ovdje u HS jer to samo doprinosi daljoj eskalaciji nepovjerenja odnosno, rekao bi čak i razvijanju mržnje. Ako se pristupa ovoj oblasti na politikantski način, kako je to juče učinjeno u HS, onda ne možemo očekivati rezultate u suradnji sa susjednim državama. Nama su prijatelji, dakle, u BiH oni koji na jednak način gledaju posljedice rata u BiH, na jednak način pristupaju žrtvama. Cijenim da je to također potrebno i u RH. Institucije RH koje se bave pitanjima posljedica rata u RH, sigurno su učinile puno i mogu biti primjer i susjednim državama. Ja sam optimista da će u narednom razdoblju biti i rezultata više u oblasti po pitanju nestalih, ako se ova neka načela koja sam spomenuo, budu primjenjivala u praksi, u radu institucija RH jer ovo pitanje je interdisciplinarno i podrazumijeva suradnju više ministarstava i više državnih institucija. Vjerujem također da politička javnost u RH prepoznaje politiziranje i koga smo i danas slušali u HS gdje se određeni broj kolega nastoji i na ovom jednom složenom pitanju, teškom pitanju, dakle, pitanju nestalih osoba, dodvoravati nekakvom zamišljenom svom biračkom tijelu. To nije potrebno po ovom pitanju, ali isto tako cijenim i pozdravljam sve one ocijene koje su kazane u pravcu da se oko ovoga zakona ga treba postići konsenzus i da ovo pitanje nadilazi politiziranje i političke rasprave među strankama u političkom životu RH. U tom pravcu sigurno treba naglasiti da je dobro da su u ovom zakonu uvedene i sankcije odnosno prekršajne mjere za osobe koje ne pokazuju elementarnu suradnju, ne samo, dakle, u pravcu traženja nestalih, već i u smislu uvažavanja institucija države RH. Isto tako bi bilo dobro razmisliti do drugog čitanja i sa konkretnim prijedlogom mjera poticanja osoba za suradnju u smislu nagrade koje doprinose traženju nestalih u RH i razvijanju suradnje sa državama i institucijama drugih susjednih država koje također mogu doprinijeti rješavanju pitanja nestalih u RH. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo dvije replike, prvi je kolega Božo Ljubić, izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, kolega Raguž, vi ste, dakle, na jedan vrlo dobar način istakli važnost, dakle, uvažavanja piateta prema svim žrtvama, dakle, koje u RH prema svim nestalima, ali isto tako suradnju sa susjednim državama na način da sve žrtve, da tako kažem, i svi nestali budu poznata njihova sudbina njihovim obiteljima. S druge strane, Domovinski rat, dakle, Hrvata na ovim prostorima je neodvojiv i kad je u pitanju RH i kad je u pitanju BiH i upravo, dakle, boli činjenica da je ovdje u HS, što zbog nepoznavanja, što zbog loših namjera se zapravo na različiti način vrednuju odnosno ocjenjuju žrtve Hrvata u BiH. Ja ću samo podsjetit ovdje na 21 zarobljenika iz logora u Bugojnu koje je poznato tko ih je odveo, ali nije poznato gdje, ni kako su završili. Nepoznata je sudbina generala Šantića, dakle, sve [[Upadica: Vrijeme]] su te stvari ovdje [[Upadica: Hvala]] su malo poznate [[Upadica: Kolega]] s druge strane ističu se druge stvari.
Hvala. Izvolite odgovor.
Ponovit ću ono što sam kazao, dakle, jednak pristup žrtvama cijeneći na isti način i srpske i bošnjačke i hrvatske žrtve doprinose miru i u BiH, ali isto na taj način se može pristupiti pitanju žrtava i nestalih i u javnosti RH. Dakle, svi oni koji pozivaju na načela humanizma kada ističu žrtve na jednoj strani, moraju biti spremni i upoznati se sa žrtvama na drugim stranama, pa ćemo onda na taj način doprinijeti miru i suradnji u ovoj oblasti.
Kolega Reiner izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče HS. Kolega Raguž, vi ste dobro istakli jedan cijeli niz elementa vezanih uz to i slažem se s vama da kritike da nije dovoljno učinjeno, zapravo ne stoje. To je vrlo složen zadatak i čini mi se da on ide u dobrom smjeru, vjerojatno će to potrajati još dosta dugo vremena i zahtijevati suradnju druge strane. No, ono što bih istaknuo činjenica je da je na tom području napravljeno neusporedivo više negoli na jednom drugom području koje bi također bilo vrlo važno za mir, stabilnost u RH, a to je područje žrtava Drugog svjetskog rata i neposredno nakon Drugog svjetskog rata gdje postoji jedan nevjerojatni disbalans u tome gdje znanost nije prepuštena uopće da procijeni objektivno broj žrtava jedne, druge, treće, koje god strane [[Upadica: Hvala vam.]] nego se oko toga stvaraju mitovi koji se provlači [[Upadica: Kolega, hvala.]] do dana današnjeg.
Izvolite, odgovor.
... [[Govornik nije uključen.]] nestale u sektoru žrtava II. Svj. rata, također je napravljeno dosta. O tome danas nije bilo govora, ali sigurno i ta dimenzija uspjeha rada Uprave za zatočene i nestale je činjenica koju treba istaknuti u HS-u i ne praviti u političkoj javnosti RH opstrukcije kada je pitanje žrtava II. Svj. rata spominjano u javnosti i u radu Uprave za zatočene i nestale.
Hvala. Izvolite kolega Đakić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Raguž, lijepo ste opisali i pozvali da ovaj zakon stvarno ne treba politizirati, nego ga treba donijeti jednoglasno u ovom HS-u kako bi doprinio daljnjem pronalasku nestalih osoba, satisfakciji tih žrtava, ali jednako tako, spomenuli ste i prekršajne odredbe koje se ... [[Govornik se ne razumije.]] primjenjivati i na fizičke i na pravne osobe i na fizičke osobe u pravnoj osobe koje neće dostaviti podatke ili skrivaju podatke, pa tako vjerujem da oni koji su bili organizatori logora, organizatori neprijateljstava, organizatori pobune, a znaju i imaju informacije, a ne žele izaći s njima. Recimo, kao u slučaju doktora Šretera, logora u ... [[Govornik se ne razumije.]] kao i niz drugih stratišta na kojima su se dogodile strašno ogromne žrtve, nužno je da promisle prije nego se ovaj zakon donese i jasno prokažu gdje su sahranili ili gdje su zatrpali [[Upadica: Hvala vam.]] one koje su pogubili.
Izvolite, odgovor.
Pa upravo ove prekršajne odredbe smatram najvrjednijim dijelom, dakle u prijedlogu zakona, što će sigurno potaknuti i druge ustanove u RH koje interdisciplinarno sudjeluju u rješavanju pitanja nestalih i primjena upravo ovih prekršajnih odredaba, potaknut će i pojedince u RH da pokažu veći stupanj suradnje sa nadležnim državnim institucijama u traženju nestalih.
Hvala.
Sada ćemo se vratiti na točku, a to je Prijedlog zakona o osobama nestalim u Domovinskom ratu na pojedinačnu raspravu, pa će prvi govoriti poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Mislim da se ovim zakonom miješaju dvije stvari koja zapravo jedna s drugom nemaju nikakve veze. Pitanje nestalih je humanitarno pitanje i njega svakako treba nastojati riješiti. To je prije svega diplomatsko pitanje. To je pitanje za ministricu vanjskih poslova, a ne za ministra branitelja, jer sumnjam da ministar branitelja tu nešto može puno učiniti. Stvar je diplomacije, stvar je predsjednice Republike, stvar je predsjednika Vlade i stvar je ministrice vanjskih poslova da u kontaktu sa drugom zemljom susjednom zemljom s kojom smo bili u ratu riješi pitanje nestalih osoba. To može, to zahtjeva i druga strana. Dakle nije točno da samo Hrvatska od Srbije traži da riješi pitanje nestalih, nego i Srbija od Hrvatske traži da to pitanje riješi jer se ne zna sudbina oko 700 Srba stradalih u Domovinskom ratu. Ja ne vjerujem da Hrvatska ima nekakav interes da istinu o tih 700 nestalih skriva. To naprosto ne mogu vjerovati. Vjerujem da ne zna za njihovu sudbinu, da im ne može ući u trag o njihovom stradanju, ni o tome gdje su završila njihova tijela, jer je očito da su svi ti nestali ljudi davno mrtvi i na jednoj i na drugoj strani. Prema tome, to je humanitarno i diplomatsko pitanje. Tajiti sudbinu nestalih je barbarski čin potpuno neshvatljiv. To je dokaz nedostatka bilo kakvog pijeteta. Pa da odmah odgovorim i kolegi Ragužu koji me ovdje napao. Znate da je bilo koji od tih zločinaca iz Viteza i drugih mjesta koji su ubijali hrvatsku djecu tamo došao ovdje držati predavanje, ja bih isto govorio za ovom govornicom. Prema tome, ubiti nekoga, pa sada u ratu vojnika ili ubiti civila je različita stvar. Ali te nestale, te mrtve osobe zalažem se da se njihova sudbina otkrije koliko je to moguće i da se ti podaci razmjene koliko je to moguće. Dakle, po kriteriju ovoga zakona s obzirom da i Srbi traže 700 svojih Hrvatska nikada ne bi mogla ući u Europsku uniju, nikada, dok ne riješi pitanje svih tih nestalih. Ušla je jer to nije kriterij za ulazak u Europsku uniju. Interes Hrvatske je da se granice Europske unije pomaknu na istok, da uđu i Bosna i Hercegovina, da uđe i Srbija, da uđe i Makedonija to je interes, Kosovo da uđe to je interes Republike Hrvatske. Zašto? Pa zato što bi se proširilo tržište pa barem na područje bivše Jugoslavije. Inače ćemo ostati među najgorima u Europi, a samo dvije zemlje su lošije od Hrvatske u Europskoj uniji po BDP-u. Mi smo na dnu, umjesto da se vodimo vlastitim interesom da se to, da se Europska unija proširi na istok da povećamo svoje tržište, da imamo gdje izvoziti svoje proizvode mi se prijetimo da im nećemo dopustiti ulazak. Radimo protiv vlastitog interesa. Što o tome kaže genijalni Dežulović? Kako on opisuje Hrvatsku? Zemlja sa najljepšom obalom u Europi zarađuje od turizma koliko i Austrija od Mozart kuglica. Zemlja sa najplodnijom zemljom istočno od Dunava koja hranu uvozi iz Republike Srpske. Zemlju sa stoljetnom tradicijom brodogradnje i pomorstva odavno su pretekle države koje nisu bile ni otkrivene kada su dubrovačke galije plovile oceanima. Zemlja čija su vina pili Julije Cezar i Franjo Josip, a danas dobra vina kupuje u Sloveniji. Zemlja čiji su ribari pokrivali pola svjetskog tržišta sardina, danas srdele uvoze iz Maroka. Na kraju krajeva, zemlja s prvim masovnim antifašističkim pokretom u svijetu je tek opskurna polufašistička državica nalik na … [[ne razumije se]] ,… kakvog sa stajališta u Leipzigu. Dakle, o čemu mi to, o čemu mi to danas govorimo? Kako spriječiti susjeda da uđe Europsku uniju? Što je u našem nacionalnom, državnom interesu? Mi 4 milijuna kuna dajemo mostarskoj bolnici i milijardu kuna Katoličkoj crkvi, a građani moraju skupljati novac za liječenje bolesne djece. Baš me zanima koliko je Kaptol dao za ovu malu bolesnu Milu za koju su građani skupljali novac. Jeste li vi kada čuli da se u socijalizmu skupljao novac da se liječe bolesna djeca? Ne. Liječila su se. Onaj tko se nije mogao liječiti u Hrvatskoj, liječio se o državnom trošku, o trošku HZZO-a u inozemstvu. Ali tu sramotu, tu sramotu socijalizam nije dopustio. 4 milijuna za mostarsku bolnicu se ima, milijarda za Katoličku crkvu se ima za to da organizira predavanja ratnih zločinaca, za to se ima, ali za bolesnu Milu se nema. To građani moraju skupljati po 10 ili po 20 kuna koliko mogu, to je danas Hrvatska. O tome ovaj zakon.
Hvala. Imamo više replika. Prva je poštovane zastupnice Petrijevčanin-Vuksanović. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Stazić ne slažem se da je pitanje nestalih u Domovinskom ratu samo humanitarno pitanje jer nismo mi bili u ratu kako vi kažete, nego je Hrvatska bila napadnuta od strane Srbije i JNA i to svi dobro znamo i ne možemo tako paušalno govoriti. Nije to samo humanitarno i diplomatsko pitanje kako vi kažete. To je među ostalim i humanitarno i diplomatsko pitanje, ali to je u ovom trenutku manje važno. I ne podržavam govor u kojem se minorizira agresija na Republiku Hrvatsku i umanjuju žrtve. Zašto? Pa zato što obezvrjeđivanjem ovih obilježja domovine i svega ovoga zapravo obezvrjeđujemo mi sebe sami.
Odgovor poštovanog zastupnika Stazića.
To jest humanitarno pitanje i jest civilizacijsko pitanje jer kao što sam rekao samo barbari, samo barbari ne poštuju mrtve pa čak i onda kada su bili na protivničkoj strani pa čak i onda kada su bili agresori. Otiđite na Mirogoj. Imate groblje uređeno vojnika Wermachta veliko groblje sa obilježenim imenima. Nije napravljeno, napravljeno je prije 90-te. Napravljeno je za vrijeme socijalizma. Zašto? Zato što je to shvaćeno kao humanitarno pitanje. Bili su agresori. Ovdje su poginuli ali su dostojno sahranjeni sa obilježenim grobovima. Zašto? Jer smo se ponašali civilizirano.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Raguža.
Kolega Staziću, nemate jednake kriterije. Vama smeta jedno predavanje. Javna je stvar, vi ste to mogli znati nakon što su dva zapovjednika bošnjačke vojske Armije Bosne i Hercegovine presuđena na Haškom kaznenom sudu kao ratni zločinci jedan od njih zapovjednik 7. muslimanske brigade imenovan je 2012. za predsjednika Upravnog vijeća Fakulteta političkih znanosti u Sarajevu i Fakulteta prirodno-matematičkih znanosti. U to vrijeme ste vi i vaša stranka davali potporu takvima u političkom životu Bosne i Hercegovine protiv legitimnih predstavnika hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini.
Odgovor poštovanog zastupnika Stazića.
Ja ne živim u Bosni i Hercegovini. Ne dolazim odande kao vi. Vas su ovdje u Hrvatski sabor poslali iz Bosne i Hercegovine. To je uzvratna nagrada za ono koliko Hrvatska daje Bosni i Hercegovini u novcu to ste vi. Da živim tamo, ja bih se protiv toga pobunio da bilo koji ratni zločinac zauzima bilo kakvu funkciji u državi u kojoj živim. Ali meni ovdje smeta što se to događa ovdje u Hrvatskoj koja je moja zemlja, da se popovi cmaču kada haški osuđenik dolazi u Zagreb, cmaču se s njime, jer sramote i Katoličku crkvu i mene i moju zemlju. A vi ste se trebali tamo pobuniti protiv toga, ali šutili ste, šutili ste. Vjerojatno ste gledali svoj osobni interes?
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Steve Culeja.
Uvaženi kolega Staziću, zbog čega ste predložili da se suspendira Komisija za utvrđivanje žrtava rata i poraća to je pitanje broj jedan? I da li vam je poznata priča iz javnog pogovora iz Podvinja kod Slavonskoga Broda o pokojnom svećeniku Živkoviću koji je isto nestao u Podvinju nakon Drugoga svjetskoga rata to je broj dva? A treće, konstatacija je ta da je Tito humanitarac veliki posebno prema Nijemcima koje je potjerao iz Hrvatske pravio Wermachtovim vojnicima groblje ali sa novcima koje je dobio višekratno za ratnu odštetu za štetu.
Odgovor poštovanog zastupnika Stazića.
Da, točno je. Ja sam bio predlagatelj zakona da se ukine famozna Vukojevićeva komisija i taj zakon je prihvaćen. Znate vi zašto sam predložio ukidanje te komisije? Jer je podnijela Izvješće Saboru u kojem je napisala da je u Jasenovcu poginulo 112 ljudi, to je bio zaključak te komisije. Takav revizionizam kao što je ta Vukojevićeva komisija radila je nečuvan, neviđen, neviđen, to nije bila nikakva komisija, nikakva i ona ništa nije istraživala, ona je napisala izvješće puno laži, to izvješće je bilo bezobrazluk i to izvješće HS nije prihvatio, ali je prihvatio moj prijedlog zakona da se ta, takva komisija, čuvena Vukojevićeva komisija, ukine. I na to sam ponosan.
Povredu Poslovnika dignuo je poštovani zastupnik Stevo Culej. U čemu je povrijeđen?
Čl. 238. vrijeđanje uvažene komisije za utvrđivanje žrtava rata i poraća i ta komisija je došla do zaključka, do isto kako ga je došla komisija 46.-te, 50.-te i 64.-te.g [[Upadica: čl. 238. ne govori o tome, o vrijeđanju komisije, prema tome…]] bitno da sam rekao [[Upadica: …nije, nije povrijeđen Poslovnik]] i svećenika Živkovića mi niste objasnili pitanje.
Molim vas, ovako, idemo dalje, samo vas ja lijepo molim, držimo se striktno teme i prijedloga Zakona o osobama nestalim u Domovinskom ratu. Krenulo se pričati o svemu i svačemu, nažalost, i vrijeđanjima itd., ja vas molim ajmo se držati teme. … [[Upadica iz Sabornice se ne čuje]] molim vas, nemojte i boje. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Marka Vučetića.
Zahvaljujem. Poštovani kolega u ovom prijedlogu zakona radi se o dvije istine i dvije razine istine. Prvo je individualna istina i drugo je povijesna. Individualna istina uglavnom o svakom čovjeku stane u dvije rečenice i dva ključna pojma, a to je da je rođen i da je umro i gdje je rođen i gdje je umro. Ovaj zakon svakoj individualnoj egzistenciji daje upravo ovu individualnu istinu, a povijesna istina je istina o Domovinskom ratu. Domovinski rat je jedan od utemeljujućih čina RH i zbog toga bi bilo pogrešno da se ovaj zakon, kao što su neki predlagali, zove o osobama koje su nestale u velikosrpskoj agresiji jel bi to značilo da je velikosrpska agresija utemeljujući čin RH ili da ima nekakav povijesni značaj. Nema. Ono što je pozitivno u RH suvremeno je Domovinski rat, a istina o individualnim žrtvama, neovisno s koje strane dolazi je u prilog istini o Domovinskom ratu.
Poštovani zastupnik Stazić odgovor.
Pa ja ne mogu, nego se u potpunosti složit s vama, stvarno postoji individualna istina i postoji povijesna istina. Povijesna istina o agresiji na RH je nedvojbeno utvrđena, ovdje nemamo šta dalje raspravljati, ali pitanje individualnih istina ne smije biti zapreka, uteg RH da radi protiv vlastitih interesa, što ovaj zakon predlaže i zato mislim da je on štetan. Individualne istine o nestalima se nikada neće doznati do kraja, ne zato što netko neće da se dozna, nego zato što je to nemoguće utvrdit, nemoguće, nemoguće je pronaći svakoga stradaloga. Nažalost, to je tako, ja bih volio da je to moguće, ali zbog nemogućnosti utvrđivanja tih individualnih istina [[Upadica: Hvala]] ne treba štetiti RH.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Bože Ljubića.
Kolega Staziću, nakon vašeg toksičnog govora, trebalo bi mi puno više vremena, nego mi je na raspolaganju, da detoksiciram javni prostor. Međutim, reći ću samo dvije stvari. Prvo, povijesna je istina da je RH bila žrtva velikosrpske agresije, prema tome, ne primjereno je stavljati u istu ravan kad je EU u pitanju, RH i Srbiju glede nestalih, ali sve nestale, bez obzira na vjeru i naciju, treba na isti način tretirati. S druge strane g. Staziću, u Mostarskoj bolnici se također liječe hrvatska djeca, pa i ona iz RH. Kolega Staziću, na Mostarskom sveučilištu se također školuju hrvatska djeca, pa i preko 20% građana RH. A što se tiče, dakle, zločina u Središnjoj Bosni, dakle, jedna legitimna akcija se izopačila u jedan zločin u Ahmićima za kojega su presuđeni i izravni počinitelji i po zapovjednoj odgovornosti. Međutim, za zločine u Križančevu selu, Buhinim kućama, Vitezu gdje su djeca stradala na igralištu, nisu presuđeni ljudi i tu stvar treba također spominjati ovdje, a ne zaboravljati i ignorirati.
Odgovor poštovanog zastupnika Stazića.
Pa što ja imam s tim što ti zločinci nisu presuđeni? Pa trebalo im je suditi u BiH odakle vi dolazite. Jeste podigli vi kaznene prijave protiv njih, tamo na bosansko-hercegovačkom sudu, jel jeste ili niste? Niste, jer je jedno biti izabran u BiH, doć tu u HS i solit meni pamet, a drugo je djelovati tamo, gdje ne djelujete, a gdje ste trebali djelovati jer svaki je zločinac, bez obzira s koje strane bio zaslužuje da mu se sudi i da ga se kazni i nemojte meni, nemojte meni insinuirati da ja nečije zločine branim, oduran mi je svaki i svaki taj zločinac je trebao biti osuđen, ali to je vaša stvar, vaša Ljubiću, ne moja.
Slijedeće replike poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani kolega Staziću, nikako se ne mogu složiti s vašim ocjenama da je RH interes proširenje EU na Srbiju, to jest hrvatski interes ako se Srbija demokratizira, ako uspostavi europska mjerila pravne države, ako privede zločince pravdi, ako obešteti žrtve, tada hrvatski interes može biti pristupanje Srbije EU, u nijednom drugom slučaju. Ako vi smatrate da se ovakva Srbija sa Vučićem ne treba demokratizirati, da ne treba uspostaviti europske pravne norme, da ne treba zločince privesti pravdi, da ne treba obeštetiti žrtve i da bi im ja zbog toga trebao aplaudirati i željeti da takva Srbija uđe u EU, to od mene gospodine Staziću nećete dobiti. Hvala.
Poštovani zastupnik Stazić.
Kad će i kakva Srbija ući u EU o tome će odlučivati članice EU i moraju donijeti jednoglasnu odluku, a ja vas uvjeravam da vi sebe precjenjujete. Ako Hrvatska bude jedina zemlja koja se bude tome protivila e neće biti, neće biti tako, neće biti tako, jer Hrvatska je naučila da se klanja EU, Hrvatska donosi zakone po direktivama EU, Hrvatska nije uopće samostalna država od kada ušla u EU, Hrvatska radi po diktatu EU, pa će i u ovom pitanju raditi po diktatu. A vi ako mislite da će vaš glas u tome nešto značiti vi se grdo varate.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Josipa Đakića, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, državni tajniče, pomoćniče, suradnici, evo u ovoj pojedinačnoj raspravi želim naglasiti da do sada ne postoji jedinstveni i sveobuhvatni pravni okvir koji bi ovu definiciju, kolega Staziću mogli ste ostati imam i za vas nešto u pojedinačnoj raspravi. Traženje nestalih osoba, idete koje groblje preorat možda, znači traženje nestalih osoba do sada je rađeno i napravljeno je dobar i veliki posao no međutim stalo se je i treba pravnim okvirom regulirati kako bi naši susjedi i komšije znali da postoji zakonski okvir u RH iz kojega se crpe mogućnosti suradnje, otkrivanja i dostojanstvenog sahranjivanja osoba koje su nestale u Domovinskom ratu, da li vojnici, civili, agresori ili bilo tko drugi. Vjerujem da ovakvim pravnim okvirom kakav je predložen ovom domu sigurno ćemo uspostaviti i suradnju koja definirana i kroz posebne mjerila i kriterije koje je Vlada RH i Ministarstvo vanjskih poslova još 2006., 2016. godine u 7. mjesecu stavilo pred Europsku komisiju u pogledu otvaranja Poglavlja 23., 24. za pregovore sa Republikom Srbijom. I neće Republika Srbija zatvoriti pregovore u tim poglavljima dok ta definirana, posebna pravila i kriteriji neće biti ispunjeni. To svaki od normalnih zastupnika, predstavnika RH, ministara ili ministrica, predsjednika Vlade, države i svih ostalih taj pojam je svima jasan. Da dozvolili smo jer samo pregovorima, razgovorima i suradnjom može se i ovo humanitarno i ljudsko pitanje riješiti. Ova tragedija ljudi koji su doživjeli da stradaju u ovom ratu, sigurno može se riješiti i ključ rješenja u najvećem dijelu leži u vlastima Republike Srbije. To jasno i glasno komuniciramo. Do sada nisu pokazali, do sada nisu pokazali dovoljan sluh, da to pitanje se intenzivnije otvori, riješi, puno put su bili podležni prijevarama i obmanama, što ne možemo dozvoliti i ne možemo prešutjeti. Nužnost i potreba nalaže da se roditelji koji su još uvijek živi i rodbina svoje nestale i mrtve dostojanstveno sahrane. Ovim zakonom to se omogućava, tu su predviđena i sva tijela državne uprave koja će raditi na tom pitanju, jednako tako su definirana i područja koja treba obuhvatiti, kroz ta područja jasno se vidi da prikupljanje i obrada podataka i arhivska građa o nestalim osobama je sastavni dio ovog zakona. Vođenje evidencije nestalih osoba, prikupljanje saznanja o sudbinama nestalih osoba te mogućim grobnim mjestima, istraživanje prikrivenih masovnih i pojedinačnih grobnica te ekshumacija posmrtnih ostataka i prikrivenih i registriranih grobnica u suradnji s relevantnim subjektima. Vođenje evidencije svih utvrđenih mjesta masovnih i pojedinačnih grobnica, obrada identifikacija posmrtnih ostataka te sahrana i trajno dostojanstveno zbrinjavanje, vođenje evidencije o svim identificiranim žrtvama, suradnja s nadležnim tijelima drugih država i međunarodnim organizacijama, nadležna tijela za provedbu zakona i njihovog djelokruga. Ovo su djelatnosti kojima, koje su definirane ovim zakonom. Jednako tako 11 državnih tijela i ministarstava su obuhvaćeni ovim zakonom koja moraju sudjelovati i za njih postoje i odredbe koje su prekršajne. Jednako tako moram naglasiti da i danas postoji potpisana suradnja pravosudnih tijela, državno odvjetničkih tijela koja spadaju pod pravosuđe kao i policijskih službi koje bi trebale, kao i naših tajnih službi koje bi trebale suradnjom doći do podataka međutim se je to dostav bezuspješno. S obzirom i na tu činjenicu ovaj zakon je nužda i potreba i dolazi, mislim u pravo vrijeme, iako je mogo možda bit i prije. No, što je tu je. Želim naglasiti da dosadašnja suradnja naših pravosudnih tijela nije urodila dovoljnim plodom u pogledu nestalih i zatočenih. Jednako tako i u pogledu žrtava. Mi domaći oni koji se danas kunu da je to humanitarno pravo, da je to ljudsko itd., puno puta su svjedoci i znaju za određene stradale osobe, aludiram ovdje na dr. Šretera, logor Bučje Govornik se ne razumije./... za koje osobno puno puta sam govoreći jasno izjasnio tko je bio osnivač pobune u zapadnoj Slavoniji, tko je bio osnivač logora u Bučju, koji mora znati, ako za nikoga drugoga za dr. Šretera sigurno. To sam govorio i pred državno odvjetničkim službenicima koji to nisu uzeli u obzir. I u tom grmu mislim da također leži zec a sada ćemo ovim zakonom pokušati i njih prisiliti da još ažurnije rade, da budu u sastavu operativnih djelovanja kako bi se saznala istina o nestalim i zatočenima. Kada govore neki da je ovo pitanje za Ministarstvo vanjskih poslova a ne za Ministarstvo hrvatskih branitelja, ne poznaju ni ustroj Ministarstva hrvatskih branitelja, u kojem sastavu je i služba za traganje za nestalim osobama i tu je pomoćnik koji je na čelu te službe. I jasno Ministarstvo vanjskih poslova ima svoju ulogu no ne može voditi konkretno taj posao u ovom obimu i dijelu kao što vodi Ministarstvo hrvatskih branitelja. Kada se pozivaju kako su oni humano i dostojanstveno sahranili neprijateljske vojnike koji su okupirali bivšu Jugoslaviju moram podsjetiti kolegu koji je pobjegao iz sabornice da su tako njemačka groblja preorana. Zar je to humano, zar je to ljudsko, zar je to pravo čovjeka? To je ono najgore što se moglo dogoditi od komunističke partije i partizanske vojske. Jednako tako moram naglasiti da su svim silama pokušali sve zločine koji su se dogodili sakriti a četnike koji su obrijali bradu i skinuli kokarde preveli su u partizane i primili ih u komunističku partiju. To je istina o njihovoj humanosti, to je istina o kvislinzima koji su također zajedno sa agresorom i u tom Drugom svjetskom ratu kao i sada postali ugledni članovi određenih partija. Stoga, mislim da ovaj hvale vrijedan zakon koji dolazi pred nas zastupnike i ovaj Visoki dom i trebao bi biti donesen jednoglasno a ne ovakvom politizacijom pojedinaca koji zapravo ne bi trebali se oglasiti u Hrvatskom saboru s obzirom da su pobornici onih teza da nije dovršen posao od '45. To su njihove nakane. On je za to trebao biti osuđen, on je trebao biti taj koji bi bio prozvan za širenje mržnje, za pozivanje na ubojstvo, to državno odvjetništvo nije uzelo za shodno i nije gospodina Stazića procesuiralo zbog takvih facebook objava da posao nije dovršen '45. godine. Ne znam koga štite, zašto? Svi smo pred zakonom kao jednaki međutim postoje jednakiji. Ovo je jasan pokazatelj i današnjeg njegovog nastupa, koliko drskosti, bezobraznosti, sramotnosti, neljudskosti upotrebljava prema ovim ljudima koji se vode nestali u RH. I stoga, jasno sam u ovoj svojoj pojedinačnoj raspravi morao dotaknuti i ta pitanja koja se isprepleću kroz glavu onih koji ni Domovinu, ni Domovinski rat ne uvažavaju nego ju smatraju da je to njihova maćeha a ne mati. Hvala lijepa.
Evo imamo jednu repliku, poštovane zastupnice Petrijevčanin-Vuksanović. Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Nisu, … ... [[Upadica se ne čuje.]] Evo ga samo da završimo ovo. Poštovana zastupnica Petrijevčanin-Vuksanović.
Poštovani kolega prateći tijek ove rasprave nažalost ne možemo se oteti dojmu da pojedini zastupnici najradije bi da se ovo ne zove Hrvatski sabor nego da spadamo još i dalje u neka prošla imena i u neku prošlu državu. Umjesto da se ovdje jasno i glasno pohvali ovaj kvalitetan zakon, da se pohvali Ministarstvo branitelja i resorni ministar što su donijeli konačno nakon ovoliko godina koliko čekamo ovaj zakon, mi smo nažalost ponovno svjedočili sramoćenju, blaćenju, minoriziranju Domovinskog rata i svih žrtava. Mi gotovo da ne možemo vjerovati da slušamo ovo u Hrvatskom saboru, mnogo ljudi čekalo je ovaj zakon i konačno smo ga dočekali i nismo zaslužili ovakvu razinu rasprave.
Odgovor poštovanog zastupnika Đakića.
Hvala lijepo. Pa kolegice, jasno je da je u ovom zakonu je sve precizirano za one koji hoće pročitati. U njemu se sve vidi, koja su državna tijela i ministarstva obuhvaćena pa tako i Ministarstvo hrvatskih branitelja na prvom mjestu, prvenstveno uprava za zatočene i nestale, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo obrane, Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo zdravstva, nadležna pravosudna tijela, županijska državna odvjetništva i sudovi, sigurnosno obavještajna agencija, ured državne uprave, znanstvene i medicinske ustanove, Hrvatsko društvo Crvenog križa i drugi. Sve aktivnosti u procesu traženja koordinirane su iz Ministarstva hrvatskih branitelja odnosno Uprave za zatočene i nestale čiji je djelokrug rada propisan i Uredbom o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva hrvatskih branitelja. I za to kaže bivši ministar hrvatskih branitelja da to nešto ne štima da tu ništa ne valjda, da je vjerojatno prije bolje bilo kada je on to radio. Mislim to su strahote koje se doživljavaju.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje, izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, poštovani predstavnici ministarstva. Ja bih ovdje prije nego što bih počeo sa raspravom istaknuo jedan zanimljiv detalj. Naime, pomoćnik ministra hrvatskih branitelja gospodin Sučić je prije par hrvatskoj javnosti potvrdio da Srbija uopće ne surađuje u utvrđivanju sudbine nestalih i tako javno osporio izmišljotine gospođe ministrice Pejčinović-Burić o pozitivnim pomacima, kako ona kaže u suradnji sa Srbijom. Znači nije čest slučaj kod nas da niže rangirani dužnosnici ili službenici svojim profesionalnim pristupom ospore neistine nekog ministra koji je na višoj poziciji i stog razloga ja gospodina moram ovdje pohvaliti, ali od te moje pohvale, ni od te činjenice da je gospodin rekao istinu, hrvatske žrtve, obitelji nestalih, obitelji hrvatskih žrtava nemaju nikakve koristi. Ja sam već u samoj replici istaknuo da ministrica Pejčinović-Burić nesazivanjem povjerenstva za koje postoji važeća odluka Vlade i koje se propustilo u dvije godine već 7 puta sastati, ja mislim da dovoljno govori kakav je odnos i može li se takvim pristupom sustavno pratiti provodi li Srbija mjerila iz Poglavlja 23. i 24. Rekao sam u replici također da je u utorak trebalo biti ročište u Beogradu. 16 obitelji iz Sotina su digli tužbu protiv Srbije, traže odštetu, odvjetnika im plaća Nataša Kandić, a ne hrvatska država, to je vaš odnos prema hrvatskim žrtvama. Jasno je da je ovaj zakon jedan pokušaj da se sada uoči izbora barem stvori privid da se nešto radi i kolega Đakić je ovdje u svom izlaganju rekao, kaže ovako, znači g. Đakić kaže, da neće dozvoliti, zapisao sam što je rekao, dozvoliti zatvaranje Poglavlja 23. za Srbiju ako se ne ispune mjerila. g. Đakiću, obitelji ne trebaju i ne smiju čekati trenutak zatvaranja Poglavlja 23., obitelji nestalih ne mogu čekati. Mi u ovom trenutku možemo i imamo mehanizme kako natjerati Srbiju da počne surađivati, ali to Vlada kojoj vi dajete potporu ne čini, vi koji ste opstruirali vukovarski prosvjed, koji ste ovdje danima sam vas gledao kako zovete i vraćate autobuse koji su krenuli za Vukovar, ali niste, niste u potpunosti uspjeli, bez obzira što ste učinili silne napore kako biste se dodvorili Andreju Plenkoviću. Isto tako, postavlja se pitanje zašto u ovom zakonu i ovo što je jedan kolega ovdje spominjao uopće nije točno, Domovinski rat je Domovinski rat, to je temelj hrvatske državnosti, al ako mi pričamo o uzroku nestalih osoba, to je velikosrpska agresija i bilo bi puno logičnije da se zove Zakon o nestalim osobama zbog velikosrpske agresije, to je sasvim logično. Zašto se bojimo spomenuti u ovom zakonu na ijednom mjestu velikosrpsku agresiju? Jel vam to kolega Đakiću, jel vam to ministre Medved brane možda vaši koalicijski partneri? Jel vam to brani možda vaš koalicijski partner u Briselu, g. Vučić koji je u istoj političkoj obitelji kao i HDZ? Koji je razlog da ne spominjete u ovom zakonu velikosrpsku agresiju? Ono što je ovdje, znači, zanimljivo mi je bilo kako sam kolegu Stazića, znači, potpuno sam ga razvalio, čovjek priča ovdje da RH, da je interes RH da uđe Srbija u EU, a ja mu kažem da nije interes RH da bilo kakva Srbija uđe u EU, da se Srbija mora demokratizirati, da mora prihvatiti određene pravne norme, da mora zločince privesti pravdi, da mora obeštetiti žrtve i čovjek onda promijeni priču, digne se i kaže, pa vi ne možete napraviti ništa. Kako se ne može napraviti ništa? Kako je Slovenija mogla napraviti nešto? Znači sad više i on se ne slaže s tim da bilo kakva Srbija treba ući u EU, nego sad kaže vi ne možete napraviti ništa. Kako su drugi mogli napraviti nešto? Kako je mogla nešto napraviti Grčka oko Makedonije, Slovenija oko RH? Samo kad je u pitanju RH i hrvatski interesi, tada se ništa ne može napraviti. Ne može se napraviti ništa jer imamo političare poput g. Stazića i imamo političare poput ministrice Pejčinović-Burić i imamo političare poput Andreja Plenkovića, nemamo političare koji se bore za hrvatske interese. Zašto je premijer Plenković nasrnuo na mene ovdje u HS? Ona priča o anemiji je bila samo kap koja je prelila čašu, on je već bio vidno uznemiren jer sam na temelju argumenata dokazao da ova Vlada radi u korist srpskih interesa, krši svoju važeću odluku, ne saziva povjerenstvo koje treba jednom godišnje obavještavati i predsjednicu RH o tome što je povjerenstvo napravilo, to je uznemirilo premijera. Činjenica da on štiti svoje poznanike i prijatelje iz Ministarstva vanjskih i europskih poslova, to su ozbiljni problemi s kojima se mi susrećemo i ja mogu vjerovati da su namjere ministra Medveda dobre i pozitivne, nemam razloga posumnjati da čovjeku nije u interesu da sve žrtve dobiju odštetu, da se pronađu nestali, čovjek je uostalom bio u Domovinskom ratu, njegova je želja da se to dogodi možda puno veća nego moja, on je s tim ljudima dijelio rovove, s njima ratovao, ali oni koji donose odluke, a to nije sigurno ministar Medved, to je prvenstveno premijer Plenković, ministrica vanjskih i europskih poslova, znači, to ne čine, niti rade. Sjetite se kako su otvorena ta poglavlja, za vrijeme tehničke Vlade, kad se već raspala, kada je HDZ već srušio premijera Oreškovića, ministar Kovač otvara to poglavlje. Znate što se isti dan događa? Na stranicama Ministarstva pravosuđa ministar pravosuđa, tadašnji Ante Šprlje, objavljuje priopćenje da se ne slaže sa otvaranjem tih poglavlja koje je samoinicijativno napravio ministar Miro Kovač, ali je barem, kad je već napravio to što je napravio, donio odluku da se osnuje to povjerenstvo koje će pratiti provedbu tih mjerila iz Poglavlja 23. i 24. I što čini ova Vlada? Krši odluku. Ako nema potrebe za povjerenstvom, evo ministre Medved, vi inicirajte sjednicu Vlade, recite premijeru, može biti i telefonska i donesite odluku da nema potrebe za povjerenstvom koje bi nadziralo Srbiju, ali nemojte kršiti važeću odluku Vlade. Kakvu poruku šaljete hrvatskim građanima ako vi sami kršite važeće odluke Vlade RH? Mene činjenica da vi to povjerenstvo ne želite ukinuti, a da se ono istovremeno ne sastaje, jako zabrinjava, govori mi o tome da je to povjerenstvo važno i da ga ne želite ukinuti jer ste svjesni mogućih političkih posljedica, ali istovremeno iz tko zna kojih razloga ministrica Pejčinović-Burić, koja je, ne smijemo zaboraviti, radila i za Vladu Srbije, bila savjetnica srbijanskog premijera Dačića, ne saziva to povjerenstvo. Zamislite da je ovo što vi radite napravila SDP-ova Vlada? Da je SDP-ova Vlada imala ministricu koja je radila za srbijanskog premijera Dačića i da ta ministrica ne saziva povjerenstvo koje treba pratiti Srbiju i da je ta odluka na snazi, nitko je nije ukinuo. Jel shvaćate vi što vi radite? Što radi Vlada u kojoj vi sjedite, poštovani ministre Medved? I što radi Vlada koju vi poštovani zastupnici, kolega Đakiću i ostali, podržavate? Ja mislim da se ovo ne može opravdati, da se ovo ne smije opravdati i da RH se mora zauzeti da sve žrtve dobiju svoju odštetu, da se svi nestali pronađu i da Srbija bude uistinu pravna država, takva Srbija može ući u EU i tada to može biti interes RH. Hvala.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Joška Klisovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS. Poštovani kolega Grmoja, u svojoj raspravi ste kazali da je evo g. Kovač koji je upravo ušao, samoinicijativno otvorio poglavlje sa Srbijom, a g. Šprlje, tadašnji ministar pravosuđa, se tome oštro protivio. No, g. Kovač je to napravio pod obećanjem Srbije da će staviti van snage Zakon o regionalnoj nadležnosti Srbije za ratne zločine koji je pokrivao i RH. Imate li vi saznanja da li je do takvog povlačenja zakona došlo ili je on i dalje na snazi? I ako je dalje na snazi što nam to govori o vjerodostojnosti ove Vlade? Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Grmoje.
Dakle, kolega Klisoviću, naravno da po tom pitanju nije ništa učinjeno, da je kolega Kovač krenuo u jednu inicijativu, a bez da je dobio jasne garancije i ja čak sam ovdje rekao nešto što ide u korist ministra Kovača, kad je već zabrljao, čovjek je osnovao povjerenstvo, ali što čini sada Vlada? To povjerenstvo koje bi trebalo ispraviti tu njegovu grešku, ni to povjerenstvo ova Vlada ne saziva, jel shvaćate vi što oni rade? Znači, oni ne žele ni izvući svog bivšeg ministra iz jedne neugodne situacije gdje je otvorio to poglavlje i osnovao jedno povjerenstvo koje bi trebalo pratiti što Srbija radi odnosno što ne radi i oni sada ni to povjerenstvo ne sazivaju. To dovoljno govori kakva je to politika, ja ne znam koji su razlozi uopće takvih odluka ove Vlade. Hvala.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Mire Kovača.
Hvala lijepo uvaženi g. predsjedatelju. Ja sam već pohvalio rad ministra Medveda i njegovih suradnika jer su proizveli ovaj jako dobar prijedlog zakona. g. Grmoja, vi očito ne razumijete funkcioniranje Vlade, nemate pojma o tome, nažalost. Predsjednik Vlade je bio g. Tihomir Orešković, ja sam bio član hrvatske Vlade, istina da sam ja to inicirao jer vi niste imali pojma o tome, ni g. Šprlje, to je napravio HDZ-ov dio hrvatske Vlade, ja sam se tu izborio, ugradili smo mjerila koja danas vrijede za Srbiju, za sve zemlje članice EU, ponavljam, za sve zemlje članice EU i sad se vi izvlačite da smo mi nešto zabrljali, mi smo napravili veliku stvar, a ako vi ne znate kako funkcionira Vlada i da je bio g. Petrov potpredsjednik Vlade, molim vas lijepo nemojte to činiti, to je vrijeđanje zdrave pameti, to mi je žao reći. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Grmoje.
Poštovani kolega Kovač, vi ste rekli svu istinu i dali ste mi sve moguće argumente i ja vam se zahvaljujem. HDZ-ov dio Vlade je to progurao, kao što ste rekli, vi ste bili inicijator, a ministar Šprlje se protivio tome i objavio ga, on nema pojma, a Srbija i dalje radi što je volja. Znači, naši logoraši, naši ljudi, naše obitelji same dižu tužbe, a vi kažete da nema pojma g. Šprlje, a vi imate pojma koji to dopuštate Srbiji [[Upadica g. Kovača: Vi nemate pojma]] mi nemamo pojma jer se borimo za hrvatske interese, a vi radite za Srbiju… [[Upadica g. Kovača se ne razumije]] /Upadica g. Reiner: Ne vikati iz klupe, molim vas/
Povreda Poslovnika, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
238. vrijeđanje zastupnika, znači, rad za Srbiju, sram vas bilo kolega Grmoja, vi ste demagog, vi pojma nemate, ja ću vas tužiti za to da vi to meni govorite, je to jasno? Meni neće Grmoja govoriti da radim za Srbiju, jel to jasno? Ja ću samo reć za RH, sram vas bilo.
Molim vas, nemojmo na taj način razgovarati, nije dostojno parlamenta. Kolega Grmoja, izvolite, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče, vidite da sam ja jako smiren, kolega Kovač je povrijedio čl. 238., rekao da mi nemamo pojma, a sam je priznao da je on inicirao otvaranje poglavlja [[Upadica: To isto, to isto nije povreda Poslovnika]] sa Srbijom, dok istovremeno Srbija ne ispunjava svoje obveze [[Upadica: To isto nije]] Kolega Kovač, nervozni ste jer vas boli, jer vas boli vas u HDZ-u istina, vi radite [[Upadica: To nije povreda Poslovnika]] za svoje koalicijske partnere za g. Vučića koji je zajedno s vama u Europskoj pučkoj stranci. Hvala lijepa.
To isto nije povreda Poslovnika. Ja vas lijepo molim nije dostojno, nije dostojno ovoga doma na taj način komunicirati. A oprostite, mislim, to što ste vi rekli, isto nije bilo pristojno ali molim vas, nemojmo to raditi. Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Hrvoja Zekanovića, nema ga, gubi pravo na govor pa će pojedinačno govoriti poštovani zastupnik Ivica Mišić.
Hvala potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre sa suradnicima. Donošenjem zakona o nestalim naravno da svi moramo podržati i mislimo da je taj zakon jedan od boljih zakona do sada koji su doneseni međutim gledajući i promatrajući situaciju u 25 g., 30 od rata, naravno ja kao zastupnik i građanin koji nisam bavio se politikom, nisam zadovoljan do sada i gledajući ove majke koje čekaju 1900 nestalih koje još uvijek ne znam njihove grobove, pitam se a javnosti želim prenijeti zašto mi tolike godine nešto čekamo a istina nikako da izađe na vidjelo? Moram sa žaljenjem reći da mi Srbiji pokušavamo gledati kroz prste a oni do sada nisu uopće osjetili grižnju savjesti na sve zločine od '90. do '95. g. koji su počinili u Hrvatskoj. Naravno da i naši ministri vanjskih poslova koji su imali suradnju s njima da im je bilo vrlo teško jer sve što smo mi tražili, oni su opstruirali pa ne čudi me i ova rasprava ova u Saboru gdje se mi pokušavamo svađati tko je bolji, tko je lošiji a nikom nećemo da kažemo istinu da Srbija ne želi to reći, da Srbija to ne želi napraviti naravno, o kome se evo i svađamo u Saboru o poglavlju 23, 24, ... [[Govornik se ne razumije.]] zatvori ne trebamo dozvoliti da Srbija uđe unutra kao što su Slovenci nama radi granice toliko opstruirali da uđemo i mi u EU i tražili su od nas dlaku u jajetu, znači sve ono što smo mi tražili, što su nama Slovenci tražili, mi bi tri puta više trebali tražiti od Srbije. Ja se bojim da ovo sve do sada što se dešavalo od '45. do '95. g. ovdje u ovom Saboru a istina i u državi i u bivšoj Jugoslaviji, nikako se ne može doći do istine. Mi Hrvatski bi željeli istinu, svu istinu. Od '45. do '95. Zašto mi ne možemo doć do istine? Zašto mi ne istražujemo ako je Slovenija i sve zemlje okolne su istražile žrtve komunističkog sistema, mi smo to pokušali i onda smo ukinuli smo to i onda smo prestali s tim istraživanjem. Sramotno da smo mi na tome stali znajući da je sam Tito ili Titov režim rekao da je ubio 500 000 ljudi bez suda i 300 000 je stavio u zatvor. Onda dolazi ovaj nesretni rat gdje mi Hrvati nastradavamo samo što smo htjeli svoju državu, onu koju smo željeli, onu koju smo na demokratski način našim građanima dozvolili da se izjasne jesu za hrvatsku državu ili nisu. Naravno, bilo je 90% ljudi koji su željeli hrvatsku državu. Šta se dešava, velikosrpska agresija, ovo sve što se desilo i ovo danas o čemu mi raspravljamo bojim se i danas Vukovar, Borovo selo, Škabrnja, Lovas, sve ovo što se desilo u hrvatskoj državi ide jako sporo. Moramo znati isti ti ljudi koji u napravili zločine a istina je, rade u hrvatskoj policiji, radi u hrvatskim službama, rade na hrvatskim granicama a ništa im se ne dešava. Slušajući danas evo napade na Kordića koji je odslužio svoj dio zatvora, to je jako bitno da se kaže da je zločinac ovdje u Saboru, ovisno od koji struktura se gleda a zločinci koji hodaju po Hrvatskoj i danas, di ljudi upiru prste, gdje su žene silovane, koje žene javnosti kažu da se to dešava, tu se ipak ništa ne dešava. Ono su ako o tome govorimo u Saboru, mi ih vrijeđamo, mi njih vrijeđamo zato što govorimo opet istinu a oni nas ne vrijeđaju zato što lažu. Pitam vas sada ovdje zašto se to dešava? Pa zašto? Neko prešutno prelazi preko toga ako normalno čovjek razmišlja, neko prešutno, mi želimo opet uspostaviti neki mir sa Srbijom što nisam protiv, želio bi da živimo svi narodi i trebaju živjeti jedan pošten ali istinit život. Mi do te istine nikad da dođemo, stalno smo u krivci. Desila se BiH, moja Posavina gdje 200 000 ljudi je istjerano, gdje je 5000 ubijeno, gdje nitko ne istražuje. Pitam se zašto? Gdje je priznata na zločinu srpska republika, ovdje u Hrvatskoj nikome to ne smeta, ama baš nikome jer to je legalizirani istjerani hrvatski narod pa me sve vraća na ovo što je g. Stazić, evo ga tu je rekao vi ne možete napraviti, mi ne možemo napraviti ništa Srbiji. O čemu on priča? Pa i on je valjda dio ovog svijeta, ove hrvatske države, gdje prima 20 g., sjedi tu u Saboru i uredno prima hrvatske plaće od ovih hrvatskih građana i onda ovdje iz sabornice vrijeđa. Pa to je sramota, pa dajte poštivajte bar ovu hrvatsku državu koje je htio, narod je tu Hrvatsku htio sa 90%, žao mi je onih malo što nisu htjeli koji su napravili ove zločine koje su napravili po Hrvatskoj. Mi moramo otvoriti istinu, bez istine mi kao Hrvati ne možemo krenuti. Pazite Bleiburg je uvijen bez suda, sve jame su bez suda, koliko svećenika je u Hercegovini ubijeno bez suda? To su zadnji zločinci, ustaše, ne, to je narod koji je ubijen bez ikakvih opravdanja. Da, za njih je to sve ustaštvo. Možete misliti da danas u ovoj hrvatskoj državi nakon 30 g. određene osobe, određeni ljudi, određeni zastupnici, još žalosnije, u ovom Hrvatskom saboru, vrijeđaju hrvatske građane, ne poštuju hrvatske građane uzimaju redovno njihova primanja, ne žele ovu državu, to se jasno vidi i onda se postavlja pitanje do kada ćemo to. Znamo što se desilo u Borovu Selu, kad je počeo taj rat, ... [[Govornik se ne razumije.]] dolje bio, o tome se nitko ne vodi računa, tamo isti ti ljudi koji su to napravili šeću se po Vukovaru i po Borovu Selu. Svi to znaju, u policiji i u Vladu i u sudu. Ja znam da je našem sudu i pravosuđu i svima i našoj vanjskoj politici teško raspravljati kad Srbima kad odete tamo, oni nemaju grižnju savjesti ni prema bosanskim zločinima i zločinima u Srebrenici, gdje su pobili 8 i pol tisuća nedužnih ljudi, to njima nije ni sramota, to njih nije ni stid, tu istina ne treba doći u pitanje, nitko to ne proziva iz, govorim sa lijeve strane, jer smatraju da je to sve u redu i ja se bojim, ako ovako nastavimo u ovakvim dijalozima i ovakvo vođenje do sada, ja mislim da ova Vlada radi dobar posao i ja mislim da ova Vlada želi nešto naprijed u odnosu na sve dosadašnje Vlade koje jesu. Ako gledamo gospodarski, radimo dobro, ako gledamo i ovo sada što se desilo i jedini je Plenković zabranio ulazak srpskom ministru da ne može više provocirati hrvatske građane na hrvatskoj zemlji, što su to radili 20 godina, što nam prebacuju, hajmo istini o Bleiburgu, istinu o Jasenovcu, ali istinu, ne laži. Tko god pođe po istini, oni ga pljuju, ovi koji sjede na toj strani. Zašto ta ista ne može doći? Ne može, gospodo, jer netko i ne želi, a napredak bez istine nema. Ne možemo naprijed ako nismo rekli istinu. Pa i ustaški zločini, ... [[Govornik se ne razumije.]] sve je istina, nema tu bježanja. Trebamo se ispričati svim. Zločin je zločin. A zločini su počinjeni. Zločine imamo. Ali ne želimo reći istinu. To je ono o čemu želim reći, mi kad pređeno na istinu, kad govorimo o onome što se dešavalo i što se dešava, onda ćemo imati naprednu državu. Ja na kraju želim reći da ipak ova današnja Vlada do sada je napravila najviše od svih Vlada koje su vladale ovom državom. Hvala i imam povjerenja u to.
Hvala lijepa. Imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Mire Kovača.
Hvala lijepo g. predsjedatelju uvaženi. Kolega Mišiću, ja bih vas zamolio da mi malo pomognete, da neke sve razumijem, na psihološkom planu, kako je moguće da netko ne prihvaća ovakav prijedlog Zakona o nestalima? Znači intencija jest da budemo što efikasniji u pronalaženju nestalih, a da netko u HS-u, čuli smo neke reakcije, može bit protiv toga. Kako netko može biti protiv toga da smo ogradili mjerila EU, znači ne samo Hrvatske, cijele EU za Srbiju koji se tiču nestalih. Pa kako netko može biti protiv toga, ja to ne razumijem? Ako vi to razumijete da je loše da smo odradili mjerilo da Srbija mora ispuniti taj kriterij da bi mogla ući u EU, a ja čujem od kolege iz Metkovića da je to loše. Možda sam ja u krivu, ako jesam, molim vas g. Mišiću, objasnite mi to. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Mišića.
Hvala kolega Kovač. Nadam, mislim, ne nadam se, sigurno niste u krivu. Mi želimo da Srbija uđe u EU, mi želimo da u Srbiji prevladaju istiniti ljudi koji su pošteni u Srbiji, koji nisu četnici, koji nisu deklarirani četničkim označjem. Ali to je nemoguće, upravo je nemoguće da isti predstavnik države Srbije je bio u tome i to se zna, na kraju se vidjelo i ima čak i snimljeno. Prema tome, teško je nama s njima surađivati, a isti ovi koji to govore vama nažalost, jednini je problem što im Plenković dao otkaz. I to je problem. Onda ste vi krivi, a niste, naravno.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Mišić, dobro je da ste na argumentirani način prišli ovoj raspravi bez političke ostrašenosti, o zakonu, sjajnom zakonu kojega je priredio ministar Medved i koji će svakako doprinijeti bržem pronalasku nestalih osoba i pomaganju toj tragediji obitelji koji još dan danas ne znaju za sudbinu svojih nestalih. Ja sam, dosadašnju raspravu koju ja ... [[Govornik se ne razumije.]] kao pokušaj veće vidljivosti u ovoj predizbornoj kampanju, s obzirom da neke od tih stranaka ne prelaze izborni prag pa preko ovog zakona, preko tragedije ovih ljudi pokušavaju ukazati vidljivost ovdje u HS-u i umjesto da se vratimo na srž ovog zakona, da govorimo o zakonu, vrlo ostrašćeno raspravljamo o nečemu što doista nije prijedlog samoga zakona. Kad govori o Srbiji, Srbija je prije 5 godina započela pregovore od ukupno 3 poglavlja, otvorila ih 16, a samo 2 zatvorila. Proći će još puno godina da Srbija [[Upadica: Hvala.]] a i ako ih zatvori, a ne ispuni onako kako je Hrvatska dala neće moći ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Odgovor poštovanog zastupnika Mišića.
Kolega Bačiću, pošto ja ne bavim se, ustvari nisam član nijedne stranke, ni HDZ-a ni bilo koje, mogu ovako sa strane promatrati. Naravno, kolege koje žele pred izbore idu skupa, ja nisam u tome, prema tome ovo govorim ono što ja mislim. Mislim da je to istina, što vi govorite, da neki žele pokazati svoje hrvatstvo preko političke igre gdje bi dokazali da oni su ti koji se brinu, a kad su imali šansu brinuti se, onda su, naravno, sve su opstruirali, naravno da i premijer u tom vremenu, kako su radili, tako su i završili. Mislim da ste u pravu s time. Hvala.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Nenada Stazića.
Tražite istinu. Ni iza jednog rata nema potpune istine. U bitci za Staljingrad, Staljingrad je napadalo 740 tisuća, pardon u bitci za Staljingrad poginulo je 740 tisuća napadača, snage 3. Reicha, Italije, Rumunjske, Mađarske i naravno, NDH. Zarobljeno je 110 tisuća vojnika ... [[Govornik se ne razumije.]] nisu to sve bili nacisti. Tu je bilo seljaka, studenata, profesora, tesara, rudara, pisaca, slikara. Vratilo ih se 5 tisuća. Jeste čuli da Angela Merkel pita za sudbinu 105 tisuća nestalih njemačkih vojnika bila je u Moskvi na proslavi Dana pobjede i rekla je nikada Njemačka neće moći biti dovoljno zahvalna Sovjetskom Savezu što ju je oslobodio '45. godine, a pobili su ih nemilice, silovali nemilice. E to vam je razlika između civilizirane Njemačke i ove naše jadne Hrvatske.
Odgovor poštovanog zastupnika Mišića. Samo čas kolega Bačić je dignuo povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno, u čemu je povrijeđen?
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, povrijeđen Članak 238. Poslovnika, mislim da ste trebali izreći opomenu kolegi Staziću, ovog trenutka je on nestale Hrvatske branitelje koji su sudjelovali u obrani od velikosrpske četničke agresije na Hrvatsku izjednačio sa fašističkom vojskom koja ne napadala Staljingrad, to zahtijeva od vas da ga opomenete, da ga opomenete jer ovo je nešto do sada nedoživljeno u Hrvatskome saboru, izjednačavati nestale Hrvatske branitelje sa poginulim fašističkim vojnicima u bici za Staljingrad. Treba vas biti sram kolega Staziću.
Procjenjujem da nije povrijeđen Poslovni, a to što bilo tko govori ide njemu na dušu. Kolega Stazić u ček je povrijeđen Poslovnik? Molim vas nemojmo se sad krenuti prepucavati sa povredama Poslovnika.
Članak 33. koji govori o obavezama onoga koji vodi sjednicu, oprostite za ovaj, ja ovo nikada nisam rekao, čovjek izmišlja, laže ovdje u saboru, a vi mu ne date opomenu, najobičnijem lašcu.
Molim vas ajde smirimo se, kao prvo smirimo se, kao drugo u ovom saboru se toliko laže i toliko neistine govori pa se ne dobivaju opomene, prema tome ja vas lijepo molim ajmo se smiriti i prestati tu borbu povredama Poslovnika, koje nisu povrede Poslovnika. Ja ću početi stvarno davati opomene. Ovaj, kolega Mišić izvolite.
Kolega Staziću, pravdati zločine je zločin. Govorili ste o Staljingradu, to je zločin, pravdati zločine je zločin. Prema tome morate znati šta govorite. Vi ste ovdje u ovom saboru rekli da '45. nije završena, kako vas nije stid, sram vas bilo. Sram vas bilo kao saborskog zastupnika da kažete da '45. nije završena jel sada pravdate zločine što Merkel nije rekla …/nerazumljivo/… što je njen problem, nije problem zločina. Zločin je uvijek zločin, to morate znati. Tito je priznao svojih 500 tisuća zločina, javno rekao na televiziji, a nitko ga još nije prozvao zločinca, da je zločinac zločinac između 14 zločinaca u svijetu, a vi ga želite dići iz pepela. Nećete gospodine zločin će doć i pravda će doć. Neće bit onako vi mislite i kako ste do sada ovu svu mutnu vodu mutili ovdje u Hrvatskoj državi i pokušali i od ovoga rata napraviti [[Upadica: Hvala lijepa.]] ništa. Hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Damira Mateljana.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega Mišiću rekli ste ovaj u kontekstu suočavanja sa komunističkim zločinima kako je to Slovenija učinila. Da u pravu ste da Slovenija kao organizirana i kao poduzetna država raščistila je i s tim, i s tim nema problema, međutim jednako tako u toj Sloveniji, a to vi dobro znate niti jedan partizanski spomenik, niti jedan spomenik narodnooslobodilačkoj borbi niti je dignut u zrak, niti je sravnjen sa zemljom, niti Slovenci imaju sa tim problema. Dakle, Slovenska povijest duboko cijeni ono što je partizanski pokret učinio za Sloveniju, naime 20% današnjeg teritorija državnog Republike Slovenije upravo za zahvaljujući tom ratu i tom pokretu. Mislim da mi u Hrvatskoj bi od toga mogli naučiti nešto i priznavati dakle i taj dio naše povijesti, a ne ga revidirati na potpuno banalan način kao što mi pokušavamo i u ovom saboru. Hvala lijepo.
Hvala, odgovor poštovanog zastupnika Mišića, ja vas molim sve ajmo se držati teme koja je i te kako ozbiljna i te kako ozbiljna i te kako potrebna za razriješiti, a to je nestali u Domovinskom ratu.
Poznavajući Sloveniju, ja sam suradnik s njima i poznajem dobro Slovence, Slovenci žele istinu, mi ne želimo. Slovenci su Hudu jamu i ostale jame pronašli …/nerazumljivo/… i mi to znamo. Nismo to mi tražili, mi kad smo pokušali tražiti netko je zatvori tu priču jednom i koje smo iskopali stavili smo negdje na tavane, da kosti stoje na tavanima. Pitam se, sramota Hrvatske države, ja to otvoreno govorim, sramota da to nije istraženo i nije lokalizirano. To su nedužna djeca, nedužni ljudi, ljudi koji nisu imali veze sa ratom i sa poraćem šta se dešavalo u '45.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Joška Klisovića.
Hvala lijepo predsjedavajući, gospodine Mišić u svom izlaganju na kraju kazali ste da dajete svoje puno povjerenje ovoj Vladi. Prije toga u izlaganju teško ste optužili tu istu Vladu, ministra unutarnjih poslova, ravnatelja policije i samu hrvatsku policiju da zapošljava ratne zločince koji su činili zločine protiv hrvatskih građana. E pa dajte mi objasnite kako onda dajete puno povjerenje ljudima koji su na čelu sustava koji zapošljava ratne zločince. Još jedna stvar, jeste li vi tako nešto upitali ministra i dali mu dokaze, da li postoje dokaze da hrvatska policija stvarno zapošljava ratne zločince koji su čini zločine protiv Hrvata? Jeste li mu zastupničko pitanje uputili, jeste li išta napravili u tom smjeru? Još jedanput kako možete podržavati Vladu koja skriva ratne zločince koji su čini zločine protiv hrvatskog naroda? Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Mišića.
Vidite vi, ja kada promatram politiku i vidim da je to sve proces, znači taj proces inače u ovakvim državama kao što je naša i u bivšim komunističkim, a posebno u jugoslavenskim državama bivšim je jako spor. Zašto dajem povjerenje ovoj Vladi? Pa evo neki dan je u Vukovaru su uhapšeni neki ljudi koji su pravili zločine i sad su na suđenju. Naravno da jesam i govorio sam određenim ljudima za to, i upoznati su, ne mogu ući do kraja u sve dijelove našeg ministarstva, tko to opstruira, ja se nadam da će ipak to neko otvoriti i da će to doći do rješenja. Nisam ja protiv Srba kao Srba ja sam protiv onih koji su napravili zločine u Hrvatskoj državi, ja bi želio da Srbija bude demokratska, da se demokratizira i da ti koji su sada na vlasti, četnici, a vidjeli ste lijepo i u BiH kako su organizirani i u Srbiji čitavoj. To Srbiju vuče na dno, ne naprijed. Ja osobno želim da sa svim narodima živim, jel ne možemo istrijebit narod, ja sam toga svjestan, niti bi želio [[Upadica: Hvala]] BiH je toliko hrvatska koliko i srpska i muslimanska.
Hvala lijepo. Slijedeće replike poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Moram priznati da sam malo iznenađen žestinom i raspravom kolege koji se poziva na stranke, elite, govori o tome da on nije član nijedne strane, ali podržava stranku na vlasti, ne koda je član HDZ-a, nego koda je osnivač HDZ-a, otprilike tako se postavlja. I sa druge strane možda naši birači ne znaju tu povijest, ali gospodin je jedan čisti primjer nedosljednosti u politici. Znači, izabran na listi Živog Zida, a sad bi ljudi rekli da je osnivač HDZ-a iz barake. Znači, sa te strane uvijek treba voditi računa o tome kako i o čemu netko govori i proziva zastupnike koji su ovdje 5-6 puta za redom dobivali povjerenje građana na stranci kojoj su ostali odani, a ne pretrčali prvi dan kad su to imali priliku [[Upadica: Hvala]] , a to ste vi napravili g. Mišiću.
Odgovor poštovanog zastupnika Mišića.
Poštovani kolega, za razliku od vas, nisam ušao u ovaj HS ni preko HDZ-a, ni preko SDP-a, nisam uhljeb kao što ste vi uhljeb već od poslije rata. g. Mišić je sve napravio u životu, s 40.g. radnog staža ušao u ovaj HS, a vi uhljeb ste ušli sa 20.g. i uzimate proračun ovih hrvatskih građana jel g. Mišić je uplaćivao u proračun ovih hrvatskih građana i radio je čitav život da bi došao i Bog me nagradio da uđem unutra. Zašto sam pristao na HDZ-ovu u stvari Plenkovićevu dao ruku, nije mi to krivo, moja savjest me vodi u tome smjeru i ja to radim po savjesti, ne po podobnosti, nisam učlanio se ni u jednu stranku poslije svega toga, a mi kad smo bili, mi smo digli Živi Zid, Živi Zid ne bi bio nigdje da nije bilo nas, a tako slično i MOST, ako hoće priznati i znaju tko ih je podigao, zato sad svi padaju. Hvala.
Povredu poslovnika je dignuo poštovani zastupnik Gordan Maras.
Čekao sam do zadnje stotinke da vidim hoćete mu dat opomenu s obzirom da me uvrijedio nekoliko puta. Prvo je rekao da ja uzimam novac poreznih obveznika, to je 238., ja nisam u HDZ-u da kradem, kao što se kralo u Fimi mediji [[Upadica: Pa svi zastupnici su plaćeni iz novca poreznih obveznika, o čem pričate?]] rekao sam da sam…da al, on je rekao da sam, da ja uzimam novce hrvatskih građana [[Upadica: Pa svi uzimaju novce jer svi dobivaju plaću, ne vidim u čemu je to uvreda?]] Hoćete mi dopustiti da ja kažem svoje [[Upadica: Samo izvolite]] ili ćete mi uzeti pola minute vremena? [[Upadica: Ne, možda ću vam dat opomenu jer…]] zbog čega opomenu g. potpredsjedniče, čovjek me uvrijedio, rekao je da sam tu od 20.g., ja sam izabran, reći ću vam točno 2007.g., imao sam 33 .g. Znači, gospodin koji je prvo izabran na listi MOST-a, pa onda na listi Živog Zida, pa onda malo oko HDZ-a bi, ne bi, pa kaže meni da uzimam, pa odreknite se plaće Mišiću kad ste tako uspješni i bogati [[Upadica: Dobro]] kad ste takav faca, odreknite se plaće [[Upadica: Hvala vam]] [[Upadica iz Sabornice se ne razumije]] [[Upadica: Hvala lijepa]] pa zato što lažete [[Upadica: Hvala lijepa]] [[Upadica iz Sabornice se ne razumije]] lažete [[Upadica: Molim vas, premašili ste vrijeme]] lažete [[Upadica iz Sabornice se ne razumije]] /Upadica: Nemojte se derati, smirite se, ajde/
Nije povrijeđen Poslovnik. Sad ćemo ići na završnu riječ u ime Kluba zastupnika, sad će govorit u ime Kluba nezavisnih zastupnika poštovani zastupnik Marko Vučetić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, zahvaljujem g. ministre i vama g. Mišiću ću zahvalit kad mi omogućite da govorim. Radi se o današnjem danu u kojem smo imali dvije nestalosti. Jedna nestalost o kojoj govori ovaj zakon, a to je o nestalim osobama u Domovinskom ratu po kriteriju hrvatskog državljanstva. Sve ostalo je suvišno i sve ostalo ostrašćuje i sve ostalo nas dovodi u to da manifestiramo vlastiti povijesni ili kozmički značaj po nekom kriteriju ili stranačkom, ili nacionalnom, ili religijskom, a to nije u duhu ovog zakona. Prijedlog ovog zakona govori o tome da svaka nestala osoba u Domovinskom ratu ima pravo na istinu, da ta istina je istina nažalost o završetku života te osobe koja nam je sad nepoznata, o mjestu na kojem počivaju posmrtni ostaci te osobe koja je sada nebitna. Mi ne raspravljamo o povijesnim stvarima, mi ne raspravljamo o povijesnim istinama. Povijesna istina je već izrečena, ovaj zakon nije zakon futurizma Republike Srbije i da sad gatamo o tome što će se sa Republikom Srbijom događati. Ovo je istina o državljanima RH koji su stradali u Domovinskom ratu i da njihova istina bude vidljiva, o toj nestalosti smo mi danas trebali raspravljati i tu nestalost Klub nezavisnih zastupnika će podržati jel proizlazi iz prijedloga ovoga zakona. Ona druga nestalost o kojoj ne želimo govoriti, ona druga nestalost koju nećemo podržati je nestalost razložnosti ove rasprave današnje. Tu smo saznali tko što misli o Kordiću, saznao sam ponešto tko je u kojem sektoru i koliko radio, saznao sam ponešto i na koji način je netko razvio metodologiju uzimanja novaca iz državnog proračuna, onda smo saznali da to svi rade, dakle, to je nestalost, argumentacijska razložna nestalost koja ne bi trebala biti na bilo koji način vezana s ovim zakonom. Ovaj zakon je, dakle, zakon individualne, egzistencijalne istine da svaki čovjek neovisno o tome što je u životu radio da ima pravo stati u te dvije rečenice, gdje se rodio i gdje je umro. Njegov život će biti vrednovan i s ovim povijesnom optikom, to ne znači, da je netko tko je bio nasilan i tko je sudjelovao u nasilju sada postati svetac i plemenit. To ne znači, da će neka republika, u konkretnom slučaju RH, na ovaj način parazitirati na hrvatskoj dobroti. Ne, ovo znači isključivo ono što u zakonu i stoji, da to je da nestale osobe u Domovinskom ratu, koji je obranjena RH, koji su u jednom povijesnom smislu smatra utemeljujući činom ove sadašnje RH, da zbog istine Domovinskog rata, imamo pravo saznati i istinu o ovom nestalim ljudima, državljanima RH i zbog toga Klub nezavisnih zastupnika, podržava, ovaj prijedlog zakona, a ne podržavamo sve ono što je u asocijacijskom smislu, dovelo nas da demonstriramo naše verbalne vještine, koje nemaju veze s točkom dnevnom reda, ali imaju veze s našim metalnim statusom i imaju veze s načinom na koji mi promatramo vlastiti kozmički značaj, a on je reći, ću vam na razini nestalosti. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a, završno će govoriti poštovani zastupnik Miro Kovač.
Hvala lijepo uvaženi gospodine predsjedatelju. Evo, čuli smo sada jedan razuman glas kolege Vučetića o ovome prijedlogu zakona, o nestalima u Domovinskom ratu. Na ovom planu, čini mi se, da je logično, prirodno da imamo konsenzus. Tko može nešto imati protiv toga, da je ministar Medved, s ovom ekipom napravio ovakav prijedlog zakona, koji obuhvaća sve nestale i hrvatske branitelje i civile i one koji su bili u formacijama pobunjenika, kada je bio Domovinski rat. Zakon koji ćemo ovdje donijeti, koji se odnosi na sve nestale sa teritorija RH. Smatram da smo dosegli takav nivo u Hrvatskome saboru, da o ovakvim stvarima moramo imati konsenzus. Normalno da imamo ovdje i raspravu, da su povišeni tonovi, ali moramo držati nivo. Moramo držati nivo i u ovakvim stvarima izbjegavati demagogiju, manipulacije. Ovdje nije riječ o tome tko je veći, manji Hrvat, ako hoćete politički Hrvat. Jer mi ćemo se ovdje brinuti i o onima, koji nisu hrvatske nacionalnosti i oni su na popisu Ministarstva hrvatskih branitelja. Prema tome, budimo na ovom planu, razumni, pohvalimo, ono što je napravio ministar Medved sa svojom ekipom, jer to je prvi korak, prvi korak, strukturirane politike RH, kada je riječ o tome, da treba riješiti pitanje naslijeđa rata. Cilj mora biti da sa kolegama u Srbiji napravimo jedan protokol u suradnji te onda takav nivo, još nismo s njima uspostavili sa Crnom Gorom i sa BIH jesmo, ali ponavljam, napravili smo to da smo sa kolegama iz EU, prije, skoro 3 g. ugradili prijelazna mjerila, koje se tiču svih nas u EU, znači ne samo Hrvatske, nego svih zemalja članica EU, a jedno od tih mjerila, tiče se obveze Srbije, da mora s nama surađivati, kažem s nama, mislim na RH, u pronalaženju nestalih. I ponoviti ću ono što sam rekao u pojedinačnoj raspravi i na tom planu, Srbija to mora u potpunosti riješiti, u potpunosti riješiti, inače se ne smatra da je taj kriterij ispunjen. To je učinjeno prije skoro 3 g. to je bila vlada, prethodna vlada, u kojoj je bio gospodin Orešković, predsjednik Vlade, koja je bila Vlada HDZ-a i Mosta i na to smijemo biti ponosni, jer je to ne samo doprinos efikasnosti hrvatskih državnih insinuacija, a tu vidimo i rezultat toga i ovaj prijedlog zakona. Smatramo osobno da mora biti sljedeći korak i Zakon o pravima hrvatskih logoraša, nego je to i doprinos jačanja odnosa sa susjedima, u ovom slučaju sa RH, jer ćemo samo postići povjerenje, što kaže, rezolucija i Vijeće Europe o nestalima iz europskih ratova, ako riješimo pitanje nestalih osoba, at u je vrlo važno poglavlje kada je riječ o međudržavnim odnosima, o odnosima, znači između Hrvatske-Srbije, ali odnosa između Hrvata i Srba, bez rješavanje, naslijeđa rata, neće biti proboja. Osobno se zalažem za proboj i za politiku čistih računa. To uvijek sa sobom nosi određene probleme. Naravno da treba otvoriti neke mračne strane prošlosti, konkretno, u susjednom Srbiji, odakle je krenuo rat protiv Hrvatske, ali sam uvjeren, da će doći do jačanja svjesni i da ćemo jednog dana imati na tom planu puno bolje odnose jer ćemo otvoreno govoriti o tome, što se je dogodilo prije 20 i više godina, kada je Hrvatska napadnuta. Ali, sada ići govoriti protiv ovakvog zakona, koji je pozitivan, koji se odnosi na sve hrvatske državljane, nema smisla, prema tome, bez obzira na kampanju koja stoji pred vratima za europske izbore, budimo razumni, smanjimo malo je li tu razinu demagogije, budimo racionalni i naglašavajmo one stvari, koje nas sve ovdje u Hrvatskome saboru spajaju. Pa i pitanje nestalih. Hvala lijepo.
Hvala. U ime Mosta nezavisnih lista, završno će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo kolegice i kolege, uvaženi ministre sa svojim suradnicima, evo vidimo na kraju da je Miro Kovač priznao da je on samoinicijativno otvorio 23. i 24. poglavlje i da su Šprlje po tome i ostali ministri bili u biti budale a zato se Srbija ponaša prema Hrvatskoj kako se ponaša i vi ste im dali legitimitet da se ovako ponašaju jer jedini alat koji RH ima je bio da se blokira Srbija u ulasku tj. u pregovorima, poglavito u 23. i 24. poglavlje gdje pravna ... [[Govornik se ne razumije.]] Srbije gdje su nam dali mogućnost da bude mali Haag. Inače ja znam da Ministarstvo branitelja, ministar, njegovi suradnici, poglavito brigadir Sučić će učiniti sve u svojoj nadležnosti da se pronađe svaki nestali i da se njegovo mjesto obilježi međutim po meni i po klubu MOST-a, ovaj zakon se mora zvati, ne može se zvati zakon o nestalim osobama iz Domovinskog rata jer moramo reći što je uzrok Domovinskog rata, zakon o nestalim zbog velikosrpske agresije jer sve žrtve, bile sa strane Hrvatske ili na strani tadašnje vojske sa strane ili civili s jedne ili druge strane, uzrok je bila velikosrpska agresija. U zakonu se ministre, ne spominje velikosrpska agresija, mislim da bi u drugom čitanju trebalo reći povijesti jer ovaj je zakon koji rješava povijesne probleme, ove probleme reći, samo istinu. Smatram da o nestalima treba imati tu humanu crtu i zaista ne brojite krvna zrnca, to je vrlo bitno, međutim nikako se dodvoravati Vučiću koji se ruga s nama, koji je bio huškač i četnik i dolazi ovdje jer nije on otišao u Glinu ispričat se ljudima rekao sam srpske nacionalnosti, da im kaže da, ja sam onaj koji je pozivao na srpske ... [[Govornik se ne razumije.]] ja znam da vaš koalicijski ... [[Govornik se ne razumije.]] i utjecaj Vučića je vrlo bitan poglavito u Europskoj pučkoj stranci jer on je vaš koalicijski partner i vi morate na taj način igrati i ja znam da i ministrica Burić ima ambiciju, da vi trebate lobirati kod njega i Tajanija međutim ovo treba biti iznad politike, ovdje nije pitanje ni SDP-a, ovdje su žrtve u pitanju bilo s koje strane, još jednom ponavljam bile, ali je uzrok velikosrpska četnička agresija i otvoriti im 23. i 24. poglavlje i ostaviti branitelje na milost i nemilost, e to nije dobro, zašto bi oni bili mali Haag? Pa zašto bi na nas utjecaja Merkelica, Tusk, Juncker, Tajani ili bilo tko? A mi smo u EU-u. Kad smo mi ulazili u EU-u, morali smo locirat, uhititi, transferirati i procesuirat sve generale kojima je palo na pamet. I ono šta nisu trebali. Dokumentacija se slala koja nije bila deklasificirana, slala se na sve strane, umjesto 17 dokumenata, slalo se iz Ureda predsjednika 17 šlepera u Haag da bi mi pokazali lojalnost. Nismo smjeli proglasiti isključivi gospodarski pojas. Pa šta mi možemo da ovo najbitnije pitanje, najhumanije pitanje šta je naša obaveza, naša obaveza je da se pronađu te osobe, da iz arhiva KOS-a ta dokumentacija bude dostavljena Hrvatskoj a ne da Vučiću prostiremo crveni tapir da se on ruga s nama ovdje i da govori da je Oluja kao što su bili koncentracijski logori iz II. svj. rata. To nije istina. Oluja je, ona može biti vam po koalicijski Vučić partner, ali Oluja je pobjednička i osloboditeljska akcija. I legitimna je. u svakom svom segmentu je bila legitimna. I to je bilo naše pravo a neće Vučić zbog koalicijskih odnosa sa HDZ-om utjecati na sve ovo šta mi radimo. Ja vjerujem da ćemo svi zajedno naći snage, izdić se, poglavito ljudi iz Ministarstva branitelja koji se trude i koji se zalažu da se pronađu svi nestali i imaju apsolutnu potporu od nas. Apsolutnu potporu. Međutim ovo ponašanje ministrice vanjskih poslova i ove Vlade u cijelosti je neprihvatljivo za MOST. Zbog toga još jednom jedino što je Hrvatskoj da se blokira Srbija zbog dok ... [[Govornik se ne razumije.]] do jednog papirića ne dođe u Hrvatsku o nestalim našim i da im dostojanstveno odamo počast. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sad prije nastavka pozdravimo na galeriji studentice i studente Hrvatskog katoličkog sveučilišta iz Zagreba. [[Pljesak.]] A sada će u ime predlagatelja završno nešto reći ministar branitelja Tomo Medved, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici, zahvaljujem se na sudjelovanju u raspravi, na vašem doprinosu. Ovu završnu riječ iskoristit ću za dodatno obrazloženje onih tema koje se za vrijeme rasprave odnosno kojima se posvetilo naviše pozornosti. Nije suvišno reći da je traženje nestalih osoba prioritetno humanitarno pitanje i stoga smo se u izradi ovog zakonskog prijedloga vodili tom mišlju. Temeljni cilj svih aktivnosti Ministarstva hrvatskih branitelja i drugih tijela uključenih u traženje nestalih osoba jest rješavanje svih slučajeva osoba nestalih u Domovinskog ratu. Po prvi puta donosimo prijedlog sustavnog rješavanja problema pravne disperziranosti koja je dosad otvarala mogućnost pojave pravnih praznina i neispravne interpretacije postojećeg pravnog okvira. Obzirom da se rasprava koncentrirala na temu nadležnosti u traženju nestalih osoba, smatramo bitnim još jednom navesti na koji način Prijedlog Zakona o osobama nestalim u Domovinskom ratu propisuje nadležnost. RH je putem nadležnih tijela nositelj aktivnosti traženja osoba nestalih u Domovinskom ratu i smrtno stradalih osoba u Domovinskom ratu za koje nije poznato mjesto ukopa. Radi se o osobama koje su u trenutku nestanka ili smrti imale hrvatsko državljanstvo ili prijavljeno prebivalište odnosno boravište na području RH ili se radi o osobama stranog državljanstva koje imaju status hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i koja u trenutku nestanka nije imala prijavljeno prebivalište odnosno boravište na RH. U slučaju traženja nestalih stranih državljana koji nemaju status Hrvatskog branitelja ili prijavljeno prebivalište ili boravište na području RH u trenutku nestanka na području RH za vrijeme Domovinskog rata sukladno međunarodnom humanitarnom pravu putem nadležnih tijela sudjelujemo u traženju tih osoba ali na zahtjev tijela nadležnih za traženje nestalih osoba one države čiji je državljanin nestala osoba. Zaključno nema bojazni da bi se ovim zakonom isključilo traženje bilo koje osobe nestale na području RH za vrijeme Domovinskog rata. Ovako precizno određivanje nadležnosti osobito je značajno za unapređenje odnosa sa susjednim zemljama, a poglavito sa Republikom Srbijom. Ministarstvo hrvatskih branitelja se očituje na sve nacrte izvješća o napretku Republike Srbije u Poglavlju 23. obzirom da je ovdje bilo više puta govora o toj temi. Komentirat ću izrečene prijedloge o potrebi preuzimanja obveza ministarstva u istragama sudbina nestalih osoba. Ovdje se radi o vrlo kompleksnom pitanju koje zahtjeva međuresornu suradnju poglavito sa MUP-om, sigurnosno obavještajnim agencijama i nadležnim pravosudnim tijelima. U mandatu ove Vlade ta je suradnja znatno ojačana, a ovaj zakonski prijedlog propisuje nadležnosti i aktivnosti u traženju nestalih osoba i to prvi puta na razini zakonske snage. Obzirom da se spominjalo kako se broj nestalih s kojim raspolaže Ministarstvo hrvatskih branitelja razlikuje od broja nestalih s kojima raspolažu međunarodne organizacije naglašavam još jednom kako ministarstvo kao tijelo državne uprave vodi evidenciju osoba nestalih u Domovinskom ratu za koje je pokrenut postupak traženja temeljem prijave članova obitelji ili drugih osoba sukladno nadležnostima kako smo ih i definirali. S druge strane međunarodne organizacije uobičajeno prikazuju podatke prema načelu teritorijalnosti što znači da u te podatke uključuju i državljane drugih država koji su nestali na teritoriju RH. Obzirom na izrečene netočne navode želim istaknuti da je ova Vlada i Ministarstvo hrvatskih branitelja u ovom mandatu učinilo značajan iskorak u organizaciji u radu, a vezano za intenziviranje pronalaska nestalih osoba te smo tako iz svih raspoloživih izvora prikupili i obradili saznanja o 151 mogućem mjestu prikrivenih masovnih i pojedinačnih grobnica iz Domovinskog rata. Da smo proveli cjelovito terensko istraživanje na 128 lokacija pri čemu su pronađeni i ekshumirani posmrtni ostaci 106 osoba, da smo proveli reekshumaciju daljnjih 19 posmrtnih ostataka ranije sahranjenih sa Vile Gavrilović, Centralnog groblja u Osijeku itd., dakle radi se o osobama gdje je ekshumacija provedena odnosno identifikacija klasičnom metodom. Da smo proveli terenski izvid 163 mikro lokacije za koje je u tijeku analitička i operativna obrada, da smo organizirali 19 identifikacija prilikom kojih je završno identificirano posmrtnih ostataka 125 osoba, dok je daljnjih 11 osoba ekshumiranih na području RH predano nadležnim tijelima država čiji su bili državljani, Republika Srbija i BiH. Da smo proveli reviziju svih neidentificiranih posmrtnih ostataka 911 posmrtnih ostataka koji se nalaze na Krematoriju. Da smo organizirali pogrebnu skrb za 132 identificirane osobe, da smo organizirali preduvjete za unapređenje međunarodne i međudržavne suradnje, sklopili protokole o suradnji između Vlade RH i Vijeća ministara BiH, da smo sklopili protokol o suradnji između povjerenstva Vlade RH sa Komisijom za zatočene, nestale vlade Crne Gore, da smo potpisali sporazum s Međunarodnom komisijom za nestale osobe u uspostavljanju baze podataka, da smo potpisali okvirni plan za rješavanje pitanja osoba nestalih u oružanim sukobima kao nastavak Londonskog samita. Da smo značajno unaprijedili metodologiju rada, uveli nove inovativne metode pretrage terena, snimanje iz zraka, kadaver psi, da smo nabaviti najsuvremeniju opremu, da smo ojačali ljudske resurse, da smo potpisali sporazum o suradnji sa Sveučilištem u Zagrebu radi poboljšanja koordinacije i podizanja kvalitete znanstveno-istraživačkog i obrazovnog stručnog rada. Stoga, ovim zakonskim prijedlogom dodatno potvrđujemo predanost u rješavanju ovog prioritetnog humanitarnog pitanja i očuvanju dostojanstva nestalih u Domovinskom ratu. Upravo stoga što je riječ o humanitarnom pitanju i što je ovaj prijedlog izraz najboljih namjera i prepoznatih potreba, vjerujem gospođe i gospodo zastupnici da ćete ga jednoglasno podržati, a prijedlozi izrečeni u ovoj raspravi biti će analizirani i ugrađeni u konačni prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa, imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo, uvaženi ministre smatram da vi i vaša ekipa ćete učiniti sve da se pronađu žrtve nastale u velikosrpskoj agresiji. Međutim, ne mogu se složiti s tim da je država poduzela sve što je trebala, ne mogu se složiti s tim. Sve šta sam rekao, opet bi ponovio. I ne mogu prihvatiti da fizička osoba, državljanka Republike Srbije plaća odvjetničke troškove našim obiteljima nestalim da svoja prava riješe, a država ništa. Država, sad vi zamislite kakva smo mi država da plaća odvjetničke troškove u Beogradu, fizička osoba u Beogradu, a mi moramo kao država, to je naša ministre obaveza i vjerujem da mi Srbiju i četnika Vučića možemo prisiliti, a imamo alat a to je da mu blokiramo ulazak u EU, dokle god naše [[Upadica: Zahvaljujem.]] hrvatske manjine tamo ne budu imale ista prava ili [[Upadica: Hvala vam.]] približna kao u Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Odgovor ministre izvolite.
Hvala lijepa, gospodine zastupniče vezano za zastupanje i pomoć članovima udruge logoraša Ministarstvo hrvatskih branitelja i sva nadležna tijela raspoloživa su i kontinuirano održavamo radne sastanke. Dakle, ne mogu prihvatiti tezu da se u obrani i pravnoj pomoći RH nije stavila na raspolaganje i da na najbolji način ne stoji na raspolaganju u pružanju svih oblika pomoći Udruzi logoraša srpskih koncentracijskih logora.
Povreda Poslovnika, izvolite kolega Grmoja.
Poštovani predsjedniče, moram reagirati, ovo što je ministar iznio nije točno. Obitelji iz Sotina, njih 16, imaju odvjetnika u Srbiji kojeg financira gđa. Kandić, a ne hrvatska država. To nije istina, znam da nemam mogućnost reakcije na izjave ministra jer Poslovnik to ne predviđa, al sam morao reagirati jer je iznešena neistina. Hvala.
Sami ste naglasili da ste prekršili Poslovnik i zaslužili ste opomenu, ali onda se koristite drugim metodama, molim vas. Ovime smo došli do kraja rasprave i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Prijedlog Zakona o osobama nestalim u Domovinskom ratu, prvo čitanje, P.Z. br. 610., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prvo, prihvaća se prijedlog Zakona o osobama nestalim u Domovinskom ratu, i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 91 za i 4 suzdržana, donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Poštovani predsjedniče HS, evo, voljeli bi znati gdje je predsjednik Vlade, njegov nedolazak danas ovdje zapravo pokazuje da mu uopće nije stalo ni do HS, ni do reformi, a činjenica je ni do hrvatskih građana. Naša ključna poruka kroz ovu interpelaciju je da se Plenkovićeva Vlada pokazala potpuno neuspješnom u provedbi neophodnih strukturnih reformi, da ova Vlada nije provela niti ono što je sama najavila da će provesti, osobito kroz europski semestar i nacionalni program reformi, da neke reforme odgađa, od drugih potpuno odustaje, te da nema nikakvih naznaka da bi se išta moglo dogoditi do kraja mandata jer smo ušli u izborne cikluse, europarlamentarni izbori, predsjednički, pa parlamentarni. SDP je podnio ovu interpelaciju još prije godinu dana kada smo imali na stolu izvješće Europske komisije o provedbi najavljenih strukturnih reformi u nacionalnom programu za 2017.g. Tada je ocjena o provedbi reformi bila čak da 52% najavljenih reformi ili nije provedeno, ili je napredak bio ograničen. Posebno je naglašeno da nikakve reforme nisu provedene u segmentu javne uprave, da nema napretka u reformi sustava plaća i nagrađivanja u javnom sektoru, da nema napretka u reformi mirovinskog sustava, da nema napretka u rješavanju dugova zdravstva, čak i reforme koje su u međuvremenu plasirane u javnost, kao što je ona mirovinska, pokazale su se potpuno neprihvatljivima za većinu građana RH. Po vašoj mirovinskoj reformi građani će raditi duže, primati manje i u mirovini živjeti još teže. Neprovedba reformi imala je direktne posljedice na novo usporavanje gospodarskog rasta. Stopa pada sa 2.8% u 2017. na 2,6% u 2018., gdje sama Vlada prognozira da bi se to usporavanje nastavilo i u narednom razdoblju, defakto znači da se Vlada miri sa sadašnjom lošom situacijom i izgledima, te potpuno nespremna uhvatiti se u koštac sa nužnim reformama. U međuvremenu, kroz cijelu 2018.g. industrijska proizvodnja je padala, a direktni rezultat je usporavanje robnog izvoza. Od dvoznamenkaste stope rasta 2014., 2015., čak i 2016.g., sada je rast izvoza minimalan, a s druge strane uvoz roba ekspandira po nekoliko puta većim stopama i produbljuje deficit robne bilance. A jedini spas za ukupnu vanjsko trgovinsku bilancu je turizam i izvoz usluga. No, najveći problem je što se potencijal gospodarskog rasta zbog svih ovih problema procjenjuje na svega 1,4 do 1,9%, što je daleko ispod vrijednosti koje hrvatskih građanima mogu osigurati značajniji rast standarda jer sve što se događa u ekonomiji, pa i sve što Vlada radi ili ne radi, u konačnici se vidi samo na tome da li građani imaju više novca u džepu i mogu li od toga dostojanstveno i pristojno živjeti. Na sve ovo, unaprijed znamo, Vlada će odgovoriti da su deficit proračuna sveli na minimum, da je fiskalna situacija sada puno bolja, da pada udjel javnog duga u BDP-u i da eto čak i rejting agencije to prepoznaju i dižu kreditni rejting RH. Trenutni kreditni rejting neće poslužiti za provođenje reformi, nego za dizanje novih kredita i nova zaduživanja RH i njenih građana. Nije dobro da samo povoljne okolnosti gospodarskog rasta i rast prihoda proračuna određuju to ukupno stanje u proračunu, dok ostaju duboko ukorijenjene neefikasnosti na rashodovnoj strani. Nije dobro da postoje skriveni deficiti koje ministar financija kontinuirano, barem javno, ignorira. Zadnji primjer je ponovni rast dugova zdravstva prema farmaceutima na iznos veći od čak dvije milijarde kune. Računi se plaćaju sa zaostatkom od 3.g., preko 1000 dana, a to nije ništa drugo nego skriveni deficiti. Nije dobro da je tzv. porezna reforma, što je zapravo drugo ime za neke male korekcije u poreznom sustavu, prvenstveno koristila malom broju građana s najvećom plaćom u državi. Nije dobro da su od smanjenja PDV-a na voće, povrće ili meso profitirali samo trgovci jer od istinskog smanjenja cijena za građane zapravo nije ni došlo. Nije dobro da su lijekovi za građane poskupili iako je na bezreceptne lijekove PDV smanjen na 5%. Pitamo se tko je kriv za to? Zašto je procjena Vlade, po ko zna koji put bila pogrešna? Je li možda reforma, najnovije povećanje plina, cijene, plina i struje? Poskupljuje električna energija za industriju i to do 20%. Za toliko će Hrvatska industrija biti manje konkurenta u odnosu na susjede u EU. I tko će biti kriv što će se još nekoliko tisuće radnih mjesta zbog toga zatvoriti. Nije dobro da Hrvatsku i Europska komisija, pa i rejting agencije, stalno upozoravaju da mora ozbiljno prionuti reformama, ako želi u srednjem i dugom roku, zadržati stečajnu poziciju, ali i stvoriti uvjete, za kakav takav stabilniji rast. U izvješću Europske komisije za 2019. g. o makro ekonomskim neravnotežama u Hrvatskoj, eksplicitno se upozorava da citiram, trajan gospodarski rast, postaje glavni izazov za Hrvatsku, pri tome, ubrzanje strukturnih reformi, se ističe kao glavni uvjet, da se ti izgledi iza rast poboljšaju. Poboljšanje uvjeta na tržištu rada i stvaranje poslovnog okruženja za veće investicije i rat produktivnosti glavne su smjernice tih reformi. Analiza, u spomenutom izvješću, pokazala je da potpuno provedeno samo 7% najavljenih reformi, od strane HDZ-ove vlade. Nije dobro da se u Hrvatskoj stvari kreću upravo u suprotnom smjeru. Konkurentnost i poslova klima su loše. To svi znaju. Hrvatska je za vrijeme ove HDZ-ove vlade, pala sa 40 na 58 mjesto ljestvice duing biznisa. U državi su opet zavladali korupcija i nepotizam. Istraživanje o percepcije korupcije su porazne, a što bi građani i mogli misliti, kada vide ministra kako sjedi na ramenima, izabranog poduzetnika, kojemu je tek prije nekoliko mjeseci odobrio kredit HBOR-a ili kada vide ministricu, s najnovijem luksuznim Mercedesom, koje je nabavila baš kod tog istog poduzetnika, slučajno, kojemu je slučajno omogućila milijunske iznose iz europskih fondova. Ako se tako radi na najvišem, državnoj, ministarskoj razini, možete zamisliti, što je i kako tamo, gdje je to sve pod manjom paskom javnosti. S druge strane, kada gledate, gdje se događaju nova zapošljavanja, onda je to ugl. javni sektor, na svim razinama, od lokalne samouprave, javnih poduzeća, do javne uprave, i to po stranačkom ključu, dvostruka šteta. Pumpa se javni sektor i troškove za porezne obveznike, a dobit javnih poduzeća, pada, pa tako pada i prostor za investicije. Sužava se prostr za porezno rasterećenje gospodarstva i daljnji rast plaća. Jer kako stvoriti poreze na plaće u gospodarstvu, kada je taj novac, potrošen na uhljebljivanje HDZ-ovih poslušnika. S druge strane, mlade, ljude, koji nisu podobni, nemaju stranačku iskaznicu HDZ-a tjera se iz države. Preko 200 tisuća ljudi je otišlo iz Hrvatske, a manjak radne snage na tržištu rada, postaje jedno od najvažnijeg ograničenja daljnjeg rasta. Ovako dalje ne ide. Gospodarstvo je slabašno, rast usporen i nedovoljan, potencijal rasta izrazito nizak. Mi u SDP-u, držimo da je učinak, kratkoročnog rasta potražnje, odnosno, osobne potrošnje iscrpljen. Uz krizu na tržištu rada i nedostatak radne snage, objektivno se postavlja teza, da je rast moguće ubrzati samo kroz nova ulaganja investicije te podizanje njihove efikasnosti i produktivnosti zaposlenih. I to je upravo ono što zahtjeva ozbiljne reforme, a na što upozoravaju svi dobronamjerni u Hrvatskoj i izvan nje, uključujući i Europsku komisiju, Međunarodni monetarni fond, pa i rejting agencije. U tom smislu, prioritetne su reforme, u obrazovnom sustavu, onom temeljnom, ali i u području cijeloživotnog učenja, gdje smo nažalost, na začelju Europe. Radnici trebaju moderna znanja i vještine, tako se povećava produktivnost, a veća produktivnost, znači da ju i uz ograničenje broja ljudi na tržištu rada možete postići više. Zabrinjava nas što je najavljena cjelovita i sveobuhvatna kurikularna reforma, zastala zapravo već na prvom koraku i svela se na male, lokalne, ograničene pilot projekte. Hrvatska je i dalje pri dnu ljestvice, među državama članica u pogledu digitalnih kompetencija. Bez obzira na mjere koje se poduzimaju da bi se to popravilo. Dio ICT stručnjaka, među svim zaposlenima je svega 3,3 u 2017. dio studenata, koji diplomiraju u stem području je tek 17 od 1000, gdje daleko zaostajemo za cijelom EU. Hrvatska je izuzetno zaostaje u obrazovanju odraslih za prosjekom EU. Stopa sudjelovanja u obrazovanju odraslih, nikada nije bila manja i iznosi 2,3% u odnosu sa prosjekom EU, koji je negdje na razini 11%. Posebno je niska razina sudjelovanja nisko kvalificiranih i nezaposlenih, što je posebno zabrinjavajuće. Drugo, treba osmisliti cjelovitu strategiju dizanja tehnološke razine gospodarstva i dodane vrijednosti koja se tamo stvara. Sada smo zaglavljeni na niskoj razini dodane vrijednosti i to je ključni problem Hrvatske. A to znači i niske plaće i niske profite, pa onda i nisku razinu investiranja u rastu i razvoju. To ima za posljedicu slabo punjenje fondova, mirovinskog, zdravstvenog, nižu kvalitetu i standard javnih usluga, u odnosu na naše partnere u EU. Država i vlada se mora opredijeliti da više investira i da potiče privatni sektor na ulaganje na RND. Dakle, istraživanje u razvoj i inovacijske kapacitete. Svjesni smo da je to dugoročan proces, ali rezultata neće biti ako se jednom jasno i odlično ne krene u tom pravcu. Nažalost postoji problem u brzini provedbe projekata unutar sustava znanosti i visokog obrazovanja koje se sufinanciraju iz strukturnih fondova a to se najviše tiče znanstvenih centara izvršnosti i infrastrukturnih projekata. Velika kašnjenja nastaju u procesima javne nabave, prvenstveno zbog nepripremljenosti državnih agencija za provedbu takve vrste projekata. Zbog toga Hrvatskoj prijeti oduzimanje dijela sredstava na razini ukupne dodijeljene alokacije za pojedini prioritet ako se dokaže da je isti neuspješan. Slična je situacija i sa drugim sektorima u korištenju fondova. I dok se Vlada pokušava izvlačiti na to koliko je sredstava ugovorila, jedini i pravi pokazatelj su isplaćena sredstva iz EU proračuna u hrvatski proračun i institucije, a to je nažalost, manje od 20% nakon što je proteklo skoro 5 i pol godina od 7-godišnje financijske perspektive. Najviše zabrinjava činjenica da je u tim zadnjim godinama Hrvatska uplatila u EU proračun preko 18 milijardi kuna, a da je kroz EU fondove povukla samo 14 milijardi kuna. I dok poput Godota iščekujemo Vladine reforme i još puno toga što nismo do sada vidjeli, moramo njegovati i razvijati ono što imamo i ono što održava razinu gospodarske aktivnosti i zaposlenosti koja omogućava koliko-toliko pristojan život našim ljudima. U tom kontekstu želimo jasno istaknuti da nismo spremni podržati Vladu u odlukama koje znače odricanje od brodograđevne industrije ili npr. rafinerijskih pogona, kao što je onaj u Sisku. Kada smo mi 2013. ušli u proces restrukturiranja brodogradnje, taj sektor zapošljavao je direktno 11 tisuća ljudi i još 40 tisuća indirektno. U 180 tvrtki koji su bili dobavljači brodogradilišta u Hrvatskoj. Danas je zahvaljujući nedjelovanju i sporosti reakcije ove Vlade, brodogradnja prepolovljena u svakom pogledu. Svaki mjesec, odlaganja važnih odluka o sudbini Uljanik grupe, košta državu minimalno 50 milijuna kuna. Zato ćemo podržati da se u što kraćem roku odstrani bolesno tkivo u tim sustavila, ali da se spasi ono što je zdravo i što može biti održivo i korisno za naše građane koji tamo osiguravaju vlastitu egzistenciju. Kada je riječ konkretno o Uljaniku i 3. Maju, držimo da se tamo još uvijek može raditi dobar posao. Na drugim osnovama, i uz punu odgovornost onih koji upravljaju u tim sustavima, ali i čvršću i veću kontrolu i nadzor države bez koje proces restrukturiranja neće biti moguć. Davanje još jedne prilike brodogradnji, može u konačnici i smanjiti troškove države, vezane za jamstva koja se procjenjuju na nekoliko milijardi kuna. Ovdje sam nabrojao, gospodo, puno toga što niste napravili, a sada mi dopustite da malo nabrajam što se napravili. Upravo će ova Vlada RH biti upamćena kao jedan od najvećih generatora korupcijskih afera i skandala u novijoj hrvatskoj povijesti. Prvo, afera Borg, najveća korupcijska afera u povijesti Hrvatske, afera svih afera u kojoj je izvučeno više stotina milijuna eura od strane onih koji su pisali zakon pod premijerovim pokroviteljstvom, iako je tvrdio da nije znao za grupu Borg, pojavili su se dokazi koji su potvrdili i da je sam bio te iste grupe. Jasno je da je premijer lagao. Drugo, afera INA, gdje Plenković završava posao koji je započeo Ivo Sanader. Ne tako davno je govorio da će vratiti INA-u u hrvatske ruke, a nakon sastanka s Orbanom je izmijenio zakon po kojem se Mađarima omogućava preuzimanje INA-e. Treće, afera avioni. Propala nabava borbenih zrakoplova po čak 3 puta većoj cijeni. Ta afera nas je koštala negdje oko 100 tisuća eura, koštala nas je međunarodnog ugleda, borbene spremnosti. Zanimljivo, u toj aferi je da se bivša tvrtka ministra Krstičevića pripremila za poslove održavanja tih istih zrakoplova koji su u nabavi trebali biti 3 puta skuplje plaćeni od njihove stvarne vrijednosti. Iako je premijer tvrdio da nije dobio papir upozorenja, da Hrvatska ne može kupiti te avione, američki veleposlanik ga je raskrinkao. Dakle, premijer je opet lagao. Afera SMS koja vodi do samog vrha HDZ-a. Pokazala je da se za unutarstranačke obračune u HDZ-u koriste usluge obavještajnog podzemlja. Također je upozorila na slabosti i duboko kompromitirala i sam DORH. Afere ministrice Murganić, koja je osim zadnjeg slučaja, gdje je prebacila odgovornost na službe kojima ona zapravo rukovodi zadnje dvije godine i koje su direktno pod njenom ingerencijom, ostala upamćena i po sjajnim izjavama poput poklone namijenjene siromašnoj djeci koje je dodijelila djeci u privatnom vrtiću ili na nasilje nad ženama u obitelji, kada je konstatirala, tako vam je to u braku. Predložila je također i katastrofalan obiteljski zakon, po kojem je brak definirala kao zajednicu muškarca i žene u kojem mora biti djece. Zakonom o udomiteljstvu uskratila je prava i životnim partnerima, a o njoj je zapravo sve rekao i njen bivši tajnik Marin Strmota, kada je javno dao ostavku pred kamerama i njen ključni projekt za demografsku obnovu nazvao javno lakrdijom. E, sad je došlo vrijeme da pobrojimo afere ministra Kujundžića. I njih ima dosta, nema ministra, pa oprostite ako sam koji zaboravio. Afera hitna pomoć Kada su u Zaprešić kola hitne pomoći stigla bez liječnika, a mladić kojem je pozlilo je umro. Nadalje, smrt 9-godišnjeg dječaka u Metkoviću kojeg su čak dva puta s hitne slali kući. Jedna od zadnjih afera u nizu jest afera u kojoj 11-godišnji dječak Petar preminuo na Rebru nakon katastrofalnog liječničkog tretmana. No, to nije sve od ministra Kujundžića. Poznat je po tome što ne poštuje ni odluke Ustavnog suda ni pravo žene da odlučuje o svom reproduktivnom zdravlju, a podsjećam i na aferu kiretaža i katastrofalan tretman žena u bolnicama. Zadnji slučaj je slučaj u kojem je žena proživjela pobačaj bez anestezije jer je jedan jedini anesteziolog imao priziv savjesti. I zato su ženi radili pobačaj na živo. To je strahota i sramota u 21. stoljeću. To je 19. stoljeće. Svima je jasno da je Plenkovićev ministar zdravlja Kujundžić najlošiji ministar kojega je Hrvatska ikada imala, zbog kojeg dugovi u zdravstvu rastu liječnici i medicinske sestre iseljavaju a pacijenti čekaju i u tom čekanju nerijetko i umiru. Nadalje, afere ministrice Žalac koja je poznata po tome da je pod sumnjivim okolnostima i netransparentno pokušala dodijeliti sredstva iz fondova EU po principu najbrži prst. Tada je cijeli natječaj poništen zbog sumnje u pogodovanje. Zadnji slučaj afere Mercedes ministrice Žalac pokazuje koliko su velike i indicije i sumnje na korupciju u Vladi. Prvo se nekoliko dana špekuliralo čiji je skupocjeni Mercedes a onda u jednom trenutku saznamo da je brat parkirao jer eto nije imao gdje a u drugom trenutku da je ugovor o leasingu potpisala njena majka. Kako je moguće da jedna starija gospođa sa primanjima koje ima može plaćati najam tako luksuznog, skupocjenog Mercedesa? U isto vrijeme, ta ista ministrica koja nije u stanju tri godine produžiti vozačku dozvolu je dovela Hrvatsku u situaciju da više novca uplaćujemo u proračun EU nego od nje dobivamo. Prelazimo na afere ministra financija Zdravka Marića. Svi znaju da je ministar financija Marić došao iz Agrokora, unatoč tome što je tvrdio da je Agrokor u problemima, nije mu smetalo, štoviše, čak je i lobirao, za 400 milijuna kuna HBOR-ovog kredita posrnulom Agrokoru. Nakon toga je zajedno sa premijerom Plenkovićem i bivšom ministricom Dalić sudjelovao u radu grupe Borg koja je napisala poseban zakon za Agrokor da bi se kasnije ti isti savjetnici obogatili na naknadama iz Agrokora. Najnovije u nizu njegovih afera je imenovanje vlastite sestre u HANFA-u i to baš u odjel koji je njemu trebao napisati pozitivno izvješće o provedbi sanacije tog istog Agrokora. Nadalje, afere ministra Tolušića poput uvoza zaraženog mesa iz Poljske ili afere u kojoj je otac ravnateljice agencije po Tolušićevim ministarstvom godinama koristi pašnjake bez kune naknade i ubire poticaje. Ova zadnja je samo jedna u nizu priča o pogodovanju, o rodbini i o obitelji. Jer podsjetiti ću vas da je predsjednik Vlade Plenković u aferi imenovanja svog kuma Igora Pokaza kao veleposlanika u UK rekao, citiram: „Ja sam zaposlio čovjeka jer ga znam 24 godine.“. No to nije jedino zapošljavanje iz kruga Plenkovićeve obitelji, treba podsjetiti da je brat premijerove supruge Ivan Maslač postao drugi čovjek Dubrovačkog aerodroma. I uz sve pobrojane afere HDZ-ov ministar unutarnjih poslova Božinović, HDZ-ov glavni državni odvjetnik Jelenić ništa ne rade po tom pitanju. Tako se stječe dojam da zapravo štite korupciju i kriminal. Zbog svih nabrojanih afera građani gube povjerenje u Vladu, gube povjerenje u institucije ove zemlje, smeta ih korupcija, smeta ih kriminal i ne mogu više trpjeti nepotizam i zapošljavanje po stranačkoj i rođačkoj liniji te zbog toga svakodnevno iseljavaju. Podsjetiti ću da je u zadnje dvije godine ove Vlade Hrvatsku napustilo preko 130 tisuća ljudi, to je HDZ-ova slika Hrvatske, egzodus. Ono oko čega se premijer jedino trudi je to da se afere ne spominju, da novinari šute kako bi ova Vlada mogla nastaviti u tišini sustavno uništavati zemlju i kako bi se sakrila činjenica da se ne provode reforme.
Idemo sada na replike. Imamo 17 replika. Prvi je kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi zastupniče Bernardić, često puta su iz HDZ-a govorili da oni nisu krivi, da oni nisu zločinačka organizacija, da ništa nije pravomoćno, u biti da su oni pošteni ljudi i poštena stranka. Međutim, ako su informacije istinite s Vrhovnog suda, njihov dojučerašnji šef upravo je dobio 6 godina zatvora i mora odmah ići na izdržavanje kazne. Pa ja se pitam imaju li ovdje prisutni HDZ-ovci imalo obzira za svog dojučerašnjeg šefa, da li će biti hladni prema tome i ravnodušni ili će barem malo pokazati da im je stalo do njega ako ništa drugo zbog straha za svoju vlastitu sudbinu? Hvala.
Odgovor. Nema odgovora. Dobro, izvolite kolega Grmoja.
Hvala poštovani predsjedniče. U govoru znači kojeg ću imati u ime Kluba iznijeti ću sve što ova Vlada nije napravila, odnosno što je loše napravila i što je propustila napraviti. Ali ovdje ću se referirati na jednu činjenicu kada govorimo o lošim stvarima koje su zadesile ovu Vladu, premijer često voli reći kako mu je taj nekakav tranzicijski kupus došao pred stol za koji on nije odgovoran. Odgovorni su gospodo vaši prethodnici. Upravo me traže novinari izjavu o presudi vašem bivšem premijeru Ivi Sanaderu, presudi od 6 godina znači koja je pravomoćna a činjenica je da vi nastojite pobjeći od toga. Nastojite pobjeći od loših poteza vaših Vlada kao što bježi premijer Plenković ali isto nastojite pobjeći od kriminala kojeg ste podržavali i u kojem ste sudjelovali u Vladi Ive Sanadera koju ovaj premijer često voli optužiti zbog ne znam stvari koje su mu došle na dnevni red a za koje on nije odgovoran. Znači u toj Vladi je bio naš predsjednik Sabora, bio je ministar vanjskih poslova, kolega Bačić koji je predsjednik Kluba zastupnika, također je bio, znači podržavao tu Vladu, kolega Šuker je bio ministar financija, kolega Borić je bio pomoćnik ministra prometa. Ova presuda danas je presuda svima vama, ne presuda Ivi Sanaderu, ovo je presuda svima vama drage kolege i nećete od ovoga moći pobjeći. Vi ste bili dio Vlade čiji je premijer optužen pravomoćno na 6 godina zatvora. Jeste li svjesni težine te presude? Jeste li svjesni vaše odgovornosti od koje ne možete pobjeći? Isto kao što ne možete pobjeći od svih ovih lošijih stvari koje se događaju u Hrvatskoj za koje su zaslužne bivše Vlade, ali vaše Vlade gospodo, vaše Vlade, ne moje Vlade, vaše Vlade a ne Vlade hrvatskih građana koji odlaze iz Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem se. Dobili ste stanku, imate na nju pravo, dakle 10 minuta do 16,08. STANKA U 15,58 SATI NASTAVAK NAKON STAANKE U 16,08 SATI. Molim vas kolegice i kolege da zauzmete svoja mjesta, kako bismo mogli nastaviti s radom. Sada je na redu poštovani kolega Klisović, izvolite, molim vas da sjednete.
Hvala lijepo predsjedniče Sabor. Gospodine Bernadić, najbolju ocjenu rada ove vlade na strukturalnim reformama dali su sami građani. Kako? Pa tako što odlaze. Nemaju vjeru u strukturalne reforme ove vlade, nemaju vjere u bolju budućnost, koja bi im trebala osigurati ova vlada. HDZ, kaže da je za njihov odlazak kriva SDP-ova vlada. No što kažu objektivni svjetski analitičari? Pa tako duing biznis ljestvica kaže da je u doba SDP-ove vlade, Hrvatska bila na 40. mjestu, u doba ove vlade, na 58. pali smo za 18 mjesta. Indeks demokracije, … [[Govornik se ne razumije.]] 51. mjesto u doba SDP-ove vlade, 60 od danas minus 9 mjesta smo pali. Reporteri bez granica, sloboda medija, 58 mjesto u doba SDP-ove vlade, 69 od danas minus 11, 11 mjesta smo pali [[Upadica Predsjednik: Hvala, odgovor.]] Svjetski gospodarski forum, … [[Govornik se ne razumije.]] sa 120 [[Upadica Predsjednik: Kolega Klisović.]] na 140 pali.
Kolega, molim vas, isteklo je vrijeme. Izvolite, kolega Bernardić.
Poštovani kolega Klisović, ustvrdili ste činjenice, ustvrdili ste točne podatke, da u zadnje 3 godine, HDZ-ove Vlade tonemo na ljestvici konkurentnosti, da tonemo u percepciji korupcije, tj. postajemo zemlje, sve korumpiranija. Isto tako, dobro ste ustvrdili da tonemo i po slobodi medija. Imali ste zadnje prosvjed novinara pod sloganom, oteli ste medije, novinarstvo ne damo i ne samo to, nego se na svaki način, pokušavaju zastrašiti novinari, sakriti afere, ne bi li se o tim aferama pisalo. I to je razlog, zašto građani ove zemlje gube povjerenje u institucije, jer vide nepravdu, vide kriminal, vide korupciju, vide nepotizam i to je razlog zašto 2 autobusa, mladih ljudi, dnevno napuštaju našu zemlju.
Kolega Maras, izvolite, vi ste na redu.
Hvala lijepo. Gospodine Bernadić, kako komentirate ovo licemjerne HDZ-a koje se ponaša kao da se ništa nije desilo, a predsjednik HDZ-a i njihov jedan od najdugovječnijih ako ne i najdugovječniji premjer Ivo Sanader, danas je dobio 6 g. za krađu državnog novca u aferi Planinska i morati će tu kaznu služiti u Remetincu. Tu su najbliži suradnici premjera Sanadera, gospodin Jandroković sada predsjednik Sabora, gospodin Bačić, predsjednik Kluba HDZ-a ljudi koji su s njim radili i svaki dan, na svakodnevnoj bazi se konzultirali i radili posao. Kako komentirate da sada, HDZ-a ponaša se kao da to nema veze s njima, kao da je to neki novi HDZ, kao da Plenković je stvorio stranku prekjučer i sa Sanaderom nema nikakve veze, što kažete na to, nije li to licemjerno.
Hvala, izvolite.
Poštovani kolega Maras, pa kao što sam i u uvodu rekao, s obzirom na količinu afera, koje je proizvela ova Plenkovićeva vlada, premjer Plenković je na najboljem putu, da krene putem Ive Sanadera, sa svime što to nosi.
Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Bernardić, mislim da ste lijepo saželi reforme koje treba provesti, no bojim se da afere koje ste nabrojali, samo dokazuju da HDZ ni nakon 10 g. nakon Sanadera, ne može reformirati ni sebe, a kamoli Hrvatsku. I onda mi se postavlja jedno retoričko pitanje, ima li nade za nas? Ima li nade za ovu državu, ima li nade za ovaj narod. I jedini odgovor koji mogu dati s ovakvom vladom, sigurno ne. S ovakvom vladom čiji je reformski potez projekt Slavonija, PR projekt, koji je dao tolike rezultate, da vidite, da u Slavoniji će uskoro ostati valjda samo migranti i nitko drugi, a ni migranti ne žele ostati u Slavoniji. Od naše žitnice, napravili smo pustinju, zašto? Evo, jedan od ministara koji je suodgovoran za to, kao ministar poljoprivrede, sjedi ovdje.
Odgovor izvolite.
Poštovani gospodine Hajduković, konstatirali ste dobro, da je Slavonija opustošena, da ljudi iseljavaju, da nema posla, da nema perspektive i jednostavno da je život u Hrvatskoj postaje iz dana u dan sve teže. Situacija nije bolja ni u drugim dijelovima Hrvatske i upravo je apsurd apsurda da je od ove prelijepe zemlje, sa 1000 otoka, najveći hrvatski otok, Irska.
Sada je na redu poštovana kolegica Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bernardić, tragična je ova interpelacija, zato što u njoj ima više gramatičkih i pravopisnih grešaka, nego što ima smisla i značenja. Pa čak se i u naslovnu krivo napisali. Znači trebali bi biti značinsku razliku razlikovati između prijedloga, zbog i radi. Jer znači, da nema neuspjeha vlade, ako je radi, da je zbog, onda bi bilo neuspjeha vlade, kako vi to zlonamjerno želite. A ova 3 zaključka su zapravo patetična. Čak ste uzeli nešto staro, jer ne znate, da u međuvremenu ima nešto novo. I sada kada krenemo u raspravama nabrajati, što se sve konkretno učinilo i što se poboljšalo u mandatu ove vlade, onda će naravno svatko inteligentan shvatiti da ste opet napravili jedan pucanj u prazno, onda, kako se to u narodu kaže, skočili sami se u usta.
Odgovor izvolite.
Vidim da ste vješti u gramatici, vjerojatno ste bili tako vješti kad ste umjesto natpisa Most, liste s koje ste izabrani, pročitali vrata HDZ i onda ušli kroz ta vrata.
Kolega Babić Ante, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolega Bernardiću evo u toj interpelaciji koju ste podnijeli vi zapravo želite da se ukinu akcijski planovi, a da se zapravo vrši parlamentarni nadzor novim nacionalnim vijećem u kojem predlažete akademsku, stručnu javnost, sindikate, medije i slično. Dakle, u provođenju samog nacionalnog programa reformi i programa konvergencije. Meni se čini da se vi ne možete jednostavno prijeći preko toga i izostaviti one političke atavizme iz prošlosti u kojima želite određivati tko će što, kako i kada raditi, pa tako i u ovome slučaju kažete da bi se Vladu trebalo natjerati na provođenje, na provođenje reformi. Vi se morate jednostavno osloboditi toga nasljeđa prošlosti, a rezultati Vlade zapravo izazivaju frustracije kod vas jer su pozitivni i idu u dobrom smjeru.
Odgovor izvolite.
Kao prvo u interpelaciji sigurno nismo predložili ukidanje nikakvog akcijskog plana jer da bi nešto ukinuli to se mora i događati. Kako se ne događa ništa onda to ne možemo ni ukinuti, pa pogotovo ne akcijski plan, jer nema niti akcije niti plana. Imate samo afere.
Kolegice Glavak, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolega Bernardić povremeno vam netko treba ažurirati podatke, nešto na tom tragu je rekla i kolegica Petrijevčanin Vuksanović. Spomenuli ste nekoliko puta riječ treba, pa bi moje kontra pitanje prema vama bilo, a što vas prijeći kolega Bernardiću da idete sa bilo čime konstruktivnim umjesto da nabrajate još tako zastarjele ili arhaične podatke. Vi ste mi pomalo ko u grčkoj tragediji, znate imate neku sljedbu iza sebe, a kad se okrenete sve ih je manje, dakle strašne su mase ako ih vode ovakvi vođe. A kada ste spomenuli proces brodogradnje, samo ću vas podsjetiti, kada se ušlo u proces restrukturiranja brodogradnje 67% od 4,2 milijarde kuna jamstva su koja je dala vlada Zorana Milanovića, sjećate se vašeg prethodnika?
Odgovor, izvolite.
Kad smo kod brodogradnje preko 80% jamstava SDP-ove vlade bilo je pokriveno brodovima, tada je vladao red, proizvodili su se brodovi bila je stroga kontrola državnih jamstava, kada ste došli vi nema ni brodova, nema ni reda, al nema ni novaca. Nestali su i novci i iz Uljanika i 3. maja. I to ćete morati objasniti, objasnit ćete to građanima ove zemlje. A što se tiče što nas spriječi da provedemo ove neke stvari koje su sad nužne, spriječe nas to što ovdje po saboru u paničnom strahu od izbora, jer se toga bojite, ako ste tako jaki raspišite ih, skupljate tzv. žetončiće. Čak se ni prema ljudima ne možete ljudski razgovarati, nego zastupnike koji vas podržavaju unutar vladajuće većine oslovljavate sa žetončići. To najbolje govori o vama i o vašim koalicijskim partnerima.
Kolegica Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče, pa kolega Bernardić ja bi vam se zahvalila što ste danas dali nam priliku još jedanput da vas, a i sve naše građane podsjetimo da upravo ova Vlada, način na koji vodi ekonomsku politiku i provodi fiskalnu konsolidaciju i strukturne reforme je dovela do toga da nakon 7 godina krediti rejting je povećan iz kategorije smeća u investicijski, da upravo ova Vlada je sa 6,3 milijardi kuna odrekla se svojih prihoda kako bi dala našim građanima poduzetnicima i to nazivate tzv. poreznom reformom. Upravo u ovoj Vladi, ova Vlada je 2018. postigla rast BDP-a od 2,6% za razliku od tada, onda kada ste vi bili na čelu i 2014. ostvarili pad od 0,1%. Strašite ljude da će morati raditi do 67 godine, upravo je vaša vlada 2014 [[Upadica: Hvala vam.]] takav zakon donijela.
Izvolite, odgovor.
Pa kojih prihoda ste se odrekli? Pa vidio sam samo da volite skupe mercedese, da volite skupe satove, tog se niste odrekli. Kreditni rejting? Panično pokušavate spinirati priču o kreditnom rejtingu, da bi dizali nove kredite, da bi zaduživali Hrvatsku i hrvatske građane, vjerojatno jer ste ljubitelji skupocjenih nekretnina, slika, satova, mercedesa to je ono što volite.
Kolega Sokol, izvolite.
Hvala lijepa, pa kolega Bernardić svašta ste iznijeli u vašem izlaganju najmanje toga što ima u ovoj otužnoj interpelaciji. Mislim vi imate obrazloženja od otprilike 1 stranice gdje ne piše doslovno ništa. Ali da se referiram na ono što jeste rekli, znači manipulirali ste ovdje pred hrvatskom javnošću podacima o povučenosti, iskorištenosti novaca iz Europskih fondova. Znači, rezultat na kraju 2018. da je u Europski proračun iz RH uplaćeno 18 milijardi kuna, a ukupno povučeno 28 milijardi, ali naravno treba se uzeti u obzir i poljoprivreda i sve one druge stvari okvirni program za znanost, obrazovanje itd., onda dođete do prave brojke. Što se tiče ugovorenih sredstava, na, znači 65% danas do kraja godine 85%, u vaše vrijeme rezultat 9%. Mislim da je 65 više od 9 i da ste vi zadnji koji nekom o tome trebate dijeliti lekcije. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Pa svi znaju i ptice na grani gospodine Sokol da je ova Vlada povukla tek 15% europskih sredstava i da nažalost u ovom trenutku više novaca Hrvatska uplaćuje u Europski proračun, nego što dobiva nazad. Za vrijeme SDP-ove vlade to je bilo 85%, a sada je 15%. I to je istina, ali to ne treba čuditi kad je na čelu tog ministarstva gospođa Žalac koja, kojoj je trebalo čak 3 godine da produži vozačku dozvolu, pa koliko joj onda treba da povuče europska sredstva.
Kolega Klarić, izvolite.
Uvaženi kolega Bernardić, pažljivo sam vas slušao 30 minuta i ne vjerujem da ste, vjerujte da ste ikoga uspjeli uvjerit u ono što ste govorili, kad niste uspjeli jednostavno uvjerit ni svoj klub zastupnika. Za mene vi jeste najuspješniji predsjednik SDP-a od početka pa do sad, jer ste uspjeli jednu stvar, uspjeli ste rasturit svoj klub zastupnika i nanijeti štetu svojoj stranci. Tako da na tome vam iskreno čestitam, al ne vjerujem da niti svekoliko hrvatska javnost ali i mi ovdje u sabornici možemo biti uvjereni u sve ono što ste vi govorili, naprosto iz razloga jer smo slušali jednu lijepu bajku.
Odgovor, izvolite.
Na vas se referirati a zapravo se ne prisjetiti kako vam je bilo smiješno što je radnik riječkog škvera morao prodati invalidska kolica da može prehraniti svoju obitelj a vi dolazite iz te županije. To je nešto što je skandalozno i sramotno. A što se tiče pohvala na moj račun, ne, još nisam imao priliku biti najuspješniji predsjednik SDP-a ali bit ću, budite bez brige.
Povreda Poslovnika, kolega Klarić.
238., naime u osvrtu na moju repliku, nije se držao teme što sam ja govorio, ja se tada nisam smijao radnicima škvera nego vama koji ste patetično to radili, sad vam se smijem jer uspijevate rasturit ono malo što vam je ostalo od stranke.
Dobro, ovo nije bila povreda Poslovnika ali činjenica je da je i kolega Bernardić vas optužio za nešto što je vrlo ružno ako se to nije dogodilo, onda nije u redu, neću nikome dati opomenu. Kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani kolega Bernardić, ne znam zato jer je prijedlog možda bio godinu dana ranije upućen ali pročitali ste nešto vezano što ne stoji, apsolutno nije u korelaciji sa onim što je stvarnost i realnost a spomenuli ste reformu obrazovanja pa ću vam ja sad isto pročitati neke stvari, dakle Da, Škola za život je bila od jeseni u 74 škole a od jeseni ulazi u sve škole, 1., 5. razrede i biologija, kemija, fizika u 7. i 8. U tijeku je najveća edukacija u čitavoj hrvatskoj povijest, preko 32 000 učitelja, donesenih novih 39 kurikuluma, preko 200 milijuna kuna iz EU fondova i državnog proračuna upravo za tu reformu za koju vi kažete da je nema, milijardu kuna za strukovne škole iz EU fondova, 373 milijuna kuna za znanstvene centre izvrsnosti, milijardu kuna iz EU fondova za znanstvenu opremu i infrastrukturu, članstvo u CERN-u i ukupno 2 milijarde svega pa ako to nije reforma onda ne znam šta je.
Odgovor, izvolite.
Poštovani g. Čuraj, vi iz HNS-a, jeste uspjeli nabaviti konačno tablete u školama ili ih još nabavljate? Znate što ste uspjeli, uspjeli ste iz škola izbaciti lektiru Anu Frank koja svjedoči o strahotama holokausta. To je vaša obrazovna reforma, da gospodo ih HNS-a. Prvo ste izdali svoje birače, prešli na drugu stranu i postali ste ono što vam naziv zapravo i kaže, hrvatska nepotrebna stranka.
Povreda Poslovnika.
Povrijeđen je članak 238., kolega je omalovažavao druge zastupnike i u svom izričaju, dakle apsolutno je prvo netočno što govorite da je netko izbacio nešto nego dalo se samo mogućnost izbora a to što neki i čak i to nije još ni finalno, dalo se struci da odabere a to što neko ima valjda mind set da nešto mora biti tako kako je bilo valjda prije 20, 30, 40 g., to je vaš problem. Dajemo mogućnost izbora, prepustimo učiteljima da rade ono što najbolje znaju.
Kolega Čuraj, nije bilo povrede Poslovnika. Vi ste iskoristili ovo za repliku i ja ću vam dati opomenu. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim? Bila je malo drugačija situacija, tada se radilo o jednoj vrlo teško optužbi na račun kolege Klarića a ovdje … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, ne, ali ovdje nije išla osobna uvreda, ovdje je bio općenito jedan izričaj. Kolegice i kolege, znadete jako dobro da i članovima HDZ-a dajem opomene kad smatram da trebaju dobiti opomenu. Kolegice Makar, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani predsjedniče. Pa ja ću se isto osvrnuti na ovaj dio gdje je kolega Bernardić raspravljao o obrazovnoj reformi odnosno ustvrdio da se ona ne događa odnosno da nje nema. Znam i kakav će otprilike biti njegov odgovor ali ja ga moram podsjetiti da je u zadnjih godinu i pol Ministarstvo znanosti i obrazovanja napravljeno više nego u proteklih 20 g. a osim vašeg suda, upravo je ovu obrazovnu reformu pohvalila i Europska komisija prozvavši je jednom od najambicioznijih reformi. I još što se tiče kad ste napomenuli da trebamo učenike koji će moći raditi u zanimanjima koja se traže. Da, osigurano je milijardu kuna za strukovne škole iz EU fondova a sami centri kompetentnosti znače novu opremu, nove smještajne kapacitete za učenike i ulazak učenika u svijet rada. Sve to je napravljeno pod vodstvom ministrice Divjak.
Odgovor, izvolite.
Poštovana kolegica Makar, kao prvo, to nije reforma, to je jedan eksperiment, skupi eksperiment, skupi pokus koji izvodite na djeci i u toj cijeloj priči nema ništa novo osim novih tableta koje vi nabavljate.
Kolega Bačić, izvolite. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kolega Bernardić, pažljivo sam vas slušao 20 minuta i najveći dio vašeg izlaganja bio je okarakteriziran klevetama, uvredama, lažima i optužbama. Bio sam uvjeren da će jučerašnja presuda Općinskog građanskog suda u Zagrebu gdje vam je naloženo da zbog klevetanja platite 75 000 kuna tužitelju da će vam bit putokaz kako ćete nastupati i danas u ovome vašemu izlaganju. Usprkos tome, vi nastavljate na isti način. Ja vam toplo preporučam da ubuduće prije nego što ulazite u ovakve rasprave i klevetate, optužujete, da malo bolje promislite kako zbog kazni koje ćete platiti za klevetu ne bi ste optužili vašu djecu, hvala.
G. Bačiću, vi meni prijetite tu? Hvala vam na tome ali ja neću odustat od toga da razotkrijem kriminal u ovoj zemlji, neću odustati. Prijeti mi s kaznama ali nećete me zaustaviti, budite bez brige, pogotovo ne vi koji ste za Sanadera nosili crne torbe. Pogotovo ne vi.
Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kolega Bernardić, Branko Bačić za nikoga nije nosio torbe. Niti je torbe nosio niti je novce skupljao niti je novce dijelio a kad se želite vratiti u prošlost, kolega Bernardić, kao predsjednik SDP-a, konačno hrvatskoj javnosti recite gdje je 700 000 eura koje je SDP-u za vilu na Bohinju platio vaš ravnatelj televizije Goran Radman? Kad iziđete s tim podacima i kažete gdje su ti novci, gdje su utrošeni, na kojem su računu SDP-a se našli onda možete drugima prebacivati. …/Upadica predsjednik: Kolega Bačić.“… I da se poslužim vašom sintagmom: „Gdje su pare gospodine Bernardiću? Gdje su pare SDP-a?“.
Kolega Bačić! Samo malo, samo malo, dakle nije bilo povrede Poslovnika od strane kolege Bernardića i dajem vam opomenu. Dakle dobivati ćete opomene svi koji ćete koristiti sada povredu Poslovnika za replike. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Povrijeđen je 238. članak, zastupnik koji je dobio sat od 15 tisuća eura od ACI-a gospodin Bačić jer je prijetio [[Upadica predsjednik: Kolega Maras, vi ste digli povredu Poslovnika na izlaganje kolege Bernardića.]] Ne, na izlaganje kolege Bačića [[Upadica predsjednik: Ne.]] Pitajte, pa ja još sam se pitao zbog čega mi niste dali riječ kada je on počeo govoriti./. ... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica predsjednik: Ne, ne, vi ste dizali pločicu kada je govorio kolega Bernardić.]] Jesam, digao sam na Bačića i onda sam vam još drugi put dizao zašto mi ne date riječ pa ste mi pokazali na Bačića da on govori, na njega sam dignuo.
Onda završite, evo štopam vam vrijeme [[Upadica Maras: Molim da vratite vrijeme.]] Ne, ne stajalo je vrijeme.
Znači gospodin koji je dobio skupi sat od ACI-a, gospodin Bačić, ovdje prijeti zastupnicima da ne smiju govoriti inače će platiti pod HDZ-ovim sudstvom velike odštete i to je ono što treba ovdje govoriti. Znači on se poziva na svog prijatelja očito koji, Šeksa, kuma, koji očito još uvijek ordinira po sudstvu u RH i prijeti nama.
Kolega, kolega Maras, dobivate opomenu. Kolega Maras, molim vas sjednite, dobivate opomenu.
A zbog čega dobivam?
Zato što ste prekršili Poslovnik.
Šta sam prekršio?
Kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, pravedno ste postupili time što ste rekli da gospodin Bačić je prekršio Poslovnik i samim time ja odustajem od povrede Poslovnika. Hvala.
Dobro. Idemo dalje, kolegica Alfirev. Izvolite.
Kolega Bernardiću, dok ste govorili o aferama ministara ove Vlade, spomenuli ste i afere ministrice Murganić. Ono što meni upada u oko, danas da zapravo među predstavnicima tu iz Vlade koji su s nama danas, nema nikoga iz Ministarstva za demografiju, dakle nikoga niti ministrice a niti bilo kog drugog. A zapravo što to govori? Da se vjerojatno srami i da bi joj bilo jako neugodno upravo zbog ovoga odgovarati ali se srami i zbog toga što nema niti jedne konkretne strukturne reforme u tom području.
Želite odgovoriti? Ne. Onda idemo na kolegu Borića, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bernardić, ne znam, ovaj vaš uvod sa ovim optužbama kao na nekakvom karnevalu. Vi i vaši kolege, svi tu redom koji sjede s vama. Zadužite nas za 80 milijardi, mi moramo to smanjiti, ostavite nam deficite proračuna u desecima milijarda kuna, mi ostvarujemo suficite, podignemo plaće i smanjimo poreze. Ostavite nas u proceduri prekomjernog deficita, mi izađemo, ostvarite pad kreditnog rejtinga na najnižu razinu…
Kolega Borić, samo, samo malo vas molim. Kolegice i kolege, nekima su i vaša izlaganja jako smiješna pa se ne smiju i ja vas molim da budemo fer i korektni jedni prema drugima, smijmo se izvan sabornice a u sabornici dozvolimo drugima da govore ono što misle da trebaju reći. Izvolite kolega Borić.
Kažem, ostavite nam pad kreditnog rejtinga na najnižoj razini mi ostvarimo investicijski. Vašu pamet u restrukturiranju mi platimo, mi platimo. Vi ste se zauzimali za stečaj Agrokora, mi se zauzeli da to i dalje kao sustav funkcionira. Na kraju vi zaključite da mi moramo otići da biste došli vi. Sad kada ste uništili taj SDP, ja ne znam tko će to popraviti za vama. Bero pogledaj semafor i zabrini se.
Želite odgovor.
Gospodine Borić, sve što ste govorili rekli ste sami o sebi. Činjenica je da imate afera, afera na aferu. Činjenica je da ste poreznim izmjenama sustava, umjesto onima koji su najranjiviji u našem društvu, najslabiji, koji imaju najmanje plaće, podigli plaće onima koji imaju plaće veće od 18 tisuća kuna, to ste napravili. Činjenica je da ste sirotinji, niste podigli plaće, digli ste plaće onima najbogatijima. Činjenica je da ste i tim najbogatijima opraštali dugove, plaćali im režije. Činjenica je, volite skupocjene stvari, volite nekretnine, aute, satove, Mercedese. Činjenica je isto tako da ste tim poreznim izmjenama niste omogućili da pojeftini hrana. Hrana nije pojeftinila, PDV na dodanu vrijednost nije napravio taj efekt. I sada se tu pravite pametni.
Kolega Vlaović, vi ste zadnji sa replikom.
Hvala predsjedniče. Kolega Bernardić, dobro je da smo otvorili ovu raspravu o reformama koje to nisu, pogotovo je kasno za reforme i za poboljšanje kvalitete života za onih 300 tisuća ljudi, mladih ljudi od mladih obitelji koji su iselili iz Hrvatske, iz Slavonije i Baranje. I sigurno da ne možemo očekivati brzo poboljšanje sa ovakvim rezultatima koje smo i jučer čuli da je za vodoopskrbu i vodoodvodnju od milijardu i 50 milijuna eura situirano, isplaćeno svega 10%, da je za program ruralnog razvoja od 2,5 milijarde do sada isplaćeno oko 30%, puno premalo i jednostavno nema i preko 70% građana RH ne vjeruje u dobar smjer kojim ova Vlada vodi RH. Ali evo, nešto se dobro mijenja, možda će se vratiti povjerenje u pravosuđe jer stigla je presuda Sanaderu 6 godina zatvora. Hvala.
Izvolite odgovor.
Pa gospodine Vlaović, dobro ste primijetili. Dakle naši poljoprivrednici su na koljenima i nevjerojatno je kako uz Ministarstvo poljoprivrede, kako uz Vladu zapravo naši poljoprivrednici dobivaju 20% manje poticaja nego europski i ne dobivaju ih na vrijeme. Zašto smo građani drugog reda? Zašto su naši poljoprivrednici građani drugog reda? Zašto je s mjerama koje ste rekli, pogotovo za ruralni razvoj povućeno tek 20% europskih sredstava? Zašto taj novac nije u rukama hrvatskih poljoprivrednika? Znate zašto? A odgovoriti ću i zastupniku Boriću. Zato jer su taj novac usmjerili uvoznim lobijima, smanjili su PDV na voće, povrće, meso, kako bi pogodovali uvoznim lobijima, povećali profit stranih tragačkih centara, a ne pogodovali građanima RH. To su napravili, to su reforme ove vlade.
Došli smo do kraja sa replikama, na izlaganje predlagatelja, sada će nam predstavnik, kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Prije nego što predate riječ uvaženom predstavniku Vlade, u ime Kluba zastupnika SDP-a zatražio bi stanku, vezanu uz ovu točku dnevnog reda, zbog jedne sramotne situacije, a to je da kada raspravljamo o izostanku bilo kakvih strukturnih reformi, od strane ove vlade, ovdje pred Hrvatski sabor, hrabrost nije imao doći predsjednik Vlade RH gospodin Plenković. U trenucima kada se Hrvatska vraća čitavo jedno desetljeće unazad, kada svi ekonomski pokazatelji, ukazuju, da isto kao u doba Ive Sanadera i za vrijeme Andreja Plenkovića bujaju potrošački krediti, guramo se prema recesiji, gospodina Plenkovića ovdje nema. Kada imamo situaciju da se potpuno isto, kao i u doba gospodina Sanadera, pregovaraju i rade kojekakvi djelov sa Mađarima oko INA-e, gospodina Plenkovića ovdje nema, vjerojatno ga je strah odgovarati na pitanja. Vjerojatno s obzirom na reakciju koje smo imali prilike vidjeti prije tek koju minutu, opet nekakvi tajnici HDZ-a okolo šeću sa torbama u kojima se nalaze milijuni kuna i stotine tisuće eura. Opet kao u doba gospodina Ive Sanadera, kad su se skupljali satovi, danas se skupljaju Mercedesi ili Harly Davidsoni. Ali, gospodina Plenkovića nema ovdje da bi zastupnicima u Hrvatskom saboru, a time i građanima RH, odgovorio na pitanja. Poštovani gospodine predsjedniče, molim vas da odredite jednu stanku, koliko god treba, 10, 15, 20 minuta, pola sata, kako bi nazvali na telefon svojeg šefa i zamolili ga da ispuni svoju obvezu u parlamentarnom sustavu i dođe pred zastupnike u Saboru ove zemlje i pokaže, da ako već nema obraza, onda barem ima hrabrosti odgovarati na pitanja, koja ćemo mu postaviti. Hvala vam lijepo.
Kolega Grbin dobivate stanku, ali nemojte obmanjivati javnost, nije obveza njegova da bude ovdje, to je njegova odluka, premjer može doći a ili ne doći. A i svojim nedolaskom vam možda šalje određenu poruku. Izvolite kolega Bačić, u ime HDZ-a.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a također tražim stanku u trajanju od 10 minuta, kako bi se dogovorili oko nastavka sudjelovanje u ovoj raspravi, s obzirom na neutemeljene klevete koje dolaze iz redova zastupnika SDP-a. Naime, među 23 ako se ne varam, potpisnika ove interpelacije, 9 potpisnika su članovi vlade SDP-a, koja je od Svjetskog gospodarskog foruma 2014. g. ocjenjena kao 6. najneuspješnija Vlada u svijetu, u društvu Čada, Angole, Nigerije i Južnog Sudana. I onda oni traže interpelacije o radu ove vlade, koja je prije par dana, od strane Europske komisije, kad je Hrvatska izašla iz procedure prekomjernih makroekonomskih neravnoteža, stavljena uz bok, Njemačkoj, Francuskoj, Švedskoj, Danskoj, Portugalu i Španjolskoj. Prema tome, toliko o otme, koliko i kakvom optikom gledaju zastupnici SDP-a o radu ove vlade i mjere sa onom vladom u kojoj su oni sudjelovali. Kao što je maloprije, kolega Borić rekao, te optužbe doživljavamo od vlade koja je Hrvatsku zadužila za 80 milijardi kuna, od vlade koja je dovela Hrvatsku, čiji je rejting, došao na razinu smeća i optužuje onu istu vladu, koja je prije par dana od strane kreditne agencije Stadnard and puls, dobila ponovno i vraćena na investicijski rejting. I puno više od onoga što ćemo danas mi, u ovoj raspravi, mi zastupnici HDZ-a govoriti o … [[Govornik se ne razumije.]] puno je bolje rekla Europska komisija i puno je bolje rekla Kreditna agencija. Prema tome, mi ćemo se u buduće usmjeriti na argumente koji govore o kvalitetnom radu ove vlade, a ove optužbe, koje čujemo od SDP-a prije svega, govori o samim njima.
Hvala vam, hvala vam lijepa. Kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e tražim stanku od 10 minuta, kako bi se unutar kluba još jednom konzultirali o činjenici, da raspravljamo o uspjesima vlade, koju, čiju većinu čini stranka, za koju se upravo ispostavilo da je njihov dugogodišnji predsjednik i premjer kriminalac, koji je krao proračunski novac. Kako bi razmotrili činjenicu da je osuđen 1 čovjek, bez obzira što je on najistaknutiji i da bismo trebali povjerovati da on istovremeno, jedini, koji je krao, da on je ukrao, znači prema optužnicama 700 milijuna kuna, sve zajedno i da nitko iz njegove stranke i nitko iz njegove vlade o tome nije ništa znao. Da je on bio Pale sam na svijetu, koji je eto, imao mogućnost uzimati stotine milijuna kuna, u nekakvoj tajnosti, bez sudjelovanja onih koji su s njim komunicirali na dnevnoj bazi. Je li realno povjerovati u to ili je pravilnije posumnjati da su upravo njegovi najbliži suradnici, ne samo znali sve što je radio gospodin Sanader, nego su i aktivno sudjelovali u svim tim njegovim nečasnim radnjama. Između ostaloga i jedan ministar iz Sanaderove vlade, za kojeg se vodi suđenje da je ukrao 15 milijuna kuna i 850 tisuća eura je imenovan za suradnika, trenutnog predsjednika Sabora Gordana Jandrokovića, radi se o Božidaru Kalmetu. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Dobro. Ima li još netko tko se javlja za stanku? Ako ne, nastavljamo u 16,55 sati. [[STANKA U 16,43 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,55 SATI]] Poštovane kolegice i kolege molim vas da zauzmete svoja mjesta, nastavljamo sa radom i sada će u ime Vlade obrazložiti izvješće potpredsjednik Vlade i ministar poljoprivrede poštovani Tomislav Tolušić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici, Vlada RH od početka svojega mandata provodi ekonomsku politiku čiji su glavni ciljevi jačanje gospodarskog rasta, održivost javnih financija i smanjivanje makroekonomskih neravnoteža. Rezultati takve politike jasno se vide u kretanju makroekonomskih pokazatelja. Naše gospodarstvo se nakon duge recesije oporavlja na stabilnim temeljima i već treću godinu za redom bilježimo zdravi, zdravi rast. Ključne sastavnice naše politike su fiskalna konsolidacija, strukturne reforme i investicije. Zadnja potvrda naših politika, konkretan rezultat što je ujedno i jedan od ciljeva programa Vlade RH objava je ugledne rejting agencije Standard & Poors da je Hrvatskoj nakon gotovo 7 godina rejtin podignut na investicijsku razinu i to sa stabilnim izgledima što je odluka koju smo očekivali do kraja mandata. Izvješćem Europske komisije za 2019. ustanovljen je izlazak Hrvatske iz dugogodišnje procedure prekomjernih makroekonomskih neravnoteža što potvrđuje ispravnost mjera koje Vlada poduzima. Potvrđen je napredak u provođenju strukturnih reformi te je zabilježen uspjeh u provedbi svih četiriju specifičnih preporuka Europske komisije u odnosu na prošlu godinu. Podsjetit ću i da smo u 2017. izašli iz procedure prekomjernog proračunskog manjka, da smo BDP od 2016. podigli za 9,5%, da smo smanjili udio javnog duga sa 80,6% na 74,5% BDP-a, a trend smanjenja javnog duga brži je od bilo koje druge članice EU. Gospodarski rast nastavio je doprinositi i smanjenju duga korporativnog sektora, ostvaren je značajan napredak u smanjenju loših kredita, a proizvodnja i uslužne djelatnosti također značajno pridonose BDP-u, a očekuje se da će osobna potrošnja ostati snažna zahvaljujući rastu zaposlenosti i plaća. Kad govorimo o fiskalnom okviru, porezni sustav učinili smo transparentnijim, jednostavnijim i usmjerenim na dijalog umjesto na kažnjavanje. Početkom ove godine nastupio je 3 krug porezne reforme, a među ostalim smanjen je porez na dodanu vrijednost za određene proizvode i to bi trebalo potaknuti raspoloživi dohodak dok bi smanjenje troškova rada za poslodavce trebalo podržati investicijsku aktivnost. Čak 85% poduzetnika u Hrvatskoj plaća najnižu poreznu stopu poreza na dobit jer smo snizili stopu sa 20 na 18% odnosno na 12% za mala i srednja poduzeća. Snižene su stope PDV-a za sve lijekove te je proširena stopa od 13% na svježe meso, ribu, voće, povrće, jaja i transport živih životinja odnosno trgovinu živim životinjama. Povećali smo neoporezivi iznos naknade za novorođenče sa 3.362 kune na 10.000 kuna, povećane su naknade za nezaposlene roditelje, proširen je krug korisnika dječjeg doplatka na 150.000 djece, uveden pronatalitetni dodatak za 3 i 4 dijete. Uskoro se uvodi obiteljska kartica, gradi se ili obnavlja oko 500 vrtića u RH vrijednost samo te investicije oko 1,5 milijardu kuna. U neoporezivi dio dohotka za primitke radnika povećan je sa 2.500 kuna na 7.500 kuna. Uvedeni su i novi porezni poticaji za istraživanje i razvoj. Uvjeti financiranja i tvrtki i građana su puno povoljniji nego prije, a neizvjesnosti koje su bile povezane sa restrukturiranjem Agrokora i koje su mogle, a po nekim vjerojatno i trebale dovesti do kompletnog gospodarskog kolapsa cijele države, sada su zapravo gotovo u potpunosti otklonjene. Zahvaljujući ekonomskom oporavku, razvidan je i oporavak hrvatskog tržišta rada te se bilježi rast zaposlenosti. Povećali smo iznos s minimalne plaće na 3.000 kuna odnosno 9% u odnosu na 2018. što je najveće jednokratno povećanje minimalne plaće od 2008. godine. Ukupno je to povećanje minimalne plaće za 588 kuna odnosno povećanje od 23,58% u mandatu ove Vlade i u pola mandata povisili smo i u gotovo dvostruko više nego prethodna vlada. U mandatu ove Vlade osnovica za plaću naših liječnika, učitelja, nastavnika, profesora, policajaca povećana je za 11,36%. Prosječna neto plaća u siječnju 2016. iznosila je 5.646 kuna, a danas nešto više od 6.400 odnosno povećanje za 754 kune. Aktualna stopa nezaposlenosti u veljače 2019. iznosila je 7,5%, a u protekle dvije godine podigli smo broj zaposlenih za više od 65.000 dok se broj osiguranika povećao za 93.000. Također prosječna stopa nezaposlenosti mladih smanjena je s 50% u 2013. na 23,8% u 2018. odnosno stopa nezaposlenosti mladih je više nego prepolovljena. Vlada RH je u prve dvije godine mandata izdvojila čak 4,5 milijarde kuna za programe poticanja zapošljavanja. Ove godine uložit će se još dodatne 2 milijarde kuna u zapošljavanje od čega 1,5 milijarde za mjere aktivne politike zapošljavanja koje se većinom financiraju preko Ministarstva rada iz Europskog socijalnog fonda. Mjere samozapošljavanja smo dodatno osnažili te smo povisili iznos potpore sa 35.000 na 70.000 kuna i također uvedena je mogućnost udruživanja korisnika samozapošljavanja za do 5 osoba i tada maksimalna potpora iznosi 275.000 kuna. Kad govorimo o osiguranju održivosti i primjerenosti mirovinskog sustava provodimo cjelovitu mirovinsku reformu kojom rješavamo generacijsku nejednakost umirovljenika, osiguravamo dugoročnu stabilnost mirovinskog sustava i veće i povoljnije mirovine. U mandatu ove Vlade mirovine su ukupno povećane za 7,54%, a od 1. srpnja 2019. najniže mirovine za više od 250.000 korisnika povećat će se za dodatnih 3,13%. Gospodarstvo raste i zahvaljujući snažnom rastu turističkog sektora, prihode od turizma povećali smo sa 8,6 milijardi na 12 milijardi eura, a ostvareno je od 106 milijuna noćenja, dok je, recimo u 2016.-oj taj broj noćenja iznosio 91 milijun. Gospodarstvenike smo kroz 3 akcijska plana za administrativno rasterećenje gospodarstva rasteretili za više od 2 milijarde kuna, odnosno za toliko smo smanjili administrativne namete. Liberalizacija tržišta usluga provedena je kroz preko 200 mjera uklanjanja prepreka slobodi pružanja usluga, na unutarnjem tržištu u nizu sektora i profesija. Razvijene se i EU usluge kojima se omogućava brže i jednostavnije ishođenje odobrenja za obavljanje mnogih uslužnih djelatnosti i profesija. Broj aktivnih poslovnih subjekata porastao je za više od 20 tisuća, dok je broj registriranih poslovnih subjekata porastao za 7 tisuća i 800. Od 1.4. funkcionira i državni inspektorat, znači donesen je pravnih okvir za objedinjavanje inspekcijskih poslova, što će pozitivno utjecati na funkcioniranje tržišta kroz stvaranje proaktivnog pristupa inspekcija, u kontroli poslovanja gospodarskih subjekata. Kad govorimo o EU fondova, investicije rastu i zahvaljujući povećanoj apsorpciji fondova EU, prije svega investicije u javnu infrastrukturu, udio ugovorenih sredstava iz EU fondova podignuli smo sa 9% u 2016. na 64%, koliko je to danas, nije neka velika razlika, 55% više, a cilj je do kraja godine postići 85%. Do sada smo u okviru projekta Slavonija, Baranja i Srijem i drago mi je da mogu kao Slavonac pomagati taj projekt, za razliku od vas, koji ga nažalost ne pomažete. Za Slavoniju smo ugovorili 9,2 milijarde kuna, odnosno 49% planiranih sredstava. Kad govorimo o državnoj imovini, u svrhu stvaranja pretpostavki za učinkovitije upravljanje državnom imovinom i ubrzavanja postupaka raspolaganja državnom imovinom, donesen je novi regulatorni okvir, popis poduzeća koja nisu predviđena za privatizaciju, smanjen je i racionaliziran. Kad govorimo o javnoj upravi, racionaliziranje sustava agencije i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima, ukinuto je više od 40 što agencija, što ustanova, što trgovačkih društava. Fiskalni kapacitet jedinica lokalne uprave i samouprave povećan je novim Zakonom o financiranju lokalne i područne samouprave. Nekim općinama, pogotovo onim u Slavoniji, u nerazvijenim područjima su se izvorni proračuni udvostručili, a nekima čak i više od toga i naravno, uz to, ova Vlada provodi, ne samo fiskalnu nego i funkcionalnu decentralizaciju. Radi smanjenja broja državnih dužnosnika, donosi se novi Zakon o državnim dužnosnicima. U provedbi je sustavna zakonodavna i institucionalna reforma sustava strateškog planiranja i upravljanja razbojem. Priprema se nacionalna strategija razvoja do 2030., kao i nacionalna poljoprivredna strategija. Kad govorimo o pravosudnom sustavu, i danas imate primjer da pravosudni sustav funkcionira. U reformi pravosudnog sustava smanjili smo broj neriješenih predmeta za 12%, skratili vrijeme trajanja rješavanja i povećali stopu rješavanja na 104%, znači danas sudovi više rješavaju kad govorimo o predmetima koji stižu nego što zaprimaju predmete. Također, ostvareno je značajno smanjenje broja neriješenih predmeta starijih od 10 godina. Taj trend smanjenja nastavlja se i u 2019. godini. Uveli smo elektroničku komunikaciju na svim trgovačkim sudovima, usvojen je paket zakona koji će ojačati sudsku neovisnost te organizirati mrežu pravosudnih tijela te poboljšati učinkovitost pravosudnog sustava. Posebnim paketom mjera deblokirali smo preko 70 tisuća blokiranih građana, a novi Ovršni zakon koji će uskoro biti na Vladi će dodatno pomoći našim blokiranim građanima. Kad govorimo o reformi sustava obrazovanja i osposobljavanja, tu je i po izvješću EU komisije ostvaren znatan napredak. Započele su reforme obrazovanja, donesene su Izmjene i dopune Zakona o strukovnom obrazovanju, nacionalni kurikulum za strukovno obrazovanje, uspostavljenja je mreža neregionalnih centara kompetentnosti i novi model dualnog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Pilot-projekt e-škole kojim je obuhvaćeno 151 škola je završen te je u završnoj fazi pripreme novog projekta e-škole kojim će se obuhvatiti sve škole u RH. U 11 ustanova za strukovno obrazovanje, započelo je provedba eksperimentalnog programa dualno obrazovanje. Kad govorimo o zdravstvenom sustavu, donesen je pravni okvir za unaprjeđenje u području zdravstvene zaštite te smjernice za bolje upravljanje kvalitetom nezdravstvenih djelatnosti. Izmjenama Zakona o zdravstvenoj zaštiti planira se jačanje primarne zdravstvene zaštite i razvoj zdravstvenog turizma. Donesen je nacionalni plan razvoja bolnica i započela je funkcionalna integracija bolnica kojom se namjerava racionalizirati bolničko poslovanje i poboljšati pristup zdravstvenoj skrbi. Naravno, svjesni smo i problema, kad govorimo o financiranju zdravstvenog sektora i činimo sve, za razliku od prijašnjih Vlada da taj problem riješimo i da dugoročno osiguramo stabilnost i financije kad govorimo o sektoru zdravstvenog sustava. Ja bih ovdje sad stao jer u 15 minuta ne može ispričati sve što bi trebali reći, ali bih napomenuo jednu stvar, potrošio sam 2 sata, gospodo iz SDP-a, da nađem ovaj famozni dokument, koji je bio, teoretski, pa probajte ga vi naći na svojoj web stranici. Nažalost, kad sve zbrojimo za vrijeme vašega mandata, ono što ste nam ostavili, pričali ste da je sve bajno i krasno, ostavili ste nam definitivno ogroman pad BDP-a, isplaćena sredstva EU fondovima 0%, rast deficita, rast javnog duga, pad rejtinga na najnižu moguću razinu, igranje s platnim razredima pa snižavanje plaća ljudima koji su imali 4 ili 5 tisuća kuna. 350 tisuća nezaposlenih, kompletan pad ljudske proizvodnje ili ono što ste uporno šutjeli, a građani nisu zaboravili, gospodo, pa vi ste bili ti koji ste uništili budžet svih hrvatskih građana, podizanjem PDV-a sa 23 na 25%. To ste se malo zaboravili, ali nema veze. Mi smo vjerovali da su stvari u redu. I pogriješili smo, ispravljamo vaše greške. Svaka škola se skupo plaća, pa tako i naša, jedina koja se ne plaća je ona škola od Davora Bernardića koja, iako košta 263 tisuće kuna, ta je valjda jedina besplatna u RH. Ove ostale vaše škole se skupo plaćaju, ali ispravit ćemo sve vaše probleme i bez obzira na sve nepodopštine koje ste nam ostavili pomoći ćemo i učiniti ćemo sve da naši građani bolje i dostojanstvenije žive. Hvala.
Hvala potpredsjedniku Vlade. Imamo 28 replika, tako da idemo. Prvi je kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, odnosno poštovani potpredsjedniče Vlade, hvalite se činjenicom, odnosno rastom BDP-a, znači hrvatski BDP, otkako hrvatsku Vladu vodi ova osovina HDZ i HNS je počeo značajno usporavati. Primjerice 2016. za mandata premijera Oreškovića rastao je po stopi 3,5% a 2018. je već usporio na 2,6%. To govori o vašim rezultatima, odnosno o radu ove Vlade. A kada govorite o tome da pravosuđe funkcionira, tako smo vas mogli čuti ovdje, znači 10 godina je trajao ovaj proces Ivi Sanaderu i vi tvrdite da pravosuđe funkcionira. Kakvi su podaci? Europske komisije iz 2018. od čak 60% znači ima ova Vlada, odnosno u Hrvatskoj je prisutna korupcija pravosuđa. To je gore i od Srbije, to je gore od Mozambika a vi se hvalite rezultatima hrvatskog pravosuđa.
Kolega Grmoja, hvala vam. Kolega Grmoja hvala vam, molim vas da vodite računa o vremenu. Želite odgovor? Izvolite.
A s obzirom da niste slušali, ponoviti ću još jednom, za vrijeme mandata ove Vlade, BDP je narastao ukupno 9,5%. U zadnjem izvješću Europske komisije posebno je pohvaljen napredak u sektoru pravosuđa. Drago mi je da Europska komisija ipak to gleda malo blagonaklonije nego što gledate vi ali razumijem vas i vaš stav, imate pravo ljutiti se. Hvala.
Kolega Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Vlade, niste se posebno osvrtali na demografsku politiku, međutim, sigurno ćemo se svi složiti da je ta politika jako važna za razvoj RH, uostalom jedno ministarstvo i nosi ime odgovarajuće. No, ako se pogleda nacrt Energetske strategije naći ćete projekcije demografskog razvoja do 2050. za RH i te projekcije se kreću između brzog i jakog i još bržeg gubitka odnosno depopulacije Hrvatske. I za mene je ova dakle prilično demotivirajuća ali službena prognoza uz ništa drugo nego određena najava demografskog neuspjeha, dakle neuspjeha demografske politike, odnosno izostanak te politike uopće. Stoga me zanima jeste li svjesni da službeni strateški dokumenti projiciraju demografski kolaps Hrvatske.
Hvala kolega Dobrović. Molim vas da se dimenzionirate na minutu, da vodite računa o tome. Želite li odgovor ministre? Evo izvolite.
Pa još ću jednom ponoviti da smo kada govorimo o demografskoj, demografskoj politici, od izgradnje vrtića, od svjesnosti situacije u kojoj se nalazimo milijardu i 700, odnosno milijardu i 800 milijuna kuna na svim razinama godišnje se ulaže upravo u sektor demografije. Sve moguće naknade su povećane i naravno ne mogu se rezultati vidjeti u roku jedne godine ili dvije godine, ono što ipak pokazuje neke pozitivne pokazatelje da ipak prošle godine u 2018. imamo veći broj novorođene djece nego u prijašnjim godinama što nam daje nekakvu nadu da ove stvari koje radimo, iako će dati rezultate tek dugoročno da će oni biti vidljivi nadam se u nekakvom dužem razdoblju će Hrvata i Hrvatica mladih i onih drugih biti više u Hrvatskoj u budućnosti.
Kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kažete poštovani ministre porezni sustav smo činili jednostavnijim i transparentnijim točno u tri kruga porezne reforme, zapravo ovdje nema niti jednog načelnika i gradonačelnika koji ne može reći da mu povećana nisu proračunska sredstva jer smo se odrekli poreza na dohodak općinama i gradovima. Ali smo zato i, sa 1.1.2019. godine dodatno rasteretili građane za 3 milijarde kuna, smanjili smo PDV sa 25% na 13% i zapravo potrošačku košaricu učinili prihvatljiviju hrvatskim građanima s obzirom na PDV i na svježe meso, voće, povrće i pelene ali treba reći i da smo smanjili PDV na lijekove sa 25 na 5%, odnosno porez na nekretnine sa 4 na 3%. Dakle ovo treba ponavljati koliko god bude trebalo jer ako se sjetimo onoga što su radili kukuriku koalicija i njeni partneri zapravo doći ćemo do rezultata koji fasciniraju. Hvala.
Odgovor, izvolite. Kolega Tolušić? Ministre, ništa? Dobro. Kolega Pranić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi potpredsjedniče Vlade, podržavam sve nabrojeno i sve pozitivno što je učinjeno ali u vašem izlaganju kojeg sam pažljivo slušao nije apsolutno ništa rečeno o reformi svih reformi u Hrvatskoj, to je reforma javne uprave. Žao mi je što ovdje nema ministra uprave, poglavito kada znamo da je prema gospodarskom indeksu konkurentnosti, Svjetskog gospodarskog foruma Hrvatska po efikasnosti javne uprave među zadnjim uspješnim zemljama svijeta. U rangu smo Venezuele i drugih afričkih zemalja. Da podsjetim 2015. Sabor je usvojio Strategiju razvoja javne uprave, 2016. Vlada je usvojila akcijski plan, 2017. došla je potvrda iz Europske komisije gdje nam je odobreno 870 milijuna kuna bespovratnog novca za reformu javne uprave. Godišnje ostanemo bez 65 tisuća stanovnika, prirodnim prirastom još i više a javna uprava buja. Ako mi možete logički objasniti to.
Odgovor, izvolite.
Hvala gospodinu Praniću. Pa naravno, ne slažem se s vama, mislim da u sektoru javne uprave, tu možemo računati, pa u neku ruku i lokalnu upravu, od zakona koji su doneseni ili koji su u pripremi, od EU projekata koji su pripremale prijašnje Vlade, ova Vlada ih konačno provodi, jedinstvenog upravnog mjesta, centra dijeljenih usluga i svih onih eu projekata koji se financiraju i koji funkcioniraju od depolitizacije javne uprave, znači zakon o državnim dužnosnicima koji rješava kompletnu priču, Zakon o državnim službenicima koji je apsolutno u pripremi i sve stvari koje želimo napraviti i drugačiji sustav nagrađivanja naših državnih službenika ide s tim da imamo profesionalniju, kvalitetniju, nadam se i puno, puno efikasniju upravu nego što imamo do sada. Uprava sigurno mora ostvariti ozbiljniji napredak nego što je bilo zadnjih 10-ak ili 15 godina. Hvala.
Kolegice Čikotić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Vlade, moram primijetiti, kada ste čitali ovo obrazloženje vlade, što tako vlada dobro radi, ni sami niste vjerovali u to. To se vidjeli u svakoj vašoj rečenici. Najveći BDP će Hrvatska imati, onda kada nas ostane što manje, jer jedino što u Hrvatskoj raste je BDP po glavi stanovnika, a to je zato što se stanovništvo raseljava i iseljava. Isto tako kada govorite o demografiji, koliko ste poduzeli dječji doplatak, 200 kn, a za zadnji zakon o financiranju promidžbe političkih stranaka, zapravo ste dali 5000 kn za političko djelovanje po predstavniku u županiji, 2400 kn po djetetu, 5000 kn za predstavnika. Vidi se na šta ova vlada troši novac. A što se tiče reforme javne uprave, pa napravili ste akciju, premještaj, iz agencije po radnom mjesto u ministarstvo, odakle su mnogi potekli. 17 milijuna kuna je ukupno ugovoreno, odnosno, po zahtjevima za nadoknadom sredstava isplaćeno.
Hvala vam, odgovor izvolite.
Uvažena gospođo Čikotić, vi nam u tome, sigurno ništa niste pomogli, dok ste bili u Ministarstvu uprave, a niti u Ministarstvu regionalnog razvoja, tako da, molim vas, nemojte vi govoriti o rezultatima. Ja sam svoj dio, što se tiče demografske obnove, odradio, a nadam se da ću moći napraviti još neke stvari u budućnosti. Opet se vraćam na milijardu i 800 milijuna ku na, koje u lažemo u demografiju na sve moguće načine i vrlo je nekorektno to uspoređivati sa nekim drugim stvarima. Prema tome, sve što činimo, onda se činilo prije 5, 10, 15 ili 20 godina, i za vrijeme prijašnjih, HDZ-ovih Vlada, bi zasigurno doprinijelo do danas ili za 5 g. imamo puno više djece i puno više mladih u RH. Hvala.
Izvolite kolegice Čikotić, povreda Poslovnika.
30 sPoštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, povrijeđen je čl. 238. obzirom da potpredsjednik Vlade, zloupotrebljava odgovor i osvrće se osobno na moj dosadašnji rad, a isto tako i osobno nas ne zanima, koliko je on pomogao u demografskoj obnovi u RH. Hvala.
Ne, ne, ne, ja ću se očitovati, nije bilo povrede poslovnika, vi ste ovdje reagirali kao replika. Spomenuli ste i to što mi je posebno zanimljivo, da osobno osjećate, pa ovdje sve vrvi iz osobnih optužbi, iz svih oporbenih klubova, tako da vas, molim, a i isto tako iz vladajućih. Tako da vas molim, da na takve stvari ne reagirate, zloupotrebljavajući poslovnik, pa vam dajem opomenu. Sad je na redu, poštovani kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine potpredsjedniče Vlade. U svojoj ste raspravi govorili o PDV-u i na to se referirao i vaš stranački kolega gospodin Babić i govorili ste o slavodobitnim rezultatima, smanjenja PDV-a na određene proizvode. Međutim, statistika govori nešto sasvim drugačije. Statistika govori da je u siječnju na godišnjoj razini porasla cijena mesa. Statistika kaže, da je na godišnjoj razini porasla i cijena ribe, voća, mliječnih proizvoda, a po onome što sam uspio pronaći, rekorder je povrće, koje je na godišnjoj razini poraslo za 4,6%. Sve s PDV-om u računatim. E sada ja vas pitam, vi ste slavodobitno najavljivali, prije donošenja tog poreznog paketa da ćete osobno progoniti sve one koji ne smanjuju cijene. Kao što vidimo, cijene se nisu smanjile, a vas pitam što ste po tom pitanju poduzeli? Hvala.
Odgovor izvolite.
Pa prije svega, baratate standardno netočnim podacima, opet vam kažem, vi ste zadnji koji trebate govoriti o PDV-u vi ste ga i gospodin Bernardić podigli sa 23 na 25% u vrijeme vašeg mandata. Naša statistika govori drugačije, puno proizvoda je smanjeno, odnosno, stavljena je snižena stopa poreza na dodanu vrijednost još u 12. mj. prošle godine. Neke stvari se statističke drugačije gledaju u podacima Državnog zavoda za statistiku, ono što mi provjeravamo, ima nekih odstupanja, ima trgovačkih lanaca, koji su to sve ispoštovali, svi oni koji odstupaju, će zasigurno završiti na stupu srama. Pozivam vas da se u to uključite, pa da ne elaborirate ovako nego probajte vi obići, pa nađite gdje je to, gdje se nije smanjilo, pa slobodno javno recite i iznesite. Hvala.
Kolega Grbin, izvolite, povreda poslovnika.
Zahvaljujem uvaženi gospodine predsjedniče. Povrijeđen je čl. 236. poslovnika, budući je uvaženi potpredsjednik, pardon ispričavam se 238. lapsus moj, budući da je uvaženi gospodin potpredsjednik Vlade, uvrijedio Državni zavod za statistiku, budući podaci koje sam ja našao dolaze sa stranice Državnog zavoda za statistiku. I ako ja baratam netočnim podacima, onda znači da Državni zavod za statistiku ne radi svoj posao. Hvala.
Kolega Grbin, u čl. 238. ne piše da se ne smije uvrijediti Državni zavod za statistiku, tako da ću vam morati dati opomenu, jer ovo je bila čista replika, čista replika. Idemo mi dalje, sada je na redu kolega Maras, izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine Tolušić u ovom svojem ekspozeu, vjerojatno, ste omaškom propustili se referirati na sva zla koja je HDZ nanio RH u proteklom periodu, danas je jedno izašlo na svjetlo dana, a to je krađa HDZ-ovog predsjednika Ive Sanadera, a pošto ste vi projekt gospodina Kirina, koji se je hvalio kako je za Fima Mediju isisavao novce iz Ministarstva unutarnjih poslova, zanima me da li bi se moglo zaključiti da je isisavanjem novaca Fimi Medijom iz Ministarstva unutarnjih poslova, kao projekt financiran današnji potpredsjednik Vlade. Hvala vam lijepo.
Odgovor izvolite.
Hvala gospodine Maras, mislim možemo u revijalnom tonu, ako hoćete, nije problem, tko god je osuđen, osuđen je za svoja djela i tako treba biti i drago mi je da je tako. Nemojte molim vas, po vašem osuđenim članovima, jer ih imate na pretek i nemojte sami sebi skakati u usta i govoriti stvari iza kojih sami ne stojite. Imate niz kolega, koji su vam danas predsjednici gradskih odbora, ne znam jel čuje to predsjednik stranke a koji su pravomoćno osuđeni. Ne znam jel' me čujete dečki, imate predsjednik gradskog odbora vaše strane koji je pravomoćno osuđen. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pa ja mislim g. Sabo, recimo. I vama je to normalno i sad nekog tu prozivate za neke druge stvari, pa mislim, nema problema, ja mislim da možemo raspravljati o meritumu, možemo i ovako, mislim da je ovo loše ali ako hoćemo i tako, možemo i tako, hvala.
Hvala vam lijepa. Molim vas samo potpredsjedniče da zastupnice i zastupnike ne nazivate dečkima i curama nego zastupnicima i zastupnicama. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, ne, da se ne bi to pretvorilo onda u tu vrstu rasprave, molim da držimo do digniteta svih koji ovdje sjede. Sada je na redu poštovani kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi predstavniku Vlade. Vi ste trenutno ministar poljoprivrede a vašeg premijera predstavljaju kao uglednog borca protiv korupcije, velikog europejca. I Ivu Sanadera, prethodnika vašeg trenutnog šefa su prikazivali kao borca protiv korupcije i europejca međutim današnja presuda pokazala je da tome tako nije kao i presuda tadašnjem ministru poljoprivrede Čobankoviću koji je priznao i nagodio se međutim ako je sve bajno, dajte objasnite zašto onda tjerate umirovljenike da rade do 67 g., zašto poskupljuje struja, voda, plin, zbog čega umirovljenicima je sve teže živjeti i na kraju krajeva ako je istina da Hrvatska ide u pravom smjeru, zašto onda nastavlja bijeg mladih ljudi iz Hrvatske i zbog čega zapravo naša zemlja postaje pusta a pogotovo selo koje vi tobože predstavljate? Hvala.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala bivšem stranačkom kolegi, g. Pernaru. Prije svega, opet kažem ako ćemo se spuštat na osobnu razinu, mislim da to nije dobro i ne trebamo to raditi. Mirovinski sustav nije bio održiv, zato smo ga reformirali, ja bi volio i možda bi bilo bolje da svi idu u mirovinu sa 50 g. ali nije to mogao i ne može sustav izdržat. Mislim da to dobro znate, ako vam nije nešto jasno, tu je g. Pavić, kad god želite doći u Ministarstvo rada i mirovinskog sustava da vam sve pojasnimo, da vam sve pokažemo. To nije priča za vas i za mene nego nadam se za našu djecu koja će imat neku mirniju i ozbiljniju starost a ne kako bi trebalo bit da je ostao sustav kakav je ostao. Sve mjere koje poduzimamo, naravno da nema vidljivih rezultata u nekim segmentima ima, u nekima nema, u roku godinu ili dvije nije se ovo ni desilo u roku godinu ili dvije. Sve što činimo u sektoru poljoprivrede, gospodarstva, uprave, pravosuđa će dati rezultate i drago mi je da to i građani ove države prepoznaju barem po rezultatima ankete.
Hvala vam. Kolega Panenić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Vlade, zapravo testirana jamstva Vlada je izdvojila u vrlo kratkom vremenu 3,1 milijardu kuna, tu negdje otprilike evo po izjavama koje smo dobili. Sada vidimo da veledrogerije su značajno ukazale na dugovanja koja iznose prema njima oko 2 milijarde pa bi ja postavio jedno vrlo jednostavno pitanje. Zašto Vlada ne reagira na isti način pa da riješe ta dugovanja da rasteretimo bolnice jer evo danas kod mene je u županiji dvije bolnice, imaju dugovanja, znači negativan financijski rezultat, skoro 200 milijuna kuna i obaveza preko 200 milijuna, time srozavamo i kvalitetu usluge prema pacijentima, ugrožavamo lokalno gospodarstvo a i sam premijer je rekao da je akcijski plan ove Vlade da spusti ta dugovanja a vidimo da ona rastu pa bi molio odgovor.
Odgovor, izvolite.
Hvala, g. Paneniću. Što se tiče protestiranih jamstava od 3,1 milijardu kuna koliko je ova Vlada nažalost platila u 12. mj. prošle godine i u 1. mj. ove godine, ja bi volio da ih nismo platili, nažalost platili smo ih za isporučene, neizgrađene brodove što su neki zaboravili ali su to jamstva koja se moraju platiti, država nije mogla ih ne platiti. Naravno, dug u bolničkom i zdravstvenom sustavu postoji desetke godina, mi ga pokušavamo smanjivati bi je jedan neuspješan pokušaj izdvajanja iz riznice koji po meni nije uspio, radimo sve na tome da taj i taj sustav i te probleme saniramo i pokušat ćemo i sigurno ćemo riješiti dugove koji su dospjeli preko određenog roka a i sve ostalo. Ali jednostavno trebaju stvari odraditi na pravi način i polako i kako treba.
Sada je na redu kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, govorite kako je sve lijepo, bajno, sve je pozitivno, međutim dok turizam raste, uvoz raste. Znači 3 milijarde eura se približava uvoz hrane, u isto vrijeme za milijardu i pol manje uvozimo što znači da je poljoprivreda apsolutno u kolapsu. Kažete da ste ugovorili brojne projekte, ... [[Govornik se ne razumije.]] projekt Slavonija, koliko ste ostvarili projekata? Kad govorite o zdravstvu, u zdravstvu u Dalmatinskoj zagori nemamo pedijatra, nemaju gdje roditelji pregledati svoje dijete. Samo molimo boga da se ne dogodi slučaj Metković. Znači imamo ogromne probleme ministre, te probleme saslušajte, nije sve bajno. Ja znam da vi želite prikazati ali otvorite oči pred ovim svjetlima i znajte u Dalmatinskoj zagori, evo kolega Babić će potvrditi, kolega Šipić da nije sve bajno. Da krajevi izumru. Škole, zdravstvene ustanove su prazne, sve je prazno, hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Da, znamo da je problem i te probleme rješavamo za razliku od svih prijašnjih Vlada. I u Slavoniji, i u Lici i u Zagori i gdje god možemo, sviđalo se to vama ili ne. Hvala.
Kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani kolega Tolušić, puno ste govorili dakle o svojim uspjesima međutim niste se pohvalili jednim uspjehom to je kršenje naredne volje i zapravo zatiranje referenduma Narod odlučuje o izbornom sustavu. Dakle vi ste izbjegavali govoriti o tom pitanju, dakle o tome je govorio g. Lovre Kuščević, ja vas sad ovdje pozivam da javno kažete šta mislite o činjenici da je izborna volja naroda referendumom skršena, dakle netransparentnim postupkom vašeg prebrojavanja glasova i ne uvidom u navodno ne važeće potpise.
Odgovor izvolite.
Pa mislim standardno imamo krivu informaciju vi i ja. Koliko ja znam, što se tiče postupka cijelog koji je vezan uz referendum, sve je apsolutno zakonito i legalno, sad ne znam šta vama sad tu nije jasno. Hvala.
Kolegice Strenja, izvolite.
Zahvaljujem. Žao mi je što ste ovdje i morate odgovarati na pitanje u vezi zdravstva jer odgovora pravoga mi već jako dugo nemamo, nikakva strukturna reforma u području zdravstva nije izvršena. Trenutno je 8 milijardi deficita, svaki mjesec duga, svaki mjesec 150 milijuna novih, ali ću vam reći nešto skandalozno što se dogodilo ovih dana. Znate da je prošle godine uputio ministar, drugo ministar Kujundžić Bošnjakoviću upit u vezi toga i htio je utjecati na to da sudovi donose odluke u korist liječnika jer nisu isplaćeni prekovremeni sati. I znate što je napravio? Ponovno je pisao dopis sudu u Bjelovaru da bi na to sada reagirao od prije par dana, predsjednik Vrhovnog suda Đuro Sessa i rekao da je to ponovno uplitanje u ono što zapravo nije njegova ingerencija. Umjesto da riješi liječnike jer je to 3 milijarde kuna koje će morati isplatiti [[Upadica: Hvala vam.]] Ministarstva zdravstva liječnicima [[Upadica: Hvala kolegice Strenja.]] on ponovno pokušava utjecati na sud. Sramotno.
Onda ćemo sada 13 replika, kolega Grčić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, potpredsjedniče Vlade, vi znate jako dobro da je gospodarski rast u Hrvatskoj od sredine 2014. godine i najviša kvartalna stopa ostvarena do sada je u 3. kvartalu 2015. godine 3,5%. to možete provjeriti i nadam se da vam neće trebati 2 sata za to, međutim, nešto drugo sam vas htio pitati. Dakle, kako tumačite da uz sve ovo što ste vi nabrojali, da je mirovina za milijun i 200 tisuća umirovljenika u prosjeku 2450 kuna trenutno, da rastu cijene plina, struje, komunalija, da ljudi već sada preko pola svoje mirovine plaćaju za režije. Kako mislite da umirovljenici mogu živjeti za 1300 kn cijeli mjesec? To ova vaša reforma ne rješava, to je poanta.
Hvala vam. Odgovor izvolite.
... [[Govornik nije uključen.]] Prosječna mirovina je 2650 kuna i mala je i sigurno treba biti veća i radimo da bude veća i mi smo je povisili i vi ste je vjerojatno povisili, ako iz onih svih minusa koje sam vidio u vašim izvješćima, nisam baš u to u potpunosti siguran i učinit ćemo sve da te mirovine budu veće u budućnosti. Pa što ih vi niste povisili na 3 tisuće kuna? Zato što niste mogli. Mi strukturirano polako, na normalan način to povećavamo, da ne uništimo državni proračun. A svjesni smo apsolutno da su to iznimno mali iznosi s kojima naši umirovljenici žive i učinit ćemo sve da ti iznosi budu veći i da budu bolji za naše građane.
Kolega Vlaović, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. G. potpredsjedniče Vlade, ministre. Ako se sjećate kad je bilo donošenje zakona iz poreznog paketa reformi, da sam rekao da smanjenjem PDV-a na prehrambene proizvode se neće postići željeni efekti, čak sam i poderao ovdje zakon, aludirajući na to da niškoristi od tog zakona, a evo sad nakon 3 mjeseca mogu reći da sam bio u pravu i da ministar Marić, a i Vlada nije uspjela u želji da se smanje cijene prehrambenih proizvoda, poveća kupovna moć naših građana i digne poljoprivredna proizvodnja, jer poljoprivredna proizvodnja je rasla svega 3%. Cijene poljoprivrednih prehrambenih proizvoda prema uvaženom ekonomistu Šonju su pale svega 0,9%, kad je riječ o grupi hrana, to je nekih između 3,5% na mesu, 4,5% na povrću. Što planirate učiniti? Ništa niste napravili, osim što građani i dalje idu u Bosnu i Srbiju kupovati hranu? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Znači standardno, g. Vlaoviću govorite neistinite podatke. 9,3% je smanjena cijena za voće, 3,5% za meso, u što su uračunate i mesne prerađevina na koje nije spuštan PDV, on je spušten samo na svježe meso. Toliko bi mogli pročitati statistički podatak koji vam stoji na raspolaganju. Hvala.
Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani potpredsjedniče Vlade. Ja ću krenuti od projekta Slavonija. Projekt Slavonija je čisti PR. Čisti. I dok ne bude novih operativnih planova, Slavonija neće dobiti ništa što i ovako ne bude joj pripadalo. Ovo je samo popis svega što rade LAG-ovi, razvojne agencije i svi mogući drugi projekti, to vi i svatko tko se imalo bavi EU fondovima i te kako dobro znate, iako vam ja vjerujem da vi ponosno sudjelujete u spinovima i neistinama. Ali, hajmo pričati o ovim reformama. Jedan medij otkriva, lavina tužbi zbog natječaja za EU fondove u poljoprivredi, Hrvatskoj prijeti šteta od pola milijarde kuna. Ili ovaj, je li se državno zemljište upisuje ... [[Govornik se ne razumije.]] bez ugovora o zakupu? U ... [[Govornik se ne razumije.]] je upisano zemljište zrcalne tvrtke Belje Plus d.o.o., iako po informacijama koje imaju, jedna udruga OPG-ova, općina Petlovac nije potpisala Aneks ugovora. Ili potpora farmerima 1,2 milijarde kuna, a nikad manja proizvodnja. Ili, podaci koje je nedavno dobila Marijana Petir su točni, Hrvatska se nalazi po isplatama na 22 mjestu [[Upadica: Hvala vam.]] sa 25% isplaćenih [[Upadica: Hvala kolega Hajduković.]] korisnicima, mogu vam do sutra nabrajati.
Odgovor, izvolite.
Pa mogu i ja vama nabrajati tako rast poljoprivredne proizvodnje, na 17 milijardi kuna, 10-ak % više nego u nekakvim prijašnjih razdobljima. 90% raspisanih natječaja iz programa ruralnog razvoja, 60% ugovorenih, 30% isplaćenih u projektu Slavonija, ugovoreno 9,2 milijarde kuna. Svjetska banka u svojim izvješćima posebno naglasila i pohvalila projekt Slavonija, dala posebnu tehničku pomoć, također i kao povjerenica za regionalnih razvoj, koja je i bila u Slavoniji tamo i govorila o tom programu + svi projekti koji se rade + hladnjače koje idu u Slavoniju + program ruralnog razvoja gdje je većina novca zapravo i otišla u Slavoniju. Je li trebam dalje nabrajati ili da stanem? Hvala.
Kolega Maksimčuk, izvolite.
Hvala predsjedniče HS-a, uvaženi ministre. U vašoj raspravi ste se osvrnuli na demografiju. Upravo ova Vlada je dala poseban značaj demografiji kroz Ministarstvo demografije, ali i niz zakona koje smo donijeli upravo ovdje u HS-u pa smo, pa su se time povećale potpore za rođenje djeteta za 50%, za drugih 6 mj. Povećana je novčana naknada za nezaposlene roditelje, proširen je krug korisnika dječjeg doplatka, pronatalitetni dodatak od 500 kuna za 3. i 4. dijete, ovaj čas se obnavlja i gradi preko 300 vrtića u RH, 4,5 milijarde kuna je uloženo za poticaj zapošljavanja, a ovdje ću se osvrnuti upravo i na projekt Slavonija, Srijem i Baranja, gdje je do sada ugovoreno 9,2 milijarde kuna za Slavoniju, što je zasigurno jedna lijepa brojka, naravno da očekujemo i puno više.
Odgovor, izvolite.
Pa evo, samo kao jedan odgovor na vaše izlaganje, samo ću dopuniti samo stvarima iz Ministarstva poljoprivrede, od ovih priča koje ste vi nabrojali, 200 vrtića gradi Ministarstvo poljoprivrede i to uglavnom u općinama koje do sada vrtića nisu vidjele i nisu imale i to je golem napredak za onu djecu koju žive u tim naseljima i zasigurno će doprinijeti da ti ljudi ostanu tamo živjeti i da ta djeca idu u te vrtiće. Napomenuo bih mjeru za mlade poljoprivrednike gdje smo zadnji natječaj odobrili sve koji su se javili i u svim natječajima zapravo dajemo prednost mladim poljoprivrednicima, njima financiramo veće iznose u sustavu potpora i kad govorim o izravnim potporama i potporama iz programa ruralnog razvoja. I također, u Zakonu o poljoprivrednom zemljištu u vrhu prioriteta su upravo mladi poljoprivrednici. Hvala.
Kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče Vlade. Veći gotovo 3 desetljeća svjedočimo neuspješnim sanacijama dugova u zdravstvu i htio bih konstatirati činjenicu da je samo u mandatu ove Vlade zdravstvu isporučeno dodatnih 3,2 milijarde kuna, a sve da bi u ovom trenutku ponovno zdravstvo probilo proračun za još 2 milijarde i 200 milijuna kuna. Znači samo u mandatu ministra Kujundžića, odnosno u vašemu mandatu, u nepunih 2,5 godine ova Vlada je sebi na vrat natovarila katastrofalnih 5 milijardi i 400 milijuna kuna neplaniranih troškova, što je još više nego za Uljanik. Odgovorni za Uljanik su uhapšeni, pa me zanima hoće li konačno netko snositi odgovornosti za strahovite gubitke u zdravstvu ili će ponovno svu štetu, kao i do sada morati plaćati hrvatski porezni obveznici? Hvala lijepa.
Odgovor, izvolite.
Hrvatska Vlada čini sve da hrvatski zdravstveni sustav bude održiv, da naši pacijenti imaju dovoljno lijekova koliko im treba, gradimo 50-ak bolnica u RH, financiramo specijaliste, osiguravamo uz pomoć lokalne i regionalne samouprave stanove i druge kapacitete koji su im potrebni i činimo sve uz hitnu medicinu koju gradimo uz sva druga usavršavanja da taj zdravstveni sustav bude što bolji. Naravno da ima puno problema u svemu tome, ima, ali te probleme pokušavamo riješiti i boriti se da nađemo pravi način kako te izazove i riješiti.
Kolegice Turina-Đurić, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Pa evo, ja bih rekla nakon vašeg izlaganja da bi svatko tko nije slušao kolege prije tog izlaganja, odnosno Interpelaciju rekao da živimo u obećanoj zemlji, u zemlji u kojoj je poželjno živjeti, ali ono što je ocjena rada ove Vlada, mislim da govori sve. Broj odseljenih stanovnika RH u posljednjih 2 godine. Oni su dali ocjenu rada ove Vlade, rekavši sasvim jasno da ne žele živjeti u zemlji kojom se upravlja na način kako upravlja HDZ, a najbolji primjer kako upravlja HDZ unutar ove države gdje Vlada oduvijek je Ličko-senjska županija, gdje je sve manje ljudi, gdje svi ljudi koji tamo žive rade u državnim firmama ili [[Upadica: Hvala. Hvala vam.]] u firmama koje su povezane sa državom.
Odgovor, izvolite. Nema odgovora pa idemo na kolegicu Sanju Puticu, izvolite.
Evo vi potpredsjedniče hrvatske Vlade danas u Saboru konkretnim brojkama, a onda je bilo vrijedno čuti te brojke utoliko što je i oporba, vjerujem, svjesna svojih nemogućnosti i Vladinih mogućnosti. Tko želi reformske procese za naše sugrađane, najbolje se danas vidi iz saborske rasprave jer mi kao saborski zastupnici, a i javnost danas svjedočimo još jednoj uzurpaciji vremena rada ovoga Sabora jer umjesto da donosimo zakone, raspravljamo o zakonima koje je Vlada u smislu daljnjih reformi već uputila u saborsku proceduru, danas još jedanput ovdje gubimo vrijeme na nečemu što je i te kako svima jasno, a građanima pogotovo na njihovom standardu.
Odgovor, izvolite. Nema odgovora. Onda idemo na poštovanu kolegicu Lukačić, izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani potpredsjedniče Vlade. Meni je izuzetno drago da ste vi spomenuli Europski socijalni fond i sredstva koja su povućena iz njega za zapošljavanje u okviru Ministarstva rata i mirovinskog sustava. Svi znamo koliko su mjere aktivne politike zapošljavanja dobro prihvaćene i koliko su već do sad donijele dobre rezultate. Ja ću samo spomenuti kratko nekoliko dobrih stvari koje u ove dvije i pol godine ova Vlada samo za osobe s invaliditetom učinila. Isplaćeno je 180 milijuna kuna za poticanje zapošljavanja. Od toga je samo u 2018. 81 milijun kuna za integrativne i zaštitne radionice i ne stignem više [[Upadica: Hvala.]] ali samo ću spomenuti osobnu invalidninu [[Upadica: Hvala vam.]] povećanje 200 milijuna kuna. Hvala vam lijepo.
Izvolite, odgovor. Ne, onda kolegica Perić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče hrvatske Vlade. Potrebno je uvijek i stalno napominjati da je cilj ove Vlade trajan gospodarski rast, održivost javnih financija, stabilnost, što dokazuje sve ovi rejtinzi koji su se podigli i to u mandatu ove vlade 2 puta a ne smijemo zaboraviti, da je u mandatu 2012.-2015. dva puta smanjen rejting. Isto tako moramo reći da je gospodarski rast naše države 2,6, 7% ovisno o godini, ali i o makroekonomskim kretanjima, a da je to značajno više u odnosu na prosjek EU. Isto tako trebamo reći da je industrijska proizvodnja u zadnja dva mjeseca isto tako narasla.
Idemo dalje, poštovani kolega Sokol. Samo mikrofon.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade, dosta je rečeno ovdje u pravosuđu, pa evo, ja bih samo iznio brojke, što kolege iz SDP-a baš ne vole previše, a to je da smo na kraju 2015. imali 559 tisuća neriješenih predmeta u pravosuđu, a na kraju 2017. ta brojka je bila za 97 tisuća manje. Znači imali smo za nekih 20% manje neriješenih predmeta, nego kada nas je SDP srećom oslobodio svoje vlasti. Tako da mislim, da to dovoljno govori o tome, kakvo, tko doista provodi reformu pravosuđa, tko brine o države, tko provodi strukturne reforme, a tko koristi ovu sabornicu da bi dobio malo medijskog … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Evo odgovor.
Možda samo da podebljam taj podatak vezan uz pravosuđe. Znači, smanjenje broja neriješenih predmeta, starijih od 10 g. u 2007. smanjenje od 16% na općinskim sudovima od 23% na trgovačkim sudovima, dok je u 2018. u odnosu na 2017. došlo do daljnjeg smanjenja broja predmeta i to od 23%, na općinskim i 13% na trgovačkim sudovima. Ja bi volio, da je SDP-ova vlada bila toliko sposobna, pa je te sve probleme riješila i te zaostatke u predmetima, a ne još povećala taj postotak u odnosu na onaj koji je bio prije njih. Hvala.
Sada je kolegica Glavak, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine potpredsjedniče, malo je utihnula ova lijeva strana sabornice, možda se u onoj fazi preračunavam, pa onda ako već spominjem nešto o računima i brojkama, samo bi se htjela kratko referirati na nešto što eto, u mom Međimurju značajno odjeknulo, a tiče se zdravstva, koje nastojimo popraviti, čuli smo to i u vašem izlaganju, dakle, samo preko 100 milijuna kuna u Međimurskoj županiji, u protekle dvije godine, ulaganja kakvih nije bilo proteklih 20-tak godina. Vi ste se kratko referirali segment poljoprivrede, pa bi voljela samo malo da ga dopunite, da podsjetite što je u onom reformskom smislu i zakonodavnom smislu donešeno iz sektora poljoprivrede i 314 mjera ukoliko se ja ne varam, biti će ove godine vrijednih 626 milijuna kn. Kada to sve uzmemo u obzir, tu onda možemo reći, netko me isključuje ne, tu onda možemo reći, da imamo i one dodane vrijednosti od članstva u EU, o kojem danas nismo puno govorili.
Hvala vam. Odgovor izvolite.
Hvala gospođo Glavak, kada govorimo o Ministarstvu poljoprivrede, praktički svi zakoni, koji su trebali biti doneseni, koji su reformskog karaktera i koji su, amo reći, veliki zakoni su doneseni, u prve dvije godine mandata, od eto, zadnjeg Zakona, Zakona o vinu, koji ste usvojili prije nekoliko dana, koji za 12 milijuna kuna olakšava namete našim vinarima i vinogradarima, Zakon o poljoprivrednom zemljištu, Zakon o šumama, Zakona o lovstvu, Zakona o OPG-u i nizu drugih zakona da ih sada sve ne nabrajam. Kada govorimo o zdravstvu, da, odradilo se puno i u Međimurju, ja bi napomenuo jedan projekt, nema kolege iz Slavonije, nije dovoljno dugo izdržao, uskoro krećem u potpis ugovora za projektiranje a nakon toga izgradnju novog KBC u Osijeku, za bolnicu u blatu i za niz drugih stvari koje su čekale 10 godina da budu riješene. Hvala.
Sada je kolegica Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Vlade, vidi se da su vam lijepo pripremili u izvješću ovaj dio vezano uz obrazovanje, pa ste vi tako istaknuli, jer su vam tako pripremili, da ste završili pilot projekt digitalno zrelih škola, da to je točno, međutim, nisu vam rekli, da je taj projekt vezan 307 milijuna kuna, u svojoj prvoj fazi, pilot fazi, zapravo nešto što je naslijeđeno, od vlade Zorana Milanovića. Drugo, istaknuli ste regionalne centre kompetencija, koje ste uspostavili, to su vam lijepo napisali, no također nisu vam rekli, nisu vam napomenuli, da su preduvjeti, za to, također i u operativnim programima, dvama, posebno ističem … [[Govornik se ne razumije.]] a vi to dobro znate, su isto tako, nešto što je naslijeđeno. Bez tog što su se stvorile pretpostavke, ne biste mogli raditi. Međutim, nisu vam napomenuli, a to vas upozorava i Europska komisija, da dvije ključne stvari [[Upadica Predsjednik: Hvala vam.]] jednu ključnu reformu, cjelovitu kurikularnu reformu, zapravo niste [[Upadica Predsjednik: Hvala vam kolegice Glasovac.]] proveli, nego ste ju upropastili.
Hvala vam. Odgovor izvolite.
Hvala gospođi Glasovac, provjeriti ću da li smo to naslijedili od vas, ali vam ja mogu reći, ako vi niste znali, da se javna nabava za projekt e-škole provodila 2016. tada sam ja još bio u Ministarstvu regionalnog, pa se igrom slučaja sjećam i bio na potpisu ugovora u CARNET-u tako da niste baš nešto ostavili, ako ste ostavili. A centre kompetencija uz dužno poštovanje, s obzirom da su osnivači škola u većini županije u mojih 8 g. dok sam bio župan, a 4 godine za vrijeme vašeg mandata niti jednom niste zvali župana u Ministarstvu znanosti obrazovanja i športa, i niti ni jedno, pismeno, usmeno ili kako god golubom pismonošom, niste razgovarali i pričali o centrima kompetencija. Prema tome, ako to niste znali, eto ja vas sad upoznajem s tom informacijom. Hvala.
Kolega Mateljan izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi potpredsjedniče Vlade, vi ste u svojih 15 min iznijeli čitav niz pozitivnih kretanja koje stoje. Da li ovaj raste BDP po glavi stanovnika? Raste. Pada nezaposlenost? Pada. Čak je vidljiv i europski nalaz, pogotovo u onom dijelu ruralnoga razvoja. Međutim, usprkos svih tih krucijalnih uspjeha, u onoj ligi u kojoj Hrvatska igra danas, a to je EU, dakle, ne jučer, nego upravo danas, mi smo i dalje po svim pokazateljima pri dnu ili na samome dnu. Dakle mi smo još uvijek zemlja koja ima jednu od najneučinkovitijih javnih uprava, mi smo još uvijek država koja je najcentraliziranija u EU od 10,7 milijardi EUR-a EU fondova tek svaki 5 EUR-o je došo do krajnjeg korisnika. Pa vas pitam gospodine Tolušiću, kako to? Netko je kriv i za to. Hvala lijepo.
Odgovor izvolite.
Hvala, pa čudi me da se da se baš vi javljate jer smo nekoliko puta razgovarali i potpisali ugovore za vašu općinu i u vašoj općini se financira, što, vrtić i što još, još neke stvari upravo kad govorimo o sektoru programa ruralnog razvoja i drago mi je da je tako. Ja bi volio da 2015. kad je taj program ruralnog razvoja usvojen, da su tad raspisani natječaji za vrtiće, da ste vi dobili novce 2015. ali ne dobili ste ih tek 2018. jer nitko nije 2015. prstom mrdnio u vezi toga. Ponovo ću reći brojke 90% ukupnih natječaja kad govorimo o programu ruralnog razvoja raspisano, 60% ugovoreno, do kraja godine nadam se 90% i negdje oko 30% nešto malo više je već isplaćeno krajnjim korisnicima. Ove godine ćemo raspisati 100% natječaja i nadam se do kraja iduće godine isplatit možda i 100% hrvatskim poljoprivrednicima. I nadam se doć nagodinu na otvaranje vrtića u vašoj općini.
Kolega Mateljan povreda Poslovnika.
Članak 386. je povrijeđen [[Upadica: Koji?]] 3, 28, 238., famozni Članak 238. naime ovaj, gospodin potpredsjednik Vlade isključivo ovaj apostrofirajući moju osobu želi opravdati nešto što je ovaj vidljivo samo po sebi. Tako možete navoditi sve, znači moja općina je ovaj dobivala EU sredstva i 2004. i 2005. i 2006. i 2007. i 2015. znači vjerojatno i 2021. i 2022. kad vas više ovaj ne bude. Hvala lijepo.
Kolega Matelja, ovo je bila replika ovo nije bila povreda Poslovnika, tako da vam dajem opomenu. Sada je, pa i već sam oprostio ne mogu, ne mogu dva puta. Kolega Bauk vi ste, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče pročitat ću vam prijedlog dva zaključka ove interpelacije. Prvo Vlada RH dužna je u roku 15 dana izvijestiti sabor o dosadašnjem provođenju nacionalnog programa reformi i drugo Vlada RH dužna je svaka 2 mjeseca Hrvatskom saboru podnositi izvješće o provođenju nacionalnog programa reformi. Po ovome što ste vi rekli vi jedva čekate da se ovi zaključci i naša interpelacija prihvati da nam podnosite izvješća da se možete pohvaliti kako se provode te reforme. To bi bio logičan zaključak, jel tako, eto vidite. E, i meni je upala u uho ovo da ste 2 sata tražili program Plan 21 na internetu, dobro 2 sata to nije baš malo i mislim da kao ministar imate i pametnije potrošiti ta 2 sata, moj savjet taj Plan 21 je pretočen u program Vlade RH koji se nalazi na saborskim stranicama, a kad govorite o toj vladi stranka koja je imala resore gospodarstva, kulture, vanjskih poslova i graditeljstva potpredsjednica [[Upadica: Hvala vam.]] za društvene djelatnosti i potpredsjednik za gospodarstvo podržavaju vašu Vladu [[Upadica: Hvala.]] pa opreznije govorite o toj Vladi. Hvala.
Hvala kolega Bauk. Samo sekundu, imam jednu intervenciju od kolege Vučetića, vi ste koliko sam shvatio tražili stanku jel tako? Ako vas mogu zamoliti imamo još odgovor na repliku i dvije replike pa ćemo onda nakon toga da završimo ovaj blok. Hvala vam. Izvolite.
Gospodine Bauk, ja se s vama apsolutno slažem čim se usvoji interpelacija kad budete imali većinu u saboru, bit će nam drago da na sve to odgovorimo. I šta ste još pitali? Evo, ja pozivam sve saborske zastupnike neka odu na stranicu SDP-a, ako vi nađete vaš program na tim stranicama, ovaj meni će bit, meni će bit iznimno drago, možda ja slabo pretražujem vašu stranicu, probajte ga vi sami naći. Hvala.
Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo, uvaženi potpredsjedniče drago mi je da ste iznijeli međutim, one njima ništa ne znače jednostavno oni se dođu ovdje malo zabaviti s ovim interpelacijama i onda na kraju kad je glasovanje zaključe da se nisu skupili i da je za to kriv HDZ. Kao i svaki puta do sada. E sad ste spomenuli taj Plan 21, znate šta su oni napravili s tim, oni su u zadnjoj godini mandata utvrdili da je to bilo jedno figurativno rješenje ili nekakav dokument i da oni nikome nisu ništa obećali. A kad nikome ništa ne obećaš, ništa nisi ni radio, nisi ništa ni trebao napraviti. I naravno da su oni sebi izgledali uspješno. I to od njih nitko ne može u tome demantirati. Evo slučaj mirovinske, oni donesu 2014. godine 67 godina ide se u mirovinu i onda kažu vi ništa ne radite po mirovinskoj reformi, mi njima ponudimo reformu, oni budu protiv, izađu vani i sad kaže pozvat ćemo sve članove da to potpišu da smo protiv toga što smo predložili 2014. godine [[Upadica: Hvala vam.]] i onda se čude da dobiju 3% u Ličko-senjskoj županiji.
Hvala vam. Odgovor? Nema. I onda idemo na zadnju repliku poštovani kolega Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine potpredsjedniče Hrvatska je proteklih nekoliko mjeseci izašla iz mjera prekomjernog deficita, nema više makroekonomske neravnoteže i povećan je krediti rejting. Uz jasno obrazloženja zašto se to dogodilo i s ovim što je dobro napravljeno i ono što treba dobro napraviti. I da je istina ovo što smo slušali u protekla 2 sata sa one strane sabornice mi bi danas bili debelo u mjerama i Europske komisije, a kreditne agencije bi nam debelo smanjile rejting. Koji je razlog da su oni ovo Hrvatskoj napravili, da li su njihovi podaci točni ili su točni podaci koje slušamo svaki dan? I još nešto, ovo što se govori u ovoj sabornici ostaje zapisano, pa tako su se neki 2012. hvalili da su restrukturirali hrvatsku brodogradnju i da više neće trebati ulagati novce, pa su onda 2014., 2015. na brzinu upumpali 3,5 milijarde.
Hvala vam. Odgovor.
Naravno da Europska komisija i rejting agencije nisu dali Vladi ovoliku podršku zato što Vlada nije radila ništa, nego upravo suprotno zato što puno radi. U ovom segmentu rezultati se vide i svi pokazatelji su pozitivni za razliku od prijašnjih pokazatelja koji nisu bili pozitivni koliko god se netko ljutio, ljutio na sve to. Mi želimo strukturiran, stabilan, normalan gospodarski rast i napredak u svakom segmentu. Ne donosimo odluke preko noći, pokušavamo stvari promisliti na pravi način i tako se boriti s problemima. Ovaj gospodarski rast i sve ovo što imamo, sve ove probleme uz Agrokor, uz sve ove stvari su se te stvari uspjele ostvariti, Agrokor o kojem više uopće ne pričamo, gdje smo stvarno mogli imat kolaps, ne hrvatskog gospodarstva kad govorimo o Agrokoru, nego kompletnog financijskog sustava u Republici Hrvatskoj, uz sve to podignut rejting na investicijsku razinu, izašli iz svih mogućih problema u kojima smo bili, i ostvarili suficit državnog proračuna. Pa ja mislim da se ipak nešto dobro radi u svemu tome. Hvala.
Hvala vam. Hvala. Sada ću zamoliti kolegu Vučetića da obrazloži stanku, zahtjev za stanku, i hvala još jednom na razumijevanju.
Zahvaljujem. Zamolio bih u ime Kluba nezavisnih zastupnika stanku u trajanju od deset minuta. Pažljivo smo slušali ovo sve što se događalo i način na koji je podpredsjednik Vlade odgovarao, pa mi se čini da bi možda trebalo i razmisliti o tome da se ova točka ne zove Interpelacija o radu Vlade Republike Hrvatske radi neuspjeha Vlade, nego da se preimenuje u Interpelaciju o radu Vlade Republike Hrvatske radi uspjeha u neuspjehu Vlade. Zašto? Ako imamo sad na umu jedan podatak, a to je da pada broj neriješenih predmeta, i da je Vlada u padu broju neriješenih predmeta u pravosuđu doživjela uspjeh, onda ja Vladi mogu čestitat što je i danas jedan takav predmet riješen, a to je osuda premijeru nekadašnjem, Sanaderu. Nadalje, saznali smo da je hrvatski zdravstveni sustav održiv, saznali smo da ostvarujemo demografski rast kao da smo bili nekakvim sindromom manijakalizacije zahvaćeni, da živimo u sustavu koji u svim segmentima bilježi rast. Nama dakle sad preostaje kao Klubu nezavisnih zastupnika da napustimo ovu seansu koju nam je Vlada na gotovo način performansa omogućila da se susretnemo s reformama, odnosno da budem potpuno jasan, u reformama ste uspješni u onoj mjeri u kojoj je sad Vlada prisutna u Sabornici. Upravo na toj razini, a u vanjskom svijetu, u svijetu koji se nalazi izvan ovog Sabora ćemo se susresti s tim rastućim demografskim tendencijama, s održivim zdravstvenim sustavom, a odnosno susrećemo se sa Vladom koja je u neuspjehu doživjela uspjeh i to je upravo tragedija današnje političke situacije. Zahvaljujem.
Dobro. Odobrit ću naravno zahtjev za stankom i nastavljamo u 18 sati i 10 minuta. SJEDNICA PREKINUTA U 18,00 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 18,10 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice. Prelazimo na raspravu u ime klubova. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Uvodno se moramo osvrnuti na činjenicu da o interpelaciji raspravljamo punu godinu dana nakon što je donesena a i to se nije dogodilo voljom saborske većine nego prisilno, silom potpisa kolega iz SDP-a. Bio bih najsretniji kad bih mogao reći da je rasprava o ovoj interpelaciji prestala biti aktualna, da je Vlada provela ili da provodi ozbiljne strukturne reforme, da Hrvatska iz dana u dan napreduje, da je taj napredak vidljiv i da ga osjećaju naši građani. Volio bih i da mogu stisnuti ruku predstavnicima Vlade koji ovdje sjede i čestitati im na njihovim uspjesima i na njihovom radu. Nažalost, ne mogu to napraviti. Sve u svemu, promatrajući gdje smo bili u travnju 2018. a gdje smo danas, ne vidim nikakav ozbiljan napredak. Hrvatska je zemlja koja je zatočena u raljama političke korupcije kao i one druge korupcije, mogli bismo je nazvati vulgarnom ili uličnom korupcijom koja se svakodnevno odvija u svim porama našeg društva. U Hrvatskoj se podmićuje i potkupljuje za radna mjesta, za napredovanje, za političke funkcije, za odlaske na liječničke preglede, za ubrzavanje ili rješavanje sudskih postupaka. U Hrvatskoj je uništena sama svijest o dozvoljenom i nedozvoljenom, zakonitom i nezakonitom. Uništena je vjera u moral, etičnost i čast ljudi koji su na visokim funkcijama i koji bi morali priječiti moralnu pokvarenost ali u Hrvatskoj je baš suprotno i sve to nije slučajnost. Štoviše, sve to je napravljeno namjerno i ciljano, upravo u režiji onih koji su posljednjih nekoliko desetljeća žarili i palili Hrvatskom. Svi važni državni sustavi su razbucani, zdravstvo, obrazovanje, pravosuđe, socijalna skrb, javna uprava. Rastočeni su do neprepoznatljivosti tako da ne mogu učinkovito samostalno funkcionirati izvan domašaja i utjecaja politike i političara. U takvom sustavu svaki građanin, svaki poduzetnike, svaki potencijalni investitor nema izbora. Želi li živjeti i raditi, on se mora podvrgnuti volji političara, oni koji imaju vlast i moć u svojim rukama i za svoj pravo da živi, obrazuje se, liječi ili pravo da radi, prosječan čovjek kolega Bačiću, mora platiti cijenu. Ovo o čemu govorim mogu ilustrirati na primjerima, na nedavnim primjerima oko kojih se angažirala hrvatska javnost. Prvi primjer o kojem želim govoriti je poučna priča o odsutnosti kriterija uspješnosti i izvrsnosti a odnosi se na znameniti slučaj počasnog doktorata jednom zaslužnom građaninu. Sam po sebi slučaj zanimljiv javnost s obzirom da se odnosi na aktivnog političara izazvao je brojne polemike u akademskoj zajednici ali i kod opće javnosti no ovaj se slučaj ne smije promatrati izolirano, on je dio hrvatske obrazovne stvarnosti u kojoj posljednjih godina vidimo zabrinjavajuće trendove. Počasni doktorati dodjeljuje se osobama koje se nalaze na pozicijama vlasti i moći ali i osobama koje imaju ozbiljnih problema sa pravosuđem. S druge strane vidimo još jedan zanimljiv trend gdje visoki pa i najviši državni pa i pravosudni dužnosnici upisuju poslijediplomske studije nakon što su izabrani ili imenovani na vrlo visoke i zasigurno zahtjevne funkcije. Svi spomenuti slučajevi izazvali su u javnosti sumnju u to kako se u Hrvatskoj uopće dolazi do najvećih akademskih titula, jesu li doista u pitanju kriteriji izvrsnosti i akademskog rada ili na stjecanje tih titula utječe autoritet moći kojima naši visoko pozicionirani doktorandi raspolažu? Ovakve sumnjive situacije ostavljaju gorak okus u javnosti a posebice kod onog djela akademske zajednice koja je svoje akademske titule i zvanja stekla poštenim i marljivim radom. Nije na odmet primijetiti da su hrvatska sveučilišta a posebno naše najveće i najstarije sveučilište, ono u Zagrebu, na relevantnim svjetskim ljestvicama propala u područje neprepoznatljivosti, vrijeme je da se zapitamo je lito slučajnost ili postoji nekakva korelacija. Drugi primjer je situacija koja se pojavila oko teško bolesne djevojčice čiji su roditelji, rodbina i prijatelji iz očaja pokrenuli akciju prikupljanja sredstava za njezino skupo liječenje u inozemstvu. U toj situaciji krajnje nužde, kad je svaki sat biran, ljudi su se još jednom solidarizirali, organizirali i prikupili potrebna sredstva u rekordnom roku, nasuprot tome, državne institucije, Ministarstvo zdravstva i Zavod za zdravstveno osiguranje u sličnim primjerima djeluju izrazito neučinkovito. Osnivaju se povjerenstva koja debatiraju do unedogled o opravdanosti ovakvih skupih medicinskih postupaka i koja odlučuje o tome tko će se liječiti a kome će liječenje biti uskraćeno a hrvatski građani pokazali su nebrojeno puta do sada da su spremni da žele da svakome u Hrvatskoj bude pravovremeno dostupno najbolje moguće liječenje. Spremni su dakako ako osjećaju da se njihov novac troši opravdano, razumno i racionalno, da država njihovim novcem raspolaže u maniri dobrog gospodara a ne odmetnutog rasipnika. Kad imamo ovakve primjere gdje se građani faktički sami organiziraju, to je dokaz da institucije kolega Kovač ne postoje a kamoli da prepoznaju stanje nužde ili da djeluju pravovremeno. Samo u ova dva primjera ogleda se sva bijeda državnog aparata, njegova nehumanost, bešćutnost, njegova korumpiranost i odvojenost od svake objektivne stvarnosti. Takvom korumpiranom sustavu mnogi su odlučili reći zbogom, rekli su zbogom i svojim obiteljima i Hrvatskoj čim su pale i posljednje barijere krenuo je stampedo naših ljudi u potrazi za boljim životom, za novim životnim prilikama. Stotine tisuća upustili su se u potragu za srećom van Hrvatske a ova Vlada svakodnevno svojim radom ili neradom tim ljudima poručuje da su donijeli dobru odluku i da se ne trebaju vratiti. Iz Vlade često čujemo poruke da probleme s kojima se susreću postoje od prije, da ih nije stvorila ova Vlada već da su ti problemi nasljeđeni. Podsjetio bih poštovane predstavnike Vlade i zastupnike vladajuće većine da te probleme nije stvorio netko drugi vama nepoznat, stvorili su ih vaš bivši i stranački prvaci, vaši lideri, donatori vaših kampanja, vaši kolege i vaši prijatelji. Nekako mi se čini da je pravedno da se upravo vi suočite s tim problemima i personama iz vaše mutne prošlosti. Nažalost, vi za to niste sposobni. U svijetu u kojem podaci, informacije kolaju brže, slobodnije i lakše nego ikad sve vam je teže zamagljivati istinu. Afere se nižu kao na pokretnoj traci i to dinamikom na kojoj bi vam pozavidio i Henry Ford. Da nije štetno po Hrvatsku bilo bi zabavno promatrati, promatrati vas kako se koprcate u svom svijetu laži, obmana i PR-a, lijepite vijestima etiketu lažnih vijesti a društvene mreže i Internet već ste proglasili vodećim neprijateljima demokracije. Prošli mjesec svijet je proslavio 30 godina od nastanka World Wide Weba. Moj dojam da vi u Vladi svakodnevno proklinjete onoga tko se domislio tom paklenom konceptu koji vas toliko žulja i razotkriva. Gospodo iz vlade, nisu vam društvene mreže parkirale Mercedese u vaša dvorišta. Vjerojatnije je da ste ih sami uveli u garaže, ganc nove, ispod čekića iz neke tvornice u Njemačkoj u kojoj rade oni koje ste otjerali iz Hrvatske. Kako vidimo Hrvatskoj su potrebne temeljite i korjenite promjene, problemi se gomilaju poput gremlina a Vlada umjesto da ih rješava uglavnom ih sprema pod tepih ili smišlja neka provizorna rješenja po načelu drži vodu dok majstori odu. Izlaganje predstavnika Vlade povodom interpelacije moram reći da me osupnulo. Sažeo bih svoj komentar na izlaganje u tri točke koje su samo razumljive i koje ne treba objašnjavati: izostanak objektivnosti, odvojenost od stvarnosti i svakodnevnosti i samoobmana. Stanje u Hrvatskoj poštovana gospodo je vrlo ozbiljno. Hrvatska posljednjih godina više nego ikad od samostalnosti gubi stanovništvo. Dakle gubi supstancu koja čini jednu državu. Taj problem doista nije se pojavio sa ovom Vladom ali njegov pojačani intenzitet itekako ima veze sa tim što ova Vlada radi kao i s onim što ova Vlada ne radi. Čudili ste se zastupnicima MOST-a zbog toga što smo se neki dan usprotivili Zakonu o financiranju izborne promidžbe. Ako baš želite znati, riječ je o principu. U našoj zemlji žive cijele skupine ljudi koji su obespravljeni, koji žive na marginama našeg društva i koji trpe nepravdu, oskudicu i socijalnu isključenost. Kada treba za njih donijeti neki zakon onda to traje godinama a kada vi i vaša partija imate neki neposredan interes onda se zakon u istom danu donese, proglasi, objavi i stupi na snagu. S druge strane uzeti ću primjer Ovršni zakon kojeg blokirani čekaju kao ozeblo sunce a vi ga pišete i donosite već dvije godine. Hvalite se i to sam rekao potpredsjedniku Vlade i BDP-om, ali činjenica da je BDP počeo usporavati za vrijeme Oreškovićeve Vlade 3,5% a sada 2,6%. Proveli ste nekoliko novih krugova porezne reforme i to je bilo dobro. Zabilježili su statističari da su prosječne plaće nakon posljednjeg kruga porezne reforme i zahvaljujući njoj narasle za 30-ak kuna. Inače u vašem mandatu država se kroz poreznu reformu odrekla toliko novca da su prihodi državnog proračuna narasli za samo preko 20 milijardi kuna, to je doista uspjeh. Namaknuli ste novih 20 milijardi kuna preko džepova građana i poduzetnika, proračun se dobro puni ali toj zvijeri nikad dosta. Građani ne mogu toliko uplatiti koliko biste vi mogli spiskati a u tom Križarskom ratu za bolje punjenje proračuna ostati će samo spaljena zemlja. Borba protiv korupcije kojoj se narod tako naivno ponadao prije nekih 10-ak godina u potpunosti je napuštena. Ozbiljan i dostatan sustav socijalne zaštite ne postoji, zdravstveni sustav se raspada a pravovremena zdravstvena skrb postaje građanima sve nedostupnija. Pravosuđe je postalo jedan zatvoreni sustav privilegiranih kasti kojima je jedino dopušteno napredovati a i prezimena se već ponavljaju. Javna uprava umjesto da služi kao servis građana i zaštitnik zakonitosti pretvorila se u instrument organiziranog i legaliziranog državnog reketa. Hrvatska je po svim kriterijima u zapećku Europe a ne mora biti tako poštovane kolege. Zbog toga apeliram u ime građana da Vlada konačno počne provoditi i raditi ozbiljan posao, da se prestanete baviti sami sobom i svojim aferama i da napravite nešto u korist naroda i javnog interesa. Ovaj smjer koji ste odabrali ne vodi nigdje osim prema stabilnom dnu. A medijski trikovi kojima se koristite, ne mogu više sakriti istinu. Ovdje nema svih kolega iz SPD-a koji su potpisali ovu interpelaciju. Ja bih na samom kraju želio neke od potpisnika, te interpelacije, a to su gospođa Opačić, gospođa Komparić Devčić, gospodin Habek, upitati, stojite li i dalje pri svojim potpisima na ovom dokumentu ili ih se odričete, jer su se pojavili novi gospodari zbog kojih ste promijenili mišljenje. Zastupate li državljanke i državljane koji su vas izabrali u Sabor ili ste ih zaboravili? Drage državljanke i državljani, i na vama je odgovornost da pazite kome ćete pokloniti svoje povjerenje, prevrtljivim žetončićima ili onima koji vjeruju da ste vi vrijedni borbe i da je Hrvatska vrijedna borbe. Zaključiti ću sa ovom presudom Ivi Sanaderu, mnogi se sada javljaju, cipelare ga dok je na podu, pljeskali su mu dok je bio premjer, ali zanimljivo je da ga jedan čovjek ne komentira, ne daje nikakve izjave o ovoj presudi, čovjek koji mu je 2007. g. na sinjskoj pijaci, kada je kolega Bačić bio u plavom šuškavcu kao i ostali, rekao, razbojniče, doći će i tebi kraj, to je naš zastupnik Miro Bulj. Znači mi udaramo one koji su najjači, a ne udaramo one koji padnu, kada ih se vi odreknete. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grmoji. U ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Robert Jankovics. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani potpredsjedniče hrvatske Vlade, cijenjeni ministre, državne tajnice i državni tajnici. Poštovane kolegice i kolege, možda je najbolje započet ovu raspravu i zbog hrvatske javnosti reći, što je zapravo točka dnevnog reda. Slušajući sve ovo, nisam siguran da smo svi svjesni, da je cilj rasprava o interpelaciji čiji je cilj usvajanja zaključka po 3 točke, koje bi se sveli na provedbu nacionalnog programa reformi ove vlade, odnosno, na osnutak Nacionalnog vijeća za prihvaćanje provedbe nacionalnog programi reformi. Dakle to je cilj, to je zadaća, da li ćemo to prihvatiti ili ne. Ono što ne bi smio biti cilj ove rasprave je banaliziranje ove prevažne teme, na način da se raspravlja o tome, tko je ministar, gdje gleda utakmice, tko kakav auto vozi ili u najgorem slučaju zlorabeći smrt mladića u Velikoj Gorici kako bi se ostvarili politički ciljevi. Dakle, to ne bi smio biti cilj ove rasprave, a kako bi ušli u meritum rasprave, o cilju interpelacija, to je provedba nacionalnog programa reformi i jedino što možemo je odgovarati argumentirano na one na potpisu onih zastupnika, koji tvrde da se reforme u ovoj zemlji ne provode. Što se tiče protekle, nešto više od 2 g. odabrati nekoliko onih reformi na kojih vrijedi podsjetiti gledateljstvo, a to je u ekonomskom i u fiskalnom smislu, prije svega najvažnija činjenica, a to je da smo kao zemlja izašli iz procedure prekomjernog deficita, koje nas je limitirao, na brojnim područjima, a podsjećam da je procedura prekomjernog deficita protiv Hrvatske pokrenuta u siječnju 2014. g. Druga jako važna stvar koju vrijedi podsjetiti, a koja je isto tako ishod jedne reforme, je dakle, vraćen investicijski rejting, ove zemlje, koji je dakle, u tzv. smeće stavljen 2012. a između 2012.-2015. je taj isti kreditni rejting naše zemlje 2 puta smanjivan. To je objektivno, to dakle, nije nikakva subjektivnosti, nego točno ono što kažu oni koji nas gledaju sa strane. Treći je da je značajno smanjen javni dug ove zemlje, da smo u dvije godine za 674 milijuna kuna, odnosno, 5,8 postotnih bodova razdoblje 2015.-2017. smanjili javni dug za razliku od mnogih zemalja, koje nas okružuju, jer takve podatke nemamo. I da nastavim sa poreznim rasterećenjem građane poduzetnika, da li je ono moglo biti hrabrije, možda i da, međutim, ostaje činjenica da smo promijenili 15 zakona i da smo poreznom reformom ostavili milijarde kuna u džepovima kako poduzetnika tako i građana. Smanjili smo PDV na brojne stavke, to je prvi puta, da se na taj način smanjivao PDV, zatim rasle su i plaće i mirovine, možemo se složiti da nije dovoljno, međutim, i prošle su tek nešto više od 24 mj. ovo se je moglo napraviti. Rast pokazatelja u građevinskom sektoru, rast pokazatelja u turizmu su objektivni pokazatelji reformi u ovoj zemlji. Isto tako osim smanjenja broja nezaposlenih za koje se možemo složiti da može biti i rezultat činjenice da nam dio građana nedostaje, objektivno je da imamo i povećanje broja zaposlenih, a to je jedan pokazatelj koji je isto tako rezultat rada ove vlade. I na kraju, jedinice lokalne samouprave dakle, dobili su konačno porez na dohodak u cijelosti, čime se i brojne jedinice lokalne samouprave u ruralnim područjima, dakle i ja dolazim, dakle, raspolažu sa proračunima, koji su bili veći, koji su sada veći u odnosu na one prije, nekoliko godina. Što se tiče strukturalnih reformi, ja sam najskloniji, prije svega govoriti o onim demografskim mjerama. Dakle ono što je potpredsjednik Vlade rekao, dakle, sa novim vrtićima diljem zemlje, dakle, sa povećanjem visine novčanih potpora za vrijeme rodiljnog dopusta, odnosno, sve one mjere koje radimo dakle, da nastavim sa, osim demografskim, sa parafiskalnim rasterećenjima poduzetnika, kojih ima 20-tak, koje neću ovaj put nabrojati, zatim unapređivanjem sustava javne nabave, povećanje minimalne plaće, 2 puta u dvije godine i na kraju osiguravanje besplatnih udžbenika za sve osnovnoškolce od sljedeće školske godine. Ono što je možda reforma svih reformi, čega se nitko prije nas, prije ove Vlade dakle nije usudio uhvatiti to je Agrokor, dakle uspješno upravljanje krizom koje smo, spasio nas Sv. Ante, što je bila rečenica koju smo čuli u ovom Saboru doveli do toga da su mali dobavljači kojima je prijetio slom namirili u 100%-tnom iznosu najveći dio radnih mjesta je ostao u Hrvatskoj. I danas čujemo da u Agrokoru postoji kronična potreba za dodatnom ratnom snagom, tvrtke kćeri i dalje rade. Dakle i u tome smo uspjeli i uvijek se postavlja pitanje što je to u ove dvije godine dakle osim svega nabrojanog i dobrog dijela kojeg ovdje nisam nabrojao, u kojim uvjetima je to sve rađeno. Dakle u uvjetima posvemašne političke krize u 2017. gdje nam je prijetio dakle drugi izvanredni parlamentarni izbori u nešto više od godinu dana, dakle u vrijeme dakle europske nestabilnosti, migrantske krize, krize Agrokora, kako rekoh, krize Petrokemije preko koje smo tako lako prešli do današnje velike krize uljanika. Da ne zaboravimo najveće požare u povijesti, poplave, sve nam se to događalo ovih godinu i pol i dvije a ipak smo uspjeli, dakle ipak je ova Vlada koju mi podupiremo uspjela ostvariti rezultate koje smo naveli. I ukoliko sve to nije dovoljno, ja sam ovdje pripremio jedno, jedan citat iz izvješća Europske komisije koje kaže sljedeće. Hrvatsko gospodarstvo se oporavlja od jedne od najdužih i najdubljih recesija u eu pri čemu se posljednjih godina gospodarski oporavak zasniva na solidnim temeljima uz smanjivanje makroekonomskih neravnoteža za razliku od kreditima potaknutog rasta prije izbijanja financijske krize. Tako nas vide drugi, razumijem, naravno, svi će, svi mogu u ovoj zemlji naći manu, izvrsni smo u tome, možemo reći da je možda moglo bolje, uvijek može bolje. U ove 2 godine ovo je bilo realno a što se tiče same činjenice ocjene prijedloga 23, moje kolege oko ove interpelacije mogu samo reći na kraju je to uvijek stvar povjerenja. Vjerujemo li da je ovo bilo najviše što smo mogli napraviti ili se moglo napraviti puno više pa svjesno nismo mi, dakle u klubu nećemo podržati ovu interpelaciju. Vjerujemo ovoj Vladi, podržavamo je i smatramo da je ovo najbolje što se u ove dvije godine moglo napraviti. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Jankovicsu. U ime predlagatelja poštovani kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine potpredsjedniče Vlade, uvaženi gospodine ministre, državni tajnici itd.. Za ovu intervenciju odlučili smo se nakon rasprave prvog kluba iz vladajuće većine. Zato što smo očekivali da ćemo barem od onih koji u ovom trenutku možda i ne obnašaju izvršnu vlast čuti, barem koju rečenicu kritike, barem koji trunak realnog života i onoga što vidimo u stvarnom svijetu ali od toga naravno nismo čuli ništa. I zbog toga moram reći da sam razočaran vašom reakcijom na ovu interpelaciju. Svatko, ali baš svatko kada je suočen sa određenim kritikama trebao bi prije svega razmisliti o tome da li možda ipak nešto čini krivo. A onda ako nešto čini krivo, trebao bi kritiku koju je dobio iskoristiti kako bi ono što radi popravio. A sada ću pitati i sve vas, prije svega iz vladajuće većine da li doista mislite da je politika ekonomska i svaka druga politika Vlade u ovih zadnjih 2,5 godine ako ćemo realno jer je ovo ipak Vlada kontinuiteta sa onom Vladom gospodina Oreškovića u zadnjih 3,5 godine da li je ekonomska politika u RH bila dobra. Ja mislim da nije. Dapače, mislim ne samo da ekonomska politika u RH nije bila dobra već sasvim suprotno, hrvatske ekonomske politike uopće nema. A zašto? Zato što se prije svega u ovoj Vladi zamijenilo poreznu politiku, fiskalnu politiku sa ekonomskom politikom. Mi smo sve podredili porezima. Mi smo očito zaključili da će samo, isključivo i jedino poreznom politikom biti se u mogućnosti promijeniti stvari i promijeniti ukupan ekonomski a posljedično i mnogi drugi aspekti života u RH. Ali poštovane kolegice i kolege to nije tako. Ja također smatram da nije loše što je za Hrvatsku podignut ekonomski, pardon, podignuti kreditni rejting. Nije loše. Da li bi bilo bolje da nije ni spušten bilo bi, nije loše. Ali poštovane kolegice i kolege, dizanje kreditnog rejtinga nema veze sa stvarnim životom građanki i građana RH. Dizanje kreditnog rejtinga isključivo je i jedino posljedica porezne i fiskalne proračunske politike. Agencije za kreditni rejting zanima samo jedna stvar, zanima kresanje troškova, zanima kresanje proračuna, zanima smanjenje duga. Stvarni život hrvatskih građana i utjecaj porezne, ekonomske i svake druge politike na njih kreditne agencije uopće ne zanima. Rejting ne odražava nužno život građanki i građana RH. A kakav je život građanki i građana RH? Pokazati ću vam samo na temelju dva podatka. Potrošnja je po podacima Eurostata za veljaču 2019. godine 11,5% veća nego što je bila u veljači 2018. godine. Od svih država članica EU samo Slovenija ima povećanje potrošnje veće u tom razdoblju. S druge strane BDP RH rastao je po stopama koje su niže od svih tranzicijskih zemalja uključujući i navedenu Sloveniju osim od Češke. Poštovane kolegice i kolege ovaj podatak pokazuje da građanke i građani RH žele živjeti bolje, žele potrošiti više ali da za to temelj nije povećanje vrijednosti hrvatskog gospodarstva nego što jedino isključivo kreditno zaduženje, bujanje gotovinskih kredita, pumpanje novca u balon koji će zbog djelovanja ove Vlade prije ili kasnije prsnuti. A onda ćemo doživjeti sve ono što smo doživjeli 2008., 2009. godine i kasnije, opet ćemo čuti o bananama, opet ćemo čuti o problemima, opet ćemo imati izvanredne poreze, harače i sve ostalo. Poštovane kolegice i kolege, barem danas kada zbog odluke Vrhovnog suda opet imamo Ivu Sanadera u žiži razmislimo o svom nasljeđu kojeg nam je on ostavio, a to nasljeđe nije samo kriminal i korupcija. To nasljeđe je puno gore kada sagledamo štetu koju je on ostavio na ukupno društvo u RH. Ostavio nam je jedan mentalitet potrošnje bez stvaranja, a vi ste to od Ive Sanadera i njegove vlade u potpunosti preuzeli. Ova interpelacija je bila zamišljena kao podstrek da radite bolje [[Upadica: Zahvaljujem.]] očito je da vama da vama ni to ne odgovara. Hvala.
Zahvaljujem poštovani kolega Grbin. Replika poštovana kolegica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega kažete loša ekonomska politika odnosno nema je. Kakva je bila ekonomska politika SDP-ove vlade kada ste digli PDV, a ova Vlada je smanjila PDV na svježe meso, hranu, voće i povrće, potrepštine za djecu, kakva je bila vaša mini reforma kojom ste opteretili jedinice lokalne samouprave tako da su neke gotovo bankrotirale, a ova Vlada je dodatno financijski ojačala jedinice lokalne samouprave također je svojom poreznom reformom podigla plaće građanima, podigla mirovine da ne kažemo da su sva socijalna davanja rasla. Na koji način smatrate da ste vi doprinijeli hrvatskom društvu u vrijeme kada ste bili na vlasti i kakva je bila vaša ekonomska politika kada je ova toliko loša, gotovo da je i nema, a građani su od nje osjetili samo benefite.
Zahvaljujem, odgovor poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažena kolegice Jelkovac, kada smo razgovarali o poreznoj reformi čitavog sam dana bio ovdje u saboru i apelirao na vašu Vladu da napokon tu poreznu reformu koju provodi da ju nazove pravim imenom. A ono što je vaša Vlada provela prije nekoliko mjeseci i za što ste vi glasovali je neviđeno u svijetu od Ronalda Reagana i njegove ekonomske politike, a znate li što je to. U stvari nešto slično sada radi Trump u SAD-u. To je rasterećenje bogatih, to je rasterećenje bogatih. Vi ste ovom poreznom reformom kada govorite o povećanju plaće i rasterećenju rada od poreza obuhvatili cca 20.000 zaposlenih u RH, 20.000 zaposlenih, manje od 1% stanovništva ove zemlje i to samo one koji za hrvatske pojmove ostvaruju eksterno visoke plaće, ako je to nešto čime se treba hvaliti [[Upadica: Zahvaljujem.]] onda ja u tome sigurno neću sudjelovati.
Zahvaljujem poštovani kolega Grbin. Prelazimo na slijedeću raspravu u ime Kluba zastupnika HSS-a i demokrata poštovani kolega Željko Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministri sa suradnicima, kolegice i kolege, poštovane građanke i građani koji pratite ovu mučnu raspravu. Drage kolegice i kolege iz HDZ-a 3 godina je ove Vlade i skoro 1 godina u onom kratkom mandatu prije ovoga i ne možete reći da nije bilo vremena da se neke stvari isprave i izmjene ako su krive i ako ih je vlada prije toga koju prozivate SDP-ova krivo napravila. Znači 3,5 godine je vrijeme koje može dozvoliti dovoljno toga da se može promijeniti loši trendovi i sve ono loše što je netko prije radio. Nažalost nema ideja, nema kreativnosti, nažalost mi smo na dnu EU po svim pokazateljima, možemo se izvlačiti na kreditni rejtinge ovakve ili onakve mi smo na dnu po svim pokazateljima iza nas je jedino eventualno Bugarska ako nas i oni ne prestignu. U prosječnoj plaći nas je čak i Rumunjska prestigla, gdje je Rumunjska bila nekada iza Hrvatske, svjetlosnu godinu. Koliko je reforma provela ova Vlada? Samo jednu, bogatiji su još bogatiji, siromašniji su još siromašniji, a 350.000 ljudi otišlo je iz RH. Uglavnom ljudi u najproduktivnijoj radnoj dobi, većina njih su odveli i svoje familije i malu djecu. Ja svoju raspravu temeljim na onome što sam govorio sa ljudima sa kojima se družim, a to su obični ljudi koji imaju i koji nemaju i koji dijele onaj lošiji dio ovoga društva i financijskog stanja u ovoj državi. Ako je to vaša reforma onda ste stvarno uspješni. Rekordnom brzinom ste odradili ovu reformu. Zašto nam odlaze mladi? Hrvatska udruga poslodavaca je napravila anketu na 5 godina, 26 zemalja u kojoj su mladi otišli, tek na 6 mjestu je plaća. Razlozi, pravni nered, nepravda, korupcija, nepotizam, ustaše i partizani. Pa ljudi se sprdaju na društvenim mrežama sa time da jedino ako imate člansku iskaznicu HDZ-a možete dobiti posao, pa nisam to ja izmislio, pune su vam društvene mreže toga. Gledajte to, to su i vaši ljudi i vašim članovima djeca odlaze van, samo nažalost i oni to još uvijek ne vide. Da li je možda cilj istjerati kritičnu masu kako biste mogli nesmetano i vladati 20 godina? Doći će neki drugi radnici, možda neko tako računa, pa neće biti bitno tko je koje vjeroispovijesti, nacionalnosti, iz koje je zemlje došao, neće razumjeti šta se ovdje dešava. Međutim, nemojte misliti da će to biti tako, Hrvatska je njima samo prolazna stanica. Oni kada dobiju hrvatske papire jako dobro znaju gdje je Njemačka, Irska i koliko se tamo zarađuje, koliko se zarađuje u Hrvatskoj. Mi danas već imamo nedostatak radne snage kvalitetne. Pitajte naše poduzetnike, građevinare, mehaničare, bravare, kako im je doć do radne snage koja zna radit svoj posao? Vrlo teško. Nema je. Ljudi tih profila su otišli u Njemačku ili Irsku ili negdje drugdje. Po ovom istraživanju HUP-a, u 26 zemalja svijeta. Evo, čitam na portalima da je i Miroslav Škoro vratio iskaznicu HDZ-a jer ne može gledati ovo šta se dešava. Ako je on to učinio, vjerovatno onda postoje razlozi za to. Zar je reforma i to da umjesto tripartitne vlasti koja bi trebala biti u Hrvatskoj, znači zakonodavna, Sabor, izvršna Vlada i sudbena vlast, mi nažalost toga nemamo više, izgubili smo. Sve je preuzela Vlada. Vlada vlada i Saborom jer vi ne glasate po svojoj savjesti nego glasujete onako kako vam vaš predsjednik kluba kaže i nemate svoja uvjerenja nego radite sve ono što važe božanstvo koje vas drži na poziciji vam kaže a vi se želite njemu svidjeti. Ali sjetite se da i vi imate djecu i da će ona naslijediti i baštiniti ono što se danas događa a kako to sve ide, mi ćemo od hrvatske države imati jedino himnu i zastavu. Vlada upravlja i policijom i Državnim odvjetništvom i sudstvom, pa vidimo što se dešava zadnje vrijeme. Vidi se iz svih ovih afera koje su aktualne i koje razdiru ovo društvo. Nažalost od reformi pravosuđa također nema ni „r“. Valjda odgovara valjanje u blatu ovoga bespravlja. Tužno je pročitati izjavu jednog odvjetnika koji kaže nedavno, Vlada manipulira a policija laže. Znate kako su građani ogorčeni kad čuju ... [[Govornik se ne razumije.]] kada se s time susreću? Ovdje ne mislim na policijske službenici koji za male plaće su izloženi svim utjecajima današnjeg društva. Reforma obrazovanja, Plenković se stavio na čelo ove reforme no međutim nemamo ništa zato jer očito se ne želi moderno obrazovanje dostupno svima jer obrazovan čovjek je opasan, zna razmišljat svojom glavom, može doći do solidne plaće i kada postane neovisan, onda je nezgodan za ovo društvo. Nažalost i Ceausescu je u Rumunjskoj se ponašao tako ali i on je pao na najgori mogući način. Što je sa reformom lokalne samouprave i državne uprave? Ništa. zašto? Zato što veliki broj jedinica lokalne samouprave, regionalne samouprave služi za uhljebljivanje. Služi za provođenje strahovlade, nametanje nekakvih sila pa evo ja dolazim županijske Sisačko-moslavačke gdje župan Žinić koji dolazi iz najsiromašnije županije u ovoj državi, koji dolazi iz jednog od najsiromašnijih gradova u ovoj državi, Gline, gdje je postavio svog sina za profesionalnog dogradonačelnika preko svojih prijatelja načelnika policijskih uprava, straši novinare i šalje policiju. Pa zar je to ono za što su se hrvatsku branitelji borili i oni koji su očekivali nekakvu drugačiju državu nego što je ona danas? Nažalost, ova Vlada je puna lijepih priča, obećanja, jako puno laži, jako puno se ulaže iz državnog novca, iz proračuna za PR. Za reklamu nečega što se nije dogodilo. Pa danas viđamo na televizijama, na radio postajama slušamo reklame raznih ministarstava da se dogodilo ovo, dogodilo se ono. Sve to košta abnormalno puno novaca. Mi danas imamo novinare koji nažalost razmišljaju jako dobro o onome što će napisati i što će se im dogoditi iza toga. Evo čitam danas, neki dan je jedan od HDZ-ovih moćnika član uprave jedne od državnih uprava pretukao mladića u Zagrebu, slomio mu 4 kosti na licu i prijetio mu specijalnom policijom. Dokle ta bahatost može ić? To će se sve obit vama o glavu. Niz afera za vrijeme ove Vlade. Uništen Agrokor, grupa Borg. Lex Agrokor koji je donesen samo za jedan slučaj i sve ono što se događalo oko toga, sve su to građani vidjeli. Tužna stvar u tome je da 330 000 ha najkvalitetnijeg poljoprivrednog zemljišta, najuređenijega smo dali strancima umjesto da smo ga zadržali za sebe, da možemo proizvodit hranu i bit neovisni o proizvodnji hrane, mi smo ga prepustili strancima, dodijelili smo im i potporu i sada još silimo načelnike da potpišu anekse ugovora kako bi zakup ostao 300 kn po hektaru a napi poljoprivrednici ga plaćaju čak i do 1800 kn po hektaru. Privatizirana je Petrokemija, strateška tvrtka koja proizvodi umjetna gnojiva koja su neophodna potrebna u intenzivnoj poljoprivrednoj proizvodnji. Što će biti sa Petrokemijom? Tamo je najavljeno u ovom trenutku preko 500 zahtjeva radnika za otpremninom da odlaze iz Petrokemije. Tko će radit u toj tvrtci? Toliko ljudi je nemoguće nadomjestiti. Uljanik, o tome je već sve rečeno i još će se dugo govoriti. Rafinerija Sisak, 100 g. u Sisku, pokraj ogromnih rezervoara i spremnika sirove nafte na naftovodima i prema Mađarskoj i prema Srbiji i prema Bosni. Ugasili smo ju, ne treba nam. Kada nećemo imati kupit gorivo, ako dođe nedo bog do nekakve ratne ugroze onda ćemo se pitati što smo napravili. Afera avioni, poslovanje sa sumnjivom tvrtkom čiji su ljudi zatvarani zbog razno raznih sumnjivih radnji u Iraelu. Bahatost, ministrica Žalac mercedes, ali nije to jedini mercedes, evo neko dan je jedan mercedes iskrsnu u Velikoj Gorici kod gospodina Barišića, tko zna koliko još ima mercedesa ili nekih drugih marki vozila. Crni lizing koji se tu dešava jasno je da rent a car tvrtke mogu u prvoj godini otpisat 40% vrijednosti vozila, nek ostane svima na mašu što se može napraviti i kako se može doći do jeftinog auta. Raspad zdravstvenog sustava, otiđite u bolnice kao recimo sisačka, ali ne u svojstvu ministra ili visokog dužnosnika i pogledate kako tam, uvjete imaju kao prvo liječnici, a onda u kakvim uslovima borave ovi bolesnici. Otiđite na staru internu u Sisku, pa ako vas malo protrese srce kad vidite ambijent vjerujte da ćete umrijeti od tuge. Poljoprivreda nam je na najnižim granama, na najnižim razinama proizvodnje, ne krivim današnjeg ministra za to, to je nešto što se dešavalo dugi niz godina, ali kad ćemo to jednom presjeći i reći treba nam ta poljoprivreda ajmo tu poljoprivredu krenuti naprijed, ajmo ta obiteljska gospodarstva koja su temelj hrvatske poljoprivrede pokrenuti pa za sve ima mjesta i za male i za srednje i za velike sustave. Pražnjenje Slavonije, Slavonija, Lika, ljudi su otišli nema nikoga, kuće se ruše same od sebe, pa kuća koja vam je vrijedila '90. 100 nečega danas vrijedi 20 ili 30. Pa pitajte se tko je to doprinio da se tako stvar desi, da se toliko naši građani, da toliko naši građani izgube vrijednosti svoje imovine gdje su cijele živote ulagali. HSS je predlagao Zakon o oporezivanju nelegalno stečene imovine s obzirom kakvo nam je sudstvo da sudski procesi traju 10, 15, 20 godina mi smo željeli da se daju ovlasti poreznoj upravi da utvrdi razliku između zarađenoga i onoga što se posjeduje, pa ako postoji razlika znatna da se to oporezuje, sa jednim rješenjem porezne uprave. Znači postoji rješenje, Vlada RH na čelu s Plenkovićem je to odbila. Zašto? Ne trebam objašnjavat, sve vam je jasno. Evo i danas je presuda Ivi Sanaderu čovjeku koji je kako je izgledalo mogao vrtiti cijeli svijet oko maloga prsta, oko kojega su mnogi plesali koji i danas igraju, ali su ga se odrekli i nitko ne želi više o njemu više pričati i očito je najsigurnije da on bude negdje iza brave, iza debelih zidova. Vjerojatno je to i zaslužio ali nisam tu da mu ja sudim, tu je sudstvo tako da možda je ovo jedina presuda koja nažalost danas zasjenjuje ovu raspravu ali govori da se presude mogu donijeti ako se želi i može se ubrzati rad sudstva ako se želi. Danas se ovdje govorilo puno o prosjecima, prosječne plaće su porasle, prosječna plaća je 6.000 i nešto, prosječna mirovina 2.400 i nešto, ma znate što prosjek je jedna stvar koja ništa ne govori. Što je prosjek, jedni jedu meso, drugi rižu u prosjeku je to sarma. Puno je više onih koji imaju niska primanja, a popriličan je broj onih koji imaju enormno visoka primanja i onda normalno da prosjeci izgledaju tako. Ali svjesni smo danas evo u Zagrebu najviše kopanja po kontejnerima, koliko ljudi kopa po kontejnerima traži nešto za egzistenciju, ali još gore od toga je da postoje dijelovi Hrvatske gdje čak nema kontejnera, ili ako ih ima nema se što u njim naći. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lenartu. Prelazimo na slijedeću raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani ministri, poštovani državni tajnici, poštovane kolegice i kolege, ja bih na početku odmah zahvalio predlagateljima odnosno Klubu zastupnika SDP-a točnije njihovim 23 zastupnika koji su se potrudili i prikupili 30 potpisa kako bismo upravo u ovome tjednu raspravili prijedlog interpelacija radi kao kako oni kažu neuspjeha Vlade u provedbi strukturnih reformi. Da ste gospodo iz SDP-a napravili anketu među zastupnicima HDZ-a koju bi točku, koja bi nam točka najbolje odgovarala, a na koju imate vi pravo predložiti je da raspravimo u ovom tjednu, vjerujem da bi gotovi svi zastupnici HDZ upravo izabrali ovu točku. Zbog čega? Zbog toga što odgovor na ovu interpelaciju puno bolje od nas iz redova vladajuće većine, posebice iz redova zastupnika HDZ-a i od potpredsjednika Vlade i nazočnih ministara, državnih tajnika jer nas ćete vjerojatno optužiti sad za subjektivnost, ocjenu o vašoj interpelaciji najbolje je dala Europska komisija i Agencija Standard & Poors koja je u svom izvješću i u svojoj odluci utvrdila, napisala kako je Hrvatska Vlada ustrajava i uspješna je u provedbi strukturnih reformi. Dakle, očito je zakazao PR u redovima SDP-a očito Alex Braun više ne stanuje u SDP-u jer da stanuje sigurno vam ovu točku dnevnog reda ne bi predložio da istu raspravimo na plenarnoj sjednici sabor. No, kako ste vi to postavili već je u ime Vlade potpredsjednik Tolušić iznio stav Vlade, a ja ću vam reći u ime zastupnika HDZ-a. Prije svega, ova se rasprava odvija tek mjesec dana nakon što je Europska komisija u svom izvješću utvrdila da je Hrvatska izašla iz procedure prekomjernih makroekonomskih ravnoteža. Zašto to govorim? Zato što u tom odgovoru i u uz te Europske komisije su praktično sažeti svi oni odgovori koji demantiraju ovu vašu interpelaciju. Naime, iz tog izvješća iz veljače 2019. proizlazi da je Hrvatska za preko 50% preporuka koje su joj upućene od strane Europske komisije ostvarila određeni napredak u odnosu na prošlu godinu. Za najveći dio njih za jednu ocjenu više, dok je u pojedinačnim dijelovima preporuka ustanovljeno poboljšanje za dvije ocjene. Tako je ostvaren značajan napredak u jačanju proračunskih okvira te u reformi mirovinskog sustava. Nadalje, Europska komisija kaže kako je ostvaren napredak u provedbi reforme sustava, obrazovanja i osposobljavanja. Također je ostvaren napredak u području javne uprave, racionaliziran je sustav državnih agencija te su izgrađeni propisi kojima se predviđa prijenos nadležnosti s područnih jedinica ispostava središnjih tijela državne uprave na županijska tijela. Pri tome posebno ističu da je ojačan fiskalni kapacitet jedinica lokalne i područne samouprave temeljem Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave. Nadalje, posebno pozdravljaju novi zakon o upravljanju državnom imovinom zbog toga što je unaprijeđen sustav gospodarenja državnom imovinom. Posebno Europska komisija ističe, smanjen broj neriješenih sudskih predmeta u pravosudnom sustavu i postignut napredak u uvođenju elektroničke komunikacije na svim sudovima. Nadalje, Europska komisija pozdravlja napredak u administrativnom rasterećenju gospodarstva. Posebno ističe smanjen prekomjerni deficit opće države o čemu ću malo kasnije pa sada se tu neću zadržavati, zatim pozdravlja rad zaposlenosti i smanjenje nezaposlenosti za koju tvrdi da je najmanja do sada zabilježena stopa otkada se u Hrvatskoj vodi evidencija o nezaposlenim. Posebno pozdravljam mjere za kategorizaciju socijalnih naknada na lokalnoj razini. Donesen je Nacionalni plan razvoja bolnica i za početak funkcionalna integracija bolnica što posebno Europska komisija pozdravlja a nadasve i time završava apsorpciju sredstava, eu sredstava navodeći da je, ne navodeći oni nego to ću ja sada dodati da je u trenutku kada je HDZ i ova vladajuća veličina preuzela odgovornost za vođenje države da je bilo svega 7% ugovorenih sredstava a da je danas preko 65% ugovorenih sredstava, dakle ovo je rekla Europska komisija. Što pak govori o radu hrvatske Vlade Agencija Standard&Poor's, ja bih posjetio ista ona agencija koja je u dva navrata za vrijeme Vlade Zorana Milovanovića spustila kreditni rejting RH ispod investicijskog, ja ne volim reći u koji nas je kreditni rejting postavila jer smo svi bili svjedoci takvog rejtinga. Ali činjenica da je ta ista agencija otkada je ove Vlade u dva navrata pojačala i podigla rejting, kreditni rejting RH vraćajući ga na razinu investicijskog rejtinga o čemu pak govori agencija Standard&Poor's, to je odgovor gospodo na vašu interpelaciju. Govori da pohvaljuje hrvatsku Vladu zbog toga što je nastavkom pozitivnih fiskalnih pokazatelja, smanjenjem i javnog duga, povećanjem izvoza te pazite sad, nastavkom strukturnih reformi doprinijela potpunom stabilizaciju javnih financija u Hrvatskoj. Posebno ističe agencija u svom priopćenju dvije reforme poreznu i mirovinsku reformu pa ću se sada malo vratiti i na jednu i na drugu reformu. Dakle malo prije je kolega Grmoja u svom nastupu, vehementnom nastupu rekao da mu je čudno kako se mi hvalimo da smo smanjili rasterećenje, da smo smanjili i porezno rasteretili hrvatske građane i poduzetnike a s druge strane nam se povećao proračun. Pa upravo jest to doseg ove porezne reforme, zbog toga što smo smanjenjem visine poreznih nameta ili poreznih davanja proširili bazu i na taj način drugim mjerama pojačali kapacitet, fiskalni kapacitet kako poduzetnika tako i hrvatskih građana šta je onda posredno rezultiralo povećanjem sredstava poreznih prihoda u državnome proračunu. Dakle s tom poreznom reformom smo kroz tri faze rasteretili hrvatske građane i hrvatske poduzetnike za 7 milijardi kuna šta je onda svoj odgovor imalo u podizanju aktivnosti brojnih poduzetnika itd., itd.. Druga stvar, ono što bih posebno istaknuo je mirovinska reforma. Dakle tu je ministar Pavić, ja i njemu sada čestitam na donošenju i predlaganju, odnosno predlaganju ove mirovinske reforme koja kada se provede a već je počela njena provedba rezultirati će ono šta je najvažnije za naše umirovljenike a to je povećanje mirovina s jedne strane. S druge strane odbijamo insinuacije o tome kako će sad svi hrvatski građani morati raditi do svoje 67 godine a to je netočno, to će samo oni koji do 65 godine nisu ostvarili puni radni staž a tih je manje i želimo da što duže hrvatski građani ostanu u sustavu rada kako bi onda bila njihova mirovina veća. Ali ono što je posebno bizarno u hrvatskoj politici to da oni koji su sudjelovali predlagali, tek jedan mali segment, doduše nedorečen u mirovinskoj reformi 2014. godine kada su sami propisali i uveli godišnji cenzus od 67 godina za odlazak u mirovinu sada je gle čuda stavljaju se i uzimaju ... [[Govornik se ne razumije.]] organizacije referenduma u RH kako bi poništili dosege ove mirovinske reforme. Dakle apsolutno je čudno da isti oni koji su predlagali da se u mirovinu ide sa 67 godina radnog staža sada se stavljaju na čelo organizacije referenduma hrvatskih građana kako bi se izmijenile odluke porezne, mirovinske reforme i s time u budućnosti smanjile mirovine s jedne strane a s druge strane ponovno opteretio državni proračun za 12 milijardi kuna do 2040.-te godine. Pa bih ja podsjetio predlagatelje ove interpelacije da je za vrijeme njihove Vlade, njihova Vlada pokušala sa projektom outsourcinga gdje su namjeravali određene poslove koji nisu osnovni posao državne uprave, prepustiti na tržište pojedinim poduzetnicima. I protiv takve odluke Vlade organiziran je referendum i prikupljeno je Hrvatskoj 640 000 potpisa hrvatskih građana koji su se protivili tom outsourceingu. Zašto ovo govorim? Zato što je Ustavni sud tada po toj odluci Vlade utvrdio da bi takav referendum za koga je pazite, prikupljeno 640 000 potpisa bio neustavan zbog toga što kad je u pitanju gospodarska politika, što je segment outsourcinga bio u tom trenutku jer je Vlada odlučila donijeti određene gospodarske mjere kako bi doprinijela rasterećenju proračuna RH, Ustavni sud rekao to je gospodarska politika koja je isključivo u nadležnosti Vlade i Sabora i ne može se na referendumu odlučivati o gospodarskoj politici jer kad bi tome bilo tako, vjerujem da kad bi netko u Hrvatskoj netko predložio da se PDV spusti na 10% ili da se ukine porez na dohodak, da bi se vrlo brzo prikupilo milijun potpisa jer bi svi jasno htjeli smanjiti PDV, smanjiti porez i sebi povećati prihode. Prema tome i s te strane je Ustavni sud tada rekao da bi takav referendum bio protuustavan pa ako je outsourcing, odluka o sourcingu se temelji i tumači gospodarskom mjerom, ima li onda iti jedne reforme u Hrvatskoj koja se može tumačiti gospodarskom mjerom ako to nije mirovinska reforma. Ako to nije mirovinska reforma za koju je potrebno da bi se mirovine u Hrvatskoj isplatile osigurati u proračunu 18 milijardi kuna godišnje, ako bi do 2040. ovakvom reformom smanjili 12 milijardi kuna opterećenja hrvatskog proračuna i ne bi se morali dodatni zaduživati, može li onda postaviti pitanje je li takav referendum protuustavan i pazite, zašto sam to spomenuo, samo iz razloga što predlagatelji ove interpelacije zamjeru koju su sami tada predložili i za koju trebamo biti svjesni da bi mogla biti jedna ili ako su svjesni da je jedna od gospodarskih mjera ove Vlade, oni kažem, preuzimaju barjak organizacije samog referenduma i pozivaju svoje članove da se aktivno uključe u pomoći sindikatima kako bise prikupio dovoljan broj potpisa da se može provesti referendum. Dakle toliko licemjernosti od jedne stranke, ja moram reći nisam još vidio pa onda me niti ne čudi što su ovakvi pamfleti skromni u raciji oko interpelacije danas ovdje u Hrvatskom saboru i o njima raspravljamo. Kad sam govorio o tome gdje je danas Hrvatska zahvaljujući ovoj Vladi, da ne ponavljam da je već otkada je ove Vlade rast BDP-a na razini između 2,7 ili 3,2%, da je za 10%-tnih poena BDP-a smanjen javni dug Hrvatske sa 84% koliko je bio u vrijeme kada smo preuzeli odgovornost za vođenje Hrvatske do 74% koliko je prema posljednjim podacima ove godine, da je broj zaposlenih, pazite taj podatak, kad smo preuzeli odgovornost za vođenje Hrvatske, broj zaposlenih u Hrvatskoj bio milijun i 300 000, danas je milijun i 403 000, da je povijesno, da je zabilježen povijesni niski broj nezaposlenih u RH, da su donesene brojne mjere, o tome je već djelom bilo govora. Puno sam puta za ovom govornicom govorio kako je Agrokor besprijekorna intervencija hrvatske Vlade koja je sačuvala hrvatskog gospodarstvo itekako pomogla Vladi da drugim mjerama fiskalne politike nastavi sa stabilizacijom financijskog sustava Hrvatske i onda to bude podloga brojnim daljnjim mjerama u Hrvatskoj koje su u ovom trenutku provode. Dakle svim tim mjerama jasno je da ova Vlada RH itekako je uspješna u provođenju reformi i onda se vraćamo na početak kad sam rekao, dakle nakon što je Vlada provela niz reformi, ispustio sam reformu cestarskog sustava, mi sada zaboravljamo dok su bili na vlasti, da je SDP pokrenuo monetizaciju ili privatizaciju, kako god želite nazovimo, autocesta u Hrvatskoj i da je tada također išao referendum kao odgovor građana da se ne monetizira odnosno ne privatizira u Hrvatske autoceste, ova je Vlada u jednoj tišini, normalno, mirno odradila restrukturiranje cestarskog sektora, nikome više u Hrvatskoj ne pada na pamet monetizacija Hrvatskih cesta a i u isto vrijeme smo na godišnjoj razini smanjili opterećenje i Hrvatskim autocestama i Autocesti Rijeka-Zagreb za oko 50 milijuna eura godišnje što je negdje oko 200 vrtića koliko ih se može tim novcima izgraditi. Dakle u svemu što se dotakla ova Vlada, uspješna u provođenju strukturnih reformi i iz toga jasno da će klub HDZ-a odbiti ovu interpelaciju jer ocjenjujemo da je neopravdana, da je neutemeljena, da ničim predstavnici kluba, zastupnici SDP-a nisu opravdali ovakvu interpelaciju i zbog toga ćemo kažem, mi u Klubu zastupnika HDZ-a ovu interpelaciju odbiti jer držimo da je Vlada iznimno uspješna u realizaciji i provedbi strukturnih reformi. Hvala.
Zahvaljujem. U ime predlagatelja, poštovani kolega Branko Grčić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Pa ovo je prava prilika da reagiramo naravno poslije Branka, Branko, da kaže nekoliko riječi. Prije svega naravno ako ste dobro čitali interpelaciju i njen prijedlog i zaključke, onda ste vidjeli tamo da vam mi, ne da smo vam dali ovu priliku da govorite o uspjesima Vlade, nego vam dajemo priliku da svakih 2 mj. govorite o rezultatima Vlade. I mi jako žudimo za tim rezultatima ali njih nažalost nema. Dakle tu je problem. Znači mi tražimo interpelaciju da svakih 2 mj. Vlada nama prezentira u Hrvatskom saboru i hrvatskoj javnosti što ste to u smislu provedbe reformi napravili. I vi to odbijate. Zašto? Ja pitam zašto to odbijate? Pa to vam je još jedna druga, treća, peta prilika u ovom vašem mandatu da ljudima kažete šta ste napravili. Drugo, želim posebno istaknuti da ovo izvješće o Europske komisije o kojem vi govorite i gdje ste naravno secirali one neke pozitivne stvari, ali iza toga uvijek postoji ali, a taj drugi ali govori zapravo što to nije napravljeno. I u tom istom izvješću kaže da je samo 7% reformi koje je Vlada najavila, realizirano u potpunosti i do 50% još sa nekakvim ograničenim napretkom. Dakle, ono što je Vlada najavila, 50, pola od toga uopće nije napravljeno, a ono šta nije najavila i što je ostavila za poslije, naravno nije napravljeno, a to je nekih još 100%, 200%, 300% u budućnosti, jel? E sad vidite, u tome izvješću Europske komisije piše, kaže, trajni rast najveći je izazov hrvatske Vlade i kažu, da, u fiskalnoj sferi napravljeni su određeni pomaci, da, zahvaljujući gospodarskom rastu, da, zahvaljujući rastu prihoda u proračunu, ali vi dižete i rashode, dakle, vi ne radite ništa na tome da dugoročno stabilizirate taj proračun i da ostavite rezervu za neke nove krize, razumijete? Dakle, makroekonomija polazi s tog aspekta da u ovim vremenima rasta, u boljim vremenima, se štedi za crne dane i crne periode. E to je ono što mi upozoravamo da vi ne činite, ne provodite reforme, ne provodite uštede i ne stvarate uvjete za dugoročnu stabilnost i to vas komisija jednostavno vrlo direktno upozorava. Što se tiče Standard & Poorsa, agencije koja je digla kreditni rejting, ja ovdje kažem, to je dobro, dobro da rejting ide gore. Međutim, oni opet kažu, zahvaljujući fiskalnim efektima i smanjenju deficita u proračunu. Samo tren, dakle, spominju možda i mirovinsku reformu, a sad sam to ostavio za kraj, dakle, da vam kažem da je mirovinska reforma jedino što ima u sebi reforma, a što ste vi u ovom vremenu proveli. Međutim, ta mirovinska reforma u javnosti nije prihvaćena, to je najveći problem, što građani ne prihvaćaju tu reformu kao svoju, ne osjećaju je kao svoju. Zašto? Iz dva razloga. Prvo, ta reforma ne rješava status budućih umirovljenika, ne poboljšava njihov položaj, samo djelomično može utjecati na održivost mirovinskog sustava, a najgori dio je stvarno to produljenje radnog vijeka na 67.g. jer ljudi ne znaju kako će izdržati do 67.g. Za neke da, zato smo rekli, idemo ostavit ljudima da mogu radit do 67.g., neka su to liječnici, neka su to moje kolege profesori, neka su to oni koji su u dobroj fizičkoj spremi, dobroga relativnog zdravlja itd., itd., ali nemojmo tjerati ljude iz trgovačkih centara, iz građevinskih firmi, ljudi sa bauštele itd. da rade do 67.g. jer to nije moguće. Ako idu ranije zbog bolesti i nekakvih fizičkih oštećenja, možda će dio njih dobiti invalidsku mirovinu, ali neće imati pristojnu mirovinu oni koji normalno završavaju radni vijek, nego će ona biti umanjena za 20%, za 1/5, pa naravno da su se svi digli protiv toga, uključujući i Sindikate. Ali više o tome ću naravno reći kasnije u ime kluba.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grčiću. Imamo replike, poštovani kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Grčić, ja znam da vi niste sudjelovali u pisanju ove interpelacije jer ona ne bi bila, pretpostavljam, ovako skromna i skromnog dosega, kao što je da ste se vi malo više uključili, vjerojatno biste bili još dali par podataka koji bi onda, znači, onda bi se morali malo više onda angažirati da objasnimo da ipak i tada ne bi bili u pravu. Ali ono što sam htio reć, nema potrebe da mi prihvaćamo zaključak prema kojemu svaka dva mjeseca bi trebali dolazit što radimo jer mi smo u protekla 4 mjeseca, 3 puta došli s reformom ovdje. Dakle, mi smo vam svakih mjesec dana na raspolaganju jer iz mjeseca u mjesec ova Vlada dolazi s novim reformama. Em je bila porezna, čini mi se u studenome, pa je bila mirovinska u 12-om mjesecu, pa je bila pravosudna u 2-om mjesecu, mislim, ne znam što bite, valjda bi trebali svaki 2 dana s nekom novom reformom dolazit ovdje. Prema tome, iz onoga što radi ova Vlada sasvim je vama dovoljno vremena [[Upadica: Zahvaljujem]] [[Govornik se ne razumije]] da možete o reformama pričati. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Grčić.
Dakle, hvala što ste mi sada omogućili da kažem još jednu stvar. Dakle, mi predlažemo još nešto, da u tom nekakvom nadzoru provedbe reformi sudjeluju svi relevantni partneri u društvu. Dakle, ne samo opozicija, ne samo HS, ne samo vi kao trenutno oni koji obnašate vlast, nego naravno i predstavnici Sindikata, i predstavnici poslodavaca i svi relevantni ljudi koji mogu doprinijeti da taj proces bude pod stalnim pritiskom, da se reforme stvarno događaju. Ja ću vam kasnije objasniti sa makroekonomskog aspekta zašto je to važno. Zašto je važan kratki rok i porezna reforma, zašto su potrebne ove strukturne reforme koje u srednjem i dugom roku stabiliziraju situaciju i pojačavaju snagu i stabilnost gospodarstva, o tom, potom, jel?
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grčić, vi ste rekli u svojem obraćanju rezultata nema, pa vam mi dajemo priliku da svako dva mjeseca vama dostavljamo te rezultate, malo mi je nelogično, ali činjenica je da ste bili u tvom govoru nepovezani jer sjećam se vremena kad je SDP bio puno jači nego danas. Vi ste tada bili najveći optimist u onim vremenima kada je vaša Vlada proglašena šestom najgorom na svijetu. I cijelo vrijeme ste nam tumačili i one čudne nemoguće situacije, nakon 11 kvartala sa padom BDP-a vi dođete u emisiju i kažete, pa i pad može biti rast. Danas govorite da rast može biti pad i stalno ste u nekakvim nelogičnim situacijama i pokušavate nas uvjeriti da je ono što ste vi radili zapravo bila politika i reforma, pa nitko vam ne vjeruje, pa narod vas je smijenio, 7 puta ste zaredom izgubili od tog HDZ-a koji ništa ne zna, pa valjda ćete se osvijestit nakon ovih slijedećih izbora [[Upadica: Zahvaljujem…]] to će biti osmi put.
…kolega Borić. Odgovor kolega Grčić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, dakle dobili ste izbore za censcu šta se kaže i to je OK. Međutim što se tiče mog optimizma, da ja sam bio duboko u problematici, ja, meni je žao kolega potpredsjednik Vlade koji se sada na mom mjestu nema dovoljno vremena očigledno da se posveti makroekonomskom dijelu u Vladi. Kolegica Dalić je puno više bila u tome i puno više posvećivala pažnje uz sve probleme koje je imala sa Agrokorom i ostalim pojedinačnim projektima. Dakle, pozivam potpredsjednika Vlade posvetite se makroekonomiji Hrvatske države u ovom trenutku i za budućnost jer ima se puno toga odraditi. Dakle, kolega Borić kada bi ja gledao na vaš način onda bi ja komentirao činjenicu da je prije 2 dana izašlo da su Hrvati u ovom trenutku jedini u Europi kojima sreća pada u zadnjih godinu dana, dakle osjećaj sreće i zadovoljstva pada. Pa ja vas pitam zašto? [[Upadica: Zahvaljujem.]] Pa valjda je relevantno to što građani, a ne što mi ovdje govorimo.
Zahvaljujem kolega Grčić. Slijedeća replika poštovana kolegica Grozdana Perić.
Poštovani kolega to je točno, ako smo slušali kolegu Grmoju, a i vašeg kolegu i našeg Peđu Grbina onda je to zaista depresija jer se duboko uvukla u ovaj sabor i u državu, ali iz izvješća Europske komisije ste zaboravili spomenuti da se kaže da se smanjuju makroekonomske neravnoteže, dakle u Hrvatskoj, uglavnom zahvaljujući pozitivnom gospodarskom okruženju i razboritom upravljanju javnim financijama. Dakle, onda vaša teorija o tome da je nerazborito i da se ne upravlja kako treba ne stoji.
Zahvaljujem [[Upadica: Imam pravo na odgovor, jel tako?]] Odgovor kolega Grčić, ja bi vas lijepo molimo kad vam dam riječ onda govorite.
Hvala lijepa, oprostite. Dakle, ja uopće to nisam rekao dapače dva puta sam rekao i kad je riječ o izvješću Standard & Poorsa i kada je riječ o Europskoj komisiji da jedini pohvalni element koji je doprinio podizanju rejtinga Hrvatska jeste stanje u javnim financijama. Dakle, još jednom to ponavljam, ja sa vrlo konzistentan u onome što govorim, nastojim to cijeli život biti pa i danas. A kolega ovaj Boriću, bez obzira na vaš taj cinični smijeh ja ću još jednom ponoviti, svaki put kad sam bio optimist vjerovao sam da ćemo eto već, maloprije sam spomenuo, polovicom 2014. izvući Hrvatsku iz 6-to godišnje krize i minusa, 15% je Hrvatska potonula kumulativno, mi smo je izvukli polovicom 2014., u 2015. smo imali već ozbiljan rast, na čijim krilima ste vi postigli ovu fiskalnu konsolidaciju koju jeste, ali niste napravili ništa drugo. To je istina.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovana [[Upadica: Tako je da nije bilo nas ne bi bilo.]] ja bi vas lijepo molio nemojte upadicama iz klupa ometati druge sugovornike. Slijedeća replika poštovana kolegica Sunčana Glavak, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolega Grčić malo podsjećanje koliko se ja sjećam vi ste bili u vladi 2014. jel to točno? Bravo, dakle podsjetit ću vas da 2014. godine vi ste donijeli Zakon po kojem se u mirovinu odlazi sa 67 godina i drago mi je da se toga sjećate. Ne osporavajući vaše makroekonomsko znanje i ovu malu pouku koju smo ovdje imali ex katedra, moje pitanje je zašto svoja makroekonomska znanja niste primijenili kada ste sjedili u toj istoj vladi koja nam je donijela ovaj prethodno narečeni zakon o kojem sada govorite da nikako se ne smije donijeti, a zapravo on je već na snazi zahvaljujući vašoj vladi. Kada želite da se raspravlja o reformama o reformskim potezima Vlade onda je dobro da budemo ovdje u sabornici pa kada zakoni dolaze ovdje na raspravu o njima raspravljamo i tada vidite o čemu se zapravo radi, a ne da to činimo eventualno 2 puta godišnje. Ja mislim da je to jako loše i da taj prijedlog nije nikako dobar.
Zahvaljujem kolegici Glavak. Odgovor kolega Grčić.
Pa dakle nemam, nemam pretenziju da se ponavljam. Znači mirovinsku reformu ocjenjuju građani i ova inicijativa sindikata je vrlo jasna, građani će se izjasniti, vidjet ćemo oće li biti koja će potpisati tu inicijativu. Prema tome, moje skromno mišljenje u konačnici neće odlučiti što će biti sa mirovinskom reformom. Nažalost ona je u startu percipirana kao loša, kao štetna za buduće umirovljenike, a ono na što sam upozorio u svom prijašnjem obraćanju jeste da je najveći problem postojećih umirovljenika koje ta reforma uopće ne dotiče. Problem je postojećih mirovina koje u prosjeku iznose 2.400, a vi znate što je prosjek, dakle gomila naših umirovljenika, građana negdje oko 800.000 prima mirovinu ispod socijalnog minimuma, ispod praga siromaštva i ulaze u kategoriju 1.200.000 ljudi u Hrvatskoj ispod praga siromaštva.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grčiću. Slijedeća replika poštovana kolegica Branka Juričev-Martinčev, odustajete. Slijedeća replika poštovani kolega Ante Babić. Jel vi odustajete? Jel odustajete ili ćete imati repliku kolega?
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, ne, ne bih odustao od replike, zapravo nešto je rekla kolegica Sunčana Glavak, ali vi kažete sami kolega Grčiću vama bi bilo u interesu da prihvatite zaključke ove interpelacije pa svako dva mjeseca možete u saboru govoriti o pozitivnim rezultatima vaše vlade. I onda naravno navodite stvari, da u prihodovnoj strani proračuna, ono što radite svako treba pozdraviti, ali vama se poveća rashodovna strana proračuna i sami znate da ovo što ste radili sa mirovinskom reformom nije u redu i spomenuli ste ovih 67 godina za ljude koji to neće moći raditi. Ali i vi ste kao i vaše kolege zapravo glasali i za onaj dio mirovinske reforme koji se kaže da umirovljenici mogu raditi i dodatna 4 sata. Dakle, s jedne strane je malo kontradiktorno ali ste glasali za takve stvari. Međutim, izvješće Europske komisije kaže da je učinjen značajan napredak u kojem sabor donio važna paket mjera mirovinskog sustava s ciljem uklanjanja strukturnih nedosljednosti i poboljšanja …/nerazumljivo/… mirovinskog sustava [[Upadica: Zahvaljujem kolega Babić.]] i vama je to kao znanstveniku dovoljan argument. Hvala.
Hvala. Odgovor kolega Grčić, izvolite.
Dakle, hvala gospodine potpredsjedniče, dakle i ovom prilikom ponavljam, ja osobno, a i SDP kolko sam imao prilike raspravljati u okviru stranku i ovom prilikom potvrđujemo da pozdravljamo mogućnost koja je donesena, a to je da umirovljenici 4 sata mogu raditi, obavljati svoje poslove uz primanje mirovine. Prema tome, to smatramo dobrim dijelom, ali još jednom upozoravam, 67.g. odlazak u mirovinu i 20% penalizacije nikako ne možemo prihvatiti. Hvala.
Zahvaljujem kolega Grčić na odgovoru. Prelazimo na raspravu u ime Kluba zastupnika Živog Zida i SNAGA-e, poštovani kolega dr. Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege, poštovani predstavnici Vlade, ova rasprava me pomalo podsjeća na onu priču „Rugala se sova sjenici da ima veliku glavu“. Članovi bivše nesposobne Vlade optužuju sadašnje članove nesposobne Vlade da su nesposobni, to je jedna igra u HS koja očito traje već duže vrijeme, ali dobro, to se mene ne tiče, to ćemo nekom drugom prilikom, sada ćemo raspravljat o ovoj Vladi, ipak je ova interpelacija u jednini, znači, o neuspjehu Vlade. I doista, mi možemo ustvrditi da pred sobom imamo Vladu papagaja koji cijelo vrijeme ponavljaju jedno te isto otkad su došli na svoje položaje, a to možemo sažeti u 3 riječi, to su reforme, rast, Brisel. Međutim, od svega toga nema nikakvih konkretnih rezultata, možda jedino da bi Vlada napisala knjigu „Brisel je naša nada“ iako je općenito poznato od davnina da ako si sami ne date kruha u ruke, nitko vam ga drugi neće dati. I što se tiče ocjenjivanja ove Vlade ne trebamo izmišljati nikakvo posebno mišljenje, dovoljno je pogledati neovisne pokazatelje koji su sasvim jasni, neumoljivi i nemilosrdni. Npr. jel RH porasla na ljestvici konkurentnosti u vrijeme Vlade Andreja Plenkovića? Nije, pala je. Sada smo na razini Gruzije. Pali smo po indeksu korupcije. Rast koji imamo je vrlo skroman i manji je od bilo koje zemlje u okruženju, a već smo ionako zadnji na popisu, govorim o rastu BDP-a. Po kriteriju makroekonomske stabilnosti RH je 106-ta u svijetu. Po tržištu rada 96-ta, po efikasnosti pravnog sustava 139-ta, po opterećenju Vladinim propisima 138-ma, po politici zapošljavanja 135-ta i apsolutno najlošija po kapacitetu inovacija i poslovnoj dinamici. Dakle, dok jedna Španjolska ima, pazite sad, Ministarstvo inovacija, RH niti ne zna šta su to inovacije, kod nas inovacije ne postoje, mi smo samo svjetsko dno. Po lakoći poslovanja nalazimo se čak i iza Crne Gore, najgori smo u Europi po ravnopravnosti spolova, po brzini interneta, po pokrivenosti države vrtićima, čak 2/3 hrvatske djece ne pohađa vrtiće ili ih pohađa samo povremeno. Imamo najmanje zaposlenih u čitavoj Europi po istraživanju i razvoju. Sveučilište nam je katastrofa, dodjeljuje doktorate besprizornim likovima poput Čovića i Bandića, dok istovremeno one ljude koji zaista nešto znaju degradira na sve moguće načine. Ako bismo željeli ocijeniti rad ove Vlade dovoljno je uzeti njihove vlastite programe koji su zapisani i javno dostupni čak i na internetu, imamo program vjerodostojan, otvorit će se 180 000 radnih mjesta, u ovom trenutku dok ja sada govorim, broj radnih mjesta jednak je kao i 2013.g., u vrijeme najveće krize, 1.380 000 nijedno novo radno mjesto nije otvoreno. Pričalo se kako će PDV biti u zadnjoj godini mandata 23%, ja vidim da je još uvijek 25%. Pričalo se da će se zabranit deložacije, a g. Bađuna, hrvatskog branitelja sa troje djece izbacilo se iz njegovoga stana zbog duga po kartici od 11.000,00 kn. Brbljalo se kako će se promijeniti Ovršni zakon, a vidimo da se neće promijeniti, niti se promijenio, a posebno ne na način da bi se štitili građani. Piše u programu vjerodostojno da će mladi dobivati kredite od 350.000,00 kn, gdje su ti krediti, koji mladi su dobili te kredite? Sada idu EU izbori Uzmite program HDZ-a za EU izbore 2014.g. Sad ću vam pročitat šta piše u tomu programu ako ste zaboravili evo mali podsjetnik, imat ćemo iste kamate na kredite kao i članice EU. Imamo li iste kamate? Nemamo. Dalje, pronaći ćemo nestale. Zašto smo imali danas Zakon o nestalima ako smo to već pronašli, tako je obećano. Riješit će pitanje nezaposlenosti mladih, valjda s tim kreditima od 350.000,00 kn. Kak je riješeno nezaposlenost? Tako što smo ljude otjerali u inozemstvo. Stvorit ćemo konkurentno gospodarstvo. A po svim pokazateljima padamo, evo upravo sam malo prije pročitao. Imat ćemo bolje zdravstvene usluge. A Vlada je spiskala 5 milijardi 400 milijuna kuna za zdravstvo da bi produžila liste čekanja i da bi ovoga kako se zove, ne bi mogla osigurati usluge nikome osim oni koji imaju novce. Izgradit ćemo domove umirovljenika. Dajte mi recite ministre Pavić gdje su ti domovi umirovljenika, evo ja bi stvarno htio znati kako ste realizirali to obećanje? Jačat ćemo ekološku poljoprivredu, a ministar Tolušić produžuje uporabu glifosata do 2023.g., ne želi obilježiti GMO proizvode iako mu je zakon od 2005.g. Dajte gospodo iz HDZ-a donesite si Zakon o provođenju Zakona, to bi za vas bio najbolji, najbolji potez u ovomu Visokomu domu. Sad radit ćemo željeznice, autocestu do Dubrovnika ćemo imat, to čitam vaš program, imat ćemo podvodne tunele do otoka, dajte mi molim vas recite ima li bilo koji otok u Hrvatskoj podvodni tunel, imamo tisuću otoka. Dobit ćemo zdrave banke koje potiču poduzetništvo, provest ćemo demografsku obnovu, koju demografsku obnovu? Prošle godine se rodilo najmanje hrvatske djece u proteklih 150 godina. Hoćete li gospodo iz Vlade, gospodo iz HDZ-a ovaj program sada prepisati za ove izbore koji će biti 2019. godine? Slobodno ga prepišite i dalje, ovoga ta obećanja čekaju na izvršenje. Evo ja ću vam još dati jedan prijedlog recimo za vaš program gospodina Pinokija i Baruna Munchhausen-a, recimo razminirat ćemo Hrvatsku, evo, Mozambik je razminirao sa 200 milijuna EUR-a za par godina iako su imali 27 godina građanski rat, a vi niste sposobni razminirat uz sva ta vaša europska sredstva, fondove, milijarde, ne znam kol'ko tih tvrtki imamo za razminiranje i tako dalje. Hrvatska je u biti zemlja koja ima potencijala da bude jedna od najuspješnijih država, ne samo regije nego i čitave Europe. Mi imamo klimu kakvu ima malo koja zemlja, gdje možete saditi šta god vam padne na pamet, i južno voće, i kontinentalno voće, i žitarice, i ne znam šta, sve će ovdje uspjet. Imamo zemlju plodnu, 3/4 Hrvatske predstavlja plodna zemlja, imamo vodu najviše po glavi stanovnika u čitavoj Europi, da imamo japansku ili finsku Vladu ovdje, pa taman da i ne znaju hrvatski, ja vam garantiram da bi za 5 godina Hrvatska bila u samom vrhu Europske unije. A mi imamo dakle Vladu koja doduše govori hrvatski, koja recimo ima, koja zna da imamo najviše vode u Europi ali istovremeno imamo najviše cijene vode u Europi. Što sada da ja kažem da je u Irskoj voda besplatna, besplatna, a imaju manje vode od nas, da Nijemci plaćaju jeftinije vodu nego Zagrepčani. Da je Hrvatska kojim slučajem saharska zemlja, ja sam gotovo siguran da bi ova Vlada uvozila pijesak, takva je politika naše Vlade. Imamo cijene režija, katastrofalno visoke, a osobito u odnosu na plaće koje su bijedne, evo imate ovaj program na internetu zove vam se Numbeo ako vas zanima, gdje su vam cijene svih glavnih gradova komparirane jedna pokraj druge, u Zagrebu režije za 85 kvadrata stana koštaju 1300 kuna, u Madridu i Ateni 1000 kuna, u Seulu u Južnoj Koreji 1100 kuna, u Milanu 900 kuna, u Los Angelesu 950 kuna mjesečno sa plaćama 28 tisuća kuna. Jesu to vaši uspjesi, jeste vi na bilo koji način poboljšali standard građana? Ne, vi umjesto da vas zabrine što imamo najviše cijene režija, vi cijene još povećavate, ne samo vi naravno, i gospoda iz SDP-a koja vas prozivaju, dovoljno je pogledati slučaj Rijeka. Povećavate cijene grijanja, ljudi se ne mogu grijati, smrzavaju se usred zime. Povećavate cijene struje, otpad bolje da i ne spominjem, 10% stanovništva uopće nema struju ni vodovod, ni asfalt, ni javnu rasvjetu, bolje, bolje opće, opće ne navoditi. Ljudi u Hrvatskoj žive bez struje i bez vodovoda. U Hrvatsko imamo 10 i više tisuća beskućnika, beskućnika, ljudi koji spavaju na klupama u parku, vi taj problem ne možete riješiti, tol'ko ste nesposobni da ne možete riješiti problem 10 tisuća beskućnika. Al će te zbrinuti 10 tisuća migranata i 100 tisuća ako treba, onda će te to, čak će te i pse zbrinuti sa ulice, ali svoje građane ne, jer jednostavno nemate nikakvu strategiju, nemate opće mozga da razmislite što je bitno u Republici Hrvatskoj i ovoga, kako provesti Ustav koji ste između ostaloga sami napisali. Plaće u Hrvatskoj, katastrofa, ispod svake granice izdržljivosti, bježi svatko tko može. U Njemačkoj danas živi preko 300 tisuća Hrvata, Munchen je i u Munchenu živi više Hrvata nego u Osijeku. Je li to uspjeh ove Vlade? Kažu da će do 2026. otići još 500 tisuća aktivno sposobnih ljudi, što činite da to zaustavite? Da li znate da Austrija 2020. godine otvara svoje granice za hrvatske radnike, znate kol'ko će još ljudi otići? Barem 150 tisuća, sve Županije koje su blizu Austrije, Međimurje, Karlovac, Istra, Rijeka otići će raditi u Austriju. Prema svim analizama koje rade vrhunski ekonomski stručnjaci, vrhunski ekonomisti u Hrvatskoj, Hrvatska će ovakvom politikom ući u stanje trajne recesije, trajne recesije u kojoj više apsolutno neće biti moguće podići ni plaće, ni mirovine bez milosti svjetskih bankara, onda će te moći prosvjedovat kol'ko god hoćete, moći će te zapaliti pola Zagreba al' neće više biti mogućnosti da, ovoga, se nešto riješi jer neće biti ljudi, cijelu Hrvatsku će te pretvoriti u Liku, u zemlju u kojoj će samo postojati javni službenici sa stranačkom iskaznicom HDZ-a bez ikakve perspektive. Hrvatska će postati pod vašim vodstvom poput Latvije koja je izgubila pola stanovništva, a možda postanemo i kao Kongo, kolonija u Africi koja je pala svojedobno sa 18 na 3 milijuna stanovnika, i to se dogodilo u povijesti, to su vam ti vaši bankari, ti vaši veliki gospodari, Britanci, Nijemci, Amerikanci, ne znam koji, ovoga, doveli demokraciju u te zemlje pa vidimo, vidimo kako je završilo. Zar vi doista gospodo iz HDZ-a želite da vas zapamte kao stranku koja je opustošila Hrvatsku gore nego turski ratovi. Da li je ikada, barem onda kada ostanete sami u 4 zida razmišljate o posljedicama onoga što činite, da li ste se ikada zapitali radim li ja za hrvatski narod štetu ili korist? Ja se pitam svaki dan kad ulazim u ovaj sabor, što danas činim štetu ili korist? Je se vi kad to zapitate? Zapitajte se iskreno, pustite te stranačke šefove i ne znam koje bankare koji vam prijete i kojih se bojite tako, pitajte sami sebe? Čovjek se kad-tad mora suočiti sa svojom savješću. Ti ljudi koji su se iselili oni u biti se i nisu toliko iselili zbog plaća, oni bi se, oni bi u Hrvatskoj radili za pola manje plaće možda bi radili i za trećinu te plaće ali kad bi mogli očekivati od vas pomoć, kad bi znali da mogu riješiti stambeno pitanje bez moljakanja, kad bi znali da postoje efikasne demografske mjere koje će im pomagati u roditeljstvu, kad bi funkcioniralo pravosuđe i javna uprava, kad bi čovjek mogao napredovati zahvaljujući svome radu a ne obiteljskim i političkim vezama, kad bi ovisio sam o sebi i kad bi znao da može steći dobar društveni ugled i dobar standard zahvaljujući svome obrazovanju, svojoj marljivosti i poštenju, a da mu, ponavljam još jednom, pri tom država bude saveznik, a ne neprijatelj. Sreća za vas upravo mi je isteklo vrijeme, ali poslije ću još reć nešto u pojedinačnoj. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bunjcu. U ime Kluba zastupnika HNS-a poštovana kolegica Božica Makar, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče, uvaženi potpredsjedniče Vlade, ministri, državni tajnici, kolegice i kolege, pa evo na, u svom obraćanju potpredsjednik Vlade iznio je detaljno izvješće o svim aktivnostima i rezultatima ove Vlade. Nabrajao je dugo i mislim da smo svi čuli i većinu toga i zapamtili. Međutim, ima nešto s čime se mogu složiti i s oporbom, a to je da se uvijek može više. Može se i mora se. Ali ne može oporba tvrditi da je sve što je napravljeno do sad je napravljeno loše i istovremeno da nije napravljeno skoro ništa, a čuli smo koliko je stvari odrađeno. Posebno me smeta tvrdnja da nije ništa napravljeno u Ministarstvu znanosti i obrazovanja, već sam u svojoj replici naglasila koliko je napravljeno, a to je da u proteklih 20 godina nije bilo pokrenuto toliko aktivnosti upravo u Ministarstvu znanosti i obrazovanja kao u proteklih godinu i nešto dana. Upravo je ministrica znanosti i obrazovanja Blaženka Divjak reformu obrazovanja konačno uvela u učionice, program Škola za život od 2018. godine saživio je u 74 škole, a od ove jeseni obrazovna reforma ulazi u sve hrvatske škole. To je bila naša težnja o tome smo stalno pričali, a sad velimo nije se napravilo baš ništa. U tijeku je najveća edukacija učitelja u hrvatskoj povijesti, educira se preko 32.000 učitelja i profesora, a obrazovna reforma pohvaljena je i od strane Europske komisije koja ju je nazvala jednom od najambicioznijih reformi. Osigurano je više od 200 miliona kuna iz EU fondova i državnog proračuna te kroz potpore Europske komisije za provedbu obrazovne reforme. Prošle godine imenovano je 25 regionalnih centara kompetentnosti diljem Hrvatske koje će pridonijeti više kvaliteti strukovnog obrazovanja, ali i gospodarskom rastu i demografskoj obnovi, a upravo smo danas čuli da se i na tom planu ne radi ništa, da se učenici ne školuju za tržište rada i da se sa svime time stalo i ništa se ne provodi. Osigurana je milijarda kuna za strukovne škole iz EU fondova, a sami centri kompetentnosti znače novu opremu, nove smještajne kapacitete za učenike, učitelje i upravo nakon toga učenike uvode u svijet rada. Više od 373 milijuna kuna osigurano je znanstvene centre izvrsnosti, a milijardu kuna iz EU fondova za znanstvenu opremu i infrastrukturu. Hrvatska je 28. veljače ušla i u CERN što znamo, jer smo svi to pozdravili i otvara se mogućnost za natječaje vrijedne čak 500 milijuna EUR-a. I mi sad govorimo da na tom planu nije napravljeno ništa. Upravo sam namjerno taksativno sve ovo navela kako bi imali na jednom mjestu i čuli koliko je urađeno u tom ministarstvu, a mi velimo ne radi se i nije napravljeno. Upravo je ova Vlada pokrenula sve te reforme na čelu s ministricom Divjak. I u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređena pokrenuto je mnogo projekata. Tako je Ministarstvo graditeljstva u mandatu Predraga Štromara svojim projektima uspjelo doprinijeti smanjenju iseljeničkog vala za koji pričamo svi stalno koliko iseljavanje i normalno da svako u svom segmentu u svoj ministarstvu osim Ministarstva demografije mora voditi brigu i o tome. Pa je tako za više od 5.000 obitelji kroz program subvencioniranih stambenih kredita omogućena kupnja doma u vlastitoj zemlji uz financijsku pomoć države. Dakle, svi ti ljudi ostali su živjeti u Hrvatskoj. kada se tome pridoda izgrađenih 8.000 POS-ovih stanova i još 1.000 POS-ovih stanova koji se planiraju graditi dolazimo do brojke od 50.000 naših sugrađana to je grad veličine Dubrovnika, koji su upravo zahvaljujući mjerama Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja na čelu s Predragom Štromarom ostali u Hrvatskoj. U obiteljima kojima se pomoglo da osiguraju svoj dom, upravo na ovaj način rođeno je 460 djece. Dakle, ipak nam to pokazuje ako vodimo brigu da su i rezultati prisutni. Kroz programe energetske obnove vrtića, škola, domova zdravlja, ne podiže se samo kvaliteta života, već i značajne uštede. I ono što bi još iz Ministarstva graditeljstva dodale upravo što je danas Vlada usvojila dva prijedloga zakona, Zakon o gradnji i Zakon o prostornom uređenju, gdje smo isto svi pričali i bili nezadovoljni brzinom i načinom izdavanja građevinskih dozvola. Upravo će ovi zakoni omogućiti da naši građani brže dođu do doma bez dokumentacije tolike, bez papira, a investitori da što prije dobiju dozvolu i mogu krenuti sa svojim investicijama. Čuli smo danas isto tu prozivke upravo na račun HNS-a, međutim, naviknuli smo već na to. Ja znam da HNS brine o svojim građanima, brinuo je u prošloj Vladi, brine i sad, bori se i bori se da se donesu zakonu koji su na njihovu dobrobit. I znam da je teško priznati koliko god su ti zakoni dobri, koliko su rezultati konkretni, proziva se, nisu dobri jer upravo samo zato što iza njih stoji HNS, ali svaka kritika koja dolazi na naš račun i račun naših ministara znači da dobro radimo svoj posao. Već je bilo riječi o zakonu koji je stvarno mnogo doprinio razvoju jedinica naše lokalne samouprave. Kako dolazim sa sjevera, znam kako je tamo bila stvar i situacija s nerazvijenošću i zato smo stalno i inzistirali, dajte da vidimo da bude zapravo ravnomjeran razvoj i mogućnost svih krajeva RH, pa tako i sjevera jer razlike su bile stvarno ogromne, pa evo tim zakonom je omogućeno da se kolko tolko sad izjednače ti prihodi jedinica lokalne samouprave i samim tim one su sad u mogućnosti financirati i djecu u vrtićima, svoju infrastrukturu su bitno popravili i vjerujem da će tim tempom i dalje se nastaviti i da će se ujednačiti ta razvijenost na čitavom području RH. Imali smo i nekoliko amandmana gdje smo došli do zaključka da bi te zakone još mogli popraviti da budu bolji, pa smo tako imali amandman na Zakon o financiranju vodnog gospodarstva gdje je omogućena financiranje sanacije klizišta iz prihoda od vodnog doprinosa. Time je zapravo sad riješeno trajno i sustavno rješavanje ovog problema. Oni koji nemaju tih problema na svom području, možda im to toliko ne znači, ali u bregovitim dijelovima sjevera to je stvarno veliki problem. Pozdravljamo i Zakon o državnoj imovini koji je donesen i vjerujem da će isto ići u prilog našim jedinicama lokalne samouprave odnosno naših građana. Ima niz stvari dobrih koje su riješene u mandatu ove Vlade. Tako imamo i kod mirovinske reforme bilo je dosta tu riječi koje to, da su mirovine male, da je 67.g. previše, o tome bi se dalo dosta raspravljati, ali ono što bi ja naglasila i što smatram veoma bitnim od strane ove Vlade, da smo očuvali drugi mirovinski stup i ojačali njegovu ulogu, pa tako je izmijenjena formula za indeksaciju mirovina, omogućavanje dodatka od 27% za odlazak u mirovinu za jednokratnu isplatu i 15% kapitalizirane štednje iz drugog stupa, što je onaj dio koji smo predlagali da ipak taj dio kad se odlazi u mirovinu iz drugog stupa postoji mogućnost jednokratne isplate, da li će budući umirovljenik to iskoristiti za uplatu kredita, da li da si nešto priušti, to je njegova stvar, al da ipak ima neke novce i da ima taj osjećaj da on štedi i da se radi o njegovim novcima. Ono što je još dobro je osnivanje mirovinskog osiguravajućeg društva gdje dajemo mogućnost izbora jer znamo koji su bili troškovi naknada prilikom prebacivanja sredstava iz drugog stupa. Liberalnija je mogućnost ulaganja u obvezne mirovinske fondove s ciljem povećanja prinosa na štednju. Bilo je tu dosta govora o poreznim rasterećenjima. Ja bi se osvrnula na ovo smanjenje PDV-a i da nisu smanjivane cijene. Cijene su stvarno smanjivane, međutim, konkurencija radi svoje i sigurno će još ići na niže. Ne možemo uspoređivati sad jedan artikl, baš smo tu malo pričali, pa zgodno je, zamisli, jagode su u siječnju poskupile u odnosu na srpanj, ali sigurno da će konkurencija ipak napraviti da se osjeća to, al da će se još više osjetiti. Imali smo ono što je značajno i što bi posebno pohvalila u odlukama ove Vlade gdje je na prijedlog Ministarstva financija donijeta odluka da se poveća neoporezivi dodatak na plaću. Svi znamo da smo imali one 2.500,00 kn koje su se mogle isplatiti, da li kao božićnica, uskrsnica ili neka nagrada, sad je taj dio povećan još za dodatnih 5.000,00 kn, dakle, poslodavac može svom radniku isplatiti 7.500,00 kn neoporezivo. Da li će to biti nagrađivanje radnika za njegov rad, da li će mu biti u nekom obliku dodatka na plaću, on to sam odlučuje u kom obliku ali ima pravo na 7500 kuna neoporezivo. Dakle on može i mjesečno odlučiti da 400 kn mu daje svaki mjesec na ime nagrade neoporezivi dio što je direktno povećanje plaće, to je na tragu onoga 13. plaćam, tih 15 000 ili mjesečno, to je odluka svakog pojedinca. I da je napravljeno dosta i na zaštiti ljudskih prava, pa napravljeno, donijeta je odnosno ratificirana je Istanbulska konvencija, glasno smo i kao HNS upozoravali na potrebu ratifikacije dokumenta koji predstavlja standard 21. st. Pravni okvir za sve obuhvatnu zaštitu od svih oblika nasilja te promicanje pune ravnopravnosti žena i muškaraca. Imali smo i amandman na Zakon o pravobranitelju za djecu gdje smo zapravo osnažili tu neovisnost pravobranitelja za djecu tako da ne stoji i ne mogu se složiti da nije napravljeno ništa a sve što je napravljeno je loše. Mi ćemo biti protiv ove interpelacije, hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Branko Grčić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, evo još jednom malo osvrt na sve ono što je danas ovdje spomenuto i rečeno, evo možda prvo osvrnuo bi se na vaše izlaganje, kolegice. Naime, ako sam išta naučio u politici u ovom vremenu u kojem jesam, nije ni prekratko, nije ni predugo a to je da ono što je moj dojam, ne mora biti dojam građana odnosno velike većine građana i kad vi kažete cijene su pale poreznom reformom samo to građani ne vide, mislim, to nije poruka, građani to osjećaju, dakle ili su se smanjile cijene pa oni mogu više kupit ili su cijene ostale iste ili su se čak povećale pa oni ne mogu više kupiti za iste novce koje imaju. A nažalost, sve analize i podaci su pokazali da cijene uslijed pada PDV-a nisu pale, nisu pale nažalost, ja kažem nažalost, isto kao što sam rekao već, cijene lijekova ovih bezreceptnih, pa ja idem tamo u ljekarnu i gledam, pa neki lijekovi bez receptni koje uzimam su u mjesec dana otišli opet 10-ak posto gore. Znači nimalo nisu uvažili to što smo im smanjili ovdje PDV jer za tu mjeru sam svakako bio i ja. I SDP je to podržao. Dakle jedna je vaša želja, jedno je vaše htijenje a drugo je kako to ljudi gledaju i kako se osjećaju, mislim i to moramo razdvojiti nekako, jel'. Ono što želimo ovdje dalje reći jeste jedan primjer, jedan podatak koji je ključan za sve nas u Hrvatskoj, a posebno za nositelje makroekonomske politike. Kada bi sada u ovom trenutku, dakle cijelu godišnju dobit naših svih firmi u Hrvatskoj raspodijelili na plaće, dakle kad bi uzeli sve od poslodavaca i podijelili u plaće, što mislite koliko bi prosječna plaća u Hrvatskoj porasla neto? Sa 6200 na koliko? Pa negdje oko ja mislim, 6800 do 7000 kuna. I šta vam to govori, ma mislim, vrlo jasna računica i jednostavna. Imali ste podatak prije neki dan u medijima da je sva dobit svih poduzeća u Hrvatskoj 1/3 desete firme po ostvarenoj dobiti u Americi. Desete po redu, ne prve nego desete po redu, znači sve naše firme, šta vam ja hoću reći da skratim, hoću vam reći niti poslodavci zarađuju dovoljno, niti radnici imaju dovoljno visoke plaće, niti su mirovine, to smo već rekli, dovoljno visoke za osnovne egzistencijalne potrebe, niti ljudi od socijale mogu živjeti, niti nezaposleni mogu živjeti od 1000 kn naknade sa zavoda. Dakle naše društvo i naša ekonomija je u ozbiljnom problemu. Taj problem, to je sad ključno, ne može se nikako riješiti nikakvim više poreznim korekcijama, igrama, stopa malo gore, stopa malo dolje, ništa, ništa od toga. Dakle to je poruka. Fiskalna politika što se tiče poticanja osobne potrošnje i gospodarskog rasta je svoje učinila. Zašto bi fiskalna politika mogla još djelovati kada bi bilo reformi? Pa prvo kad bi se javni sektor reducirao, ono što sam maloprije govorio, kad bi se povelo računa o rashodovnoj strani ne samo državnog proračuna nego proračuna lokalnih i regionalnih samouprava, kad bi se tu stvorio određeni prostor a ne hvalili se da smo sad eto nakrcali novce lokalnim samoupravama, pa ko zna gdje su ga oni potrošili, znate. Velika većina je opet povećala u idućem ciklusu broj zaposlenih. Prema nekim podacima 4 do 5000 ukupno u javnom sektoru je više ljudi i u javnim firmama 2 do 3000 više ljudi, samo u zadnje 2 g. Pa jesmo li im zato davali novce? Da krcaju te ljude nove za koje ne znaju šta će raditi? Imam stotine primjera i dokaza iz svoje mikrosredine odakle dolazim, nažalost i ne samo u jedinicama lokalne samouprave nego i u nekim drugim državnim institucijama što nema nikakvog opravdanja. Kada bi reducirali, kada bi u uvjetima krize na tržištu rada i nedostatka radne snage objektivno dio ljudi iz javne uprave i tih institucija pomjerili prema privatnom sektoru i osigurali im tamo radna mjesta, onda bi svi bolje živjeli. Znači i gospodarstvo bi možda moglo rasti jer bi imalo resurse, javni sektor bi bio racionalniji, ne bi toliko opterećivao gospodarstvo, smanjili bi opet možda poreze iako kažem to je već dalo neke svoje efekte i ja tu iskreno ne vidim više previše prostora ali ono što je ključno, to je sve kratki rok, a kratki rok se ovdje gleda 2, 3 g. maksimalno. Kada gledate srednji rok što možete u srednjem roku osigurati a da gospodarstvo može uspostaviti trajni rast. To je ono što Europska komisija nama kaže – imate krizu u smislu da teško možete riješiti pitanje trajnog rasta. U srednjem roku samo ako osigurate dodatne resurse. Dakle, ne porezne reforme, ne fiskalna politika, nego politika na strani ponude bar se to tako u teoriji zove, a to je rast zaposlenosti i rast investicija. Jer ako hoćete obrnuto, molim vas dečki, znači rast investicija, ja sam profesor, ja ne dam da se priča dok ja pričam. Sorry. Dakle, znači rast kapitala, rast investicija i rast zaposlenosti. S obzirom da mi imamo kažem krizu na tržištu rada, mi problem zaposlenih i problem radne snage možemo samo rješavati tako da povećavamo njihovu efektivnost ili ako hoćete efikasnost. A tu Branka može moja kolegica puno pomoći i njeno ministarstvo jer je to onda pitanje obrazovanja. Znači obrazovanje, stjecanje vještina, ulaganje u obrazovanje. Malo prije su ovdje iznijeti podaci koliko se malo ulaže u cjeloživotno obrazovanje, koliko imamo … u tisuću ljudi. Premalo. Ispod prosjeka itd., itd. Znači taj dio diže dodanu vrijednost u ekonomiji. Ali ni to ne može dati efekta jer ti ljudi neće naći posao ovdje nego vani ako neće biti transfera tehnologije i ako neće biti razvoja vlastite tehnologije. Dakle, ako se ekonomija neće tehnološki dignuti i to je onda … i to je strategija. I na žalost, možda imamo sada strategiju na papiru, ali na žalost ona se ne provodi. Znači, Vlada ne može biti jedina odgovorna za to. Vlada je bitan faktor. Vlada osmišljava mjere poticanja, ali Vlada potiče privatni sektor da ulaže u istraživanje i razvoj, da kreira proizvode veće dodane vrijednosti jer onda stvara tek prostor za veće plaće, veći profit. Veći profit znači i veće ulaganje povratno u firmu itd. krug se zatvara i onda ekonomija ide naprijed. Ključna pretpostavka dakle da se ti procesi otvore, jeste odluka Vlade, strateška odluka Vlade da krene u takav projekt. To je projekt od idućih 10, 15 godina. Znači što god prije krenete vi, vlada iza vas će imati priliku u tome sudjelovati i doprinijeti. Ali ako to odgađamo zbog ne znam kojih razloga, zbog toga što možda nismo kompetentni da osmislimo jedan takav program, onda ćemo imati problem i dalje i onda ćemo se zakovati za dno Europske unije i neće nas Bog spasiti i to je jedini put za Hrvatsku. Dakle, period 5, 10, pa onda i više godina jedino počiva na ekonomiji ponude, povećanju ulaganja u istraživanje, razvoj, dizanju prosječne dodane vrijednosti koja se u gospodarstvu stvara. Jer iz te dodane vrijednosti se plaća neto plaća, plaćaju se doprinosi, pune se fondovi zdravstvenog, mirovinskog i naravno financiraju se investicije. Iz profita se financiraju investicije i to onda ima smisla i tu smo mi spremni. Dakle, evo dan danas ovdje kada raspravljamo o ovako ozbiljnim temama ja to otvoreno kažem, dakle tu smo mi spremi podržati Vladu u nastojanju da osmisli i krene u jedan takav projekt. Krenite vi jer svima iza vas će biti lakše. Ako se ovo ne dogodi što su mnoge tranzicijske zemlje odradile nešto vlastitim snagama, a nešto zato što su imale sreću pa su zbog povoljnijeg troškovnog omjera tako ću reći, a ne poslovnog okruženja, zbog povoljnijeg troškovnog omjera i jeftine radne snage privukli visoko tehnološke investicije u proizvodnji automobila, u kemijskoj industriji itd. danas su tamo gdje jesu, a to znači ispred nas. Na početku tranzicije mi smo bili 3. od 12 tranzicijskih zemalja po ekonomskoj snazi. Danas smo 11. od 12. To je problem. Znači zajedno ga želimo percipirati i identificirati i pokušavati rješavati. Znači nema ovdje zle namjere. To što se malo politički udaramo i prepucavamo to je normalna scena u ovom Saboru. Ali ako hoćemo ozbiljno raditi, onda u nekim projektima i u nekim odlukama i u nekim akcijama ćete imati našu potporu to je poruka. Kada smo ulazili u Europsku uniju bili smo zajedno. Mene je Račan pokojni zvao 2004., 5. čini mi se godine. Ja sam bio jako iznenađen. Zvao me i pitao: „Hoćeš li sudjelovati u pregovaračkom timu?“ Tada je premijer bio Ivo Sanader, evo za kojeg se danas vežu ove ružne vijesti. Ali smo zajednički radili na tom velikom projektu i vodio sam pregovaračku skupinu. Zašto ne? Dakle u takvim stvarima, u takvim projektima koji su od dalekosežnog značenja za Hrvatsku moramo raditi zajedno i to nije, to ovako kada gledamo ovaj Sabor onda to izgleda kao floskula. Ali to je jedini put. Po meni to je jedini put. I sada sam zašao u jednu sferu gdje sam puno vremena potrošio i bolje da sam potrošio na ovo, nego da sam išao sada kritizirati ne znam poreznu reformu koja nije dala efekte, mirovinsku o kojoj sam već sve rekao ili recimo ovo što je Branko malo prije Bačić spomenuo cestovni sektor. Mislim, to su te naše zablude. Moj kolega Ivan Šuker bivši ministar financija točno zna što je tu napravljeno. Znate što je napravljeno? Znači 40 milijuna, milijardi kuna duga cestovnog sektora i u jednom značajnom segmentu gdje su dugovi dospjeli je refinanciran, refinanciran po povoljnijim kamatnim stopama kroz što se uštedjelo između 500 i 600 možda možda malo više kuna i ništa više, dug je ostao, neko ga treba na neki način vraćati, kad dospije nova rata opet će se refinancirati i to tako stoji. Razumijete vi to? Prema tome ne možemo se s time hvalit, to nije naša stvarnost, znači tu nije postignuto ništa osim nešto što je dopustilo tržište novca u ovom trenutku, naš ulazak u EU, smanjenje kamata i tako dalje, i tako dalje. I na kraju još ću jednu stvar reći i tu vas pozivam na ozbiljnost pa ako treba i suradnju, mi smo spremni i u tome sudjelovati, pitanje je sad i u EU izborima jeste li za EUR-o, jel' bi vi uveli EUR-o, ne bi, pa se tu prepucavamo, neki su eurosuveneristi, neki su suverenisti, neki su euroskeptici, a mi smo lijepo rekli u SDP-u, načelno nemamo ništa protiv uvođenja EUR-a, svjesni smo svih pozitivnih efekata koje EUR-o može donijeti, ali gdje je problem?, gdje je problem?, pa što u eurozonu možete opet ući samo ako ste dugoročno utvrdili, učvrstili stabilnost. Ako je vaša ekonomija održiva, ako ste proveli određene reforme koje ste morali radi te stabilnosti provesti, ako niste dočekat će vas sudbina Grčke, Portugala, Španjolske kod nove financijske krize, i molimo boga da se nikad ne dogodi, o tome se radi. A dakle potpuno je krivo ako Vlada sad kaže mi smo spremni za EUR-o, ma nismo spremni ljudi, nismo spremni, to vam govori guverner sam koji je dio te strategije uvođenja EUR-a, treba reforme provesti. Dakle gdje god, odakle god krenete, iz Komisije, iz Standard and Poor's, sutra Moody's-a druge agencije, treće, iz ove priče o EUR-u, iz svakog tog kantuna proizlazi jedna jedina poruka, morate provoditi strukturne reforme da biste učvrstili gospodarstvo, da bi smanjili njegovu ... [[Govornik se ne razumije.]] ili ranjivost, da bi to gospodarstvo moglo biti otporno na krizu ukoliko se nova kriza dogodi, to su poruke i nemojte zatvarati oči pred tim. Hvala vam lijepo, eto.
Zahvaljujem profesoru Grčiću na ovim riječima poticajnim zajedništva, nadam se da će druge kolegice i kolege nastavit u tom tonu nakon stanku koju određujem do 20,30 sati. SJEDNICA PREKINUTA U 20,12 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 20,34 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavljamo s radom plenarne sjednice. Poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege, uvaženi potpredsjedniče Vlade sa svojim suradnicima, evo danas imamo interpelaciju žao mi je šta više nema onih koji su predložili, koji su predlagatelji, da možemo raspravljati, da ta vojska može raspravljati o problemima ove interpelacije i ona je jedno demokratsko sredstvo i zbog toga ću ja iskoristiti ovo da kažem svoj stav. Stav ne samo pod ovim svjetlima koje imamo i uvjeravanja svjetlima reflektora, nego ono što vidim na terenu i što znam točno da je tako. Evo krenut ću odmah od poljoprivrede, potpredsjednik Vlade je ministar poljoprivrede ujedno imamo nikad veći uvoz, približajemo se 3 milijarde EUR-a uvoza, a nikad manji izvoz negdje oko 1,5 milijardu EUR-a, što znači da kad se hvali Vlada sa turizmom, povećanjem turizma u isto vrijeme nama pada izvoz, a povećaje se uvoz, što znači da imamo najveći dio naših poljoprivrednih površina koje nisu navodnjene, to možemo krenuti od juga pa sve do Slavonije. I to je jedan od ogromnih problema, imamo 2/3 Hrvatske prazne. Danas imamo sve više i više uvoza mlijeka i mliječnih proizvoda, svinjetine milijardu kuna, svinjetine od kojega proizvodimo dalmatinski pršut, vrgorački pršut, mlijeko ko zna kakvo uvozimo, koje kvalitete. Dan zdravlja je u nedjelju, kakvu hranu uvozimo, u subotu pardon 7-ga i vrlo bitno je danas, vrlo bitno je danas da govorimo o tim temama. Mi smo postali uvoznici hrane. Ova Vlada nije imala hrabrosti proglasiti isključivi gospodarski pojas na čemu je MOST inzistirao, da zaštitimo našega ribara, a da bi se dodvorili Tajaniju i njegovoj ribarskoj floti, a taj isti Tajani želi i uzurpira svojim riječima kao jedan od čelnih ljudi EU uzurpira naša područja da je talijanska Dalmacija i Istra. Možemo krenuti i od pravosuđa, procesi traju po 10, 15, 20 godina. Imali ste ovde Zakon o sudovima, pa ste ugasili sudove kao što je npr. evo ja ću spomenuti samo u Cetinskoj krajini u Sinju koji 1874. car Franjo Josip otvorio, vi ste ga zatvorili, područje koje je veće od Međimurske županije, a i više stanovnika nego Ličko-senjska županija to je Cetinska krajina. I u Dalmatinskoj zagori mi trenutno nemamo niti jedan sud, a to područje ima oko 130.000 stanovnika, al niko o tim problemima ne govori na način kako bi ministar tribao govoriti da troškovi tih ljudi su ogromni. Donijeli smo ovdje Zakon o brdsko-planinskom području ministrica regionalnog razvoja i EU fondovima, o brdsko planinskim područjima taj zakon je dao okvir, omotnicu 45 miliona kuna, hvalili su se da su digli za 10 miliona kuna, a u biti uredbom su digli sa 45 jedinica lokalne samouprave na 87 jedinica lokalne samouprave što znači za duplo više su digli jedinica lokalne samouprave, a vrlo mali iznos su dali u novčanom. Šta to znači? Da ta djeca nemaju pravo na besplatan vrtić, imamo onu konvenciju koja je bila Vijeća Europe u Barceloni 2002. godine, gdje bi trebalo 90% područja biti pokriveno dječjim vrtićima od 3 do 6 godine jer dječji vrtić nije samo čuvanje djece, to je odgojno obrazovni program dječjih vrtića, to brojne županije nemaju čak ni do 10% u RH. Da li je to politika demografska? Imamo problem zdravstva, kad pozivate da se rađaju djeca, poglavito u 2/3 spaljene države koja ne postoji, demografski ne postoji, od Dalmatinske zagore koja još nekako koji su bliže Splitu egzistira, a u zaleđu nema škola, ne čuje se dječji plač, ne čuje se predstavnice Ministarstva poljoprivredi ni stoka, nemamo ništa, prazno, škole se urušavaju, ognjišta se urušavaju. Kada pozivamo se na taj problem u isto vrijeme mi nemamo pedijatra, nemamo gdje djecu odvesti, nemamo pedijatra, na jednoga pedijatra primjer ću vam kazat tako je u cijelo Splitsko-dalmatinskoj županiji u Cetinskoj krajini trebaju imati, biti 4 pedijatra, 3 u Sinju 50.000 stanovnika, 1 u Trilju. Imali smo samo 2, jedan je ostao na bolovanje liječnik ostaje samo 1, 3.500 djece čeka u redovima da sa svim problemima koje djeca mogu imati da ih se pregleda i ne može. Odgađaju se sistematski pregledi, odgađa se sve, jedna liječnica. Žene nema radiologa, žene u redovima čekaju da se upišu na UZV dojke, to je realnost, to je realnost o kojoj ne pričamo, to je s terena na cijelom području RH 2/3. Mi imamo bolnicu, domovi zdravlja uništeni, imamo bolnicu u Kninu, primjer kojeg smo dali, naziv Veteranska opća bolnica u kojoj svi dolazite u Knin, nemamo za fizikalnu terapiju bazen, ima napravljen, ja sam tražio amandmanom da se taj napravi i da se ulaže u tu bolnicu koja je županijska umjesto da se digne jedina bolnica u Dalmatinskoj Zagori na najveću razinu, da nemamo pritisak na splitsku bolnicu, kako naših državljana iz Hercegovine, tako i sa cilog područja Dalmatinske Zagore, nije prihvaćen, ali za Oluju svi su doli. Za Sinjsku alku svi su u Sinju, za dane vrgoračkog pršuta svi su u Vrgorcu, za dane drniškoga pršuta, svi su u Drnišu, a poglavito sad u predizbornoj kampanji. Zakone se triba donositi, u središtu triba biti čovjek, a ne piar. Ovdje ne donosimo zakone koji su u središtu čovjeka, a to je dokaz Zakon o brdsko planinskim područjima i nerazvijenim područjima. Kratko ću još samo proći, nema ministra okoliša i energetike, zapošljavanje u Nacionalni park Krka bila je kandidatkinja osoba koja je bila branitelj i koja je doktor znanosti, ima sve stručne kvalifikacije, ali je primljena osoba koja je u istom trenutku jakužala i HDZ-ovu iskaznicu i HNS-ovu i prednost je bila HNS-ova iskaznica u istom trenutku i HDZ-ova, kolegice iz HNS-a maloprije ste govorili, to je se kršio zakon, to je katastrofa i na taj način se prima. Stranačka iskaznica goni ljude vani. Također moram napomenuti, proletiti na brzinu ono što sam rekao, energetika, mi smo dali Zakon o mikrosolarima, ali i dalje se upire u vjetroelektrane. Vjetroelektrane gdje subvencija od milijardu i po kuna godišnje ide iz naših džepova strancima, dok mikrosolari, Zakon o mikrosolarima naš leži gdje bi novac za našu sirotinju, za ljude koji energetski su ovisni, gdje država ih treba subvencionirati, ogrjev i grijanje, na taj način bi ih mikrosolarima stvorili energetski neovisnima. Ne čuvamo naše vode, imamo štetne projekte koji su pokušali na mojoj Cetini, na Zrmanji, a o prometu, o prometu da i ne govorim, od tunela Ravče-Drvenik do spojeva Knina na autoput, Drniša, Sinja, jedino šta znate u izbore od kamene temeljce postavljat, ja sam vam obećao da za sva vaša na obećanja u Vladama koje ste imali u Splitu i na drugim krajevima, ja ću svagdi postaviti kamene temeljce i na taj način ću uštediti da ostane oni janjci ostaju da dožive da budu ovce i ovani, da ih se ne pomete i da ti troškovi ne budu samo za otvaranje kamena temeljaca i to je realnost. Realnost je da su 2/3 RH zaboravljene i da je to spaljena zemlja. Ako se ne trgnemo [[Upadica: Zahvaljujem…]] ako budemo [[Upadica:…poštovani kolega Bulj]] ako budemo rješavali turske i ukrajinske probleme, a ne ove, RH će izumrijeti.
Imamo replike, poštovana kolegica Ines Strenja, izvolite.
Zahvaljujem. Dotakli ste se nečeg što mene jako muči, ali vidim da ne muči ljude iz HNS-a, pa kažu da ste jako dobri. Muči me to što ova zemlja pokazuje da osim toga što nema strukturnih reformi, nije u stanju poštivat svoje zakone. Dakle, ponosno smo glasali i podržali kao MOST Zakon o hrvatskim braniteljima kojima smo još jednom rekli da prednost, ukoliko imaju iste uvjete, imaju oni koji su stradalnici Domovinskog rata, ratni vojni invalidi, 100%-tni ratni vojni invalidi, djeca poginulih i dragovoljci. I ona imate 2019.g. ženu koja je bila dragovoljac Domovinskog rata, koja ima magisterij i doktorat iz područja, znači, nacionalnih parkova i zaštićenih područja, koja ima znanstvene radove, znači, na stranu to šta je dragovoljac i primite nekog tko je, i ona je nezaposlen dragovoljac i primite nekoga tko je zaposlen i tko nema takve uvjete ni blizu. I to je ono što je strašno u ovoj zemlji, što razara ovu zemlju, o tome sam isto tako jučer govorila jer ako ono što je temelj RH, Domovinski rat, tako bacimo pod noge i kažemo da nije bitno, onda smo sami sebi napravili najveću sramotu i nemojte se kleti u te branitelje, branitelji su isto tako bili pripadnici svih [[Upadica: Zahvaljujem kolegice]] drugih stranaka, al najviše se na njih pozivao HDZ i to je ono što je strašno.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, poštovani kolega Miro Bulj.
Da, Zakonom o hrvatskim braniteljima koji smo prihvatili i koji smo rekli da se treba poštivat svi zajedno, branitelj bez obzira u kojoj je bio političkoj opciji ako ima iste stručne kvalifikacije mora biti on primljen jel takav je zakon. A ovdje je gđa. koja nije primljena imala bolje i stručne kvalifikacije bez obzira šta je branitelj, ali očito je, u nas igra trešeta, pa ima akuža 3, aša 3, trice, tri duje u nas u Dalmaciji, ona je akužala dvi stranke u istom trenutku i HDZ i HNS, tako da je puno bitnija ta akuža, nego stručnost te osobe i dvije godine što je provela na prvoj crti bojišnice braneći domovinu. I to je ona najgora poruka, šta je bitnije biti u HDZ-u i HNS-u, nego biti branitelj i stručniji od drugoga kandidata.
Zahvaljujem kolega Bulj. Vidite s ravnateljicom, možda je ona višestranačje shvatila da mora biti u više stranaka. Prelazimo na slijedeću repliku, poštovani kolega Marko Sladoljev, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj govorili ste šta nisu oni napravili, al oni su imali neke stvari koje su napravili, a to su da su ugasili referendum, dakle, tu su bili jako uspješni, onda su zatvorili arhive Udbe, to su uspjeli napraviti, onda su uspjeli sebi izglasati više novaca za izbornu kampanju, pa nemojte biti tako kritični prema njima, ima stvari koje su oni i napravili.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bulj.
Hvala lijepa kolega Sladoljev, ali na onu jednu malu opasku od predsjedavajućega. Da, imat će ona ako dođe SDP-e, SDP-ovu iskaznicu nikakav to njima nije problem i oni će to riješiti a ovi status branitelja i stručnost neće biti bitna i to proganja naše ljude. Da, referendum. Žao mi je što nije Lovro Kuščević ovdje. Grobar referenduma. 400 tisuća hrvatskih građana su skupili potpise za promjenu Izbornog zakona. Mi saborski zastupnici nismo dobili liste nevažećih potpisa i to je pljuvanje i gaženje naših građana i izravne demokracije. To je udar na Ustav. Nije tu problem tko je na vlasti, nego vlast proizlazi iz naroda i narod ima pravo na izravnu demokraciju to je članak 1. temeljnih odredbi Ustava Republike Hrvatske. Jedino što su … [[ne razumije se]] to temeljito rade to je bio ovaj stav … [[ne razumije se]] za političke stranke da one mogu odraditi što temeljitije kampanje.
Zahvaljujem. … /Upadica Bulj: I da mogu … [[ne razumije se]] što je ostalo./… Kolega Bulj. Sljedeća replika, poštovani kolega Ante Pranić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj vi ste dotakli u svom izlaganju jednu temu koju ja nastojim često ovdje govoriti u Hrvatskom saboru. Hrvatska je zaista na začelju Europske unije po broju djece u vrtićima i tu postoji izrazito velika razlika između urbanih i ruralnih područja Hrvatske. Vrtići nisu mjesto čuvanja, nego odgojno-obrazovne ustanove. I prema tome, djeca ruralnih područja nikako u Hrvatskoj nemaju jednaka prava kao djeca urbanih područja. Svi znamo da su osnivači gradovi i drago mi je da preko milijardu kuna raspisano natječaja za izgradnju vrtića. No, postavlja se pitanje tko će financirati tete u vrtićima mnogih gradova i općina? Znamo pojedine općine i gradove koji su išli u izgradnju vrtića koji neće imati vlastita sredstva za financiranje rada teta. Zbog toga smo tražili i aktivno učestvovanje preko državnog proračuna pomoći dodatne takvim gradovima i općinama. Ali ni to nije bilo prihvaćeno u prijedlogu proračuna državnog.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bulj. Izvolite.
Kolega Praniću, ne samo da kritički govorimo o tome. Mi smo dali amandman na proračun 200 milijuna gdje bi riješili ova sva područja kao što druge države nerazvijena i brdsko-planinska područja riješili problem obaveze dječjega vrtića na cijelom području. To su druge države riješile da nerazvijenima potiču dječje vrtiće da roditelji ne snose taj trošak i da se smanji trošak lokalnim samoupravama baš zbog demografskog … [[ne razumije se]] razvoja. Što vam se događa? 2/3 Hrvatske su prazne, a mi konstruktivno dajemo svoj prijedlog, ali on se ne prihvaća. Jer je to populizam. To vam je isto kao što sam ja predložio prije 2 godine ovdje amandman o udžbenicima to je bio populizam. A kada predlaže njihov sakupljač žetona Bandić, onda je to ok. Onda je to ok jer onda to nije više populizam. Smatram da trebamo sve učiniti za demografske mjere, ali to su prave mjere i pravo na … [[ne razumije se]]
Zahvaljujem poštovani kolega Bulj. Poštovani kolega Lovrinović nije nazočan. Poštovani kolega Domagoj Hajduković. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Dosta je već rečeno. Trudit ću se ne ponavljati se previše, iako neke stvari mislim da je potrebno ponoviti jer kažu da je ponavljanje majka znanja. Dakle, kada govorimo o reformama, o reformskim nastojanjima ove Vlade, po meni glavno i osnovno pitanje je kakvu korist i kakve benefite od toga osjećaju naši građani. Bojim se slabo do ništa, a to ću vam pokušati pokazati i kroz neke statističke podatke, a onda na kraju i kroz to kako ljudi stvarno žive, kako se osjećaju i zašto iz Hrvatske odlaze. Ako bi saželi problem općeniti koji imamo u Hrvatskoj, tada mislim da ga se da vrlo lako iščitati iz Izvješća Europske komisije na koji se kolege iz HDZ-a i kolegice tako zdušno pozivaju. A to vam je prva rečenica u sažetku dakle koji se nalazi na samom početku dokumenta koji kaže: „Trajan gospodarski rast postaje glavni izazov za Hrvatsku.“ O tome je govorio i kolega Grčić. Dakle, trajni gospodarski rast, jer Komisija konstatira iako je iznad prosjeka EU gospodarski je rast umanjen i postupno se približava stopi potencijalnog rasta koja se vrlo sporo povećava. Drugim riječima ako ćemo to prevesti u svakidašnji govor kratkoročni rezultati postoje ali ti kratkoročni rezultati se polako tope, dok srednjoročni i dugoročni u pravilu izostaju. A zašto izostaju kolegice i kolege? Pa baš zbog toga što se vrlo teško mičemo sa mjesta što se vrlo teško odlučujemo na reforme na koje se trebamo odlučiti. Naime, ponovno se pozivajući na to isto Izvješće koje je tako zdušno citirano ovdje, kada Europska komisija daje opću provedbu preporuka upućenih Hrvatskoj u razdoblju od 2014., 2018. do danas dakle, nema napretka nikakvog u 19% preporuka. Ograničen je napredak dakle limitiran je na 30%. Određeni napredak je na 32. Dakle, ovdje govorimo o 80% preporuka što se tiče reformi na kojima je određeni ograničeni napredak ili ga uopće nema. Dok značajan napredak je, samo bilježi 12% preporuka je potpuna provedba 7% dakle, manje od 20%. Dakle to su opet riječi Komisije koje možemo tumačiti ovako ili onako, ali činjenice ostaju. Ono što bih ja posebno ovdje podcrtao što isto kaže to isto Izvješće: „U Hrvatskoj su vrlo izražene teritorijalne razlike.“ Jako izražene i bojim se da se one ne smanjuju, nego se samo produbljuju. Dakle, citirat ću izvješće kada kaže: „Slično kao i BDP-e po glavi stanovnika i rezultati na tržištu rada znatno se razlikuju u određenim dijelovima zemlje, a stopa nezaposlenosti u 2017. kretala se u rasponu od 4,6 u Istarskoj županiji do čak 26% u Sisačko-moslavačkoj županiji. Gotovo 40% nezaposlenih živi u istočnoj i središnjoj Hrvatskoj iako u tim regijama živi tek četvrtina ukupnog stanovništva Hrvatske.“ I kaže dalje Izvješće: „Što je djelomično i posljedica intenzivnog iseljavanja.“ Svakako Hrvatska nije jedina zemlja koja se suočava sa ovim problemom. Nije. Cijeli istok Europske unije doživljava otprilike isto u manjoj ili većoj mjeri postoje ono što se u Europskoj uniji nazivaju interne, interne migracije. Međutim zašto se ljudi na to odlučuju? Nažalost u Dublinu imate dio grada koji se naziva Mali Osijek, ja da sad šetam ulicama Dublina puno su veće šanse da ću sresti svoje vršnjake, nego šetajući se ulicama Zagreba, Osijeka ili bilo kojeg hrvatskog grada, a kada razgovaram s njima o tim rijetkim trenucima i kad se odluče vratiti kući, obično za blagdane, dakle vidjet ću ih za Uskrs vjerojatno, tada govore zašto su otišli. A otišli su zato što nemaju povjerenje u institucije više, zato što ne žele čekati cijeli život da se nešto pokrene, zato što su odustali od čekanja, kažu naši su roditelji čekali, dočekali su slobodnu državu ali nisu dočekali slobodu, govore naravno o ekonomskoj, o slobodi dostojanstvenog života i tako dalje, i tako dalje. I nevjerojatno je da će hrvatskog radnika negdje u dalekoj Irskoj, dakle na najvećem hrvatskom otoku cijeniti više nego u Hrvatskoj. Žalosno je kada prolazite kroz slavonska sela da su ona poluprazna, netko je u raspravi prije rekao, mislim kolega iz HSS-a da se kuće već same ruše, da kupaca za njih nema, da interesa uopće nema, i tu dolazimo do onog čuvenog projekta Slavonija, kolegice i kolege čisti PR, ništa drugo, jer svatko tko se iole i ovlaš bavi Europskim fondovima zna da dok nema novog Operativnog plana Slavonija ne dobiva ništa što joj i ovako ne bi pripalo. A šta joj to pripada kroz projekt Slavonija? Ceste, društveni domovi, infrastruktura, kolegice i kolege koji na kraju neće imati tko koristiti. Dakle, potpuno promašena investicija i zbog toga mladi neće ostati u Hrvatskoj, zbog toga mladi neće ostati u Slavoniji. Kada govorimo o regionalnoj upravi, dakle, idemo, idemo se, idemo malo po segmentima govoriti o reformama. Stalno su nam puna usta reforme državne uprave, regionalne samouprave, no jedina reforma koju ja vidim, a evo svjedok sa vremena već duže vrijeme, ali pogotovo u mandatu ove zadnje Vlade, a podpredsjednik Vlade je govorio kao da je ova Vlada jedina koja je počela išta raditi, jedino što vidim u ... [[Govornik se ne razumije.]] jedinice lokalne, regionalne samouprave je širenje upravnih odjela, zapošljavanje novih ljudi, daljnje opterećenje i onako opterećenog a ponekad i beskorisnog sustava, jer Županije u ovakvom obliku jednostavno nemaju smisla. Zašto nemaju smisla? Jer su jednostavno skretničari novca, uglavnom namjenskog koje daje središnja država, i Županije u ovakvom obliku služe samo za uhljebljavanje poslušnika stranačkih. A Osječko-baranjska županija je kako su se izmjenjivali HDSSB i sad HDZ na vlast, u pravilu bi vam ih opisao kao brod u koji svatko donese jedan kamenčić ili hrpu kamenja, ili pun džep kamenja i na kraju ode, i dođe novi koji donese još toliko kamenčića, a brod mora ploviti dalje, no on tone sve više i više opterećen tim kamenčićima, tim ljudima, tom hiperprodukcijom upravnih odjela koji ne služe na kraju dana ničemu, kolegice i kolege apsolutno ničemu. I jedino povećanje zapošljavanja o kojem mogu govoriti na području Osječko-baranjske županije je upravo to, regionalna samouprava. Ja bih volio kad bi više razmišljali strateški što se naravno, što uvijek izostaje, pa i u samim preporukama Europske komisije kada se govori o fiskalnoj politici odnosno poreznoj se govori o različitosti Hrvatske, o različitim prirodnim resursima koje određeni krajevi imaju i o različitim potencijalima razvoja. Recimo, jedinice lokalne samouprave u ovom slučaju Osijek je prepoznala jedan potencijal u obliku projekta Osijek Software City, koja je jedan od rijetkih dobrih primjera sinergije jedinica lokalne samouprave i privatnog poduzetništva. Zašto ne bi od Slavonije koja ja već počela sličiti više Sahari nego nekad bogatoj Slavoniji u kojoj će valjda na poljima uskoro biti jedino migranti, a ni oni ne žele ostati u Slavoniji, zašto od nje ne bi pokušali učiniti ono što se kaže Silicijsku dolinu?, zašto ciljanim poreznim olakšicama i drugim mjerama ne bi pokušali IT industriju recimo koncentrirati u tu regiju i tako joj pomoći, zašto u neku drugu ne bi nešto drugo, i tako dalje, i tako dalje. Osim toga kako sam rekao Europska komisija sama o tome govori, dakle govori o tome da svaka regija mora imati poseban pristup i posebnu pažnju. Bojim se da i Slavonija, i ne samo Slavonija, nego i Hrvatska postaje umirovljenička zemlja, već nam je sada omjer 1 radnik na, odnosno 1,3 radnika na jednog umirovljenika. Naš mirovinski sustav neće moći dugo trpiti ovakav pritisak i čudimo se što nemamo stranih investicija, čudimo se što se ljudi teško odlučuju na poduzetništvo, ali ja vam opet govorim sigurnost poslovanja, sigurnost ulaganja, pravna sigurnost je nažalost i dalje vrlo, vrlo niska. Ne volim to isticati kao neke kolege i toliko se busati u prsa s tim, ali ja sam jedan dio svog radnog vijeka proveo u realnom sektoru, i najveći izazov uvijek vam je naplatiti se, uvijek. Država svoje uzme odmah, dakle vi po izdanom računu plaćate PDV, a hoćete li se i kako vi naplatiti to nikog nije briga. Pa onda ulazite u skupe sporove za račune od 100 kuna recimo plus PDV, dakle 123-125 kuna za koje znate da se nećete naplatiti, ali morate ući u spor, druga opcija vam je otpisati dug ali to nije, to jedino možete raditi dakle kad je tvrtka vaša, ovako se morate opravdavati nekom. Prema tome dok nema jasnih strukturnih, opsežnih i općenitih reformi, bojim se da demografija, zdravstvo i sve ove partikularne politike o kojima pričamo će i dalje nastaviti propadati.
Zahvaljujem poštovani kolega Hajduković. Imao replike. Poštovani kolega Ante Pranić. Izvolite.
Hvala uvaženi podpredsjedniče. Kolega, vi ste raspravljali, u svojoj raspravi dotakli temu javne uprave u smislu ukidanja Županija, ja apsolutno smatram da ste tu u pravu, jer kad ogolimo i dovedemo ih u jednu činjenicu s čime Županije upravljaju, sa zdravstvom, sa školstvom, sustavima navodnjavanja i otpadom. A gdje smo najgori? U otpadu, Centri za gospodarenje otpada. Što se tiče zdravstva, svi znamo u kakvom su stanju domovi zdravlja po dijelom Hrvatske, poglavito u ruralnim prostorima. Što se tiče školstva imate 245 područnih škola još na krutim gorivima, pogledajte sustav našeg školstva tko imenuje sastav školskih odbora, osnivači županije, kako ih imenuju, tko su članovi tih, pa svi bivši načelnici, gradonačelnici, gradski vijećnici onih većina koji su recimo izašli iz nekih sastava. Prema tome što čine županije? Sve ove teme koje što sam dotakao uz čast pojedinih županija u smislu navodnjavanja, al u globalu sve ove 4 najkatastrofalnije [[Upadica: Zahvaljujem.]] stanje su u Hrvatskoj upravo ono što vode županije.
Zahvaljujem kolega Pranić. Odgovor kolega Hajduković.
Pa da kolega slažem se, tim više što recimo školstvo ne nadziru cijelo, dakle veliki gradovi ili neki gradovi koji žele mogu preuzeti financiranje školstva itd., itd. Sa zbrinjavanjem otpada tu bolje ni trošiti vrijeme govoreći gdje smo, jer nismo nigdje. Županije, u svakom slučaju uloge županija treba redefinirati, jer sam rekao da u ovakvom obliku one jednostavno smisla nemaju. Baš zbog toga što ovlasti imaju premalo, a previše koštaju, dakle neki cost benefit bi bio definitivno protiv ovakvog ustroja odnosno ovakvog izgleda županije. Postojale su i prije regionalne jedinice zvale su se zajednice općina koje su imale neku svrhu, a ako je svrha županije jedino koordinirati općine i gradove kažem onda u ovakvom obliku su jednostavno preskupe.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Ante Sanader, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, pozdravljam ja ministra potpredsjednika Vlade i državne tajnike, uvaženi kolega ne bi se složio s vama na vašu izjavu da su u županijama uglavnom uhljebi, ne uglavnom nego su to sve uhljebi stranaka koji, da je to jedini smisao postojanja županija. Da to govori Bunjac, Pernar ili ovi ljudi koji nikada ne mogu postat župani onda mi je to jasna frustracija, ali vas smatram ozbiljnim političarem, a i vaša stranka mislim da je ozbiljna i imate nekoliko svojih župana, da na takav način govorite o stotinama ljudi koji vjerno rade svoj posao, mislim da je neprihvatljivo. A o tome da se da veće ovlasti županiji to je razumno i o tome se može razgovarati, al da tako klevećete sve zaposlenike i vrijedne ljude koji rade u županijama ja mislim da stvarno nema smisla.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Hajduković.
Ovo bi bila više ispravka netočnog navoda, ja sam rekao, nisam ni jedanput upotrijebio riječ uhljebi to je prva stvar. Druga stvar ja ne sumnjam da neki vjerno rade posao, ali županije nemaju ovlasti nema, jednostavno nema posla koji bi mogli raditi, nisu oni krivi za to. A kad govorimo već o stranačkim poslušnicima i slično, pa mislim da ste kolega upravo vi, kao član HDZ-a izjavili kako je HDZ depolitizirao vatrogasnu zajednicu koje ste vi predsjednik, kako je ona depolitizirana kad je istaknuti član jedne političke stranke predsjednik, jeste tako depolitizirali i državnu upravu, vjerojatno jeste.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, evo pa ja želim nešto ovaj reći o ne znam kojoj interpelaciji o radu Vlade RH kako su oni naveli radi neuspjeha Vlade RH u provođenju reformi. Evo čuli smo sada jedno mišljenje, čovjek se kandidira za župana i kaže da treba ukinut županije, ali to je SDP i jednostavno ne mogu vjerovati da na toj razini funkcionirate i pokušavate servirati neke vlastite istine. Što su naveli kao razloge zašto treba Vlada polagati račune SDP-u? U prvoj godini mandata nije provela sve reforme koje su oni očekivali, tj. nedovoljno kako su napisali, samo u prvoj godini pazite, u prvoj godini nedovoljno. Onda su uočili da se usporava gospodarski rast već u 3. mjesecu prošle godine, pa su onda rekli da treba natjerati Vladu da radi svoj posao. Sjećam se kolege Kregara koji se jako ljutio na premijera koji je u podne dolazio na svoj posao, u podne su dolazili radit ne, on je to često govorio ovdje u saboru kao član tada većine. A da bi sve to funkcioniralo što su oni nama zamjerili treba osnovat nacionalno vijeće za praćenje reformi. I tamo trebaju biti i oni i sindikati i svi neki čimbenici i onda bi reforme kao išle jer bez tog nacionalnog vijeća nema reformi. Ja sam to tako shvatio u ovoj interpelaciji na nekoliko, 3 ili 4 stranice, Vlada je odgovorila na 10 stranica vrlo argumentirano. Za to vrijeme tada mislim da je ovo već sada ostario materijal malo u pogledu svega i onoga što je Vlada napravila i onoga što su oni tada predviđali pa se nije ostvarilo. Jer da bi znali gdje smo danas smo vidjet gdje smo počeli, jer se mnogo toga želi ovoj Vladi staviti kao teret, a počeci su sasvim negdje drugdje. Pa počinjemo tamo negdje gdje je netko stao 2015. možemo i to uzeti, stala je SDP-ova vlada sa svojim uspjesima koji su na kraju 2015. u svim gospodarskim podacima, ako ćemo ih uzet, u svim analizama uvaženih ekonomista, utvrdili smo da smo u 2015. tamo gdje smo ostavljeni 2011. sa svim rezultatima, 4 godine u ništa tako se to može ocijeniti. I oni su sami to ocijenili kroz onaj famozni Plan 21 s kojim su došli na vlast 2011., obećali puno toga i u 2015. godini premijer tadašnji utvrđuje, mi nismo imali nikakav Plan 21 to je bilo nešto onako figurativno i nikome nismo ništa obećali. To sam već danas rekao, a kad ništa ne obećaš onda nisi dužan ništa ni napraviti. I tako su se ponašali. I rezultat takvog rada je sve ono što smo prolazili 4 godine, što je bilo najtužnije na kraju tih 2015. godine, podijeljen narod, ona čuvena rečenica: Mi ili oni. To je bila rečenica koja je trebala dijeliti ljude i koja bila reforma svih reformi njihove vlade. To su radili pune 4 godine. Nije ih bilo briga za pad BDP-a, za javni drug koji je rastao pune 4 godine za 80 milijardi, došao na 90% ukupnog BDP-a, nije ih puno bilo briga kad smo ušli u proceduru prekomjernih neravnoteža, odmah već na drugom proračunu, još ga nismo ni donijeli već smo ušli u proceduru. A kažu oni: „Pa dobro, morali smo nekakav proračun napraviti.“ Imali smo godišnje po tri rebalansa da bi uopće funkcionirali. To su bile reforme. Porezne zakone mijenjali 50 puta u 4 godine, 50 puta. To su znalci. Što su nam još ostavili? Kreditni rejting. Kažu: „Nije važno.“ Čuo sam danas Peđu Grbina da to ništa nije važno, da to ljudi uopće ne osjete. Eto, tako su se i ponašali na najnižu razinu u dvije godine, u dvije godine samo. Što da vam još kažemo? Restrukturirali brodogradnju. Kažu 2012.: „Evo konačno jedna Vlada riješila kompletno pitanje hrvatske brodogradnje.“ 12 milijardi izvlastili ih za vrijednost pomorskog dobra. Kažu: „Radi metodologije upisujemo to Vladi iz 2011.“, jer nas to ne interesira da taj dug javni ne bi bio puno viši, nego što je narastao i onda kažu: „Više Hrvatska problema sa brodogradnjom neće imati. 5 godina subvencija i mi smo sve riješili.“ Sve privatizirano. I na kraju slušamo, kaže, plan konvergencije koji oni spominju u Interpelaciji. Znate li koliko su dobili ocjenu Europske komisije u 2015. godini za ono što su oni radili i obećali Europskoj komisiji da će raditi? U jednom od 5 poglavlja ocijenjeni minimalno pozitivnim, minimalno pozitivnim i 4 negativne ocjene u svim ostalim područjima. To je o čemu bi trebala stremiti i ova Vlada i oni to uvjeravaju ljude, uvjeravaju cijeli dan da je to to što trebamo postići. Imamo i druge koji ih podržavaju. Most. Dva puta smo im dali priliku kao HDZ-e da grade ili da rade za ovu državu sa znanjem, ljudima, da donose, doprinose, da reformiraju. Prvi put ruše Vladu nakon 6 mjeseci, drugi put nakon 6 mjeseci. Zaključili su da je lakše biti u oporbi. Hlad oporbe, nije te briga za ništa, a možeš o svemu govoriti što god te volja i sve znaš i bolje nego drugi i to gledamo. Nisu htjeli odgovornost za i jednu reformu o kojoj Vlada ovdje piše na 10 stranica. I nije Vlada odgovorila kako bi možda i trebalo da se želi baviti politikom, nego vrlo argumentirano da svakim podatkom koji je provjerljiv. I čak danas kažemo malo i zastario u odnosu na ono što se ostvarilo do današnjeg dana, znači još godinu dana kasnije. Fiskalna kretanja, prvi potez, prva reforma do prvog proračuna prva porezna reforma, sjećamo se. Pa u drugoj godini i drugi dio te porezne reforme, pa i treći dio. Odnos prema lokalnoj samoupravi, decentralizacija. Pa mi smo nekada bili sretni da su nam obećavali nekakav fond poravnanja koji se nikada nije desio kada su nam ukinuli sjećate se Zakona i poreza na dohodak kada su ga mijenjali i uzeli lokalnoj samoupravi 2 milijarde kuna. Ne dali kao ova Vlada, nego uzeli 2 i rekli: „Vratit ćemo vam 500.“ I nikada vratili 500 i mi to moramo uvažavati jer su oni sami sebe ocijenili vrlo uspješnima. Kada ih gledamo u odnosu prema radnicima, način na koji su rješavali pitanje radnika, pa to su štrajkovi bili svaki dan tu na Markovom trgu. Kako su rješavali mirovinsku reformu? Dođe gospodin Mirando Mrsić kao ministar i kaže 2014. godine: „Svi Hrvati radit će do 67. godine.“ Sjećam se, ovdje raspravljali smo o tome. Ali nije imao s druge strane HDZ-e koji je to napadao na način kako oni to rade. Bilo je rasprave. Je li to … [[ne razumije se]] ali da vi donesete zakon u kojemu tvrdite da je granica za ulazak u mirovinu 67 godina, da nakon nekoliko godina kažete: „Ne. Pa mi to nismo ništa napravili. To je neki novi zakon. Nismo mi 67 godina. I sada ćemo vam organizirati i referendum i mi ćemo predvoditi da se potpišemo protiv toga što smo donijeli 2014. godine.“ Pa kakva je to politika? Kakvi su to odnosi i kako to ljudi doživljavaju vidjeli smo na izborima u Lici. 3% ljudi koji još razumiju SDP-e u ovom stanju. Jednostavno da se čovjek, neću govoriti ne znam o minimalnoj plaći ili samo o mirovinskoj reformi, o stanju javnih financija da isplatimo 3 milijarde i pol kuna nekih jamstava kako oni rekoše za riješenu i restrukturiranu brodogradnju. Ne samo oni, nego i IDS i on ih je u tome podržavao. I danas bježe od sebe i vlastite odgovornosti. S takvima nije lako razgovarati. Ne priznaju nikoga i mislim da su čak malo i ljubomorni na ovu Vladu. Nemaju što reći. Slušao sam Peđu Grbina ovdje o njegovoj viziji tj. o onome što ova Vlada radi. On je sve pohvalio koliko sam razumio. Nemaju protuargumenata i to ih je dovelo u ovo stanje. Nemaju odgovor na ovu politiku. I svi ovi pokušaji da u prostoru ostavljaju dojam da se o nečem brinu je čisto još jedanput zbrajanje poraza nakon nekakvih glasovanja ja ne znam koje već po redu i nešto što SDP-u sigurno ne treba u ovakvom stanju, jer nisam razumio ništa od ovoga što su htjeli osim da si stvore prostor da mogu još jedanput jedno popodne govoriti o tome kako ova Vlada ništa ne zna. Vidjeli smo koliko znaju i znamo što su nam ostavili.
Zahvaljujem. Imamo replike. Poštovani kolega Domagoj Hajduković. Izvolite.
Kolega Borić vama čovjek stvarno mora odati priznanje koliko ste vi vješti u izvrtanju teza. Dakle, govorite o tome tko kako vodi državu i tko je odgovoran itd. Evo, ako ćemo uzeti 90-tu godinu kao začetak odnosno nastanak moderne Hrvatske države, vi je vodite 21 godinu, a mi 8. I tko je onda odgovorniji za stanje u državi? Oni koji su ju vodili 21 godinu ili oni 8? Kada govorite o konstruktivnosti kolega, pa vaša je stranka glasala dok ste bili u oporbi protiv svega što je bilo na dnevnom redu Saboru, apsolutno svega. Od Izvješća o stanje u prostoru koje je čisto izvješće do zakonskih prijedloga. Zašto? Zato što ste kivni što niste na vlasti. Ja razumijem da je to jedini način na koji vi znate funkcionirati, to je biti na vlasti, to su crne torbe, ali konstruktivni niste spremni biti. Mi se ne bojimo podržati nešto kada mislimo da je korak naprijed. S vaše strane to nikad nisam vidio. Osim toga vi nekom docirate, a svi znamo čije je Sanader bio na čelu stranke i da je vaša stranka još uvijek na sudu zbog nekih stvari [[Upadica: Zahvaljujem.]] kao i gospodin Sanader uostalom.
Zahvaljujem kolega Hajduković. Odgovor kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo kolega Hajduković rekli ste da smo mi bili protiv svega, pa ja se sjećam prvih dolazaka ovdje, prvog ministra financija Linića koji je došao sa recimo Zakonom o predstečajnim nagodbama, među nama se vodila i te kakva rasprava, hoćemo li to podržati, sjeća se evo kolega Šuker. Podržali smo, pa kad smo vidjeli što ste i napravili nakon svega toga i mijenjali taj zakon ne znam koliko puta da dođe u neko stanje da to ima nekakvu institucionalnu ovaj formu i tamo institucije donose, a ne da se događaju predstečajne nagodbe ne znam gdje u kakvim prostorima itd., podržavali smo mi i te kako. Pogledajte vi dnevne redove sve ovdje piše, ono što smo smatrali da je dobro, ali toga nije bilo puno, gotovo ništa. Šta ćeš podržat kad ništa, na kraju rezultat ništa, niste ništa obećali, niste ništa napravili i svi su vam krivi. Pa ne mjeri se odgovornost za državu godinama vlade. Po čemu, pa više ste nas zadužili u te dvije vaša mandata nego u svim ostali u …/nerazumljivo/… o čemu vi pričate, samo u jednom mandatu 80 milijardi [[Upadica: Zahvaljujem kolega Borić.]] i ni jedan problem niste riješili.
Slijedeća replika poštovani kolega Tomislav Panenić.
Hvala lijepo, poštovani kolega Borić prvo bi dao jedan ispravak, ne možete govoriti mi smo vama nešto, zato što je od ovih ovdje prisutnih ljudi jedino naš potpredsjednik gospodin Brkić on je bio taj koji je s nama razgovarao. Vas nisam nigdje vidio ono ni u jednim tim razgovorima ono, tak da evo to je, naš potpredsjednik on može reći kako se vodili razgovori u kom smjeru bilo, ne možete preuzeti zasluge za nekoga ko, gdje niste sudjelovali, znači jednostavno niste sudjelovali, niste vi nama dali priliku. I ako gledam način kao se obraćate, upravo ste vi možda tu priliku i napravili da se raspadnu te vlade, da je ostalo do onih ljudi koji su razgovarali za tim stolom, koji su dali neku riječ ono, onda bi vjerojatno to opstalo. Međutim, dovoljno ima kod vas upravo takvih pojedinaca kao što ste vi koji će sve napraviti da svoje nezadovoljstvo prenesu upravo u takve da kažemo moguće dogovore, ali uzmite si to u obzir …/nerazumljivo/…
Zahvaljujem. Odgovor kolega Borić. Možete molim vas ugasit mikrofon? Hvala.
Hvala kolega Panenić kao da ste govorili o MOSTU, sve što ste meni rekli, pa to na vas se odnosi. Nisam ja spomenuo na nikoji loši način ono što smo mi rekli da smo pokušali 2 puta s MOST-om nešto napravit, ali da ste vi odlučili nakon 6 mjeseci da je najbolje razići se jer da to jedino doprinosi ovoj državi. Ima nekih koji su razmišljali drugačije i ako vi mislite da je destrukcija primarni moment u politici kada treba samo govoriti ružno, kritički ili bilo o čemu kao što vi govorite po cijele dane, po cijele dane, vama ništa u ovoj državi nije dobro, a to je refleks jedne uvrijeđene stranke koja je jednostavno odlučila da treba napraviti potez nakon kojih ih je premijer rekao tajnice donesi tamo ili napravi ove odluke i smjeni ove ministre. To vas je toliko pogodilo da se ne možete oporaviti do današnjeg dana i to je vaš odnos prema politici, a sve ostalo što ste vi nekome dali ili ne dali, to je druga priča.
Zahvaljujem kolega Borić. Slijedeća replika poštovani kolega Damir Mateljan, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolega Borić vaša je rasprava u potpunosti arhaična, anakrona, a time i potpuno besmislena. Vas su bila puna usta SDP-ove rasprave pa kad me već vučete za jezik reći ću vam slijedeće. Ovu stranku su vodili ljudi različitih kapaciteta možemo za njih reći da su bili ovakvi ili da su onakvi, ali ovu stranku nikada nije niti će voditi netko tko je osuđeni kriminalac. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Borić.
Mislim da na ovo zadnje možda i ne treba previše odgovarati s obzirom da neke vaše procese i vaših bivših članova i županica i ostalih ne treba spominjati jer je to što se nekome stavlja na teret njegovo osobno i ne vjerujem da biste se i vi složili da je djelo neke županice i vaše djelo zato što ste u SDP-u. Ne biste se s time složili, a politički možemo o tome kome više paše nešto izgovoriti, pa bi bio onako interesantan ili bi uhvatio pokoji politički poen. Što se tiče toga da smo mi spominjali SDP, pa reko sam da kad govorim o interpelaciji moramo znati gdje smo počeli kao Vlada bi se znali ocijeniti na kraju 3 godine sada već po malo ovog mandata, moramo znati. I ako vama to ne smeta onda se nemojte upuštati ili vam smeta onda se nemojte upuštati u ovakve uratke za koje smo vam rekli da smo zahvalni, da vam možemo reći sve što smo napravili od reformi u ovih 3 godine i usporediti se sa vama. Vi niste imali ni jednu.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovana kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Borić spomenuli ste brodogradnju i 3,1 milijardu kuna koliko je moralo se sada platiti zbog garancija, u odnosu na to kako neki kolege makroekonomisti govore da biste sad vrijeme da se nešto uštedi i tako treba kad se ima višak u proračunu, međutim kako štedjeti na takav način kada se mora sanirati nešto iz prošlog vremena, a znamo kojega i ne može se sačuvati za neka bolja vremena.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Borić.
Hvala lijepa kolegice Perić, mi smo o brodogradnji najviše saznali u zadnjih nekoliko mjeseci i postala je top tema u RH, a rezultate reformi ovih koji nas prozivaju da nismo napravili nikakve reforme. Oni su 2012. ovdje slavodobitno došli i rekli konačno smo riješili hrvatsku brodogradnju i Brodosplit i Brodotrogir i 3. maj i Uljanik, konačno i za to smo platili toliko, izvlastili pomorsko dobro, upisali vladi iz 2011., odredili 5 godina subvencija, kad to prođe privatizacija je završena i plan restrukturiranja se ima provesti u 5 godina. Danas, kad isplatimo 3 milijarde da nitko ne trepne u Republici Hrvatskoj da možemo toliko da se ne uvode ne znam kakvi porezi ili dodatni prihodi proračuna da bi to mogli ili da se oduzima nekima kojima bi to možda značilo nešto. Oni kažu: „Još 10.“ itd., itd.
Zahvaljujem [[Upadica Borić: To je taj odnos prema javnom novcu.]] Sljedeća rasprava poštovana kolegica Sunčana Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa ako je kolega Borić elaborirao usporedbu podataka od prije nekoliko godina, ja ću govoriti o recentnim podacima i koji se odnose na rad ove Vlade u nešto više od 2 godine. Ono što je činjenica nakon 6 i pol godina zahvaljujući naporima i rezultatima Vlade Republike Hrvatske još jednom ću reći Hrvatska je u investicijskom kreditnom rejtingu. Što znači da se otvara prostor za rast plaća i za daljnji gospodarski rast, što znači da se otvara i prostor za otvaranje novih radnih mjesta. Za razliku od prije nekoliko godina, mala digresija, kada je rast prosječno bio 4 do 5% tada smo se zaduživali po stopi od 10%, danas rastemo 3%, ali i smanjujemo dug za jednako toliko. Taj rast se dogodio na zdravim osnovama bez novih zaduženja, naravno i posljednja recentna potvrda svega toga jest rejting Agencija SMP-i posebno je pohvalila poreznu reformu, ali i mirovinsku reformu. I naravno ono što je bilo prije kao faktor nestabilnosti svaki puta apostrofirano, sada je apostrofirano kao rješavanje pitanja važnog za gospodarsku sigurnost, a to je rješavanje Agrokora. Sve su to bili i ključni indikatori da poduzimamo dalje strukturne reforme, vraćanje investicijskog rejtinga dakle, jedna je bila od ključnih ambicija koje su navedene i u programu Vlade kada je preuzela odgovornost za vođenje Hrvatske. Spominjalo se ovdje pitanje plaća, rasta plaća. Ja mislim da se ovime otvara prostor za njihovo daljnje, daljnji rast, a jednako tako mora se nekoliko komponenti zajedno s time poklopiti. Dakle, rast BDP-a, smanjenje duga, imali smo suficit, gospodarski rast, povećana prosječna i minimalna plaća, povećana zaposlenost i smanjena nezaposlenost. U nepune 2 godine mandata Vlade prosječna plaća rasla je otprilike 710 kuna na više od 6 tisuće 350 kuna. Naravno da to nije puno, nije dovoljno i nije jednako u svim krajevima Hrvatske. To posebno znamo mi sa sjevera gdje su u prosjeku najniže plaće u Republici Hrvatskoj i voljeli bi da u tim industrijama, i da u mom Međimurju, i Varaždinu i Zagorju ljudi imaju veće prosječne plaće. Ali s time se Vlada mora suočiti i suočava se i na tome će se i dalje raditi. Najveće jednokratno povećanje minimalne plaće dogodilo se od 2008. godine. Dakle, podsjetit ću. Na kraju 2018. godine minimalna plaća neto 3 tisuće kuna i to nije mnogo i teško je s time živjeti, svjesni smo toga. Znamo da su i mirovine nedovoljno velike i svi bismo voljeli da se ne suočavao sa takvim brojkama. Ono što smo napravili ili što je napravljeno zapravo u financijama bilo je istaknuti i u svim istraživanjima, pa ako hoćete i osvrt Europske komisije da je porezna reforma bila jedna velika, istinska prava reforma. Podsjetit ću samo sve nas koji dolazimo s lokalnih razina da je primjerice za jedinice lokalne i područne samouprave Zakon o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave dodatno ojačali su proračunski prihodi i to dodatnih 2 milijarde i 100 milijuna kuna. Na općine se odnosilo 550 milijuna kuna. Dakle, to je u prosjeku 35% više prihoda, nego su one imale prije stupanja tog zakona na snagu. To su vrlo konkretni i vrlo mjerljivi podaci i pomaci koje je Vlada uložila kako bi se i ona nejednakost o kojoj govorimo i kojoj težimo da se ta izravnanja nekako učine svima dostupnima i da Hrvatska bude doista jednako razvijena ili u svakom kraju Hrvatske da ljudi imaju jednake šanse. Na tom tragu nastavit će se i kontinuirano rastereć4enje naših građana, ali i gospodarstva. 6 i pol milijardi kuna poreznog rasterećenja bilo je samo u tri vala porezne reforme te 2,3 milijarde kuna administrativnog rasterećenja. To je bila velika reforma. Često se vraćamo u prošlost. Međutim, moramo znati da voditi državu znači rješavati bitne gospodarske i socijalne probleme. Nije uvijek lako i ne mislimo svi uvijek isto. Zato smatram da bi Hrvatski sabor trebao biti mjesto konstruktivnih rasprava, ali da svi imamo zajednički cilj. U svakom segmentu Vlada se suočava sa problemima koji su uočeni i ne prepušta ih zaboravu. Popularno „ne pomete ih pod tepih“, već ne da nekome drugome da ih rješava, već ih rješava sama u kontinuitetu naravno onako kako se može, a kažem nešto više od 2 godine mandata ove Vlade. Možemo biti ponosni na ono što je napravljeno. Teško mi je slušati od nekih kolega kako vide Hrvatsku u crnom, kako ne vidi ni jedan pozitivan pomak i kako ne šalju baš ni jednu jedinu riječ optimizma našim građanima ili mladim ljudima. Nitko ne živi od nas nadam se u paralelnom svemiru. Svi imamo svoje roditelje. Hvala Bogu svi imamo bake i djedove i vidimo kako ljudi žive, kakve su mirovine i mislim da smo svi toga svjesni da ne živimo negdje drugdje, nego živimo u našoj zemlji. I svi mi koji smo ovdje sigurno možemo naći i neku pozitivnu perspektivu i poruku koju bismo mogli poslati našim sugrađanima. Što se tiče obitelji, bilo je riječi ovdje da nije ništa baš puno napravljeno ni u onom demografskom smislu ili nije pomoglo se mladim obiteljima, pa ću samo podsjetiti da je za 3 puta povećan neoporezivi dio naknade za novorođenče i to sa 3 tisuće 360 kuna na 10 tisuća kuna. Možda smo to zaboravili? Možda se to dogodilo nekako čini vam se samo po sebi i možda je tu puno brojeva? Nitko više to ne pamti, stoga smatram da je potrebno to ponoviti, a to se zapravo odnosilo na 92 tisuće roditelja korisnika dječjeg doplatka i na 150 tisuća djece u Republici Hrvatskoj. Mirovinska reforma, o tome je isto bilo riječi ili kritika bolje rečeno, uspostavljen je uravnotežen sustav, mirovine su povećane za 6,3%, a od 01. srpnja bit će povećane još za 3,13%, ovdje je državna tajnica, mislim da se i ovi brojevi o kojima govorimo zapravo jesu točni, ali naravno radit će se i dalje na tome da one budu, da budu veće. Što se tiče politike zapošljavanja, Vlada je uložila 4,5 milijarde kuna u protekle dvije godine, i povećan je broj zaposlenih na milijuna šesto pedeset tisuća. U zadnjih nekoliko godina smanjena je i stopa nezaposlenosti mladih, mislim da je i to bitno spomenuti, a Vlada radi i na olakšicama što se tiče poslodavaca da bi upravo naši mladi ljudi dobili priliku na tržištu rada, jednako tako da gospodarstvenici budu stimulirani da upravo te mlade ljude i zaposle. Nekoliko riječi o pravosuđu, svjesni smo pravosudnog sustava koji je važan za nekakvu pravnu sigurnost, bilo investicijsku, bilo onu građansku, o kojoj ljudi puno govore, šest Zakona je u prošloj godini izmijenjeno koji imaju za cilj povećati učinkovitosti i funkcionalnost hrvatskog pravosuđa, i već je bilo rečeno, čini mi se da je kolega Sokol u jednoj od replika to rekao, da je zapravo broj neriješenih predmeta smanjuje se za otprilike 40 tisuća godišnje. Velika reforma radi se i u sustavu državne uprave, to je ono što znamo propitkivati, uvijek kažemo da li državni službenici, namještenici nešto rade, ne rade, da li su to uhljebi, pogrdnim nazivima ih nazivamo, dakle mislim da će i ova reforma doprinijeti tome da ljudi zapravo razumiju koliko je važan sustav državne uprave i koliko će ova reforma doprinijeti onome da ljudi koji rade u sustavu budu dodana vrijednost tom sustavu, a ne da ih sa promjenom politike bilo koje, jednostavno mijenjamo i da opet svatko kreće, kreće ispočetka. S obzirom da mi je preostalo malo vremena, reći ću samo da je velika reformska mjera i Državni inspektorat koji je objedinio poslove iz nadležnosti 17 inspekcija, počeo je s radom 01. travnja, i ono što su rekli i poslodavci, i što je rekla Hrvatska udruga poslodavaca, da je važno da imaju takvog jednog partnera i da će biti bolja koordinacija i ujednačenost postupanja što doznajemo iz Državnog inspektorata. Zaključit ću, racionalno i uključivo promišljanje politika, a ne apriori kritika i apatija rasprava o argumentima, mislim da nam je svima u zajedničkom cilju bez obzira na kojoj se strani političkog spektra nalazili, ako je nešto dobro, pa barem onako prešutno klimnite i kažite dobro, ali svi zajedno trebamo raditi na tome da sve ovo što još nije do kraja napravljeno u reformskom smislu zapravo zaživi kako treba. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Glavak. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Tomislav Sokol. Izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Evo drago mi je da sam došao na red nakon ovog dugog dana, pa evo danas smo čuli puno toga u ovoj Interpelaciji, međutim ništa od toga nema veze sa onim što u njoj piše. Meni je nevjerojatno da na ovako ozbiljnu temu o kojoj kolege iz SDP-a govore kako je ključna za budućnost Hrvatske, napišu doslovno jednu stranicu nekakvog obrazloženja. Znači cijela Interpelacija ima četiri stranice, jedna stranica je obrazloženje, a u tom obrazloženju nema doslovno ništa, ništa, apsolutno ništa, osim pozivanja na neke prijašnje ocjene od prijašnjih godina Europske komisije. No ono što je interesantno, Europska komisija je suprotno onome što su kolege ovdje govorile odnosno implicirale, Europska komisija je praktički u svim područjima pronašla određeni ili ograničeni napredak, a u dva područja značajan napredak. A koja su to dva područja? To su mirovinska reforma i porezna reforma odnosno fiskalna politika, što je interesantno budući da SDP-ovci koji se pozivaju na Europsku komisiju najviše napadaju upravo one reforme koje ta Europska komisija hvali, i sad je doista ne znam tko je ovdje lud. Evo konkretno za mirovinsku reformu kaže Komisija u Izvješću koje je objavljeno 27.02. ove godine, pravi izazov osigurati adekvatan mirovinski sustav, djelomično i zbog činjenice da je radni vijek među najkraćima u Europskoj uniji, što je djelomice odnosno u nekoj mjeri riješeno ovom mirovinskom reformom, i onda imamo tu ocjenu s kojom se valjda SDP-ovci slažu budući da se pozivaju na Europsku komisiju, a paralelno nam zamjeraju odnosno zamjeraju Vladi na produljenju da 67 godina koji su opet prvi uveli oni. Dakle, meni doista nije jasno tko se u tom SDP-u pogubio i tko se za što zalaže, jer očito niti sami nisu sigurni i samima nije jasno koji je njihov stav o tim pitanjima, znači jesu li za mirovinsku reformu, nisu, jesu li, je li problem prekratkog staža taj koji postoji, treba li ga reformirati ili ne treba, nego govore otprilike kako misle da će se nekome svidjeti kad dođu pred kamere. Dalje kolega Grbin je rekao jednu interesantnu tezu, a to je da dizanje rejtinga nema veze sa svakodnevnim životom, mislim to pokazuje jedno potpuno nepoznavanje kako sustav funkcionira, znači o kreditnom rejtingu direktno ovise kamatne stope, pa valjda svi to znamo, i upravo, upravo ovo podizanje kreditnog rejtinga će dovesti do smanjenja kamatnih stopa i odnosno prijašnja podizanja kreditnih rejtinga u mandatu ove Vlade su dovele do toga da su kamatne stope praktički prepolovljene. Znači da ... [[Govornik se ne razumije.]] kamatne stope na stambene kredite bile 6-7-8%, sada su negdje oko 3%, pa mislim da to vrlo konkretno utječe na svakodnevni život građana, i doista ne znam kako neki kolege iz SDP-a mogu reći, mogu reći da ne utječe. Dalje, danas plaćamo zahvaljujući pametnom refinanciranju kredita po nižim kamatnim stopama, za kamate 9 milijardi kuna godišnje, u vrijeme SDP-ove Vlade smo plaćali 12 milijardi kuna godišnje, znači 3 milijarde kuna godišnje imamo više za investicije u infrastrukturu, u obrazovanje, u demografiju, u mlade i tako dalje, i kako netko može reći da to ne utječe na svakodnevni život građana, meni je to jednostavno nepojmljivo. Što se tiče fiskalne politike, rezultati suficit od 2017. godine 3,2 milijarde kuna, da pojednostavnimo to je znači 3,2 milijarde kuna država više zaradila nego što je potrošila i to u situaciji gdje smo smanjili poreze i gdje je porezno rasterećenje građana ukupno 6,5 milijardi kuna. Znači, manji su porezi, građani i firme su rasterećene, a opet više, puno više zarađujemo i puno više i suficit je odnosno puno više zarađujemo, nego što je država potrošila. Ja mislim da se to zove mudra fiskalna politika i to je nešto što je definitivno pozitivna reforma, mislim da to čak ni SDP ne može negirati. Kakvo je bilo u vrijeme SDP-a pak? Znači, u vrijeme SDP-a javni dug se povećao za 74 milijarde kuna. Znači, između početka i kraja njihovog mandata razlika u javnom dugu bila je 74 milijarde kuna. Znači, 74 milijarde kuna su povećali javni dug. U 2014.g. kad je kriza u cijeloj Europi praktički prošla, oni su bili u deficitu, znači, više potrošili nego što su zaradili, 18,8 milijardi kuna, što bi bilo u redu da su ti novci nekamo otišli. U onom prijašnjem mandatu, prije mandata za prve Vlade imali smo nekakav rast koji se jest temeljio na zaduživanju za razliku od sad. Ali SDP se zaduživao, a rezultat je bila recesija, skoro cijeli njihov mandat je bila recesija, bez obzira što više recesija nije bila nigdje u Europi i što su nas uspjeli zadužiti za 74 milijarde kuna. Kamo su ti novci otišli, meni je doista fascinantno, vjerojatno u kojekakve njihove propale projekte, ali to je ono što treba naglasiti. Znači, ovdje imamo niže poreze, suficit proračuna, gospodarski rast, a tamo imamo zaduživanje, deficit, recesiju, gospodarski pad i to sve sa još i povećanjem poreza jel znamo da je SDP isto tako povećavao poreze u svom mandatu. Dalje, govorilo se o radnicima i zapošljavanju. Već je nekoliko puta rečeno da je u mandatu ove Vlade broj zaposlenih povećan za 100 000, to je vrlo, vrlo, vrlo konkretan rezultat. Minimalna plaća je preko 500,00 kn veća, što pokazuje da doista ova Vlada ako o nekome brine, brine o onima najpotrebitijima i za njih najviše skrbi, isto tako im omogućava i pokušava omogućiti dostojan život koliko god je to jednostavno ekonomski moguće. Kolege iz MOST-a ako bih smio dovršiti govor, molio bih vas, hvala lijepo, hvala lijepo. Dalje, što se tiče demografske politike, kolegica Glavak je spomenula neke rezultate i neke mjere, ali rezultati tih mjera se već vide. Znači, mi imamo više živorođenih u 2018., nego u 2017., to je vrlo konkretan, opipljiv rezultat demografske politike ove Vlade. A s druge strane znamo da se u mandatu SDP-ove Vlade taj broj živorođenih cijelo vrijeme i bez prestanka praktički smanjivao. Što se tiče odlaska mladih i odlaska stanovništva… [[Govornik se ne razumije]] sam zapisao neke znanstvene radove o tome, pa mogu reći da je u svim državama članicama EU najveći egzodus se dogodio neposredno nakon ulaska, jednostavno zbog slobode kretanja radnika odnosno zbog slobode kretanja ljudi. Slično se dogodilo i u RH, jednostavno zbog čega? Ne zbog situacije kakva je sada, nego zbog situacije koja je naslijeđena iz prijašnjih godina jer znamo da je rezultat SDP-ovog zaduživanja, povećanja poreza itd., bila recesija, ljudi nisu imali posla i naravno da su čim im se pružila prilika, da su otišli. Ali, govoriti o tome da je ova Vlada kriva za to, to definitivno nema nikakve veze s vezom, ni sa zdravim razumom, a na kraju krajeva i porast broja živorođenih pokazuje da je očito i taj odlazak se smanjio da se dio ljudi i vraća i vjerujem da će se isto tako ti trendovi s vremenom preokrenut kao što se dogodilo drugim novim državama članicama EU. Dalje, čuli smo puno patetike sa strane SDP-a o mladima, opet o odlasku, egzodusu itd. Naime, što su oni učinili za one najobrazovanije mlade u RH? Učinili su to da praktički da su za vrijeme svog mandata potpuno zatvorili ulazak u sustav znanosti i visokog obrazovanja mladim znanstvenicima, mladim znanstvenim novacima. Znači, cijela, sva ona politika zapošljavanja, pomlađivanja sustava itd. je za vrijeme SDP-a stala. Oni su procijenili da im to nije prioritet, prioriteti su im bili neki drugi. Ova Vlada je napravila upravo suprotno i u odnosu na 2015., mislim da je to jako bitna brojka. Povećan je i proračun za doktorande i postdoktorande za 3 puta, znači, trostruko je povećan proračun države, znači, onaj dio koji država izdvaja, znači, ne iz europskih sredstava, nego baš iz domaćih sredstava da bi najbolji, najkvalitetniji mladi znanstvenici mogli ostati u RH. To je vrlo konkretna mjera. Proračun nije rastao 3 puta, pa da se kaže da je to eto posljedica gospodarskog rasta, više novaca u proračunu itd. Znači, ovdje govorimo o rastu koji je nekoliko puta veći za mlade doktorande, mlade znanstvenike, nego što je bilo u vrijeme SDP-a. Što se tiče znanosti i obrazovanja, tu je dosta toga rečeno, ja bi svakako naveo da smo pokrenuli najveći investicijski ciklus u zadnjih nekoliko desetljeća, tu je nekoliko velikih projekata poput Ruđer Boškovića, to je milijardu kuna za znanstvenu infrastrukturu, to je također 373 milijuna kuna za znanstvene centre izvrsnosti koji su se za vrijeme SDP-a razvlačili i problemi financiranja nisu bili riješeni, te probleme je riješila ova Vlada i omogućila da 100 mladih znanstvenika ostane radeći za znanstvene centre izvrsnosti, za naše institute i sveučilišta u RH, vrlo konkretni rezultati. Što se pravosuđa tiče, to smo već rekli, znači, broj neriješenih predmeta je za 100 000 čak, preko 100 000 manji nego prije, donesen niz reformskih zakona, u pripremi je novi Ovršni zakon koji će biti u ovom HS sigurno prije ljetne stanke, zapravo ja vjerujem vrlo brzo kojim se smanjuju troškovi ovrhe, onemogućavaju se ovrhe za predmete male vrijednosti na nekretninama itd., što opet pokazuje brigu upravo za one najpotrebitije u hrvatskom društvu. Konkluzija, SDP, puno priče, puno medijske pažnje, ništa konkretno, ali drago mi je da su nam pružili priliku da sve ove brojke iznesemo i da ponovimo i da hrvatska javnost vidi tko radi, a tko prodaje demagogiju. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Sokolu. Imamo replike, poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Sokol, baš ste zanimljivo završili, tko radi, a tko prodaje demagogiju. Kažete u našem obrazloženju ove interpelacije pozivamo se na izvješće Europske komisije. Pa naravno, Europska komisija prati primjenu odnosno napredak u provedbi strukturnih reformi, ne onih koje nam ih je ona pisala, nego koje je ova Vlada napisala i poslala Europskoj komisiji i ona nam kaže da u tome nismo uspješni, isto tako nam i indeks percepcije korupcije u Hrvatskoj da smo pali za 3 boda u odnosu na 2015. godinu, isto tako nam i neke međunarodne institucije kažu da smo u slobodi medija u odnosu na 2016. odnosno 2013. godinu pali za 10 mjesta i normalno da vas pitamo za zdravlje. A vi dovodite u pitanje objektivne pokazatelje koje prate neke međunarodne institucije i tražite da vjerujemo vama. To vam je isto kao kad muž ili žena uhvate partnera nespretnog odnosno u prevari pa kažu [[Upadica: Zahvaljujem.]] draga, dragi vjeruješ…
Hvala kolegice Glasovac. Odgovor kolega Sokol.
Kolegice, hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice Glasovac niste baš pratili, jer da ste pratili čuli biste nije nama problem izvješće Europske komisije ono je problem vama. Vi kritizirate one stvari koje Europska komisija naziva značajnim napretkom, kao što je mirovinska reforma, vi to pljujete cijelo vrijeme, već mjesecima, radite referendumsku priču oko toga. Dakle, očito vi imate, zato sam i rekao, vi ne znate na što se zapravo pozivate, a ta priča da komisija tvrdi da smo mi neuspješni, vi ste nas uveli u proceduru pretjeranog deficita iz koje smo mi izašli i također smo nedavno izašli iz procedure makroekonomskih pretjeranih makroekonomskih neravnoteža, što znači, a to je upravo priznanje rezultata ove Vlade, to. Znači to je vrlo konkretno, znači komisija je priznala da više nismo u situaciji pretjeranih neravnoteža zato smo izašli. Znači komisija je ta koja je dehonorirala nas, a u vaše vrijeme smo i ušli u sve te procedure zbog kojih smo bili pod posebnom prismotrom cijelo ovo vrijeme. Dakle opet, uputite se malo u materiju. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovana kolegice Ines Strenja, izvolite.
Zahvaljujem, ja bih se prvo nadovezala na ovo u vezi demografije, 431 dijete više rođeno je taman onoliko koliko je posljedica nogometne euforije otprilike tad su se ta djeca rodila nakon tog šta je bilo tako jako i veselo tih dana, ali samo da vam kažem politika Sanaderove vlade je u 6 godina iselila manje građana nego Plenkovićeva u jednoj godini. Zanima me nešto sasvim drugo, što vi kao pravnik s doktoratom znanosti kažete na ponovljeni gaf skandalozan ministra Kujundžića gdje on ponovno pokušava utjecati na sudbenu vlast, a znate što znači trodioba vlasti. I sad ga, prvo mu Bošnjaković izmakao i rekao da neće on ni odgovorit na taj njihov zahtjev što je on pokušao utjecati na to što su počeli ovaj završavati procesi gdje liječnici tuže za prekovremene sate i sad ponovo imamo tu aferu gdje je on direktno pisao sudu u Bjelovaru, da mu Đuro Sessa ponovo objašnjava [[Upadica: Zahvaljujem.]] da je to utjecaj na sudbenu vlast. Što vi kao jedan pravnik kažete na takvo ponašanje ministra?
Kolegice Strenja zahvaljujem. Odgovor kolega Sokol.
Hvala lijepa, evo kolegice Strenja drago mi je da osim što ste i liječnik da očito i sociolog jer ste jako dobro detektirali koji je razlog povećanja broja rođenih, ne znam hoće li neko znanstveno istraživanje pokazat da je to bilo zbog toga, ali mislim da se doista ne možemo ovdje razbacivati takvim nekakvim pričama i nagađanjima. Dakle, ono što je činjenica je da Hrvatska napreduje, što se tiče egzodusa koliko ljudi je otišlo to, tu još jasni i egzaktni podaci ne postoje. To ćemo vidjeti kad će biti popis stanovništva, kad će se svodit crta za ovih 10 godina. Činjenica je kao što sam rekao da je u većini država najveći egzodus bio odmah kad su ušle, u Hrvatskoj je to bilo tamo 2014., 2015. u vrijeme SDP-a kada su ljudi zbog svih naslijeđenih problema od prije dugotrajne nezaposlenosti i slično jednostavno potražili sreću negdje drugdje. A kakva je situacija sad, pokazujemo porastom broja živorođenih da se očito broj mladih obitelji ne smanjuje. Što se tiče pritisaka na sud i slično ne znam o čemu se točno radi i to nije tema ove rasprave tak da ne bi doista sad ulazio u to.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, kolegice Strenja pa imali ste repliku, ja vas lijepo molim ako imate nešto tako blisko i bitno sa gospodinom Sokolom, pa iziđite vani vas dvoje pa riješite to. Slijedeća replika poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem, poštovani kolega Sokol, poštovane kolegice i kolege, ja sam shvatio da smatrate da je legitimna obrana Vlade u 2019. godini pozivat se na ono što je Vlada radila 2014., a onda ćete sasvim sigurno priznati da bi se legitimno obranila ta vlada, morali bi govoriti o vladi od 2008. do 2011. jel tako, to je isto logično. E sad, o vladi od 2012. do 2014., 2015. čitamo u ajde nabrojat ću neke, neke neću Jutarnjem listu, Večernjem listu, Slobodnoj Dalmaciji, Novom listu, portalu Indeks, portalu T-portal, portalu Net i 24 sata itd., a o radu Vlade od 2008. do 2011. čitamo Općinsko državno odvjetništvo, Županijsko državno odvjetništvo, Općinski sud, Županijski sud i evo danas Vrhovni sud. Prema tome, da sad se vraćamo više u 2008. ja ću ti …/nerazumljivo/…
Zahvaljujem kolega Bauk. Odgovor kolega Sokol.
Hvala lijepa, kolega Bauk ja sam govorio o vladi o SDP-a i da govorim, kažem nešto o legitimitetu podnositelja, jer ako netko nekome predbacuje da ne provodit strukturne reforme treba reći što su oni napravili, a koji su i doveli do svih ovih problema koje sad rješavamo i sve ove kosture ormara, iz ormara kao što je brodogradnja. Što se tiče kaznenih postupaka pa mislim da HDZ pogotovo, znači da HDZ apsolutno pokazuje nultu toleranciju prema, prema kriminalu prema pravomoćnim kaznenim presudama. Znači ti, te osobe koje su pravomoćno osuđene nisu više članovi HDZ-a, a neke osobe koje su pravomoćno za kazneno djelo ne samo da su članovi SDP-a nego su predsjednici nedavno izabranih gradskih organizacija tog istog SDP-a. Tako da vi doista ne možete nama nešto predbacivati po tom pitanju, dapače.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu poštovana kolegica Sonja Čikotić, izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege, ovako mi bi mogli do ujutro raspravljati o brojkama i onda bi mogli jedni govorit brojke su ovakve, pa bi onda drugi mogli iščitavat određene druge brojke, a činjenica je jedna, a to je da brojke po glavi stanovnika rastu jer se ljudi iseljavaju, a to je ono što nas u MOST-u brine. Isto tako nas brine 154.000 ljudi napustilo kontinentalnu Hrvatsku a od toga 90 tisuća ljudi je napustilo pet slavonskih Županija, i to je ono što nas brine, brine nas to što je 1/5 Hrvatske, građana izložena siromaštvu i brine nas to što je zapravo 10% građana energetski siromašno i što se svake godine 37 milijuna kuna za ogrijev i 130 milijuna kuna za vouchere za struju daje u vjetar umjesto da se tim ljudima stave mikrosolari na krovove i da se problem energetskog siromaštva pokušava rješavati racionalno. Isto tako nas brine to što je 110 tisuća ljudi odselilo u Njemačku, znači to je ono što nas brine. Predložili smo niz zakonskih rješenja, jedno od njih je Zakon o samoopskrbi električnom energijom, da svaki građanin, da svaki poduzetnik može staviti onoliko struje koliko mu zapravo proizvodnja ili kućanstvo troši, na svoj krov i da to kućanstvo i ta proizvodnja bude održiva. Mi danas znamo da uvozimo električnu struju i da zapravo smo izloženi onda nesigurnosti u gospodarstvu. Veliki udio u potrošnji kućanstva i u proizvodnji čine upravo energenti, naša dužnost je kreirati javne politike koje bi zapravo odgovarale i građanima, i poduzetnicima. Što se tiče demografije prema Izvješću pučke pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2017. godinu, nikad manje djece nije rođeno unazad 100 godina. Povodom toga i drugih otegotnih okolnosti, znači iseljavanja i svega, nama će se dogodit urušavanje zdravstvenog i mirovinskog stupa, i možemo mi pravit se da se to neće dogoditi, i možemo mi prelijevati iz šupljeg u prazno, al' to je ono što će se dogoditi jer je ovo stanje neodrživo. Upravo zato predložili smo Zakon o rodiljnim naknadama koji bi svakoj ženi koja rodi treće dijete ili blizance, a odluči se nakon godine dana vratiti na svoje radno mjesto, dobivala drugu i treću godinu one 2.328,00 kuna koje danas imaju pravo samo one žene koje zapravo ostaju sa svojom djecom, na taj način bi one bile i ekonomski neovisne, na taj način one ne bi izostajale sa tržišta rada, i na taj način odlučivale bi se, možda i lakše donijele odluku i o daljnjem majčinstvu. Isto tako kroz brojne druge zakonske prijedloge, predložili smo i da učitelji koji rade na EU fondovima imaju 30% veće plaće, da im se ne umanjuju zapravo njihove satnice nego da onim učiteljima se uvećavaju koeficijenti koji rade na projektima određene složenosti za vrijeme trajanja projekta, to bi bilo mnogo jednostavnije da se riješi nego da ravnatelji onda organiziraju po 10%, 20% ili 30% radnog vremena zapravo nastavu. Isto tako predložili smo i da 80% iznosa građevinskog materijala, da se da onim građanima na području 304 jedinice lokalne samouprave da zapravo mogu graditi tamo i osnivati svoje domove, jer jednom kad ruralna područja napuste građani više neće moći se započeti investicijski ciklusi, jer ni jedan poduzetnik neće otvarati proizvodne pogone u mjestima gdje nema 20-50-100 ili 1000 radno sposobnih stanovnika. Kada govorimo o Nacionalnom planu reforme da bi svim građanima bilo jasno, prema Izvješću Europske komisije provedeno je samo 7% zacrtanih reformi ove Vlade. Da ste vi zapravo u osnovnom razredu u nekoj školi, u osnovnoj školi i da zapravo riješite 7% testa uspješno, koju ocjenu bi dobili? Pa nedovoljan, takva je i ocjena ovoj Vladi. Ukupno u javnoj upravi Akcijski plan koji je izglasan od strane Europske komisije u drugom mjesecu 2017. godine, utrošeno je 17 milijuna kuna od ukupno 880 milijuna kuna. Isto tako kroz taj Akcijski plan predviđa se da zapravo više javna uprave ne bude poligon za zapošljavanje stranačkih kadrova, nego zapravo da se osigura centralno zapošljavanje po uzoru na veliku maturu, da svi oni koji završe fakultet pristupe testiranju i na osnovu svoje izvrsnosti dobiju priliku da rade i u javnom sektoru. Što se tiče reforme a koja se odnosi na Agencije, tu mogu samo reći da se dogodio premještaj zaposlenih iz Agencija u Ministarstva u kojima se je samo, od nekih su zapravo odande i potekli. Sa 27,9 milijardi kuna koliko je iznosilo u 2018. godini za plaće javnih službenika, danas je to 29,1 milijarda. Županije su tu potpuno podbacile, podbacile su u organiziranju znači obrazovne politike, zdravstvene politike te isto tako i one koje se tiču prometa i onih koji se tiču samoga otpada. Mi danas se susrećemo zapravo sa kompletnim problemima na određenim područjima kojim upravljaju Županije, a to je evo recimo u sektoru obrazovanja da 25% ukupno područnih škola u Hrvatskoj se griju na kruta goriva, znači, danas je to pored sveg sunce kojim je Hrvatska izložena. Što se tiče EU fondova, tu je stanje loše, zadnji smo po ljestvicama korištenja sredstava, 17% sredstava je zapravo prešlo Breganu od ukupno 10,7 milijardi kuna, postupci dodjele poduzetnicima poduzetničkih potpora zapravo traju preko 200 dana, sredstva poduzetnicima dodjeljuju se po modelu najbržeg prsta, a Ministarstvo znanosti i obrazovanja ocjenjuje znanstvene projekte koji trebaju ići u korak sa svjetskim trendovima, 16 mjeseci ne imajući bazu zapravo kompetentnih i kvalitetnih stručnjaka koji mogu u datom momentu biti angažirani kako bi se taj proces odvijao što brže. Isto tako moram reći da koliko vrijedi 10,7 milijardi ERU-a, vrijedi onoliko koliko za taj novac možete kupiti, brojni su problemi u sektoru vodoopskrbe u kojoj se događa da zapravo na ponude stižu projekti 30% skuplje ponude od onoga što je planirano. Znači, ako mi danas Vodovod u Velikoj Gorici ne možemo isfinancirati za ono što je predviđeno u 2016.g. kad je raspisan natječaj, nego dođe ponuda 30% skuplja, onda mi nemamo istu vrijednost za novac i tu je problem, a to je znači, odljev radne snage, nemogućnost građevinskog sektora da odgovori na potrebe. U 2019.g. neće biti raspisan nijedan natječaj za mlade i male poljoprivrednike, pa se pitam, tko će onda koristiti infrastrukturu koja će biti izgrađena kroz mjere ruralnog razvoja, nerazvrstane ceste, vodoopskrbne pravce, tko će zapravo koristiti vrtići koji su iako su sredstva dostupna od 2014.g. tek potpisani ugovori u prosincu 2018.g. i sve to, dok se to sve događa, govorimo o demografskoj obnovi, ova Vlada pala je odgovoriti na taj problem jer ono što vi predlažete su selektivne mjere namijenjene samo onima koji imaju plaću, imaju ugovor na neodređeno i onima koji su kreditno sposobni jer samo ti valjda imaju prema politici javnoj ove Vlade pravo na demografsku obnovu. Što se tiče dječjeg doplatka, tu su iznosi 200, 300 i 250,00 kn, a političkim strankama se osigurava po predstavniku u županijskim skupštinama 5.000,00 kn po izabranom predstavniku. Moram naglasiti da će nam jako biti teška realizacija projekata u vodnokomunalnom sektoru, ona u prometu, a isto tako izraziti da, prema Ministarstvu prometa sam uputila niz pitanja na koje mi vezano za HŽ i infrastrukturu još uvijek nije odgovoreno, a tiče se zapravo i korištenja novca po pojedinim projektima, ukupno 439 milijuna kuna na posebnim računima i izrazito me zanima na koji način se koriste ta sredstva. Moram reći da za nacionalno sufinanciranje ministarstvo je podiglo kredit od 600 milijuna EUR-a koji ćemo vraćat do 2042.g. Hvala.
Zahvaljujem kolegice Čikotić. Imamo replike, poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Sonja, spomenuli ste energetsku politiku ove Vlade, pa značajno ste napomenuli da postoje druge alternative, ali kad pogledamo samu energetsku politiku, o čemu u zadnje vrijeme govorimo? Govorimo samo o rastu nameta, jel tako? Ako je struja nešto što je, možemo reći, civilizacijsko pravo imanja bilo kojeg čovjeka, ako plin postaje glavni energent koji se promovira, ako cijene toga rastu, što se događa sa standardom naših građana? Standard nam pada, sve je manja ta kupovna moć. Govorimo ovdje danas o povećanju plaće, gdje je to povećanje otišlo? Otišlo je prvenstveno prema onim resursima koji su do sada bili jeftini, nije otišlo na unapređenje kvalitete života, u nabavu, možda neke modernizaciju toga života, nego jednostavno samo se pokriva troškove koji kako se poveća plaća, tako i troškovi [[Upadica: Zahvaljujem…]] rastu.
…kolega Panenić. Odgovor kolegice Čikotić.
Poštovani kolega Paneniću, upravo stoga cijene energenata rastu, rastu troškovi života, ja sam postavila pitanje ministru graditeljstva i prostornog uređenja vezano za energetsku obnovu obiteljskih kuća. Znači, ona je bila planirana i u 2018., bili su neki formalni uvjeti koji su je spriječili, ali u 2018.g. oni su svi otklonjeni. I kod pokretanja novog poziva za energetsku obnovu nadležni ministar odgovorio je da je potrebno uzeti u obzir specifičnosti nove ciljne skupine korisnika sredstava, kao i šire aspekte na građevinskom tržištu kao što je raspoloživost građevinske operative i dostupnost odgovarajućeg građevinskog materijala. Znači, ova Vlada je pala u svim mogućim ispitima, a sada se vadi eto da nema ni građevinskog materijala za energetsku obnovu kuća i raspoložive građevinske operative na razini, znači, obnove energetskih kuća. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, predstavnici Vlade, danas ovdje raspravljamo o točki koja je prije više od godinu dana stavljena na dnevni red. Al ono što je zapravo zanimljivo, pa da je stavljena prije 5.g. bila bi isto tako aktualna, da smo je raspravljali za 5.g. vjerojatno bismo na isti način raspravljali. Raspravljali bi zapravo o tome kako ovdje u Zagrebu oni koji obnašaju vlast donose odluke koje su najbolje za cjelokupno stanovništvo RH. Onda kad se vratim kući u mjesto na krajnjem istoku RH, mogu reći da možda sam i jedan od sretniji, jel kad pogledam lijevo i desno od moje kuće je oranica. Oni koji imaju manje sreće, oni imaju zapravo ruševinu, napuštenu kuću s kojom trebaju živiti, gdje održavaju, znači, ne samo da održavaju svoje, nego pokose travu i lijevo i desno, počiste snijeg i lijevo i desno, pa onda još sretniji oni koji imaju prvog susjeda, najsretniji oni koji imaju dijete u koje ulažu i pokušavaju stvoriti neki život i onda nam se događa u tome životu zapravo što očekujemo od politike, da nam stvori jednake uvjete, da imamo iste uvjete kao i svaki stanovnik RH, živio u općini Tompojevci, gradu Vukovaru, Zagrebu, a isto tako možemo reći gdje bilo gdje, u Njemačkoj, Irskoj, ali nemamo to. Nemamo radi toga što nam se dogodi da netko nam promijeni broj poštanskoga ureda, ukine nam poštara, ali ne udostoje se ni da nas obavijesti, pa kaže racionalizacija je, pa onda nam se dogodi da priča se o mreži osnovnih škola, pa ministrica izjavi, pa nećemo valjda stvarati folkloraše, jel, ta djeca koja su u tim školama bave se i sa društvenim nekim djelatnostima, održavaju taj život, pa i folklor je dio tog života ali njoj je to neprihvatljivo pa smatra da treba spojiti, nestati. Ono će nam se dogoditi da nam nestane učitelj, nestao nam je netko tko je bio matičar, pa nestane nam župnik, pa nestane onda, jednog dana će reći ljudi ali što će nama jedan ministar, što će nam jedan saborski zastupnik, što će nam bilo tko kada ionako nemamo više život, nemamo život. Mi možemo ovdje govoriti o naporima ove Vlade da oni smatraju da su napravili najbolje. I vjerojatno iz govora kojeg sam danas slušao ovdje, vjerujem vam, ja vjerujem da ste vi od sebe dali najbolje moguće da je ova Vlada Andreja Plenkovića donosila najbolje odluke koje može donijeti. Ali ono što je bitno naglasiti, taj vaš napor nije uopće dovoljan, niti blizu dovoljan da bi nešto promijenio ključno u ovoj državi. I onda nam se događa da imamo problem kad treba komunicirati povećanje cijene električne energije, to su vanjski faktori, to nismo mi, to se ne događa kod nas, mi smo sve napravili, sve što je moguće. Jedino je HEP taj koji ostvaruje najveće dobitke na reguliranoj djelatnosti koji onda tu dobit prelijeva u državni proračun, prelijeva prema Petrokemiji, prelijeva prema LNG-u. Pa onda nam se dogodi da nam, rasti će evo sad, narasla je cijena plina. Međutim, u toj cijeni plina svi zarađuju, jedino potrošač je taj kome je poskupjelo, znači svi ostali ostvaruju solidne dobitke od onoga transportera, do distributera, do opskrbljivača ali sve je sjajno, to je dobra politika, to je najbolja politika koja se vodi u ovoj državi. Kada trebate na istoku Hrvatske, radnike imamo sada za neke sezonske poslove jednostavno bili biste najsretniji da oni azilanti koji žele samo proći kroz Hrvatsku zadrže se pa makar jedan dan. Pa da im platite to što bi vam pomogli jer nemate koga drugog platiti. Ne možete platiti nekoga koga nema. Ako nemate nikoga tko je više u naponu radne snage, tko može održavati taj prostor tko vam može pomoći. U što se pretvaramo? Pretvaramo se ministre u prašinu. Od onoga područja koje je bilo vinogradarsko, voćarsko, gdje su postojali pogoni. Borovo gdje je, to je pod vašom nadležnosti, gdje je radilo 20-ak tisuća ljudi sada ih je tamo 600, 700, 800 će biti, više-manje. Ja ono što mogu zamijetiti ako kihnu u ovoj situaciji sada oko Uljanika, nestati će. Znači jednostavno će nestati, ono nema ih. I ono danas u skupštini ključna je tema, ravnatelj doma zdravlja predložio je jedan iz HDZ-a je čovjek koji ima iskustvo u svom životnom vijeku, predložio je jedan dobar projekt, dom zdravlja će napraviti sportsko igralište radi toga što je sa njegovog stajališta najbolje sve napravio. Dom zdravlja je najbolje opremljen, sve lokalne ambulante su savršeno opremljeni. Doktori, ima specijalizanata dovoljno, obavljaju sve usluge za stanovništvo pa sa viškom novca ne zna kuda će pa će 4 milijuna kuna svojih vlastitih sredstava uložiti u sportsko igralište. U zdravom tijelu, zdrav duh, to je dobra namjera. Ali govorimo samo o tome da naši ljudi kada nam treba npr. otići kod zubara, na novu godinu, trebaju potegnuti iz mog mjesta 50km za Osijeka, iz nekih drugih možda i stotinjak km ali to nije problem. To nije problem ono zapravo, vidimo da je sve posloženo sjajno. Ono što pokušavam samo iz ovoga da ne budem patetičan kao što neki kolege hoće reći nemojmo cijelo vrijeme pričati kako smo sjajni. Nemojmo pričati kako je ovaj Dom ovdje donio najbolje odluke, nemojmo pričati da u ovome Domu te, prijedlog tih odluka je donijela Vlada u kojoj ste i vi ministar, nemojmo pričati o tome da smo nešto napravili dok stvarno ti ljudi to ne osjete. Trebamo svi skupa, vi najviše jer ste trenutno na vlasti a i mi koji ovdje trebamo s vama razgovarati, pokušati nešto napraviti, trebamo se malo poklopiti i spustiti jer mislim da bi nas ljudi puno više cijenili kada bi vidjeli rezultate, ne pamflete o tome kako je Vlada uspješna, ne naše govore o tome kako prepoznajemo da ste neuspješni, ne statistike koje su uvijek uprosječene jer prosjek Zagreba, Dalmacije, Slavonije ne može biti nešto po čemu se mjerimo jer ako gledamo prosjek, onda ne treba biti Projekta Slavonija, Baranja i Srijem jer u prosjeku je dobro u Slavoniji, Baranji i Srijemu ili u prosjeku je dobru u Sinju, ali u prosjeku je svagdje dobro. I u prosjeku bi mi trebali po tome svi otići u jednu Njemačku, a koliko nas ima mogli bismo napraviti jedan malo ozbiljniji grad i tamo bismo bili natprosječno dobri radi toga što ne bi sami putem svojih izabranih predstavnika vlasti zapravo podržali politiku kao što je vodila ova Vlada. I ja znam da ministre vi ovdje sada trebate obraniti sve vaše kolege u Vladi i znam da se trudite u određenim dijelovima da napravite napredak, ali vidimo iz toga truda, možete reći biti ću evo netko tko je riješio brodogradnju pa smo je zatvorili. Dobro, riješili ste je li tako, to je rješenje. To smo čuli i zapravo i od vas, to je rješenje i nije više problem. Problem je kada treba napraviti nešto iz toga a kad to zatvoriš. Znači ukinimo mala sela, ukinimo male škole, područne škole, ukinimo male farme, male OPG-e, male poduzetnike, kada to sve ukinemo onda nakon toga možemo reći sve probleme smo riješili, ostati će politička elita, gospodarska elita i elita onih koji zapravo možda u pozadini upravljaju i jednima i drugima. Zato još jednom apeliram samo da ove interpelacije, znamo da neće vam dotaknuti pera jer većina će i dalje dati podršku što, zato i postoji većina u Saboru da kada je i dobro i zlo podržavaju. Ali s druge strane ona većina koja treba davati glasove i vama i nama koji smo ovdje i svima onima novima koji se pojavljuju, zapravo sve manje vjeruje da se vi koji obnašate vlast ili netko tko pretendira da obnaša vlast može promijeniti stanje u ovome društvu. I žalosno je kada iziđemo negdje van, kada čujemo komentare da smo mi zapravo u EU jedno ružno pače, koje niti zna o sebi skrbiti, niti se zna izboriti za svoje pravo jedino što stvaramo stalno neki problem. Znači mi stvaramo probleme, ali onda kad treba riješiti onda samo ih ukinemo. Ukinut ćemo jednu INU, neće više biti problem jel tako, riješili smo i to. I tako dalje i tako dalje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Paneniću. Imamo replike poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepa, kolega Paneniću vi dolazite iz svojih krajeva, kad dođete vidite kao i ja da jednostavno ovo što priča potpredsjednik Vlade danas u ime Vlade da on u biti govori pod ovim svjetlima reflektora sasvim ono što nije realno na terenu, a to je lako možemo, vi ste obrazlagali, a ja ću još lakše reći što se događa. Cijeli dijelovi Dalmatinske zagore doslovno život ne postoji, a ova Vlada proglasi Drniš razvijenim područjem, a uzeli su kriterij da broj nezaposlenih, naravno kad nema ljudi i stanovnika nema nezaposlenih, kad su svi otišli ća. Tamo više nema mačke jer nema miševa, nemaju jednostavno prazno područje, evo kolegica iza govori Juričev-Martinčev vidit ćete da je to prazno područje. Znači, pod svjetlima reflektora se ne vidi kako naš narod živi.
Zahvaljujem kolega Bulj. Odgovor kolega Panenić.
Kolega Bulj, u jedan Drniš je divno doći i onu fetu njihovog pršuta kad zaljepiš na čelo, staviš tamburašu koju kunu jel tako, onda je divno tamo. I svi koji dođu tako u Drniš oni kažu tamo je sjajno, kada svjetla odu, kada ti ljudi se povuku onda ostanu Drnišani, ostanu Sinjani, ostanu u Vukovarsko-srijemskom županiji moji ljudi i onda se pitaju al gdje je ta Hrvatska koja kad te dođe tapša te po ramenima, onda sutradan shvatiš da su samo ostale plavice od njihova tapšanja, a da ti nisi dobio ništa. Ono mislim da ćemo uvijek moći oduprijet se tome, samo …/nerazumljivo/… lažna očekivanja se stvaraju lažnim obećanjima. Znači, mi živimo zapravo u jednom svijetu gdje vjerujemo obećanjima i onda kad shvatimo da su nas lagali onda znamo da smo bili i mi ti koji smo lažno nešto očekivali.
Zahvaljujem kolega Panenić. Slijedeća replika poštovana kolegica poštovana kolegica Sonja Čikotić, izvolite.
Poštovani kolega Panenić i vi i ja dolazimo iz Slavonije i nitko sretniji od nas da zapravo Projekt Slavonija, Baranja i Zapadni Srijem postoji i da zapravo Slavonci i Slavonke mogu se javiti na neke ograničene natječaje, da oni dobivaju neke dodatne bodove jer znamo iz Slavonije se iseljava. Cilj je da ostanu ljudi i na tom području kako bi netko mogao podići neki proizvodni pogon i kako bi se i taj gospodarski kraj, gospodarski taj kraj mogao razvijati. Kako je danas od ljeta 2016. godine kad smo prvi put čuli za taj Projekt Slavonija, kakva je dostupnost institucija, kakva je dostupnost prometnih linija, koje su cijene energenata, eto ne toliko kasnije nego nakon gotovo 2 godine ulaganja i truda ove Vlade da zapravo tamo poboljša stanje.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Panenić, izvolite.
Kolegice Čikotić dobro ste uočili problem, problem zapravo krajnjega istoka, a vjerujem i nekih drugih krajeva je, to je jedno nazadovanje, prvenstveno ono ljudsko. Mi možemo govoriti o infrastrukturi, ali smo svjesni ako ćemo voziti mercedese da će se onda pronaći sredstva da se unaprijedi ta prometna infrastruktura da lakše dođemo do mjesta gdje taj mercedes bude parkiran. To je jedna parodija na ovo zapravo što mi imamo. Znači mi umjesto da govorimo o razvoju kod nas se događa da raspravljamo o tome čiji je mercedes, po kojim uvjetima ga je netko dao, zašto uopće o njemu trebamo raspravljati, evo da je to kamion pa bismo onda razumjeli da je donio nešto u, nešto je prevezao ili obavlja neku gospodarsku djelatnost, ovako stalno propitujemo političare koji bi trebali biti čelni ljudi ove države. Pa jesmo propitivali bili i onaj ugovor 9,6 milijuna kuna koje plus PDV koji je trebao biti direktno ugovoren. Za radi toga što je ponuditelj taj bio jedini savršen [[Upadica: Zahvaljujem.]] mi uvijek imamo one najbolje.
Zahvaljujem kolega Panenić na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Joško Klisović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče sabora, poštovani kolega Panenić u svojoj raspravi rekli ste da vjerujete da je ova Vlada donosila najbolje odluke u datim okolnostima. Pa zar stvarno vjerujete da je to tako? Zar stvarno vjerujete da angažiranje grupe Borg na izradi lex Agrokora, a nakon toga davanje posla tim istim ljudima koji su sebi u zakonu ili poslovni model tim zakonom i onda izvukli lijepe novce iz Agrokora, da je to dobra odluka Vlade, dal stvarno mislite da obećanje Vlade da će kupiti dionice od MOL-a naše INE, a nakon toga ne napravi ništa, je dobra odluka Vlade odnosno dobro postupanje Vlade? Zar mislite da odluka o kupnji borbenih aviona nakon čega slijedi niz odluka gdje smo se blamirali prema partnerima u NATO-u i Amerikancima posebice su dobre odluke Vlade? Dal smatrate da odluka Vlade da se ne uhvati u koštac sa zdravstvenim sustavom i sustavom hitne pomoći i zbog čega ljudi stradavaju je dobra odluka Vlade?
Zahvaljujem kolega Klisović. Odgovor kolega Panenić.
Poštovani kolega Klisović, mi želimo vjerovati vlasti jel tako? To je prirodno da vlast čini ono što je najbolje. Ovo što ste pitali oko Agrokora, Fortenove pa i sam premijer je zahvalio se i gospođi Dalić, zahvalio se i gospodinu Ramljaku na onome što su dobro učinili u procesu da od Agrokora do danas dođemo da je kompanija opstala. Ali malo me onaj crv sumnje zašto ih je smijenio, zašto je morala otići Martina Dalić kad je to tako dobro bilo napravljeno, onda vas pitam zašto je gospodin Ramljak morao otići, on je jedan od naših boljih stručnjaka tako je bio predstavljen da upravlja takvim sustavom. Onda me još više me muči kad vidim upise npr. evo sad ima u općini Bilje na poslovnoj zoni što je trebalo biti izgrađeno od strane Belja pa nisu, ali ne smiju se uknjižiti milijardu kuna je rolap tamo zabilježen. Onda vas pitam da li trebamo …/Govornici govore istovremeno.
Zahvaljujem kolega Panenić na odgovoru, prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Marko Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolege, ja ću govoriti o neradu ove vlade iz perspektive hrvatskih građana. Dakle, mi smo se ovdje u obarani vlade, pozivali na europske institucije, na Europsku komisiju, pa smo imali priču, da Europska komisija hvali potez ove vlade, međutim, meni je važnije mišljenje hrvatskih građana od mišljenja Europske komisije i mislim da se trebamo spustiti među narod i pitati kako ti ljudi žive i da je to najbolja anketa o radu ove vlade. A otiđite na Trg bana Jelačića, otiđe u svoje kvartove, u svoja mjesta gdje živite i pitajte ih jednostavno pitanje, kako ljudi živite i nećete dobiti pozitivan odgovor. Dakle, osvrnuti ću se na neke reformske poteze ove vlade i smatram na neki način skandaloznom obrane ove vlade, da je izlazak mladih iz Hrvatske, posljedice, normalne, dakle, politike da se je to događalo u svim državama i da je to nešto što je normalno u Hrvatskoj i da će se ti ljudi vratiti. Treba također reći, da istraživanja pokazuju, dakle, istraživanja recentnih demografa, da mladi ljudi izlaze, upravo, ne samo zbog loše financijske situacije, nego zbog nepovjerenja u institucije ove države, nepovjerenja u politiku, nepovjerenja u pravosudni sustav, nepovjerenje u to, da će se zaposliti bez stranačke iskaznice i da to nisu normalni procesi iseljavanja, da oni ne traže nova iskustva u drugim zemljama, da se oni nisu iselili zato što žele upoznati druge kulture, gradove, izazove, nego ih je jednostavno politika prisilila na to. Dakle, ja kad sretnem svog bivšeg učenika u kvartu, kada pitam, gdje su tvoji prijatelji iz razreza, pola njih kažu da su u Njemačkoj i Irskoj i sigurno mi nisu rekli, da su išli tamo da upoznaju Dublin i kulturne znamenitosti Dublina i steklo novo iskustvo nego ih jednostavno, institucije su ih na to prisilile. Što se tiče reforme obrazovanja, također kada se sretnem sa svojim prijateljima iz škole, profesorima, moram reći da su vrlo nezadovoljni ovom reformom obrazovanja, školom za život, da većinu vremena provode ispred laptopa poslije svog radnog vremena skupljajući značke, da o tome, da u tim značkama, dakle u tom usavršavanju ne vide nikakvog smisla. Zanimljivo je da do sad nije obavljano, jer se krije niti jedna anketa među profesorima, kako su oni ocijenili ovu školu za život. Dakle, imamo neke PR promocije da su joj dodijelili sa plus 4, međutim, stvarnost pokazuje sasvim nešto drugo i mislim da ova reforma obrazovanja s kojom se jedna stranka toliko hvali nije na pravom putu. S druge strane, imamo činjenicu, da Vlada nije odgovorila na jedno veliko pitanje, koje je Most otkrilo, prije otprilike mjesec dana, a to je gubitak od milijarde 400 milijuna kuna u zagrebačkom proračunu i da je gospodin Bandić priznao taj gubitak i za to okrivio vladu upravo u kojoj je on bio. Dakle ako je Grad Zagreb postao uteg hrvatskom gospodarstvu umjesto lokomotiva, a to ne zabrinjava premjera onda ja mislim da je tu veliki problem. Trebate otići na stranice stranke Milana Bandića i vidjeti kako ta stranka ocjenjuje poreznu reformu, s kojom se vlada hvali. I sada imamo činjenicu da stranka koja je dio vlasti, dio vladajuće većine okrivljuje vladajuće većine čiji su oni dio za gubitak u zagrebačkom proračunu. Ja mislim da gubitak od milijardi i 400 milijuna kuna, bi trebalo zabrinuti svakog premjera, da se on treba o tome očitovati i da je to još jedna loša politika ove vlade. S treće strane imamo činjenicu da vlada ugušila referendumsku inicijativu Narod odlučuje, da s time želi zadržati svoje pozicije, da 400 tisuća ljudi koji su potpisivali tu inicijativu, su nezadovoljni, da oni koji su dežurali na štandovima su također nezadovoljni i da je to još jedno obilježe ove vlade. Dakle, usredotočio sam se na ona područja, koja me zanimaju, koje s ljudima razgovaram i stvarno mislim da trebamo se spustiti na zemlju, da trebamo razgovarati sa svojim građanima i treba vidjeti kako oni žive i poboljšati ovu situaciju, mislim da nam je svima tome u interesu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Sladoljev, replika, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Sladoljev, jedan od ključnih problema, zbog čega izvršna vlast, vlada premjera Plenkovića, želi demokraciju, ali na njihov način, ali ne demokraciju naroda i volje naroda, a to je dokazala na referendumu. I žao mi je što danas je propustio, propustio sam ja čast da dođe ovdje grobar referenduma izravne demokracije Lovro Kuščević, da napokon pred saborskim zastupnicima, još jednom pojasni, gdje su, … [[Govornik se ne razumije.]] nevažećim potpisima, i razloge nevažećih potpisa. Znači vi kolege saborski zastupnici iz većine, ste prihvatili igru vlade, da izglasate da se ne ide na referendum o mijenjaju izbornog zakona, protivno volji 400 tisuća potpisa. Pa ne more biti Lovro bog.
Zahvaljujem kolega Bulj, odgovor kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala. Gospodine Bulj, pa neće se gospodin Lovro Kuščević ovdje pojaviti kao što se nije pojavio u Ministarstvu uprave, kada smo tražili tih 40 tisuća, tzv. nevaljanih potpisa nije se pojavio ni kad smo 38 sati ovdje raspravljali o zakonu u kojem si oni želi povisiti novac za izbornu kampanju, to su napravili, nego je poslao kninsku kraljicu Josipu Rimac, dakle, nije se tu pojavio, dakle, on se ne pojavljuje na ovim za njega neškakljivim pitanjima, nego pošalje obično žene, dakle, da se bore, dakle, sa saborskim zastupnicima, to je baš u skladu sa Istambulskom konvencijom koju je on propagirao.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Sladoljevu. Slijedeća replika poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Sladoljev, ne samo da su učitelji i nastavnici ogorčeni što su se zapravo pretvorili u sakupljače znakova u programu Lumen, nego je naprosto i nevjerojatno i zgroženi su činjenicom da od slijedeće godine u sve škole ulazi tzv. Pokus, škola za život, koji se provodi ove godine eksperimentalno, a država si ne daje, znači, prostor da ako nešto provodimo eksperimentalno da nakon što to provodimo godinu dana eksperimentalno, bilo bi logično da vidimo gdje su manjkavosti, gdje su prednosti, da onda nakon toga, nakon što to zapravo sve pročistimo, uđemo u sve hrvatske škole. Evo sad vidim da su i učitelji i nastavnici stranih jezika ogorčeni jer se na društvenim mrežama proširio poziv 3 dana prije samog stručnog skupa koji nigdje nije objavljen na stranicama Agencije za odgoj i obrazovanje. Naprosto revoltirani potpisali su 24 sata, 273-je njih pismo u kojem ukazuju na zapravo neprimjeren odnos [[Upadica: Zahvaljujem…]] prema obrazovnim.
…poštovana kolegice. Odgovor kolega Sladoljev.
Hvala. Poštovana kolegice, dakle, za ministricu Divjak imam samo jednu preporuku da se prijavi u facebook grupe Školska zbornica i nastavnici organizirano i da vidi tamo šta profesori pišu o Lumenu i kakve imaju, dakle, stajalište o tom stručnom usavršavanju, a podaci će biti porazni. Ono što bi ja stvarno želio i to ću slijedeći put ministricu pitati, da se napravi istraživanje anonimno među profesorima kako oni vide reformu obrazovanja iz svog kuta i kako bi je ocijenili do sada jer podaci su katastrofalni, a upravo su oni nositelji te reforme i na njih je stavljen najviši naglasak i najviše opterećenje.
Zahvaljujem kolega Sladoljev. Slijedeća replika poštovana kolegica Sonja Čikotić, izvolite.
Poštovani kolega Sladoljev, nakon 20.g. donesen je novi Pravilnik o zapravo sustavu nagrađivanja učitelja, pa me zanima, pa predložen je, predložen je, al uskoro će bit i donesen, zanima me ono što vi mislite vezano za kriterije koji su tamo predviđeni obzirom da se 5 bodova daje nekome tko je napravio suautorstvo u udžbeniku za koje je primio naknadu, znači, za svoj intelektualni rad i učitelj koji je zapravo odveo djecu na međunarodno natjecanje informatike dobiva 3 boda. Mene zanima na koji način u razgovoru sa vašim kolegama, kako oni to komentiraju i je li njima bitnije okrenutost prema sustavu ili zapravo prema podučavanju i djeci? Hvala.
Odgovor kolega Sladoljev.
Hvala. Pa poštovana kolegice Čikotić, kad je donijet Pravilnik o nagrađivanju, ja i vi ste, smo održali pres konferenciju u kojoj smo i pohvalili, dakle, na neki način da se donosi taj pravilnik, ali smo izrazili skepsu da se unaprijed, dakle, određuje učitelja i profesora koji će biti, dakle, novčano nagrađeno po nekom, dakle, kriteriju izvrsnosti. Ja mislim da kad bi ja došao na početku školske godine u razred i rekao svojim učenicima da će 5% imati 5 i da je to zacrtana tako, da bi dobio otkaz, da ovdje se na neki način ograničava izvrsnost, dakle, mislim da to nije dobro, mislim da su se kriteriji takvi ti bodovi trebali spustiti, dakle, ovdje imamo jedan, dakle, broj koji će se morati zadovoljiti, a šta ako su kriteriji izvrsnosti kod profesora bili puno veći nego što su oni predvidjeli taj broj.
Zahvaljujem kolega Sladoljev. Kolega Čuraj se javio, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, ja bih vas molio stanku u ime Kluba HNS-a, naime da se konzultiramo sa klubom s obzirom na ovdje narečeno, meni sada nije jasno da li ovdje imamo raspravu, interpelaciju o provođenju ili ne provođenju reformi jel prema onome što sam ja čuo, ovdje se nešto zamjera što se radi i što ima rezultata, pa da je možda prebrzo čak, jel? Znači, pazite, mi interpelaciju o ne provođenju reformi kao glavnu zamjerku radimo da nešto ide prebrzo, stantastično, mislim da je i u ove kasne sate bez obzira koliko je sati, da sigurno smo mašili, kako bi narod rekao, a možda neću baš tako pričati, ali da smo promašili temu na onome tamo gdje zbilja ima se šta za pokazati jel takvim načinom razmišljanja smo i doveli da nismo 25.g. u školstvu ništa napravili. Ajmo mi još malo čekat, ajmo mi ništa ne radit i možda je problem da se u godini i po dana napravilo više nego zadnjih 25.g., pa da aj, 2,5 milijarde je ugovoreno u zadnjih godinu i po dana, htjelo se to ili ne, svidjelo se vama ili ne. Ne treba reć, treba bit pošten i namjerno ić zato što nekom nije ta politička agenda zanimljiva i dobra, pa ajmo ić i ono što se radi stavljat da nije dobro. Mi ovdje govorimo o onome da se ne radi, kao interpelacija se ne radi, a sad ćemo odapirat ono što se radi, meni to zbilja nije jasno zato tražim stanku da se konzultiram jel nabrojao sam to danas već jednom [[Upadica: Kolega, kolega Maras]] molim vas predsjedavajući da nervozne kolege umirite…/nerazumljivo/…ja sam od jutra tu, ne možete reć da me nema, dakle, barem meni ne volite to reć, eto, sad mi vrijeme ode, a [[Upadica: Kolega Čuraj nastavite]] mislim da sam svoje htio reći, a o milijardama i onome što se sve napravilo u godinu i po dana i te kako ima šta za reći. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolega Čuraj, nadam se da su vam kolege tu negdje blizu da se imate s kime konzultirat. Kolega Bulj imate povredu Poslovnika, izvolite.
Kolega Ćuraj je povrijedio Poslovnik, članak 238., gdje je kazao da se ovdje napada prebrza reforma ili prebrzi kurikulum koji vi uvodite, al' to nije rekao samo Marko Sladoljev, ni MOST, to vam kažu nastavnici koji kažu da ste nametnuli da više moraju raditi administrativnih poslova nego sa djecom, al' nemate niti tablete na koje ste se pozivali, nego će na četiri, na četiri učenika ić' jedno.
Kolega Bulj, kolega Bulj.
…/Upadica: ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Maras 'oćete me vi zamijenit možda?
…/Upadica Gordan Maras: To mi je bila misija, al nisam ... [[Govornik se ne razumije.]]
Dobro, vidite, vidite s vašim kolegom iz SDP-a, ja bih vas lijepo molio nemojte upadat u riječ kolegi Bulju. Kolega Bulj zloupotrijebili ste institut povrede Poslovnika, temeljem članka 239. izričem vam opomenu. Poštovani kolega Sladoljev izvolite.
... [[Govornik se ne razumije.]] sam zapravo se ovaj uopće nije dakle obazirao dakle na moju ovaj raspravu, dakle nego je tražio stanku za nešto što uopće ... [[Govornik se ne razumije.]] Radi se o tome dakle da sam ja govorio u ime profesora, vi govorite u ime stranke, dakle ja sam samo govorio ono što oni pišu meni i što pišu u svojim grupama, dakle, oni su nezadovoljni. Da li vi imate podatke da li su profesori zadovoljni ovom kurikularnom reformom? ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega, zahvaljujem kolega Sladoljev. Kolega Ćuraj nije imao repliku na vaše izlaganje, nego je imao zahtjev za stankom. Dakle, temeljem članka 239. izričem vam opomenu kolega Sladoljev, i određujem stanku od 22,50 sati. SJEDNICA PREKINUTA U 22,35 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 22,50 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice. Poštovana kolegica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani potpredsjedniče hrvatske Vlade, državne tajnice, kolegice i kolege. Pa danas kad govorimo o Interpelaciji o radu Vlade RH u provođenju strukturnih reformi, puno su mi bile draže rasprave onih kolega koji su iznosili podatke, pa makar nekad i bila nezadovoljna brojkama o kojima su govorili i pokraj tih brojki kad su iznosili svoje stavove nego oni koji su samo paušalno govorili ništa ne valja, ništa nije napravljeno, nikad gore i slično. Naime, samo kratko bih prešla preko svih ovih brojki. Dovoljna potvrda o radu ove Vlade, strukturnih reformi, provedbi fiskalne konsolidacije, vođenje ekonomske politike, najbolje govori podatak da smo nakon 7 godina iz smeća ponovno povećali kreditni rejting i postao nam je investicijski. Nadalje, BDP porastao je u 2018. za 2,6%, imamo promet od trgovine na malo u 2018. koji je porastao za 3,8% u odnosu na 2017. a i onda je bio veći u odnosu na onu prethodnu. Mi iz turističkih područja rado govorimo o turističkim podacima i brojkama, tako imamo broj noćenja veći u 2018. za 4%, dolazak gostiju za 7,1%, a i 2017. je isto tako bilježila povećanje. Netko onako gleda ironično i kaže svaka vam je rekordna, sigurno da nam je rekordna kad je svaka naredba bilježi još veći broj i dolazaka i noćenja. Izvoz roba je također porastao u 2018. za 2% u odnosu na 2017., 2017. opet u odnosu na 2016. i tako redom, sve su to brojke i podaci koje dovoljno govore koliko ova Vlada ulaže napore i kakve ima rezultate. Međutim, ja bih o jednom istraživanju o kojem danas nitko još nije govorio, a to je istraživanje Američke gospodarske komore. Naime, ona ima, okuplja više od 230 američkih, hrvatskih i drugih međunarodnih poduzeća koji zapošljavaju više od 78 tisuća ljudi u Hrvatskoj. Često se danas znalo čuti da se u Hrvatsku ne ulaže, da poduzetnici bježe, zaobilaze Hrvatsku i sl., pa je jako zanimljivo ovo istraživanje koje je napravila Američka gospodarska komora za poslovanje u 2018. Kaže, iz rezultata istraživanja vidljiv je optimizam poslovne zajednice u Hrvatskoj koji se nastavlja i ove godine. Pozitivnu ocjenu poslovanja u protekloj godini dalo je 72% ispitanika. Širenje poslovanja najavilo je 81% ispitanika, čak nova zapošljavanja planira 75% ispitanika. Nadalje, imamo brojke, kaže povećanje broja zaposlenih u 2018. imamo kod 60% ispitanika. Danas se često čulo, nisam željela replicirati jer sam željela ovo u jednu raspravu objedinjeno sve ove podatke iznijeti, kaže kako je poslovno okruženje u Hrvatskoj vrlo loše. Evo, gospodarstvenici u RH, poslovno okruženje vrlo lošim ocjenjuju svega 2,56%. 14% ispitanika smatra da je proteklih 5 godina došlo do pogoršavanja uvjeta poslovanja, što znači da većina njih smatra da je bar prosječno, ako ne dobro i vrlo dobro. Kad govorimo o glavnim ograničavajućim faktorima poslovanja u 2018. godini, zanimljivo je vidjeti da više duge i kompleksne administrativne procedure uopće ne smatraju kao ograničavajući faktor. Najveći problem je nedostatak odgovarajuće radne snage. Kad nas uspoređujete i danas smo dosta čuli usporedbu RH i poslovanja u Hrvatskoj sa onim u regiji, može se vidjeti da svega 9% ispitanika kažu da su najlošiji uvjeti u Hrvatskoj, a najviše njih smatra da su prosječni kao i u usporedivim zemljama. Nadalje, još, zadnji podatak o kojem bih govorila, tu kaže, koje biste od 3 navedenih problema ocijenili najvećim nedostatkom, više od 50% ispitanika smatra da je to malo tržište mali broj stanovnika i to je razlog zbog kojeg ne mogu više i bolje ulagati. I evo, apel svim kolegama, u istraživanju koje je spominjao i kolega Sladoljev, kaže da glavni motiv za iseljavanje nije ekonomski, međutim kaže, političke elite zajedno sa medijima šalju poruku da u Hrvatskoj više ništa nije ostalo vrijedno i da se spašava tko može i to je jedan od razloga zbog kojih mladi, pa čak i oni, oni ima 10% ljudi koji nikad nisu ni potražili zaposlenje u RH je napuštaju. Pa evo, apel svima nama, da ne kažem vama, koji sve prikazujete crno, zajedno sa medijima koji to objavljuju, da ne straše ljude sa takvih brojkama jer to je jedan od razloga zašto nas mladi napuštaju. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Juričev-Martinčev. Replika, poštovani kolega Joško Klisović, izvolite
Hvala lijepo. Poštovana kolegice u pravu ste, treba govoriti temeljem brojaka. One govore puno više nego pute isprazne priče političara u našoj sabornici. Pa evo, ja ću iznijeti neke brojke, brojke, ne naših analitičara, nego međunarodnih analitičara koje temeljem niza parametara, desetke i stotine parametara uzimaju u obzir, rade rangiranje prema pojedinim kategorijama. Pa tako evo, vidite, Doing Business ljestvica koja je jako važna i svi se na nju u javnosti pozivaju, Hrvatska je dakle, pala, od Vlade SDP-a do danas za 18%, za 18 mjesta. To je podatak koji sigurno nije ohrabrujući i ne ukazuje na dobar rad ove Vlade. Kod indeksa demokracije, što radi renomirani časopis The Economist, britanski, za koji svi znamo, Hrvatska je u zadnje vrijeme pala, dakle, za 9%, od SDP-ove Vlade kad smo bili na 51. mjestu, danas na 60. Što se tiče [[Upadica: Zahvaljujem kolega Klisović.]] pravosuđa. Ništa, hvala.
Odgovor, kolegica Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Klisović, rekla sam da poštujem sve one rasprave u kojima smo mogli čuti brojke, ma da se s nekim, neke mi nije ni drago čuti. Međutim, ne možete osporiti da je nakon 7 godina po prvi puta kreditni rejting RH porastao iz smeća u investicijski.
Zahvaljujem kolegice Juričev-Martinčev. U ime Vlade potpredsjednik Vlade, g. Tolušić, izvolite.
Ovaj, u ovo vrijeme mislim da nije loše malo statističkih podataka reći. Gđa. Branka Juričev je rekla podatke Američke gospodarske komore, ja ću reći par podataka Državnog zavoda za statistiku. Evo, kad govorimo o makroekonomskim kretanjima u 2018. i 2049. godini, nastavljena su pozitivna kretanja u 2018., u domaćem gospodarstvu, započeta još u 2016. nakon 6 uzastopnih godina pada gospodarske aktivnosti. Realni rast BDP-a u 2018. iznosio je 2,6%, došao je od domaće potražnje +3,4% ... [[Govornik se ne razumije.]] dok je domaće, odnosno neto inozemna potražnja zabilježila negativan prinos od 1,2% boda. Najveći doprinos rastu BDP-a u 2018. došao je od potrošnje kućanstava, koja je realno povećan za 3,5%. naravno, od rasta izvoza roba i usluga, bruto investicije u fiksni kapital te državne potrošnje, obračun bruto domaćeg proizvoda s proizvodne strane pokazuje da je u realnom rastu ... [[Govornik se ne razumije.]] vrijednosti od 2,1% u 2018. najviše doprinio rast BDP-a u trgovini, prijevozu i turizmu. U 2018. zabilježen je realan međugodišnji rast prometa u trgovini na malo od 3,8%, u prva dva mjeseca 2019. realni međugodišnji rast prometa u trgovini na malo iznosio je 6,4%. U turizmu, kao što je i Branka spomenula, u 2018. broj dolazaka turista povećan je 7,1%, dok je ukupan broj noćenja povećan za 4% u odnosu na isto razdoblje prethodne godine. U siječnju 2019. broj dolazaka turista je smanjen za 1%, ali očekujemo da će on do kraja godine biti veći ili barem na istoj razini kao što je to bio u ovoj godini. Prihodi od turizma u 2018. iznosili su 10,1 milijardu eura, te zabilježili porast od 6,4% u odnosu na prethodnu godinu. Građevinske aktivnosti su porasle za 4,9%, vrijednost robnog iznosa je povećana za 3%, zabilježen međugodišnji rast robnog izvoza od 4%, zaposlenost ukazuje na rast anketne zaposlenosti 1,8% u odnosu na prošlu godinu, broj osiguranika mirovinskog osiguranja u cijeloj 2018. povećan je za 2,3% u usporedbi s 2017., dok u prva dva mjeseca 2019. broj osiguranika povećan za 2,2% u odnosu na isto razdoblje 2018. godine. U cijeloj 2018. godini prosječan broj nezaposlenih kod HZZ-a iznosio je 154 tisuće, odnosno smanjenje od 20,8% u usporedbi sa 2017. i u prva dva mjeseca 2019. prosječan broj nezaposlenih HZZO-a iznosio je 158 tisuća, odnosno smanjenje od 18,4% na međugodišnjoj razini. Anketna stopa nezaposlenosti iznosila je 8,4% te je smanjena za 2,8%-tnih poena u odnosu na 2017. godinu. Prosječna bruto plaća zabilježila je međugodišnji nominalni rast od 4,9% te realni rast od 3,3% u 2018. godini. Istovremeno prosječna neto plaća bilježi međugodišnji nominalni rast od 4,3% te realni rast od 2,8%. U siječnju 2019. međugodišnji rast bruto plaće iznosio je 3,7% nominalno te 3,5% realno dok je neto plaća zabilježila nominalni rast od 3,4 te realni rast od 3,2%. U 2018. ostvaren suficit tekućeg računa bilance plaćanja u iznosu 1,4 milijarde eura, što iznosi 2,6% BDP-a i ukupni bruto inozemni dug iznosio je 38,8 milijardi eura krajem 2018., odnosno 75,4% BDP-a i na međugodišnjoj razini bruto inozemni dug je zabilježio smanjenje u odnosu na 2017. godinu, kada je iznosio 40,2 milijarde eura odnosno 82,1% BDP-a i pritom je najveći ... [[Govornik se ne razumije.]] zabilježen upravo kod duga opće države. Hvala.
Zahvaljujem potpredsjedniku Vlage g. Tolušiću. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS-a, g. potpredsjedniče Vlade, državne tajnice, kolegice i kolege. Iskreno govoreći, s obzirom na sastav ovoga Sabora, na sastav Kluba SDP-a i na sastav Kluba MOST-a, ja sam očekivao pomalo drugačiju raspravu. Puno je tu ljudi koji su bili ili ministri ili državni tajnici ili pomoćnici ministra i onda je logično, ako kažeš nekome da nešto ne valja, a ti si sudjelovao u tome, da kažeš ja smatram da bi to trebalo biti tako, tako i tako i ne moraju ljudi složiti, uvijek je više ideja… Dobro, međutim, da li smo bi evo već raspravljamo, počeli smo negdje u 15 i još nešto, znači raspravljamo nešto manje od 8 sati, nijednu konkretnu ideju što bi Vlada eventualno trebala napraviti. Međutim, ja ću početi sa nečim drugim, od čega je ova Vlada počela, mjere prekomjernog deficita, makroekonomska neravnoteža i krediti rejting države daleko od investicijskoga. To je ono što je Vlada naslijedila. Zašto počinjem s ovim, zato što makroekonomske pokazatelje koji su mjerilo da bi netko donio ovakve mjere kontroliraju neki sa strane neovisni kojima nema bit nikakav interes reč da je u Hrvatskoj nešto dobro. A kakva je situacija danas? Izašli smo iz mjera prekomjernog deficita, dakle proračun je praktički pao uravnotežen da nije bila priča oko Uljanika, a o tome ću kasnije mi bi imali suficit, izišli smo iz makroekonomskih neravnoteža i ono što je najbitnije i što će osjetiti svi, a već je osjetio HEP, a to je da je rejting agencija Hrvatski rejting digla na investicijski. Sjetite se što se dogodilo nekoliko dana poslije sa kreditnim rejtingom HABOR-a i što se prije tjedan dana dogodilo sa kreditnim rejtingom HEP-a. Ako su HEP ili druga poduzeća u Hrvatskoj državna koja ovoga koje rejting agencije ocjenjuju dobiju viši kreditni rejting znači imat će jeftiniji prilaz kapitalu, imat će jeftiniji kapital, a onda bi to u konačnici morali osjetiti hrvatski građani na uslugama koje im te tvrtke pružaju, jer ako njih kapital kojim stvaraju nekakav svoj proizvod košta jeftinije taj proizvod će biti jeftiniji, logična stvar da će to osjetit hrvatski građani, to je naprosto činjenica. Međutim, mi ovdje zbog toga što ne želimo jedni drugima priznat neke stvari, pričamo nekakve nebuloze koje naprosto ne stoje. Standard & Poors nije imao nikakvog razloga da Hrvatskoj u jednom trenutku digne kreditni rejting, nikakvog, ali su to napravili. Međutim, ono o čemu smo možda danas isto tako trebali razgovarati 2015.-toj Hrvatska Vlada mislim da je dala 2.150 ili tako nešto radnih dozvola, a sad je procjena da će Vlada trebati dati preko 64.500 radnih dozvola. Dakle, imamo jedan realni problem na tržištu rada, nedostatak radne snage. Ajmo razgovarati, svi se busamo da razgovaramo sa ljudima, ajmo razgovarati sa poduzetnicima, hoćemo tu na kontinentu razgovarati sa građevinarima, sa metalcima, pa ih pitajte da li ima radne snage, hoćemo otić na more pa razgovarat sa hoteljerima, sa ugostiteljima, da li smo mi možda ovdje progovorili danas i mislim da bi o tome trebali postići koncensus jer to je naprosto jedno nadstručno pitanje u ovom trenutku u Hrvatskoj kakve mjere mi to možemo ponuditi toj djeci u 8 razredu, kako popularizirati, kako dignuti to da postanu zainteresirani za nekakva obrtnička zanimanja. Mi da takav način razmišljamo i promišljamo onda bi nas i hrvatski građani drugačije doživljavali. Zašto? Zato što njih to tišti na svakom koraku. I ne moramo biti stručnjaci za neko područje, ali možemo dati ideju, oni koji više znaju o tome će tu ideju iskristalizirat, dat na javnu raspravu, ali gledajte ja mislim da mi u Hrvatskoj naprosto moramo razmišljati kako djeci u 7 i 8 razredu približiti ta obrtnička zanimanja i kako ih privući da upisuju te obrtničke škole da imamo na šta sutra naslonit gospodarstvo. I ona da netko tko je to rekao danas gospođi Ramljak, e vi ste trebali napravit to i to, niste, al mogli bi to napravit, pa vjerojatno bi gospođa sa ministricom raspravila neke stvari pa možda bi se rodio nekakav konkretan reformski zavjet. Međutim, kad govorim o reformama vrlo često su te reforme poštapalice. Međutim za provest jednu reformu treba se poklopiti niz okolnosti, a osobito u Hrvatskoj koja ima 3 velika strukturna proračunska problema. Jedan su mirovine, drugi je zdravstvo, a treći je pozitivan ali ne ovisi sve o Vladi, ovisi i o mnogim drugim subjektima, a to su Europski fondovi. Jer to otvara Hrvatskoj u ovom trenutku veliku mogućnost za investicije, ali iskreno govoreći ja nisam sretan kao neke kolege tu da većina sredstava iz EU fondova se koristi za gradnju javnih objekata. Javni objekata najlakše napravit, ali ga je užasno teško održavat. Kad govorimo i o tome smo danas trebali govoriti, govoriti o sredstvima iz EU, ali sredstvima koja će otvoriti nova radna mjesta. I to je ono o čemu trebamo imati konsenzus, to je ono o čemu trebamo se nabacivat s idejama i nešto napravit, evo tu je kolega Pranjić gradonačelnik, on će bez problema napravit vrtić, ali 10 radnim mjesta samo u nekoj jedinici lokalne samouprave i te kako se treba pomučit da stvori uvjete da se ti 10 radnih mjesta otvore. Reforme, evo ja ću samo jednu dotaknut ono što mi je najbliža, to je porezna reforma. Dakle, i po njoj se točno vidi da je nju ministar strukturirao sa određenim ciljevima, ma jasno u datom momentu ocjenjujući, procjenjujući što se događa u Hrvatskoj, ocijenio da treba rasteretiti cijenu rada i praktički porez, jer danas kad pogledate najniže plaće su praktički nisu oporezive uopće skoro 7, 8.000 kuna. Međutim ono što je vrlo bitno on je tu napravio dvije stvari, s jedne je oslobodio 5 milijardi kuna koje su hrvatski građani pretvorili u potrošnju i na takav način generirali i rast bruto domaćeg proizvoda, s druge strane jednim sasvim drugačijim kriterijem dodjele sredstvima jedinica lokalne samouprave, mnoge jedinice lokalne samouprave su dobile daleko više sredstava nego što su imale prije, a ne kao potez prethodne vlade kad o tome može se vidjeti tko je šta i kao raspravljo kad je jedinicama lokalne samouprave naprosto uzeto 1,5 milijardu kuna. I dakle, o toj poreznoj reformi možemo govorit i druga stvar kolegice i kolege sjetite se kad smo govorili ovdje o smanjenju PDV-a. Tada sam reko ajmo svi ovdje raspravljati, prisilit se raspravom da trgovci moraju smanjit cijenu, a ne mi smo odmah govorili oni neće smanjit cijenu, pa tko su oni da neće smanjit cijenu. Ako je njima država smanjila stopu PDV-a onda su one napravile ekstra profit, OK, nećeš tu smanjit cijenu a sutra će se morat pojavit veća dobit, negdje se mora pojaviti taj ekstra profit. Dakle, kolegice i kolege da smo možda raspravljali na ovakav način, možda bi došli oko suglasja oko nekih stvari o ovoj interpelaciji. Jer zašto? Uvijek, svaka reforma može bit veća, bolja i jača za onog koji je promatra sa strane, a za onog koji je provodi je izrazito naporna i bolna jer mnogo je onih koji su unutra itekako dotaknuti, zakinuti, oni misle da su zakinuti i što je najbitnije, tu reformu u konačnici treba uklopiti i u državni proračun. Zato sam rekao da sam, žao mi je s obzirom na strukturu i Kluba MOST-a i Kluba SDP-a da nismo razvili takvu raspravu jer naprosto mislim da ima znanja i u jednom i u drugom klubu da raspravljamo na ovakav način. Žalosti me kad raspravljamo ovdje, sretni smo kad netko kaže da je nešto loše. Dakle, ovdje se stalno ponavlja priča… [[Govornik se ne razumije]] ako itko u ovoj Sabornici može govoriti o tome, mogu ja. Znate zašto? Jer sam jedini hrvatski ministar koji je upisan u knjigu Svjetske banke … [[Govornik se ne razumije]] jedini za 2007.g. Ali kako se ta kreira slika? Oni postave anketna pitanja i postave ta pitanja svim dionicima društveno političkog gospodarskog života u RH. Ja sam imao slučaj za 2005., 2006. da je jedno Odvjetničko društvo iz Varaždina odgovorilo da njima za dobivanje građevinske dozvole treba 900 dana. I znate kako je RH bila pozicionirana po onim skalama na listi Doing Business reporta za dobivanje građevinskih dozvola gore negdje Bogu iza nogu? I kad sam ja to rekao na sjednici Vlade da nije u redu, da je to malo drugačije, e pa nije to baš tako. Međutim, kad neki dan raspravljamo o Zakonu o sprječavanju pranja novca i kad nas međunarodne institucije, koje nadziru to, kažu da je RH među 10 zemalja koje postoje, gdje postoje najmanja opasnost za pranje novca, onda je to ismijavanje. Dakle, ono što je dobro to ćemo ismijavati, a ono što ne valja ajmo prihvatiti. Samo kolegice i kolege, svi ti izvana koji nas kontroliraju i ucjenjuju, a rejting agencije nam određuju kakva [[Upadica: Zahvaljujem kolega Šuker]] će nam bit cijena kapitala, itekako slušaju što mi pričamo, prema tome [[Upadica: Prelazimo na slijedeću raspravu…]] neću podržat ovu interpelaciju.
…poštovani kolega Ante Pranić, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče HS, potpredsjedniče Vlade, uvažena državna tajnice, kolegice i kolege, evo već malte ne 8 sati raspravljamo i vidimo da se međusobno prepucavaju dva bloka, šta je bilo, kako je bilo, kako je sada, mnoge brojke se iznose, analiziraju. Ja, evo kao oporbeni saborski zastupnik ću pohvalit rad svega što je dobro ove Vlade i svih Vlada do sada, znači, svih Vlada do sada. Ali sagledajmo činjenicu u kakvom se sada stanju nalazi RH, uspoređujući RH sa konkurentnim državama. Uzmimo samo treći kvartal 2018.g., rast BDP-a. Poljska 5,7, Latvija 5,5, Mađarska 5,0, Slovačka 4,5, Rumunjska 4,1, Srbija 3,7 i RH 2,8. Pa zbog čega mi takav imamo gospodarski rast ako uspoređujemo s konkurentnim državama? Tko je za to kriv? Za to smo krivi svi zbog sustavnog neprovođenja reformi, ali reformi u pravom riječju, reformi zaokreta za 180 stupnjeva. Što sam rekao u početnom izlaganju na repliku, prvu repliku potpredsjednika Vlade, smatram osobno da je reforma svih reformi u RH, reforma javne uprave. I za reformu javne uprave ne treba puno novca, kao za reforme zdravstva, školstva i svih ostalih sektora, ali znate treba političke odlučnosti, treba volje i treba konačno jednom doći Vlada koja će srezati određena radna mjesta koja su bespotrebna, bez imalo emocije, bez imalo kalkulacije jer jedino tako možemo opstati. Nitko mi ne može zdravo logički, znači, zdravo logički bez politike, dokazati da je normalno da godišnje iz RH iseli 65 000 ljudi, a da se javni sektor koji bi trebao biti na usluzi ljudi, povećava, znači, to logika zdrava ne može apsolutno nikako opravdati. Di imate odljev stanovnika, da imate iseljavanje, a da javni sektor koji treba služiti svim stanovnicima, gospodarstvenicima i poduzetnicima, sve više i više buja. RH nije promijenila granice od 91, niti ne znam da je povećala broj stanovnika da bi imala opravdano povećavanje broja zaposlenih u javnom sektoru. Nastavi li se ovakva politika javne uprave RH dogodit će se situacija da za 50.g. u RH će živjeti oni ljudi koji imaju stranačke iskaznice vladajućih stranaka bez obzira koje profesije oni bili i to je realnost. 2015. HS je usvojio strategiju razvoja javne uprave, 2016. Vlada je usvojila akcijski plan, 2017. akcijski plan je odobren od Europske komisije i odobreno nam je 880 milijuna kuna kada je MOST imao Ministarstvo uprave. Kolko je tih 880 milijuna kuna sada realizirano? Nijedan posto, doslovno oko 1% je realizirano i mi govorimo da ćemo ostvarit gospodarski rast. Pa kako ćemo ostvarit gospodarski rast kad efikasnost naše javne uprave po svjetskim parametrima doslovno u rangu efikasnosti javne uprave Venezuele? Kako mi možemo uopće ubrzati gospodarstvo ako se u RH ne može ništa bez papira rješavati? Druge države su se digitalizirale, ubrzale. To je isto kao da radite dvije zgrade i govorimo da ćemo mi bit konkurentni gradeći zgradu na ruke, dok drugi gradu zgrade suvremenim tehnologijama. Znači, jednostavno treba doći do reforme procesima digitalizacije i ako digitalizirate procese kao što bi trebali, to bi bila prava reforma, a onda se ne bi, bez obzira što se ne može već opravdati povećavanje javne uprave zbog smanjenja ljudi, a kamoli još kad se digitaliziraju pojedini procesi. Kod nas je obrnuta situacija. I osvrnuti ću se još na jednu drugu tezu to je što se tiče regionalnog razvoja. Mi moramo biti svjesni ovdje sam na izlaganju državnog proračuna govorio da Hrvatska nema politiku vlastitog regionalnog razvoja jer sramotno je izdvajanje 300 milijuna kuna iz državnog proračuna za vlastitu politiku regionalnog razvoja. Naša se politika regionalnog razvoja isključivo bazira na fondovima EU a svi znamo kako dolazi do tih sredstava, doslovno na jednom primjeru jednog malog projekta, jednog malog grada koji se projektira projekt 2016., prijavljuje 2017., realizira 2018. sa okončanim situacijama 2019. Znate koliko je u 4 godine iselilo iz tog grada? 4 generacije ljudi. I mi nemamo vlastitih novaca, vlastitih novaca da bi omogućili da ljudi ostanu u ruralnim područjima. Jer nije više problem ni iseljavanje iz Hrvatske, problem je urbanizacije Hrvatske. Problem je doslovno što se Hrvatska svela na politiku koja se vidi sa ova dva brijega, jedan Pantovčak, jedan Markov trg. Ono što se događa u ruralnim krajevima se očito ne vidi. Jučer sam pohvalio Zakon o vodnom gospodarstvu, odnosno okrupnjavanjima bez obzira što će taj zakon, recimo mog, izgubit ću autonomiju u svom komunalcu ali to će mi značiti da će se smanjiti cijena vode stanovnicima. Ja ne vidim drugih takvih sličnih zakona, prije svega kad govorimo o brdsko planinskom području ili potpomognutom području, to su područja koja ubrajamo 2/3, površine Hrvatske. I ja ne vidim sa aspekta Ministarstva regionalnog razvoja ali ni drugih ministarstava po čemu gospodarstvenici imaju bolje, ne znam sufinancirane stope ili porezne ili poreza na dobit u tim područjima. Odnosno zašto bi recimo konkretno da budem plastičan, poduzetnik jedan iz okolnog mog Splita došao u Vrgorac jer mu je država omogućila određene benficije. Mi smo takve beneficije imali. I tada smo imali gospodarski rast, i tada su gospodarstvenici dolazili. Ulaskom u EU sve te beneficije su ukinute i mi ne možemo govoriti o zadržavanju ljudi u ruralnim prostorima po sistemu da se otvori fond ne znam od brdsko planinskog sada područja 20-ak milijuna kuna za 83 grada ili općine gdje će se sufinancirati 200, 300 tisuća kuna za nogostupe za ne znam za ceste. I sam sam aplicirao za pojedine projekte iako samo duboko svjestan da u obnovljenom vrtiću za 10 godina ako se ovakva politika nastavi u Vrgorcu i sličnim mjestima neće više biti ni djece pa će biti pitanje održavanja svih tih sustava a prije svega velikih sustava koji se sada planiraju graditi a to su sustavi aglomeracija. Postavlja se pitanje kako će se oni održavati, pitanje vodoopskrbe, pitanje doslovno funkcioniranja osnovnih sustava potrebnih za život u ruralnom području Hrvatske. I vidim da tu ne postoji radikalan zaokret. Dobro je da su se raspisali natječaji za milijardu kuna vrtića. Ali evo konkretno znam pojedine gradonačelnike i načelnike u Dalmatinskoj zagori koji jednostavno neće moći iz svojih kapaciteta financijskih zaposliti djelatnike u tim vrtićima. Znači neće imati mogućnost zaposliti djelatnike u tim vrtićima. Na prijedlogu državnog proračuna osobno sam dao jedan amandman i vidjeti ćete da će za par godina trebati doći do te intervencije iz državnog proračuna pomoći gradovima, prije svega u predškolskom odgoju jer sustav predškolskog odgoja je sustav obrazovanja. Znači vrtić nije područje čuvanja djece nego jedan sustavan, obrazovni sustav i ne mogu djeca iz ruralnog područja biti u drugačijim okolnostima kao djeca urbanih područja. Kad pogledate cijene vrtića, vidjeti ćete da su vrtići u ruralnim područjima puno skuplji nego u urbanim područjima jer normalno jedinice lokalne samouprave ih ne mogu financijski potpomognuti što se tiče dijela naknade što uplaćuju roditelji. Ja znam da je fiskalnim izravnavanjem pomognuto jedinicama lokalne samouprave, pomognuto je preko 2 milijarde kuna, nositelj tog zakona je bilo Ministarstvo financija dok pojedino Ministarstvo regionalnog razvoja, krovno Ministarstvo regionalnog razvoja raspolaže sa oko vlastitih nacionalnih 300 milijuna kuna. Prema tome, ili želimo pomoći tom ministarstvu po sistemu da se poveća nacionalni iznos s kojim on raspolaže ili to ministarstvo jednostavno treba ukinuti i pripojiti ga Ministarstvu financija. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Praniću. Replike, poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Pranić, mogao bih se ja složiti sa nekim vašim zapažanjima. Drago mi je ovo što ste zadnje spomenuli, krenuti ću od kraja, za fiskalno izravnavanje, to je nešto što smo mi u zadnjem mandatu Vlade pokušavali donijeti no mislim tada nismo uspjeli, ali uspjeli smo sada, kada govorim mi, mislim na HNS. Kada ste spominjali reformu državne uprave mislim da je tu sigurno da su se u to zaklinjale sve Vlade do sada i svi govorili kako je to potrebno u zadnjih 29 godina. No, sigurno ne bi voljeli ni da netko kaže da se to radi možda prebrzo. Ali ono što je cilj i što je smisao je da mi de facto možemo reći da imamo 30% viška i 15% manjka zaposlenih. I mi imamo sada između 2 čitanja Zakon o državnim službenicima koji se donosi zbog predsjedanja EU i tu sigurno već možemo nešto korigirati i krenuti u tim smjerovima koji upravo će doći do efikasnije i bolje uprave. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Pranić, odgovor, izvolite.
Kolega Čuraj, znam da ne možete odgovoriti sada ... [[Govornik se ne razumije.]] povrede Poslovnika ali zamislimo mi da se sutra probudimo da 10 tisuća ljudi manje radi u javnoj upravi. Što bi se dogodilo? Apsolutno ne bi ni osjetili u sustavu funkcioniranja, ne bi ni osjetili. Što se tiče županija, rekao sam u jednoj replici imate sustav da županije upravljaju zdravstvom, školstvom, sustavom navodnjavanja i zbrinjavanje otpadom. Što se događa s centrima za gospodarenje otpadom, najveći problem države? Što se događa sa domovima zdravlja, najveći problem države? Što se događa sa školstvom? U 250 škola još se grije s krutim gorivima. Navodnjavanje, svaka čast pojedinim županijama koje su ušle u modele navodnjavanja ali evo konkretno u našim dalmatinskim županijama pogledajte koliko imate sustava navodnjavanja, prije svega u Splitko-dalmatinskoj županiji iz koje ja dolazim imate Vrgorsko polje, jedno od najvećih polja, imate Imotsko polje, imate Sinjsko polje. Što je s projektima navodnjavanja? Nema ih. Prema tome, čemu služe županije kada 4 osnovna problema ne znaju riješiti?
Zahvaljujem kolega Pranić. Sljedeća replika poštovana kolegica Marija Alfirev. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Praniću, pa iznijeli st u svojoj raspravi zaista dosta veliki broj razloga zbog kojih smatrate da došlo i dolazi i do depopulacije zapravo cijelog ovog jednog područja. I vjerujem da ste dobro upućeni u to što govorite i da imate razloga za to. S druge strane, maloprije smo čuli da zapravo evo s vaše lijeve strane jedna kolegica je rekla da zapravo su mediji i kritike te koje su razloga odlaska ljudi iz Hrvatske pa smatrate li vi da zapravo ovo što ste sada izrekli, kritike i možda što će mediji prenijeti će biti razlog odlaska nekih novih ljudi iz Hrvatske ili su ipak neki drugih razlozi u pitanju?
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Pranić.
Pa gledajte, što se tiče odlaska ljudi iz Hrvatske, vi morate odnosno konačno u Hrvatskoj moramo razjasniti da se događaju dva procesa iseljavanja. Ok, iseljava se iz Hrvatske ali imate jedan drugi proces, to je urbanizacija Hrvatske o kojoj se malo vode priča zato što svaka do sada Vlada pretežito je bila urbana Vlada koja nije pomagala ruralnim područjima Hrvatske, eventualno sada smo imali fiskalno izravnavanje i povećavanje iako sam odnedavno kazao na Zakonu o brdsko-planinskom području gdje je SDP-ova Vlada ukinula, itekako nas zakinula za kumulative preko 500 milijuna kuna da bi sad ova Vlada vratila reda veličine slično ali postavlja se pitanje da taj iznos treba biti puno veći ako želite nadoknaditi sve ono što se događalo prethodne 4 g. jer ne možemo sad reći odjednom da je financijska situacija dobra, ali kada u gospodarskom rastu sve one 4 zadnje, 5 g. malti ne je bilo puko preživljavanje, koliko para, toliko muzike, da ima više novaca u jedinicama lokalne samouprave u ruralnom području, mislim osobno da bi gospodarska klima bila kudikamo bolja.
Zahvaljujem, kolega Pranić. U ime Vlade, potpredsjednik Vlade poštovani g. Tomislav Tolušić, izvolite.
G. Praniću, prije svega hvala na komentarima, ja smatram da tu kad govorimo o MOST-u ste jedan od rijetkih kojih ja mogu pohvaliti i jedan od rijetkih koji konkretno radite, vodite jedan grad, imate rezultate s kojima ja mislim da s razine ministarstva mogu bit zadovoljan i kad bi vaše kolege puno više radili a puno manje pričali, bilo bi sigurno i u stranci boljih rezultata. Uspoređujemo se uvijek s Njemačkom, sa Švicarskom, Austrijom kad nam to paše a onda s druge strane kad vama paše, uspoređujemo se sa Rumunjskom, Srbijom, Kosovom, Makedonijom. Njemačka ima rast BDP-a 1,4%. Euro zona 1,8%. Hrvatska 2,6% i treba bit veći i učinit ćemo sve da bude veći ali idemo se onda uspoređivat, nije baš puno Hrvata otišlo radit na Kosovo, otišlo je u tu istu Njemačku koja ima manji rast BDP-a od Hrvatske iako zasigurno nije za usporedbu, slažem se apsolutno. Onda idemo govorit o pravim podacima i o pravim usporedbama. Kad govorimo o upravi i Ministarstvu uprave, molim vas, još jednom uzmite podatke koji vam daju vaši kolege iz saborskih klupa, daju vam krive podatke. Ja ne znam što je to MOST napravio u Ministarstvo uprave toliko fantastično i toliko čudotvorno da ste vi sve ... [[Govornik se ne razumije.]] niste napravili ništa jer niste imali vremena napraviti ništa. ne zato što niste htjeli, niste imali vremena napraviti ništa. Usvojili ste jedan akt na Vladi koji je bio pripreman i prije vas. Kad govorimo o EU fondovima i o Ministarstvu uprave, nijedan sažetak vam nije odobrilo Ministarstvo rada koje je nadležno za taj dio odobravanja jer niste napisali, niste stigli napisati, niste aplicirali ništa prije svega prema Ministarstvu rada i mirovinskog sustava koje vam to treba odobrit, niste stigli napisat, ne govorite istinu, nemojte govorit ono što ne stoji zato što vam ne govore prave informacije. Prema tome, ne govorite istinu. Ne u lošoj namjeri ali vam krivo prezentiraju podatke i od tog famoznog rada u Ministarstvu uprave nije napravljeno ništa ne zato što ministar nije htio, što MOST nije htio nego niste stigli. Ali opet kažem, niste donijeli niti neku famoznu strategiju, usvojili ste akcijski plan koji je bio rađen i prije vas, dovršili ste ga, hvala vam na tome, usvojili ga na Vladi i točka, novci su bili osigurani prije vas u programu, u konkretnosti i koheziji odnosno u socijalnom fondu ili gdje već, niste ih vi izmislili, postojali su prije vas. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] I prije nas, slažem se, i prije nas jer ste vi za vrijeme vašeg mandata smo ušli u EU i usvojili Program konkurentnosti i kohezije i sva ostala 4 operativna programa. Prema tome, niste vi to izmislili i nemojte to više tako pričat, ne vi nego generalno, 2014., hvalite se nečim što se nemate šta hvalit. I mi smo tu trebali napraviti veće iskorake, ja se tu apsolutno slažem i slažem se sa g. Pranićem da je uprava zasigurno problem koji je možda jedan od najvećih problema kad govorimo o funkcioniranju države. Fond u Ministarstvu regionalnog razvoja je takav kakav je, može li biti veći, može, kakav je bio ogroman i nemojte govorit i vi kao gradonačelnik Vrgorca da nemate korist od europskih fondova, taj vrtić trebamo popunit na 100 drugih načina ali novce koje ste dobili za vrtić, za cestu, aglomeraciju ili neku drugu stvar, to treba dobit Vrgorac, dobili ste zahvaljujući programu ruralnog razvoja, kohezijskog fonda ili nekim drugim fondovima, ne bi ih dobili da nema tih fondova. Hrvatska puno više povlači iz EU nego što uplaćuje u proračun EU i to su ti benefiti u svemu tome, to je baš točno i baš je tako. Fiskalna decentralizacija, ja bih volio vidjet vas iako vjerujem da ste vi svijetao primjer ali i sve ostale načelnike i gradonačelnike u Hrvatskoj gdje su potrošili ove 2 milijarde kuna. Neke općine i gradovi imaju i 100% veće izvorne prihode, gdje su potrošili novce? Neki na plaće, neki na udruge, neki na neke druge manifestacije, trebali su ih uložiti u infrastrukturu u demografiju i za 100 drugih stvari koje su sigurno mogle biti korisnije i pametnije utrošene. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom potpredsjedniku Vlade. Imamo povredu poslovnika poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. Povrijeđen je Poslovnik 238. gdje kaže ministar da MOST nije napravio ništa. Pa ja bih se u ovome dijelu samo kazao da, vi ste ministre i vaša Vlada napravili sve, predali ste INA-u u Mađarske ruke a govorili ste da nećete, iselili ste 2/3 Hrvatske, nastavilo se iseljavanje, samo ste 17% sredstava povukli iz EU fondova i na dnu smo EU po povlačenju sredstava kohezijske EU [[Upadica Brkić: Zahvaljujem kolega Bulj.]] Dalmatinsku zagoru, Slavoniju ste ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Bulj, zahvaljujem. Što se tiče povrede Poslovnika, ponovno ste zloupotrijebili institut povrede Poslovnika, temeljem članka 240. stavak 2. oduzimam vam riječ do kraja ove rasprave. ... [[Upadica se ne čuje.]] Imamo još jednu povredu Poslovnika poštovani kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Ministar je povrijedio Poslovnik točku 2., 3., 8. kada je rekao da ovi fondovi zapravo dolaze iz EU, sve do sada, sve i premijer i ministri govore da je to HDZ je osigurao. I sada ja zapravo prvi put čujem i smatram da ne bi to bilo točno i da tvrde da je to zapravo SDP na kraju osigurao. Tako da nešto meni tu ne štima u ovim riječima što je ministar izgovorio.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Paneniću, također ste zloupotrijebili institut povrede Poslovnika temeljem članka 239. svjesno ste ušli u to, izričem vam opomenu. U ime predlagatelja poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, slušajući obrazlaganja predstavnika Vlade, potpredsjednika Vlade gospodina Tolušića koji je ovdje centriran i kao da ga je premijer čuvao nekoliko mjeseci i poštedio od aktivnosti pa je sada dobio iznenada napad energije da nam objasni neke stvari u sitne noćne sate. Čuo sam jedan podatak koji mi je dosta nevjerojatan, kaže potpredsjednik Tolušić Hrvatska rast BDP-a 2,6% a Njemačka 1,8%. I tu nas potpredsjednik Tolušić gurne ispred Njemačke. I sada ovi koji nas sada gledaju i slušaju doma, vjerojatno ih nema baš previše, mogli bi pogrešno tumačeći ovu činjenicu zaključiti da je Hrvatska bolja u biti od Njemačke i da ova Vlada bolje Plenkovićeva radi i od gospođe Angele Merkel i da su u biti u zabludi svi oni koja odlaze u Njemačku. Pa zbog čega onda ti ljudi odlaze u Njemačku kada Hrvatska u biti bolje radi i njima samo treba pustiti govor gospodina Tolušića od malo prije o autobusima od Zagreba do Bregane i svi će se vratiti nazad. Samo tih 5 minuta treba pustiti da gospodin Tolušić kaže ovih par činjenica, ljudi će sami iskakati kroz prozore, neće, neće morati kondukter ni vrata otvoriti, vjerojatno će ljudi izaći van. Ali da se malo pozabavimo konkretnim podacima i da vidite koliko je to u biti slab i nikakav rast i koliko zaostajemo za Njemačkom, treba samo usporediti BDP po glavi stanovnika u Njemačkoj i u Hrvatskoj i to je razlika 44 tisuće dolara na 13 tisuća dolara, to je znači 4x manje. Ovim intenzitetom koji nam je rekao gospodin Tolušić, Hrvatska će vjerojatno stići Njemačku za 200 godina. Znači kada bi nastavili rasti 1% više od Njemačke narednih 200 godina stigli bi Njemačku u sadašnjoj njihovoj razini. Znači ako je to perspektiva gospodine Tolušić što nudite hrvatskim građanima da 200 godina čekaju da žive kao što Nijemci žive danas, pa maknite se odmah sami iz Vlade, ne zaslužujete uopće tu sjediti. Hrvatska bi trebala rasti po postocima, 4, 5%, pa mi smo na užasno niskoj razini razvijenosti. I moramo imati brži rast ne jednom nego 3 ili 4 puta nego što to ima Njemačka kako bi kad-tad uhvatili taj vlak. Sa te strane, ja ne znam, vi ste vjerojatno agronom pošto ste ministar poljoprivrede ali nije teško se educirati i pogledati podatke i napraviti, ekonomist a onda sam malo zabrinut, nadam se da nije neki Banjaluka fakultet ili nešto. Ali sa te strane mi je malo, ja bih rekao čudno da baratate sa tim podacima na ovaj način a da niste svjesni u biti šta govorite. Šaljete poruku građanima RH, da će 200 godina trebati čekati ne bi li uhvatili Njemačku i na taj način, na taj šaljete poruku u biti da Vlada ne radi dovoljno dobro i da ne radi na način na koji bi trebala raditi. A ono šta je također bitno i šta treba istaknuti da što se tiče i europskih fondova i svega onoga šta Hrvatska koristi u ovom trenutku, da smo mi još uvijek u debelom minusu. Znači što se tiče povlačenja novca i što se tiče uplata Hrvatske ok, možda je neki plus ali kada pogledate šta plaćamo sa tim novcem koji povlačimo iz EU, koliko plaćamo uvoza u RH, Hrvatska još uvijek debelo subvencionira EU i to je najveća tragedija koja se nama u ovom trenutku dešava. Ukoliko želimo se pokrenuti naprijed, moramo biti puno efikasniji, puno energičniji i moramo napraviti određene stvari koje bi naši građani danas sutra osjetili na svojoj koži. I tu ne govorim samo o vrtićima jer vidim da su vrtići sad glavna stvar. Tu govorim o projektima koji će pokrenuti industriju, koji će pokrenuti inovacije. RH ima manje inovacija u jednoj godini, nego prosječna korporacija na razini EU. Imamo [[Upadica: Zahvaljujem]] tri puta manje inovacija, nego šta [[Upadica: Zahvaljujem kolega Maras]] ima jedan Nestle. Hvala lijepo.
Ja bi vas lijepo molio da u svojim raspravama ne omaložavate bilo koga, niti bilo koji poziv, pa tako ni agronome, a to da li je netko agronom ili ekonomist ili nešto drugo, ne znači da ne radi dobro svoj posao jer ni vi niste bili poduzetnik, pa ste dobro radili posao ministra poduzetništva. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovani potpredsjedniče hrvatske Vlade s državnim tajnicima, kolegice i kolege, dakle, u zemlji parlamentarne demokracije svaka stranka ili pojedinac ide sa svojim programom na izbore i zapravo birači su oni koji mu daju ili uskraćuju povjerenje. Kada to povjerenje dobije, Vlada tih 4.g. i zapravo treba, trebao bi izvršiti onaj program koji je obećao pred svojim biračima. To se nažalost često ne dogodi i onda ti isti birači tu stranku ili tu Vladu pošalju u oporbu da bistre svoje politike, zapravo da rade ono što su obećali, a nisu izvršili. E tako se zapravo dogodilo sa SDP-om i njihovim koalicijskim partnerima jer oni su puno toga izobećavali, nisu izvršili i onda su ih ti birači kaznili i poslali ih u oporbu da konsolidiraju stranku i to vrijeme u oporbi iskoriste za svoju prepoznatljivost za bolju kvalitetu građana. Dakle, umjesto da rade prave programe, predlažu prave zakone, ono po čemu će biti prepoznatljivi kod svojih birača, oni se bave interpelacijama. Ja i ne znam koja je ovo interpelacija po redu, sigurno neka peta ili šesta, ali u svakom slučaju bit ćete zapamćeni kao interpelacijska oporba. Danas raspravljamo o Interpelaciji o radu Vlade RH radi neuspjeha Vlade RH u provođenju strukovnih reformi i po onome što smo i danas čuli i razgovarali zapravo o tome, vi 10% onih zastupnika koji su potpisali ovaj zahtjev za interpelacijom, govore zapravo da se ne radi ništa po mirovinskoj reformi, po poreznoj reformi, da je javni dug porastao za 3,7% odnosno da je na razini od 300 milijardi kuna, da je smanjen rast BDP-a i tome slično, što bi zapravo značilo da je ovaj papir i ova interpelacija… [[Govornik se ne razumije]] znači, potpuno bezvrijedan s obzirom da se puno stvari u međuvremenu dogodilo. Vi nadalje kažete da treba natjerati Vladu u provođenju tih reformi, a da se to ne može akcijskim planom i da niste za prihvaćanje tih akcijskih planova, već da bi trebalo osnovati nacionalno vijeće kroz parlamentarni nadzor koje bi trebalo biti sastavljeno od stručne javnosti, akademske javnosti, poslodavaca, Sindikata i predstavnika medija koji bi zapravo kontrolirali nacionalni program reforme odnosno program konvergencije. E sad, da ste pozorno pratili godišnje izvješće Vlade od listopada 2018.g., tu se zapravo dalo isčitati sve ono što je tada i predsjednik Vlade g. Plenković govorio u ovom Visokom domu gotovo pola sata, dotičući se zapravo svih segmenata ovoga društva, o čemu su zapravo govorile i moje kolege, a ja se ne želim puno ponavljati u ovoj raspravi. Ono što me možda potaklo u raspravi kolege Pranjića koji je zapravo metaforički htio kazati ova strana lijeva ili ova desna strana zapravo stalno nešto govore, ali ništa ne rade, to bi izgledalo kao da je ovdje Izrael, tamo Egipat, a unutra je Gaza, područje Gaze ili Palestina u kojem ste zapravo vi kao MOST. I kad govorite o djelu javne, reforme javne uprave kolega Praniću, ja bih volio recimo da ste vi iznijeli konkretne stvari koje bi se mogle napraviti vezano recimo za javnu upravu. Reći ću vam, vaša ministrica i ministrica iz MOST-a kada je bila, mi smo tada trebali napraviti jedan jedinstveni centar za naknade i dobili smo sredstva od Svjetske banke, ni manje, ni više, nego 70 milijuna EUR-a. Tada je ministrica kupila za nekih 5 ili 6 milijuna EUR-a računala i računalne opreme i mislim da je to i dan danas u Ministarstvu uprave, danas kod g. Kuščevića. Dakle, uopće se nismo pomakli vezano za to. S obzirom da vi dolazite iz lokalne uprave i područne, mi smo kroz taj jedinstveni centar za naknade, to je jako dobro zamišljeno, krenulo je, moram reći, od SDP-a, to je bio jedan izvrstan prijedlog da zapravo svaki građanin kroz onaj OIB da država može kontrolirati svakog građanina po dobivanju naknada po bilo kojoj osnovi, dakle, sa razine općine, sa razine županije, sa razine države, škola, kod stipendija, socijalnih davanja i svega sličnoga, što je izvrsno zamišljen projekt. On se trebao kao takav realizirati kroz urede državne uprave, to je ono čega ste se vi dotakli. Tada je zapravo vaša ministrica djelom zaključila da ti ljudi nisu osposobljeni uopće to provesti jer niti nemaju onu osnovnu računalnu obuku. To vam govorim iz razloga kad govorite da bi se mogao smanjiti 10 ili 15 000 ljudi iz javne uprave, da to nije baš tako lako napraviti preko noći jer i vi ste svjedok tome da mnogi ljudi, pa i u našim ruralnim sredinama koji rade u FINA-i, u domovima zdravlja, još dan danas ručno rade određene stvari i teško ih je prilagodit. Ali što napraviti s njima kad oni danas imaju 63, 62 ili više godina do pred mirovinu? Dakle, to nije jednostavno. S druge strane, ja i vi vrlo dobro znamo, a i ovdje svi kolege u HS, dakle, kada biste napravili usporedbu Ureda državne uprave za gospodarstvo splitsko-dalmatinske županije i Upravnog odjela za gospodarstvo u splitsko-dalmatinskoj županiji i ne znam koliko bi ljudi zapravo znalo koje su obaveze i zadaci Ureda državne uprave za gospodarstvo, a koji su zadaci i poslovi Upravnog odjela, dakle, sama logika nalaže da jedno ili drugo morate ukinuti jer su to paralelizmi. Dakle, ukidanjem Ureda državne uprave i pripajanjem toga županiji, imali bismo učinkovitije i ekspeditivnije županije. Istina je da je ovdje kolege napadaju puno više županije, nego Urede državne uprave. U Uredu državne uprave, recimo u Splitu, imate 409 zaposlenih osoba, a u županiji imate oko 189. Dakle, to je velik, velik, al je ogroman broj, dakle, ili ukinuti jedno ili ukinuti drugo, to je bio prvi korak, drugi korak su bile agencije koje su bile nepotrebne smanjivanjem ministarstava, jedna od učinkovitija javna uprava, dakle, to je glede onoga što vi govorite. Što se tiče određenih pokazatelja makroekonomskih pokazatelja u RH ja ću se dotaknuti samo dva zbog vremena koje mi ističe. Dakle, kolega Šuker je govorio o poreznoj reformi koja je stvarno dobro osmišljena, sigurno je analitički dobro napravljena tada iz Ministarstva financija, išla je u 3 kruga, on je govorio o sredstvima koja su zapravo ušteđena odnosno od kojih su oslobođeni kako građani, tako i poduzetnici. Ja ću vam samo reći recimo stupanje na snagu od 1.1.2019.g., dakle, samo smanjivanjem PDV-a s 25 na 13% i potrošačke košarice koja je bila vezana za svježe i zamrznuto meso, voće, povrće, pelene, pa i dijelom i 5% PDV-a na lijekove je sigurno značajna ušteda građanima. Govorili smo tada da je moguće da određeni prehrambeni lanci ili trgovački lanci neće spuštati svoje cijene, što se dalo čuti i naslutiti od SDP-a koji je rekao da, to je čitao i g. Grbin i statistički pokazatelji pokazuju za mjesec ožujak zapravo da hrana i ti artikli nisu pojeftinili. Ne znam koliko je to relevantno od 1.1.2019.g. u tih 60 dana to vidjeti, ali vidjet ćemo zapravo konačne rezultate i država sigurno ima regulatorne mehanizme kako, neću reći natjerati, ali iskontrolirati taj dio, gdje se država odrekla PDV-a u korist građana, a sada bi trebali zapravo oni koji trgovci ili slične organizacije zapravo stvarati ekstra dobit… [[Govornik se ne razumije]] Dakle, po pitanju porezne reforme izvješće Europske komisije kaže da je učinjen značajan napredak u jačanju fiskalnog okvira. Mirovinske reforme su se mnogi dotakli, ja neću puno, također izvješće Europske komisije kaže da je učinjen značajan napredak. Ali zaboravljamo recimo set Zakona o poljoprivredi, Zakon o poljoprivrednom zemljištu koji je iznimno dobar, OPG-ima, zatim Zakon o zabrani nepoštene trgovačke prakse o kojem smo razgovarali ovdje u HS, lancu opskrbe hranom, što je iznimno bitni reformski zakoni, a da ne govorim o ovrhama. Znači, kod tih ovrha sa nekih 325 000 građana koji je bilo u blokadi zbog 43 milijarde kuna sveli smo na 274 000 i 19 milijardi kuna u jednom potezu smo 6248 građana deblokirali. I na kraju, nije manje važno, ova Vlada je pokazala senzibilitet i prema osobama s invaliditetom, osobnim asistencijama gotovo 15 000 [[Upadica: Zahvaljujem kolega Babić]] i povećanjem osobnih invalidnina i doplatke i pomoći za njegu [[Upadica: U ime predlagatelja…]] za 20%. Hvala.
…poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, nadam se da još imate koju repliku sačuvanu. Dakle, u odnosu na izlaganje kolege Babića koji nas je nazvao interpelacijskom pozicijom, ako sam to dobro interpretirao, moram reć da ste potpuno u pravu. To i jest zadaća opozicije da interpelacijama propituje rad Vlade, utvrđuje ili kritizira političku odgovornost, utvrđuje, onda većina to vjerojatno često odbija, ali rasprava je korisna. E zašto je u ovom sazivu došlo do toga? Upravo zato što smo inzistirali na promijeni samo jedne poslovničke odredbe, a to je da možemo takvu točku u potpisima staviti na raspravu jer prije bi stavili interpelaciju, onda bi ona stav kiselila bi se u dnevnom redu, a sada smo iskoristili tu poslovničku mogućnost, tako, e, to. E, što se tiče interpelacija, ja sam potaknut vašim izlaganjem pobrojao 5. Dakle, prva je bila o renacionalizaciji INA-e i prodaji 25% dionica HEP-a. Dakle, mi smo bili zbog toga zabrinuti, jel to napravljeno, nije. Dakle, ta interpelacija je bila potpuno opravdana, nešto krupno se najavi i onda se ne dogodi. Druga interpelacija kronološki gledano, bilo je radi postupanja Vlade RH kod ratifikacije Konvencije o nasilju u obitelj, popularne Istambulske konvencije. Jel ta konvencija ratificirana? Je i onda je ta interpelacija povučena. Treća interpelacija je bila zbog, po našem mišljenju, učestale zlouporabe pozdrava „Za dom spremni“, mi smo o tome raspravili. Jel imamo još problema s time? Imamo, samo što nije usvojio HS, usvojila je Koruška nadbiskupija i tako da smo eto ta interpelacija je naknadno usvojena u Austriji, ali u osnovi je. Četvrta interpelacija bila je oko nabave F-16. Jesu li nabavljeni? Nisu, prema tome HS je čak donio zaključak, većina je donijela zaključak da je to bilo fenomenalno napravljeno, ali sam primijetio, ne znam jeste vi, da od te rasprave ministar Krstičević se nekako prestao učestalo pojavljivati u javnosti, prizemljio se, recimo to tako. I ovo je peta interpelacija, znači vidite da smo vrlo restriktivno koristili to pravo za samo ove najzvučnije događaje jel ova je interpelacija potaknuta izvješćem Europske komisije od 2018. za 2017. E sada, ako je izvješće komisije za 2018. koje bude u 2019. bude slično, očekujte još jednu interpelaciju. Ako bude, ako ne bude, ako bude bolje, onda očekujemo da vi to nekako reklamirate. Prema tome, to što ste vi rekli, je potpuno logično parlamentarno razmišljanje i u tom smislu smo mi na tragu modernih europskih opozicija. E ali rekli ste još jednu stvar, a to je da stranka ide na izbore, da program, dođe na vlast i nakon, e, a koji je program ove Vlade? HDZ ili HNS? Koji su to građani glasali, da bi ova vlada, HDZ i HNS i SDSS-a bila na vlasti? Ja sam siguran da takvog nema. Dakle, recimo zamišljam situaciju, izborna kampanja u 2.izbornoj jedinici, potpredsjednik na 14. mjestu, gospodin Hasanbegović na vrh i ja sam sasvim siguran da je gospodin Zlatko Hasanbegović došao na predizborni Klub HDZ-a i rekao sljedeće, glasajte za HDZ da bi ja bio u opoziciji, a Milorad Pupovac, Milanka Opačić i Ivan Vrdoljak na vlasti. Ako se to desilo, evo, sigurno nije bilo ni na jednom skupu gospodine potpredsjedniče, prema tome, ta vrsta političke odgovornosti, opozicije, za interpelaciju postoji, al vlada, prema građanima u ovom trenutku ne postoji, jer takvih građana koji su glasali za ovu vladu nema. Zahvaljujem za 5 minuta ide zadnji trajekt za Brač, a ja idem na mjesto. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bauk. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani članovi vlade. Pričamo o uspjesima, odnosno, neuspjesima vlade Andreja Plenkovića. Već sam u ime kluba naveo cijeli niz područja, koja su ruinirana u Hrvatskoj, a sada mogu recimo preći na poduzetništvo, koje jednostavno u Hrvatskoj nikako ne može zaživjeti i u svojoj punoj mjeri. Vidimo da građani su skloniji novce ulagati u štednju, koja često puta nosi manju zaradu, nego što je stopa inflacije, ali njima je to draže, nego jednostavno riskirati u državi, u kojoj je sve neizvjesno. Eventualno će kupiti nekretnine i to je to, ali u poduzetničke vode će ići vrlo rijetko. I dosita postavlja se pitanje, tko uopće želi biti poduzetnik u državi, gdje ga koći beskrajna birokracija, gdje mora plaćati sulude poreze, trošarine i naknade u iznosu do čak 80% prihoda, što znači da u biti mu ništa niti ne ostaje. Evo, nekada je recimo, kmetu, u srednjemu vijeku, tamnom dobu, ostalo ¾ prihoda, ¼ je morao davati feudalcu, a danas ¼ ostaje građaninu, a ¾ ide dobroj državi. Tko uopće želi raditi u državi, gdje mu je glavni državni inspektor provjereni kadar gospodina Brkića i Bandića, notorni rodjak Andrija Mikulić? Koja bi budala ulagala milijun kuna u biznis u Hrvatskoj, davala svu svoju obiteljsku ušteđevinu i u biti bacala ju u more s morskim psima, da taj novac daju i da ga više nikada ne vide, a ne daj Bože da nešto od njega zarade? Kada pričamo dalje o gospodarstvu, imamo slučaju u 2,5 godine ove vlade, da su najavljivane nekakve 3 porezne reforme, 3 kruga, tako se to kaže, valjda ćemo ići do 9 kruga pakla s tim reformama. Pa se recimo, u zadnjoj toj reformi, spominjalo da će od 1.1. biti niže cijene hrane, ja te cijene niže hrane ne vidim, možda ih vi vidite, pa mi recite koje su to cijene hrane niže? Pa se isto tako pričalo da će svaka obitelj dobiti 960 kn godišnje uštede, a vidimo da samo na odvoženju otpada, svaka obitelj gubi dodatnih 1200 kn u 2019. g. da ne spominjem sva ostala poskupljenja režija i života u svakodnevnici. Javnu nabavu, isto tako bolje da ne spominjem, to ću eventualno spomenuti kada bude ova priča o lijekovima, o zdravstvu, da ne idem preširoko, ali samo jedna primjer. Recimo, kod nas jedna sonda za aparat ultrazvuka, KBC-u plaća 20 tisuća eura, a ista takva sonda na e-bay gdje ju nabavljaju sve druge bolnice u svijetu košta 2000 eura. Znači mi plaćamo 10 puta skuplje potrošni materijal nego što ga plaćaju recimo u SAD-u evo i u drugim bogatim zemljama. Mi imamo 350 milijuna kuna, da platimo jedan jedini rotor. Pazite, rotor, pa daj mi recite gospodinu Tolušiću, jel to rotor od safira, od rubina, od dijamanata, ma od čega je taj rotor za 350 milijuna kuna. Ja sa 350 milijuna kuna, ovu zgradu Sabora 10 puta srušim i iz početka sagradim. O čemu vi pričate, kojih 350 milijuna, kud to ide u čije džepove? Imamo žičaru, koja košta 550 milijuna kuna. Pazite žičara, neš ti građevine. Zagreb ima najskuplju žičaru u svijetu. Pa mi imamo novaca, ljudi božji, pa mi možemo, ne znam, grijati se paliti novce i grijati se na njih koliko love mi imamo. I ja sada vama postavljam pitanje, to je vama smješno, zašto se vaš predsjednik Vlade okružio s nekakvim ljudima kao što je Bandić, kao što je Sacuha, kao što je Glavaš. Pa jeste čuli za onu narodnu, s kim si takav si. Pa jel vas mama u čila kada ste bili mladi ne upadaj sine u loše društvo? A vi ste baš takve doveli sa sobom, okružili, pa tko vama uopće vjerovati? Kako možete u svojoj stranci unaprjeđivati Andriju Mikulića i Božidara Kalmetu. To vam je sad novi tajnik stranke, desna ruka Gordana Jandrokovića, koji novce u bijelim vrećicama dijeli po trgovačkim centrima. To je osoba koju vi unaprjeđujete. Tako kaže optužnica, ja čitam te optužnice ak vi ne čitate, pratim ta suđenja. Presmješno i onda se čudite da 90% hrvatskih građana ne vjeruje ovom HS, uopće ovo sad ne gledaju, ne vjeruju pravosuđu, ne vjeruju političkim strankama. Tko je za to odgovoran ako ne Vlada koja je na vlasti? Isto tako, više nema ministra Pavića, tu je njegova tajnica gđa. Burić, gospodična ne znam ni ja, kao oni su pričali o nekakvoj mirovinskoj reformi. I šta smo dobili od te mirovinske reforme? Pazite, vi reformu koja smanji omjer mirovine i plaće i to se prikazuje uspjehom, smanji omjer i kaže, evo sad imate dostojanstveni život, to vam je reforma, sad smo uspjeli. To je recimo koda ja sad vama dam 100,00 kn i vi mi vratite 90 i ja velim da sam na dobitku. Znači, to je jednostavno, opće, opće ne znam na koji način da to više komentiramo, to je tolko prozirno da se to naziva rastom, da se to naziva dostojanstvom. Vi ste, recite to vašemu ministru gđo. Burić, u stvari legalizirali eutanaziju, to je uspjeh vaše Vlade, a nikakvo dostojanstvo niste vratili umirovljenicima, još ste im manje omogućili nekakav normalni građanski standard. Daljnji uspjeh ove Vlade je taj što se odriče svega što je hrvatsko, sve što je hrvatsko, to se baca u smeće. Prodali smo izvore vode za koncesije od 3 lipe po litri, pazite, 3 lipe po litri mi dajemo koncesiju strancima za vodu. Od 2020. davat ćemo poljoprivredno zemljište strancima, dali smo im INA-u, dali smo im T-com, dali smo im Agrokor, dali smo im kompletnu farmaceutsku industriju, nema jedne jedine farmaceutske tvrtke ili Veledrogerije koja je u vlasništvu RH. Uništili smo Imunološki zavod, uništili smo ili ćemo uništiti sva brodogradilišta. Znate li g. Tolušiću, vi i vaši ministri da je Brodosplitu isplaćeno 1,5 milijardu državnih subvencija koje su se potrošile nenamjenski. g. Pernara ste sudili i osudili za štetu od 1.000,00 kn, ekspresno, a nekoga tko spuca 1,5 milijardi kuna, vi mu još hoćete dati i drugo brodogradilište. Odričete se hrvatske kune, jeste vidjeli koji su ljudi na hrvatskim kunama, Jelačić, Mažuranić, Ante Starčević, to ćete baciti u smeće, šta će vam to, pa vi imate vaše, vi ćete Junkera, Tajanija, Merkelicu, to će bit nove hrvatske kune. Ljubimo skute i potplate briselskih klaunova i zadriglih bankara umjesto da poštujemo vrijednosti na kojima smo gradili svoju državu 1400.g. Nažalost, ova Vlada je izdala sve ideale na kojima je nastala hrvatska država. Otvorila je jednu povampirenu kastu koja grabi sve što može dok na kraju ne proguta i samu sebe i još onda gradite spomenike i dajete imena ulicama ljudima koji su opljačkali RH. Evo, ja ću vam dat prijedlog za novi spomenik, napravite jednoga spomenik birokrata, neka se zove uhljeb kleptomanović i hrvatskoga prosjaka i kako mu taj uhljeb izvlači iz džepa i zadnju kunu, odlijte ga u bronci u 1000 primjeraka i postavite ga u sva prazna hrvatska sela u Dalmatinskoj Zagori, Slavoniji i Lici [[Upadica: Zahvaljujem…]] da to bude spomenik vaše [[Upadica: kolega Bunjac]] vladavine u 21. stoljeću [[Upadica: Prelazimo na…]] Hvala.
…repliku, poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvaženi zastupniče Bunjac, zaista je smiješno odnosno žalosno gledati kako se Vlada hvali povećanjem mirovina od par kuna, a istodobno prešućuje odnosno ne naglašava, ne viče na sav glas da su podigli cijene vode, struje i plina i grijanja, znači, toplane i da će zapravo kroz režije izbiti tim umirovljenicima puno više nego što su im dali kroz tobožnje povišice i zapravo je životni standard umirovljenika sve gori i gori, ljudi ne mogu živjeti od mirovine i Vlada pokušava servirat priču o tome da dozvoljavaju umirovljenicima 4 sata rada uz mirovinu. Zašto? Oni tvrde kao tobože da im pomognu ako žele radit, al prava istina da se od mirovine ne može živjet i da umirovljenici zapravo nemaju izbora [[Upadica: Zahvaljujem kolega Pernar]] nego raditi da ne bi kopali po smeću. Hvala.
Odgovor kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Pernar. Pa evo, često kada dođemo u trgovinu, promatram hrvatske umirovljenike šta kupuju. Kupuju jednu stvar, eventualno dvije stvari. I znate s čime plaćaju? Plaćaju sa onim lipama od 5 i 10 lipa, ima torbicu i unutra ima te po 5 i 10 lipa, one plehnate i s time plaća, s time plaća, to je njemu, on to skuplja pažljivo i onda ode i kupi jednu stvar, recimo paštetu ili kilu banana. I onda kaže naša Vlada umirovljenici žive dostojanstveno. Ja sam siguran da čak ni roditelji članova Vlade ne žive dostojanstveno, a kamoli neki ljudi koji nemaju takvo ugledno potomstvo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem na odgovoru poštovanom kolegi Bunjcu. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući ne mogu se ne osvrnuti na sadašnje stanje u zemlji, bez da se osvrnem na svojedobno premjera i predsjednika Hrvatske demokratske zajednice, doktora Ivu Sanadera. Tim više što sam osobno bio i član Hrvatske demokratske zajednice. I to upravo u vrijeme kada je Sanader bio predsjednik doduše tada je HDZ bio u opoziciji. Što se je dogodilo, šest mjeseci nakon ulaska u HDZ ja sam došao u Gundulićevu, tada je već HDZ došao na vlast i rekao ja bi se ispisao iz stranke, pitam me gospođa zašto, a ja kažem, pa zato jer sve ono što sam ja vjerovao da će HDZ napraviti, ona jamstvena kartica HDZ-a Sanaderova i pod utjecajem medija, ja sam stvarno vjerovao da će on to napraviti, ja sam shvatio, da je to laž i htio bi se ispisati i tu je moja slikovito rečeno, karijera u HDZ-u završila. Međutim, u tom trenutku, ja sam se možda činio kao luđak, a Sanader kao pametan čovjek. Međutim, kotač povijesti se okrenuo u takvom smjeru, da je maloprije spomenuti u zatvoru, a ja danas u Hrvatskom saboru. I upravo zato sam vam htio pročitati jedan dio iz Psalama 118. koji kaže ovako „Opkoliše me stegnuše me“, kažu „ u ime Gospodnje ja ih uništavam, opkoliše me kao pčele“, kažu „gurahu me, gurahu da me sruše, ali mi Gospod pomože. Moja snaga i moja pjesma je Gospod, on mi je spasitelj.“. A zašto vam to govorim? Zato jer ja kada bi se našao u problemima uvijek bi se okrenuo stvoritelju, svevišnjem, a Ivo Sanader, umjesto da se okrene pravom i živom Bogu, on se okrenuo svojim suradnicima u HDZ-u jer ovo je da ga ti ljudi vole i da su mu ti ljudi prijatelji. Međutim, ono što me najviše danas boli je sljedeće, oni se smiju tome što je njihov bivši predsjednik dojučerašnji u zatvoru i ne samo da se smiju, nego kažu da Ivo Sanader je kriminalac, a mi smo svi pošteni. To je priča koju danas ima HDZ. Znači oni govore, HDZ je ugledna stranka, HDZ je stranka u biti poštenih, ali Ivo Sanader, ti si kriminalac. I ja se pitam, kako Ivo Sanader, kako on može mirno gledati da oni ljudi s kojima je po mome sudu skupa krao, sada zauzimaju najveće pozicije vlasti i u državi i u stranci, dok u isto vrijeme on čami u zatvoru? Gospodine Sanader, ja vas pozivam da prestanete šutjeti, da progovorite konačno o tim crnim fondovima i da ne dozvolite da vas vaši stranački ha, da li ih mogu nazvati prijatelji, možda bolje neprijatelji, da vas gurnu, slikovito rečeno, niz stepenica. Smatram da je vama učinjena dvostruka nepravda, s jedne strane vam je učinjena na način, da ste vi osuđeni i u zatvoru, a oni koji su se skupa s vama obogatili kroz članstvo u vašoj stranci, oni su i dalje na slobodi i uživaju u svom tom bogatstvu. Pa gospodine Sanader, do kada ćete ih štiti i pokrivati? Do kada čete šutjeti o svim mračnim djelima HDZ-a. Gospodine Sanader, ja vjerujem da je vama, ako vam već nije stalo do istine, stalo barem do pravde. Pa dajte, onda recite istinu i budite vi pokajnik, vi budite ti koji će svjedočiti protiv drugih članova HDZ-a a ne da oni svjedoče protiv vas. Kada je bila ova vlada inaugurirana Plenkovićeva, ja sam rekao, tada povijesne riječi, ja sam rekao nije Ivo Sanader jedini koji je krao u HDZ-u. Ali ono što se sada stvara slika jest da je on jedini krao. I čak kažu za gospodina Kalemtu da nema presude. Dobro nema presude, ali optužnica je vrlo ozbiljna, ono, terete ga za teške stvari.
Poštovani kolega Pernar, evo, punih 5 minuta sam vas pustio da govorite, iako ne govorite o temi točki dnevnog reda. Ja vas upozoravam da se vratite na temu, koja je predmet rasprave i da ne govorimo o nekim drugim stvarima. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, htio sam vam reći, da je ovaj svijet prolazan, naši životi su prolazni i naš zastupnički mandat je prolazan i se ovo je u biti prolazno. A u toj utrci za prolaznim stvarima, izostavili smo vječne, odnosno, ono što je najbitnije. I htio bi reći samo da, prijatelji Ive Sanadera, nisu njegovi pravi prijatelji.
Poštovani kolega Pernar, temeljem članka 239. izričem vam opomenu, jer se ne držite teme. Ja vas lijepo molim, da se vratite na temu, koja je predmet ove rasprave. Izvolite.
Htio bi reći, da ova vlada, vodi zemlju u propast i to svi znate. To vidite po demografskim pokazateljima, da u zadnjih 150 g. nije bilo ovako malo rođene djece. To vidite i po tome da je industrijska proizvodnja u padu. To vidite po tome, što ste već ugasili rafineriju, a sada gasite i brodogradilišta. To vidite po tome što ljudi se iseljavaju svakodnevno iz zemlje. To vidite i po tome, što pravosuđe i dalje HDZ štiti i pokriva i zapravo država danas, koristi pravosudni sustav, odnosno, ja bi rekao ovako, da po mojem sudu, HDZ danas koristi pravosudni sustav za obračun sa unutarstranačkom opozicijom i iz tog razloga je Sanader gurnut niz stepenice, a gospodin Kalmeta uzdignut i u stranačkoj hijerarhiji, a biti će kasnije i u državnoj. I želim reći, da takvo vođenje institucija, kakvim HDZ sada vodi, je pokušava krivnju za sve nedaće svaliti na jednog čovjeka, tog nesretnika, a zahvaljujući tom istom čovjeku su oni svi mnogi, tu gdje jesu, mnogi su bili ministri njegovi, to smatram licemjernim.
Poštovani kolega Pernar, ponovno se ne držite teme, temeljem članka 240. stavak 2. oduzimam vam riječ do kraja ove rasprave. Izvolite sjesti.
Gospodin Brkić, ja si neću sjesti, nastaviti ću govoriti i nećete me ušutkavati.
Temeljem članka 241. ja bi vas lijepo molio, izričem vam opomenu za sa udaljenjem sa sjednice, do kraja ove rasprave [[Upadica Pernar: Gospodine Brkić ja ne prihvaćam vašu pedagošku mjeru, zato jer smatram da imam svojih 10 minuta pravo govoriti.]] Hvala lijepo [[Upadica Pernar: I ne namjeravam odustati od toga, zato sam izabran u Sabor.]] Određujem stanku do 00,30 sati. STANKA U 00,16 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 00,32 SATI]] Poštovane kolegice i kolege ja bih vas lijepo molio da zauzmete svoja mjesta da nastavimo s radom plenarne sjednice. Imamo povredu Poslovnika, poštovani kolega Bunjac izvolite.
Hvala lijepa gospodine bajkeru, povrijedili ste Poslovnik jer ste kukavički poslali stražu da izbacuje zastupnike Živog zida iz sabornice, a drugi put kad to poželite gospodine bajkeru, izvolite to učiniti sami. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Bunjac. Temeljem Članka 239. izričem vam opomenu. Imate repliku kolega Bunjac?
Da repliku ću govoriti kome, Svetom Petru je li pametnjakoviću?
Zahvaljujem kolega Bunjac. Izričem vam opomenu temeljem Članka 240. do kraja ove točke dnevnoga reda. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, temeljem istraživanja Transparensi Internacionala koje provodi svake godine Hrvatska je po indeksu percepcije korupcije 2018. godine ostvarila rezultat od 48 bodova što je znatno lošije od procjeka Zapadne Europe i EU koji iznosi 66 i pokazuje da se korupcija u javnom sektoru u Hrvatskoj smatra raširenom pojavom. Ovime je nastavljen negativan trend Hrvatske u usporedbi s 2017. i 2016. godini. Ističem da netransparentna imenovanja i postupci donošenja odluka te nedovoljna spremnost za rješavanje korupcijskih afera ili sumnji u korupciju pridonose padu povjerenja u rad Vlada. Zašto ovo govorim? Zato što je zdravo okruženje i nekakav osjećaj zdrave klime koja vlada u društvu pretpostavka i majka, reći ću to tako, svih reformskih procesa, ako reformske procese, a pogotovo one strukturalne odnosno strukturne smatramo kao vrlo precizno osmišljene strateške korake Vlade koji trebaju doprinijeti boljitku u pojedinim područjima, a onda time i boljem životu građana u pojedinim društvenim područjima. Danas, neću se previše zadržavati na toj temi, mislim da nije možda ni vrijeme, mjesto sigurno je, ali i jedna pravomoćna presuda govori dosta o tome u kakvom okruženju u Hrvatskoj danas živimo i koliko je zapravo teško provoditi reformske procese. Drugi preduvjet da bismo mogli govoriti o gospodarskom, pa i svakom drugom rastu Hrvatske je reforma obrazovanja. Ja to ovdje ponavljam već 2 godine, nerijetko se osjećam kao papagaj, često se osjećam kao netko tko govori evo tako u vjetar i kao da govorim o nekakvoj apstraktnoj stvari koja je onako nekako neopipljiva, nedodirljiva, a samim time je možda i manje bitna za svakodnevni život građana. Ja znam da kada govorimo o kvaliteti života da je građanima prije svega važno kako preživjeti dan, kako preživjeti mjesec, kako preživjeti godinu, kako osigurati sebi, svojim obiteljima nekakav dostojanstven život, kako kupiti kruh, mlijeko, podmiriti režije, uspjeti napraviti nekakav održivi proračun da si mogu osigurati nekakvo prijevozno sredstvo, nekakvu nekretninu odnosno krov nad glavom i osigurati djeci obrazovanje. Međutim, nemojmo zaboraviti da sve kreće zapravo od obrazovanja i da puno toga odnosno mnogo toga u životu ovisi o kvaliteti, o kvaliteti obrazovanja. Ja ću samo spomenuti nekoliko stavki iz Nacionalnog plana reformi Vlade RH u 2018. godini, a da bih poslije toga mogla dati osvrt, kratki osvrt na to zašto smatram da i zašto smatramo mi u SDP-u da danas trebamo raspravljati o ovoj interpelaciji i koji su to propusti koje smo napravili, gdje je prostor da malo ubrzamo cijeli, cijeli ovaj postupak. Vlada tako navodi u svom Nacionalnom planu reformi da joj je krucijalno odnosno ono što je primarno navedeno u njoj što se tiče obrazovanja i usklađivanja obrazovanja s tržištem rada, pa kaže uspostavljanje nacionalnog kvalifikacijskog, nacionalnog ovog upisnika nazovimo to tako zanimanja, drugo uspostava održive mreže škola i programa, s tim da ovdje je samo jedan manji dio ono o čemu je govorio potpredsjednik Vlade, a to je mreža regionalnih centara kompetentnosti, to ne znači kompletno mrežu škola i programa, za koju se tvrdi da nije u skladu s potreba gospodarstva i tržišta rada, a onda kaže da su ključni za razvoj gospodarstva i nova radna mjesta, podizanje kvalitete strukovnog obrazovanja, usvajanje poduzetničkih kompetencija, poticanje poduzetničke kulture u društvu, razvoj pozitivnog odnosa prema cjeloživotnom učenju u poduzetništvu, da je bitno ulagati u obrazovanje odraslih i cjeloživotno učenje pa će tako donijeti u 2018. godini novi Zakon o obrazovanju odraslih, unaprijediti kvalitetu i relevantnost studijskih programa između ostalog i kroz, osigurati kvalitetu kroz Zakon o osiguravanju kvalitete znanosti i visokom obrazovanju i provedba kurikularne reforme odnosno njezine pilot faze čiji je cilj kaže provjera primjenjivosti novih kurikuluma i suvremenih metoda rada. Kroz to posebno naglašeno, naravno i neizostavno usavršavanje učitelja i nastavnika. E sad, da ne bih ja ispala netko tko to gleda onako stranački, politički, ja ću istaknuti samo par osvrta na, pučke pravobraniteljice koja u svom izvješću za 2018. godinu upozorava na sljedeće, a možemo napraviti lijepu paralelu između ovog nacionalnog plana reformi Vlade 2018. g. za obrazovanje i evo, Pučka pravobraniteljica u svom izvješću za 2017. g. kaže, upozorava, da Ministarstvo znanosti i obrazovanja, upozorava da bi Ministarstvo znanosti i obrazovanja trebalo implementirati cjelovito kurikularnu reformu usklađenju sa strategijom obrazovanja, znanosti i tehnologije. Ističe kako je Ministarstvo Blaženke Divjak tijekom 2018. g. planirane reforme provodilo samo parcijalno i u suprotnosti sa strategijom, odnosno obrnutim slijedom. Što to znači konkretno? Unatoč tome što je 2016. g. izrađen, Ministarstvo znanosti i obrazovanja nikada nije usvojio krovni dokument cjelovite kurikularne reforme, a to je okvir nacionalnog kurikuluma koji predstavlja osnovu za dovršenje ostalih dokumenata cjelovite kurikularne reforme. To su naravno, nacionalni, međupredmetni i predmetni kurikulum. 2018. g. je, izrađeni su, doduše, odnosno naslijeđeni, velik dio, predmetnih i međupredmetnih kurikuluma još od one bivše postave, ali bez krovnog dokumenta. Na taj način cijeli proces cjelovite kurikularne reforme postavljen je obrnutim slijedom i parcijalno se ogleda i kroz implementaciju projekta Škola za život, koji je započeo uz nedovoljnu edukaciju nastavnika. Nadalje, pravobraniteljica upozorava da nikada nije usvojen akcijski plan za provedbu strategije obrazovanja i tehnologija. On je 2017. g., podsjetit ću, potpuno iskasapljen, potpuno. Mijenjali su se neki čak ciljevi strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije, kada je to naišlo na otpor javnosti, pa i nekih nas saborskih zastupnika, nikada službeni akcijski plan donesen nije. Isto tako, pravobraniteljica kaže da nije usvojena preporuka pravobraniteljice o uvođenju građanskog odgoja obrazovanja u osnovne i srednje škole, koji promiče načelo zaštite ljudskih prava i suzbijanja diskriminacije te da samo Ministarstvo financija i Ministarstvo znanosti i obrazovanja nije, od njih nije zaprimila uopće izvješća o provedenim preporukama za 2017. g. te da Ministarstvo znanosti i obrazovanja je jedno od ministarstava, a i rijetko, znači nema takvih puno ministarstava, gdje mora slati često požurnice. E pa vidite, ako laže koza, ne laže rog. Zašto sam pročitala ove isječke iz izvješća Pučke pravobraniteljice? Zato što se s većinom od njih slažem. Ne emotivno nego objektivno. I žao mi je što se vrlo često može steći dojam da se reforma obrazovanja u ovoj postavi ministarstva shvaća kao nekakva tabletizacija Hrvatske, a ne nažalost jedan sustavan, ozbiljan koncept koji je već dobrano uspostavljen. Ono što možemo nažalost očekivati od reformskih poteza Vlade je valjda ono što je objavljeno u Jutarnjem listu, da se i od ove tabletizacije Hrvatske odustaje. Odnosno da ni to niste u stanju odraditi do kraja kako ste zamislili pa ćete sad reformirati prvotni plan tabletizacije Hrvatske gdje će svako dijete koje je obuhvaćeno cjelovitom kurikulularnom reformom, a to će sljedeće godine biti u svim školama, učenici 1., 5. i 7. razreda osnovne škole i 1. razreda srednje škole. Njima ste obećali da ćete uz nove kurikulume, omogućiti svakom djetetu tablet. Sada i to mijenjate, ako je točno, a navodno je, ono što je pisao Jutarnji list prije nekoliko dana, pa neće tablet dobiti svako dijete nego svako 4. dijete. Time idete samo u prilog tome i što vas je upozorila EU komisija, a jedno istraživanje o mladima u Hrvatskoj predstavljeno prije nekih mjesec dana u Novinarskom domu, a to je da mladi sve više osjećaju, ali da to nije samo njihov subjektivni osjećaj, nego zaista i objektivna stvarnost Hrvatske, da nažalost u posljednjih nekoliko godina nejednakost u obrazovanju i obrazovnom procesu nažalost raste, umjesto da ju smanjujemo. Jer većina onih fondova koje povlačimo iz EU je namijenjena upravo strukovnom obrazovanju, da bi se bolje povezalo tržište rada s obrazovanjem, cjeloživotnom učenju, ali i ovom jako bitnom, ne samo Europi nego i svakom normalnom demokratskom svijetu, što bi trebalo biti, a to je jednake šanse za sve ispravljene nejednakosti. Ako znamo da sva djeca nažalost u sustav ne ulaze s jednakih pozicija, neku dolaze iz siromašnijih obitelji, ovakvih, onakvih, mi smo ti koji moramo osigurati [[Upadica: Zahvaljujem.]] [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovanoj kolegici. Imamo repliku. Poštovana kolegica Marija Alfirev, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice Glasovac, na početku ste rasprave odmah spomenuli, da je zapravo indeks percepcije korupcije u Hrvatskoj za prošlu godinu odnosno izvješće iz ove godine, pokazuje da je percepcija takva da se ne provode efikasne mjere niti otkrivanja koruptivnih radnji niti prevencije. To nije samo jedino istraživanje koje nam ne ide u prilog. Isto tako je i indeks stupnja demokracije također ne ide u prilog RH jer tu je upravo istaknuto da je došlo do snižavanja, da je došlo do toga da zapravo su i slobode medija te koje su odnosno novinari koji su ugroženi. Jednako tako možemo reći i percepcija [[Upadica: Zahvaljujem kolegice Alfirev.]] odnosno indeks nacionalni indeks sreće koji ne ide u prilog.
Odgovor, kolegica Glasovac, izvolite.
U pravu ste kolegice Alfirev. Ali što reći o zemlji mislim i toj percepciji korupcije u kojoj, ne znam, jedan profesor Đikić, Bahtijarević, Paladino, za njih nema mjesta u Hrvatskoj, njima se dao ono šut karta, ali za brata ministrice Obuljen, šogora premijer ima mjesta, za Bandića ima počasnih doktorata i to se očito kupuje, ja vama šolde za vašu zgradu, za vašu akademiju, za vaš fakultet, vi meni počasni doktorat. Mene je sram, sram me sustava vrijednosti u kojem živimo, a mislim da je i mlade, ne samo sram, nego i strah zbog tog i odlaze iz Hrvatske, u tome je problem, u sustavu vrijednosti.
Zahvaljujem kolegici Glasovac na odgovoru. Kolega Stazić nije nazočan. Poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Žao mi je što u ovom trenutku nema niti jednog ministra, člana Vlade u sabornici, to isto dovoljno govori o tome koliko ljudi odgovorno rade svoj posao premijer je ignorirao cjelodnevnu raspravu, a ministri očito ne mogu izdržati više od sat, dva da ovdje sjede. I kako rade danas, tako rade i ove 2,5 g. a kako rade ove 2,5 g. vidimo po tome da je 300 000 ljudi iselilo iz Hrvatske u tom periodu, da građani imaju percepciju preko 70% da Vlada radi loše svoj posao, da se ne provode reforme i onda se uopće ne treba pitati, neko je danas spominjao zašto ste podnijeli interpelaciju, to je besmisleno, vi samo podnosite određene primjedbe kao što je kolega Bauk rekao, svaka je bila opravdana ali mi to moramo raditi, 75% građana ne vidi ovu Vladu kao Vladu koja je sposobna provoditi reforme i voditi Hrvatsku u pozitivnom smjeru. Znači premijer Plenković je posvećen isključivo tome da zatvara afere koje se otvaraju jedna za drugom, nema gotovo nijednog ministra koji nije uključen u poneku aferu od gđe. Žalac, Mercedesa do g. Marića koji je bio na plećima g. Jollyja do g. Tolušića, g. Krstičevića, gđe. Majde Burić do gđe. ne, ne, ne vas, pardon, malo je kasno, kako se zove ministrica vanjskih poslova? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pejčinović Burić, dobro sam rekao, da, … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Nije Majda nego je Marija. Da, nažalost gđa. je toliko prisutna u našoj politici da nekad ovako u kasnim satima i zaboraviš kako se zove, više razmišlja o tome kako će postati glavna tajnica Vijeća Europe nego kako se vodi naša vanjska politika. Znači činjenica je da čitav niz ministara opterećen aferama i da ljudi uopće nemaju osjećaj odgovornosti i znamo da se uvijek kolokvijalno pričalo o tome, ova Vlada je najgora Vlada znači za svaku Vladu do sada, u mandatu se govorilo da je najgora Vlada, ali ova Vlada zbilja kada pogledate količinu skandala, nerada, nepostizanja određenih rezultata je definitivno najgora Vlada koju je Hrvatska imala od početka samostalnosti do danas. Znači niti rezultata u sferi demografije, 300 000 ljudi je otišlo, niti reformi, niti danas smo slušali nešto o rastu BDP-a ali u biti od početka, od 2016. BDP usporava u RH, bogati kao što je netko danas rekao, imaju možda nešto niže poreze ali velika većina naših sugrađana nije osjetili niti „p“ od porezne reforme, nazovi reforme koja u biti to uopće nije. Znači sa te strane bilo bi normalno i svaka normalna Vlada bi poslušala što govori opozicija, tražila bi određena rješenja, nudila bi neke kompromise kako da se povuče Hrvatsku prema naprijed ali naša Vlada ne, oni ignoriraju probleme, ignoriraju to šta građani odlaze iz Hrvatske, ignoriraju to šta zemlja zaostaje u svim segmentima, znači kada govorimo o gospodarstvu u konkurentnosti RH, mi smo izgubili više od 10 mjesta u protekle 2, 3 g. Kada govorimo o inovacijama i znanosti, Hrvatska ima ove godine nešto oko odnosno prošle godine nešto preko 130 patenata, znači u cijeloj Hrvatskoj 130 patenata, znači konstantno od 2008. g., vidio sam tablicu neki dan u medijima, broj patenata u Hrvatskoj pada. Jedan Nestle koji je u industriji koja nije kako bi rekao, intenzivno tehnološka, jedan Nestle ima 500 patenata godišnje. Cijela Hrvatska i njena poslovna zajednica ima 130 i onda vidite koliko u biti malo ulažemo u znanje i inovacije i zbog čega naše gospodarstvo nije konkurentno i kako može uopće biti konkurentno ako se na taj način odnosimo prema vrlo važnom segmentu i znanosti i gospodarstva i sa te strane stvarno me čudi, znači čudi me toliko ja bi rekao, bezobziran odnos Vlade prema svojoj zemlji gdje se gura glava u pijesak, gdje premijer Plenković uopće ne doživljava te probleme na ozbiljan način, gdje ignorira sve ono šta mu građani govore, gdje je jedino bitno izdržati još jedan dan u uredu odnosno do kraja mandata zbrojiti rukice i pokušati to odraditi na način na koji se zamislilo. I normalno je da onda ljudi odlaze iz Hrvatske i normalno da kada ljudi vide kako naše pravosuđe reagira, tu također nema reformi, znači mi presudu predsjedniku HDZ-a čekamo više od 10 g. za vrlo jednostavan slučaj, isisavanja novca iz javnog sektora u privatne džepove gdje se za jednu nekretninu platilo više nego što ona vrijedi i novac se podijelio kod stranačkog čovjeka u blizini Zagreba na tko zna kakav način, sud je na kraju to ustanovio gdje se za takvo djelo dobiva vrlo skromna kazna, jedan guli krumpire na uvjetnoj kazni a drugi je dobio kaznu s kojom je danas završio u zatvoru ali objektivno, za krađu toliko milijuna kuna iz pozicije predsjednika HDZ-a i premijera, to je mala kazna jer kada se radi o javnom novcu i standardima koje bi mi trebali zadržati u Hrvatskoj odnosno ne zadržati nego tražiti u Hrvatskoj, trebali bi kažnjavati puno strože za takve stvari kako nikad više ni jednom Sanaderu ili HDZ-ovcu ne bi palo na pamet da posegne za javnim sredstvima. I nije to prvi put, imali smo, pa i sad, aktualni, žao mi je što nema g. Tolušića jer g. Kirin je aktualni gradonačelnik Virovitice koji se hvalio da je prvi bio, ali tu je g. Đakić, isto iz Virovitice, to su pajdaši, znači, koji se hvalio da je riješio prvi Fimi mediju preko MUP-a. Zamislite, čovjek se hvalio sa time, a još uvijek čekamo, evo možda g. Bačić zna kada će HDZ vratiti 30 milijuna kuna u proračun koje su kroz Fimi mediju uzeli, izvukli iz javnog sektora i utrošili u tko zna koje svrhe, vjerojatno najviše u kampanje za izbore. Tako da, dok nema reforme u gospodarstvu, dok nema reforma u pravosuđu, dok nema osjećaja pravde u RH, logično je da će ljudi odlaziti i logično je da ljudi neće vjerovati da se u RH može bilo šta ostvariti na pravedan i normalan način. Normalno da će ljudi osjećati da se u RH zapošljava isključivo preko određenih političkih veza. Normalno je kad gledamo situacije u Fondu za zaštitu okoliša da od 30 ljudi, više od polovice se zapošljava iz jednog grada, iz jedne stranke, konkretno ovdje se radi o HNS-u, normalno je da ljudi nemaju povjerenja u našu državu i normalno je da odlaze i odlazit će i dalje dok zajedno ne kažemo jednostavno tome ne, dok se ne zaustavi takav način vođenja države i dok se to jednostavno ne prestane ignorirat. Znači, hrvatski građani se jednostavno tome moraju oduprijeti, ja se nadam da će izaći na europske izbore i pokazati HDZ-u da ne vodi državu dobro. Pri tom ne mislim da će rezultat koji će HDZ predstaviti kao neki dobar rezultat, biti dokaz da oni vode dobro državu jer to će sigurno, kao što je to u Lici bilo, biti najlošiji rezultat HDZ-a na jednim europskim izborima [[Upadica: Zahvaljujem]] to će biti signal HDZ-u da im [[Upadica: Zahvaljujem kolega Maras…]] građani više i na izborima ne vjeruju. Hvala lijepo
…na ovom predizbornom govoru. Izvolite kolega Bačić, replika.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. S obzirom da se i kolega Maras u svom završnom dijelu prilično dosta dobro držao teme današnje interpelacije, vidim kolega Maras da jako dobro pratite financijsko poslovanje HDZ-a, ako se ja ne varam, vi ste bili poslovni direktor SDP-a dugi niz godina ste bili, pa s obzirom da nije g. Bernardić odgovorio na moje pitanje, jeste li se vi kad zapitali u SDP-u gdje su ti novci koje je SDP trebao registrirati, tih 700.000,00 EUR-a za … [[Govornik se ne razumije]] na Bohinju? Jeste li vi nekad objasnili sami sebi ili javnosti gdje su ti novci kada ovako vehementno govorite o novcima u HDZ-u i problemu oko Fimi medije?
Zahvaljujem. Odgovor kolega Maras, izvolite.
Nisam se zapitao, nego mislim da je to jasno samo po sebi ukoliko je došlo do prodaje neke nekretnine, taj novac je registriran. Kako mislite di su novci? Pa nije to HDZ g. Bačiću, kad se nešto proda, onda se registrira, ne trpa se u torbe i nosi okolo. Znači, možete bit potpuno sigurni ukoliko je nekada bilo koja nekretnina SDP-a prodana da je taj novac na računima bio registriran i da je bio podložan svim inspekcijama i poreznim nadzorima. To u HDZ-u nije slučaj, to znamo, pa to ste sami priznali ne, kako je rekao predsjednik Sanader, HDZ-a, 50% iznad, a 50% ispod stola, tako da to vi znate najbolje [[Upadica iz sabornice: 2]] 3/…2/3, trećine, onda pardon, malo sam više rekao, znači, trećina ispod stola [[Upadica: Zahvaljujem kolega Maras]] tako da s te strane to vi znate puno bolje od mene [[Upadica: Imamo povredu]] a za ovo kažem, to je sigurno registrirano jer to tako treba biti.
Kolega Maras, ja bi vas lijepo molio, molim vas da poštujemo vrijeme. Povreda Poslovnika, poštovani kolega Josip Đakić, izvolite.
Povrijeđen je Poslovnik u čl. 238. Kolega Maras je u svojoj raspravi, nije se držao točke dnevnog reda, prozivao je zastupnike, vjerojatno želeći da sud partije ponovo sudi, a ne hrvatski sudovi, prozivajući u tom dijelu i mene i Kirina. Ja se nadam da će i vas ruka pravde dostići kad tada za vaše [[Upadica: Zahvaljujem kolega…]] eventualne marifetluke.
…kolega Đakić. Smatram da nije bilo povrede Poslovnika i kolega Đakić budući da ste zloupotrijebili institut temeljem čl. 239. izričem vam opomenu. U ime predlagatelja poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. U normalnoj državi je za eventualne manifetluke očekivano da svakoga stigne kazna, tako da ukoliko bude eventualnih manifetluka g. Čuraja, g. Bačića, g. Šukera, a pošto g. Marasa, a pošto, vidi se, nemoguće je da jedan tako divan zastupnik kao g. Đakić napravi manifetluk, kod njega sigurno neće biti, ne, njega ne moramo uopće nabrajati u tome jer on je vjerojatno moralna vertikala što se tiče toga, normalno je da ti onda ljudi budu sankcionirani. Znači, tu nismo rekli ništa novo, ali isto nismo rekli ništa novo kada kažemo da dosada u RH nije viđen ministar osim u vladi Ive Sanadera koji je sam izjavio da je prvi riješio Fimi mediju iz svog ministarstva, radi se o kolegi kojeg ste malo prije, to je on sam izjavio nisam to ja izjavljivao, to je sam čovjek izjavljivao, ja sam čitao u medijima njegove iskaze, to je doduše bilo prije 10 godina, pa možda ne znam od riječi do riječi ali to je sigurno bilo na taj način i priznao je šta se tamo sve skupa dešavalo i onda pravnim začkovicama taj predmet traje već 12 ili kolko godina i to je jedino bilo u toj vladi. Znači to je Vlada HDZ-a, to je vaš politički krug, to je vaš politički utjecaj, znači to su vaši kolege i sa te strane nikad, ne ponovilo se više.
Poštovani kolega Maras, evo 2 minute sam vas pustio [[Upadica: Evo sad sam baš krenuo, baš sam krenuo u tom smjeru.]] govorite o temi koja nije točka dnevnog reda, ja bih vas lijepo molio da se vratite na temu.
Znači, nadam se da će reforma pravosuđa, da će reforma pravosuđa u RH ići u tom smjeru da premeti koji traju 12 i više godina, kojim ministri HDZ-a priznaju da su izvlačili novac, u kojem predsjednik HDZ-a pronevjeri zgradu odnosno novac javni i kupi zgradu za više nego šta je ona vrijedila, u kojem se ministar HDZ-a i potpredsjednik vlade pokaje i onda guli krumpire nekoliko godina, da će te reforme u pravosuđu dovesti do toga da hrvatski građani konačno osjete pravdu, konačno osjete pravdu, samo to želimo. Da jedan HDZ-ovac koji je u Hrvatskoj gospodarskoj komori napravio čudesa za sebe očito, ne čeka suđenje tako dugo i da se kazna na kraju desi ako si nešto napravio, a ne da ljudi u godinu dana dobivaju presude za neke prekršaje na brzinu, a da ove velike ribe koje imaju očito političku zaštitu ne dobivaju presude godinama i godinama. I to je ta ja bi rekao nepravda i to su taj izostanak reformi u pravosuđu na koji mi ovdje upozoravamo. I ne možete se gospodo oprati od toga jer očito je da je HDZ-u, da HDZ-u nije u interesu da se reforme provode i da se reforme u pravosuđu provode. Ja bi iskreno volio da nemamo tu vrstu sramote u RH, da je jedan premije HDZ-a danas završio u zatvoru, iskreno bih to volio jer to šteti našoj cijeloj zemlji. Lako je što to šteti HDZ-u, stranci i šta narušava povjerenje ljudi u HDZ, ali to sramoti RH. Sutra će to u cijelom svijetu u medijima pisati da je premijer RH završio u zatvoru zbog krađe iz proračuna. Znači sa te strane volio bi da naše institucije i naše, naši pravosudni organi imaju brži rad, da reforma pravosuđa iziskuje odnosno dovede do toga da se brže odvijaju procesi i da naši građani osjećaju da imamo pravedan sustav u RH, a ne da su jedni zaštićeni, a da drugi nažalost moraju ispaštati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Marasu. Imamo replike poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolega Maras ja moram reći da nisam u potpunosti zadovoljan vašim odgovorom kolegi Bačiću na pitanje o novcima iz, od vile na Bohinju, jesam dobro? Dakle, on je vjerojatno mislio na slijedeće, ako je ta vila kupljena članarinom od članova partije da HDZ-u trebamo dati onaj dio novca koji su članovi HDZ-a kao članovi partije uplaćivali članarinom. Ja mislim da bi to bilo najmanje. Nadam se da je sve što ste rekli oko prodaje te vile i novca, ako je do toga došlo, dakle to je bilo davno prije nego što smo mi bili u vodstvu stranke, ako je do toga došlo da je sve bilo u redu i na računu, da je na to plaćen porez koji je trebo biti plaćen, a ako nije primjenjuje se Đakićev poučak, eventualni marifetluci i tako. Hvala.
Zavaljujem. Odgovor kolega Maras.
Hvala lijepa, gospodine Bauk nisam to shvatio na taj način ali sada kad ste me malo uputili da se gospodin Bačić pita di su njihove pare, jer 80% članova komunista, 80.000 članova komunista otišlo u HDZ i adekvatno tome trebao je vjerojatno HDZ dobiti svoj dio. Vjerojatno je na to gospodin Bačić mislio, e za to mu zbilja ne bi znao odgovoriti, ali sam siguran da je bilo bilo kakvih manifetluka, kao što kaže gospodin Đakić, da bi, da ne bi to promaklo vještom porezniku gospodinu Šukeru koji je to mogao 8, 9 godina iskontrolirati i da ne bi u toj situaciju gospodin Šuker predložio ustavnog suda Leku, Ustavni sud i dignuo ruku. Znači za mene je sve čisto, gospodin Šuker je dao potvrdu. Hvala lijepo.
Poštovani kolega Maras ja bih vas, kolega Šuker molim vas, kolega Šuker ja, kolega Šuker molim vas, kolega Maras ja vas lijepo molim prilikom vaše rasprave nemojte omalovažavati i prozivati saborske zastupnike i temeljem Članka 240. vama izričem opomenu s oduzimanjem riječi do kraja ove rasprave, a vama gospodine Šuker zbog omalovažavanja kolege Marasa izričem opomenu temeljem Članka 239. Poštovani kolega Bačić, povreda Poslovnika, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, povrijeđen Članak 238. naime kolega Maras je u replici, tobožnjoj replici g. Bauku, replicirao mene i nije se držao članka Poslovnika koji govori o replici. Dakle, kolega Maras, nema problema s time što je sa sredstvima HDZ-a, iz članarine HDZ-a, ali niste mi odgovorili kao poslovni direktor SDP-a i pokazali, ja vas molim evo da to napravite, da nam pokažete taj virman [[Upadica: Zahvaljujem kolega Bačić]] i žiro račun na koji su novci uplaćeni kako možda ne bi morali osnivati istražno povjerenstvo o takvoj transakciji [[Upadica: Zahvaljujem kolega Bačić]] za koju nikad nije pokazana hrvatskoj javnosti, a puno je puta propitkivana [[Upadica: Kolega Bačić zahvaljujem…]]
Ja sam upozorio kolegu već na držanje točke dnevnog reda i teme, tako da nije bilo potrebe za povredom Poslovnika. Imamo repliku kolege Đakića, ali budući da kolega Maras ne može više odgovarat, onda nema potrebe za replikom. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovana kolegica Marija Alfirev, izvolite. Što ste imali? Povredu Poslovnika? Imali ste repliku, ali kolega Maras ne može odgovarat na repliku, onda nema potrebe. Izvolite kolegice Alfirev.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Da se vratimo možda i na strukturne reforme ili na provođenje strukturnih reformi na postojanja strukturnih reformi, a prije toga bih ipak rekla da je ovdje dosta kroz svih ovih sati rečeno, pa i nama je spomenuto da smo izrekli niz kletvi, uvreda, laži. No, ja bih rekla da ono za šta se to govorilo, da su uglavnom i činjenice, pa možda čak i surova stvarnost jer kako možemo evo kakvu reformu mi zapravo možemo očekivati od nekoga tko, za koga je recimo obitelj samo ako je u zajednici dijete. Ili kako možemo očekivati ili kakvu reformu možemo očekivati od nekoga kome životni partneri nisu poželjni kao udomitelji. Ili kako možemo očekivati u sustavu socijalne skrbi nekakvu reformu kada na nasilje gleda kao na bračnu razmiricu ili na nekoga, dakle, kako možemo očekivati od nekoga neku reformu kad taj nije svjestan utjecaja svojih izjava upravo o nasilju i utjecaja na same žrtve nasilja, pa i same nasilnike i uopće ne vodi računa o tome. Kako možemo očekivati reformu kad netko tko je u sustavu socijalne skrbi, dakle, na odmah, na incident koji se dogodio evo nedavno, odmah smjenjuje ravnatelja i briše odgovornost sa sebe, okrivljuje i stručne radnike za propuste, a onda naglo nakon toga okreće. Pa evo, ovih dana smo svjedoci da govori i jada se koliko je u sustavu socijalne skrbi teško i kolko su socijalni radnici opterećeni, a da zapravo nestručna javnost ili poznati i umjetnici zapravo rade svojim aktivnostima i aktivizmom nanose štetu socijalnoj skrbi, eto sad je našla, dakle, upravo ta osoba koja bi trebala napraviti ključnu reformu u sustavu socijalne skrbi ili ključne stvari za pomake u području demografije. Krivnju evo nalazi upravo u glumcima, pa to je zaista onda osoba koja ima sve kompetencije da bi mogla nešto napraviti jako pozitivno u ovom području. No, vratimo se također na dva izvješća. Ja bih vam spomenula izvješće Europske komisije, ali isto tako i izvješće pučke pravobraniteljice za 2018.g. Zar ne bi bilo normalno da, jer ako je točno to što kažete, da zemlja ide naprijed, da raste BDP, zar ne bi bilo normalno da imamo novaca i za najsiromašnije? No, izgleda da ova Vlada, da vi zapravo to nemate, ne želite. Sama pučka pravobraniteljica vam je rekla još u 2016.g., pa 2017.g. i sad u izvješću za 2018.g. kako je zapravo i rizik od siromašna dalje velik, pogotovo za osobe starije životne dobi kojima su uvelike nedostupne i socijalne usluge, a značajne razlike u mirovinama pojačavaju nejednakost i osjećaj nepravde, a preporuka Europske komisije da se usklade mirovine po Općem posebnom propisu, nisu usvojene. Nadalje, granica rizika od siromaštva je 2.300,00 kn, prosječna mirovina po općem propisu je 2.400,00 kn, to već govori da je jedan od razloga doista velikog siromaštva naših starijih sugrađana izuzetno nizak prosjek mirovina za razliku od onih po posebnim propisima, primjerice dužnosnika, čije su mirovine u prosjeku više od 9.000,00 kn i to je zaista jedan ogroman nesrazmjer, jedan osjećaj i nepravde i nejednakosti. Upravo pravobraniteljica dalje govori, a ono što ova Vlada nije svih ovih godina napravila, tu ne možete sporiti da je onu zadnju obranu od siromaštva, to je zajamčena minimalna naknada koja je zadnji put podignuta 2014. godine i unatoč svim upozorenjima se od tada nije podizala, da upravo ta zajamčena minimalna naknada dovodi do dubokog jaza siromaštva. Zašto, jer ovako niska zajamčena minimalna naknada nije nikakav poticaj onima koji ju primaju da bi ušli u svijet rada, jer se najčešće radi o osobama koje niti su radno sposobne ne mogu raditi ili su ili imaju nekakav stupanj invaliditeta ili su starije, starije životne dobi. Dakle, upravo te osobe i ovako sa ovako minimalnom naknadom zbog tako male naknade neće ući u svijet rada. I to se pokazalo svih ovih godina i tu idu upravo u tom smjeru idu i preporuke Europske komisije, da treba je povećati jer ona je namijenjena onima koji ne mogu ući u svijet rada usprkos svim našim nastojanjima, usprkos svim mjerama aktivne politike zapošljavanja, oni se ne uspijevaju zaposliti. Stoga, upravo tim osobama je trebalo povećati ovu naknadu i trebalo ju je napraviti kroz sve ove godine i to je ono što ova Vlada nije napravila. Uz sva obećanja da će se nešto dogoditi ja izražavam zaista duboku sumnju, mi ulazimo, dakle mi smo već 2019. godina najavljeno je da će negdje do kraja godine se ići sa novim Zakonom o socijalnoj skrbi, jer upravo da se čeka o Zakon o socijalnoj skrbi kako bi se išlo na promjene i uvele neke povećanja i poboljšanja. Teško da će se to dogoditi, zanima se kakav će taj zakon biti, ali ako bude onakav kakav je najavljivan onda bio Obiteljski zakon ili sve ono što je najavljivala ovako ministrica kroz sve ove svoje izjave bojim se da će u samoj javnoj raspravi već doći do velikih problema. A ulazeći u 2020. godinu vidjet ćemo to su već, već je izborni period kada se mogu očekivati jako, jako mali napredci. Evo, hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Mariji Alfirev. Prelazimo na slijedeću raspravu poštovani kolega Joško Klisović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora, evo kao zadnji govornik ne bi ponavljao sve ono što je kazano, danas smo se uvjeravali, uvjeravali smo se raznim floskulama i pričama da ova Vlada dobro radi ili da ova Vlada ne radi dobro. Jednako tako izneseni su i određeni podaci i tada je rasprava postala ozbiljna. Vladajuća koalicija nas je uvjeravala relativno točnim podacima, da eto kreditni rejting raste, BDP raste, da imamo neki skroman rast. Jednako tako oporba je iznosila svoje podatke koji nedvojbeno govore o tome da stanje stvari u zemlji nije dobro i da strukturalne reforme se ne provode i ne daju onaj rezultat ako se i neke i počinju provoditi koje bi narod ove zemlje želio. Ja sam nekoliko puta u raspravi spomenuo par vrlo važnih indikatora, sad ću ih u stvari spomenuti sve iz kojih jasno proizlazi da stanje sa strukturalnim ili bilo kakvim drugim reformama ne stoji dobro u ovoj zemlji. Ja ću se pozvati dakle na strana analitičare i analitičke kuće koji nemaju nikakav politički interes u RH i ne trebaju zato neosnovano ili braniti ili napadati bilo koju političku snagu u ovoj zemlju. Dakle, indeks vladavine prava World justice project je RH srozao sa 21 mjesta na kojem je bila za vrijem vladavine vlade SDP za tri mjesta na 24 mjesto. To je reforma pravosuđa. Svjetski gospodarski forum koji uzima jako puno podataka i kriterija da bi rangirao države Hrvatsku je spustio sa 120 mjesta tijekom vladavine SDP-ove vlade na 140 mjesto, dakle 20 mjesta smo pali. To je oko reforme pravosuđa, kolko analitičari procjenjuju da smo napredovali, de facto smo nazadovali. Sloboda medija, isti gospodarski Svjetski gospodarski forum kaže da smo pali na 56 mjesto, ispod susjedne BiH po prvi puta. Reporteri bez granica o slobodi medija kažu da smo pali za 11 mjesta između vlade SDP-a i današnje vlade HDZ-a. Dakle sloboda medija se smanjila, a to smo imali lijepo prilike vidjeti tijekom protesta koji su novinari organizirali kako bi upravo upozorili vladu na smanjivanje slobode medija i na velike pritiske koje novinari doživljavaju. Indeks demokracije naše zemlje kroz oči analitičara The Economista kaže da smo pali za 9 mjesta u odnosu kada je ovu zemlju vodila vlada SDP-a, 51 mjesta na 60. I onaj važniji indikator kojeg gledaju svi investitori Doing busines ponavljam kažu da smo pali sa 40 na 58, za 18 mjesta, pa to je upravo onaj ranking, dakle onaj redoslijed kojeg gledaju svi investitori kada dolaze u ovu zemlju ili bilo koju drugi investirati. No dobro, podaci su tu vjerujem da nitko nikoga previše nije uvjerio da je u pravu, ali danas bi trebalo odgovoriti na ono temeljno pitanje jesmo li mi stvarno zadovoljni sa stanjem reformi u ovoj zemlju, možemo li doći kući svojoj obitelji i reći dobro nam ide, možemo li svojim susjedima tako nešto reći. Građani koji napuštaju ovu zemlju u velikim brojevima da se govori o egzodusu već, u stvari gore nam svoje mišljenje o tome, a kako je nama ovdje u Hrvatskoj. Kazuju nam svojom odlukom da odu iz ove zemlje da Vlada svojim reformskim aktivnostima nije pobudila nadu u njima da ostanu niti vjeru da će biti bolje. I ne samo da građani odlaze, čak i roditelji svoju djecu pokušavaju školovati na stranim sveučilištima, ne vjerujući više, obrazovnom sustavu RH. Naravno oni koji imaju dovoljno novaca da bi to mogli napraviti. Neki od njih uključeni u tako devijantne društvene pojave kao što je ortački kapitalizam, koji je evidentno dominira dobrim dijelom našeg gospodarstva. To su stvari zbog kojih ljudi odlaze. Onda nije čudno da se zbijaju šale i da se kaže da ovaj natpis na ulazu u Sabor gdje stoji samo je Bog iznad Sabora, da treba dometnuti jedno R da bi bila situacija poprilično ilustrativna za ono što se zbila u našoj hrvatskoj surovijoj realnosti. A to je slovo slovo R, pa umjesto Bog je iznad Sabora, bi ustvari trebalo pisati, borg je iznad Sabora. To je slika stanja, nažalost u ovoj našoj zemlji, zašto ljudi iz nje odlaze. Povjerenje u institucije, našeg sustava je sve manje. I ono što si moramo priznati, da imamo ozbiljnu krizu povjerenja u političke institucije, krizu upravljanja u ovoj zemlji. Samo 3% građana naše zemlje, smatra da se upravlja dobro, javnim poslovima, samo 3%. Bez povjerenja građana u institucije i upravljanje nemate mogućnost da vodite zemlju na jedan kvalitetan demokratski način. Naši građani vjeruju, 61% vojsci, 46 policiji. Dakle, tim državnim tijelima, najviše vjeruju. Ta državna tijela spadaju de facto u organe, onda, ne organe nego u sredstva prsile države da nameće svoju volju kada je to zakonito i potrebno. Ona su bazirana na redu i disciplini. Dakle, to je ono evidentno što građanima u ovoj zemlji fali. Vlada i državna uprava ima 10% povjerenja u građana, Sabor 8%, a političke stranke 4. Kriza povjerenja u institucije ovog sustava, ove zemlje, ove države, ovog društva, opasno je nagrizla ovu zemlju. Ako nju ne riješimo, nećemo moći se niti reformirati. Građani više vjeruju EU, 25%, nego vlastitoj vladi, vlastitom Saboru. Više vjeruju Ujedinjenim Narodima 27% nego vlastitoj vladi, državnoj upravi i vlastitom parlamentu, a da ne kažem našim političkim strankama. Rečeno je u raspravi, da je temelj odnosno, reforma, svih reformi, reforma državne uprave. Ona je važna, no ona nije ključna reforma. Ključna reforma u ovoj zemlji je reforma obrazovanja, jer ako nemate kvalitetne obrazovane ljude, koji znaju se suočiti sa izazovima 21. stoljeća i nećete biti u stanju osmisliti reforme koju ovu zemlju mogu dići iz gliba. I zato je ta reforma, ključna reforma za sve ostalo. Ljudski kapital u ovoj zemlji je sve plići i plići. Oni koji bi trebali biti motor oporavka, sa novim idejama, kvalitetnim i modernim, sve ih je manje u ovoj zemlji, odlaze iz ove zemlje. I zato reforma obrazovanja mora biti broj 1 na agendai na agendai našeg cijelog društva i ovog Sabora. Nažalost o njoj se puno govori, ali slabo se materijalizira u praksi. Dok ona ne krene, bojim se da neće krenuti niti bilo koja druga strukturalna reforma. Puno ćemo mi pričati o reformi državne uprave, o reformi pravosuđa, o reformi gospodarstva, ali nećemo otići daleko. Nama trebaju nova rješenja, moderna rješenja, novi ljudi koji su to u stanju osmisliti, jer očigledno, iskustvo nam pokazuje, da oni koji su trenutno u vladi, oni koji trenutno vode državi, to u stanju nisu. I zato investirajmo u obrazovanje, podržimo obrazovanje, natjerajmo ministarstvu da prihvati kurikularnu reformu, da ju provede u praksi, kako bi ova zemlja imala priliku zaživjeti. Jer alternativa nam nije baš blistava. Ako nećemo ići tim putem onda ćemo ići putem iseljavanja iz ove zemlje, gubitkom industrija, sada polako gubimo već i brodogradnju i svu ono znanje koje je uz brodogradnju išlo i koje je krasilo ovu zemlju. Sva brodogradilišta bivše Jugoslavije, bila su u Hrvatskoj, a ta zemlja je u ono doba bila 4. po proizvodnji brodova u svijetu. To su bili brodovi proizvedeni u Hrvatskoj, hrvatskim znanjem. Danas nažalost, se više tako nečime ne možemo dičiti. Gubimo sve industrije u kojima je znanje temelj, ostaju nam one tzv. industrije plavog ovratnika. Dakle pretvaramo se samo u najavu radnu snagu, a osmisliti nešto, znati napraviti nešto, sve manje i manje. To nas mora zabrinuti, tu moramo promijeniti stvari, kako bi imali šansu vratiti se u jednu modernu, demokratsku prosperitetnu državu iz koje nitko ne želi izaći. Hvala.
Zahvaljujem kolega Klisović, završna riječ u ime Vlade, poštovana državna tajnica, gđa. Marija Vučković, izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene saborske zastupnice i zastupnici, kolegice državne tajnice, vrlo je kratko, vrlo je kasno, pa ću biti nastojati biti kratka. Želim zahvaliti svim na raspravi, no žao mi je što nije bila konciznija i što nije donijela konkretnih prijedloga za provođenje strukturnih reformi. Također, žalim zbog niza krivih podataka koje smo ovdje čuli i to, a vezani su za ključne pokazatelje, hrvatsko gospodarstva i društva, poput odlaska iseljavanja, potpuno krivi podaci iako su svakako prekomjerni, bilo koji, a potpuno krivi. Potpuno krivi podaci o uvozu i izvozu, krivi podaci o BDP-u, krivi podaci o broju i razredima dohodovnih ljudi, koji su osjetili učinke poreznih reformi itd. Nepotrebno je da se služimo krivim podacima, uvijek ima i može, uvijek ima prostora za biti bolje i nama je to kao hrvatskoj Vladi cilj. Svakako mislim da govorim u ime svih ministarstava kad kažem da ćemo snažnije nastojati provoditi strukturne reforme, a završene su ili ih je započeto 81% prema izvješću EU komisije, a mi u Ministarstvu poljoprivrede prije nego što nastavimo sa svim onim što smo započeli, strategijom, digitalizacijom, potrošnjom, designacijom fondova koji nisu bili čak ni designirani. Prvo ćemo riješiti preostalih 10 krupnih nalaza revizije od 30 koje smo naslijedili. Hvala.
Zahvaljujem gđi. državnoj tajnici. Završna riječ u ime predlagatelja, poštovani kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Brkić. Poštovana zastupnice Glasovac, zastupnice Alfirev, zastupniče Klisoviću, zastupniče Čuraj, zastupniče ... [[Govornik se ne razumije.]] , zastupniče Bačiću, zastupnice Juričev Martinčev, zastupniče Šuker i zastupniče Đakiću te državna tajnice Vučkov Burić Ramljak i tajniče plenarne sjednice te ostali vrijedni državni službenici i namještenici koji ste zajedno s nama do ovih kasnih sati omogućili da se ova rasprava privrede kraju. Vrlo je teško u svega pola sata sublimirati sve ono što je rečeno u prethodnih 9 sati, zato se u to neću ni truditi. Iz izlaganja državne tajnice, jasno je da postoji potreba da se češće priča o strukturnim reformama, da postoje potreba da se bolje informiramo i da postoji potreba da imamo točne podatke, tako je idealno da HS prihvati ove zaključke koje smo mi predložili jer će sve to biti onda uključeno u ovo što je državna tajnica u ime Vlade rekla. Također, rasprava je bila doista onako kako je bila zamišljena, dakle o svim temama o radu Vlade koje su potrebno napraviti. Bilo je iznošenja stavova, bilo je iznošenje zastupnika, bilo je iznošenja krivih stavova i pravih zastupnika, ili pravih stavova i krivih zastupnika, zavisi kako tko gleda, ali vjerujem da će, ovo neće biti zadnja naša saborska rasprava o ovim temama. Obzirom da je tijekom današnjeg dana saborska rasprava zasjenjena jednim pravosudnim događajem koji ja neću spominjati, ostaje mi samo, evo da se malo prisjetim na to na način da vas pozdravim poznatim, nije stari, nego novi hrvatski pozdrav, doviđenja i hvala na suradnji.
Zahvaljujem poštovani kolega Bauk na ovoj završnoj riječi. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem državnim tajnicama, gđi. Mariji Vučković i gđi. Majdi Burić i gđi. Branku Ramljak na sudjelovanju u raspravi. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti. Poštovane kolegice i kolege, s ovim smo iscrpili sve točke dnevnog reda predviđene za današnju sjednicu. Nastavljamo ujutro u 9,30 sa izjašnjavanjem o amandmanima. Ugodan ostatak večeri, laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 1,32 SATI.
Idemo na glasovanje o raspravljenim točkama, Interpelacija o radu Vlade Republike, radi neuspjeha Vlade Republike Hrvatske u provođenju strukturnih reformi. Javlja se kolega Bernardić.
Poštovani predsjedniče Sabora, tržim stanku, kako bi još jednom upozorili na neprovođenje reformi u Hrvatskoj. Hrvatska svakim danom tone sve dublje, zemlja je u potpunom rasulu, ne funkcioniraju institucije, ne funkcionira pravosuđe, ne funkcionira DORH. Treba li reći da rast BDP-a bilježi pad treću godinu za redom? Industrijska proizvodnja, također pada, treću godinu za redom, padamo i na ljestvici konkurentnosti, dakle, Hrvatska je pala s 40 na 58 mjesto i nalazi se uz bok nekim Afričkim zemljama, činjenica je isto tako, da pada i broj zaposlenih. Nikada u Hrvatskoj, u povijesti, nismo imali tako rekordnu zaposlenost. Padamo i u percepciji korupcije, tj. tonemo sve dublje, među najkorumpiranije zemlje svijeta. To je zasluga ove vlade. Istovremeno padamo i kada je u pitanju zaštita ljudskih prava. Ono što se događa u Hrvatskoj je da se više ništa ne proizvodi i gasi se proizvodnja, u Uljaniku, u 3. Maju u sisačkoj rafineriji. Jedino gdje proizvodnja rapidno raste, je proizvodnja afera. I tu se ne možete posramiti ni Sanaderovih najboljih dana, zato jer ova vladajuća garnitura, je na dobrom putu, da krene putem stopa Ive Sanadera s obzirom na broj afera koje proizvodi. Jedino što raste u zemlji, je broj ljudi koje svakodnevno napuštaju našu zemlju. Ali, a bi prikrili sve afere, onda upadaju uvaženi članovi, vaše stranke, novinarima po redakcijama, zastrašuju, prijete i istovremeno tuže oporbene političare za izgovorenu riječ. Tako je npr. jučer, gospodin Bačić, prijetio, pozivajući se valjda na svoj utjecaj u hrvatskom pravosuđu, preko svojih kumskih veza, jer on valjda zna, koga će se suditi po hrvatskom pravosuđu, nakon što se ovdje izgovori riječ. I to je slučaj, ne samo sa mnom, nego i slučaj sa mnogim zastupnicima, u oporbenim redovima [[Upadica Predsjednik: Hvala lijepo kolega Bernardić.]] Ali, nećete nas zaustaviti i nećete nas zaustaviti i nećete nas ušutkati.
Kolega Bernardić, zaustaviti ću vas jer vam je isteklo vrijeme. Izvolite kolega Bačić u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, u ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku, kako bismo još jednom ponovili, sve ono što smo jučer u odgovoru na interpelaciji o radu Vlade rekli o uspješnosti Vlade u provođenju strukturnih reformi. I tada smo naglasili i sada ću ponoviti, da o uspješnosti Vlade govore najbolje relevantne međunarodne institucije, prije svega EU komisija koja u svom izvješću u veljači dakle prije 2 mjeseca, naznačila kako je Vlada uspješna u provođenju strukturnih reformi i omogućila izlazak iz procedure makroekonomskih neravnoteža i pri tome posebno naglasila i pohvalila Vladu u dijelu koji se odnosi na poreznu reformu, na mirovinsku reformu, na obrazovnu reformu. Posebno je istaknula da je svojim pametnim vođenjem javnih financija Vlada omogućila da hrvatski proračun prvi puta bude u suficitu do te mjere da eventualnim protestiranjem mjenice zbog neizvršenih činidbi u Uljaniku, a koje je jamstva dala Vlada Zorana Milanovića neće poremetiti niti proračun niti će značajnije utjecati na rezultate proračuna RH. Nadalje, o tome kako radi Vlada i koliko je Vlada uspješna u provođenju strukturnih reformi, rekla je agencija Standard % Poor's, koja je vratila investicijski rejting RH, kreditni rejting na razini investicijskog. Za razliku od Vlade SDP-a u čijem je mandatu dva puta rušen taj isti kreditni rejting RH [[Upadica: Hvala vam.]] i čime je pokazala neznanje [[Upadica: Hvala vam lijepa kolega Bačić.]] SDP u vođenju RH.
Dobro. Sada ćemo napraviti stanku od 10 minuta i nastavak je u 14,10 minuta. Molim vas da točno u 14,10 budete u sabornici. STANKA U 14,00 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,10 SATI]] Kolegice i kolege, molim vas da zauzmemo svoja mjesta kako bismo moli pristupiti glasovanju. Poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi Furio Radin, molim vas da zauzmete svoje mjesto. Dobro, jesmo li svi? Jesmo. Molim vas da sjednete i da pristupimo glasovanju, dajem, dakle, Interpelacija o radu Vlade RH radi neuspjeha Vlade RH u provođenju strukturnih reformi. Podnositelji su 23 zastupnika u HS. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Interpelaciju o radu Vlade RH radi neuspjeha Vlade RH u provođenju strukturnih reformi. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 27 ZA, 1 suzdržan i 75 glasova protiv, odbijena Interpelacija koju su podnijela 23 zastupnika u HS. A evo, događaju se početničke greške, pa ćemo oprostit zastupniku.