Slijedi iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika, za sad su se prijavili 4 kluba. Prvi klub zastupnika za iznošenje stajališta je Klub zastupnika HNS-a u njihovo ime govoriti će zastupnik Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Potpredsjedniče, kolegice i kolege, razlog mojih obraćanja je niz neargumentiranih napada i osobno na ministricu Divjak, a jednako tako je i neprovođenje kurikularne reforme. Činjenica je da je znanstvenica i profesorica Blaženka Divjak, prva ministrica, koja je reformu obrazovanja dovela do učionice, to su činjenice. Krenuti ću redom, da pokušam kolegama, koji su kritizirali i odgovoriti na određenja pitanja. Kolege iz Mosta kažu da je HNS privatizirao reformu obrazovanja. Mogao bi zahvaliti na tome, ali kazati ću samo jedno, HNS je stvorio pretpostavke, politički okvir je dao ministrici Divjak, stotinama profesora, učitelja, znanstvenika koji rade na reformi, koju provode. Riječ reforma, kada ju vi izgovarate, ona ima dijametralno suprotno značenje od onoga što u principu reforma je, a imali ste prilike dvije godine u Vladi se potvrditi. Stranka HSS koja je mislim da još uvijek ima slogan Vjera u Boga i seljačka sloga, kritizira i kaže, zaglupljujete ljude jer je vjeronauk u školama. A ja im poručujem da oni vrijeđaju vjernike i njihov izbor. Jednako tako vjeronauk kao izborni predmet nema veze sa Ministarstvom znanosti i obrazovanja, on je posljedica međudržavnih vatikanskih ugovora ili ne znate ili svjesno manipulirate javnošću. Kolegama iz HRAST-a bi poručio koliko god se oni trudili osporavati neke stvari, da našu djecu nećemo učiti da je zemlja ravna ploča i nećemo koristiti kurikulume '15., '16. ili ne znam iz kojeg prethodnog stoljeća. Ono što mi je svojevrsno razočarenje, to je prvenstveno što je GLAS kao stranka koja sebe pozicionira na nekom liberalnom lijevom spektru sa dosta cinizma umjesto „Školu za život“ naziva i kritizira život za školu. Ja im samo mogu poručiti da je ovog rujna, ukoliko ne znaju, „Škola za život“ krenula u 74 škole i svakako da je povijesni iskorak, što god oni mislili o tome. Zašto ovo govorim? Biti ću možda malo i prestrog, međutim, desilo se nešto u ovoj sabornici vezano uz obrazovnu reformu, još jedino fale, nedostaju u ovoj grupaciji kolege iz Živog zida pa možda da pošto je amsterdamska koalicija očito nije se ostvarila ideja, možda da formiraju koaliciju kaosa. Činjenica je ova, ministrica Divjak i stotine profesora, učitelja i stručnjaka rade na reformi a da, politički im je to omogućio HNS, što god vi mislili o tome. Kolegice i kolege struka je pobijedila… … [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica Petrov: Kolega molim vas, zastupniče Beljak imati ćete mogućnost svoje stanke.]] Struka će nastaviti raditi na reformi dok god je HNS politički zadužen za nju a vama svima možemo samo poručiti da naša djeca nama u HNS-u nisu ni lijeva ni desna. HNS i ova Vlada stvorila je i stvara obrazovni sustav koji će Hrvatsku vući naprijed. I zato kolegice i kolege ni lijevo ni desno, samo naprijed. Hvala.
Idemo na zadnju raspravu, u ime Kluba zastupnika HNS-a poštovani kolega Milorad Batinić, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolegice i kolege, Klub HNS-a liberalnih demokrata, kao liberalna stranka, naravno podržavamo i zastupamo slobodu govora, pravo na mišljenje, izražavanje mišljenja, na javni govor, ali jednako tako, uvijek ćemo i sada osuđujemo one koji rade suprotno od toga. Članak Ustava 38. nam jamči upravo to pravo da možemo slobodno govoriti i izražavati svoje misli i kroz javni nastup i ovdje u sabornici, i u društvu, ali jednako tako čl. 39. istog tog Ustava govori suprotno. Čak izrijekom i zabranjuje određene pojavnosti, širenja mržnje, govora mržnje, ali ovo što bi želio ukazati, poticanje i pozivanje na bilo koji oblik nesnošljivosti. Da li smo se kada zapitali što znači riječ nesnošljivost i kako dolazi do te riječi. Naravno Ustav ne može precizirati zabrana zabraniti, govoriti laži. Ustav ne zabranjuje manipulaciju. Manipulacija, laž, možemo ih kvalificirati, kao alate za poticanje nesnošljivosti. Evo, navesti ću jedan vrlo zoran primjer, koji me na neki način potaknuo da u ime kluba, iznesen stajalište kluba, ne samo o toj temi nego i općenito o situaciji u društvu i smatram jednako tako i apeliram na sve nas ovdje da u javnom prostoru upravo da se držimo ne samo slova Ustava nego da nismo mi ti koji potičemo nesnošljivost. U ponedjeljak je stupila na snagu Istanbulska konvencija, ne osporavam onome tko je bio protiv, onaj koji je bio za. Svako ima pravo ne samo temeljem članka Ustava nego i kao liberal, svakome daje pravo da iznosi svoje mišljenje i da ima stav o tome. Međutim ono što želim ukazati da izvrtanje istine ili laž, da je to nešto što je neprihvatljivo. I mi kao ljudi koji govorimo u javnom prostoru da bi se trebali suzdržavati toga koliko god je to moguće. Naime, izvrtanjem istine gospođe, dozvolit ćete mi da čitam jer nisam, ne poznajem ju toliko, Kristine Pavlović, HRAST inicijativa Istina o Istanbulskoj, koja govori da je upravo Istanbulska konvencija ta radi koje se promijenila sadržaj svjedodžbi gdje nema, znači u svjedodžbi pa učenici dobivaju na kraju školske godine, u lipnju nema više spola i nema imena roditelja, radi Istanbulske konvencije. E, gospođa ta je izrekla notornu laž. Argument je da je godinu dana prije, čak i više 17. svibnja 2017. g. pravilnikom koje je donijelo ministarstvo definirano kako će izgledati svjedodžbe na kraju školske godine. Ne poznajem tko je gospođa Pavlović, ne mogu kritizirati i mogu, međutim ono što je vrlo interesantno, da je jednako tako sa tim više nego upoznat i bio nazočan na toj presici, javno govorio o tome i bivši državni tajnik, gospodin Šlezak za čijega mandata je upravo donesen taj pravilnik. Zato govorim kolegice i kolege, plasiranje laži, stvaranje dezinformacija, manipulacija potiču kao alat nesnošljivost. Ovo sam naveo kao jedan vrlo primjer koji je od, mislim da je od prošlog ponedjeljka, ili prošlog tjedna ili ovaj tjedan i smatram da bi trebali svi zajedno u javnom prostoru osuditi takav govor a jednako tako apel i prema svim medijima jer svatko ima pravo i na demantij pa tako isto bi molio i apelirao na medije da ovo što sada govorim, da svi oni koji su objavili ovaj izvadak iz presice, izvješće sa presice, da jednako tako objave i ovo što sada govorim. Hvala lijepo.
Slijedeći klub je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Milorad Batinić, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice i kolege, iako je jučer bila rasprava o Zakonu o energetskoj učinkovitosti, smatrao sam nužnim i u klubu HNS-a podsjetiti i ovim putem na jedan problem koji svakako je aktualan a bit će aktualan pogotovo u narednom periodu, pogotovo pošto nam dolazi zimski period, period grijanja. Naime radi se o primjene uredbe Europske komisije koja više ne dozvoljava prodaju klasičnih turbo plinskih bojlera nego praktički radi veće energetske učinkovitosti, traži se ugradnja bojlera nove generacije, tzv. kondenzacijskih bojlera. Zašto ovo smatramo izuzetno važnim? Prvenstveno jer ovaj problem pogađa pogotovo korisnike odnosno građane koji žive u višestambenim objektima. Radi se negdje po procjeni oko 75 do 100 000 korisnika i naravno to su uglavnom veliki gradovi koji imaju plinofikaciju, Zagreb, Osijek, ne znam vjerojatno i neki drugi. Naime, o čemu se radi? radi se prvenstveno o tome ukoliko u višestambenom prostoru imate ugrađene stare plinske bojlere, problem su što dimovodi koji su adekvatni za stari plinski bojler ne odgovaraju kriterijima odnosno standardima za koje koriste kondenzacijski bojleri odnosno grijanje. Procjena je da bi zamjena vrlo teško se može organizirati u višestambenom prostoru, ne znam, na prvom, drugom ili kojem katu, uzmite deseterokatnicu, nekoliko stanova, ne može se ugraditi kondenzacijski bojler na postojeći sustav staroga dimnjaka nego svi stanari bi trebali dati suglasnost za promjenu i naravno, participirati u sufinanciranju same zamjene. Procjena je da bi to ukupnosti manje-više uglavnom za višestambene objekte zamjena koštala negdje preko 2 milijarde kuna. Činjenica je da možda ušteda kroz kondenzacijske bojlere nije spektakularna, negdje oko 3% međutim ono što je veliki problem sigurnosne naravi ugroza života samih građana odnosno svih oni stanari od stanara koji žive u tim zgradama jer može se desiti, ovi stari bojleri ukoliko vam se pokvari, imate ga, i čitav sustav grijanja je na taj stari bojler, vi ne možete dobiti suglasnost, dozvolu da zamijeniti sa kondenzacijskim a stari bojler odnosno nekadašnji onaj turbo plinski bojler kako ga zovu, ne možete kupiti u Hrvatskoj niti u članicama EU. Znači ilegalan uvoz iz zemlja, iz članica zemalja koje nisu, i ako ga na crno montirate, ugrožavate kompletno sve stanare u stambenom bloku. Prilikom donošenja te uredbe, činjenica je, to su fakti da Hrvatska nije mogla sudjelovati, istaknuti specifičnosti međutim postoji jedna mogućnost i jedna varijanta da se ukoliko u slučajevima neprimjerenih visokih troškova a to je i procjena ovih izračuna, da se može tražiti izuzeće ali to izuzeće ne može se tražiti unedogled. Znači postoje rokovi primjene uredbe u cijelosti, odgoda se može i ona je zatražena i ona je na snazi međutim s time problem nismo riješili. I mi u klubu HNS-a na tragu ovoga smatramo da je bitno o tome progovoriti i jednako tako iznaći dugoročno rješenje za ovaj problem da se svim građanima pogotovo u višestambenim objektima što smatram od interesa za RH i za njene građane da se kroz ne samo uštede kroz energetsku učinkovitost nego i kroz određene projekte i programe, da li će ih provoditi resorna ministarstva ili fond, da se na neki način iznađe mogućnost sufinanciranja u cilju energetske učinkovitosti, jednako tako i smanjenja onečišćenja CO2 daleko je manji kod kondenzacijskih bojlera i velim, naš prijedlog i naše razmišljanje ide u smjeru, uputiti ćemo i pisani zahtjev resornim ministarstvima, da se iznađu mogućnosti, mjere u narednim godinama sufinanciranja zamjena starih plinskih bojlera s novim kondenzacijskim. Hvala.
Hvala lijepo.
Gospodin Batinić ispred HNS-a. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče, kolegice i kolege. Tražio sam mogućnost slobodnog govora da još jednom i s ove govornice hrvatsku javnost informiramo, a našim učiteljima i profesorima da i osobno i u ime kluba HNS-a zaželim sretan njihov dan. Obrazovanje, kao što znamo, ključ je razvoja svakog društva. Kad govorimo o obrazovanju učiteljima, nastavnicima, oni su stup svakog pa trebali bi biti i takav odnos i nas ovdje u Saboru trebao biti da su stup i našeg hrvatskog društva. Međutim ono što možda ne govorimo dovoljno često i ne spominjemo da učitelji i profesori odgajaju generacije naše djece, naše hrvatske djece. Smatram da kao saborski zastupnici da ćemo svi, a i cijelo društvo u narednom razdoblju, ne samo ovdje za govornicom, nego i dijelima pokazati i dokazati da nam je stalo do razvoja Hrvatske, da nam je stalo i do učitelja i do profesora i da ćemo dijelima mi konkretno zakonima, ministarstvo pravilnicima dokazati ovo što govorim. Cilj nam je, nama ovdje pogotovo, pred nama će biti i proračun državni za narednu godinu i projekcije i da tim putem dignemo ruke kada dođe prijedlog vlade, odnosno resornog ministarstva i da se izdvoje daleko veća sredstva koja su potrebna, ne samo za plaće, nego i za sve ono što je nužno u ostvarenju i nastavku za sada projekta u ovoj fazi, a konkretno kurikularne reforme jer reforme neće biti i ne može biti bez učitelja, bez profesora, a ustvari to je i njihov uradak i njihova reforma. Dragi učitelji, profesori, želim vam još jednom sretan dan, a mi ovdje u Saboru, mislim da mogu biti toliko slobodan pa govoriti ne samo u ime osobno i kluba HNS-a, nego i svih zastupnika, sigurno ćemo podržati sve napore resornog ministarstva i vlade da nam svima skupa u RH sutra bude bolje. Hvala.
Hvala i vama gospodin Batinić.
Idemo na 9. raspravu, poštovani kolega Stjepan Čuraj u ime Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, ja bih danas iskoristio ovu priliku i podsjetio vas sve na to da je danas Međunarodni dan borbe protiv siromaštva. Ono što je zabrinjavajuće i što svake godine se uoči ovog dana i na sam dan izađe, to su statistički podaci koji ni ove godine nisu sjajni. Znači skoro 20% stanovništva u Hrvatskoj je u opasnosti od siromaštva, 10% stanovništva ne može priuštiti 4 od 9 osnovnih materijalnih dobara za život. Gotovo 28% je na rubu siromaštva, znači 1,2 milijuna kuna. Samo usporedbe radi u EU je procijenjeno negdje oko 112 milijuna ljudi koji su upravo na i u opasnosti od siromaštva ili na rubu. Kada govorimo na rubu, to znači nakon što se daju sva socijalna davanja. Što nam to govori? Da je krajnje vrijeme, već što kažu prošlo je 5 do 12 da se svi mi pokrenemo i vladajući i oporbe i lokalne zajednice, svi, samouprave i ubacimo u zbilja u 5.-tu brzinu što se tiče reformi, prijedloga zakona, onoga što nam može donijeti. Recimo samo jedan najprozaičniji primjer. Mi smo imali ovdje raspravu o novim poreznim, prijedlogu novih paketa poreznih zakona i Hrvatska, sada će izaći novi podatak na ljestvici doing business, kotira, mislim da je na 51. mjestu, kada je išlo smanjenje poreza na promet nekretnina sa 5 na 4%, to je jedan od elemenata koji direktno utječe na rang Hrvatske na toj ljestvici. Sada imamo u prijedlogu da ide na 3%. To su takve stvari. Naravno to jedna sama takva stvar neće nam donijeti ništa i zato svi trebaju ubaciti u 5.-tu brzinu i u sljedeće dvije godine napraviti sve ono što građani od nas očekuju. Kada govorimo o našim resorima koje HNS vodi sigurno da neke od stvari u zadnjih godinu i pol dana su, bez obzira što ljudi mislili i što god mislili o nama, dajem za pravo da svatko ima svoje mišljenje ali činjenica i rezultati su nepobitni. I vi možete mrziti HNS ali rezultati su tu. Ako govorimo o obrazovanju, imamo i jučer objavljeno izvješće, odnosno neki dan Europske komisije gdje je upravo pohvalila Hrvatsku za napore u obrazovnoj reformi koji znamo već godinama su stajali. Eto, negdje nas i pohvale. Da su nas pokudili, to bi danas bila od ovih 10 rasprava sigurno 5 njih bi o tome govorilo, ovako ajde, nema veze. Ali ima veze za našu djecu, ima veze za sve ono o čemu govorimo. Ide škola za život, zakoni o strukovnom obrazovanju omogućili su omogućili su i omogućit će milijardu kuna europskih sredstava na to deficitarno tržište rada da zbilja krenemo proizvoditi ljude koji su kompetentni, koji će donijeti tu dodanu vrijednost i upravo to su jedni od tih razloga koji svi trebamo stremiti, dakle i samo jedna stvar, kad smo govorili o mirovinskoj reformi, o porezu, o nizu, Zakona o stambenom zbrinjavanju itd., itd., ne može ništa samo od toga donijeti razliku ali takvih 50, 60 stvari, itekako hoće, to će pokazati statistike. Ali najbolja statistika je upravo ovo što govorimo, da ljudi bolje žive. Kad govorimo o Ministarstvu graditeljstva, 8000 POS stanova, gotovo 20 000 mladih obitelji, mi imamo i svjedočanstva njihova da oni nisu otišli, da su dobili mogućnost da ovdje jeftino riješe svoje stambeno pitanje i ostali su zato tu. Naravno to ne odnosi se na sve, ali kažem još jednom, sa svih strana, svugdje po malo za bolje društvo i za što manje siromaštvo. Jer ovi podaci, ne može mi nitko reći da netko dobro živi sa 5, 6, 7, 8000 kuna prihoda u domaćinstvu. Pa to je preživljavanje. O čemu mi pričamo? Zato ljudi odlaze. Jer ne žele ovdje preživljavati i reći evo imam dovoljno da kupim svih onih 9 osnovnih stvari da mogu ja preživjeti a ne 4/9 nego 9/9. Mogu to kupit ali i dalje odlaze. Zato i ova nova porezna reforma. Mi smo ti koji smo predlagali upravo da i onim naj visokoobrazovanijim sa najvećim plaćama i dalje ostanu tu, a ne nakon što steknu svoje obrazovanje, što steknu iskustvo, odu za dvaput veću plaću negdje. I zato još jednom, zbilja krajnje je vrijeme da se ubaci u petu brzinu i da idemo naprijed, zahvaljujem.
Hvala vam.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-ov u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, kao što smo prilike i vidjeti i čuti u medijima, danas je 2 g. odnosno pola mandata Vlade Andreja Plenkovića na koju nakon 8 mj. se priključuje i HNS. Ono što je u ovom periodu o kojem ću ja govoriti a to je zadnjih godinu i 4 mj. napravljeno, mislim da svaka ... [[Govornik se ne razumije.]] smo pretrpili pa čak ću reći i opravdano od strane građana i očekivano, figurativno rečene batine jer nije bila laka odluka nikome sigurno, mislim da to svuda treba biti jasno ali nekad, neke vlastite osjećaje trebate staviti po strani i gledati na širi interes jer ne vjerujemo da bi druga odluka bila drukčija, da bi bilo išta bolje za Hrvatsku, pa u konačnici za HNS ... [[Govornik se ne razumije.]] U ovih godinu do dvije i nešto dana, mi smo omogućili samo u sektoru obrazovanja i da se napravi više nego u proteklih 20 g. To je činjenica. Znam da neke to boli ne zato što se to dobro napravilo nego zato što je to odradio HNS i omogućio zapravo jer to rade stručni ljudi ne stranački, činjenica. Danas možda i simbolički počinje edukacija za 30 000 profesora koji će primjenjivati cjelovitu kurikularnu reformu slijedeće školske godine. Na snazi je eksperimentalna, kolege prigovaraju nije cjelovita iz nekih razloga koji su meni neznani pa kažu prebrzo, pa nije brzo, pa spora, pa nije spora uglavnom traže ponekad kako mi u narodu znamo reći „dlaku u jajetu“. Eksperimentalna je na snazi upravo zato da se utvrdi da se krene u onu punu primjenu, da se vide sve prednosti i mane ili nedostaci sustava, novog načina koji je jako teško nešto promijeniti, ne što je 20, 30, nego što je 50 g. i više u našim glava i načinu razmišljanja i bit će sigurno još nekih poteškoća, problema, uvijek može bolje, pa naravno ali ako se bojiš išta promijeniti da ćeš pogriješiti, nikad nećeš u životu ništa ni napraviti. Mi se nismo bojali pod cijenu i našeg kakvog takvog rejtinga koji ... [[Govornik se ne razumije.]] nije ni onda nešto bio, ali nitko ne može reći da danas milijardu kuna u strukovno obrazovanje, eksperimentalna je u primjeni u 74 škole, imali smo ovaj tjedan samo Zakon o autorskim pravima gdje smo ispravili nešto što ne znam zašto 20 g. se čekalo, pomoglo se slijepim osobama da se zapravo ukinu autorska prava na knjige sa Brailleovim pismom i opet nešto ne valja. Studentski poslovi, danas smo ovdje čuli neke amandmane, zašto se to nije napravilo ranije, napravilo se sada. Nešto što se možda može bolje, popravit će se, ali to su pozitivni koraci. U sektoru graditeljstva, 13 000 domova je osigurano našim sugrađanima, neki od njih kažu da ovo nije, mi bi otišli. Energetske obnove, silne milijarde. Već je ispucano gotovo 2 milijarde još dodatnih, 250 milijuna eura se traži od europskih sredstava da se ulaže, da se građevina popravi i građevinski sektor. Dakle, radimo, radi se na nizu, ja siguran sam da HNS nudi ovoj Vladi da mi nikad ne bi usvojili Istanbulsku konvenciju. D bi možda imali neki, neću reći, neku ružnu riječ ali sigurno ne progresivni obiteljski zakon koji smo ... [[Govornik se ne razumije.]] poreza na mobitel, šta sve ne. Mirovinska reforma, s time ću završiti. Čujemo samo prigovore, I., II., stup, šutili smo, nismo medijski izlazili van, sjeli smo, dali smo konstruktivne naše prijedloge, dogovarali s partnerima kako to treba biti, sačuvali smo i ojačali II. stup. Pa tako ćemo napraviti i sa ovom penalizacijom, ja sam siguran. Ministar Pavić ima izuzetno sluha za sve dobre prijedloge, u krajnjoj liniji i ja vjerujem da će se i to popraviti. Sada više nije problem II. stup, sada su problem odlazak u mirovinu sa 67 g. što se pomaklo za 4 g. Pa nije ni to problem, to je nešto što treba omogućiti ljudima, ja vjerujem da ima upravo puno članova tih istih sindikata koji bi željeli ostati raditi na svom radnom mjestu jer nažalost njihova mirovina je premala, to je glavni problem. I oni ... [[Govornik se ne razumije.]] 65. ostali ali nemojte kažnjavati one koji imaju puno staža i to ćemo sigurno se truditi da ispravimo, da ima više od 40 g. da dobiju neku ... [[Govornik se ne razumije.]] Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Time bih završio današnju sjednicu s time da ćemo se ponovno vidjeti u srijedu, 24. listopada u 9 i 30 i prva točka bit će Prijedlog Zakona o Državnom inspektoratu. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,46 SATI.
Sljedeći u ime Kluba zastupnika HNS-a je kolega Milorad Batinić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, kolegice i kolege. Prilika je slobodnog govora da i nešto pozitivnog kažemo što se je dešavalo u vrlo bliskoj prošlosti. Naime, pozitivne promijene u znanosti i obrazovanju koje se događaju prvenstveno zahvaljujući radu ministrice Blaženke Divjak i njezinog tima, prošlog tjedna, su dobile međunarodnu potvrdu kroz dvije odlične vijesti. Prvo Europska komisija je pohvalila ambiciozne reforme u obrazovanju i drugo Hrvatska postoje dijelom najvećeg svjetskog znanstvenog laboratorija CERN čime se otvara velika prilika za naše gospodarstvo, jednako tako i znanstvenike. Vrlo kratko, da podsjetim znači posljednjih godinu dana, pokrenute su 3 reformske procesa kurikularna reforma općeg obrazovanja, reforma strukovnog obrazovanja i promjene u visokom obrazovanju. 74 hrvatske škole, program škola za život, zakonske izmjene u strukovnom obrazovanju, otvorile su mogućnost reforme strukovnog obrazovanja a time je napokon usklađivanje sa tržištem rada. Aktivno se radi na novim programskim ugovorima između Ministarstva znanosti i obrazovanja i visokih učilišta. Time, da podsjetim, osigurano je 8000 novih stipendija za studente, po prvi puta 3700, 3400 stem stipendija godišnje za stem područja i motivacija studentima da upišu i studiraju studijske programe iz stem područja. Preko 370 milijuna kuna, osigurano je za znanstvene centre izvornosti, oko milijardu kuna iz europskih fondova za znanstvenu opremu i infrastrukturu. Osigurani su uvjeti za zapošljavanje 350 mladih znanstvenika te samim time i njihov ostanak u Hrvatskoj. Hrvatska znanost dobila je jednu veliku šansu i priznanje a to je potvrda ulaska Hrvatske u prestižno znanstveno društvo CERN-a najvećeg i najuglednijeg centra za znanstveno istraživanje u svijetu. Na ovaj način Hrvatska ulazi u znanstvenu elitu, otvaraju se nove prilike za hrvatske znanstvenike, nastavnike i učitelje. Otvaraju se apsolutno sve mogućnosti obrazovanja koje CERN nudi, od raznih programa za studente, do doktorskih programa, otvaraju se nove prilike, ono što je po nama u HNS-u smatramo posebno značajnim i prilike za hrvatsko gospodarstvo inovativnu industriju, mogućnost sudjelovanja na CERN-ovim natječajima vrijednosti do 500 milijuna eura godišnje, gdje se mogu znatno unaprijediti i poslovni procesi, posebno u IT sektoru i kreativnim industrija a time se dobiva i pristup potpuno novom tržištu. I rezime, znači, članstvo u CERN-u otvara vrata gospodarstvu, tehnološkom razvoju zemlje, ono nije samo pitanje znanosti, već može biti i gospodarski zamašnjak. Izvješće svjetskog ekonomskog foruma, ističe kako se sve dijeli na države, koja će uhvatiti korak s 4 industrijskom revolucijom i one koje to neće. Želimo i moramo biti uz korak onih kojima je za cilj i razvoj tehnologija i potpuno novih industrija. Bilo bi pogubno za Hrvatsku da ostane s krive strane tzv. željezne zavjese. Svim ovim rezultatima koje su značajni i mjerljivi, napokon je stvoren okvir, da u našim školama, fakultetima, u našoj znanstvenoj zajednici zaživi obrazovanje, koje će mladim ljudima osigurati prilike za ostvarivanje njihovih ambicija, a jednako tako i ostanak u RH. I kolegice i kolege na nama je pogotovo ovdje u Saboru, ali svima nama, kao građanima, da ideološke rasprave umirimo i ne preostaje nam ništa drugo, ni lijevo ni desno, jedno izvrsnost i poduzetnost mogu naše društvo povući naprijed. Hvala.
Idemo na drugu raspravu. U ime Kluba zastupnika HNS-a, poštovani kolega Ćuraj. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Evo, želio bih prije svega u interesu javnosti i malog broja ovdje prisutnih zastupnika napomenuti i skrenuti pozornost na to da smo danas imali glasovanje u prvom čitanju o Zakonu o udžbenicima i drugim obrazovnim materijalima za osnovnu i srednju školu, koji je većinom glasova usvojen. No međutim treba jasno reći protiv čega su određeni Klubovi ili zastupnici bili protiv i nisu prihvatili ovaj Prijedlog zakona u prvom čitanju. Prije svega, ovim prijedlogom se otvara katalog svake godine, kojim je moguće vršiti određene izmjene po potrebi za udžbenike u srednjim i osnovnim školama. To znamo jer smo imali primjere kad se nešto vidjelo da u nekom udžbeniku nije bilo dobro. Nismo se, nije se moglo reagirati na razini te školske godine. Naravno, duga procedura odobravanja i odabira udžbenika se ovim prijedlogom skraćuje i pojednostavljuje. Ono što je bitno, da ovim Nacrtom zakona zapravo koji je prošao u prvom čitanju, dopunska i pomoćna nastavna sredstva postaju drugi obrazovni materijal, a odluku o njihovom korištenju donosi škola odnosno učitelji. Što to znači? Dajemo više slobode učiteljima, autonomnosti na način da oni prenose gradivo kako oni smatraju i u kojem obimu. I naravno iz kojeg materijala. Također ono što je novo i jako dobro što će proširiti apsolutno i sami izbor naših učitelja, a to je Centralni virtualni repozitorij obrazovnih materijala zapravo gdje oni mogu dobiti bez obzira na odabrani udžbenik sve udžbenike i mogu koristiti se u tom obimu sa svim informacijama koje mogu koristit dalje u svojim predavanjima. Znači, apsolutno povećava se i kvaliteta samih predavača odnosno onoga što se predaje. A ti materijali u elektroničkom obliku ne smiju prelaziti cijenu od 20 do 40 % zapravo cijene udžbenika obveznih predmeta. Znači i to se gleda. Ono što je zapravo i najbitnije i ono što je neshvatljivo kada gledamo, kada govorimo o samom i prigovorima i roditelja i javnosti koji su bili, a to svi dobro znate kada vidimo što ti prvašići moraju nositi u knjigama, i koliko su teške te torbe upravo ovim zakonom, unatoč protivljenju nakladnika pa ček su ovdje neki zastup0nici i Klubovi citirali iste predstavnike nakladnika koji se žestoko bore. Reći ću vam i zašto. Zato što se smanjuje težina a samim time i broj papira koji je potreban u pojedinom udžbeniku. I ograničava se njihova cijena jer to je demokratski odnosno socijalni karakter ovog zakona. Dakle, jeftiniji udžbenici i manji. I sada kada pogledamo i rezultate glasovanja i iz samo rasprave koju smo imali. Kad netko meni objašnjava da određene radne bilježnice sad su stavljene kao dopunsko sredstvo i mogu biti izbor i ne idu u obvezni da to nešto umanjuje kvalitetu. Ne naprotiv daje se više izbora učitelju da apsolutno odabere ono što misli da je najbolje u svom prenošenju znanja djeci. A istovremeno olakšavamo torbe i smanjujemo cijene udžbenika. I sad neka netko meni kaže da ako je netko protiv da ne ide na ruku nakladnika kojima je u interesu da budu što više papira u jednom knjizi i što veći materijal, što opsežniji je li naravno to i poskupljuje samu cijenu tiskanja. Zato je to potrebno reći da između ova dva čitanja koja će biti da javnost zna što se radi i kako se ovdje glasa i ja sam to govorio puno ranije. Ja se bojim da je ovo prije svega, i ovi stavovi danas ovdje koji su jasnim glasovanjem da li protiv ili suzdržano to je svejedno bili protiv toga da se ide na korist našoj djeci, roditeljima a da se ide zapravo samim time ako se ne bi ovaj Zakon prihvatio u čistu direktnu korist nakladnika. I tko onda stoji u obrani malog čovjeka a tko stoji tu u interesu nakladnika i kapitala ako hoćete, pa tu ... [[Govornik se ne razumije.]] jednu sintagmu da kažem koju puno naši kolege koju koriste krupnog kapitala ili kako god hoćete. Znači to je jasno ono što se danas dogodilo i to je oni što moramo sigurno ispraviti bez obzira jel' to HNS, SDP, HDZ, tko god predlaže ono što je dobro, moramo imati konsenzus i sigurno sve one dobre prijedloge koji će se prihvatiti, aj vjerujem ali ovo već samo kod izjašnjavanja oko glasovanja i u samoj raspravi, sigurno puno maski je palo i već danas. Zahvaljujem.
Klub zastupnika Nezavisni za Hrvatsku također želi iznijeti stajalište kluba. Izvolite, u njihovo ime govoriti će zastupnik Glasnović.
Poštovani kolege, kolegice, evo opet tema zapostavljena hrvatska dijaspora bez kojeg nećemo daleko ići. Evo, prije godinu dana potpisao je gospodin Plenković, premijer, ova ministrica vanjskih i europskih poslova tajnica i Ministarstvo branitelja, gospodin Medved, general Medved neke zahtjeve koji još nisu ispunjeni. To je za mene legalni dokument. Evo, jedan je bio ... [[Govornik se ne razumije.]] Hrvata izvan domovine. Je li zbilja trebalo 30, 50 godina da vi, da napravimo ... [[Govornik se ne razumije.]] u suradnji sa misijama izvan Domovine. Evo, imate po nekim procjenama između 3 i 5 milijuna Hrvata koji žive vani. Oni su totalno isključeni iz ekonomskog i društvenog razvoja. Na tom se programu radi i koliko dugo će to trajati, mi ne znamo. Evo, novi Zakon o Hrvatima izvan domovine, nacrt je gotov, kad će se primijeniti mi ne znamo jer do kraja 10.-og mjeseca, jel' toliko dugo trebalo da to napravimo? Evo. Druge informacije, kritične informacije, 5.ti program HTV-a za dijasporu, kakav je taj program, je li to jednosmjerna ulica? Jesu se uključili naši ovi iz dijaspore, iz Sjeverne Amerike, Australije, Kanade u izgradnji boljeg društva? Gdje su ti ljudi? Imamo ... [[Govornik se ne razumije.]] stručnih ljudi vani, tu nemamo stručnih ljudi to je dokazano, nemamo stručnih ljudi. To zašto država je gdje je, imamo bivše kadrove. Imam ih, ja sam vidio prijedloge ljudi koji su davali bivšim Vladama, evo, prijedlog za digitalizaciju zemljišnih knjiga, jednostavno, Kanada je to napravila. Tu ni 5% knjiga nije digitalizirano. Prijedlog je za poreznu reformu, o tome danas razgovarate. Prijedloge za preustroj ovih županija, da je sve jednostavnije, to je sve odbijeno i radimo po starome. Hoćemo mi dobiti pravnu, poslovnu i financijsku sigurnost ... [[Govornik se ne razumije.]] ovakvim ljudima? Do sada loše imamo, loša je slika, ponavljamo iste greške, vrtimo se u krugu. U 11. mjesecu je ovaj gospodarski forum tu u Zagrebu, doći će opet ljudi izvana po istim pitanjima, birokracija tri godine za državljanstvo. Zašto ovo? Hrvati iz dijaspore su nepoželjni ovdje, oni se boje, ovako ti bivši kadrovi se boje vašeg znanja, novčane moći i što je najviše patriotizma, patriotizma. Tu su većinom anacionalni kadrovi koji se više brinu o svojim stražnjicama. To je dokazano, to je dokazano davno samo napravite jednu površnu analizu Vlada od 2000. nadalje, od '95. nadalje šta se događa. A danas ti Hrvati izvan Domovine su najveći poslovni ogranak u Hrvatskoj. Više nego sva inozemna investicija. Da njih nema propalo bi, preko noći bi propao mirovinski sustav. Ali su nepoželjni, nepoželjni su. Evo, šta je sa ekonomskom diplomacijom? Šta je s time? ... [[Govornik se ne razumije.]] Ako imate investiciju od 100 tisuća dolara tu u Hrvatskoj iz Amerike dođe veleposlanik. Gdje je naša ekonomska diplomacija? Što se vani radilo? Kakva diplomacija, imali ste 1000 neriješenih predmeta u Čileu i u Australiji i neki su, kada su ljudi ginuli ovdje, neki su krali lovu i išli u javne kuće tamo uživati u bordelima, znaju se imena, toliko za našu diplomaciju. Ali oni su oprezni, ti ljudi vani jer su ih već ogulili za lovu i oprezni su. Ali ako nema pravni okvir za investicije nitko neće doći. Šta imamo ovdje danas u Hrvatskoj? Imamo nastavak komunizma. A šta je komunizam? Teror svakog protiv svakog u svakom trenutku afera kuma, afera Agrokor. A šta je, šta se događa ovdje? Zašto je recimo Australija totalno uređena zemlja? Zato jer tamo ljudi poštuju zakone i plaćaju poreze. Ali tu se hajdučija uvukla u glave. A šta imamo ovdje? Imamo tu sjede bivši suradnici UDBA-e, komunističke partije, masoni. Ja gledam, neke glave gledam ovdje seljaci se vrte u grobu. Moj djed se vrti u grobu kada vidi neke glave ovdje. Kada se digao ovdje mister Bernardić i rekao da treba vratiti natrag dug od ... [[Govornik se ne razumije.]] iz '45. nitko se nije bunio. A zašto je selo uništeno? Zašto je 5% zemljišta digitalizirano, retorička pitanja. Ovako, da imate drugih ljudi koji pate od aleksitmije i ... [[Govornik se ne razumije.]] , da, zna, tu je profesor Petrov aleksitmija. Oni glume da suosjećaju sa pukom, ustvari njima je samo briga njihova stražnjica. To su te glave. I non-stop se vrti taj krug i još lijevo, desno krilo ... [[Govornik se ne razumije.]] sebi drži leđa, u ... [[Govornik se ne razumije.]] i drugim mjestima. Koga mi zavaravamo ovdje? Ovo ustvari je još jednopartijski sustav, tu smo mi zaglavili i ovo je sve puka priča o reformi, o porezu. Dok nema ključnih reformi i povratak Hrvata izvan domovine, bit će apsolutna nula od ovoga.
Hvala.
Sada je na redu Klub zastupnika Neovisni za Hrvatsku, poštovani kolega Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, prvo prošli tjedan u novinama je izašla jedna informacija da sam ja bio 3 dana odsutan neopravdano iz Sabora, to je totalna laž. Dobili su taj dopis, ovaj Odbor za imenovanje, dok ne dobijem službenu ispriku to ću ja smatram kao namjernu sabotažu koja to i jest. Glavna tema HVO, evo, zadnjih nekoliko tjedana opet jedna kampanja orkestrirana od jugozomboida, pomoćnika, mentan jugo Slavena, u jugoslavenskim novinama gdje rade bivši Udbaši i jugo Slaveni protiv HVO-a, zašto smeta HVO ljudima? Ovako, kad će istina izać na vidik? Puno puta se govorilo o ovome, gdje su dokumenti? Evo radi jednoga ... [[Govornik se ne razumije.]] iz HVO-a koji možda nije se uselio u stan neopravdano, opravdano, cijela hajka. Nigdje ni riječ o 1000 oduzetih stanova nakon '45. gdje su ljudi ubijani. 1000 stanova gdje ljudi još žive danas imaju druge nekretnine jer se pravi vlasnici ne mogu uselit, moraju čekat još 5 godina. Nijedna riječ u tim novinama. Evo imate te novine koje plasiraju tu informaciju nađe druge zagovornike tamo, jugo Slavene i plasiraju te dezinformacije, evo. Mi imamo najmanje 3, 4 koji su tamo radili za KOS i za UDBA-u, imate jednoga u ... [[Govornik se ne razumije.]] zna se već godinama i još tamo prosipa mržnju i dezinformacije, o tome nitko ne govori. Imamo stan Stjepan ... [[Govornik se ne razumije.]] šef krapinske OZNA-e, o Macelju gdje imate tri ... [[Govornik se ne razumije.]] šume, život u stanu gore na Tuškancu pobije 20 vratara, pucao u glavu, to nikoga ne zanima u Hrvatskim medija, ali zanima ih HVO. Tih 6, 7 i nešto tisuća gdje primaju mirovinu od HVO-a. nijedna riječ o srpskoj pravoslavnoj crkvi koja je dovela neovlašteno od 2000. godine od partije, potpisao je ministar Račan pola milijarde kuna je dobila, gledaj, to je srpska pravoslavna crkva. Svatko može svoju vjeru prakticirat, nek dođu ovdje, a nek postave misije, nek to plaća Srbija, a ne hrvatski poreznik. Njih ne smeta ove partijske penzije, ove partizana penzije, bilo oko 40 000 prije 5, 6 godina, nasljedne penzije, nasljedne, to nikom ne smeta. Ne smeta neke da je ovdje htjela partija jedna, pokrenula je postupak, to je prešućeno u main stream medijima da se pokrene na međunarodni sud za rad u Švicarskoj da se isplate mirovine ljudi koji su okupirali Hrvatsku zemlju, mirovine isplate od '91. do '96. do integracije Hrvatske u svoj pravni poredak. To nikom ne smeta. Smeta HVO. Evo 50 puta sam to rekao da nema 4 zborna područja HVO-a, mister Matić, da nema ... [[Govornik se ne razumije.]] Posavina, srednja Bosna, sjeverozapadna Hercegovina i Mostar vi ne bi sjedili ovdje danas. Nema ispod 400 poginulih u HVO Bosanska Posavina, ispod 400 poginulih u brigadi gore. Koga smeta 5 stotina 68 suicida HVO-a od 2006. do 2008. tko to broji? I onda ... [[Govornik se ne razumije.]] na grozan način spalio sa ... [[Govornik se ne razumije.]] nedavno, tko zna njegovo ime, nikog to ne zanima. Njih zanima afera ovo, inter, ove, ove poruke itd., to nikog, nikog to ne zanima HVO. I šta se događa Hrvatima dolje u BiH-a, oni nestaju iz BiH-a. A neki likovi ovdje što pobjede, Jugoslaven Komšić, neki likuju, drago je, ne mogu to reći otvoreno, njima je drago. I vi se bavite totalno nebitnim stvarima ovdje a o tim ljudima se nitko ne brine dolje. Evo, ajdemo o lovi malo, Hrvate samo zanima njihova lova. Ja sam iza ... [[Govornik se ne razumije.]] postrojbe časne HVO Tomislav Grad samo za '92. godinu imamo knjige obavijesni darovatelji, '92., tisuće nekih 10 tisuća su davali iz svoje mizerne plaće, to su ti ljudi, niste vi plaćali nego oni su to plaćali, tu samo '92. godinu. Šta je sa drugim darovateljima iz HVO, izvana? Tu su plaćali i danas plaćaju u hrvatski doprinos, u proračun, iz dijaspore iz BiH-a Hrvati. Šta je sad, recimo ovaj, nitko ne govori, šta je sa Mijom Crnojom? Njega su ocrnuli, oblatili a na sudu je pobijedio, sjećam se, novine, zarobljena Dalmacija, nećeš lažove, prevarante, lopove, zamislite vi to. Djeci su mu u školi prijetili. A ta se hajka nastavlja, tu sjede ... [[Govornik se ne razumije.]] rasisti i njihovi nasljednici. ... [[Govornik se ne razumije.]] jugozomboidi i drugi koji samo pljuju po Hrvatskoj, HVO-u, bez ikakvog razloga. 19.10. dolazi, 19.10. poginuo je, 19.10. na kvoti 437 zadnji pripadnih hrvatskih snaga, ne ... [[Govornik se ne razumije.]] Toni Dragonja, sad ... [[Govornik se ne razumije.]] 20km od Banjaluke. Tko se sjeća toga? Nitko. I mi sjedimo ovdje i bavimo se prebacivanjem ping-pong lopte i verbalnim proljevom.
Hvala vam.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Neovisni za Hrvatsku, u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Poštovane kolege, slušajući ovu raspravu, ovih dana, ja mislim da mi živimo u Somaliji. Naravno temelji svake zdrave države su zdravstveni sustav, mirovinski sustav, to se mora popraviti. Ali, nemojte očekivati da će država sve napraviti, neće napraviti. Gdje se tu spominje, kada se tu čuli dvije riječi individualna odgovornost. Je li savršen sustav zdravstveni? Nije savršen, evo, bolnička sepsa u EU 1% na sto ljudi, 1 na 100 kod nas je 5 na 100. Ima li korupcije u zdravstvu? Ima naravno, a gdje su detaljne istrage, a ne rekla kazala. Gdje su naučene lekcije, recimo iz rata, jedan od 7 sustava … [[Govornik se ne razumije.]] logistika, gdje se je sjelo nakon rata, timom i medicinski i napravili kako najbolje napraviti trijažu na prvoj crti, ne znam generali nisu zvali. Ni borbene rodove, jel tako u vojsci sa medicinskom strukom, ovo. Evo, imate npr. pacijenti, naši pacijenti ima podataka negdje, mi smo pacijenti da dolazi 60% ljudi, 70% na hitnu bez razloga. Moja mater je takva bila, 89 g. sve te boli, nemaš ništa drugo raditi nego dođeš na hitnu i evo. Vidite tamo red, opet, 60% ljudi, mogu me ispraviti neki, jer sam čuo neke podatke da 60% ljudi uopće ne dolazi na svoje nalaze, kada završe sa svojim pregledima, dijagnostičkim, tko je kriv tu? Kako možemo okriviti kirurga, koji je 5 operacija napravio na dan vremena. Dođe kući i sjedne i zove ga netko tamo i opet mora dođi u 3 ujutro negdje ili kada spava. Mi ne mislimo o tim ljudima, mi smo isto dio toga sustava, evo. Bez toga ovaj sustav ne može funkcionirati bez nas, to je totalni vakuum a samo kukamo. Evo, preventivna medicina. Evo, koliko je ljudi dobilo u poštanskom sanduku preventivne preglede da dođe na preglede za rak debelog crijeva, rak dojke itd. Koliko se je javilo ljudi, ne znam. Govorimo o preventivnoj medicini, evo, primjer stomatolozi, razgovarao sam s stomatologom, dvojicom, dva čovjeka koji su 40 g. u struci i kažu, od 1-10 ocjena za školska doba do high school da je do 1-10 trojka, trojka. A tko je za to kriv. U Kanadi u školi, u trećem razredu, vidite ovo i zubni konac. Jer se to događa u školi, u vojsci vidite zubni konac i ovo, kako to upotrebljavati, ako nama djece, zubi ispade u 6 5 g. tko je kriv? Jel kriva medicinska struka? Krivi su roditelji i drugi karakteri. Imamo trećinu pretile djece, pogledajte što jedu, trećinu pretilo, a bacamo 400 tisuća tona hrane i kažemo gladni Hrvati, samo kukamo. To nije jednosmjerna ulica. Ja opet ćemo oprat za ovo sve, imati ćemo dovoljno neprijatelja u Zagrebu i drugdje, ja sam ponosan da me mrze ljude koje ja držim u totalnom preziru, tu sam ponosan, a biti će nakon ovoga opet te paljbe, ali to je tako, evo te. Ja sam došao ovdje za 300 kn možete obaviti sve dijagnostičke preglede za sat vremena. Nemate besplatnog zdravstva u Kanadi državi Ontario plaćate veći BDP 14%, ustvari porez na robu a u zapadnoj Kanadi plaćali ste 57 dolara mjesečno. Kakvo besplatno zdravstvo? Šta je besplatno u ovom životu? Ništa. I na kraju, sjede neki ljudi ovdje koji brane sustav koji su oni izgrađivali, bivši sustav, gdje ste imali recimo jedan stroj za dijalizu, u Vinkovcima si morao ići, iz Vinkovaca u Tuzlu. Ti ljudi sjede ovdje danas i govore o modernizaciji. A kako je onda bilo? Pa zadnju bolnicu u Zagrebu vam je napravio Ante Pavelić i to njih isto boli. Pa šta su od odonda napravili? Nisu mogli napraviti autocestu tamo 45km gdje su lovu drpnuli. Ti karakteri ne mogu modernizirati državu. Ne mogu modernizirati državu i to je samo pusto kukanje. Mi moramo dignuti jednu razinu svijesti i ... [[Govornik se ne razumije.]] tu individualnu odgovornost.
Hvala lijepa.
Sad ćemo kratko imati iznošenje stajališta u ime klubova pa ćemo napraviti mali prekid a onda ćemo nastaviti dalje sa ovom diskusijom. Najprije se za iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Nezavisnih zastupnika javio poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovani kolege, mi sad kad sjedimo ovdje, zasjeda nacionalno vijeće za provedbu strategije protiv korupcije, evo. Ja sam uputio tamo neke prijedloge koji su strogo vezani za ovu temu, to mi je sve na Face-u da o tome ne govorim. Koji su rezultati mjerljivi u borbi protiv korupcije? Gdje je statistika? Po nekoj statistici Hrvatska je 67. zemlja od 183 zemalja po pitanju poslovanja, evo, pitanju korupcije. 56. od 186 zemalja, Hrvatska. To dobro zvuči ali mi smo, samo jedina zemlja ispod nas po pitanju korupcije, taj indeks percepcije, a to je Bugarska. Toliko daleko smo došli da je ogranak Transparency International Hrvatska ukinut od glavne organizacije jer tako se isto nešto provodilo, lopovluk. U Srbiji također je ovaj grupa za provedbu strategije je tamo zaustavljeno radi koruptivnih radnji. To je taj mentalni sklop i baština tog bivšeg sustava. Kad govorimo o Uljaniku, danas vrište ove novine, 822 milijuna kuna neovlašteno su, nenamjensko potrošeni. Tko ej za kriv? Jel kriva Vlada, IDS, jel kriva uprava? Pa naravno uprava. Šta je sa 30 milijardi kuna isplaćeno brodogradilištima zadnje od '92. g.? Šta je tu, evo. Imamo ljudi koje vode te državne, također državne tvrtke da uživaju u Monte Carlu životni stil i imaju balkanske radne navike. 40% ljudi su zaposleni u državnim tvrtkama a gdje su rezultati? Gdje su revizije? Koliko ljudi je uhapšeno za porezni kriminal itd.? Šta je sa 100 milijardi kuna koje je dato kao poticaj za poljoprivredu? Gdje je novac, gdje su rezultati? 200 000 krava, OPG-ova, kome je podijeljen taj novac a mi govorimo o Agrokoru. O ... [[Govornik se ne razumije.]] 500 000 milijuna kuna. Gdje su rezultati, evo. Imamo puno teoretičara bez prakse a nemamo mehanizma da provede tu strategiju na terenu. Imate 2009., od 2010. g. je proveden Ustav RH, izmijenio se da se [[Upadica Reiner: Kolege, kolege, molim vas kod ulaza možemo tiše ili, da može kolega Glasnović reći što misli, izvolite.]] Vratite mi 10 sekundi radi ovih karaktera. 2010. ustav je promijenjen da nema zastarijevanja kaznenih djela u privatizaciji i pretvorbi i ovome ratnom profiterstvu, do sad imamo samo Sanadera, kako je to moguće, evo. Gdje su retroaktivni zakoni, gdje je povrat imovine, konfiscirana imovina, ljudi koji su pokrali državu, ne samo od 90-e nego i nadalje, gdje su 3 do 10 g. zatvori za službenike, javne službenike koji su primili mito, minimum 3 do 10 g. zatvora i gdje je konfiskacija o čemu mi govorimo, nitko nije kažnjen do sada. Do sada imamo to vijeće bez ikakvih rezultata. Ustvari Kazneni zakon u srednjem vijeku protiv korupcije je bio bolji nego ovoga sada. Tamo su te barem paradirali gologa, tu od centra Zagreba, do Gornjega grada, kad bi te namazali katranom i perjem da sramota cijelom puku ovdje, a danas ništa. Šta se proizvodi iz toga sustava? Nedostatka te kontrole i mehanizma, imamo gospodina Vidoševića i druge kleptomane i puno drugih koji još šetaju po Hrvatskoj bez ikakvih rezultata. Moramo odlučiti ovdje dana, danas, evo, to Vijeće danas zasjeda, hoćemo nastaviti tu samoupravnu anarhiju i dozvoliti da nas vode ljude koji su moralno i mentalno osakaćeni ili ćemo provesti ovaj, hoćemo li stvoriti modernu i pravnu državu. Evo kad govorimo o pljački, jel ikad spomenuo danas, o porezu, ja pitam ove naše lumene ovdje i druge ovdje koliko je bilo u mirovinskom fondu Republike Hrvatske u petom mjesecu 90-te godine, koliko je bilo novca, kolko novca je bilo? Ko govori o 5 milijardi dolara maznuto od Miloševića, taj mjesec i još 5 milijardi nakon rata, koje je pripadalo svim Republikama, nitko o tome ne govori. I drugo, za neke ljude koji još ne znaju tko je njih napadao, imali ste 300 tisuća lažnih partizanskih penzija samo u Hrvatskoj koje su primali mirovine od 45. na dalje, jel to pljačka ili nije pljačka? O tome nitko ne govori, evo, jel to pljačka? Di je lova, di je lova do 90-te i sad očekivate preko noći da ćete napuniti državni proračun, ne ide to tako.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Neovisni za Hrvatsku u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Poštovane kolege, drugovi i drugarice, nema puno drugova i drugarica ovdje, vrište danas Večernji list, vrišti mjere za povratak iseljenika. Kako to 30 g. je trebalo da se napravi novi Zakon o iseljenicima? Zaboravljamo mi, one koji su ... [[Govornik se ne razumije.]] te Hrvate vani kao ekstremnu desnicu, ustaše itd., zaboravljaju da su te ustaške emigracije tzv. je stvarala vaše sinekure, plaćala vikendice na moru i spašavanje stražnjice bivših komunista, evo. Samo iz Australije je došlo pola milijarde dolara je došlo samo iz Australije. Pola milijarde dolara australskih. A šta je sa malom ... [[Govornik se ne razumije.]] , mali Tomislavgrad? Tisuće i tisuće ljudi je stavljalo svoje kuće na hipoteku, plaćali su tamo ured za obranu, švicarske franke, njemačke marke itd. A šta je bilo nakon toga, zaboravili ste te ljude, oni su isključeni iz ekonomskog i društvenog razvoja i danas, to opet ponavljam. Niste iskoristili njihov potencijal. Neki ne žele te ljude ovdje nakon milijarde i milijarde dolara što su slali ovdje, ne ćele ih ovdje. A tko su ti ljudi koji ih ne žele ovdje? Ti isti bivši karakteri. Neki su imali kodna imena kao Konobar, Loto, Golf, to je samo jedan spisak ljudi koji su radili za Službu državne bezbednosti. Oni danas drmaju hrvatskim pravosuđem, neki su od njih savjetnici za ovo vijeće, vijeće za suzbijanje, strategija za suzbijanje korupcije i oni nama danas drže predavanja. Vraćam se natrag na ovu krpu gdje se proba preko ovih novina, ne znam tko piše, piskaralo, nije se ni potpisao, da se ocrne Neovisne za Hrvatsku, nekakve teme, neonacisti, Glasnović ide tu, tamo, jednu stvar ću njima reć ovdje, kratku stvar. Kad sam ja bio na crti dole, imao sam cijeli vod stranaca. Od Francuza do Nijemaca, neki su bili iz NPD-a. Meni je poginuo zamjenik Jurgen Schmidt iz Njemačke i drugi Mihael Surovic iz Njemačke i dr., dok su nasljednici komunista hladili genitalije po birtijama i pričali ratne priče. To je zašto ja idem u Njemačku, ne da se susretnem sa nekakvim neonacistima itd., evo, to zaboravljate, nego za te ljude koji su ginuli za hrvatsku državu i koji su se suprotstavili protiv onoga, ona opasnost koja dolazi sa istoka. To ne zanima ova piskarala, to njih ne zanima, ta supstanca, mogli su mene zvat, njih samo zanima da stave nešto u novine i ... [[Govornik se ne razumije.]] nikom ništa. Na kraju evo, šta je sa logicijskom potporom koja je dolazila ovdje iz Njemačke, iz tih tzv. neonacista? Milijun dolara u NTS-u, materijalu, od naoružanja, snajperskih pušaka do uniforma. A te ljevičare koji kreiraju tu ove recimo koji su oteli taj žargon u Hrvatskoj, neonacisti, klerofašisti, ustaše, nisu se previše bunili, tko se ej bunio ovdje kad se pojavilo tamo na Trgu žrtava fašizma, ja bi rekao treba biti žrtava komunizma jer tog za Hrvate je najviše stradalih, nisu se bunili protiv sovjetskih zastava, protiv srpa i čekića gdje je jučer bio obilježavanje …/nerazumljivo/… nitko nije došao iz …/nerazumljivo/… komunista da se sjeća 7 miliona Ukrajinaca ubijeno, od boljševičkog sotonizma, nitko nije došo, od toga 3 miliona djece, nitko nije došo toga nikoga ne zabrinjava, ali ja ću vam reći jednu stvar. Iza ove glave i Živog zida nemaju poima o čemu govore, o ratu u BiH tamo nisu bili, a doć će ovako. Jedan mi je reko jučer branitelj, produhovljen, nema dvije noge, jednu ruku je izgubio reko je: Kad se dođe da u istinu Hrvatska onda će se Hrvatska preporoditi, toga još nemamo ovdje danas imamo tu nema nikakvih neonacista, ne znam tko je položio ustašku zakletvu, a imamo samo bivše komuniste koje nitko nije skinuo s vlasti i njihove nasljednike koji danas vode psihološki rat protiv Hrvatske države na svim razinama. To rade nevladine udruge, npr. jučer je jedna bila tamo ovaj tzv. Gong, ja ne znam više koliko njih ima, koji se plaća iz državnog proračuna da ocrne Hrvatsku vani. Pričaju prazne priče, ponavljaju statistiku iz vanjskih, iz medija međunarodnih medija kao povijesnu istinu, nikad nisu spomenuli lustracijske zakone, povrat otete imovine, dekomunizaciju, otimačinu i najveći genocid u Europi, ovom dijelu Europe izvan Sovjetskog saveza, nikad to nisu spomenuli, evo, a kad dođe do te istine Hrvatska će se preporodit.
Hvala.
Idemo dalje, sada je na redu poštovani kolega Željko Glasnović Klub zastupnika Neovisni za Hrvatsku. Izvolite.
Poštovane kolege čuje se puno o školskoj reformi i kurikulum. Pitanje jedno kratko, kako će taj sustav, novi sustav školstva, kakvog će to čovjeka i osobu proizvesti taj novi školski sustav. Puno se govori o toj digitalizaciji, robotizaciji, STEM tehnologiji. Evo digitalizacija, prije 20 godina Čile je uvela digitalizaciju javne uprave, prije 20 godina. Mi to danas nismo napravili još ni u sudstvu, evo. Također Novi Zeland, evo, imate npr., Kanada je uvela digitalizaciju u zemljišne knjige prije 20 godina i još mi tu tapkamo na mjestu i još ljudi žive u tuđim stanovima, to je problem bivše Juge, rekao bih našem bivšem govorniku ovdje jer država gdje se ne poštuje privatno vlasništvo nije država i to je tako i danas, a to su ... [[Govornik se ne razumije.]] konfiskacija, ... [[Govornik se ne razumije.]] itd. Evo. Tko je spomenuo bioetiku, moral, ako se nekom ne sviđa vjeronauk u školama ... [[Govornik se ne razumije.]] otiđi. Hrvati su većinom katolički narod sa tradicijom kršćanstva. Ima drugih naroda čija je tradicija kršćanstvo koji ne vjeruju u politiku korektnost, pošast političke korektnosti, rodne konfuzije itd.. Pitanje ove, opet to pitanje isto imamo li mi kadrova koji mogu proizvesti tu reformu, ja sumnjam, evo. Imali smo godine da razvijemo jedinstveni sustav na zapadu npr. do 8.og razreda osnovne škole, ljudi se odvajaju, učenici, ljudi za obrte, ljudi za tehničke znanosti i za akademiju. Ne može svatko biti Justin Bieber, niti nastupati na RTL tamo ili Život na vagi. Evo, mi još živimo u ... [[Govornik se ne razumije.]] društvu ... [[Govornik se ne razumije.]] društvo. Imamo, recimo kad ovo translate, prevođenje, nije isto prevoditi školske priručnike za društvenu znanost recimo i tehničke priručnike. Ja sam čitao neke priručnike gdje bi čovjek pao u nesvijest tko je to radio, trebalo ga je, neću reći strijeljati ali barem po tabanima. Imate npr. zašto su neke stvari, neki znanstveni radovi blokirani u ... [[Govornik se ne razumije.]] Ne samo na toj razini osnovnih škola, srednjih škola nego na fakultetima. Držim ovdje knjigu jedne mlade gospođe Blanka Matković koja je ... [[Govornik se ne razumije.]] od istraživanja tisuću 3 stotine strana i ova se knjiga zove Vrgorska Krajina Makarsko Primorje i Neretvanski kraj. I tu ćete vidjeti što su radili ti bivši crveni Crveni Kmeri. Jedan je našao svog djeda ovdje jer to je ... [[Govornik se ne razumije.]] strijeljalo tisuće ljudi, nikome ništa a nasljednici tog kulturnog europskog marksizma sjede u Saboru ovdje i glume demokraciju. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa vi ste dio toga, vi glumite tu demokraciju a nikada niste promijenili, to je samo kameleonstvo. A na kraju reći ću ovo, imate jednu tabu temu koja je totalno ovdje blokirana ... [[Govornik se ne razumije.]] a to je mentalni sklop. Naš problem nije, on nije ekonomski, društveni nego antropološki. Mi smo se ukopali u te rovove i ne možemo izaći iz jednog sustava koji je promovirao kulturu varanja. Sjećate se opet kada govorimo o školstvu prodaja ispita, imali ste čovjeka dolje na fakultetu, bio je dekan Ekonomskog fakulteta Split, nije imao ni srednju školu itd. To znači kakvo ... [[Govornik se ne razumije.]] čovjeka proizvesti taj sustav iako imamo robotizaciju, industrijska revolucija četvrta generacija, to se sve provede ali dobiti ćemo možda nekakve moralne nakaze, dobiti ćemo ideološke šizofreničare i tzv. iskrene lažove koji glume demokraciju pluralnu a ustvari su ostali zarobljeni u kulturnom marksizmu i danas nama prodaju floskule, demokracije itd..
Imamo dvije povrede Poslovnika. Prvi je kolega Maras. Izvolite.
Povrijeđen je članak 238., gospodine predsjedniče, ja se ne mogu složiti ako vi slegnete ramenima i kažete a to je Glasnović, pusti ga neka priča. Ja to ne mogu tako prihvatiti na ovakve ocjene, prozivanja saborskih zastupnika, povezivanja njih sa zločinima koji su se dešavali u našoj prošlosti. Mislim da nije primjereno sa nekim sintagmama mučenja, udaranja po tabanima, mislim da bi na takvu retoriku trebali reagirati ukoliko reagirate na masu drugih stvari, ovdje ste, šutite kao voda. Evo, molim vas da reagirate. Hvala lijepa.
Hvala. Ne reagiram ni na vaše izjave koje su vrlo često neprimjerene. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Povrijeđen je čl. 240. stavak 3 poslovnika. Smatram da je gospodinu Glasnoviću trebalo oduzeti opomenu, dati opomenu s oduzimanjem riječi, jer je barem uvrijedio druge zajednice, posebno one na koje je i sam rekao. I ja moram reći, da evo, pitam se kako bi svjetska povijest izgledala da je g. Glasnović bio general u 2.sv. a ne u Domovinskom ratu. Hvala. … [[Upadica se ne čuje.]]
Molim vas da ne dobacujete kolega Glasnović, molim vas da ne dobacujete. Smatram da nije došlo do povrede poslovnika, ovo je slobodni govor, svatko je odgovoran za ono što izgovara. Sam kolega Bauk je maloprije govorio o tome da je pravo svakog zastupnika da govori onako kako misli da treba govoriti. S mnogim stvarima koje čujem od vas se ne slažem, mnoge stvari izlaze izvan okvira onoga što smatram da je primjeren govor, ali nisam do sada davao opomene, zbog onoga što zastupnici izgovaraju. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ja želim obavijestiti da će sukladno poslovniku, obzirom da se niste složili sa mnom, da je povrijeđen poslovnik zatražiti mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik, politički sustav u roku 24 h i također vas samo želim, ako mi dopustite reći, da ja nisam tražio da se protiv gospodina Glasnovića podnese tužba za klevetu, što sam rekao za govornicom, nego samo da mu se izrekne opomena.
U redu.
Sada je na redu gospodin Željko Glasnović koji će iznositi stajalište kluba zastupnika Neovisnih za Hrvatsku.
Poštovani kolege evo, ima jedna mantra koja kaže da je lakše stvoriti državi nego nju čuvati. To je istina. Evo, mislim da se vođenje države upravljanje isto kao i u vojsci, standardi su isti, samo su različite reorganizacije i strukture. Evo, američka vojska je formirala jedan centar za … [[Govornik se ne razumije.]] lekcije, ja mislim da to postoje i u hrvatskoj vojsci, ali naravno da se doktrine ne miješaju. Kada smo mi ustrojavali postrojbe i u Domovinskom ratu, ja sam vidio da to ne postoji u onom bivšem sustavu JNA jer nismo imali dočačnički kadar. A taj kadar, uspostavu tog kadra, u strukturi vojničkoj spušta odgovornost, inicijativu do najniže razine, to treba ovdje, treba u svakom ministarstvu treba se to napraviti ali moramo stvoriti sustav individualne odgovornosti. Evo ovaj priručnik je izrađen u ratu, tu su procedure vodstava kako voditi i pružati inicijativu do najniže razine, u ratu kao i u miru, najvažniji su faktori, iskustvo i moral. Pravosuđe je temelj države svake to govorimo, ja sam predao 24.10. 15 točaka odbor, nekim odborima ovdje u Saboru, DORH-u i drugim ustanovama, 15 točaka kako poboljšati ovaj pravni sustav. Neki od točaka je brisanje nepotrebnih zakona, ukidanje birokracije. Ono što generira korupciju. Imate drugih ovih, jednostavnih rješenja koji su se mogli davno provesti. To je porijeklo imovine i također konfiskacija, bolji pregled u porezne podatke, pregled tvrtki koji nemaju opertivne mogućnosti da rade išta ali se zapošljavaju tamo u javnim tenderima i u javnim radovima. Crna lista poduzetnika koji su se okrivili po zakonu treba biti javna da mogu opet dobivati posao. Neću sve to čitat ali opet doktrine se ne miješaju jer imamo ljude u tom sustavu koji su izrasli iz bivšeg sustava i nisu do sad taj posao odradili. Evo neki imaju slike Trockija i Lenjina na zidu i drugih karaktera iz naše davne prošlosti, ne tako davne prošlosti a to nisu ideološka pitanja nego pitanja izgradnje funkcionalne države. Zašto nitko nije kopao tunel u smjeru, drugom smjeru prije pada Berlinskog zida? Ljudi su išli u funkcionalne države. Koji zakon vlada ovdje? Vladavina prava. Mantra vladavine prava non stop to čujemo. Kako možemo ustrojavati državu gdje se neki zakoni mijenjaju 21 put i neodređeni zakoni gdje ne mogu ih tumačiti ni pravni stručnjaci. Evo, neki ne mogu te argumente prihvatiti ni to uistinu da još nismo izašli iz jednog partijskog sustava. Njih imate ne samo bivših kadrova nego nasljednika, od centra Splita do slovenske granice. To njih boli kada se to govori. Evo. Neki imaju probleme samnom a ja bih njima rekao ako imaju te probleme, sada ću im dati moj telefonski broj, evo 091/5168447. Ne trebaju prijetiti nikome tamo na ili govoriti da će me koknuti sa pribušivača, ne prigušivača, pribušivača. Ja živim u Strojarskoj cesti blizu Autobusnog kolodvora, nazovite broj, dođite u Klub nezavisnih ako treba, evo, tamo gdje živim na Strojarskoj cesti br. 2. 7 kat imate gdje je bio logor, kanal, gdje je nestalo starozagrebačka aristrokracija. Da a tko je njih odstranio, pokopao je šef vojne OZNA-e Vlado Ranogajac koji danas ima ulicu na Jarunu, vodio je trojke i tamo imate ali vodi se tamo na ulici kao sportski djelatnik a ne egzekutor OZNA-e. Ti zagovornici tog propalog sustava mogu meni doći, možemo raspravljati ili ako nemaju, imaju neka druga rješenja, možemo zatvoriti i šta bude, bude. Na kraju, ti ljudi, vidjeli smo da su propali države te, utemeljena na lažnom socijalizmu, Kuba Nikaragva, evo Venezuela, vidjeli smo šta je bilo sa Venezuelom. I vidjeli smo sada i Bolsonaro pobijedio u Brazilu. I temelj njegove platforme političke je bilo vladavina prava jer to je zemlja koja ima 60 i nešto tisuća ubojstva svake godine. Još to nisu uspostavili socijalisti niti će se to napraviti ovdje dok nemamo zakone sa ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa na točnosti, točno 5 minuta kako kaže Poslovnik.
Imamo još prijavu za jedan govor u ime Kluba, uvaženi kolega Željko Glasnović, Neovisni za Hrvatsku. Izvolite kolega Glasnović, i osim vas javio se i kolega Ćuraj u ime Kluba HNS-a. Izvolite.
Poštovani kolege i kolegice, oni koji idu, i koji će ostat, ovako. Vidimo da su neke teme blokirane u medijima, postoji cenzura. Ja bi volio vidjeti ove audio zapise iz Odbora da vidim što je tu izostavljeno iz tih zapisa, ali neke se stvari sustavno blokiraju. Evo, pretvorba, privatizacija o tome se govori godinama, a nismo se pomakli ni centimetar. Imate npr. Zakon o turističkom zemljištu, koji još nije, nije bilo –čitanja, i to će opet koštat, ako se provede na krivi način desetke milijarde eura hrvatskog poreznika i hrvatski narod. I državu. Evo, imamo Zakon o pretvorbi i privatizaciji gdje sve zemljišne i hotelske kuće koje nisu ušle u temeljni kapital da pripadaju državi. Šta će biti? A šta je bilo prije toga, imamo dolar za tri kune, netko je kupio recimo hotele u Dubrovniku, i ovaj, imovina, o tome se puno ne govori, to smo zaboravili i zatvorili smo skoro vrata na tom procesu legalizirane pljačke. Dokaz, kao mi tretiramo privatno vlasništvo, dokazuje da smo mi još u jednoj postkomunističkoj anarhiji. Imate temelj zakona pravnog posla koji govori da imate, evo, darovani i kupoprodajni ugovor. Temelj, evo, legalnog privatnog vlasništva. Također, nasljeđivanje, to je drugi način potvrde, evo. Ali govori da imamo nekakve konzervativne pravne stranke, demokracija. Ali temelj, temelj konzervativaca pravih desnih stranaka, ne socijalistički, čije je bilo pravo u ovoj državi otimačina konfiskacija, su pravna država. Privatno vlasništvo i zaštita pojedinaca i obitelji. Vidimo kad je u pitanju vlasništvo da to nije tako. Evo, ustvari dobili smo drugo, ako pogledamo i ovo je tabu tema cenzurirana u svim medijima, oni koji rade, poltroni i nasljednici tog sustava u mainstream medijima, dobili smo drugu socijalističku Republike Hrvatsku. To sam danas rekao, neki će se tome smijati, ali površna analiza će pokazati da smo prepisali Zakone iz te države. Prepisali zakone, evo i cijeli birokratski aparat je prešao u ovu današnju Hrvatsku državu i to znači da su naslijedili taj sustav, taj sustav sinovi i unuci komunista. I ta komunistička vrhuška je u stvari uzela i, uzela je vlasništvo i ona je legalizirala tu te ilegalne radove i danas tu ilegalno stečenu imovinu. Danas sam također spomenuo onaj Ustav, promjena Ustava iz 2010. godine, koji govori da se ovaj nezakonito ovaj kazneno djelo pretvorbe i privatizacije i ratnog profiterstva ne zastaruje. Zašto se to ne provede što brže? To je ključni problem sigurnosti RH. Evo, vidim ja sad na internetu, ono prošli govori drugi govori nestaju. To je cenzurirano. Cenzurirani su neki ovi zapisi, audio zapisi na Odborima ali ovo o čemu sam ja govorio. Najveća tabu tema u Hrvatskoj je lustracija, kadrovska, akademska i ta 3 stupa. I kad to govorite vi postaje kao svinjski odrezak na muslimanskim svatovima. Što se još cenzurira u Hrvatskoj? Imate selektivno informiranje od ljudi, tih bivših kadrova koji su se ustaložili u sve slojeve društva, u nevladine udruge u medije. Zašto se ne govori o dekomunizaciji sudstva u Poljskoj? Njega je napala Europska unija. Ali mi imamo najveći problem jer tamo je provedena lustracija. I tako. Dok se ne počne ta 3 koraka lustracije, to znači da su sve informacije dostupne o pretvorbi i privatizaciji. Pa imate Poreznu upravu. Ne treba porijeklo imovine, pošaljite poreznu upravu tim tajkunima i drugim, ali ne smijemo zaboraviti da je ta tajkunizacija počela ne 90. nego 80. godina. Smo niste smjeli spomenuti riječ privatizacija. Imalo je to jedno drugo ime. To je u stvari bila jedna legalna pljačka. I korijen svih tajkuna danas su u bivšem sustavu. Pogledajte imena. Da ne govorim o imenima jedan sad dolazi ovdje, turist iz Londona. Po tome to su ključna pitanja na koja moramo odgovoriti, ali dok god se vrši ta cenzura u minstrim medijama, dok god se narodu zamagljuju i puštaju dimne zavjese nećemo završiti zadaću.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo s radom, dakle, ići ćemo s objedinjenom raspravom u sljedeće tri točke: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona porezu na dodanu vrijednost, prvo čitanje, P.Z.E. br. 432 - Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o porezu na promet nekretnina, prvo čitanje, P.Z. br. 436 - Prijedlog Zakona o trošarinama, prvo čitanje, P.Z.E.br. 440 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda, primjenjuj se odredbe Poslovnika koji se odnose na prvo čitanje. Predlažem, prije nego što dajem riječ Kolegi Marasu, nakon razgovora i sa kolegom Petrovom, da se po klubovima, buduće da su objedinjene rasprave može govoriti 20 min. Suglasni ste? Dobro. Evo, kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, u ime Kluba zastupnika SDP-a sam zatražio i zatražiti ću stanku da se konzultiramo o čitavom nizu ja bi rekao, zakona koji naše građane neće previše pomoći, a pogotovo o PDV-u koji je problematičan i koji je unazadio ugostiteljstvo, turizam, u zadnjih godinu i pol dana, što se tiče povećanje PDV-a sa 13 na 25%. Ono drugo što sam još htio reći, u ovom neredu koji vlada, nažalost u našoj zemlji, govorio je kolega Petrov, o ovim kontra obavještajno špijunskim akcijama, koje se dešavaju, koje su povezani sa dužnosnicima HDZ-a mi umjesto da uredimo državu kakva treba biti, mi gazimo one koji su najvrjedniji i najpotrebniji RH, obrtnike, male i srednje poduzetnike. Stisni i žmiči zatvori, nedaj da rade. Zatvaranja svaki dan, po cijeloj Hrvatskoj, jučer Koprivnica, danas Zagreb, sutra neki drugi grad, zbog 2 ili 3 kn se zatvaraju po 15 dana tvrtke, ljudi nemaju mogućnost zarađivati novac, nemaju mogućnost priređivati, zbog grešaka, rekao sam, 2, 3 kune jer nije tringelt maknuo iz kase. To je prestrašno, bavite se ljudi time, da uredite našu zemlju, da špijunaža se ne uplete u najviše krugove vlasti kao što je to uvijek kada je HDZ u igri, a ne da zatvarate cvjećarnicu zbog jedne margarete u Koprivnice. Ja ću vam ministre dati margaretu, kao simbol zatvaranja malih i srednjih poduzetnika da to više nikada ne napravite. Hvala lijepo.
Hvala odobravam stanku do 10,05 sati. STANKA U 10,55 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,05 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Dakle rekao sam o kojim ćemo zakonima raspravljati. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun, a sada bih molio predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. S nama je ministar financija, poštovani Zdravko Marić, izvolite ministre.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo meni je veliko zadovoljstvo danas biti ponovno s vama ovdje u sabornici, reći ću i čast, predstavljati paket izmjena 9 poreznih zakona prema rasporedu i redoslijedu kako ste i vi sami odlučili i dogovorili. Nešto što mi u Vladi RH u Ministarstvu financija nazivamo i smatramo sa pravim i punim imenom da je to treći kru poreznog i administrativnog rasterećenja u okviru jedne jedinstvene porezne reforme, porezna reforma koja je stupila, odnosno na kojoj je veliki posao odrađen 2016. godine i s kojom smo krenuli u implementaciju s početkom 2017. godine. Dakle jedna jedinstvena porezna reforma, a obzirom na njen kontinuitet pa tako i ovih 9 poreznih zakona, odnosno izmjena i dopuna, dozvolite mi da u ovom uvodnom djelu dam upravo i taj jedan cjeloviti, sveobuhvatni pogled na kompletni porezni sustav, tako i na poreznu reformu. Morat ću se naravno vratiti par koraka unatrag i u vrijeme kada smo i zašto smo krenuli u porezne izmjene. S jedne strane tu su naravno aspekti koji su izuzetno važni gledano iz perspektive ukupnih ciljeva, strategije i svega onoga što je vezano uz vođenje ekonomske i fiskalne politike. Ne moram vas podsjećati, ali svejedno mislim da je dobro i na neki način da treba reći odmah na samom uvodu i u samom početku jer to je isto jedan od važnih elemenata današnje rasprave, a to je i zatečeno stanje ukupne fiskalne politike i javnih financija. Javni dug koji je dosegnuo razinu od preko 85% bruto domaćeg proizvoda u pojedinim godinama, kako kriznim, tako i posrecesijskim gdje se zabilježila čak i eksponencijalna stopa rasta javnog duga, kao posljedica i rezultat ili rezultanta visokih deficita, odnosno nesrazmjera između prihoda i rashoda državnog proračuna, odnosno proračuna opće države. Takva situacija u javnim financijama bila je jedan od glavnih razloga zašto je Hrvatska od samog svog početka i formalnog članstva u EU ušla u tzv. proceduru prekomjernog deficita, isto tako to je jedan od glavnih razloga zašto su nam kreditne rejting agencije u 2 navrata spustile kreditni rejting. Mi kao vlada smo vrlo jasno se odredili po pitanju vođenja fiskalne politike, da jednostavno smjer, a i ciljevi fiskalne politike moraju biti prije svega usmjereni kao instrument i kao osnovni mehanizam vođenja ukupne ekonomske politike, a to je poticanje gospodarskog rasta i zapošljavanja, odnosno dizanja standarda hrvatskih građana. Međutim isto tako moramo gledati i na neki način izdvojen prostor fiskalne politike i javnih financija te je stoga bilo neminovno i nužno da krenemo putem fiskalne konsolidacije i mislim da vi itekako dobro znate da već u prvom razdoblju, a to je 2016. godina ostvareni su značajni rezultati i po prvi puta u našoj recentnijoj prošlosti smanjen udio javnog duga u bruto domaćem proizvodu i to je bila prekretnica koja je označila i daljnji nastavak vođenja fiskalne politike i u 2017., a i prema rezultatima koje ćemo uskoro predstaviti ovdje u Hrvatskom saboru obzirom na izvršenje proračuna prvih 6 mjeseci. Sa velikom sigurnošću možemo reći da je taj kontinuitet nastavljen i 2018. godine. Dakle taj okvir sigurno ne možemo zanemariti i ne možemo ga na neki način izostaviti jer porezna politika sigurno ima izuzetno važnu ulogu i u gospodarstvu i u društvu u cjelini, ali isto tako naravno i na samom vođenju javnih financija i same fiskalne politike. Što se tiče tih polazišta, da se malo na neki način spustimo malo detaljnije ili malo bliže samoj poreznoj politici, ono od stvari koje smo mi okarakterizirali još 2016. na koji način i kako bismo htjeli i vidjeli porezni sustav u vremenu koje je ispred nas tada, a to su tri osnovne karakteristike, da porezni sustav bude prije svega jednostavniji, s druge strane da bude transparentniji, a isto tako da bude pravedniji. I u konačnici da imamo porezni sustav koji će zajedno sa ukupnim pravnim sustavom biti puno stabilniji i na korist svim našim poduzetnicima postojećim, budućim, svim investitorima, domaćim, inozemnim, postojećim, budućim i naravno svim našim građanima, odnosno poreznim obveznicima. Tu ću si također postaviti opet pitanje zašto smo mi krenuli uopće u porezne izmjene 2016. godine. Nekoliko je ključnih razloga, ja ću ih navesti. S jedne strane tu su naravno i ocjene i usporedbe međunarodne RH sa drugim zemljama kako u okruženju, tako naravno diljem EU. Jedna od tih usporedbi pokazuje i pokazivala je da Hrvatska u pojedinim segmentima ima visoko iznadprosječno porezno opterećenje, na neki način vrlo jasno sugeriralo da je potrebno krenuti s mjerom poreznog rasterećenja, ali opet ponavljam, nemojmo zanemariti maloprije što sam rekao situacija 2016. godine koja je zatečena i javni dug na razini od 85% rapidno rastući u godinama koje su prethodile tome, deficiti, u tom trenutku koji se pamte od preko 5%, dakle 17 milijardi kuna godišnje. S druge pak strane i ocjene Europske komisije, rejting agencija, međunarodnog monetarnog fonda i nekih drugih analitičkih kuća, relevantnih institucija su pokazivale da u poreznom sustavu RH postoji jako velik broj poreznih olakšica, oslobođenja, umanjenja, nešto što se kolokvijalno zovu porezni rashodi. Nešto što s jedne strane, ja ću vrlo jasno reći, ja sam siguran da svi prethodni ministri financija i sve Vlade koje su ih predlagale su imale dobru namjeru. Uopće ne dvojim da je netko nešto predlagao iz nekakve loše namjere. Međutim, brojna oslobođenja olakšice i izuzeća stvaraju veliku kompleksnost, složenost poreznog sustava i otežavaju, nazvati ću nešto prohodnost poreznog sustava, kompliciraju život ako hoćete i poreznim tijelima ali još više poreznim obveznicima. To je nešto što smo također identificirali kao potencijalni problem koji moramo početi rješavati. Također RH se nalazila i među europskih zemljama u kojima je dojam porezne nesigurnosti među poduzetnicima bio među najvišima. Pratili smo i gledali smo i svi smo dobri i svjedoci možemo reći tako brojnih istraživanja među poduzetnicima kada oni nabrajaju i navode koji su to glavni ključni razlozi zašto je i koje su to glavne prepreke investiranju, poslovanju, zapošljavanju i slično. Uvijek se među prva tri razloga navodila između ostalog i porezna nestabilnost, nesigurnost. Prečeste izmjene poreznih propisa koje su bile vidljive i znane ali u isto vrijeme ja ću reći još važnije od toga izmjene koje su bile nekonzistentne i nedosljedne jedne s drugima. To je ono što je vrlo često porezne obveznike bunilo, poduzetnike odvraćalo od nekakvih poslovnih poduhvata jer svi dobro znamo i mi kao porezni obveznici i kao građani ako gledate personalno i individualno uvijek radimo nekakve svoje planove. Ali isto tako poduzetnici jako dobro znamo da rade najmanje za sljedeće 3, 5, 7, često i 10 i više godina. Dakle to su elementi koje oni između ostaloga uzimaju u obzir. Ta porezna nestabilnost je između ostalog dovela vrlo često i do toga da smo imali i situaciju sa nejasnim i nedosljednim zakonskim odredbama koje su čak i među poreznim savjetnicima, ljudima koji se svakodnevno bave poreznim propisima donosilo puno dvojbi, odnosno na neki način nerazumijevanja, odnosno teškog shvaćanja da li je ovo ili ono na snazi. Također doveli smo do toga da je i možemo reći tako i bilo i nedovoljno poznavanje poreznog sustava, prečestim izmjenama toliko puta i prečesto nešto promijenite da više niti porezni obveznici i građani nisu sigurni što je trenutno na snazi. I konačno je i pitanje poreznih tijela, porezne uprave, carinske službe, svih onih koji su odgovorni i na neki način uključeni upravo u provedbu ovih zakonskih propisa a to je i visoka administrativna opterećenost porezne uprave. S jedne strane to je rezultanta ili bila rezultanta toga da porezna tijela nisu bile adekvatan servis poduzetnicima i građanima. To je nešto što smo od prvog dana komunicirali i ja sam siguran da ćemo i danas tijekom rasprave o tom elementu dosta, neću reći polemike ali i argumentacije iznositi međusobno. Pa ćemo između ostaloga i vidjeti da je to jedna od ključnih namjera bila da se upravo ta administrativna opterećenost poreznih tijela smanji ne zato da se njima olakša život nego da se i prije svega olakša život poreznim obveznicima. Isto tako, imali smo i nekoliko slučajeva neujednačenih i nedorečenih postupanja poreznih tijela. U konkretnim slučajevima na pojedinim predmetima investicijske prirode ili nekim drugim poslovnim poduhvatima da imate recimo različita mišljenja središnjeg tijela porezne uprave i recimo ispostave ove ili one. Zašto do toga dođe? Dakle kada pratite predmet i jedan i drugi i jedno i drugo tijelo je u pravu jer čitam zakonske odredbe, obzirom da te zakonske odredbe nisu dosljedne, nisu u potpunosti dorečene kako bi trebale biti dolazi do toga zapravo da imate i različito shvaćanje na kraju i neujednačeno, nedorečeno postupanje. To su neki od ključnih elemenata zašto smo mi 2016. godine rekli, idemo prije svega temeljem ovih saznanja, temeljem ovih ako hoćete i preporuka i međunarodnih i domaćih institucija pokrenuti veliki proces porezne reforme. Mi smo prije svega u Ministarstvu financija oformili jednu stručnu radnu skupinu u koju smo uključili predstavnike struke kako opće u smislu makroekonomije, financija, dakle znanstvene i stručna zajednica, fakulteti, instituti, predstavnici njihovi, svima znani, svima poznati, ja bih rekao ljudi naravno u tom segmentu i sa pedigreom a u isto vrijeme naravno uključili i ljude koji su stručna javnost koji se porezima bave na svakodnevnoj razini, porezni savjetnici, računovođe, revizori, svi oni koji promišljaju porezni sustav i dnevno ga vode, odnosno radeći za svoje bilo klijente, bilo za poduzetnike, naravno na svakodnevnoj bazi, vide na koji način i kako se susreću s tim problemima. Taj proces je trajao 7 mjeseci. 7 mjeseci smo radili na tome i sve ove nalaze koje sam sada ovdje apostrofirao ja mogu reći da se u najvećoj mjeri poduprlo, odnosno na neki način potvrdilo. A u nekim segmentima čak i dodatno pojačalo i zapravo rezultat je bio vrlo jasan da je nužno krenuti u porezne izmjene. U prvom segmentu, vi se dobro sjećate, u prvom krugu poreznog rasterećenja koje je stupilo na snagu 2017. godine imali smo 16 zakona i negdje oko 30 podzakonskih akata koji su nakon toga doneseni. Sve je stupilo na snagu 1.1.2017. ili velika većina odredbi, jedan dio odredbi je sa 1.12018. Gdje smo stavili naglasak tada? U Hrvatskom saboru sam tada govorio u okviru i prvog i drugo čitanja. Tu ću također podsjetiti saborske zastupnike koji su dulji niz mandata zastupnici u Hrvatskom saboru da se također, ja sam siguran sjećaju da nisu uvijek porezne izmjene išle redovnom procedurom Hrvatskog sabora u dva čitanja. Ne mali broj puta su to bili hitni postupci gdje se nešto mijenjalo, dakle i prvi krug a i ovaj sada ovdje, idemo sa redovnom procedurom, mi smo danas ispred vas u okviru prvog čitanja ovih 9 zakona. Dakle u prvom krugu poreznog rasterećenja najveći naglasak je stavljen na rasterećenje tzv. izravnih poreza, poreza na dohodak i poreza na dobit. I tada sam govorio pa ću ponoviti sada da vas podsjetim koji su bili glavni razlozi zašto smo krenuli tim smjerom. Zato što znanstveno i empirijski a i praktično znali da će tu biti zapravo u prvom koraku pozitivni povratni efekt na porezne obveznike, na građane, na poduzetnike a ako hoćete i u konačnici, ukupno gospodarstvo odnosno javne financije. Rasterećenje dohotka prije svega kroz dizanje neoporezivog djela i njegovo ujednačavanje jer do tad smo imali 4 različite vrste neoporezivog dohotka odnosno neoporezivog odbitka ne uvođenje dodatne progresija uz uzdržavane članove odnosno djecu, nešto što se u tom, tadašnjoj raspravi možda nije toliko apostrofiralo iako sam ja braneći te zakone, to stalno apostrofirao da je to jedna između ostalih i od demografskih mjera koje prepoznaju upravo veću potrebu i veću, nazovimo je tako, poreznu prepoznatljivost uzdržavanih članova odnosno poglavito djece. Tadašnje porezno rasterećenje u porezu na dohodak za dobar dio građana je značilo naravno i povećanje njihovih dohodaka obzirom da kako sa ove govornice i sabornice, tako i u nekim drugim okvirima smo apelirali na poduzetnike, da to porezno rasterećenje pretoče u povećanje neto plaća poreznih obveznika odnosno zaposlenika ali i tada smo govorili i to će sigurno biti danas vrlo često spominjano, nije bilo nikakve garancije da do toga će nužno doći zato što je bilo i slučajeva između ostalog gdje su poduzetnici na taj način iskoristili priču i korigirali bruto plaću na niže i svom zaposleniku ostavili, istina je to. Međutim prema svim informacijama, prema svim saznanjima a u konačnici i službenoj statistici koju vodi DZSS i HZZZ, vidljivo je da je ipak došlo do iznadprosječnog rasta neto plaća u odnosu na rast bruto plaća što znači da su se ove porezne izmjene pretočile u dohotke hrvatskih građana. Rezultanta toga je značila da danas imamo situaciju da milijun i pol hrvatskih obveznika poreza na dohodak nije u škarama poreza na dohodak od njih ukupno 2 milijuna i 700, računamo naravno i naše umirovljenike. Također jedna od ključnih mjera tog prvog kuga, osobno sam ju na neki način i prezentirao, kao jednu od najjačih je bilo snižavanje stope poreza na dobit za sve poduzetnike sa 20 na 18 a upravo za male i srednje koji se u okviru između ostalog i ove druge stanke, apostrofiralo, smanjeno je sa 20 na 12. Tih 12% danas oko 85% poduzetnika u RH plaća, mahom dakle malih i srednjih koji imaju godišnje promete 3 milijuna kuna. Povrh toga naravno bile su i određene izmjene u sustavu poreza n dodanu vrijednost i u tom prvom krugu poreznog rasterećenja već smo apostrofirali kako i na koji način vidimo sustav poreza na dodanu vrijednost. Sustav poreza na dodanu vrijednost koji je regresivni porez, svi ga plaćamo jednako nevezano na razinu dohotka imovine koju imamo i tada smo u tom prvom krugu smanjili stopu poreza na dodanu vrijednost za isporuku električne energije, za odvoz smeća, dakle neke od kategorija kojima građanima poglavito sa nižim dohocima u relativnim odnosima na njihovoj mjesečnoj godišnjoj potrošnji više znače. Dakle da i oni osjete te porezne izmjene u svom ne izravno nego raspoloživo dohotku. Također, bilo je i promjena u smislu oporezivanja inputa u poljoprivrednoj proizvodnji a vidjet ćete i kroz ovo što ću sada prezentirati, tu jednu dosljednost, konzistentnost sa prethodnim izmjenama koje smo napravili. Prvi krug poreznih izmjena u ukupnom totalu iz statičke perspektive je značio porezno rasterećenoj do 2,3 milijarde kuna. U drugom koraku sa izmjenama koje su stupile na snagu sa 1.1.2018., dodatnih milijarda i 300, dakle sve skupa u prvom i drugom krugu negdje oko 3,6 milijardi kuna. Danas smo pred vama da predložimo u okviru prvog čitanja dodatno porezno rasterećenje koje sa svih ovih 9 zakona prema našim izračunima, znači dodatnih 2,7 milijardi kuna dodatnog rasterećenja. Na taj način u ove 3 g. porezni obveznici RH, građani i poduzetnici će biti rasterećeni ukupno sa preko 6, odnosno konkretno točno 6,3 milijarde kuna i to je između ostalog i čut će te u mojim uvodnim riječima, a i tijekom rasprave sigurno nešto na čemu ne planiramo i ne želimo stati odnosno taj smjer poreznog rasterećenja nastaviti. Obzirom na konkretne ove tri točke koje danas u ovom prvom krugu i u prvom nazovimo tako djelu objedinjene rasprave imamo, to su prijedlozi izmjena i dopuna Zakona o porezu na dodanu vrijednost, trošarinama i porezu na promet nekretnina. Ja ću krenuti od PDV i reći ću da je to u ovome krugu poreznog rasterećenja sigurno najjača mjera. Još jedanput ću ponoviti, hrvatski građani više od polovice njih danas u ovom trenutku nisu u sustavu poreza na dohodak odnosno nisu škarama, pardon, nisu u škarama sustava poreza na dohodak. Obzirom na visinu njihovih dohodaka koji s jedne stane za one najniže naravno obzirom da su ispod prosječnih je samo po sebi na neki način razumljivo ovo što govorim, a s druge pak strane imamo relativno i apsolutno visoke neoporezive dijelove i poglavito za uzdržavane članove. Te porezne obveznike u poreznom sustavu jedino gdje možete prepoznati je sustav poreza na dodanu vrijednost i zato ga upravo i korigiramo odnosno predlažemo ga mijenjati. U kojim segmentima? Predlažemo snižavanje stope poreza na dodanu vrijednost sa postojećih 25 dakle opće stope na 13. ovdje ću izdefinirati njihovo puno ime ali ćemo tijekom rasprave, ja sam siguran više voditi sa skraćenim terminima, dakle na dječje pelene, na isporuku živih životinja, mesa i jestivih klaoničkih proizvoda, ribe i rakova, mekušaca i ostalih vodenih beskralježnjaka, jestivog povrća, korijenja i gomolja voća i orašastih plodova te isporuku jaja iz pojedinih naravno nomenklatura odnosno njihovih oznaka. Dakle na šta stavljamo naglasak? Stavljamo naglasak na hranu, na svježe meso, svježa riba, voće i povrće, jaja odnosno žive životinje čime zaokružujemo cijeli ciklus a isto tako stavljamo jednu dodatnu mjeru obzirom da je bilo jako puno apela poglavito mlađih obitelji naravno majki sa djecom vezano za segment pelena. Zašto hrana uz ovo već spomenuto maloprije, stanovanje, isporuku električne energije i odvoz smeća. To su dvije kategorije gdje svima nama, naravno imamo u našim mjesečnim i godišnjim troškovima određeni postotak i određeni apsolutni iznos koji trošimo na ove segmente, ali poglavito građani sa najnižim dohocima u relativnim iznosima i odnosima zapravo ove segmente najviše troše. I upravo je taj segment važan u apostrofiranju onoga što mi zovemo smanjivanje regresivnog efekta i učinka poreza na dodanu vrijednost. U ovom trenutku ovo su fiskalni kapaciteti i mogućnosti koje imamo. Međutim, ono što sam i sada rekao i najavio, mi u Vladi vrlo jasno razmišljamo da i u razdoblju koje slijedi nastavimo tim smjerom i danas-sutra imamo perspektivo odnosno mogućnost da cjelokupna hrana bude upravo na toj sniženoj stopi i da dignemo između ostalog jedan dodatni stimulans i domaćoj poljoprivrednoj, prehrambenoj industriji, ali isto tako u konačnici da to najviše osjete porezni obveznici odnosno građani. Pitat ćete i vi mene i međusobno ćemo se pitati hoće li ovo biti i rezultat ovoga biti snižavanje cijena tih artikala i proizvoda i nebrojeno puta smo rekli 2 osnovna elementa. S jedne strane, to je tržište, visoko konkurentno tržište u maloprodaji prehrambenih proizvoda, a s druge strane, ovo nije mala promjena. Ovo je snižavanje stope poreza na dodanu vrijednost sa 25 na 13. Što se tiče poreza na dodanu vrijednost još nekoliko izmjena. Usklađenje sa zahtjevima EK u pogledu ukidanja vrijednosnog praga za odbitak 50% pretporeza kod osobnih automobila, te prava na pretporez za plovila i zrakoplove. Vi se dobro sjećate da je u jednom trenutku ta odredba bila ukinuta. Ona je bila stand still klauzula prilikom našeg pristupanja EU i mi smo tada bili u obvezi, između ostalog iskomunicirati ovu odredbu sa EK. Ovo je bi, na neki način jedan od glavnih apela poduzetnika i malih, srednjih, velikih da se vrati ovaj pretporez. Mi smo ga uveli, ali smo tada bili stavili limit od 400 tisuća kuna. Sada je EK rekla da sukladno direktivi to moramo ukloniti. Što se tiče upisa u sustav PDV-a, obveznici koji u prethodnoj ili tekućoj kalendarskoj godini su ostvarili isporuke u vrijednosti većoj od 300 tisuća kuna, to je prag za ulaz u sustav PDV-a, upis u sustav nastupa ne više od iduće godine, nego od idućeg mjeseca. Mislim da ćete prepoznat zašto i na koji način smo ovu mjeru dizajnirali i kome je ona između ostaloga usmjerena. Što se tiče pojednostavljenja, imamo jednu primjenu posebnog postupka oporezivanja za tzv. elektroničke usluge, te se do iznosa od 77 tisuća kuna elektroničke usluge oporezuju u državi članici sjedišta, s tim porezni obveznik može odlučiti da neće primjenjivati taj prag. Isto tako ima određenih korekcija po pitanju tretmana stranih poreznih obveznika koji imaju hrvatski PDV identifikacijski broj. Ponovit ću još jedanput, glavna mjera ovih promjena u sustavu PDV-a je snižavanje opće stope PDV-a i tu je najveći fiskalni učinak prema našim kalkulacijama, simulacijama koje smo radili. Vjerujte, kao što sam i onda 2016. prezentirao ovdje, napravili smo jako puno simulacija kako i na koji način u okviru postojećih fiskalnih mogućnosti što više segmenata prehrambenih proizvoda odnosno hrane zahvatiti i tako omogućiti sve ovo što objašnjavam. Ukupni efekt je negdje oko milijarda i 400 milijuna kuna. Što se tiče Zakona o porezu na promet nekretnina, on je u svom nekakvom obuhvatu i što se tiče ukupnog broja mjera koje predlažemo puno jednostavniji, možemo reći i kraći. Međutim, ono što je ključna mjera je snižavanje stope poreza na promet nekretnina s postojećih 4 na 3. Ja ću podsjetiti da smo u prvom krugu poreznog rasterećenja i porezne reforme tada već snižavali sa 5 na 4, evo u ovom drugom krugu idemo sa 4 na 3. Procjena je da je to negdje između 90 i 100 miliona kuna u smislu gubitka prihoda proračuna opće države. U ovom konkretnom slučaju radi se o jedinicama lokalne i područne odnosno regionalne samouprave obzirom da su oni korisnici, dakle lokalna samouprava je korisnik ovoga prihoda. I zadnje je nacrt prijedloga Zakona o trošarinama. Novim Zakonom u bitnom se također zadržava kontinuitet postojećih instituta trošarinskog postupanja koji je u skladu s EU direktivama. Međutim, također je važno spomenuti da se uvode mjere za daljnje i porezno i administrativno rasterećenje gospodarstva. Najvažnija mjera u smislu ovoga je uvođenje instituta povrata dijela plaćene trošarine za energente, konkretno dizelsko gorivo koji se koristi kao pogonsko gorivo za komercijalni prijevoz roba kamionima od najmanje 7,5 bruto tona nosivosti. Dakle, mjera koja je došla također kao jedan, ja bih rekao apel, ali isto tako sugestija i preporuka od naših poduzetnika obzirom na jednu, ja ću je nazvati nekonkurentnu poziciju RH jel brojne zemlje u našem susjedstvu i okruženju ovakvu jednu mjeru imaju. Obzirom i da svi jako dobro poznajemo geografski položaja RH, značenje transporta kao djelatnosti u ukupnom gospodarstvu RH, ali isto tako i njegovim perspektivama, mi smo se odlučili na ovakvu mjeru da između ostalog damo stimulans i dignemo konkurentnost i hrvatskog poreznog sustava, ali naravno i hrvatskih poduzetnika koji se bave ovim segmentom, a to je dakle segment, možemo ga nazvati cargo cestovnog prijevoza. Ovaj fiskalni efekt se ocjenjuje i procjenjuje negdje na oko 240 milijuna kuna na godišnjoj razini. Također, jedna od bitnih mjera se odnosi i na fleksibilizaciju roka plaćanja trošarine za alkohol i alkoholna pića radi postizanja administrativnog rasterećenja obveznika, propisivanjem duljeg roka plaćanja trošarina na alkohol i alkoholna pića, porezni sustav će se u znatno pojednostaviti te će ova mjera pridonijeti i većoj ili možemo reći pojačanoj likvidnosti gospodarstva. Prema odredbama važećeg Zakona, trošarina na alkohol i alkoholna pića se plaća u roku od 30 dana od dana njezinog nastanaka obveze obračuna. Novi sustav podrazumijeva obvezu plaćanja trošarine najkasnije do zadnjeg dana tekućeg mjeseca za sve trošarinske obveze nastale u prethodnom kalendarskom mjesecu, što bi značilo da bi umjesto 30 dana stvarni rok plaćanja bio između 30 i 60 dana od dana nastanka obveze. U ovome dijelu također imamo i nekoliko segmenata što se tiče obračunavanja razlike trošarina na zalihe cigareta koje se nalaze u prometu na teritoriju RH. Ta obveza se ovim prijedlogom ukida i uvođenje e-poslovanja o kretanju trošarinskih proizvoda, između ovlaštenih držatelja trošarinskog skladišta i oslobođenih korisnika. Dakle, ovaj paket, ova tri zakona, o idućim zakonima ću, u idućim obraćanjima naravno pojasniti pobliže dakle, kada zbrojimo još jedanput, imamo s jedne strane, najjaču mjeru u sustavu poreza na dodanu vrijednost, efekt od milijardu i 400 milijuna kuna, koju pojačavamo sa Zakonom o porezu na promet nekretnina, dodatno rasterećenje za oko 100 milijuna kuna, te u sustavu trošarina za negdje 240 milijuna kuna. Imao sam i zastupničko pitanje neki dan, na aktualnom satu, možemo i danas o tome raspravljati, određeni segmenti ovog trošaričkog dijela, ne samo poreznim izmjenama u mandatu ove vlade, nego i u nekim prethodnima, postoji određena fleksibilnost koja postoji da se može djelovati putem Uredbi Vlade Republike Hrvatske, pa tako između ostalog ja ću apostrofirati i referirati se na zastupničko pitanje od neki dan, koje je bilo po pitanju oporezivanja automobila. Vi se sjećate da je u okviru drugog kruga poreznog rasterećenja koji je stupio na snagu 1.1.2018. na tom segmentu možda napravljen i najveći napredak, jer je ukupno opterećenje trošarinama dakle, posljednjom porezu na automobile u prosjeku umanjeno za gotovo 35%. Međutim, postoje i nove direktive, postoje i nova pravila, koja se na razini EU i globalno vode. Mi ćemo sve to skupa utemeljiti, ukalkulirati, ne samo u naše izmjene zakona, nego i u same uredbe. I ono što smo rekli, da je sigurno jedan od ciljeva i nekakvih smjerova, s tom mjerom koju smo napravili u posljednjom oporezivanju, automobila, bila između ostaloga stimulans da se kupuju novi automobili, kako bi se zavozli vozni park u RH, koji je prešao odnosno, ušao u sferu, ja ću nazvati tako, gotovo punoljetnosti, dakle, dvoznamenkasta dob, a u isto vrijeme, ta dob je jako važna, ne samo iz perspektive ono što ćete možda vi pomisliti na prvi pogled proračunskog dijela i samoga punjenja proračuna, nego iz prije svega iz perspektive zašite okoliša, ali isto tako sigurnosti na cestama, odnosno, sigurnosni u prometu. Ja bi ovdje stao, naravno, obzirom da mi vrijeme ističe, biti će i prilike tijekom današnje rasprave, da ovim poreznim zakonima, više kažemo i naravno i u okviru ostale rasprave o preostalih 6 koji nam slijede nakon toga. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministru. Njegova rasprava izazvala je 30 replika, sat vremena. Prvi je na redu poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospodine ministre. Rekli ste da poduzetnici i građani nisu u škarama, to je točno nisu dosta njih u škarama, ali su na giljotini i svaki dan, ta giljotina, tako kirurški, precizno rješava 1000 i 1000 naših građana da odlaze u Irsku i stotine tisuće naših poduzetnika da zatvaraju svoje tvrtke. Jedan obrtnik vjerojatno čovjek nije mogao prespavati noć jer je našao 3 kn viška u blagajni na kraju dana, 3 kn. I kaže, reci HDZ-ovcima sutra u Saboru da me ne zatvore, da ne naprave, da moram platiti 300000 kn zbog 3 kn viška. Ja sam to obećao i evo rekao sam vama, molim vas, nemojte [[Upadica Predsjednik: Hvala, hvala kolega Maras.]] više giljotinirati naše poreze, molim vas nemojte to raditi, prevažna je tema gospodin predsjedniče da bi 10 sekundi značilo puno.
Samo malo, kolega Maras, 30 ljudi se javilo i molim vas da budete korektni i fer prema njima. Jer ako će svatko govoriti 20 sec više, onda ćemo izgubiti dinamiku koju smo si sami
…/Upadica Maras: Znate koliko ćemo izgubiti gospodine predsjedniče? Još 5 minuta više./…
Hvala vam, kolega Marić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvaženi zastupniče, evo, vi ćete svakako danas biti na dnevniku, odnosno, na svim dnevnicima, obzirom na performans s cvijećem, maloprije, tako, da i ovo što dalje naglašavate, ja ću vam kratko odgovoriti u ovih preostalih 45 sec. I tom obrtniku, poduzetniku, poreznom obvezniku, možete slobodno reći i poručiti, da neće biti nikakvog niti zatvaranja, za tih 3 kn, ni manjka ni viška, niti bilo kakvih kazni. Ako je to prvi put napravio, obzirom da je bagatelni prekršaj, porezna tijela će doći i njega upozoriti, kao što to uvijek čine. I naravno da ćemo poštovati zakon i postupati sukladno njemu. Vi iznosite primjere koji se odnose na one zadnje mjere, koje se donose nakon što je ponavljanje, poreznih prekršaja, učinjeno nekoliko puta, neprijavljivanja prometa, neizdavanje računa i kao nekakav svojevrsni vrh sante leda, porezna tijela su nažalost, premorena i na takvu mjeru. Nemam vremena, ali u idućim replikama ću vam nešto malo više reći i o toj statistici, ali možete mu vrlo lijepo poručiti, da se ne mora brinuti. Hvala.
Kolega Bunjac, vi ste drugi, izvolite.
Hvala lijepo ministre Mariću, kažete da se zalažete za pravedniji porezni sustav, možete li mi reći, da li je pravedno to da se plaće dižu samo najbogatijima u društvu, konkretno menadžerima i političarima? Kako ćete objasniti građanima da se premjeru Andreju Plenkoviću, od 1. siječnja 2017. g. plaća povećala za 4000 kn, a njima samo za 30. Gdje vam je obraz reći umirovljenicima, da je 60 kn, povećanja mirovine puno, a sam sebi davati 70 puta više. Zašto sebi niste povećali plaću 30 kn, kao i ostali radnici? Kakve koristi od cijele ove reforme ima naši izmućeno gospodarstvo i društvo, osim što bogati postaju još bogatiji, a Vlada istovremeno dostiže samo … [[Govornik se ne razumije.]] dno. Imate li ministre Mariću, imalo časti kada ovdje se dolazite izrugivati hrvatskom narodu, pričamo nekakvim reformama, a ustvari radite na uništenju ove lijepe zemlje. Hvala lijepo.
Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, bez obzira što porezni dohodak nije predmet ovoga mog uvodnog izlaganja, ali obzirom na repliku ja ću odgovoriti. Dakle spomenuo sam statistiku i brojke nema potrebe ju raspravljati, a reći ću vrlo jasno jednu stvar, dakle, ako danas niste u škarama poreza na dohodak, obzirom na visinu vašeg dohotka, nema tih promjena u sustavu poreza na dohodak koji mogu dići vašu netu plaću, to je broj jedan Broj 2, pitanje koje se stalno priča o tome koliko tko dobiva je također na dobar dio, ja bih rekao u dobrom djelu netočno jer porez na dohodak i Zakon o porezu na dohodak ne definira tko koliku plaću ima, nego tko koliko poreza, ovisno o njegovom bruto dohotku plaća i posredno prireza. I treći dio što se tiče već spomenutog, vi to vrlo često govorite i personalizirate i izdvajate predsjednika Vlade u odnosu na vas sve skupa, znate u čemu je jedna osnovna razlika zašto njegova plaća tijekom porezne i ovoga mandata je porasla? Jer je dobio drugo dijete i drugo dijete je prijavio, kao naravno i svi mi skupa koji imamo djecu kao osobni odbitak. Hvala.
Ja vas sve molim da se držimo jedne minute, puno nas ima tako da idemo unaprijed u skladu sa dinamikom koju smo predvidjeli Poslovnikom. Poštovani kolega Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Gospodine Marić, vaša reforma u prvom, drugom, trećem ili petom ili devetom krugu u pravilu ima isti nazivnik, evo reći ću vam kakav. Ovdje imam odgovor vaš nakon dugo, dugo mjeseci što sam ga čekao koji govori o tome koliko banke imaju, dakle poslovne banke u središnjoj banci, Narodnoj banci sredstava kojima mogu slobodno raspolagat. I ako gledamo statistiku od 2000. pa do ove zadnje 2018. za prvih pet, šest mjeseci, evo recimo od 2010. godine 4 milijarde, 5, 3, 5, 6 i tako negdje 7 i onda pazite, nakon vaše reforme 2016. sa 7 na 15 i ove godine na 27 milijardi.
Izvolite, odgovor.
U samim poreznim izmjenama, uvaženi zastupniče, hvala lijepo na komentaru i na pitanju. Dakle u svim poreznim izmjenama koje smo rekli, jednako smo tretirali i gledamo sve porezne obveznike, niti banke, vi ćete se sjetiti našega prvoga čitanja u okviru tadašnjih poreznih izmjena u sustavu poreza na dobit. Brojni zastupnici su rekli da je to pogodovanje bankama obzirom na onu mjeru gdje smo predložili tada, poslije je i Hrvatski sabor izglasao da se može učiniti jednokratni, ali konačni otpis prema hrvatskim građanima, u smislu rješavanja i čišćenja bilanci banaka, ali još važnije čišćenja bilanci, privatnih bilanci hrvatskih građana. Tijekom rasprave kada sam to pojasnio i mnogi su zaključili da je to mjera koju smo onda svi skupa pozdravili da do nje, kao takve i dođe. Dakle nema izdvajanja niti jednog poreznog obveznika u odnosu na cijeli sustav i banke, kao i svi ostali poduzetnici su obveznici poreza na dobit i svih ostalih segmenata, kako i direktive i naši zakoni kažu. Hvala.
Četvrti na redu poštovani kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministre. Evo čuli smo vas kako ste govorili o uspjesima zapravo vašeg ministarstva i uspjesima Vlade pa ste rekli kako i BDP raste i kako imamo cijeli niz i bolju bilancu, međutim prosječna, zapravo minimalna plaća u Hrvatskoj je 2751 kunu u netu. Ako uzmemo da se radi o obitelji, to je dva puta toliko, to je niti pet i pol tisuća kuna po obitelji. Ja čak i ne mislim da sve mjere koje ste vi predložili ili proveli da su loše mjere, ali kao da zanemarujete činjenicu da se sa minimalnom plaćom u RH od 2750 kuna ne može živjeti. Kao da zanemarujete činjenicu da profesor sa početnom plaćom od 5000 kuna ima nedostatnu plaću i ne može funkcionirati i to je ono bitno i ključno. Znači zanemarujete da neki ljudi nemaju dovoljno sredstava za svoj život.
Izvolite ministre.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Dobro znate da je pitanje minimalne plaće van segmenta poreznog obuhvata, pitanje poreznog obuhvata je naravno kako se ta minimalna plaća oporezuje. Ona danas u ovom trenutku u RH iznosi 3439 kuna i 80 lipa, bruto plaća za puno radno vrijeme od čega se naravno ustežu doprinosi za mirovinsko, odnosno zdravstveno, obzirom na visinu tog dohotka i na neoporezivi dio nije ni u škarama poreza na dohodak, dakle ukupno koliko ostane i sami dobro znate. Dakle problematika minimalnih plaća s jedne strane se regulira na nekakav drukčiji način, vlada je u dva navrata dizala tu minimalnu plaću, od toga je bilo dosta govora i u općoj javnosti jer kod minimalne plaće ne trebamo i ne smijemo zanemariti i segment naravno gospodarstva, odnosno poduzetništva za brojne djelatnosti, za banke to sigurno nije problem, ali za neke druge djelatnosti poput kožarske, obučarske, industrije tekstila, drva, to može značiti puno veliki problem. Dobro, hvala.
Kolega Jovanović sada ste vi na redu.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, čitav spektar udruga pacijenata, koalicija u zdravstvu, liječnika, farmaceuta upozoravali su i molio da primijenite praksu koja je u Europi uobičajena, to je praksa jedinstvene stope poreza na dodanu vrijednost na lijekove. Mi imamo apsurd, dakle ja imam dvije kutije lijekova u ruci, u ovoj kutiji imamo Ranitidin od 150 miligrama 20 tableta, ovdje taj isti lijek Ranitidin od 150 miligrama 10 tableta, ova tableta košta 4 i pol kune, a ova tableta košta 2,4 kune. Ovu tabletu plaća država i ima porez na dodanu vrijednost 5%, a ovo plaćaju svi građani i porez je 25%. Dakle to je apsurd da ista tableta za građane je oporezovana sa 25%, za državu 5%. Ja vas molim do drugog čitanja da uvažite zahtjeve koalicije udruga u zdravstvu, pacijenata, farmaceuta i liječnika i da stope za receptne i bez receptne lijekove koji su istovrsni imaju jedinstvenu stopu od 5%.
Izvolite ministre.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, evo jedno konkretno pitanje i hvala vam lijepo na tome. Dakle u okviru poreznih, javnog savjetovanja, 620ak komenatara smo dobili. Dobar dio njih se odnosi i na PDV od čega negdje 78% se odnosi na sniženu stopu. Dakle govorim o tome apeli što bi još trebalo uključiti u sniženu stopu. Mi smo u okviru javnog savjetovanja uključili i proširili onaj originalni, preliminarni draft zakona sa jajima i sa živim životinjama, ali isto tako smo uzeli u obzir i neke druge elemente. Jedan od elemenata koje razmišljamo definitivno je, kao što i sami kažete i vidjet ćemo da li će nam fiskalne mogućnosti omogućiti tijekom rasprave u Hrvatskom saboru, odnosno do donošenja proračuna za iduću godinu će biti upravo izjednačavanje receptnih i bez receptnih lijekova. Dakle nije nešto što je novo, hvala vam lijepo i na tom pitanju, ali ponavljam još jedanput, dakle, svi ovi komentari koje dobivamo u javnom savjetovanju kao i čujemo od vas, mi s druge strane moramo gledati ukupni fiskalni efekt.
Hvala. Kolega Vešligaj, izvolite.
Hvala predsjedniče. Pa evo, poštovani ministre, rekli ste jednostavniji transparentniji i pravedniji porezni sustav. Svi se možemo oko toga složiti. Međutim, što mi dobivamo kroz ove porezne reforme? Kružne porezne reforme kao što ste sami rekli. Zapravo ne dobivamo gotovo ništa. Stalno se vrtimo u krug dok nam ljudi dolaze i s obzirom na konjukturu očekivao sam puno više, a ne povećanje plaća za 2% najimućnijim građanima. Očekivao sam barem ispunjavanje vaših predizbornih obećanja s obzirom da ste obećali smanjivanje PDV-a u drugoj godini mandata na 24% i u trećoj godini mandata na 23%, to ste sad prebacili na 2020. godinu u zadnju godinu mandata. Reći ću samo da ono što građani žele, građani žele osjetiti povećavanje svojega standarda. Žele rast plaća. Možda u okviru nekakvih stvari, nije to moguće postići, ali oslanjati se isključivo na nekakva potencijalna snižavanja cijena trgovaca, što ste i sami priznali, nije ono što građani očekuju. Nažalost, ova reforma ne nudi ništa za 98% ljudi. Hvala.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa ja cijenim to što vi naravno vodite brigu i o hrvatskim građanima, ali ja ću ponoviti još jedanput, nemam dovoljno vremena sve ponovno eksplicirati, ali 6,3 milijarde kuna rasterećenja. Prva dva kruga već provedena, ovo je treći koji predlažemo. Dakle, dobar dio tog rasterećenja je izravno prema građanima. Jedan dio naravno i prema poduzetnicima koji opet na neki način se vidi i prema građanima obzirom da su zaposlenici. Međutim, evo moram se i ne mogu se oteti dojmu jer vi uvijek kažete, i što se ovom poreznom izmjenom dobiva? Vi kao čelnik lokalne samouprave jako dobro znate, bez obzira što ste obzirom naravno da ste opozicijski zastupnik, pa ne možete biti za i ne možete to pohvaliti, ali vi najbolje znate između ostalog i na vašem proračunu koliko ste dobili poreznim izmjenama i koliko to vama na lokalnoj razini znači za određene projekte koje planirate provesti, a opet sve na korist i u korist hrvatskih građana odnosno vaših žitelja. Hvala lijepo.
Kolega Hajdaš-Dončić, izvolite.
Hvala vam. Metodološki dakle, ja ovdje ne vidim da je ovdje zapravo porezna reforma jer da je porezna reforma razgovarali bi i o rashodovnoj strani generalno. Vi rashodovnu stranu generalno ne dirate nego je povećavate. Dakle, ovdje mogu reći da se radi o nekim promjenama poreznih stopa. Neke su čak i dobre. No međutim, ono što definitivno sam iz vašeg izlaganja primijetio, dakle vi ne pojednostavljujete porezni sustav jer uvodite diferencijalne stope. Dakle, samo pod time ne može biti jednostavnije. A rekli ste da želite da je jednostavnije. Dakle, to tako ne može biti. Sa druge strane gledajte, smanjivanje stope poreza na meso, ja mislim neće se učiniti ništa zbog jednostavne ponude i potražnje. Raste veliki pritisak na cijenu mesa i mislim da će se to nivelirati, a najveći onako trash mi je pričao rakovicama, rarogu i hlapu kao jednom klasičnom hrvatskom proizvodu koji se nalazi svaki dan na stolovima hrvatskih obitelji koje će biti jednostavno oduševljene da će to jesti pod stopom od 13%. To je savršeno. Hvala.
Izvolite ministre.
Hvala lijepo. Dakle, nisam rekao, ali dobro. Idemo pojasniti opet još jedanput. Dakle, vrlo jasno, ovo što nazivamo je treći krug poreznog i administrativnog rasterećenja u okviru postojeće jedne-jedine porezne reforme. Vrlo jasno. Vrlo jasno i vrlo, ja bih rekao detaljno jer ponavljam još jedanput što sam uvodno rekao, pratimo i pratite sve te porezne izmjene. One imaju svoju doslijednost, konzistentnost sa prethodnim mjerama. Malo prije sam rekao, danas-sutra nadamo se da ćemo stvoriti dodatni fiskalnih kapaciteta da i sva hrana bude na sniženoj stopi, da ne moramo, ako već hoćete i sebi komplicirati život u smislu definiranja po nomenklaturama što to sve unutra ulazi. Vi ste sad ovdje iznijeli jedan segment, ja sam ga dužan pročitati jer je on kao takav, između ostalog u Zakonu, ali zna se dobro na što se odnosi snižena stopa i mi i dalje vjerujemo i sigurni smo da će ta mjera ipak se osjetiti na džepovima hrvatskih građana. Hvala.
Poštovani kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ministre, jako mi je lijepo vas slušati. Dakle, jedna vrlo obrazovana i akademska rasprava. Ali vratimo se malo sa akademskih visina i prizemljimo se u našu Hrvatsku. Ja vam želim reći kako to izgleda iz perspektive čovjeka, običnog čovjeka. Ja sam isto poput kolege Marasa razgovarao sa nekim ljudima upravo uoči ove rasprave i ono što vam ugostitelji, obrtnici, trgovci i drugi govore jest da je ova država koja kao da je koncipirana da ih uguši. Kažnjava se manjak u novčaniku, kažnjava se višak u novčaniku. Sve se živo kažnjava. Svaki porezni inspektor vodi svoju politiku. Evo, kaže mi jedan ugostitelj, imali su 3 inspektora koji su im dolazila, svaki je rekao nešto drugo. Jednom ne valja ovo, drugom ne valja ovo, treći bi ovo napravio ovako. Oni više ne znaju što da rade, ministre. Mi moramo uvesti reda, prije svega reda ako želimo da ijedna reforma uspije. A to do sada nažalost niste uspjeli.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo na, prije svega evo i komplimentima, na raspravu odnosno na ovome komentaru. Dakle, još jedanput ću ponoviti. Dakle, i moramo to zbog opće javnosti spomenuti jer je u jednoj od stanki, odnosno u jednoj od replika bilo rečeno o sniženoj stopi na turizam, odnosno stopi PDV-a na turizam. Snižena stopa postoji na turizam i dalje. Ona je i dalje 13%. Ona se nije mijenjala. Samo segment ugostiteljstva je vraćen na onu opću stopu 25% sa 1.1.2017. Dakle, tu moramo biti prije svega vrlo jasni. S druge strane, ponovit ću još jedanput, nadzorne aktivnosti i sami sad kažete da je potrebno uvesti reda među poreznim obveznicima. I porezni obveznici koji uredno ispunjavaju svoje obveze vape za tim između ostalog nama pišu i šalju pozive da se to provodi. Znači, sve mjere koje carinska i porezna uprava odnosno porezna tijela provode su dio naravno, naših i zakonskih i podzakonskih akata odnosno obveza koje imamo. Ponavljam još jednom, bit će vremena i za statistiku.
Poštovana kolegica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče Hrvatskoga sabora. Cijenjeni ministre, dakle vi kao što ste rekli, idete sa trećim krugom i uvodno ste rekli da ono za što se zalažete je jednostavnost, transparentnost i pravednije. Jednako tako imali smo prilike čuti i u vašem izlaganju da ste razgovarali sa svim zainteresiranima pa pretpostavljam, odnosno, ono je bilo … [[Govornik se ne razumije.]] da ste razgovarali s poslodavcima. Poslodavci ukazuju na problem velike količine ljudi, potrebne radne snage i na problem da nije bilo baš suradnje na najbolji mogući način, odnosno, da one primjedbe koji su oni dali, da vi niste uvažili i da je tu bilo niz stvari. Između ostalih, jedna od stvari koju smo imali priliku vidjeti, bila je rasprava o 13 plaći. Da li je to uopće moguće, kakav je vaš stav u odnosu na to, da li je uopće bilo razgovora o tome ili se to u novinama zapravo pojavilo naknado. Hvala.
Izvolite ministre.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dakle, u tijeku javnog savjetovanja i hvala vam na tome da ste me i podsjetili, da ne apostrofiram, kada ja kažem građani i zaposlenici, tu mislim naravno i na sindikate, u smislu njihovih predstavnika. Odradili smo nekoliko krugova razgovora i sa udrugom poslodavaca, sindikalnim predstavnicima, HGK i svima koji su bili zainteresirani da se još pobliže u okviru ovoga javnoga savjetovanja rasprave određene stvari. Mi smo od udruge poslodavaca dobili jednu cijelu listu dodatnih zahtjeva, koje ponavljam još jedanput, oni su i sami svjesni, da u ovim trenutku naravno postoji određena fiskalna ograničenja, da se sve te mjere kao takve provjeru. Konkretna mjera 13 plaća je nešto što u ovom trenutku nije predmet Zakona o porezu na dohotka, on je predmet pravilnika, to je nešto što smo i rekli da ćemo razmotriti, ali nije bila samo 13 plaća, bilo je pitanje tretmana toplog obroka i nekih drugih isporuka dobara, usluga, novčanih, onih ili onih koje kakav imaju porezni tretman. O tome raspravljamo, biti će prilike i poslije malo detaljnije o tome reći. Hvala.
Sada je na redu poštovani kolega Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre. Stvari postavimo ovako, zašto nam je potrebna snižena stopa PDV-a, pa zato što je opće stopa PDV-a prevelika, pa zašto opća stopa tako visoka? To je najizdašniji porezni prihoda, a i sami ste u uvodu rekli, postoji toliko rupa, proračunskih, da jednostavno se one moraju pokriti. I ono što vama zamjeram, ko ministru, vama će se vrat ukočiti samo u gledanju u prihodovnu stranu. Dajte malo, s kolegama ministrima razgovarajte o ovoj rashodovnoj strani i tim silnim rupama. Jer vam se može dogoditi, ja mislim da bi se i gospodin Bandić složio, da napravimo ovdje u Zagrebu jednu veliku rupu, da bude ona spomenik svim rupama, proračunskih koje su nastale. Ne samo za vrijeme vaše vlade, nego svih vlada prije ovoga, samo moramo paziti da to gospodin Bandić ne ispuni s vodom. I na kraju, ja ambiciozno vi govorite opet o reformi. Znate što se u hrvatskoj javnosti događa, kada spomenem riječ reforma, to vam je kao pojam župnikova cura, svi kažu da postoji, a nikad je nitko nije vidio. Hvala.
Idemo sada na odgovor. Ministre izvolite.
Hvala lijepo, evo sada ste me potaknuli na razmišljanje, da li sam ja možda nekada vidio tu gospođu. Ugl. dakle, što se tiče termina koji je u javnosti prihvaćen, možda jednostavnije od ove stručne terminologije, rupa u proračunu, ja sam ovdje govorio o manjkovima i rupama u proračunu, koje smo naslijedili, koje smo zatekli. I pogledajte brojke zadnje dvije godine? Prošle godine suficit po prvi puta u našoj povijesti proračuna opće države od 0,8% BDP-a dakle, 2,8 milijardi kuna, uzevši u obzir sve izazove koje smo imali na rashodnoj strani i mirovinski sustav i zdravstveni sustav i demografija i socijalna politika, plaće zaposlenika u državnoj upravi, a u isto vrijeme, proveli dodatno porezno rasterećenje. Taj rezultat se nastavlja i ove g. uskoro ćete vidjeti brojke kada ih predstavljamo, odnosno, one su već stigle u klupe, milijarda i 600 samo u prvih 6 mj. ove g. također viška. Dakle, ja sam govorio o rupama koje su prethodnike, a rupe su bile i preko 17 milijardi kn. Hvala.
Hvala. Kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Vrlo kratko, naravno, u raspravi ću duže. Puno čujemo oko represije porezne i to vam je uvijek medalja s dvije strane. I ja se slažem da treba biti za onima koji naprave prvi prekršaj, blago naknadno, pa ček, eventualno i drugi. Ali, netko tko je opetovano krši zakon, njega zbilja treba doslovno kazniti. Ali, opet s druge strane mi imamo praksu, da kada god se firma zatraži, povrat PDV-a, porezna inspekcija ide u nadzor. To se zna, to je nepisano pravilo, znači tražiš porez nazad, dolazi ti u nadzor. Šta se događa ako si osnovao SPE, jednu tvrtku, za izgradnju zgrade, gdje zbilja ti je sve čisto, da nemaš problema da ti bilo tko dođe, onda drže taj predmet u ladicama. Također, kada se žališ, samostalni sektor, za drugostupanjski upravni postupak, pri Ministarstvu financija, to bi trebalo razdvojiti i više od svakog tijela koji oni znaju.
Hvala. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, dobro ste apostrofirali, meni je drago da se malo maknemo iz toga, kada govorimo samo isključivo nadzornim aktivnostima poreznih tijela da govorimo samo o segmentu nadzora nad fiskalizaciju u prometu gotovinom. To je u smislu ukupnih brojki, najveći broj, jer pazite, dnevno je 6,4 milijuna računa izdanih. Na godišnjoj razini 2,3 milijarde računa koji se izdaje. To je zaista ogroman broj, normalno kada govorimo o tome i kada govorimo o pojedinačnim poreznim obveznicima u pravilu mislimo na ove najmanje, bilo da govorimo o spomenutim, kafićima, cvjećarnicama, mesnicama, ribarnicama itd. Mi smo od početka ove g. u tom dijelu napravili i određeni plan, koji nije samo pitanje nekakvih naših želja prohtjeva da se proračunska blagajna napuni. Dakle, postoji modeli, procjene i analize rizika, za male, za srednje, za velike. Znači, neke stvari koje porezna tijela kontinuirano rade i provode upravo ono što je važno. Hvala.
Hvala. Kolega Felak, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre, koristim priliku da pohvalim ove mjere koje ste naveli i porezne izmjene i poreznu reformu koja bi ukupno trebala iznositi 6,3 milijarde kn. Pohvaljujem i ovaj dio oko smanjenja stope PDV-a na 13% prije svega za hranu, za meso, ribe i dječje pelene. Isto tako mislim da možda se moglo naći prostora za još neke usluge ili robe da se smanji stopa PDV-a tako da napominjem da imamo trenutno stopu PDV-a od 13% na koncerte, na kino ulaznice od 5%, a recimo nema stopa PDV-a na sportska događanja je 25% pa moj konkretan prijedlog je da se razmisli o smanjenju stope PDV-a na sportska događanja barem na 13% jer sport je jedna aktivnost za koju ćemo se složiti da nam je svima od koristi. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite ministre.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče i vama i na lijepim riječima ali prije svega na konkretnom pitanju i preporuci. Ja mogu samo reći kao što sam i rekao i na pitanje lijekova i nekih drugih elemenata, dobro ste apostrofirali, zaista je da u poreznom sustavu danas u ovom trenutku imamo upravo ovakvu razlikovnost kakvu ste i sami naveli, to je nešto o čemu također razmišljamo da li u ovom krugu, da li u nekom idućem, sigurno ideja je da se na neki način i takve vrst možemo nazvati nepravednosti ili možda čak i malih anomalija u poreznom sustavu anuliraju. Ali ponavljam još jedanput, sve te simulacije naše imaju nekakav financijski fiskalni efekt u okviru ukupnih brojki, proračunskih projekcija i svega nastojimo ih uklopiti. Nije naravno uvijek jednostavno, svi bismo mi htjeli naravno da taj krug ne samo snižene stope PDV-a nego općenito porezno rasterećenja bude još izdašniji ali ponavljam još jedanput, vidite i sami da smo se odlučili da svake godine porezno rasterećujemo dakle ova Vlada nije napravila kao što su napravile brojne druge u prethodnim godinama odnosno mandatima da u zadnjoj godini unesrećujemo.
Hvala vam. Kolega Vlaović, izvolite.
Hvala predsjedniče. Gospodine ministre, rekli ste da porezni sustav treba biti pravedan, on je prije svega u Hrvatskoj porezni teret izrazito visok u odnosu na zemlje okruženja a isto tako socijalno nepravedan jer porezi na potrošnju su izrazito visoki i socijalni nepravedni jer jednako opterećuju i ovdje građane s malom plaćom i sa visokom ali nama je interes iz HSS-a da zaštitimo ove s malom plaćom pa vas tražimo u ime HSS-a da smanjite porezne stope na prehrambene artikle, da ih izjednačite sa zemljama u okruženju. Slovenija, Bodna, Srbija, Austrija, Italija, imaju niže stope. I naši građani idu kupovati Bosanski Brod, Gradišku itd. To moramo zaustaviti. I zašto ne proširite obim odnosno i kulen zaslužuje i kobasica i salama i roštiljke i ćevapi, to je ono što naši građani kupuju da smanjite PDV? Pomozite svojim Slavoncima, smanjite PDV, ako to ne napravite možemo s ovim zakonom samo otići znate gdje. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Znamo dobro o čemu razgovaramo i vi i ja, dakle mislim da ste dobro prepoznali i kao zastupnike iz HSS-a i mislim odnosno pretpostavljam da bi trebali ovo podržati ako ništa barem intimno možda javno nećete toliko ali barem intimno znate i sami da je ovo jedan dobar iskorak upravo prema našim poljoprivrednicima, prehrambenim proizvođačima i u konačnici upravo i djelu Hrvatske od kuda i vi i ja dolazimo. Što se tiče ovih mjera koje smo predložili, ponovit ću još jedanput, u ovom koraku naglasak je na svježe meso, svježu ribu, voće i povrće, dakle što se tiče svježeg mesa, mesne prerađevine u ovom trenutku nisu ukalkulirane ali ono što gledamo da ostvarimo dodatni porezni prostor, fiskalni prostor da i u godinama koje slijede, ukupno hranu snizimo na istu stopu. Što se tiče ćevapčića, oni jesu. Hvala.
Kolega Ostojić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, Hrvatska ima jednu od najviših stopa u turističkom segmentu zvali vi to precizno ugostiteljstvo ili turizam, u svakom slučaju vaša politika da to bude jednostavno transparentno i da se smanji, očito se tu neće realizirati a slijedi i novi udar na 100 000 ljudi koji će biti ponovno porezno opterećeni, privatni iznajmljivači. Ja sam mišljenja da bi upravo u tom segmentu trebalo se držati ovih načela koje ste na početku rekli i upravo u najjačoj možda industriji koju imamo, time povećati zapravo prihode koji bi onda zasigurno pomogli ljudima na jednostavan način ali isto tako i državi za plaćanje svih drugih stvari. Čut ćete vrlo često vjerojatno riječ kozmetika, ja to sad ne koristim ali molim na ovo konkretno pitanje odgovor.
Odgovor ministre, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, ponovit ću, da, i vi ste dobro rekli dakle, snižena stopa PDV-a i dalje stoji na turizam u smislu organiziranog smještaja, ugostiteljstvo je na općoj stopi još od 1.1.2017. ali tada obzirom da je dobrim tadašnja rasprava bila baš vođena u tom djelu smo vrlo jasno rekli da postoj čitav niz mjera koje smo u poreznom sustavu promijenili kako bi olakšali svim poduzetnicima pa tako između ostalog i poduzetnicima koji se bave ugostiteljstvu od već spomenutog smanjivanja opće stope poreza dobit, za njih veliku većinu njih, zapravo na 12 gotovo prepolavljanje, u smislu poreza na dohodak, rasterećenje za njihove zaposlenike a evo ako hoćemo sada gledati i ovu stopu poreza na dodanu vrijednost vezano za meso i ribu odnosno voće i povrće, to su također artikli i inputi koji oni između ostalog koriste u svojoj odnosno u pripremi svojih usluga i proizvoda koje nude na tržištu. Tako da i oni koji jesu i koji nisu u sustavu PDV-a osjetit će ovu promjenu bilo na ukupno smanjenje troškova bilo na popravljanju likvidonosne pozicije. Hvala.
Hvala. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, evo dobro mi je došlo ovo pitanje kolege Vlaovića. Ja isto imam pitanje vezano uz PDV kada smo već definirali svježe meso, nije li bilo mudrije da definiramo nekakvu drugačiju odnosno da stavimo nekakvu drugačiju definiciju kako bismo smanjili PDV na meso domaće proizvodnje? A to se može učiniti ako stavimo određeni broj dana od klanja, znači npr. od 4 dana i time smanjimo PDV i potaknemo domaću proizvodnju i stočarstvo. Mislim da bi to bilo puno mudrije i da bi se to moglo kroz nekakav amandman ako vi nećete onda ćemo mi pokušati to definirati, evo.
Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, malo bi se iznenadili koliko smo isto mudri u neki način promišljanjima i mjerama i aktivnostima. U samom zakonu, zakon definira stope i definira ono što sam maloprije u uvodnom djelu rekao, međutim nakon zakona ide pravilnik, to je podzakonski akt koji prema nomenklaturama koje vode porezna uprava, carinska služba i Ministarstvo poljoprivrede već rade intenzivno na tome i moram vrlo jasno i otvoreno reći, to će biti poprilično jedan veliki pravilnik obzirom da moramo do u detalje propisati točno na što se ovo odnosi i tamo će biti sve ovo o čemu vi govorite, zapravo definirano. Tako da u ovom trenutku bez obzira, ja mislim da govorimo o istoj stvari i razmišljanja su nam barem na ovom dijelu jednaka u smislu samog definiranja u zakonu nije potrebno ali pravilnik će to sve pobliže definirati kako bi porezni obveznici ali i porezna administracija imala jasno propisano na što se to točno odnosi. Hvala.
Kolegice Lesandrić-Ninčević izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani ministre, rekli ste da ni jedan poduzetnik i obrtnik neće doživjeti da će biti zatvoren zbog prve nepravilnosti već da će prvo biti upozorenje. I to ste ponovili ovdje da poručimo svim poduzetnicima i obrtnicima da će prvo imati upozorenje. Pa evo mene zanima što želite da poručimo poduzetnicima i obrtnicima samo u zadnja dva tjedna ovima koji su zatvoreni, pekarnica, cvjećarna, ribarnica, upravo bez tog prvog upozorenja. A neke od tih nepravilnosti su toliko bile isforsirane da su zaposlenici doslovno plakali dok su ih komentirali. Hoćete li njima poništiti kaznu, nadomjestiti prihode koje su mogli ostvariti u ovom periodu dok su bili zatvoreni i poslati im to prvo upozorenje? Hvala.
Odgovor.
Mi smo tada još bili poštovana zastupnice još i u koaliciji pa sam vam i tada to prezentirao još 2016. vrlo jasno kao ministar sam dao na neki način, neću reći naputak ali sugestiju preporuku poreznim tijelima i oni su tako postupali. Jer smo imali primjere da se zaista za prvi prekršaj odmah išlo u pečatiranje. Dakle da uvedemo instrument i općenito element upravo tog upozorenja. I onim poreznim izmjenama u prvom krugu to je kao takvo i ozakonjeno u smislu da je prepoznato. Dakle ovi predmeti koje govorite u protekla tri tjedna ili dva tjedna, dakle bez obzira što malo sada stvarate i određenu dodatnu dramaturgiju. Dakle u svakom od tih predmeta to nije bio prvi prekršaj, to nije bio prvi prekršaj. I ta mjera na koju se porezna tijela na kraju sukladno zakonu morala odlučiti nisu bila rezultat prvog prekršaja i jednog bagatelnog prekršaja nego se kroz neko vrijeme naravno pratio, upozoravalo i radilo sa poreznim obveznicama da se određene nepravilnosti izvrše odnosno isprave. Međutim, kada to nije došlo, nažalost slijedila je i ta mjera koja nikome nije draga, ni poreznom obvezniku a ni poreznim tijelima, vjerujte.
Poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre u svom izlaganju ste rekli zbog punjenja u prvih 6 mjeseci proračuna a i zbog jednostavno i transparentnosti i pravednosti poreznog sustava donese ovaj set zakona, između ostalog i ovaj Zakon o izmjenama i dopunama PDV-a i smanjenje sa 25 na 13%, poglavito za ove pelene, za jaja, za meso, za povrće, za voće itd.. Međutim treba naglasiti da PDV ima jedan regresivni učinak na sve građane, ne samo na one najosjetljivije skupine građana ali svima će nama dobro pomoći. Žao mi je što se sindikat nije uključio u to da potrošačku košaricu izračuna zbog ovog smanjenja PDV i ja sam to nekako računao na peteročlanoj obitelji to je smanjenje negdje oko 470 kuna na mjesečnoj razini što je znatno, znatno sredstava vezano za obitelji a za one više sigurno daleko, daleko više iznosa na mjesečnoj razini.
Odgovor izvolite.
Uvaženi zastupniče, hvala lijepo. Evo da ne ispadne da sada stajem, malo da ubranim sindikalne predstavnike, ali zaista mogu reći tijekom javnog savjetovanja imali smo nekoliko vrlo konstruktivnih sastanaka sa njima, oni su svi bez namjere da inputiram ikome, naravno bilo kave riječi i razmišljanja ali podržali upravo ovu konkretnu mjeru. I na neki način i je na tragu onoga što su dulji niz godina između ostalog i oni proklamirali. I upravo taj regresivni efekt koji i vi govorite poreza na dodanu vrijednost gdje ga svi jednako plaćamo nevezano na razinu dohotka ili imovine koju mi imamo upravo kroz ove izmjene će na neki način biti umanjen i svima olakšati ali najviše onim relativnim terminima upravo građanima sa najnižim dohocima. I to je ovo što stalno apostrofiram jer nažalost našeg sugrađanina i građana koji ima ispod prosječna primanja, koji nije u sustavu poreza na dohodak u smislu škara ovo je jedini način gdje ga u poreznom smislu možete prepoznati i na neki način mu olakšati. Hvala.
Sada je na redu kolega Lovrinović. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre, da tzv. reforma poreznog sustava koju ste pokrenuli nije nikakva reforma nego to je daljnje čačkanje po proračunu od kojeg radnici koji dobivaju ispod 5 tisuća njih je preko 600 tisuća u ovoj zemlji neće imati koristi, ali ispričavam se hoće. Oni su dnevno do sada mogli u mjesec dana jesti svaki dan po jedno jaje, vi ćete smanjiti PDV na jaja, sa 25% na 13%, pa prema tome, svaki 10-ti dan u mjesecu oni će umjesto jednog jajeta moći jesti dva jaja. E sada ja ne znam da li bi oni radije sva taj jaja pojeli ili bi uputila prema svakom od vas u Vladi barem po jedno. Ova porezna reforma je samo dimna zavjesa kojom skrivate najteže probleme u hrvatskoj brodogradnji, Petrokemija, iseljavanje, migranti. Jer kada ubacite priču o promjenama zakona u Hrvatskoj svi računaju gdje su itd.. Tu nema rješenja, to ste sami rekli. Jedini novi smjer je kako povećati plaće, zaposlenost i povećati standard.
Odgovor izvolite.
Pa evo uvaženi zastupniče, nemam šta odgovoriti na ovo vaše, malo sam evo i žalostan da je takva vrsta rasprave baš upravo iz vaših usta. Hvala lijepo.
Kolega Škibola, izvolite vi ste na redu.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora. Uvaženi ministre, osobno smatram da ova porezna reforma je porezna reforma koja zadire samo površno u određene segmente. Ključno pitanje koje građani često pitaju nas saborske zastupnike pa tako i vas kao ministre i ostale ministre je da li će njima u Hrvatskoj biti život bolji. I ovom prilikom i ja vas pitam da li će ovom poreznom reformom hrvatskim građanima život biti bolji ili i dalje imamo na snazi jednu socijalnu nepravdu gdje oni koji imaju velike plaće njima će plaće i dalje rasti, još i više a oni koji imaju niske plaće njima će plaća rasti samo za 30 kuna. Smatram da tim činom šaljemo jednu poruku mladim ljudima da napuste ovu državu. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče, s jednim dijelom vaše replike, izlaganja se ja mogu složiti u smislu promišljanja i o poreznom sustavu i općenito gospodarstvu i svega. Ovo na kraju nisam baš da tako kažem, ne dijelim takvo razmišljanje ali mislim da i mi između ostalog trebamo slati poruku i prema mladima i drugima, ne nekakve lažne poruke, nego stvarne poruke onoga što je. Svi bismo mi, ja sam to nekoliko puta već do sada rekao i reći ću tijekom današnje rasprave, htjeli i da porezno rasterećenje bude još i veće. Ponavljam još jedanput, krenuli smo već od prve godine mandata, svake godine smanjujemo poreze i želimo tim smjerom nastaviti. Preduvjet za to je bilo naravno konsolidacija i javnih financija. Ja sam tijekom javnog savjetovanja nekoliko puta i nekoliko tih prezentacija obavio sa već spomenutom zainteresiranom javnošću i pojedinim udrugama. Na svakoj prezentaciji, stoji vam jedan zadnji slajd koji vrlo jasno kaže, ja bih volio da sam u krivu kad ovo kažem, ali nisam u krivu, porezni sustav ne može biti jedino rješenje svih naših gospodarskih i društvenih problema. Mi dajemo doprinos u poreznim izmjenama da se određene stvari unaprijede, ali ne možemo sve razriješiti. Hvala lijepo.
Poštovana kolegice Glavak, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi ministre imate dobre živce i na tome vam čestitam, ali jednako tako imate i dobre argumente i mislim da je to jako važno u ovoj raspravi koja je vrlo površna i svela se na jaja i slične doskočice. Želim podsjetiti sve kolege u Hrvatskom saboru da je upravo takva bizarna rasprava se vodila čitav dan kada smo raspravljali o porezu na dohodak koji u konačnici donio samo dobro jedinicama lokalne samouprave i zato ako treba danas 50 puta ponoviti kome će 6,3 milijardi kuna biti osjetno bolji? Dakle građanima i poduzetnicima. I kolege ako mislite da ne treba snižavat PDV pa onda jasno to recite. Ako vama s 25 na 13% ništa ne znači, da će to osjetiti hrvatski građani dajte neki konstruktivan prijedlog. Doskočice i bizarne rasprave kakve su bile danas neće sigurno doprinijeti boljitku naših građana.
Hvala. Odgovor izvolite.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Treninzi naravno su važni da se može ovo sve skupa, kako i sami kažete izdržati, ali pustimo mi to. Vratimo se na srž i ovo što ste rekli. To je zapravo srž ovoga svega. Mi imamo jednu, ja bih nazvao tako, podizanje demokratskog dijaloga u RH, mi nastojimo to svojim poreznim izmjenama napraviti, dakle proceduru poštovati zakonsku u smislu pripreme zakonskih akata, javno savjetovanje koje smo stavili gdje želimo od građana, od stručne javnosti, od svih zainteresiranih dobiti komentare. Moram priznati da je bilo i komentara koji su baš na tragu ovoga što vi govorite, konkretni, govore o određenim problemima, anomalijama i nude ili predlažu određena rješenja, međutim bilo je isto jako puno normalno i komentara koji su čisto općenite prirode, koji kažu ne valja nešto, bez da se naravno ponudi koji je to rješenje. Mi smo tu naravno da ponudimo rješenja temeljem svih tih komentara i u javnom savjetovanju i tijekom saborske rasprave, a naravno i općenito da ih probamo usvojiti. Hvala.
Kolega Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre Mariću, spomenuli ste porez na dobit, iako nije sad tema, spomenuli ste ga, rekli ste da je smanjen na 18, odnosno do 12% i to je u redu, slažem se s time, međutim postoji jedan dio koji se zove kartelsko društvo banaka koje je opelješilo hrvatske građane za 15 milijardi kuna. njima ste trebali porezom na banke vratiti natrag tih 10% koje ste izgubili na porezu na dobit jer ustvari 2% od 20% je 10%, dakle 10% poreza na dobit vi ste izgubili od banaka, a trebali ste im uzeti porezom na banke, banke je trebalo čak i kazniti prekršajno i kazneno, ali to je već druga neka priča, međutim zamislite jednu idealnu situaciju gdje se vrati građanima 15 milijardi kuna koje su opelješene, što je dokaz pravomoćna presuda Visokog trgovačkog suda da se porezom na banke dodatno ulije u proračun određena suma novca. Ja tvrdim da bi svim ti mjerama BDP narastao za 2 do 3% boda dodatno. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. Vi dobro znate da neću se sad samo referirati na direktive EU, ali mi kao pravna država naravno trebamo imati i poštovati jednaki tretman i odnos prema svim poreznim obveznicima. Potpredsjednik Sabora je maloprije u svojoj replici jednu stvar dobro rekao i ja ću to ponoviti i vrlo jasno priznati, nije to nikakva velika tajna da smo mi svjesno u segmentu poreza na dobit čak i prekršili ovo načelo koje proklamiramo, pojednostavljivanje poreznih propisa i od jedne stope poreza na dobit napravili dvije, ali zašto? Poglavito da naglasak stavimo na male i srednje poduzetnike i njima smo gotovo prepolovili tu stopu, a za sve ostale, ove velike, uključujući i banke na 18%. Perspektiva prema dalje, uz ove već do sada spomenute argumente, obzirom da porez na dobit još nije tema, ali mogu reći da razmišljamo sigurno i da želimo i u datim okolnostima koje ćemo stvoriti u smislu fiskalnog prostora, između ostalog i na porezu na dobit učiniti daljnje iskorake. Hvala.
Hvala. Kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani ministre, kao što ste sami rekli 3 kruga porezne reforme podrazumijeva rasterećenje poduzetnika i građana za oko 6 i pol milijardi kuna. U isto vrijeme državni proračun bilježi suficit, čuli smo za prvih 6 mjeseci oko milijardu i 600 milijuna kuna. Dakle prvi i drugi krug porezne reforme koje ste krenuli u prvom i drugoj godini mandata su već rezultirali suficitom državnog proračuna, nitko tu nije priječio ni vladi SDP-a, ni drugim vladama da tu poreznu reformu naprave u prvoj godini mandata ne bi li onda ona polučila uspjeh u daljnjim godinama. Stoga moram reći da me ovaj performans i predstava, priredba kolege Marasa i kolege Vlaovića liči mi na jedan nepromišljeni i loš igrokaz. Ali nisam vas to htio pitati, htio sam vas pitati što je presudilo vama, vladi, da umjesto smanjenja u ovom trenutku opće stope poreza na dodanu vrijednost krene na niz drugih mjera koje podrazumijeva ova treća porezna reforma?
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Na ovaj prvi dio vašega komentara pa naravno, to je pitanje i odlučnosti i nekakve vizije, strategije, ja sam o tome u uvodnom djelu svome govorio. Dakle bez obzira na zatečeno stanje, nije bilo jednostavno 2016. pojasniti Europskoj komisiji i rejting agencijama i međunarodnom monetarnom fondu da na zatečeno stanje sa javnim dugom od preko 85% mi predlažemo smanjivanje poreza jer oni to vide samo kao gubitak poreznih prihoda i daljnje širenje potencijalnog deficita. Mi smo rekli ne, vjerujte da će to imati pozitivne efekte na hrvatsko gospodarstvo i građane i imat će i povratni pozitivni efekt ako hoćete i na proračun. Što se u konačnici i prikazuje. Brojke su tu, dakle nije to vaš stav ili moj stav pa ih na neki način argumentiramo, nego brojke su te koje su argument. Što se tiče opće stope i PDV-a općenito, dakle i ono što smo najavili, naravno da pri tome stojimo ali u ovom trenutku smo procijenili efekt za hrvatske građane biti puno veći upravo sa ovim predloženim mjerama. Predsjednik Vlade i ja koji smo na tome možda najviše radili zajedno sa ostatkom Vlade smo vrlo jasno zauzeli stav. Hvala lijepo.
Hvala vam. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, tvrdite da narod bolje živi otkad ste vi ministar. Možda to izgleda ovdje iz Zagreba na taj način kako vi govorite, da sve raste, BDP raste, jedino što raste, redovi na autobusnim kolodvorima, raste broj uhljebljivanja u ministarstvima, uprave, u cijeloj javnoj uporabi, rastu po županijama, općinama i gradovima a svi ostali su na autobusnim kolodvorima za Irsku. Što ove vaše reforme znače za poljoprivrednike koji recimo uzgajaju grožđe stolno, pa npr. u Vrgorcu, Sinu, ne mogu prodati to grožđe, što znači ovaj PDV za njih kad uvoze grožđe iz Srbije, iz Italije, što znači znanje, koji pilaju voćnjake, ne znači ništa jer nemamo snage zaštititi domaćeg proizvoda, ovo je i dalje pogodovanje isključivo stranim poljoprivrednicima i proizvođačima.
Hvala kolega Bulj. Idemo dalje, izvolite.
Uvaženi zastupniče, evo hvala na pitanju i ovoj prilici da ipak malo pojasnim, moram reći da se ne slažem s vama i da na neki način razmišljanje čak je baš ja bi rekao, baš suprotno od onoga ne samo što je namjera nego što u stvarnosti je. Naravno, ne moramo se nas dva nikad složiti i oko ničega ali ovdje vam moram vrlo jasno reći, dakle promotrimo još jedanput, baš ste spomenuli poljoprivredu, promotrimo što je napravljeno za poljoprivredu, ja sam čak se bojao da ćete vi meni progovoriti da sam previše orijentiran na poljoprivredu i na podneblje otkuda ja dolazim. Smanjivanje PDV-a na inpute u poljoprivrednoj proizvodnji još sa 2017. za stočnu hranu i sve ono što se tiče same poljoprivredne proizvodnje koje sada ide i kulminira sa smanjivanjem stope PDV-a na 13% za svježe meso, ponavljam još jedanput, svježe meso i ribu, dakle koliki je tu segment domaće poljoprivrednu proizvodnje, voće… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim? [[Upadica predsjednik: Molim vas, molim vas kolega Bulj.]] Pogledajte sve što je napravljeno upravo za poljoprivredu a i u slijedećoj točki ono što vam dugujem još od aktualnog sata ću pojasniti vezano za prijedlog udruge voćara.
Hvala. Kolega Petrov, izvolite.
Poštovani, ja moram primijetiti prije nego uputim repliku da se naša kolegica Glavak kandidirala upravo za predsjednika Sabora, ona komentira kvalitetu rasprave a ne zakone, ali vidim da će vjerojatno biti neke mijene u Vladi, ali nema veze, ono što moram reći, poštovani ministre financija, lijepa je doskočica kada vi kažete za sve one prijedloge iz oporbe koju su dobri da ćete vi to promijeniti u pravilnicima, znate koji je problem? Mi pravilnike ne vidimo. Mi vama možemo samo vjerovati na riječ. Ali ovo sada ne ide na vas osobno ali pa nije se baš pokazala ova Vlada da im se može vjerovati na riječ. Pa evo ja bih dao jedan prijedlog, molim vas t pravilnike donesite kada bude drugo čitanje pa da vidimo barem taj nacrt. Ali ima jedna druga stvar koju moram upitat ovako na brzinu. Želite pravu reformu i vi najbolje znate da ovo nije reforma, ali nema veze, želite pravu, solidarizirajte se sa poduzetnicima, naplatite PDV, uzmite im novac kada oni dobiju novac za ono što na kraju isporuče i nemojte ograničiti na 3 milijuna kuna … [[Govornik nije uključen.]]
Hvala. Kolega Petrov, molim vas da budemo korektni. Izvolite ministre.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na pitanju, na komentarima. Odmah moram reći dakle, ja ću pohvaliti raspravu i predsjednik Sabora, ne kandidiram se za mjesto predsjednika Sabora ali mislim da je i gospođi Glavak. Dakle što se tiče ovog djela naplate PDV-a, naravno pitanje je, opet ponavljam, i ukupnih fiskalnih mogućnosti ali i samog sustava PDV-a kao takvoga. Ovo je bio veliki iskorak da se uvede upravo ova mjera po naplati upravo za male i srednje do 3 milijuna kuna prometa. Mi smo tu mjeru između ostalog još provukli kroz neke druge porezne oblike, konkretno poreza na dobit, već spomenuta diferencirana stopa poreza na dobit a sjećate se što smo još rekli, nemojmo to zanemarit jer je to između ostalog i moj odgovor malim i srednjim poduzetnicima odnosno kad mi vi kažete ili neki od vas kažu da smo kontra njih. Uveli smo mogućnost novčanog načela kod obračuna porez na dobit, dakle ako vi od nekoga niste naplatili, ne ide vam porezna obveza, ako ste za to optirali. A što se tiče pravilnika, nije to samo prijedlog oporbe, prijedlog je i naš.
Hvala vam. Nemojte dobacivati iz klupe, molim vas. Idemo dalje, poštovani kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, evo ja vas želim podržati u ovom treće, djelu vaše porezne reforme jer prve dvije su jasno pokazale da što ste rekli da se to i dogodilo bez obzira što slušamo s druge strane. Činjenica jest da oporba nema na ovakvu reformu nekakav odgovor i pokušava je dovesti do bizarnosti, do apsurda ne bili valjda sebi ostavila nekakav dojam da nešto znaju ako je su protiv toga da je učinak 6,3 milijarde prema zdravstvu, prema poslodavcima, tko vam brani, gospodo, ne morate podržati, ovo će proći i bez vas. U čem su se oni snalazili? Pa zaista je bizarno i licemjerno da vam ministar koji zatvori 70 000 obrta, kaže da je giljotina ako je netko privremeno zatvoren na nekoliko dana. Čovjek zatvori 70 000 trajno, i on kaže giljotina. To je prostor u kojem su se oni snalazili. Javni dug, 70 milijardi. Nije ih bilo briga. Zato danas budite spremni na bizarnosti a ja vas pitam da li je ovo zadnja izmjena Zakona o PDV-u ili ćemo svjedočiti u slijedeće 2 g. još?
Hvala. Izvolite ministre.
Odmah odgovor na ovo vaše zadnje pitanje kako sam i najavio, dakle, ovo je sve dio jednog cjelovitog procesa porezne reforme, cjelovita sveobuhvatna porezna reforma koja predviđa u svakoj godini pronalaženje prostora u proračunu i u fiskusu da se dalje porezno rasterećuje. Dakle kao što i sam uvodno govorio, u prvom koraku malo veći naglasak je bio na rasterećenju izravnim porezima, sada je segment više na PDV-u, tim smjerom ćemo između ostalog nastaviti u godinama koje slijede jer sve ono što stvaramo dakle, ponavljam još jedanput, jedna od ključnih odrednica vođenja fiskalne politike koju smo mi zauzeli je bila čvrsta, oštra kontrola rashodne strane proračuna, efikasno racionalno trošenje proračunskih sredstava, sa višak prihoda koju prihodujemo ne ide u potrošnju javnu, nego ide u smanjivanje duga i smanjivanje poreznog opterećenja. To je ono što činimo zadnje dve godine, to je ono što činimo, odnosno želimo činiti i činit ćemo i u godinama koje slijede. Hvala lijepa.
Kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Ja ću se nadovezati na ovo što je rekao kolega Borić, dakle stalno se bagatelizira ovaj postupak i ... [[Govornik se ne razumije.]] porezne reforme, a ne želi se priznati da je to samo zapravo sposobnost prepoznati i kvalitetno pratiti sve promjene koje se događaju u fiskusu. Ono što bih htjela napomenuti to je da je npr. 2015. jedna famozna reforma oduzela jedinicama lokalne samouprave milijune, desetke milijune kuna jednokratno, potezom pera i tada su gradonačelnici te vladajuće stranke prvi napali vladu, svoju vladu, prema tome ovo je nešto bitno različito od onoga što se prije radilo.
Izvolite ministre.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Pa sad ste me podsjetili ponovo i na tu 2016. godinu kad sam branio tada i u okviru prvog i drugog čitanja saborske rasprave, izmjene 16 zakona, ja mislim da u životu nisam kao u tih nekoliko dana provedenih u Hrvatskom saboru izgovorio riječ da nešto obećajem. A bilo je obećanje da ćemo to smanjenje poreza na dohodak, koje je gubitak jedinica lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave kompenzirat, što smo učinili, svi dobro znate, ja sam siguran više nego dobro i bolje od mene u smislu lokalnih čelnika. 2017. je bila jedna prijelazna mjera da se točno 1 za 1 kompenzira ono što je izgubljeno u odnosu na 2016., a već tada najavili jedan sveobuhvatni zakon koji unatoč tome što su, ja znam da naravno politika je politika i ovaj Sabor je takav da nekad morate biti protiv nečega bez obzira što ste intimno za, ali znate i sami da ipak najveći zakon bio Zakon o financiranju gdje je kompletni porez na dohodak prepušten jedinicama lokalne i područne samouprave. Svi dobro znate u svojim proračunima koliko to vama znači. Hvala.
Sada je na redu poštovani kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine ministre, vi ste sa ovim setom poreznih izmjena, da ne kažem reforma jer to gospodu očigledno jako smeta, iz državnog proračuna uputili prema poduzetnicima hrvatskim građanima 2,2 milijarde kuna. i to je nešto što državni proračun može izdržat. I svatko tko smatra da ne treba smanjiti PDV na prehranu neka kaže što to drugo želi smanjiti. Međutim, meni je interesantno nešto drugo, da se nitko u ovim replikama nije zakvačio na onu odredbu oko 300 000 kuna PDV-a prvi sljedeći mjesec morate ... [[Govornik se ne razumije.]] a netko je 2012. omogućio da se osnuju jednostavna trgovačka društva koja su napravila silni nered u proteklim godinama i ova vlada sad to mijenja. I ova vlada šalje poruku: svi vi koji plaćate porez, vas ćemo štitit, a oni koji muljaju njih ćemo lovit. I to je poruka ovih zakonskih promjena.
Hvala. Izvolite ministre.
Evo hvala lijepo uvaženi zastupniče, naravno da evo, trebalo je dosta replika da se dođe do nekih opet ponovno konkretnih mjera. Drago mi je da ste vi to prepoznali, ja sam maloprije uvodno kratko se referirao i na tu mjeru aludirajući i aplicirajući na neki način da vam je jasna namjera i namjena zapravo zašto u tom smjeru idemo. To je između ostalog nešto što smo i mi kao u smislu poreznih tijela vidjeli, uočili, ali prije svega je došlo kao apel između ostalog i od poreznih obveznika kojima to na taj način smeta. I jednostavno su rekli tu morate napraviti određeni iskorak, to sa ovim izmjenama činimo. Dakle nitko ne ide kontra malog i srednjeg poduzetništva, da se otežava, dapače, vidjet ćete i sami da će biti još nekih mjera od vlade gdje će se pojednostavljivati još olakšavati u smislu osnivanja i vođenja trgovačkih društava pa i ovih jednostavnih, ali naravno u ovom poreznom smislu ovdje radimo izmjenu, dakle čim pređete taj prag. I nemojmo zaboravit, podsjetit ću još jedanput, da je upravo u okviru prvog kruga porezne reforme, odnosno stupaju na snagu od 1.1.2018. prag za ulaz u PDV povećan s 230 na 300 000 kuna. Hvala.
Hvala vam. Poštovani kolega Đujić, izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani gospodine ministre vi ste istaknuli u svom uvodu koliko ste u zadnje dvije godine smanjili davanja na nove automobile i to je dobra priča. Referirali ste se na moje pitanje sa aktualnog sata od prije tjedan dana oko trošarina za nova vozila i laka gospodarska vozila i sada od zadnje porezne reforme ja ću sada opet ponovit, pitanje trošarina regulira se uredbom Vlade. Isto tako od zadnje europske direktive, da ponovim, je došlo do toga da je novi način mjerenja CO2 u ispušnim sustavima automobila doveo do povećanja iznosa trošarina u Hrvatskoj. tako da od 1.9. ove godine se plaćaju 30% veće trošarine na nove automobile. Vi ste to mogli promijenit uredbom vlade, niste napravili ništa. Jer vaše ministarstvo po tom pitanju nije radilo ništa i od zadnjeg aktualca kad smo spominjali tu temu, prošlo je 7 dana, opet niste napravili ništa. Kada ćete nešto napravit?
Hvala. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Kao što sam rekao na aktualcu i sad ću vam odgovoriti, polako. Ima to svoga smisla vi što govorite i mi smo u kontaktu naravno sa našim zastupnicima, odnosno zastupnicima pojedinih marki. Ja ovdje imam između ostalog jedan dopis od Hrvatske gospodarske komore koji kaže prema njihovim podacima u određenim segmentima na našem tržištu pomaci su minimalni ili ih uopće nema, aludirajući na ovu novu uredbu. Kod pojedinih marki ima. … [[Upadica se ne čuje.]] Polako, polako, to vam upravo govorim [[Upadica predsjednik: Kolega Đujić, molim vas.]] Sve mi to na neki način uzimamo u obzir, svjesni smo toga i rekao sam na aktualcu i sada ću reći. Naša je namjera bila rasteretiti građane u smislu posebnog poreza na automobile. Želimo ... [[Govornik se ne razumije.]] vozni park. Brojke koje vidimo do sada šta je ostvareno ove godine govore da smo na pravom putu i na dobrom putu. Ta nova uredba tzv. VLTP svu tu složenost koju će donijeti, mi ćemo ju razriješiti. Naša je naredba kroz tu uredbu da sve skupa također kao i ove porezne izmjene stupe na snagu s početkom iduće godine. Hvala.
Hvala ministre. Idemo na zadnju repliku, poštovani kolega Križanić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Najprije svaka čast, neovisno o ovoj strani, svaka čast na hrabrosti što za kompletni set zakona. Moje je mišljenje, a mišljenje kompletnog poljoprivrednog stočarskog sektora da je ovim zakonom učinio iznimno puno za primarnu poljoprivredu proizvodnju a pogotovo za domaću proizvodnju gospodine Bulj. No moje je konkretno pitanje da li se stopa od 13% obuhvaća i svježa jaja u tekućem obliku, kao i mogućnost takve međustope za vrhnje, maslac i fermente koji su također masti životinjskog podrijetla? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, svi detalji, pa tako i ovo pitanje koje ste sada rekli, će biti propisani pravilnikom. Imamo i u tekućem obliku, imamo čak i u nekim drugim oblicima ta jaja. Dakle, da li ćemo samo ostati, ovisno naravno i o tim nomenklaturama gdje, ponavljam još jedanput, moramo povezati nomenklature Ministarstva poljoprivrede sa nomenklaturama porezne odnosno poglavito carinske službe i to će sve kao takvo biti definirano pravilnikom i vrlo jasno pojašnjeno. Dakle, ponavljam još jedanput. U Zakonu ide jedna općenitija, da tako kažemo, formulacija definicija, pravilnik bez obzira što kolege iz oporbe sugeriraju da oni i svi skupa ne vidite, ali namjera, ja već sada govorim u ovom trenutku jer ne čekamo mi sa pravilnikom kad se ovi zakoni izglasuju. Mi na tim pravilnicima već sad radimo. Dakle, namjera je da svi ti pravilnici stupaju na snagu, naravno kad i ovi Zakoni, 1.1. pravilnici 1. slijedećeg dana. Dakle, želimo omogućiti da svi pravilnici koje trebamo napraviti budu spremni. Mi ćemo to i napraviti. Hvala.
Hvala. Ovime smo došli do kraja rasprave. Sada pozivam izvjestitelje Odbora da uzmu riječ ako žele. Ne. Onda otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a. Imamo dvojicu zastupnika, ne, samo kolega Vešligaj onda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministre sa suradnicima. Evo, kroz ovo ljeto pompozno nam je najavljivana ova tzv. porezna reforma gdje se uvijek naglašavala tobožnja socijalna osjetljivost ili kako bi to rekao predsjednik Vlade jednim racionalnim razumnim pristupom nastojimo postići optimalno rješenje kojim pokazujemo socijalnu osjetljivost i koje će vjerujem biti dobro prihvaćeno. E pa sad, slušajući reakcije u javnosti da li je dobro prihvaćeno. Pa baš nisam siguran, unatoč ovim ružičastim tonovima koje smo danas ovdje čuli od ministra financija. Niti Hrvatska udruga poslodavaca, niti sindikati, čak i udruge gradova i općina, a da ne govorim o reakcijama običnih građana. Pogledajte samo e-savjetovanje, koliko je bilo kritika, a tako malo stvari koje su prihvaćene. Jedan od glavnih aduta ove reforme tzv. porezne reforme, dakle smanjenje stope PDV-a na određene proizvode sa 25 na 13%. I to bi trebalo rezultirati, kako bi rekao ministar financija, ako trgovci korigiraju svoje cijene sa smanjivanjem određene cijene robe široke potrošnje, dakle ovo što je zahvaćeno. Jedan od glavnih predizbornih aduta HDZ-a bilo je smanjivanje opće stope PDV-a, dakle i prije sam u replici to pitao ministra Marića, međutim nije mi dao nikakav odgovor sa stope 25% znači u drugoj godini mandata na 24% i u trećoj godini mandata na 23%. Mene to ne iznenađuje da HDZ opet, ne iznenađuje me to da HDZ opet iznevjeruje svoje predizborno obećanje, sjetimo se samo onih jamstvenih kartica Ive Sanadera kao se najavljivalo smanjenje PDV-a sa 22 na 20%, pa je na kraju mandata te Vlade stopa porasla na 23%. Slična je i ova. Sada se to obećanje svelo na neko navodno smanjenje za 1%-ni poen, ali od 2020. godine kada se ulazi u zadnju godinu mandata. Toliko o obećanjima, toliko o vašoj vjerodostojnosti o kojoj vjerujem da će građani sami prosuditi na izborima, a tako ste to lijepo obećavali u vašoj predizbornoj kampanji, a sada to ovdje ministre ignorirate, nećete dati niti nikakvo pojašnjenje, nego konstantno predbacujete ono protiv čega dobar dio Kluba SDP-a uopće nije bio, a to su izmjene Zakona o financiranju jedinice lokalne samouprave. Ja nemam nikakvih problema da u jednom dijelu pohvalim taj Zakon, ali taj Zakon ima i svoje naličje. Pitajte načelnike dobroga dijela općina, posebno onih koji su tamo, ja ću reći malo razvijenije ili srednje razvijene, oni baš nemaju te benefite od porezne reforme, a kasnije ću malo se onda nadovezati i pričati o porezu na promet nekretnina s obzirom da je ovo ovdje tema gdje imamo znatne gubitke za jedinice lokalne samouprave od iduće godine. No, da se vratimo na PDV. Dakle, izračunato je da kroz ovo smanjenje poreznih stopa, dakle ovo sve što je nabrojano, meso, svježa riba, voće, povrće, pelene, živa stoka, jaja itd. hrvatskim građanima trebalo ostati 73 kune mjesečno u njihovim novčanicima zbog toga smanjivanja cijena. No, reći ću da za to postoje veliki upitnici da li će uistinu tako biti. Ja znam da vladajuća većina naravno će braniti na sve moguće načine, da će se to sigurno ostvariti. Premijer je čak u onom svojem trenutku inspiracije na aktualnom prijepodnevu rekao, pa da vidim ja toga trgovca koji neće smanjiti cijene, ali svi znamo da je to naravno nemoguće u tržišnoj ekonomiji. Neki saborski zastupnici kažu da trebamo svi zajedno mi stvarati dobru klimu, pa će onda trgovci ići spuštati svoje cijene i čuli smo ovdje svakakva nemušta opravdanja, ali zapravo radi se o nečemu što će se možda dogoditi, a možda se i neće. U ovom iznosu koje je Ministarstvo izračunalo uz svo dužno poštovanje ministru i njegovim suradnicima, uvijek su to malo optimistične prognoze i teško da će tako biti. No tko će imati pravi korist od ovih mjera? Pa uvozni lobiji, vrlo vjerojatno. Primjerice, podaci o uvozu svinjskog mesa ili govedine pokazuju da je zapravo republika, da su zapravo ti proizvodi, da su na vrhu ljestvice uvoznih proizvoda u RH. I postali smo nažalost eldorado za uvoz jeftine hrane. Znači, u zadnjih 5 godina uvezli smo mesa i mesnih prerađevina u vrijednosti od 2,7 milijardi eura, izvezli samo 659 miliona eura. U 2017. uvoz govedine rastao je po stopi od 10%, svinjetine po stopi od 7%, slične podatke imamo i kod uvoza voća i povrća, imamo veći uvoz od naše proizvodnje i uvozimo čak 71 kilogram voća i povrća po stanovniku. Dakle, sve ovo znači da ćemo ovom mjerom više poduprijeti uvoznike i oslabiti konkurentnost domaćih proizvođača, a efekt smanjenja cijena za naše građane bit će minimalan ili ga uopće neće biti jer jamstvo da će do smanjenja cijena doći jednostavno ne postoji. Možda bi ova mjera i ovaj općenito cijeli paket porezne reforme koji se svodi samo zapravo na promjenu određenih poreznih stopa imalo da se paralelno s tim išlo ipak sa određenim povećanjem plaća za one građane koji najmanje zarađuju, ali znamo da izmjenama, evo čuli smo već poreza na dohodak plaće rastu samo onima koji zarađuju 20 tisuća kuna neto mjesečno i više, a ostali nažalost, kroz ovu reformu ne dobivaju ništa. Još oko PDV-a, jednostavno ja bih volio da se varam, ali iskustvo zapravo uči da se niži PDV ne prelijeva u niže cijene. On postaje zapravo subvencija određenih sektora, što ne treba biti niti loše, ukoliko se radi o jakim domaćim proizvođačima. Međutim, tu osim favoriziranja tih određenih proizvođača diferencirane stope PDV-a znamo da i povećavaju složenost poreznoga sustava i povećavaju administrativne troškove i cijeli porezni sustav čine nepredvidivim i na kraju više štete nego koristi. I samo analizu koju spominjete u nekoliko ovih obrazloženja Zakona kažete da, a i u uvodnoj raspravi ste rekli, jednostavan, pravedan, transparentan, promjene poreznih stopa ne smiju biti česte da bi se stvorilo jedno povoljno poslovno okruženje za investicije, dakle da bi investitori došli. Međutim, mi stalno mijenjamo te porezne stope i tu se kosimo zapravo sa onim kako bi porezni sustav trebao funkcionirati jer stvaramo jednu nestabilnost. Evo, turizam je već bio spomenut, da je PDV bio smanjen 2014. na 13%, sada je podignut na 25%, zapravo imamo najviši PDV od svih zemalja turističkih na Mediteranu. Ukoliko već planirate ova određena smanjenja PDV-a, onda bi trebalo konačno napraviti nekakav plan, a ne svake godine mijenjati to. Napraviti jednu srednjoročnu ili dugoročnu prognozu smanjivanja PDV-a, pa se odlučiti da li idete na diferencirane stope, naravno onda i proširiti asortiman ovih proizvoda, možda gledati i prema nekim stvarima koje će imati i utjecaja, recimo energetska učinkovitost, nekakve stvari koje su definirane kroz direktive EU, naravno proširiti i broj prehrambenih proizvoda itd., a ukoliko se ide na smanjivanje ove opće stope PDV-a, što još jedanput ponavljam da je predizborno obećanje, onda bi valjda trebalo napraviti nekakvu strategiju i smanjiti ovaj, početi smanjivati barem postotno godišnje taj postotak PDV-a jer znamo da imamo poslije Mađarske najveći PDV u Europi. Evo, kratko bi se još osvrnuo na Zakon o izmjene Zakona o porezu na promet nekretnina i tu moram reći da se pomalo kroz ovaj Zakon izmjene Zakona o porezu na dohodak tope ovi efekti porezne reforme koji su imali pozitivan učinak na proračune dijela jedinica lokalne samouprave, prije sam spomenuo općine, a koje nisu baš imale prevelikoga benefita i dobar dio onih razvijenih gradova tu baš nije imalo prevelike koristi od toga. Sada kroz izmjene poreza na dohodak nažalost gradovi i općine će izgubiti oko 250 miliona kuna zbog smanjivanja poreznih stopa poreza na dohodak, a izgubit će i 221 milion kuna od poreza na porez nekretnina. Unatoč tome što ste u samom Prijedlogu Zakonu o izmjeni poreza na dohodak naveli da će taj gubitak biti 100 miliona kuna. To nije točno jer u 2017. godini naplaćeno je ukupno 884 miliona kuna, dakle od poreza na promet nekretnina. Ukoliko smanjujemo stupu poreza na promet nekretnina sa 4 na 3%, dakle to je smanjenje od 25%, jednostavnom matematičkom operacijom doći ćemo do toga da će jedinice lokalne samouprave izgubiti 221 milion kuna. Kada bi postigli fiskalni učinak od ovih 100 miliona koje vi spominjete, pa postigli bi da imamo rast poreza na promet nekretnina od 15%, vi znate da to toga neće doći. Rast je nekakvih oko 1, 1,5%, to se smatra jako dobrim. Dakle, predlažem barem ovdje da u ovom dijelu, s obzirom da evo, napravili ste i te kompenzacijske mjere za jedinice lokalne samouprave koje nisu ušle u onu kategoriju prag koje je bio određen, da se ovoj doda jedna nova odredba kojom bi se lokalnom proračunu iz državnog proračuna polugodišnje nadoknadila razlika između prihoda od poreza na promet nekretnina ostvarenoga po stopi od 3% i prihoda koji bi se ostvario da je stopa zadržana na 4%. Oko samih, evo ga, samoga izmjena poreza Zakona oko trošarina, ne bih previše imao tu nikakvih dopuna. Drago mi je da smo zapravo implementirali određena rješenja iz naših susjednih zemalja s obzirom da i sam dolazim iz kraja gdje je izuzetno jak, gdje su jaki cestovni prijevoznici, dobro je da se ide na određeno rasterećenje koje oni zasigurno trebaju kako bi bili konkurentni na, evo da se tako izrazim na ovom regionalnome tržištu. I u tom dijelu mogu reći da je to jedno dobro rješenje koje je postignuto. Evo za kraj ću reći da, nažalost sa ovom poreznom reformom ispada da su na kraju svi nezadovoljni, ponoviti ću još jedanput i poslodavci i sindikati i udruge jedinica lokalnih samouprava, stručna javnost, obični građani koji nažalost ne dobivaju gotovo ništa od ove porezne reforme i smatram da bi inače porezne reforme trebale biti jedan predmet rasprave svih ovih dionika koje sam spomenuo, naravno akademske zajednice, ekonomista, poduzetnika, nas u Saboru političara koji imamo odgovornost da vodimo ovu zemlju na svim razinama, ovo nije taj slučaj. Dobili smo jedno žongliranje poreznim stopama od kojeg, još jedanput ponavljam velika većina građana neće imati gotovo nikakve koristi. Zato Klub SDP-a ne može podržati ovakav prijedlog ovoga seta zakona i porezne reforme. Hvala.
Za sudjelovanje u raspravi prijavio se Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. U njihovo ime govoriti će zastupnik Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, pozdraviti ću ministra, njegove suradnike, također i moje kolegice i kolege saborske zastupnice i saborske zastupnike. Imamo pred nama paket izmjena zakona, kolokvijalno nazivamo ga reformom u onome dijelu publike s kojom sam komunicirao i s mojim kolegama više smatramo jednim dobrim pokušajem da se ide na određeno rasterećenje. I upravo danas kao što je i ministar naglasio, prvo čitanje je, znači ajmo biti otvoreni i pozitivni, ajmo malo razmišljati upravo o nakanama koje ministarstvo ima i o nekim efektima, kroz ovu raspravu da probamo i mi doprinijeti da ministar, njegovi suradnici i ovo sve što će biti i komunikacija do drugog čitanja možda dobije neke okvire pa da na kraju možemo reći da smo se približili nečem što bi se trebalo zvati reforma. Jer obično doživljavamo reformu kao proces nakon kojega mijenja se nešto. Znači promijenilo se, ali kako? Značajno se promijenilo. Promijenilo se da ljudi stvarno mogu reći osjetimo pozitivno je i hvala što ste nam pomogli. Dobili smo neku novu nadu. I radi toga možemo uvijek biti kritički pa ćemo reći, ne znam, to je premalo, jeste premalo nekada, koliko je dovoljno e tu bismo trebali danas raspravljati. Ajmo o toj mjeri koliko je to dovoljno da možemo svi skupa na kraju stati i oni koji će glasati za i protiv. Pa kada netko kaže to je u Hrvatskom saboru usvojeno da možemo reći pa ja sam dio toga sabora. Jer nam se često događa da usvoji se određeni prijedlog zakona. Kaže usvojio ga je Sabor ali nitko ne prebrojava tko ga je usvojio. Usvojili su u velikom dijelu slučajeva oni koji su vladajuća većina a činjenica da je usvojen. Ali mi svi skupa moramo onda biti odgovorni jer tako se i prezentiramo. Uglavnom, tri sastavnice ove prve rasprave, prvo je naravno PDV, uvijek nam je PDV kao stavka, naglašava se jedna četvrtina nečeg što prihoduje, te se oporezuje, stvarno je puno. I kad gledamo u odnosu na druge zemlje, taj PDV je rastao kroz ove godine kako je krenula kriza, negdje više, negdje manje, ali evo mi smo završili na tome da smo u nekome vrhu, iznad nas samo Mađari, mi smo sa Šveđanima, Dancima negdje na istoj razini. Neki imaju olakšice značajnije, neki sa 0% oporezuju hranu. I onda evo sad iz ove rasprave bih ja napomenuo kada smo već o tim ćevapima, ćevapčićima govorili onih svježih na njih se odnosi ovih 13%, međutim kad ih netko pripremi za konzumaciju onda je 25%. Pa trebamo postaviti zapravo i tu mjeru koliko nam znači kada sami pripremamo a koliko kad podupiremo poduzetništvo pa taj poduzetnik isporučuje isto te ćevapčiće po toj stopi, da li smo možda tu napravili možda veći odmak, evo to je za jedno razmišljanje. Imamo dva prijedloga u okviru stope PDV-a. Jedno je opće smanjenje koje dolazi od 1.1.2020. godine sa 25 na 24%. Jedno parcijalno koje se odnosi na meso, ribu, voće, povrće još nešto što je nabrojano je bilo tu, više tih artikala koje stupa od 1.1.2019. godine. Imamo i određeni učinak na proračun, smanjiti će se sljedeće godine negdje nešto manje od milijardu i pol kuna. One godine negdje kada dođe opće smanjenje i još imamo negdje 2,5 milijarde do 3 milijarde. I uvijek se postavlja ono logično pitanje a s čime ćemo mi to nadoknaditi. Svi očekuju na ove sada projekcije novog proračuna, zapravo na novom prijedlogu proračuna i projekcijama za 2020., 2021. da će se to vidjeti. Znači ako se smanji ali tako vam i poduzetnici razmišljaju, ako ste smanjili rasterećenje, smanjili ste prihode državnog proračuna onda i rashodi moraju biti izbalansirani. Znači svi očekuju da se vidi te milijarde na rashodovnoj strani. Ako se pojavi da je izbalansirano ili ne daj Bože da nakon svega ovoga bude i suficita onda svi opravdano sumnjaju zapravo da se zagrabilo negdje dalje iako je kod nas PDV dosta izdašan, po nekim podacima se govori oko 13% ukupnog prihoda, ispravljam se udjela u BDP-u čini sam PDV, treba onda razmišljati o tome da je stvarno to jedna bitna stavka ali ja bi probao malo učinke razjasniti. Ovi proizvodi koji će sada biti rasterećeni, to s radi o proizvodima koji su neelastični. Znači nitko neće značajno više kupiti niti mesa niti povrća jer to smo konzumirali sada, ipak nismo na razini zemalja, obiteljima je to nedostajalo radi cijene, ima naravno ono kojima treba pomoći u tome djelu ali većina je bila u mogućosti iz svoga proračuna kućnoga da to kupuje, proizlazi da za stanovnike ćemo imati smanjenje cijena, nadamo se da će trgovački lanci i trgovine općenito prihvatiti to smanjenje, da neće ukalkulirati u samu povećanu maržu da se izgubi jedan dio ovoga smanjenja. Međutim, neće doći do značajnog povećanja potrošnje tih proizvoda. Znači ako nema povećanja potrošnje, nema nove proizvodnje, nema novih investicija, nema novih radnih mjesta. Znači ova mjera praktično neće utjecati na ja bi rekao ono što poduzetnici očekuju a to je da njima pomogne u jačanju poduzetničke aktivnosti. Malo sam popratio, imaju brojne analize koje se objavljuju na račun prijašnjih nekih olakšica u drugim zemljama u kojima se primjenjivalo, pa i ova opća stopa može imati vrlo ograničen učinak. To ovisi jako puno od pristupa kako ćemo komunicirati i našim reformama potaknuti. Negdje se pokazala da praktično nije izazvala efekte, negdje su efekti bili otprilike na pola onoga što se očekivalo ali nije bilo onaj puni efekt. Ja bi samo rekao da u ovoj Vladi ministre, ono što morate inzistirati da nije dovoljno samo da imamo porezne reforme. Nekako se živi tijekom ovog mandata samo u poreznim reformama zapravo ispadne kao da Ministarstvo financija nosi cijelo gospodarstvo RH da dok ministar financija nije nešto napravio, da sve stoji i čeka kada će ministar financija procijeniti da može se nešto napraviti. Naravno da bi bilo puno jednostavnije ministru financija kad bi gospodarstvo bilo značajnije pokrenuto, kad bi stopa rasta BDP-a bila na razinama, evo vidimo u okruženju i negdje oko 5%, mi još uvijek tu tavorimo, čak i naznake smanjenja, onda bi lakše raditi vam i olakšice i značajnije olakšice i utjecat, međutim ovako ispadne da ako nije napravljeno nešto na razini poreza, oslobođenja da je sve stalo, znači nemamo stvarno stanje potpore u gospodarstvu, i dalje nas muče brojni parafiskalni nameti, brojne administrativne prepreke, sve to košta i danas imamo brojne rasprave o plaćama, zašto ova porezna reforma neće utjecati, svaki put, evo i ja pratim i vaše izjave i ono što kažete, ali ta razina plaća nije u poreznim škarama, pa ja se onda pitam ali kad ćemo više jednom raspravljati o tome kako da pomognemo onima koju nisu u poreznim škarama, koji imaju najmanje plaće, koji nemaju poreze na te plaće ali nešto treba učiniti. Oni se žale. To što će premijeru porasti plaća za 100 kn ili za 4000, iskreno to je samo medijima bitno ali onom običnom čovjeku, on gleda sebe. Uopće ga ne zanima jel' će premijer imati veću ili manju plaću nego želi da njemu bude bolje i onda mi prebacimo tezu na premijera umjesto da raspravljamo o tome kako pomoći normalnim radnicima koji smatraju da svaka reforma donosi indirektnu korist. Pa čak evo bit će i rasprave oko ovoga doprinosa i smanjenja a onda se postavi pitanje, dobro ministre ako očekujete od poduzetnika da preliju to na plaće radnika, da li će i državna administracija preliti svoju uštedu na službenike? Znači očekujemo od njih da li smo i mi spremni, znači da li ćete donijeti odluku kojom ćete onih 0,7 što ostaje prenijeti na službenike ili ćete to biti problematično komunicirati jer to se u javnosti naziva uhljebi, pa tu moramo biti ako očekujemo od nekoga iz poduzetništva da to napravi onda moram biti sami spremni na takav potez. Ono što bih u okviru ove teme još naznačio a to je ova evidencija primljenih računa bez obzira što se onda vodi novo izvještavanje koje mora biti u određenom roku je administrativna prepreka. Moramo biti svjesni toga umjesto da idemo rasteretiti, mi uvodimo još dodatni mehanizam, dodatni tok i stalno nekako u tim rokovima sa strane poduzetnika onda se postavi kontra pitanje. Vi nama postavljate restriktivne rokove nakon kojih nas penalizirate. Kad mi trebamo nešto od javne uprave onda tu nema rokova, rokovi se probijaju, nema kazne. Moramo pokazati da državna administracija mora poštivati svoje rokove, ako već uvodimo rokove za poduzetnike. Oko priznavanja pretporeza za vozila, tu je već jasan stav bio MOST-a da tu treba u cijelosti priznati, pa evo, razmišljajte u tom smjeru. Oko poreza na nekretnine možemo svakako reći naravno da idemo pozdraviti to, svako umanjenje kao takvo će se odraziti na mogućnost nekog da financira. Međutim, ajmo pratiti malo mjere koje su poduzete. Imali smo prvo oslobođenje poreza na prvu nekretninu, upravo da potaknemo kupnju nekretnina od strane onih koji prvi put rješavaju svoje stambeno pitanje. 2016., 12 320 je bilo obitelji koje su bile oslobođenje poreza na prvu nekretninu i iskoristile to u vrijednosti preko 176 milijuna kuna. 2017. ukinut je porez znači onom reformom i dobro, ali je rečeno kompenzirat će se kroz određene druge mjere. Imamo subvencioniranje kamata i to subvencioniranje iskoristilo je samo 2 320 korisnika i ukupna vrijednost toga je nešto preko 17 milijuna kuna. znači umjesto 12 000 korisnika, mi smo imali 2000 korisnika, umjesto 170 milijuna mi smo imali 17 milijuna. Prema tome, nije se vratio iznos koji je bilo i rečeno da će taj iznos se vratit kroz druge mjere, nismo ga uspjeli kao takvog vratiti, ali ne zaboravimo, ova mjera to je samo gašenje požara, požara upravo od ove mjere subvencioniranja kamata što smo proizveli? Na tržištu rastu cijene nekretnina. Kada krene mjera nastane bum, doslovno cijene nekretnina eksplodiraju, rastu za preko 10%, ja sam popratio neke natpise u kojima je bilo da preko 10% tako da ovaj 1% smanjenja PDV-a na kraju ispadne da je 2019. cijena nekretnine kao i 2018. sa ovim smanjenjem na 4% zapravo je skuplja nego što je bilo 2016. sa 5% poreza. Prema tome sav napor ministarstva koja će učiniti po tom pitanju neutraliziran je sa nekim drugim mjerama, neke mjere koje su trebale potaknuti, one su zapravo napravile jedan kaos na tržištu i zato kažem ministre, nije dovoljno samo vi da postupate, moraju vaši kolege kada rade određene mjere i kada rade čak i u dobroj namjeri biti svjesni kako funkcionira tržište, netko ih treba obučiti, naučiti, educirati da nije to samo idemo populistički nastupiti mi ćemo nešto dati ako na kraju narušite odnose na tržištu što smo postigli? Ono bojim se da imamo pogrešan smjer ako tako se ne bude razmišljalo. Mislim da uvijek je taj učinak određenih zakona i jako bitan svi će navesti jasno učinak na državni proračun. To što državni proračun više ili manje dobije izgubi, znam da je bez vaše suglasnosti i vrlo teško i doći do zakona koji će narušiti neke odnose u proračunu o kojima vodite računa. Ali nitko ne govori kako će utjecat na gospodarstvo? Kako izmjeriti njegove učinke? Sad možemo, sad vidimo učinke ove olakšice, odnosno oslobođenja stope, ukidanje oslobođenja od poreza na prvu nekretninu, uvođenje ovoga, vidimo da je to izazvalo negativne posljedice, unatoč dobrim namjerama. Ja kažem, dobra namjera, ali na kraju posljedica je loša. U okviru prijedloga izmjena dopuna zakona o trošarinama, ja bih ukazao na sve što je pozitivno ovdje rečeno, a to će potvrditi vjerojatno i vaši kolege iz vladajuće koalicije pa kad bi ja sad ponavljao oduzeo bih možda i pravo na ono što smatraju da trebaju reći ili što im je napisano da će reći pa bih ja samo jedan prijedlog dao. Naime kod povrata trošarine na energente za pogonsko gorivo predvidjeli ste komercijalni prijevoz roba kamionima od najmanje 7 i pol bruto tona. Što je izostalo? Izostalo je razmišljanje o utjecaju transportnih troškova na kolanje naših ... [[Govornik se ne razumije.]] Ako promatrate proizvode koji nastaju na istoku Hrvatske ili koji nastaju na jugu Hrvatske, ako promatrate poljoprivredne proizvode, imali smo situaciju prošle godine urušavanja sustava Agrokora da otkup proizvoda nije funkcionirao, pogotovo voća i povrća u cijelosti, dobrim djelom čak, i ljudi su bili prisiljeni prevoziti svoje poljoprivredne proizvode do Zagreba. Konkretno iz moje županije to vam je dva puta po 300 kilometara, ako je to neko lako dostavno vozilo, cijena je ne znam, dvjestotinjak kuna, to je njima značajno opterećenje. Ali da ne budem sad tu uskogrudan pa samo da kažem da je to vezano za poljoprivredu pa i drugi poduzetnici koji djeluju na tim udaljenim proizvodnjama i oni su svoje proizvode trebaju dostavit do tržišta. Najznačajnije tržište u Hrvatskoj je Zagreb, okruženje Zagreba, nama koji npr. evo sad dostava ne znam vina na more ili neki drugi, svagdje mi govorimo o najmanje udaljenosti tristotinjak kilometara. Ne bi li mogli razmatrajući ovaj prijedlog razmotriti i to da se pronađe model kako pomoći tim poduzetnicima i u poljoprivredi i drugim djelatnostima da svoje proizvode mogu povoljnije distribuirati do tržišta koje će i otkupiti. Ova centralizacija koja je zahvatila Hrvatsku, znači seobu ne samo ljudi prema Zagrebu, mi pratimo i ono što je prema van, nego isto tako i proizvodnja jer proizvodnja koja nema lokalno tržište u jednome Vukovaru kojeg se sada puno spominje samo radi prosvjeda onog koji je trn u oku, meni je veći problem radi nedostatka onih poduzetnika koji će tamo imati svoj poslovni nastan. Ja bih prosvjedovao radi toga, ali vjerojatno bi se našao opet neki dežurni koji bi rekao ono nemojte prosvjedovat ni radi toga jer nemate pravo, ali ajmo onda spriječit da dođe do prosvjeda pa napravimo mjere koje će pomoći jednom poduzetniku u Vukovaru, jednom poduzetniku u Vrgorcu, jednom poduzetniku negdje dalje da svoj proizvod može što povoljnije dostaviti do tržišta koje jedino može imat. Nažalost neće se dogoditi da proizvodnja voća, povrća u Slavoniji uspije se distribuirati do najvećih tržišta, do glavnog rada ili drugih velikih centara ako je preskupo. I onda imamo cijelo vrijeme urušavanje pokazatelja, popratite pokazatelje poljoprivredne proizvodnje, svi su pali, sve proizvodnje se urušavaju zato što smanjuje nam se tržište, žalimo se, evo sad je bilo kolega Bulj rekao za grožđe, ne trebaju naše grožđe radi toga što nam je preskupo. I ovdje je prostor za jednu mjeru kako da učinimo da transportni trošak toga grožđa koje bi trebalo iz Vrgorca, iz polja, plodnih polja oko Vrgorca ili neke druge destinacije dovesti do Zagreba da može poduzetnik reć evo imam na transportnom trošku olakšanje, on će reći hvala. To je stvarna pomoć poljoprivrednom proizvođaču, a i vjerojatno i bilo kome tko će u bilo kojoj poslovnoj zoni negdje dalje. Znači, nemojmo samo biti centralizirano, nemojmo samo razmišljati o onima koji su u Zagrebu, koji su u neposrednoj blizini Zagreba, oni imaju svoje potrebe, koji se razlikuju od nekih drugih krajeva, trebamo razmišljati upravo tako, regionalno, vidjeti koji su stvarni zahtjevi pa pronaći modele, kako da se pomogne poduzetnicima, da oni kroz poreznu reformu vide i sebe. Jer ovako ćemo mi imati socijalni program, porezna reforma, koja će omogućiti jeftin kruh, meso, mlijeko, voće, povrće, svima. Isto tako će biti jeftinije nama u Sabor, koje imamo solidne plaće, pa nas se često prozivaju, nekad s pravom za to i onima kojima će se povećati plaće, radi toga što će im razred biti preko, ukinuti 36% oporezivanja. Tako da ostanimo u razmišljanjima i do drugoga čitanja, napravimo još bolji prijedlog. Hvala lijepo.
Klub zastupnika HNS-a, prijavio se za sudjelovanje u raspravi, oni će podijeliti svoje izlaganje, prva je zastupnica Makar. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi predstavnici ministarstva financija, kolegice i kolege. Kada se najavljuje porezno opterećenje, normalno je da svi mi kao građani, kao poduzetnici, očekujemo mnogo i to je razumljivo, jer Hrvatska spada u zemlje, koje imaju visoko oporezivanje, a naročito kada govorimo o Zakonu o porezu na dodanu vrijednost. Mi imamo kod nas 3 stope, to je opća stopa od 25% i dvije snižene stope od 5 i 13 % znamo da je po 5% kruh i mlijeko i to već dosta dugo. Ovim izmjenama predlaže se proširenje roba koje se sele iz stope od 25% u stopu od 13%. Pa se tako stopa od 13% proširuje na sviježe meso, ribu, povrće, voće, žive životinje, jaja i dječje pelene. To su te grupe roba, čuli smo da će pravilnikom biti definirano, točno prema nomenklaturi, što sve tu spada. Procjena je da će državni proračun, biti uplaćen manje od 1,4 milijarde kuna, dakle, to su sredstva, koja su namijenjena upravo za pomoć našim građanima, da plaćaju jeftinije te proizvode. Ja sam inače sigurna i mi u HNS-u smo sigurni da će doći do sniženja cijena ovih proizvoda, jer će tržište napraviti svoje i mi vjerujemo u poduzetnike i znamo da će oni sigurno smanjiti te cijene, jer i njima je cilj da cijene budu jeftinije i da prodaju više. Znam da neće ovih proizvoda prodati, bitno više zbog smanjenje ove stope, jer kao što je i kolega govorio, ugl. smo mi i do sada trošili te proizvode, možda će si još netko, sada, zbog te snižene stope nešto priuštiti više i malo voća i povrća jer će ono biti jeftinije. Tako u svakom slučaju HNS podržava i podupire ovo smanjenje, jer na taj način se doprinosi standardu naših građana. Čuli smo da ne može vlada ili da mi to u Saboru naređujemo poslodavcima, naređujemo kolike će plaće isplaćivati svojim radnicima. Ova najniža plaća ni sada nije oporezivana, jer je osobni odbitak 3800 kn. Dakle, ovo je mjera, kojom se bar pokušava na neki način pomoći, da se podigne standard naših građana i da ne ostaje više sredstava za druge potrebe. Tu je predviđeno i smanjenje opće stope PDV-a s 25 na 24 posto s primjenom od 1.1.2020. Tu više nismo tako sigurni, da li će tih 1% ići i moći će se kroz snižene cijene osjetiti kod naših građana ili više kod naših poduzetnika, jer ako i tih 1% ostane njima, i to je puno. Međutim, smatramo da bi bilo kvalitetnije i bolje razmisliti isto o ciljanom smanjenju, odnosno, proširenju tih grupa proizvoda, upravo iz prehrane, možda da vidimo, koji bi još to proizvodi bili što se tiče energenata, kod grijanja, jer isto su, jer znamo da ih se puno grije sada i na drva i plin, koji su još uvijek po stopi od 25% i da bih tih 1,6 milijardi kuna koliko se planira manje u proračunu u tom periodu, bilo bolje iskoristiti za te mjere. Ono što imamo još to je u ovim izmjenama obaveza upisa u registar poreznih obavezanika, ako isporuka dobara i usluga, veća od praga za upis za prethodnu ili tekućoj kalendarskoj godini. Inače, kod osnivanja i uvođenja u Zakon o trgovačkim društvima, osnivanja j.d.o. odnosno, mogućnosti, bila je to dobra namjera, zapravo radilo se o jednostavnom osnivanju, jednostavnoj dokumentaciji koju oni moraju prikupiti i samovođenje bilo je daleko jednostavnije od ostalih trgovačkih društava. I dio poduzetnika stvarno je poslovao u skladu s tim i poslovao je dobro. Međutim, pojavili su se problemi, kada su se osnivala trgovačka društva odnosno, ti. jdo-i i oni su se s krajem godine zatvarali upravo iz tog razloga jer su svi premašili od 300000 kn i oni nisu imali nepodmirene obaveze, oni su mogli zatvoriti iduću godinu, otvoriti opet novu firmu i opet ući bez plaćanja PDV-a i poslovati. To je stvarno stvaralo nelojalnu konkurenciju na tržištu i dobro je da se ovo uvede, dakle, kada netko pređe 300 tisuća kuna i u tekućoj godini, da automatizmom prelazi u obveznike poreza na dodanu vrijednost, a znamo da smo i povećali s 230 na 300 tisuća u 2017. godini. Ono što nas u HNS-u smeta je ova predložena izmjena da porezni obveznik uz prijavu PDV-a podnosi elektroničkim putem i evidenciju u primljenim računima. Točno je da ta evidencija postoji i da se bez nje ne može sastaviti PDV obrazac i nije to čak ni toliko velika administrativna mjera koja oduzima previše vremena. Međutim, radi se čisto o jednom odnosu prema našim poduzetnicima. Stalno pričamo kako ćemo ih rasteretiti administriranja, kako neće imati više takve obaveze i sve ostalo, ali stalno još nešto dodatno treba. I to je zapravo ono jedno nepovjerenje odnosno poduzetnici se sami pitaju, pa dobro, dal nam stvarno ta porezna ništa ne vjeruje. Dal sve trebaju provjeravati. Jer znamo ako je do sada netko trebao te podatke, jednostavno je Porezna zatražila i dostavljali su se ti podaci. Ali da baš uz svaku poreznu prijavu treba dostavljati i te podatke, smatramo da ne treba. Dalje, izmjene imamo tu prijenos porezne obveze u tuzemstvu se proširuje na isporuke betonskog čelika, te željeza i armatura i ono što je usklađenje sa zahtjevom EU da se ukida ovaj prag od 400 tisuća kuna koliko je sad maksimalno bilo dozvoljeno da se prizna pretporez od 50% kod nabave osobnih automobila. Ostalo, što se tiče tu kod PDV-a u svakom slučaju, mislim da ne bi nikoga tko ne bi podržao ove izmjene o smanjenju. Sada da nešto velim i o porezu na promet nekretnina, gdje se stopa smanjuje sa 4 na 3%. Naime, imali smo već i ranije smanjenje s 5 na 4%, ali je tu bilo ukinuto oslobađanje prve nekretnine kod plaćanje poreza na promet nekretnina, tako da to za jedinice lokalne samouprave čije je ovaj porez prihod nije imalo neki posebni značaj u prošloj godini, zapravo nije bilo smanjenja. Cilj ove mjere je svakako dobar, a to je rasterećenje prometa nekretnina prvenstveno radi kupaca koji se odlučuju na stjecanje, ali i da je se potakne da se svi prometi nekretnina i prijave i na taj način da se srede zemljišno-knjižna stanja koja znamo u kakvom su nam stanju. Jer mi moramo gledati i kako uvesti porez na ukupnu imovinu, gdje su naravno uključene i nekretnine jer ne može se dogoditi da se nekome oporezuje velika kuća, ali ne istovremeno i veliki depoziti na računu. Dakle, upravo to sređivanje zemljišnih knjiga možemo napraviti i tek tada razmišljati o oporezivanju imovine. Napominjem, uključujući nekretnine. Ali da bi to moglo se uvesti i da bi se uvelo, treba svakako predvidjeti i neoporezivi dio u koji će biti uključena i nekretnina, a tek nakon tog dijela da se oporezuje sva imovina. Dakle, smatramo da će ovo doprinijeti sređivanju zemljišnih knjiga, dakle nakon toga ova dva koraka o kojima sam govorila. Kod ove teme još bih spomenula poreza na nekretnine i porezna rješenja koja sad dolaze kao privremena i kao konačna rješenja kod poreza na promet nekretnina. Tako smo u 2017. godini imali 78 tisuća 797 konačnih poreznih rješenja i 77 tisuća 587 privremenih poreznih rješenja za kupljene nekretnine. Dakle, razlika je bila svega 1210. Bilo je izdano manje privremenih od konačnih. Svi oni koji su dobili privremeno rješenje mogu u narednih 6 godina dobiti konačno porezno rješenje s većim porezom i to često stvara jednu nelagodu kad prime se takvog konačno porezno rješenje, a i svi građani koji 6 godina čekaju u neizvjesnosti da li će dobiti konačno ili će ipak biti prihvaćeno njihovo privremeno. Naime, iz Porezne uprave dostavili su podatak da je u 2017. godini bilo izdano svega 5193 konačna rješenja prema kojima su izmijenjena privremena porezna rješenja. Doduše, to u 2017. nije bilo iz 2017. nego je bilo i iz prijašnjih godina, a u tom periodu su se rješavali i zaostali predmeti i bilo je riješeno više nego je bilo u prijašnjim godinama. No, bez obzira na to, znamo da kada se kupuje stan, da se sklopi kupoprodajni ugovor, prodavaču se isplati novac, javni bilježnik ovjeri ugovor i to automatizmom proslijedi poreznoj upravi i ako ima gore na tom ugovoru vrijednost nekretnine, površina, vrsta nekretnine, obično se izdaje privremeno porezno rješenje. Dakle, ono rješenje koje može biti promijenjeno u narednih 6 godina. Znamo svi da kroz 6 godina može doći do razno-raznih promjena, da se u tom kvartu može izgraditi vrtić, da se može izgraditi škola, što automatizmom povećava atraktivnosti i cijenu nekretnine. Dakle, tu bi trebalo vidjeti da kad se izdaje to rješenje, ako već nije moguće u datom trenutku bez obzira što porezna ima aplikaciju na kojoj može provjeriti prosječnu cijenu nekretnina jer su tu evidentirani svi kupoprodajni ugovori na poreznoj koja je u tom kvartu, u tom mjestu i ako ta cijena bitno odstupa, da izađe i provjeri stvarno stanje. Ne znam koji bi rok to trebao biti, da bi Porezna to stigla jer sigurno je razlika u različitim ispostavama porezne uprave, da se bar to vrijeme skrati sa 6 godina na manje, mada bi stvarno bilo najkvalitetnije rješenje da se uspije da svako rješenje bude konačno kad se izdaje i da se zna da je prije sve provjereno, da su cijene u redu i da neće biti nikakvih dodatnih terećenja naših građana za tu njihovu kupoprodaju. Kod trošarina još samo da pomenem da svakako pozdravljamo rasterećenje građana odnosno poduzetnika kod ovog Zakona, a to je 240 milijuna rasterećenja naših prijevoznika radi ovog povrata trošarina i kao i ostali dio koji se odnosi na trošarine. I ono što je rekao ministar, sigurno se svi problemi ne mogu riješiti poreznim zakonima, ali da i ovim izmjenama učinjeno puno, a očekujemo i dalje promjene, one koje su moguće i koje su u okviru proračuna moguće da proračun i dalje bude održiv i da javne financije budu sigurne, vjerujemo da će do njih uskoro doći i Klub HNS će podržati ove promjene.
Zastupnik Ćuraj će iznijeti drugi dio izlaganja Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, ja ću se malo više koncentrirati vezano uz PDV, s obzirom da nam je to gotovo 50 milijardi kuna prihoda godišnje. Međutim, kao što sam rekao i na početku malo kroz povijest. Dakle, mi smo prvo smanjenje opće stope PDV-a imali 2004., ono neslavno smanjenje, dakle kad je išlo s 22 na 20%. Međutim, to je trajalo svega 2 mjeseca. Zatim je vraćeno natrag. 2007. smo uveli umjesto nulte stope od 10%, 2009. smo onda povećali sa 22 na 23, da bi 2012. od 1. ožujka došli na ovih famoznih 25%. Sada zašto se vratilo 2004. natrag? Pa vjerojatno zato što efekti koji su tada, a referiram se na ovo što je najavljeno u materijalima za snižavanje opće stope za 1% od 1.1.2020., efekti nisu možda polučili ništa bolje za građane. Dakle, 1% na cijene, na ono što oni plaćaju, sigurno neće osjetiti. To je stvar jedne opće, općeg osjećaja u državi u kojoj mi zbilja imamo jedan od najviših stopa PDV-a, kad gledamo, jedino Mađarska ima više. Tu smo u razini Danske, Rumunjska ima 24, Švedska 25, manje-više svi drugi su na 21, 22 itd. Doduše, naše stope i međustope su ajmo reći, ova od 5% je jedna od najnižih stopa. Međutim, naš cilj svakako mora biti da se i ono što je dobro i što smo mi i prijedlozima rekli da apsolutno, a možemo to ako baš hoćete i mogao bi citirati jednu od najpoznatijih ekonomskih knjiga, Bogatstvo naroda od Adama Smitha koji kaže da svaki građanin je dužan plaćati porez i to prema svojim ekonomskim mogućnostima. Još 1776. Doduše, tada je isto rečeno da porez naplaćuje onda kad je to za poreznika odnosno obveznika najpovoljnije. Nažalost, ne vidim baš da se toga držimo. Ali vratit ću se na ovo ... [[Govornik se ne razumije.]] ekonomskim mogućnostima. Mislim da naša tendencija mora biti da se opća stopa doslovno može odnositi na veliku većinu luksuza, da imamo međustope, da to postane zapravo uopće da postane viša stopa, a da osnovne prehrambrene namirnice, osnovne stvari od kojih ljudi žive, da to postaje još dostupnije i to djelomično u velikoj zapravo već imamo i ovim izmjenama i dopunama ćemo upravo to i napraviti. Kada govorimo o međustopi za meso, za povrće, voće, jaja ja bih volio i ovdje kao jedan prijedlog u prvom čitanju da se naprave kalkulacije, da se vidi koji to mesni proizvodi mogu ući u tu međustopu, kad govorimo o mesnim narescima, proizvodima od mesa itd., da nisu samo klaonički proizvodi, dakle sirovo meso, da i na taj način omogućimo ono što je osnovna ljudska potreba, potrepština, namirnica, da je svima što dostupnije. A luksuz proizvoda koji imaju visoke stope šećera koje nisu presudne za život naših građana, to da. Jer tako nije nešto što sam ja izmislio. Pa tako je u Njemačkoj. Mi svi znamo, sad naši ljudi odu kažu, tamo ništa nije skuplje. Standard je puno veći, ali osnovne namirnice su iste kao i kod nas ili jeftinije čak. Zašto? Pa zato što su oni to prepoznali, što je osnovna potreba svakog čovjeka, svake obitelji. I tu ne treba velika porezna stopa. Ali na luksuz, da. Kada govorimo o, a to je puno puta bilo rečeno, ja sam napomenuo o poreznoj represiji i općenito, ja bih volio da od sada pa na dalje sve porezne izmjene koje idu na više, spadaju u rang donošenja 2/3-skom većinom. Zašto? Mi ne smijemo, moramo se obvezati javnosti da ni jedna promjena zakonska neće biti na štetu ili poslodavaca, prije svega poslodavaca kad govorimo o investicijama i ... [[Govornik se ne razumije.]] biznisu. I mi smo na tom tragu. Ovdje ukupno se samo govori o rasterećenjima. E sad, znači nikom se ne nameće nova porezna obveza, nismo kao u 2012. gdje smo digli PDV za 2%, nego ovdje rasterećujemo. Rasterećujemo one kojima je to najpotrebnije. Realno, 10% će cijene biti niže na ove prehrambene proizvode ovim izmjenama, što je najbitnije. Ako smo ih spustili sa 25 na 13. malo manje doduše ali otprilike to je to. Što se tiče rada porene uprave, ja sam to spomenuo, imat ćemo kasnije više puta prilike kad god netko zatraži povrat poreza odnosno pretporeza jer ima višak, njemu se najavi nadzor koji eto, vidite mora nešto nać. To nije dobro. i taj koncept u glavama moramo promijeniti pogotovo kad se onda još izražavaju žalbe jer nam dođe u situaciju kadija te tuži, kadija se sudi, kad govorimo o ... [[Govornik se ne razumije.]] Zahvaljujem.
Hvala. Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e prijavio se za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnik Ivan Sinčić.
Hvala vam predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, javnost koja nas prati. Evo počeo je tzv. treći krug porezne reforme koju kaže ministar Marić koji momentalno došao je, prisutan je, treba gledati u cjelini. Pa proširimo mi tu malo cjelinu na cijelu ovu godinu koju premijer naziva reformskom godinom, to je godina gdje ćemo napraviti velike reforme. Koliko god htio poopćiti pogled ili odrezati taj neki okvir u kojem promatram, mogu reći da sve to zajedno je malo ili ništa. ima ovdje par stvari koje su i u našem programu, smanjenje poreza na hranu, ali opća slika je katastrofa. Pitajte ljude na kolodvorima, hoće li nakon ovih par zakona ili ovih drugih dijelova koji su kao reforma, hoće li im to vratiti perspektivu, hoće li popraviti opće stanje, hoće li ih to natjerati da vrate se doma sa kolodvora, da ne idu izvan ove zemlje. Neće, neće. Kao što smo vidjeli zadnjih par dana a unatoč kažu obećanjima ministar da se neće vršiti porezni teror, da se neće iživljavati službenici carine, porezne uprave, nad ribarnicama, cvjećarnicama, malim dućanima i dalje vidimo da se to događa, zatvaraju ih na jedno tjedan, dva ili koliko je već propisano zakonima. Ne, nećemo staviti teret na banke koje imaju rekordne zarade, rekao sam također danas već ranije u replici nakon reforme gospodina Marića iz 2016. g. prvog kruga, raspoloživi iznosi poslovnih banaka kod HNB-a su sa nekih 4, 5, 6 skočili na prvo 15 milijardi pa na 27 milijardi u zadnje 2 g. Nećemo staviti teret na banke. Nećemo staviti također teret niti na državnu upravu gdje imamo jedno 3, 4000 novo zaposlenih otkad je došao HDZ ponovno na vlast, nećemo također staviti pritisak odnosno nećemo također raditi optimizaciju niti na jedinicama lokalne samouprave u gradovima i općinama, niti na županijama. Imamo županija koje ne bi mogle postojati bez pomoći središnje države koje nisu u stanju napisati projekt kojeg će nestati ili zato što će ostati bez stanovnika ili hoćemo ih mi sa vrha ukinuti, ali ne, nećemo dirati u to jer tu bi stradale stranačke infrastrukture. Nećemo dirati niti u pravosuđe koje je zbog svoje neučinkovitosti zarobilo milijarde i milijarde kuna, evo samo tu kraj Samobora Fantasy land je nekih milijardu kuna, projekt se ne može raditi već dugi niz godina. Imate po moru različitih projekata, Hrvatski san, ne znam ni ja, nećemo, nećemo ići u tu optimizaciju. Nećemo se niti boriti protiv korupcije na ozbiljan način, evo vidimo ovo što se događa sa SMS-ovima, dobro, tu vjerojatno nije nikakav novac veliki u pitanju ali ima gdje je. Ima recimo na HZMO-u, nedavno je USKOK pokrenuo istragu jer su se namještavali koeficijenti. Ravnatelj inače mirovinskoga je isto iz redova vladajuće stranke. Nećemo niti deblokirati naše građane koji su dugi niz godina blokirani a unatoč nekakvim reformama i dalje se vrti oko 300 000 i ne nazire se kraj tom problemu. Nećemo ih ekonomski aktivirati, ne, plati ili umri u dugu. Ne možeš nikad se izvući, to je stav naše Vlade. Nećemo niti na politički sustav prebaciti teret. Mogli bismo smanjiti broj zastupnika kako pada broj stanovnika, logično je da treba manje predstavnika. Mogli bismo i smanjiti sredstva strankama, gdje god Živi zid ima vijećnike, već smo predložili ili ćemo predložiti da se ukinu sredstva za stranke, evo u Tisnome smo uspjeli, drugdje za sada nismo, predlagao sam isto i za središnju državu. Parafiskalni nameti, evo pitajte ljude koji imaju firmu, ne znam u Londonu ili u drugim dijelovima Europe, koliko tamo plaćaju knjigovođu i koliko knjigovođa ima posla a koliko u Hrvatskoj plaćaju knjigovođu i koliko posla ima knjigovođa u Hrvatskoj. Bezbroj puta upisivati sve te stavke za HRT, za gospodarsku, za obrtničku, ogromna količina posla a čemu? Ionako su prihoda od toga mali. Znamo i sami da trošarine i PDV čine glavninu poreznih prihoda. Nećemo također ni rješavati problem dvostrukih standarda. Na male idemo okrutno, a da Todorić nije bio u problemu, i dandanas ga ne bi dirali. Javnu nabavu također nećemo mnogo dirati, koja ima isto svojih problema. Tako da vi možete ovih svojih 9 zakona nazivati reformom ali ona to nije, to je više jedna kozmetika, marketinški potez, evo nešto se radi, to neće promijeniti opću sliku, opći trend u Hrvatskoj. Niti jedna od ovih problema gdje bi prije trebalo optimizirati sustav, maknuti one koji ne rade, sankcionirati one koji kradu, ne, to nećemo dirati nego ćemo ići prema građanima, prema najslabijima, najmanje organiziranijima a u tom smjeru će ići mirovinska reforma koja se očekuje do kraja godine, upravo u tom smjeru. Što bi značila reforma? Reforma bi značila obračunati se s klijentelizmom, a stare stranke pogotovo dvije najveće, pokazalo se kad su bile na vlasti, to nisu u stanju. Ne može biti promjena u ovoj zemlji dok ne bude reformi, dok ne bude optimizacija sustava a ona se neće dogoditi dok su tu stare strukture odnosno dok god su tu stare strukture, one neće dozvoliti da dođe do promjena. To je jedna jednadžba koja vrijedi u oba smjera. Prema tome, samom logikom niti ova reforma nije mogla nikakav značajniji napredak napraviti. Reforma također znači maknuti pritisak, ne samo financijski, nego i društveni. Ili kako vi to zovete rasterećenje. Rasterećenja koja se nudi ovime je premalo, daleko premalo, da bi zaokrenulo trend, da bi povećali gospodarski rast, možemo govoriti o industrijskoj proizvodnji. Sada nam nešto stagnira, ne daj Bože da nam ode Uljanik ili Brodosplit, 3.Maj. Koliko izvoza drže? Jako puno. Da nam ode rafinerija, Mađari već najavili da će zatvoriti. Što će biti s našom industrijskom proizvodnjom? Rekao sam kada je bila reforma 2016. ovdje, porezna reforma tzv. da mi moramo tražiti plaćanje poreza od onih koji taj teret mogu podnijeti. Mi to ne radimo. U najboljem slučaju mi ovime ostajemo tamo gdje smo bili. Onima koji moraju podnijeti teret, nemamo im političke hrabrosti im reći ljudi ovako više ne može, ako se ovako nastavi, urušiti će se supstanca države ionako vi ćete loše poslovati, za 10 g. kada više nitko ne ostane. Bolje onda da sada riješimo probleme, nego da čekamo 10 g. Ionako ćete doći na isto za 10 g. Ne, nema političke hrabrosti, od strane dosadašnjih vlada da se to kaže, to će se morati dogoditi u Hrvatskoj državi, ako kani opstati. Svakim danom sve je više ljudi, koji odustaju od ove zemlje, ne žele ovdje provesti svoj život, to je zapravo isto tužno. Istovremeno premjer nam kaže, evo to što su male plaće, to je naša prednost. To je naša prednost. Ja sam ovo ljeto obišao, da se još ponovno uvjerim, brojne obitelji, ugl. u Slavoniji i na Banovini, položaj hrvatskih radnika ovog časa je Bože sačuvaj. Vrlo težak položaj, male plaće, slabi uvjeti rada, od radnog vremena, od uvjeta na poslu, od prekovremenih sati, premjeru je to prednost. On se tim lošim položajem, tim jadom koji je između ostalom je hrvatske radnike dovela politika njegove stranke kroz ova desetljeća, njemu je to prednost, meni to nije prednost. To je ono gdje prvo trebamo raditi promjenu. Ako ne dođe do povećanja minimalne plaće i drugih plaća koji se na to vežu, da kažem prosječne, Hrvatska neće ići naprijed. Mi smo predlagali u svojem programu 500 kn povećanje minimalne plaće godišnje, odnosno 2000 kroz 4 g. Krenimo dalje, neću ni uspoređivati iznos potrošačke košarice sa primanjem prosječene obitelji, svakome je jasno da se živi vrlo slabo, ili nikako, uzmimo na kratko samo strukturu tih plaća. Prema podacima Porezne uprave prije par g. dohodak, znači plaće i penzije, do 1000 kn dohotka ima 260000 ljudi do 2500 ima milijun i 100 tisuća ljudi, a plaće koje su od 50-100000 kn ima svega 550 ljudi u Hrvatskoj, a više od 100000 kn plaću ima 160 ljudi. Svega 160 ljudi. Vjerojatno Todorić ili ovakvi ili onakvi. Pa se postavlja pitanje, zašto ići u tzv. reformu, koja će opet dati više onima koji imaju najviše, ti ljudi neće to potrošiti, u pravilu neće potrošiti, možemo vidjeti po imovinskim karticama, oni koji su dužnosnici imaju dobre štednje, staviti ću još malo na tu štednju, oročiti ću. S druge strane da se poveća, mada to nije direktno stvar porezne reforme, jer mnogi ne plaćaju porez jer su plaće stvarno minimalne i sve, da se stavi fokus na najmanje plaće, na prosječne plaće, one koje su najbrojnije, a … [[Govornik se ne razumije.]] porezne uprave, tu možemo očekivati promjene opće slike i to će se morati dogoditi i to je pitanje opstanka ove zemlje. Treba također spomenuti trošarine, stanje, evo, kolega je prije mene također govorio što se tiče transporta u poljoprivredi, vi imate u susjednim zemljama, poput Slovenije, Švicarske, Češke, sustav vinjeta, za koji se mi zalažemo u Hrvatskoj, koji je u našem programu i kupite godišnju vinjetu. Ako se ne varam sa stranica HAK, za Češku je 50 eura godišnje, za Švicarsku 33, za Austriju 84, za Sloveniju 110 eura godišnje vinjeta i možete se voziti koliko godi hoćete po slovenskim, austrijskim, češkim ili švicarskim autocestama. I treba reći njemački autoban ništa se ne plaća, slobodno za sve. U isto vrijeme, transport košta nas evo od Osijeka do Zagreba i natrag, 5000 eura godišnje. Znači 50 puta i više nego proizvođači u susjedstvu. Mi smo u startu nekonkurentni, samo na prometu, gdje su još cijeli oni sustavi poticaja, pa da je teško doći do novaca, za poljoprivrednike, pa ovaj projekt, onaj projekt pa kome ćemo mi to prodati, cijeli niz problema, koji utječu na lošu sliku u Hrvatskoj se ne rješava. Kako god namjestimo okvir da gledam na razini godine, ova reforma moja, jednostavno se ne dešava, opće stanje ostaje isto. I treba porez na hranu biti manji i na repromaterijal treba biti manji, to sam rekao tada, to je mjera u skladu s našim programom, ali opću sliku neće promijeniti. Napomenuti ću također da stagniram u ekonomskim slobodama, 2 mjesta smo pali, što se tiče ukidanja doprinosa za ozlijede na radu i na zapošljavanje, a dok se u isto vrijeme povećava doprinos za HZZO, dobro biti će jedno dvije uplatnice valjda manje onome tko plaća preko uplatnica. Ali zašto se daje novac? Zašto se daje novac u zdravstvo? Evo mi smo imali prilike vidjeti, danas smo govorili o kobasicama, o školjkama, o ćevapima, znamo na što se odnosi ili ne odnosi ovaj dio oko poreza na hranu, PDV-a, smanjene stope. Ali na što se odnosi ovo što će ići u zdravstvo. Gospodin Kujundžić jedan od najgorih ministara u ovoj Vladi u ovaj sabor nije imao jedan zakon na raspravi. Saborska izvještajna služba mi je dala popis svega što je došlo iz ministarstva, skoro sve su europske direktive ili uredbe. Znači on sam nije pisao ništa, tj. bio je jedan zakon on ga je odmah povukao, znači nula. U isto vrijeme svi oni problemi u zdravstvu da ih ne nabrajam jer ostajem bez vremena se ne rješavaju a mi dajemo više novca za zdravstvo da se te rupe pokrpaju. Hajde recite mi ako damo više novca kroz HZZO jel to znači da će biti hitne u Zaprešiću? Ali prave hitne, ne sanitetski prijevoz. Je li to znači da će biti hitna u nekim drugim gradovima? Je li to znači helikopterska služba da će se uvesti? Je li će se obnoviti odjel u nekoj bolnici? Gdje konkretno ide taj novac? Ide u HZZO negdje tamo, u Ministarstvo zdravstva gdje će iscuriti i nakon toga ne znamo što smo platili, što za taj novac dobivamo. Ne može se tako raditi. A da ne govorimo o tome da ovih malverzacija kakve USKOK kakve sada istražuje o mirovinskom, sigurno ima i u zdravstvenom, ja sam uvjeren. Jer se nismo u stanju obračunati sa korupcijom koja nam jede ogromne količine novca svake godine. Da ne vučem sada podatke iz toga. Mi ćemo naravno glasati protiv jer ove porezne reforme niti treći krug drugog dijela ili kako hoćete kojeg segmenta, čega, neće bitno povećati konkurentnost Hrvatske, niti će dovesti do optimizacije Hrvatske države, odnosno neće nam praviti ekonomiku niti će nam popraviti jedan od ovih indeksa korupcije i konkurentnosti ekonomskih sloboda itd. Možda će ostati negdje zabilješka na dnu da eto nešto smo porezno promijenili. Pa evo možda jedan mali dio i od toga, sada nismo 2,5 pa ćemo biti 2,8 rast. Ali to neće nikoga uvjeriti da dolazi do ozbiljnih promjena u Hrvatskoj. Ova Vlada jednostavno nema snage za to, niti prošla i ona prije toga i to treba tako reći. Hrvatska sa svojih 4 milijuna i 200 tisuća stanovnika po zadnjem popisu, znamo svi to je sada manje, nije ni pola promila svjetskog stanovništva, ali nismo u stanju urediti ni ovih naših 55 tisuća km kvadratnih, nismo u stanju u rediti. Puno je upravljača, pisara, puno je mjesta gdje se gleda tko je čiji a ne tko je kakav i tko koliko doprinosi. A one koji doprinose često se maćehinski prema njima odnosimo i znamo da je to naša dijagnoza. Evo za kraj samo bih kazao da opći odnos Vlade prema stanju u zemlji je jednostavno neozbiljan, nedovoljan, jednostavno se ne pokazuje niti razumijevanje problema, niti razumijevanje kako živi prosječan hrvatski građanin, pa i ispod prosječan hrvatski građanin. I ne može se očekivati, ne može se očekivati da će se stvari u skoro vrijeme promijeniti. Mogu zamisliti zašto je tome tako, kada se družite u krugovima u kojima se družite kao premijer ili kao ministar često se otuđite i od svojih birača i od nekakvog hrvatskog realiteta. I onda kada vas svi tapšaju evo, evo, dobro je to ide dobro, izgubite dojam o stvarnosti. To se nije trebalo dogoditi i sada svi trpimo posljedice, prije svega političke korupcije koja je izvor ova dvorana i ona preko malo manja koja metastazira iz dana u dan. Hvala.
Klub zastupnika GLAS, HSU također se javio za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govoriti će zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre, kolegice i kolege. U setu 9 zakona prvi set od tri su nam Izmjene zakona o porezu na dodanu vrijednost, Izmjene zakona o porezu na promet nekretnina i Zakon o trošarinama. I nekako bi se trebalo skoncentrirati na ta tri zakona, no međutim izazov je prevelik jer kad prvi, dakle u prvom setu morate ipak dati jednu malo veću i širu sliku svega toga zajedno. Tako reforma je jedna vrlo teška riječ i dobro je da ju ne koristimo i dobro je da je i ministar u svom uvodnom izlaganju rekao treći krug rasterećenje i prestao koristiti reformu jer reforme jednostavno ne stanuju u Vladi i onda naravno da one ne dolaze niti u Sabor niti je riječ o reformama. Nekako uvijek mi u klubu GLAS-a i HSU-a cijenimo da treba realno pokazivati neka stanja i biti u nekim konstatacijama realni i pošteni. Izuzetno cijenimo činjenicu da je ministar Marić taj koji je uvijek u Saboru i uvijek brani svoje zakone. I kao što to znam naglasiti to ukazuje na dvije činjenice koje ne treba zaboraviti a to je da ministar vjeruje u te zakone. Jer ako ministar ne dođe braniti zakon onda ja uvijek sumnjam da ministar uopće vjeruje u to što je došao predložiti. I jednako tako je on taj koji je najodgovorniji i stajanjem iza ovog mjesta zapravo je on taj koji će sve pozitivne stvari ali i sve kritike primiti na sebe. Teško je govoriti o porezima i o tzv. poreznom rasterećenju da ne gledamo globalnu sliku koja je u Hrvatskoj. Za sve zemlje, tako i za Hrvatsku dolaze trenuci koji su izuzetno važni, izuzetno bitni. U tim trenucima moraju sve glave na kup i moramo znati što mi zapravo želimo. Kakvu zemlju mi zapravo želimo? Jer ono što imamo priliku vidjeti kad hodamo gradom, kad hodamo zemljom je slijedeće i ono što nam poslodavci govore je slijedeće. 50 000 radnih mjesta u ovom trenutku u Hrvatskoj je nepopunjeno. Iduće godine će to biti 100 000 radnih mjesta. Tu imate s jedne strane, okrenute se malo oko sebe. Probajte dobiti u gradu Zagrebu vodoinstalatera da vam promijeni vodokotlić pa ajde da vidimo koliko će to biti vremena trebati a mladi ljudi koji završavaju fakultete ni ne pokušavaju ostati u Hrvatskoj i tražiti posao u Hrvatskoj, imaju već spakirane kofere i idu van i to nam je trenutačno situacija. I na tu situaciju moramo dati odgovor. I taj i ovaj set zakona koji je ministar nazvao trećim krugom poreznog rasterećenja i u uvodnom izlaganju rekao zakonima se želi osigurati jednostavnost, transparentnost i pravedniji sustav su jedni od zakona koji trebaju dat odgovor na ključno pitanje. Ključno pitanje je kako biti prijatelj svojim građanima, kako omogućiti svojim građanima da ostaju tu i na taj način biti prijatelj odnosno zemlja koja može biti interesantna i za neke druge koji će doći tu i popuniti ona radna mjesta koja mi nećemo moći popuniti i to mi znamo, mi to znamo u ovom trenutku a ne radimo ništa. Ono što je važno, važno je da porezni zakoni jednako tako budu set tih zakona koji će dati odgovor na to ključno pitanje. ja bi ih mogla nazvati, to vam je kao kamilica. Popijete čaj od kamilice, neće vam biti ništa bolje, popili ste čaj, neće vam biti ni ništa gore. A ovo je trenutak u kojem trebamo što napraviti? Rasteretiti srednji sloj građana da oni prodišu, da njima bude jednostavnije, dakle nisu to nekakve stvari koje se ne znaju, nisu to nekakve nove stvari koje ćemo reći ali to je smisao, dakle rasteretiti srednji sloj, omogućiti njima da oni prodišu, da mogu više trošiti i da mogu ostati u Hrvatskoj i da žele ostati u Hrvatskoj. I set i poreznih zakona treba dati odgovor na to pitanje i jednako tako to sve zajedno treba pomoći. Tome neće biti tako i mi danas znamo da tome neće biti tako. I jednako je važno malo slušati. Dakle mi svako imamo običaj da sluša samo sebe, imamo običaj da kad negdje krenemo da se tvrdoglavimo i da mislimo da je to rješenje najbolje a ne slušamo što nam se reče. Poslodavci apsolutno su govorili, predložili set, rekli što predlažu. Ajdemo u slijedećem krugu razgovora, dakle zakoni su u dva čitanja, imamo u prvom čitanju, ajdemo u slijedećem krugu njih poslušati jer ja sam danas vozeći se u Sabor čula priču o jednom poduzetniku koji je bio građevinski poduzetnik, imao je 6 zaposlenih, otišlo mu je najprije troje pa onda i za troje i on je zatvorio firmu jer mu nema tko raditi. I više nije tema male plaće, srednje plaće ili visoke plaće, nema tko raditi. Za to što nema tko raditi mi moramo dati odgovor i odgovor mora biti i u setu poreznih zakona. I ovaj set poreznih zakona nije dao odgovor na to pitanje, neće ni dati odgovor na to pitanje i mi ćemo dalje s ove govornice govoriti o 50 000 praznih radnih mjesta, o 100 000 i možda otići i govoriti o nekim stotinjak tisuća ljudi koje je otišlo iz Hrvatske. Nema nitko pravo to gledati, promatrati, brojati broj praznih mjesta i brojati broj ljudi koje je otišlo iz Hrvatske nego se nešto treba napraviti. Ovim setom zakona odgovor na to neće biti i to nama mora biti svima jasno i on taj učinak neće napraviti. Obzirom da je teme podijeljene u tri grupe, malo o zakonu odnosno o izmjeni Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Premijer je, odnosno HDZ u svom izbornom programu rekao smanjenje poreza na dodanu vrijednost sa 25 na 24, bez obzira dal' to nešto znači ili ne znači, dal' je forma, mi u to idemo pa bez obzira kako. Šta je smisao toga? Zapravo šarena laža, prelijevanje iz šupljeg u prazno. Efekta neće biti i znamo sad da efekta neće biti ali će netko moći reći u mom predizbornom programu je bilo to, štriguliram, napravio sam. Jednako tako imate vapaj da tako kažem, pučke pravobraniteljice koji kaže smanjite porez na energente. Zašto je ne poslušate? Zašto to ne napravite? Zašto se to ne smanji jer to je onda jedan efekt koji ljudi zapravo mogu osjetiti. Dakle, malo između prvog i drugog čitanja, meni je uvijek jasno, mi s ove strane koji je oporba, mi pričamo, vi radite po svojem, ako eventualno nekog negdje nešto zasvrbi onda se to nešto napravi, ali dajte poslušajte one s kojima radite, koje formalno slušate što vam imaju za reći. A imaju vam za reći to, imaju vam za reći dajte smanjenje PDV-a stavite još na nekakve druge stvari. Malo gledamo u zakon i mi uvijek gledamo zakon pojedinačno, malo gledajmo zakone cjelovitije. U ovom Saboru smo imali i prošli tjedan a i jučer zakone koji definiraju uvjete na potpomognutim područjima. Od 556 jedinica lokalne samouprave, 304 jedinica lokalne samouprave su vam na potpomognuta područja, onda će još 80-ak biti brdsko-planinska koja imaju isto posebne uvjete, pa onda kad još tome pribrojite otoke, zanimljivo će biti da vidimo koliko to jedinica lokalne samouprave, ja mislim da je to nekakvih 50ak koji nisu u posebnim kategorijama i to vam je već svjetlo, to vam je zapravo već alarm. Ljudi moji, nešto bazično nije u redu. Jer ako mi izvan sustava, odnosno trebamo potpomagati 80 ili 90 posto jedinica lokalne samouprave, onda znači da je sve zajedno, da je u tom sustavu nešto krivo i nešto naopako i na to treba dati odgovor. Porez na promet nekretnina, znate nije tako davno bilo kad je bio prvi krug. I kad je u prvom krugu, kad smo startali da je porez na promet nekretnina bio 5%, za prvu nekretninu je bilo oslobađanje. To je bio model koji je funkcionirao, model gdje su apsolutno mlade obitelji koje su prvi put stjecale svoju nekretninu znale da će odmah u startu ova država za njih nešto dobro učiniti. Ja mislim da od oporbenih nije bilo skoro niti jednog kluba koji nije dao amandman na to i rekao nemojte to raditi, ajde da probamo ostaviti ako nešto funkcionira u ovoj zemlji, a to funkcionira, da probamo ostaviti ajde da traje jedan broj godina i da pomognemo ako želimo, svi se kunemo na demografski oporavak, svi se kunemo da moramo omogućiti povratak, ostanak, onda imamo jednu mjeru koja funkcionira, s kojom su svi zadovoljni, s kojom nitko nema problema i tu mjeru odmah odlučimo od toga odustati i reći da će taj porez biti za sve nekretnine, dakle nema više toga, nego će biti 4%. I ministar u objašnjenju amandmana i u objašnjenju toga zakona je govorio o tome da EU ne daje mogućnost da bude porez 0%, dakle da to nije moguće sukladno direktivima. Jučer je u raspravi bio jedan zakon koji govori o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima i u tom zakonu je odredba da se ne plaća porez na promet nekretnina kad vam država daruje nekretninu. Prema tome nek mi netko objasni zašto tu može, a ovdje ne može? I zašto možda ministarstvo to nije vidjelo? Dakle u onom zakonu može koji nije taj zakon, a u ovom ne može. Ono što je činjenica da su naši sugrađani i mi svi zajedno u Hrvatskoj se štedilo u nekretninama i s nekretninama je najlakše baratati. I tu dolazimo do jedne činjenice koja je sve više prisutna, a to je mi se deklarativno zalažemo, čak imamo i poseban ured međusobno da budu usuglašeni propisi pa da imamo zapravo ured zakonodavstva koji vodi računa o međusobnom usuglašavanju propisa, no međutim bojim se da svatko ima svoje tračnice koje idu paralelno, a vrlo rijetko se međusobno dotiču. Mi imamo jedan zakon koji je stupio na snagu 2015. godine, to je zakon o procjeni nekretnina i to je zakon koji apsolutno je bitan i važan i vezan uz poreznu upravu. I onda imamo želju da sve, da zapravo da imamo niz kompjuterskih podrška i onda jedna kompjuterska podrška će biti za zakon o procjeni nekretnina u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja, a druga kompjuterska podrška će biti u poreznoj upravi vezano uz podatke koji se skupljaju u poreznoj upravi, a za zakon za procjenu nekretnina trebaju ovi podaci. Tako da ćemo opet imati disbalans, neće biti moguće povezat, neće moći dobit se direktno podatak, ali što nam je tu bazična naša želja, da svatko upravlja svojim podacima, da ti podaci nisu javni i dostupni svima. Zemlja koja želi ići naprijed je otvorena, javna, transparentna sa podacima koji su dostupni svima, a ne samo uskom krugu. Stoga ovo smanjenje od 3% je opet jedna priča dalje, ali ja još uvijek ne mogu prežaliti to što je ovaj ministar kroz zakon o porezu na promet nekretnina odustao od one mjere da za prvu nekretninu se ne plaća porez je to bila dobra mjera, isti čas primjenjiva, apsolutno jasna i dobro je funkcionirala. Dolazimo do još zaključno do dvije teme koje želim spomenuti, a onda ću još nešto malo o trošarinama. Jedna tema koju želim spomenut to su parafiskalni nameti. Ministru Mariću, ne možete vi toliko smanjivati u svojim porezima niz stvari koliko vam drugi resori mogu ukrcati novih parafiskalnih nameta i to je nešto o čemu treba voditi računa. Dakle vi možete imati i napor i trud i smanjivati ovaj ili onaj porez i stopu, no međutim ne možete vi tako brzo dolaziti koliko drugi resori umeću novih parafiskalnih nameta za kojih nitko ne znaju čemu služi. Ja kad sam radila vaš posao, u jednom drugom ministarstvu, zanimalo me je za benzinske crpke godišnje koliko dakle, riječ je bilo o benzinu i o svemu i bilo je o benzinskim crpkama, zanimalo me koliko godišnje oni moraju imati pregleda i koliko to, recimo jednog poduzetnika koji ima benzinsku pumpu košta. Zašto me to zanimalo? Jedanput je krenulo da svi koji su bili pojedinci i imali svoje benzinske su ih prodavali nekom sistemu. Zanimalo me šta je razlog? I onda je ispalo da godišnje imaju 27 različitih pregleda i da svaki od tih pregleda košta. Meni je najzanimljiviji pregled bio vizualni pregled spremnika za gorivo. Pokušala sam da mi to objasne jer su spremnici za gorivo ukopani, ispod zemlje su i što on vizualno gleda? Nije mi nitko mogao objasniti. Ja vam o tome govorim. To je parafiskalni namet za nekog. Dakle benzinske crpke apsolutno s aspekta vodozaštite, s aspekta požara, s aspekta sanitarnog fair enough. Ali šta netko vizualnim pregledom spremnika za gorivo vidi? Ja ne znam. Možda on vidi, ja to ne vidim. I o tome vam govorim. Stoga ono što je jedan od velikih problema, popisat parafiskalne namete, vidjeti koliko ih u ovom mandatu, u ovom mandatu vam je uvedeno novih parafiskalnih nameta koji se ne uvode samo zakonima, nego se uvode i pravilnicima. Pa pravilnicima se uvode ludosti, dakle, odjedanput ispada, ko da vam je ono News Bar ili imate osjećaj da je skrivena kamera u pitanju, to je jedna stvar. Druga stvar je inspekcija, mi svi rad inspekcije, bilo koje doživljavamo da inspekcija ide onim drakonskim mjerama i kažnjava. Inspekcije moraju biti netko tko je, teško mi je reći savjetodavno, ali inspekcije treba gledati proaktivno, kada oni idu na teren, da zaista u prvom odlasku na teren, netko ima pravo na grešku, napravio ju je namjerno, napravio ju je slučajno. Ali da ima mogućnosti na taj način djelovati i na taj način nešto napraviti i tako gledati inspekcije. Meni je, moram priznati, svatko ima svaki put neku temu, oko koje, po sezonama, znate to vam je u jednoj sezoni se nosi crveno, u drugoj plavo, meni je ovo sezona, sezona inspekcije. U javnoj raspravi je Zakon o inspektoratu. I kako dođe koji zakon u saborsku proceduru, ja pitam ministra, da li vaši inspektori idu u taj veliki inspektorat. Za sada, recimo jučer je ministrica kulture rekla, ne, ne, ne moji n e idu nikako. Neki dan bio je ministar pomorstva, pitala sam je li vaši inspektori idu u veliki inspektorat. Ne nikako, vaši ne idu sigurno. To sam sigurna, da će vaša inspekcija ostati u vašem resoru, tako da će biti interesantno, kada će doći taj zakon, da vidimo zašto opet radimo, malo su inspektori po resorima, pa malo nisu. I zadnja tema, tema trošarina, odlučili ste se umjesto izmjene i dopune zakona raditi novi zakon, što je zapravo u redu tim novim zakonom, ste uveli nekakva nova rješenja, osobno i mi u Klubu GLAS-a i HSU-a mislimo da je vezano pogotovo uz proizvodnju, bez obzira što će to malo grubo zvučati, alkohol i alkoholna pića, ali to su ove privatne pivovare koje jesu, ovim zakonom će im ipak olakšati, i oni će moći malo prodisati i biti će vam nešto malo lakše. Imate tu ideju e-poslovanja vezano uz trošarinske poslovanje, ali mi formalno imamo e-poslovanje, onda uz e-poslovanje, imamo još i papirnato. Ajdemo, ja sam odrasla i radim i živim u svijetu koristim svoj kompjuter, ali vidite da koristim papir. Ja to još nekako uvijek volim na papir napisati, no međutim, mlade generacije zaista ne koriste papir, a zakone radimo ipak za te mlade, pa ajde da se i mi odviknemo od tog papira. I doći ću evo ima pred kraj, aute, novi automobili. Ono što je smisao i smisao olakšica koja trebaju biti i što treba poticati, ove g. odnosno, mi imamo podatke za sljedeću g. i prvih 6 mj. ove g. pokazuju da je puno više stradalih u prometu, nego godinu prije i taj trend se nastavlja i ove g. Interes naš treba biti, da nam cestama voze novi auti i taj interes treba biti s 2 aspekta, jedan aspekt je ekološki, jer užasno puno će novaca biti iz proračuna, da vi, ekološki neprihvatljive aute, u smislu kada oni dođu na otpad sanirate, a druga tema je tema sigurnosti. Danas imate aute, koji imaju onih 5 zvjezdica ili 6 zvjezdica sigurnosti i oni koji su u tom smislu rangirani veće sigurnosti, zasigurno moramo omogućiti da imaju manje trošarine, jer nam je to smisao. Smisao je da zapravo olakšamo da se cestama voze auti koji su ekološki prihvatljivi i koji su u smislu sigurnosti jednako tako bolji. Ovaj set od poreznih zakona, kao što sam uvodno rekla, oni neće napraviti ništa na tragu toga, da ovih 50000 radnih mjesta našim poslodavcima omogućimo da se popune, ali neće napraviti ni ništa da postanemo zaista prihvatljiviji i nekim drugim koji će raditi poslove, jer naši ljudi te poslove rade u nekim drugim zemljama. Hvala lijepo. Dok kolege iz HSS-a zabavljaju ministra.
Hvala. Nastavljamo dalje sa današnjom raspravom. Klub zastupnika koji se javio za sudjelovanje u raspravi po pitanju poreznih zakona je klub HDS, HSLS, HDSSB, zastupnik Branko Hrg govorit će u njihovo ime.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kaže ministar u uvodnom obrazlaganju da je cilj porezne reforme mora bit povećanje konkurentnosti, gospodarstva, nova zapošljavanja, bolji standard građana i mi se u klubu s time potpuno slažemo, no kod ovih paketa zakona postavljamo si pitanje da li u ovom trenutku bolji prijedlog smanjenje PDV-a na pojedine proizvode ili je u svakom slučaju bolji prijedlog izmjena zakona kako bi se građanima RH povećale plaće, posebno onih pola milijuna građana koji imaju plaće manje od 5000 kuna neto. PDV se smanjuje sa 25 na 13 za svježe meso, ribu, povrće, voće, jaja, žive životinje i dječje pelene. Bilo je dosta govora i navođenja primjera da će ovakvo smanjenje PDV-a na navedene namirnice puno više imati učinka i efekta na one koji imaju manja primanja, na one koji imaju manje plaće, nego na one koji imaju veće plaće. Ukoliko bi došlo do smanjenja cijena zbog smanjenja PDV-a, ajde cca 10% da dođe do smanjenja cijena ovih proizvoda sam sebi postavljam pitanje, ako netko troši 100 kuna jer ima male prihode za nabavu ovih namirnica, on će imati znači nekih 10 kuna pozitivnog efekta na to. Ako netko troši 1000 kuna na te namirnice jer ima velika primanja, on će imati 100 kuna pozitivnog efekta. Kad malo to pogledamo onda vidimo da bi svakako izmjene zakona koje bi donijele veće plaće za te najugroženije skupine građana sigurno imale puno bolji učinak, a ni državni proračun ne bi znatno stradavao u svojim prihodima jer bi dolazilo do povećane potrošnje, sigurnosti građana, boljega standarda građana, novih zapošljavanja, novih radnih mjesta, ekonomske stabilnosti veće i sigurno da bi u tom slučaju ti učinci bili kud i kamo bolji. No nismo mi naravno protiv smanjenja PDV-a na ove namirnice, posebno nisam ja osobno jer smo negdje tamo 2012, 2013. godine tražili upravo to da se smanji PDV na ove namirnice. No osvrnut ću se danas ovdje na PDV koji se odnosi na proizvođače hrane na poljoprivrednu proizvodnju. Ako pojednostavljenim riječima ću reći, ako hrvatski proizvođač svinje od 100 kg prodaje svinju, on ju prodaje za 1250 kn jer je po 10 kn kilogram, plaćanje s obračunom PDV-a odmah. Ako se svinja od 100 kg uvozi izvana, onda nema obračuna PDV-a nego se samo popunjava obrazac, ide se na odgodu plaćanja PDV-a do konačnog potrošača i ta svinja onda odmah košta 1000 kuna. U ovim izmjenama Zakona očekujemo pomak u ovom dijelu, izjednačavanje plaćanja i obračuna PDV-a za domaće proizvođače, kao što to imaju uvozni proizvođači. Jer ovako pogodujemo i na ovaj način uvoznom lobiju i radimo na smanjenju konkurentnosti domaće proizvodnje u odnosu na uvoznu proizvodnju. Malo da još samo dodatno pojasnim stvari na jednom primjeru. Proizvođač 100 tisuća komada pršuta godišnje uštedi kupujući uvozni but jednake kvalitete cca 520 tisuća kuna ili 70 tisuća eura na manjem trošku obrtnog kapitala, što čini cca 3,5% ulaznog troška sirovine. To su podaci od ljudi koji se ovom proizvodnjom bave i koji traže da im se omogući normalna konkurentna tržišna utakmica na tržištu prehrambenih proizvoda. Samo ušteda na cijeni kapitala potrebnog za financiranje uvoznog PDV-a je negdje oko 125 milijuna eura, po njihovim podacima ili za ovaj iznos troškovi uvozne robe niži su nego da se ova roba kupuje u RH, što je prevedeno i direktan trošak, ponavljam, nekonkurentnosti hrvatskog proizvoda ili proizvodnje koji država svojom poreznom politikom napravi odnosno koji država svojom poreznom politikom može popraviti. Omogućavanje prijenosa porezne obveze na uvozna dobra država dakle, direktno stimulira uvoz proizvoda. Ako bi država poreznom politikom, izmjenom poreznog zakona, ovog Zakona o PDV-u omogućila prijenos porezne obveze domaćem proizvođaču, on bi u svakom slučaju bio znatno konkurentniji i napravio naravno velike uštede. Stoga predlažemo izjednačavanje statusa kod plaćanja PDV-a domaćim proizvođačima, domaćoj proizvodnji na isti način kao što to ima i uvozna. Jedan mali primjer, friški, kako Talijani stimuliraju proizvodnju poreznom politikom. Njihov PDV na svinje je 22%. Ali kad naplati taj PDV onda sebi zadržava 80% od njega. To znači, prodaš svinju za 10 kuna kilogram, imaš praktički 12,22 kune s ovim dodatkom od čega onda 1 kuna i 77 ostaje proizvođaču i njegova cijena, prodajna cijena svinje je 11,77 kn. Naša 10. Ono što također bi za poljoprivrednu proizvodnju za neku budućnost, ne kažem sada, ali za neku budućnost trebalo ozbiljno razmotriti je daljnja primjena snižene stope PDV-a od 5% za sve repromaterijale za poljoprivrednu i prehrambenu industriju kako bi se i u tom dijelu poreznom politikom omogućilo da poljoprivredni proizvođači mogu biti konkurentniji na tržištu. Sada ću se malo vratiti na ovaj prijedlog smanjenja PDV-a na dječje pelene pa ću podsjetiti na raspravu u ime Kluba od 15.11.2016. godine kada je išao onaj prvi set izmjena poreznih zakona, prva faza porezne reforme. Tada sam u raspravi rekao doslovno citiram: mislim da bi ovdje morali razmotriti još jedan artikl, još jednu kategoriju, a to su dječje pelene. Mislim da je to možda za roditelje i najveći trošak koji ima dnevno. Uvaženi ministar mi je odgovorio ovako: uvaženi kolega i zastupnik Hrg, sjećam se još na početku svojeg uvodnog obraćanja dobro je prepoznao između ostalog i recimo, element dječjih pelena. Moram vam reći da dječje pelene, elektronske knjige prema direktivama EU nisu prepoznate, odnosno nemoguće je na njih ne smijemo spuštati stopu PDV. Dakle, nije naša odluka, to su u konačnici iste direktive. Ja pozdravljam što se danas u prijedlogu ovog Zakona nalaze i dječje pelene, ali ministre, postavljam pitanje, jer to ne znam, nisam uspio nigdje pronaći, da li je od 15.11.2016. pa do današnjeg dana ili do dana izrade Prijedloga ovih izmjena Zakona o PDV-u došlo do promjena europske direktive? Jer ako nije došlo do promjene europske direktive, onda nismo baš govorili pravu istinu na raspravi i na neki način to baca određenu sumnju na sve moje buduće rasprave i na nekakva razmišljanja svih prijedloga zakona koji će predlagati ovo Ministarstvo financija. Dakle, završiti ću, za naš klub definitivno ovaj zakon nije neprihvatljiv. On ima smanjenja poreza, prema tome nema razloga da se glasa protiv njega, u krajnjem slučaju prvo je čitanje, ali molim ministarstvo i predlagača i ministra da se vidi stvarno mogućnost ovog izjednačavanja uvoznog lobija i domaćeg proizvođača poljoprivrednoj proizvodnji da na taj način pomognemo njima. I da također dobro razmotrimo da li smo na dobrom putu ovakvim izmjenama ili je stvarno pravi put, prava ciljana skupina, prava grupacija koja nam je najvažnija onih pola milijuna hrvatskih građana koji imaju plaću manju od 5 tisuća kuna i kojima bi mi poreznim zakonima trebali omogućiti da dobiju veću plaću neto i to na način da ne zagutimo da tako se izrazim poslodavce nego da omogućimo i njima da mogu također na tržištu rada i oni imati određene mogućnosti kako stimulirati i dati veće plaće ljudima. Mi smo ovaj naš prijedlog usuglasili unutar kluba. A evo, moram se ovdje i javno zahvaliti kolegi Ivici Mišiću koji je dao da velim onu konačnu doradu, konačni ovaj prijedlog da on ovako izgleda i da se u principu ne ide na onu varijantu sa nekom minimalnom plaćom nego sa mogućnošću isplate plaće do 5 tisuća kuna ali o tome ću pod onom drugom grupom više. Hvala vam lijepa.
Klub zastupnika HSS-a također se javio za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govoriti će zastupnik Krešo Beljak.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre. Čuli ste sada tu neke poluprijetnje, nemojte se bojati, od mog prethodnika. Dakle to nisu nikakve prijetnje, dobro će on to naplatiti na nekim drugim segmentima, dignuti će on ruku što god vi napravili. Dakle to, kao prvo, evo to vam ja garantiram iz prve ruke, imam iskustva, dakle tu nemate apsolutno nikakvog straha. I mi smo u klubu HSS-a skloni povjerovati vama da su određeni prijedlozi s kojima ste išli da bi se mogli nazvati, ajmo to tako reći nekim plahim reformama i mi ćemo tu prije svega dati još neke prijedloge kako biste mogli to malo još razmisliti i malo poboljšati. Pozdravljamo naravno skidanje PDV-a, odnosno smanjenje PDV-a na hranu ali znate i sami i o tome je puno bilo govora u javnosti da će to vrlo teško biti provedeno jer stvar ovisi o trgovcima, dakle jednostavno smo prepustili trgovcima i bilo bi dobro kada bi se to na neki drugi način i nekim drugim zakonom ili zakonskim podaktom dalo riješiti da se trgovce prisili da idu u tom smjeru. I to je apsolutno potez koji treba pozdraviti. Ja bih ga smanjio još više, još više, dakle možda je to smanjenje bilo jednostavno premalo. Dobra volja je tu, porazmislite kako to provesti, tako da onim najugroženijim socijalnim slojevima hrvatskog stanovništva omogućimo da doista ne kopaju po kantama za smeće jer to je svakodnevni slučaj. A nažalost, mene osobno žalosti kao čovjeka, kao katolika kad vidim da ljudi koji su radili cijeli život da moraju kopati po kontejnerima i da, to, to je bijeda, to je dakle nešto što ja u svojoj mladosti nisam nikada mislio da bih mogao doživjeti da će se dogoditi u Hrvatskoj. Dajte malo pokušajte svi skupa vi koji odlučujete razmišljati o tome da se prisili trgovce da se spuste cijenu na razinu koja je prihvatljiva onda i onima koji su nažalost najsiromašniji. Mi smo turistička zemlja i često sam u kontaktu sa ljudima koji su mali ugostitelji, ne govorim o velikim hotelskim kućama, njih bih ja, onako kako se to kaže paušalno oderao koliko to ide. Jer oni to mogu platiti i to nije nikakvi problem. Reći ću vam primjer u Samoboru, mi smo digli komunalne, komunalne naknade, one mjesečne, vašoj bivšoj firmi Agrokoru, odnosno Konzumu za 200%, koliko? Maksimalno koliko smo mogli. Nisu se uopće pobunili, niti jedne sekunde se nisu budili. S druge strane, smanjili smo svima onima koji nešto doprinose u proračunu, dakle oderali smo doista velike trgovačke centre, banke, kladionice, osiguravajuća društva, odvjetničke urede, sve one koji doista uživaju u najvećem mogućem luksuzu a nažalost na teret onih najsiromašnijih. Pokušajte imati razumijevanja da se to može, dakle neće nekome tko je došao, neću sada nikome raditi reklamu o nekakvom velikom trgovačkom centru ili nekakvoj velikoj osiguravajućoj kući biti nikakav problem dati i tri puta više nego što daje danas a nekome tko je mali će biti problem. Kada govorimo o ugostiteljstvu, pa dajte, mi smo ugostiteljska, ne samo turistička država, mi imamo cijelu kulturu života koja počinje jednostavno sa jutarnjim kavama itd.. Veliki je udarac izvršen sa nekim drugim zakonima, davno prije nego što ste vi uopće bili tu gdje se taj kult ispijanja nekakvih jutarnjih kava, gdje se vrtilo nešto, gdje se dogovaralo, gdje su se čitale novine, gdje se to uništilo jednim zakonom, drugim zakonom, nažalost, dizanjem PDV-a na normalnu razinu, ta degradacija ide dalje. Tu vam je cijeli onda lanac, cijeli lanac ljudi koji ovise o tome, koji gube. I to su sve mali ljudi, to su sve male obitelji, mala gospodarstva, mali turistički objekti koji su sposobni svojim radom preživjeti. Preživjeti, nisu na teret vama, to vam je najbitnije, odnosno nama svima, na državi, nisu na teret državi. Dajte pomognite onima koji su sposobni, koji imaju ideju kako sebe, svoju obitelj i uži krug 2, 3, 5 ili 10 radnika držati da ne budu ovisni o državi, o državnom proračunu. I to bi trebao biti vaš zadatak. Ja sam siguran da ste duboko toga svjesni i pokušajte malo još sve skupa promisliti kako bi oslobodili svih nameta te male koji u konačnici pune proračun i koji u konačnici, bez kojih ni veliki ne bi postojali. Ja sam razgovarao često sa velikim poduzetnicima, doista ogromnim, koji imaju 700-800 zaposlenih ljudi, koji govore u vrijeme kad je bila kriza koje nije bilo, sad sam neki dan govorio o tome, pod navodnicima nije bilo, što se dogodilo u krizi, što je najveći problem. Veliki su većim dijelom opstali u toj krizi. Potonuli su mali, a veliki ovise o malima. Dakle, država treba čuvati male, a velike stisnut i žmikat koliko god ide i neće se buniti, vjerujte mi. Imam iskustva kao gradonačelnik na jednoj lokalnoj razini, neće se uopće buniti jer im to neće predstavljati nikakav problem, a državni proračun će se puniti sigurno bolje nego se puni sada. Sigurno bolje. Poljoprivreda, moram o tome govoriti. Poljoprivreda je ne na koljenima, legla je. Prije 300 godina kada je Slavonija bila prazna nakon velikih ratova, nakon oslobođenja od Turaka, bila je prazna, Austro-ugarska monarhija ju je poduzela cijeli niz mjera kako bi napunila odnosno kolonizirala taj prostor. To je povijesna činjenica i to je svima nama jako dobro poznato. Nisu dolazili samo stranci, dolazili su i Hrvati iz ... [[Govornik se ne razumije.]] krajeva, iz Like, iz Dalmacije, iz Hercegovine. Uostalom svi to sve skupa znamo. Ali nitko nije došao eto zato jer mu se htjelo doći, nego je došao zbog toga jer je postojala sustavna politika, govorim prije 300 godina, sustavna politika poticanja naseljavanja Slavonije. Pa sad se opet vraćam na vašu, našu, na vašu Slavoniju. Dajte poljoprivrednike oslobodite svega. Oni su bili naime ti kolonisti, da se vratim na to. Dakle, njihov poticaj, poticaj države koja je to organizirala, Marije Terezije, Josipa i koga već je bilo besplatno zemljište i 30 godina oslobođenja od vojne obaveze i svih vrsta poreza. Vjerojatno to znate iz povijesti, ako ne znate, možete provjeriti, uopće nije problem. Dakle, to je bila motivacija, to je bio poticaj ljudima da dosele u Slavoniju. 30 godina oslobođenja od svih poreza. Mi imamo situaciju, kad govorimo o demografiji sad. Dakle, sve se može povezati. Da ljudi masovno iseljavaju, da se poljoprivredom više nitko ne želi baviti i onda imamo tu sad još država uzima od toga svoje. Nećete uskoro imati od koga uzimati u poljoprivredi. Svjesni ste toga. Neće biti nikoga. Dajte ih oslobodite, stavite nultu stopu poreza na poljoprivredne proizvode, ali napravite granicu između onih kulaka kojima je politika omogućila desetine i stotine tisuća hektara državnog zemljišta u zakup i takvih ima u svim strankama, znamo i sami. Njih ne. Govorim o malima, onima koji su sposobni svoju obitelj ili još nekoliko obitelji, napravite neki limit, neku granicu da se zna, oslobodite ih kompletno poreza od svega. Dovoljno je da ostanu tu živjeti, dovoljno je da njihova djeca ostanu tu živjeti i ti ljudi će kupovinom, potrošnjom onoga što imaju plaćati PDV na druge načine i ti ljudi će opet posredno puniti državni proračun. Ali njih za njihov rad, za njihovu proizvodnju oslobodite svega. Ne smanjiti, jeste smanjili, svaka čast. Oslobodite ih svega. Razmišljajte dugoročno, što će biti za 20, 30, 50 godina. Ispraznit će se država u potpunosti. To državni proračun, vjerujte mi gospodine Mariću, vi ste bolji računovođa od mene, ali imam i ja nekog iskustva na lokalnoj razini. Neće vas to koštati ništa. Ništa manje državni proračun neće prihodovati, samo više jer će prihodovati više sa druge strane, kad netko ne iseli, ne ode u Njemačku ili Irsku, onda će on potrošiti svojih 4, 5 ili 10 tisuća kuna koliko zaradi na sve što će potrošiti u dućanu ili bilo gdje platit će PDV. Kad ode u Irsku, nema više niti PDV-a od njega. Slažete se, to je jednostavna matematika, to je logika. Oslobodite ih svega, zadržite ljude tu, dajte pokažite da vam je stalo do toga da hrvatski građani ostanu u svojoj državi. Oslobodite ih na 10 godina, pokažite dobru volju. To će biti vama politički honorirano. Ovo nije prijedlog koji je populistički prijedlog za HSS. To je prijedlog koji će, ako to napravite, biti honoriran politički vama i to je dobronamjeran savjet i vjerujem da ga kao takvog prihvaćate i da ćete ga prihvatiti. I na kraju o trošarinama. Pa dajte napravite razliku od luksuza i onoga što nije luksuz. Ako su cijene goriva takve kakve jesu, ako imamo cijenu goriva koja kad se formira gdje država sa svojim trošarinama i ostalim nametima i porezima uzima ne znam, 70, napamet govorim, vi znate bolje, dakle 70% cijene goriva, su u principu davanja državi, a cijena nafte je tek 30%. Dajte tu malo vidite. Opet ćete pomoći svima, opet će vam se dvostruko više vratit u proračun na drugi način. Oprostite što ja sad vaš učim. Vi ste stručnjak, ali meni je to logično. Meni je to jednostavno logično ako jedan autoprijevoznik opstane i zapošljava ljude, zapošljava vozače od kojih žive neke familije koje će opet dobivati plaću, koji će trošiti ono što ćete manje uprihoditi od trošarina na gorivo, to ćete više dobiti PDV-a i ostalih poreza, na dobit i lokalna uprava i državna uprava i mislim da je to jednostavna matematika i da bi trebalo ići prema tome, a što je najbitnije, velikoj većini hrvatskih građana ćete na taj način pomoći i onda će oni naravno pomoći i državi i velikima i svima, to je jedan zatvoreni krug u kojem možemo govoriti o win-win situaciji u kojem nitko ne gubi. Cigarete, alkohol, kocka. Pitao sam vas za kockarnice, koliko je PDV ili ne znam, bilo kakav porez na to. Pa stavite 500%, povećajte 500%. Kladionice su uništile hrvatski, cijelu Hrvatsku. Prije 15 godine nije uopće kladionica bilo. Imali ste Hrvatsku lutriju, imali ste sportsku prognozu i loto. To je bilo sve, koliko se ja sjećam. Pa ko igro, igro. Danas mladi, imate, kad govorimo o ovisnostima. Ovisnost o kocki je nešto nevjerojatno, to je neizlječivo i ono što je najbitnije skupo za pojedinca, a za zajednicu, za obitelj, za sve u konačnici od tog čovjeka ništa. Pa dajte pokušajte tu i spriječiti tu vrstu ovisnosti na način da kocku ako se već postoje struja, ako postoje silnice koje ne daju da se zabrani to, ja bi to zabranio, ja bi zabranio kockarnice, u potpunosti bi ih zabranio jer to je zlo, to je zlo veće od droge i od alkohola i od biločega. Idite u bilokoju kladionicu i vidjet ćete, tamo ima 20, 30 ljudi, oni su ko zombiji. Nitko se ne pozdravlja, svi bulje u one ekrane i gledaju u kvote, koeficijente, ne znam kako se to zove. Ja bi to zabranio, ali ok, shvaćam da ste dužni možda nekome od vlasnika, vi ne kao vi osobno nego kao stranka pa to ne možete napraviti, ali kad je već to tako, udarite im 500% veći porez pa nek' one pune, neće se uopće bunit jer njihova zarada je toliko enormna na ljudskoj sirotinji, na ljudskoj patnji i na toj slabosti svakog čovjeka da bude ovisan o nečemu o čemu nikakvog smisla da bude ovisan a to je kocka. Evo to vam je par ideja. Ja se nadam da su dobronamjerne, evo možda sam ja ne zna, puno puta kritizirao, okretao stvari, ali ovo što govorim, doista govorim dobronamjerno, hvala što ste me slušali, mislim da bi barem trebali porazmisliti o tome da čuvajući malog čovjeka, čuvate onda i velike, čuvate politiku, čuvate vas i da čuvate našu domovinu Hrvatsku, to vam je zadaća. U suprotnom, ako ćemo male stiskat kao što to radite, meni je jako žao, znam, reda treba biti, žao mi je, zove me čovjek, radi pošteno 30 g., 30 g. moj prijatelj, znam, nijedne subote nije izašao van, moje godište, ima sendvič bar, radi ko crnac, zaposlena je njegova žena i njegova dva člana obitelji. brine se za sebe, ne treba od države ništa, zatvorili ste ga neki dan zbog nekog sitnog prekršaja i čovjek kaže, ništa, ja ću morat to zatvoriti i otići u Irsku i to poštenog čovjeka. Možda je napravio sitan prekršaj, uopće nije sporno, dajte budite fleksibilni, nemojte da porezna, pa sad se porezna uprava pretvorila, ne znam samo im fale još oni korbači, fale im pendreci i ne znam što još, nemojte to radit. Nemojte to radi, vi ste predstavnici građana, trebate štititi male, trebate štititi, ponavljam to je onda za cijeli zatvoreni krug od kojeg će svi imati koristi i onda možemo govoriti o onome što Hrvatskoj u ovome trenutku nedostaje uz sve probleme, ono što je ključno što nam nedostaje i što nam je sva politika oduzela u zadnjih, dakle ne samo vi, nego sva politika, a to je nada. Hrvatska više nema nadu. Mladi ljudi više nemaju nadu da će sutra, za 5, 10, 20 ili koliko godina biti bolje. Porazmislite o ovim promjenama, vi to možete, podržat će vas, to su poštene promjene, to su domoljubne promjene. Samo ove sitnice o kojima sam govorio, ja ću vam prvi zapljeskat i mi ćemo biti za makar se ne slagali u ničemu drugom. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeći je Klub zastupnika onaj Stranke rada i solidarnosti, Reformista i nezavisnih zastupnika u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Robert Jankovics.
… [[Govornik se ne čuje…]] potpredsjedniče, poštovani i cijenjeni ministre, poštovani kolege. Evo ja sam zbog ostali obveza nisam nažalost imao tu privilegiju slušat cijelu raspravu, 40a-k replika i sve što su kolege govorile prije mene pa ću možda dio onog što će reći, već bit deja vu, odnosno dio kojeg ste ovdje već čuli. Stav kluba Stranke rada i solidarnosti, Reformista i nezavisnih zastupnika, dakle nas 8 je da smo 2016. podržavali ministra Marića u tadašnjem dokumentu koji se zvao Reforma poreznog sustava koji smo usvojili potkraj 2016., smatramo da je ovaj smjer kojeg smo zauzeli ovim prijedlogom izmjena u svih 9 zakona dobar, možda smo mogli biti hrabriji, ući ću u detalje pa ćemo eventualno vidjeti, zanima me naravno i rasprava i period između 2 čitanja. Dakle nastojat ću se držati merituma, meritum kaže da raspravljamo u ovom setu o 3 zakona, dakle Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o promet nekretnina i Prijedlogu izmjena Zakona o trošarinama. Dakle, kada smo 2016. kretali sa poreznim rasterećenjem, bilo je 5 ciljeva koje smo reformirali. Jedno je porezno rasterećenja, drugo je privlačenje investicija, treće je izgradnja socijalno pravednog poreznog sustava, četvrto pojednostavljenje je i pojeftinjenje porezne administracije i peto je bilo pružanje veće pravne sigurnosti poreznim obveznicima. Dakle kada razgovaramo o Zakon o PDV-u, dakle trebamo znati da je to najvažniji prihod i najveći prihod državnog proračuna. Nedavno smo čak dobili i brončanu medalju, mi smo treći najbolji u EU-u po naplati u odnosu na očekivanu naplati PDV-a. Smatram da, posebno pozdravljam dakle u ovom prijedlogu je 6 onih kategorija n koje planiramo uvesti međustopu odnosno smanjiti sa 25 na 13%, to su meso, riba, voće, povrće, jaja, žive životinje i dječje pelene. Evo mogu pozdraviti s obzirom da se krećem u tim krugovima, dakle da se nakon što od 1. siječnja 2017. smanjili PDV za dječje sjedalice za automobile da smanjujemo i PDV za dječje pelene. Mislim da je to jedna jako važna poruka za mlade roditelje, za one čiji su troškovi tu najveći. Po pitanju dakle živih životinja, mi smo poljoprivredi pomagali 2016., isto tako smatramo posebno bitno dio vezan uz smanjenje PDV-a na najosnovnije namirnice, potrošačke košarice. Mislim da je smjer dobar, 12% nije malo, dakle smanjenje 12% PDV-a nije malo, razumijem sve one, možda i u našim klubovima djela onih koji su sumnjali da li će se dakle smanjenje PDV-a uistinu odraziti na cijene, da li će trgovci razumjeti našu poruku, da li neće to pretvoriti u maržu, međutim u tržišnoj, netko je rekao, u tržišnoj ekonomiji, nema jamstava, tržište bi moralo odraditi svoje odnosno vjerojatno će biti najmanje jedan trgovac koji će prihvatiti smanjenu cijenu PDV-a na ove ključne namirnice odnosno potrepštine a kada će ostali biti prisiljeni pratiti ga. Dakle, smjer je dobar kad kažem da smo možda trebali biti hrabriji, tu prije svega, to je dakle prvi dio, kada govorimo o izmjenama zakona o PDV-u možda smo trebali i mogli biti hrabriji po pitanju poduzetnika koje evo, podupiremo, nastavljamo podupirat poštene poduzetnike, savjesne poduzetnike i to na način da ćemo i one nesavjesne poduzetnike koji su do sad svake godine otvarali nove J.D.O.O.-ve samo zato da bi ispali iz sustava PDV-a, dakle sad ćemo i njih poduprijet, dakle te nesavjesne poduzetnike da postanu savjesni i na taj način, ne samo njih, nego poduprijeti i dosadašnje savjesne poduzetnike. Pozdravljamo apsolutno činjenicu da će poduzetnici koji su prešli prag od 300 000 kuna ući u sustav PDV-a već za tu godinu, a ne za sljedeću na taj način im smanjiti mogućnost da osnivanjem novih J.D.O.O.-ova nastave varati državu i biti istovremeno nelojalna konkurencija poštenim poduzetnicima. Osim toga, smatramo da je dio vezan za odbitak pred poreza na aute vezan koji je do sad bio nalimitiran na 400 000 kuna pa nam je EU direktivom sugerirano da mi tu ne možemo diskriminirat, zapravo ćemo to primit k znanju i provest kao takvu. I sad dolazim do četvrte stavke gdje nismo u klubu imali jedinstvo i bilo bi možda dobro da do drugog čitanja dobro razmislimo, jasni su mi politički aspekti segmenta smanjivanja PDV-a s 25 na 24%, dakle od 1. siječnja 2020. godine dakle radi se o 1,6 milijardi kuna u tri prethodne mjere govorili smo o uštedi procijenjenoj prema podacima koje smo dobili na Odboru na financije od 1,4 milijarde kuna, a sama smanjivanje stope za 1% s 25 na 24 bi bila otprilike manjak u proračunu za 1,6 milijardi kuna. Poznavajući mentalitet naš, poznavajući mentalitet naših ljudi, ako se bojimo da trgovci neće smanjit PDV, odnosno da će povećat maržu na račun smanjenog PDV-a na ove proizvode, zaista postoji opravdana bojazan da neće isti ti trgovci smanjiti, odnosno da će smanjenje može bitno PDV-a, opće stope s 25 na 24% od 1.1.2020. da to naši ljudi, stanovnici neće osjetiti. I možda je dobro razmisliti o tzv. sektorskom smanjivanju, odnosno da se tih 1,6 milijardi kuna koji je državni proračun gubi smanjenje opće stope s 25 na 24%, dakle da se to prebaci u neke segmente da se možda dalje oslobađa taj najpotentniji dio hrvatskog društva, to su mladi roditelji s djecom, da se možda oslobađa dalje poljoprivreda kao što je gospodin Beljak rekao, dakle da se razmisli možda da tih milijardu i 600 umjesto smanjenja opće stope PDV-a s 25 na 24 dakle da usmjerimo u tom smjeru. Unatoč tome naravno da mi je jasno da je stopa PDV-a u Hrvatskoj druga najveća u EU i jasno mi je da postoji jedan smjer i u tom kontekstu da idemo u tome, međutim kažem, to je nešto o čemu sigurno možemo razmisliti do drugog čitanja. Po pitanju druga dva segmenta koja su sada na dnevnom redu, dakle osim prijedloga zakona izmjene i dopune Zakona o porezu na PDV imamo prijedlog zakona o izmjenama i dopunama poreza na promet nekretnine, dakle to je isto nastavak iz dokumente iz 2016. iz onog reforma poreznog sustava, sjetite se da smo tada velikom većinom podržali da se porez na promet nekretnina, osim što se smanji s 5 na 4% u cijelosti prepusti jedinicama lokalne samouprave. Dakle trend nastavka toga s 4 na 3% očekivano će možda smanjiti prihode, mada ono što sam čuo smanjenje s 5 na 4% nije smanjivalo prihode, nego ih je više uvelo u legalni sustav, a posebno se to vidi u ugovorima o kupoprodaji poljoprivrednog zemljišta koji sad sve više ulaze u jedan pravni tijek, dakle postaju legalni kad upisuju se u knjige zato što je taj postotak smanjen ili je to možda jedan od razloga zašto je tome tako. To će naravno nastaviti dalje biti prihod jedinica lokalne samouprave i mislim da tu šaljemo jednu dobru poruku, odnosno da stimuliramo sve one koji rade kupoprodaju nekretnina da to i legaliziraju, da to neće više biti tako skupo. I treći zakon koji je u ovom setu to je prijedlog Zakona o trošarinama. Dakle tu smo se koncentrirali prije svega na povrat trošarina za cargo prijevoz, odnosno za pogonsko gorivo za one kamione koji, do sad su samo prolazili kroz Hrvatsku, tankirali u Srbiji pa u Sloveniji, da ih stimuliramo, odnosno da dobiju povrat trošarina na način kako to dobivaju u drugim zemljama ili možda i veći kako bismo ih motivirali da to nastave raditi u Hrvatskoj. Mislim da je ta ideja dobra, žao mi je što nismo do sad to napravili, jedino je možda ostala dvojba da li je to trebalo postavit na visini 5 tona ili smo to mogli možda smanjiti, međutim ako sam dobro razumio u pitanju je direktiva EU da ne možemo radit diferencijaciju na težini koja je manja od 5 tona za vozilo. Sve u svemu, naravno da poreznom reformom ne možemo riješiti sve one socijalne probleme koje smo mogli i ministar sam je rekao na samom početku da mi imamo milijun i pol radnika, umirovljenika koji trenutno ni lipe poreza ne plaćaju zbog raznih olakšica koje imaju od ukupno 2,7. dakle jako je teško naći načina da ih se izvadi iz poreznih škara. Ovdje trebamo razlikovati poreze i doprinose i ako ih razlikujemo vidjet ćemo da je ovo, naravno pod ovim uvjetima da prođe, ako možda bude hrabrije na način da se odustane od smanjenja opće stope PDV-a s 25 na 24%, da idemo u jednom smjeru poštenijeg rasporeda poreznog opterećenja na način da olakšamo poreznu košaricu na način da upravo one ciljne skupine koje su nam najvažnije, dakle mladi roditelji s djecom da njima olakšamo, da njima pojeftinjujemo život. I s druge strane da poduzetnike koji imaju dojam najveće zarade, da ih stimuliramo, da im pomognemo da prestanu biti nesavjesni, da postanu savjesni poduzetnici, mislim da su ta dva smjera dobra. A što se tiče ostalih 6 zakona, ja sam se u ime kluba stranke rada i solidarnosti, reformista i nezavisnih zastupnika prijavio i na druga dva seta zakona, tako da ću o njima tada. Sve u svemu ministre, čestitam vam i želim vam hrabrosti dalje.
Hvala lijepo. Zadnji Klub zastupnika, HDZ-a, u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Grozdana Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovane kolege ministarstva, ministar nam je negdje ovdje. Evo, pred nama je kao zadnji Klub zastupnika, ovaj set zakona, indirektnih poreza ili Zakona o porezu na dodanu vrijednost, promet nekretnina Zakona o trošarinama. Jasno je da će Klub zastupnika HDZ-a, podržati ove prijedloge u prvom čitanju i sigurni smo da ćemo i sa vašim prijedlozima sve ako je moguće i popraviti ili sugestijama, ako ne samo u zakonu, evo onaj dio koji nakon zakona slijedi odnosno, radi se paralelno, to su pravilnici, koji prate provedbu zakona, koji možda još jedan dio, možda nepravdi ili poboljšati cijelu situaciju. Cilj ovih tri, odnosno, devet zakonskih prijedloga, kao što znamo je u dosadašnjim fazama, pokazao da je uspješnost provođenja i sistematičnost provođenja, ovih reformi, zaista dovelo do određenih pomaka, a to se već iz spomenutog pokazalo i na izvršenju proračuna za 2017. g., a isto tako i na proračunu u polugodišnjem razdoblju 2018. Koliko god, neki kolege osporavali, sve ono što se radi, ono što treba istaknuti, da ta sistematičnost i logičnost cijelih postupaka i sveobuhvatnost, jedino može zapravo donijeti određeni rezultat, jer uvijek je lako napraviti, molim vas kolege, ja sam vas slušala, dok ste vi govorili, dakle, dosljednosti i sistematičnost u poslovima, uvijek dovode do određenog pomaka, dovede do reda i sve postaje logično i normalno. Pa se onda, jako brzo zaboravi na ono što je bilo prije i kako je bilo prije. U ovom trećem krugu samih promjena, vidimo da će donijeti ukupno rasterećenje 2,7 milijardi kn građane i gospodarstva i ono što je više puta spomenuto, od 1.1.2017. do danas, to bi bilo preko 6,3 milijarde kuna. Unatoč tome, vidimo da sa prijenosom poreza na dohodak na jedinice lokalne samouprave, vidimo da sve to djeluje pozitivno i na one najnerazvijene. Ako govorimo o samoj stabilnosti proračuna i svim onim izazovima, koje ima državni proračun, onda se vidi, da je od 2014. kada je udio javnog duga bio preko 84% on sada u 2017. dosegao najnižu razinu od 78%. Jako je važno da u svakodnevnom životu, svaka osoba, molim vas potpredsjedniče.
Kolege, možemo se malo umiriti, da kolegica može reći.
Ako vas ne zanima odite van. Na ovaj način zapravo doprinosimo poreznoj stabilnosti koji će onda pokazati da svaki čovjek koji radi, koji stvara, može očekivati određeni napredak, a upravo sa promjenama, koje se događaju u porezu na dodanu vrijednost na diferenciranim stopama, zaista omogućava da se ona košarica, koja je najpotrebnija, svakom čovjeku, bez obzira na to, koliko zarađivao itekako bitno popravlja. Ja sam uvjerena, da smanjivanjem porezne stope PDV-a sa 25 na 13% da će dovesti do toga, da će se tržišna utakmica itekako pojačati i da će svi trgovački lanci, zaista se potruditi, da su bar za lipu jeftiniji od drugih. Ako pogledamo da državni proračun je u njegovom prihodnom, odnosno, u prihodima porez na dodanu vrijednost i trošarinu čine preko 62 milijardi kn, a to je preko 52% proračuna, onda vidimo, da n a ovaj način, zaista državni proračun, nastoji, uz odricanje i prepuštanjem dijela prihoda, zaista omogućiti, da se poboljša standard, kako građana, tako i poduzetnika. Ono što u ovom setu poreza na dodanu vrijednost, ovom paketu koji sada se nudi je važno reći, da će od 1.1.2020. je predloženo je i promjena porezne stope, opće porezne stope na 24% što onda se ispunjava i ono predizborno obećanje da će se ukinuti, odnosno smanjivati porezna stopa poreza na dodatnu vrijednost i time da smo zapravo u sustavu onih koji imaju niže stope poreza na dodanu vrijednost u društvu država koje, u kojima jesmo. Kod poreza na korištenje osobnih automobila i korištenje, odnosno vrijednosnog ukidanja vrijednosnog praga to je bilo za očekivati da će se EU i Europska Komisija referirati na ovaj način što će doprinijeti da zaista ono što je već rečeno da i automobili i plovila i zrakoplovi postanu atraktivniji odnosno da se obnavljaju vozni parkovi a da u isto vrijeme poduzetnici imaju pretporez koji im omogućava da zaista ostvaruju što bolje rezultate. Promjene koje se događaju kod prijenosa porezne obveze u slučaju strani poreznih obveznika kojima je dodijeljen porezni identifikacijski broj govori o tome da neće se moći više primjenjivati porezni, prijenos porezne obveze na tuzemnog primatelja i time se zapravo uvodi primjena prijenosa obveze u tuzemstvu pri isporuci betonskog čelika i željeza te proizvoda od betonskog čelika i željeza, odnosno armatura. To sve ima svoje razloge s obzirom na novi investicijski ciklus koji se otvara u okviru ovog razdoblja. Isto tako jako je važno reći da se oporezuju i dio telekomunikacijskih usluga, odnosno elektroničkih usluga od 70 i, sa pragom od 77 tisuća kuna. Na ovaj način u usporedbi sa 2015., kraja 2015. do kraja 2017. od PDV-a je ostvareno preko 4 milijarde kuna više. Međutim, u projekcijama koje se planiraju za 2019. planira se unatoč tome povećanje i svim ovim efektima smanjenja, povećanje PDV-a do skoro 3,6 milijardi kuna što bi bilo skoro 7,7% više u odnosu na 2017. Kada govorimo o porezu na promet nekretnina, onda to je već rečeno, on je prešao u potpunosti jedinicama lokalne samouprave. I evo u tablicama koje imam kroz ovo razdoblje od 2015. do 2017., on se kretao na godišnjoj razini od preko 800 milijuna kuna. u 2017. on je iznosio, naplaćen je 884 milijuna kuna. Međutim, kako je stopa prvotno smanjena sa 5 na 4 a sada bi ona iznosila 3% u ovih 6 mjeseci ove godine već je ostvaren prihod od preko 627 milijuna kuna. Što to govori? Govori da se i tržište nekretnina je oživjelo, uvelo se puno više reda u naplati, nema zaostataka što moram zaista pohvaliti poreznu upravu u obradi samih prijava. I na taj način se pospješila naplata poreza a sa smanjenjem poreznih stopa očito da je onda to postalo i uobičajeno da se onda ti odnosi kupoprodajni reguliraju što prije. Na ovaj način se potiče rješavanje upravo zemljišno-knjižnog nereda koji nije, kojim nije, nije krivac samo država nego svatko od nas. I na kraju imamo Zakon o trošarinama koji je već evo ovdje kolega isto tako spominjao koji donosi ipak promjenu na način da će se pojednostaviti i rasteretiti administrativno postupanje. Već je bilo puno slučajeva kada su baš prijevoznici reagirali na ovo jer su znali što se događa u okruženju, nekoliko puta su o tome i mene obavještavali da postoji mogućnost povrata i u Sloveniji i u okolnim državama. Međutim evo na ovaj način i mi postajemo atraktivni zbog toga što na ovaj način novi sustav podrazumijeva propisivanje obveze plaćanja puno dulje. Znači od najmanje 30 a do najviše 60 dana a na ovaj način zapravo je puno postajemo atraktivniji što se tiče komercijalnog prijevoza robe. A uz to sprječava se i suzbija na određeni način i veliki broj poreznih prijevara koji su se događali recimo u samom, na teritoriju kod povećanja maloprodajnih cijena cigareta. U usporedbi sa 2015. u 2018. je ostvareno 1,2 milijardi kn više od trošarina. Tako da su one zapravo na godišnjem nivou otprilike oko 15 milijardi kn i planiraju se u 2019. da će one iznositi 15,9 a već je u ovom šestomjesečnom razdoblju ostvareno preko 7 milijardi kn. Dakle sa ovakvim reformama i sustavnošću donošenja svih onih postupaka, koji pospješuju provedbu na ovaj način, zaista možemo reći, da se nastoji rasteretiti gospodarstvo, da se nastoji građanima omogućiti kvaliteniji život, veću košaricu roba i na ovaj način, zaista trebamo podržati predložene zakone. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Sada ćemo preći na pojedinačnu raspravu, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, imam jedno pitanje, uvaženi gospodin predsjednik je jutros, prije početka rasprave po klubovima, imajući u vidu da imamo objedinjenu raspravu, produljio trajanje tih rasprava, pa predlažem da vi isto učinite glede pojedinačnih rasprava. Kao što su raspravu u ime Klubova produžene sa 15 na 20 min, tako da ovo i sada napravimo.
Ja sam upravo htio radi rasporeda, na naprosto znate kako stvari stoje, vremenski, da si svi možete isplanirati, reći, dakle, za pojedinačnu raspravu se o ovom setu od 3 zakona prijavilo 24 kolege. To je dakle, 4 sata, ako nema nikakvih replika, prema tome, to bi trajalo do negdje 6,30. Nakon toga, imamo slijedeće, 2 seta po 3 zakona, otprilike, podjednaki broj klubova i pojedinačnih rasprava je prijavljeno, što znači sljedećih 15 sati, a bez ikakvih a da se nitko ne javi za repliku. I kada se to zbroji, onda smo negdje tu bez ikakvih replika do 9 sati ujutro, po ovome sada. Tako da evo, ja sam samo htio reći, da se znamo ravnati, kako stojimo sa dnevnim redom, vremenom itd. a bojim se po reakcijama, kolega Grbin, što se mene osobno tiče, ne bi imao ništa protiv vašeg prijedloga, ali čini mi se da su kolege, dosta ovako negativno reagirali na to, da se to produži. Ja bih predložio da onda krenemo što prije, velim, ako tako nastavimo, bez ikakvih replika, do 9,00 ujutro smo gotovi, prema tome, krenimo na pojedinačnu raspravu, i prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, kao što sam rekao u replici, a naravno, na repliku ne možete imati, kada odgovore na repliku odgovor. Pa sada ću krenuti od onoga što ste vi rekli. U biti vi ovdje sa trga iz Zagreba, sa Jelačićevog placa, stvarno mislite da hrvatski ljudi bolje žive, u 2017., 2018. i da će ove reforme donijeti puno dobra. Ja sam … [[Govornik se ne razumije.]] na početak na poljoprivrednike, rekli ste 3% BDP, ne znam … [[Govornik se ne razumije.]] sve što vi kažete u Hrvatskoj, sve financijske rupe su zakrpljene, sve cvita, sve cviće, doslovno tako. Evo, znate li da je 13% više uvoza hrane bilo u 2018. u odnosu na 2017. 71 kg voća i povrća po glavi stanovnika, mi uvezemo što je više od 50% potreba. Znači govorimo o 2017. ministre. 40 milijuna eura smo više uveli prehrambenih proizvodu u odnosu 2016. na 2017. 161 milijun eura, milijardu kuna svinjetine, interesantno, visoko se nalazi na 2 mjestu, kruh uvozimo i pekarske proizvode u visini od 107 milijuna kuna. Mi kod ravne Slavonije, neobrađenih polja uvozimo kruh i sada kaže ministar, mi smo smanjili PDV mi ćemo urediti životinjsko meso, prehrambeno meso itd. Sve će biti to ok, međutim, svi zakoni koji su doneseni do sada, od strane Ministarstva poljoprivrede, ministre financija, su bili da strani vlasnici uvozna roba, tj. stranci budu ti, u Hrvatskoj proizvode, da damo im zemljište, to je Zakon o zemljištu, a također mi smo u velikom porastu uvoza. Onda kažete smanjili smo PDV, ok, na jaja, vidio sam da gospođa, maloprije, je problem, što su jaja iz HDZ-a, gospođa Glavak, šta je problem što mi pričamo o jajima, a 17 puta ih je spomenuo ministar. Znate li ministre koliko jaja uvezemo? I na nju će biti smanjen PDV, zašto?* Zato što, evo bio sam u Vrgorcu, tako i u Cetinskom kraju, proizvođači voća nemaju osiguran otkup, tako i u Trilju, nemaju osiguran otkup, uvoze recimo grožđe primjer ću vam reći, grožđe stolno, bilo je tada, problem su imali poljoprivrednici u Vrgorcu, ne može ga prodat jer je uvezen iz Italije iz Crne Gore puno lošije kvalitete, čovjek plače. Ima peteročlanu obitelj. Ministar ga Tolušić nije posjetio. Ministar Tolušić je s ovih 6 vozača, sad ne znam, treba mu jedan, šta 5 ostalih, ja nemam pojma, jednom bio u Cetinskoj krajini prije županijskih izbora pa je malo obilazio dole poljoprivrednike, obećavao da će doći na sajam pršuta, da će on to obići. Međutim, taj poljoprivrednik nema mogućnosti uopće prodat svoj proizvod. Znači, vi ćete smanjiti PDV na uvozno grožđe, govorim o primjeru grožđa. Isto će biti smanjen PDV. Ja vas pitam hoće li biti smanjen PDV na uvezeno grožđe? Zašto? Mi više nemamo poljoprivrednika. Nama jedino u ovome trenutku što raste, rekao sam, znači ljudi na autobusnim kolodvorima koji odlaze vani, raste broj zaposlenih u javnoj upravi. To sam u županiji, ja sam čak predložio da izgrade jedan kat zgrade, pa sam im donio 4 stolice. Primili su novo zaposlene, ljudi nemaju gdje sjedit, da ne bi ljudi morali hodati po kafićima i da jednostavno u sobe od 5 ljudi, ima ih 10. Jednostavno nema prostora. Prema tome, ja bih samo kratko kazao da od ovoga vašeg naglaska poljoprivrednici i poljoprivredna domaća industrija nema ništa. Ne možete u Austriji reći uvozit ćemo jabuka stranih, ovo-ono. Tržište je do zadnjeg kilograma njihove jabuke nema uvoza. I to je tržište. To je ta EU. Nema u Mađarskoj prodaje poljoprivrednog zemljišta stranim vlasnicima, stranim fizičkim i pravnim osobama. U RH ima. I sad kad smo opustošili sve te farme i kad je prazna Slavonija odakle vi spominjete da dolazite, e sad smo doveli nove zakone. Stranci mogu biti vlasnici OPG-ova i mogu kupiti zemljište. A vidite, Hrvatska, Hrvat, pravna i fizička osoba iz RH ne može kupiti u Mađarskoj poljoprivredno zemljište, niti otvoriti nešto slično kao OPG. Prema tome, vi ovdje niste zaštitili poljoprivrednika. Vi ste ovdje čak potaknuli da se kupuje iz uvoza. Pa vi sa svojim ministrima u Vladi riješite što rade. I što je još veliko? Veliki su redovi u domovima zdravlja, nema liječnika. Ljudi nemaju mogućnosti zdravstvenih pregleda, umiru po ulicama, hitne pomoći nisu dobro organizirane, a za zdravstvo se puno izdvaja. Šta ste vi uredili s ovim što ćete vi napraviti ogromne uštede? Kad imamo 2/3 RH ministre, prazne. Izađite među ljude, otiđite malo kroz Liku, ne autoputem, vidjet ćete nekada gdje je bilo puno stoke po pašnjacima, više nema. Bio sam prije neki dan na Pagu gdje ljudi uzgajaju paški sir, poznati brand i točno ovce uzgajaju, a proizvode paški sir i janjetinu pašku poznatu, s kojom se mi ponosimo i hvalimo. I pretovarnu stanicu, pretovarnu gdje će pretovarati smeće, tj. nerazvrstani otpad, to su točno izgradili gdje se čuvaju ovce. Ali njima nije bitno, očito našoj državi nije bitno što mi proizvođači, nego je bitni otpadni lobiji, a tu gubimo jedan brand. Ili se možda radi za jače koji će proizvoditi i uvoziti paški sir. Možda treba uništiti paškog seljaka koji se bavi ovčarstvom i da uvozimo paški sir, šta fali uvozit paški sir iz Mađarske. Ali je njima problem s našim uvoznim lobijima po ministarstvima riješiti markicu paški sir. To što je ovca se goji u Mađarskoj, to nije nikakav problem u Hrvatskoj riješiti. Oni otpad odlažu na području gdje se čuva, gdje su livade, gdje su pašnjaci za ovce. Na Pagu. I tako je primjera tisuću. Mi više nemamo poljoprivrednika. Vaši resorni ministri, vaši ministri s kojima ste vi kolege, pa pogledajte jednu činjenicu. Sve reforme da napravite, sve nekretnine da zbrojite koje su prazne, mogla bi se naseliti nekretnine koje su prazne još jedna Hrvatska. Tako je u mojoj Dalmatinskoj zagori, tako je i kod vas kolega, vi koji se smijete, tako je u Sinju, tako je kod mog kolege Šipića u Trilju, tako je i u Osijeku, gdje je kolega Ćuraj, tako je gdje se god okrenem, tako je. Samo u Zagrebu nije, da. I u Irskoj. Ministre vi ste, nastavite li ovako možete biti ministar u Irskoj, slobodno. Možete se u Irsku premjestiti i vrijeme je da Vlada izađe iz ovih svjetala Zagreba sa Markovoga trga, da ne rade sjednice kao što su bile u Splitu, pa kad je ministar Marić obećao radnicima Dalmacija Vina da će se riješiti njihov problem, samo da se uguši taj mali prosvjed, da ga nema, e potraživanja radnika su u velikim problem je to. Potraživanje Dalmatinke, Konstruktora, svih tvrtki koje su uništene. E ta potraživanja su problem. Ali je lijepo kad dolazite u Split na Vladu ministre, obećat radnicima da ćete im isplatiti. Onda kažete, ne znam jel to baš sa zakonom i hoće li biti sa zakonom. Ja ovdje govorim o poljoprivredi, govorim o tome što se vi hvalite. Znajte mi više uvozimo jaja nego proizvodimo. Rekao sam, 50% voća i povrća uvozimo, rapidno raste uvoz svega toga. Prema tome, ove mjere ne da su kasno, nego su nebitne za poljoprivrednike koje ste uništili vi koji govorite i vi ste ih doveli na ovu rupu poljoprivrednike i potrali ih u Irsku, vi gospodo.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Gordana Marasa, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Bulj, vi ste u svojoj raspravi dotakli se jednog segmenta koji je posebno bitan i koji se nadovezuje u turizmu i na ugostiteljstvu, rekao ste da ova Vlada ne vodi baš previše računa o poljoprivrednim proizvodima osim kada se radi o nekim specifičnim smanjenjima PDV-a, vidimo sada će ljudi vjerojatno ko ludi potrčati naprijed i kupovat jastoge u dućanima, to će sigurno biti jedno od glavnih recepata za nedjeljni ručak ili pardon, u petak, tako da hoću reći mi u ovim potezima ne vidimo nikakvu sustavu politiku i podršku prema niti građanima niti poljoprivrednicima. Parcijalne mjere koje se kao dijele 6 milijardi kuna a u biti u zadnje 2 g. samo su porezni prihod skoro toliko povećani. Znači ova Vlada nije gotovo ništa dala građanima šta oni sami u proračunu nisu uplatili. Hvala lijepo.
Hvala. Evo nešto će reći poštovani zastupnik Bulj, nije bilo pitanje, izvolite.
… [[Govornik se ne razumije.]] Pa da nije samo da ja kritiziram, ja sam i podržao jednu reformsku mjeru zbog koje nisam podržao proračun kad sam bio u većini a to je mjera prema jedinicama je bilo, znači porezi, izravnanje, znači financiranje jedinica lokalne samouprave. Sve ostalo je promašeno. A ovaj ... [[Govornik se ne razumije.]] sam podržao zbog toga što sam se za to borio. Na to sam upozoravao kao dio većine, nisam podržao zbog tih prostora niti sam podržao proračun, toga se svi sjećamo. Međutim, govoriti da će dobro donijeti Hrvatskoj smanjenje, hrvatskom poljoprivredniku smanjenje PDV-a, poljoprivredniku kojega nema, zato što ministar ima 5 vozača, šta će mu onda 4, di se dava 4, evo sad ga jedan voza. Sad mene zanima ako ministar ima 6 vozača, di je taj ministar, pa bolje da ste poticali te poljoprivrednike i te stočare.
Hvala. A slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bulj, slušao sam vašu raspravu, ali bih postavio pitanje, bolje bi trebalo postaviti pitanje šta su dosadašnje Vlade radile? To je pitanje. Ne sad ove Vlada, ova Vlada je ipak nešto napravila ako znamo da je bio javni dug 87%, ako znamo da se rasterećuju privrednici i obrtnici za 2,2 milijarde i ova Vlada ipak jednim djelom ide na smanjenje, ako je sa 25 na 23 smanjen PDV na određenu robu koju najviše koriste naši građani, ja bi samo rekao da ova Vlada ipak nešto radi i pokušava nešto napraviti a rekao bi sve dosadašnje Vlade nisu napravile ništa, mogao bi reći spavale su ili nisu znale. Smatram da gospodin ministar Marić je napravio dosta u reformi poreznoj i ja mu kao privrednik mogu reći čestitam i nadam se da ćemo na godinu još više napraviti ali to je jedan dobar korak i strategija koju pravite, mislim da će biti dobro. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Bulj.
Kolega Mišiću, na krivu adresu ste uputili pitanje. Pitajte ovdje sve bivše ministre šta su radili. Nisu oni pali s Marsa, lijepo ih pitaš, otišao si, s njima si u koaliciji, to je tvoje pravo, iz jednoga tabora u drugi, to je svačije pravo i to imate vi pravo odraditi. Međutim meni je žao što je 100 000 ljudi otišlo u zadnju godinu dana, šta je 26 000 ljudi u zadnjih 5 g. iz Dalmatinske zagore. Ma nema tu nervoze nego činjenica je da ova vlast nema prostor u Parlamentu, zato što je trgovačka većina trenutno, kužite, ne prirodna većina, one koje je izabrao SDP-ovi birači, sada sjede tu. Ili obrnuto, ne znam. Koja je većina ovdje? Za koga je ovdje narod glasao? Za koje liste, pa pogledajte pa ćete vidjeti. Znači ova Vlada nema legitimitet jer ovaj Sabor je izgubio legitimitet zbog trgovine u Parlamentu, čiste najobičniji, bezgarske politike i trgovine.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Pranića, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Kolega Bulj, dotakli ste se u svojoj raspravi problema hrvatskog seljaka, prije svega seljaka iz područja Dalmacije, vidimo da u ovom prijedlogu izmjena na stupu PDV-a od 13% idu dječje pelene, isporuke živih životinja, mesa, jestivog ... [[Govornik se ne razumije.]] proizvoda, riba, rakova, mekušaca, ostalih vodenih beskralježnjaka, ... [[Govornik se ne razumije.]] povrća, korijenja, gomolja, ali tu recimo ne vidimo suhomesnate proizvode. Dalmatinski pršut, istarski pršut, krčki pršut, tu ne vidimo ulje, razna ulja, ne vidimo sireve, paški sir, znači ne vidimo sve ono što nosi oznake izvornosti, ono što je upisano u Registar zaštite izvornosti zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla Hrvatske i umjesto da potičemo na takav primjer, baš te autohtone hrvatske proizvode i na takav način oplemenjujemo sadržaj našeg turizma i turističke ponude, oni ne stoje u oznaci da se smanjuje PDV na 13%. Kako tako potaknuti možemo hrvatskog seljaka kad znamo zapravo da jedino te grane uspijevaju na našim područjima?
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Pa da, u pravu ste, vidimo da i jedino kad se sjete tih krajeva, to su na dane vrgoračkog pršuta, to uvijek ponavljam i drniškog pršuta i sl., ili kad je Sinju alke, naravno da je to delicija koja bi trebala biti 0%, bez PDV-a ali oni to neće napraviti. Kao tržište naravno da je njima draži talijanski pršut, uvozni lobiji ili neko, svi će dobiti, te štetočine će unutar državnog sustava dobiti novac u džep da iz Italije uvozimo dalmatinski pršut, to je puno bolje, jel. Iz Mađarske. Šta će nama na Pagu ovce kad možemo uvoziti paški sir iz Sicilije, šta će nam to? Otpad bacajmo tamo, odlažimo, mi smo eko zemlja bez obzira što su ljudi čak OPG-u tu dobili sredstva EU fondova koji se bave ovčarstvom, ali to je nebitno. Njima je bitan uvozni lobij a ovo je samo šminka. Znači ovdje se pozivaju ministri nadležni koji rade ogromne štete da smanje broj vozača, a da ulažu i da se bave s onim za šta su izabrani.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepana Ćuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, ja se čak bih mogao složiti s vama u jednom dijelu, pogotovo kad ste govorili o poljoprivredi. Naravno, ne znam da li svjesno ili nesvjesno, znate da PDV-om se ne može raditi razlike između uvoznika i domaćih proizvođača. Ni kad smo bili mimo EU, to su bile carine. Ako ste za to, onda treba izaći iz EU pa staviti carine. No međutim, ono što želim se složit s vama, da, domaća proizvodnja mora biti konkretna i tu trebamo adresirati svoje prijedloge jer ja recimo osobno, ja bih volio da mogu doći u bilo koji trgovački centar i kupiti svježe meso, nikad smrznuto, od naših proizvođača. Pa makar po duplo skupljoj cijeni. To bih volio. To nije pitanje PDV-a, to je pitanje da adresiramo na ulogu države u povećanju konkurentnosti naših proizvođača. Njima ne treba nešto dati zakonima, mi trebamo omogućiti da budu konkretni. Zahvaljujem.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala vam lijepa što ste rekli ono što je trebao ministar odmah reći. Da ove mjere oko PDV-a ne pomažu hrvatskim poljoprivrednicima. One je to odmah trebao naglasiti jer i uvozno meso će imat PDV isti kao i domaće, jel tako? Prema tome, ta priča je odmah bila magla. To se kaže dimna zavjesa u ratu kad baci tenk da ga se ne može pogodit. Baci, dimi, ne znate gdje je. Prema tome, ovaj PDV, pardon, izmjena ove reforme, kako ste nazvali, ništa ne donosi za hrvatskog poljoprivrednika nego dapače, one jačaju uvozni lobi. Jer neće, vi ćete kupiti dalmatinski pršut, ali koji je proizveden u Italiji. Zbog čega? Zato što ministar će doći jedino poljoprivredi u vrijeme kad je izborna kampanja. Obići će od moga Čitluka, ali kriomice da se vidi da on, e tako, tako vam je slično svagdje, jel. Prema tome, činjenica je da ste vi rekli ono što treba reći, ono što je trebao ministar naglasiti da u biti ovom reformom za poljoprivrednike nema ništa. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava je ona poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine ministre, kolegice i kolege. U RH je već neko vrijeme prisutna mantra da će porezno rasterećenje samo po sebi dovesti do nekog velikog gospodarskog rasta, samo od sebe bez nekakvih daljnjih radnji smanjit ćemo poreze i to će biti to. Moj odgovor je, to nije istina. Ipak, Vlada RH i ministar su upravo na tragu ove mantre danas došli pred nas i ovaj nam paket od 9 poreznih zakona, ovaj paket je samo to, 9 zakona i ništa više od toga, pokušavaju prikazati upravo kao reformu i rasterećenje. Kroz svoju raspravu ću se, iako, ponovit ću još jednom, ovdje nema prave reforme, a pitanje je koliko ima i pravog rasterećenja, pokušati suprotstaviti ovakvoj mantri da porezno rasterećenje samo po sebi dovodi do gospodarskog rasta i time bolje države. Ministar je danas u svojem uvodnom izlaganju rekao da će se ovim zakonima porezni prihodi smanjiti za cca 2 milijarde i 700 miliona kuna, ako sam krivo čuo molim vas da me ispravite, ali čini mi se da je to brojka koju je ministar spomenuo. To znači da će se smanjiti kapacitet, mogućnost države da ispunjava svoje obveze i temeljne zadaće. E, o tome danas uopće nismo govorili. Mi uopće ne govorimo o tome kako će država ispunjavati svoje zadatke. Kako će izvršavati svoje zadaće. Ne govorimo o tome kako će se porezna reforma odraziti na zdravstvo. Reći ćete mi sada, imate tamo, povećat će doprinos za zdravstvo. Je, ali će se smanjiti za zaštitu zdravlja na radu. Povećat će se za zdravstvo, je, ali će se smanjiti odnosno ukinuti doprinos za nezaposlenost. Ne govorimo o tome kako će se ovo odraziti na školstvo, a danas ste na Vladi usvojili mjeru po kojoj su izdvajanja, predviđena izdvajanja za obrazovanje u RH u 2019. ista kao ona koja predviđate u 2022. godini. kao da u međuvremenu neće biti inflacije, kao da u međuvremenu neće biti porasta troškova za obrazovanje zbog primjerice toga što trebamo nabaviti novu i moderniju opremu. Ništa. Isti prihodi 2019. i 2022. Zemlja zdravlja, pardon znanja, fućkaš to. Ne govorimo o tome kako će se ovo porezno rasterećenje i nedostatak ovih 2,7 milijardi kuna odraziti na mogućnost države da onda kada je to prijeko potrebno i dopušteno intervenira na tržištu, intervenira u našem gospodarstvu, a čitamo o drugim zemljama, pa i EU kako interveniraju na tržištu i gospodarstvu sa poticajima koji primjerice u Njemačkoj za električke automobile iznose i više od milijarde eura godišnje. Ne govorimo o tome niti kako će se ova reforma i ovaj manjak od 2,7 milijardi kuna odraziti na mogućnost države da gradi i održava već izgrađenu infrastrukturu, a znamo da je održavanje postojeće izgrađene infrastrukture jedan od velikih problema u RH. Na pitanje kako će se ovaj manjak odraziti na funkcioniranje države, nitko odgovor ne daje. Praktički ga i ne postavljamo jer u RH živimo od neoliberalne i zadrto kapitalističke mantre da će samo rasterećenje proračuna dovesti do toga da će sve biti u redu. Smanjit ćemo poreze, država će ubirati manje i to je to. A kako će država ispunjavati svoje zadaće, za to nikog ne boli briga. Mi danas živimo u društvu gdje su skoro svi u javnom sektoru proglašeni uhljebima. Svatko kome plaća pristiže iz proračuna je za ovu, barem jedan dio javnosti Hrvatske uhljeb. I sad vas ja pitam, da li je primjerice teta u vrtiću uhljeb? Za mene nije. Ja vas pitam, da li su uhljebi policajci? Da li su uhljebi medicinske sestre? Da li su uhljebi profesori, nastavnici? Da li je uhljeb liječnik koji će vas u 2 ujutro na hitnoj pomoći pokrpati? Za mene nije. A o tome kako ćemo osigurati sredstva za njihov rad, o tome nema govora. Jer ovih 2,7 milijardi kuna će se odraziti i na to. Međutim, mi smo se prije svega ova Vlada, odlučili za jednu neoliberalnu politiku, politiku koja počiva na rezovima, na nazovi reformi i na nazovi rasterećenju. A kome ovo nazovi rasterećenje u stvarnosti pomaže? Da li pomaže svim građanima RH? Ne. Ono pomaže jednom postotku, 1% najbogatijih. Jer oni koji su bogati i sada, koji već sada imaju plaće koje prelaze one i nas kao saborskih zastupnika koji smo itekako dobro plaćeni, postat će još i bogatiji. Ostalom narodu RH baca se magla u oči. Kaže im se, smanjit ćemo PDV na određene proizvode. Ministar je izdvojio primjerice rakove itd., meso itd., što bi na prvi pogled mogli biti hvale vrijedno, ali nije dan niti jedan odgovor kako će se spriječiti da to smanjenje PDV-a ne ostane u džepu trgovaca. Ministar Tolušić, potpredsjednik Vlade je govorio o javnom prozivanju, ministar Marić je danas u svojem opsežnom uvodnom izlaganju govorio o tržištu. Pa kaže naš vrijedni ministar, takvo tržište će se samo regulirati. A ja vas pitam, uvaženi gospodine ministre, kako to da se to tržište samo regulira nakon što donesemo ovu mjeru, a nije se u stanju samo regulirati danas. Pa velik broj hrvatskih proizvoda biva jeftiniji čim pređemo granicu. U Sloveniji, reći ćete ima manji PDV. Ali i u Mađarskoj, koja ima PDV od 27% su hrvatski proizvodi često jeftiniji nego u Hrvatskoj. I vi onda meni kažete da će tržište samo sebe regulirati i smanjiti cijenu. A ja vam odgovaram, neće, neće. I građani RH osim onih koji imaju najveća primanja ovu poreznu, nazovi reformu neće niti osjetiti. Zato vas pozivam i vas iz Vlade, ali isto tako i sve nas zastupnike da malo pokušamo promijeniti paradigmu i da od ovog nakaradnog prijedloga, svojevrsne neoliberalne orgije pokušamo prijeći u nešto drugo. Pokušamo prijeći ka društvu koje će osigurati boljitak za sve svoje građane. Idemo se okrenuti prema tome, idemo regulirati to kako novac građana trošimo. Idemo promotriti da li kroz djelovanje države, kroz stvaranje sustava od e-građana pa nadalje možemo stvoriti određene uštede koje će eventualno konpenzirati ove mjere. Jer o tome gotovo da i ne govorimo. Ali okrenimo se i drugome. Okrenimo se razmišljanju na šta bi ovih 2,7 milijardi kuna možda mogli potrošiti umjesto da ih dajemo najbogatijima i da ih na isti način kako što to Donald Trump čini u SAD-u učinimo još bogatijima. Jer to je takva porezna reforma, na tragu onoga što provodi danas republikanska stranka na čelu sa Donaldom Trumpom u SAD-u, onoga čemu se gotovo svi smijemo svaki dan kad otvorimo portale ili novine. Ajdemo razmišljati o tome kako ćemo ovih 2,7 milijardi kuna vratiti građanima na drugi način. Ajdemo razmišljati o tome da dnevne bolnice i hitne pomoći ne obnavljamo samo putem novca iz EU fondova koji je dostatan za jedan trakt hitne pomoći kao što je onaj u Osijeku ili za dvije ili tri dnevne bolnice koje su uglavnom u Zagrebu, a rijetko kada i negdje izvan njega, ajmo osigurati da novac za to dođe iz proračuna RH. Ajmo vratiti taj novac građanima, ajmo osigurati da ona sredstva o kojima sam malo prije govorio za visoko obrazovanje ne budu ista u 2022. kao što je to u 2019. godini. Ajmo osigurati da uvjeti rada naših liječnika, naših policajaca, naših profesora itd. budu bolji nego što je sada. Omogućimo tim ljudima da ostanu u RH. Mi smo podlegli mantri da će država biti bolja samo pod uvjetom da manje prihođuje i manje troši. Ali to nije tako. Država će biti bolja samo ako novac koji ima troši u svrhu svih građanki i građana RH. RH to nažalost već neko vrijeme ne čini, a ovom reformom koju ste predložili, činit će to još manje. Razmislimo o tome kako da investiramo novac kojeg imamo u javnu infrastrukturu. Razmislimo o tome kako da novac koji imamo uložimo u javne usluge, poboljšajmo kvalitetu tih javnih usluga, omogućimo našim liječnicima i profesorima da rade na boljem radnom mjestu, za bolju plaću, da ostanu u RH. Ovom poreznom reformom, ako je tako uopće imamo pravo nazvati, to nećemo učiniti. I zato ju ja ne mogu podržati i zato vas molim, uvaženi gospodine ministre, ne idite dalje, povucite ovo što ste predložili i razmislite na koji način bolje upravljati novcem kojeg imamo. Hvala vam.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Borisa Lalovca, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Grbin, slažem se s vama, pogotovo u uvodnom dijelu da se je previše naglaska zapravo stavlja o nekoj magičnoj utjecaju poreza ili evo, sad ćemo smanjiti određenu poreznu stopu s 26 na 24% ili sa 30, 40 na 36 i da će se sve zapravo potaknuti investicijska klima i zapravo ono što mi cijelo vrijeme radimo je sve stavljamo kao na jedan žeton i samo vrtimo porezne određene izmjene. Znači, pozdravljamo svako smanjenje poreznog opterećenja. Međutim, ono što je činjenica je da ova Vlada isključivo igra na poreznu politiku i da će smanjivanjem određenih dijela poreza utjecati na gospodarski rasti. Sami znamo da taj gospodarski rast već sada ispuhuje, znači da nema više te snage, da se ne može zapravo samo poreznim mjerama utjecati i da kažem, pumpati cjelokupno gospodarstvo i nema ozbiljne porezne reforme bez smanjivanja rashoda. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Lalovac, upravo zato nudim jednu malo drugačiju paradigmu. Ako promotrimo sve one zemlje koje su bile natjerane u mjere štednje, možemo vidjeti da rezultati toga baš i nisu bili idealni. Nejednakost je porasla, njihova kompetitivnost se smanjila i uglavnom su te zemlje koje su ušle u žrvanj štednje, završile više-manje tamo gdje su i bile. A zemlje koje su odlučile razmišljati izvan te kutije, izvan zadanih okvira, napravile su iskorak i otišle dalje. Ovo o čemu ja govorim nije mantra samo lijevih stranaka. Primjerice i Theresa May koja dolazi iz konzervativne stranke jer rekla da moraju napraviti radikalne mjere ako žele da V. Britanija bude bolja. Pa ako konzervativci u V. Britaniji shvaćaju da bez radikalnih mjera V. Britanija neće biti bolja onda je to nešto što bi konzervativci ili oni kojima se takvi žele prikazati u Hrvatskoj, trebalo također učiniti. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolega Grbin, moram vas ispraviti kada ste govorili o tome da će izdvajanje za obrazovanje 2021. ostati na razini 2019., zapravo niste dovoljno istaknuli koliko je to katastrofalno iz jednostavnog razloga što će umjesto da udio obrazovanja i znanosti u BDP-u ili proračunu raste, on padati. Dakle jasno da da će naš proračun rasti, jasno je da će BDP a nivo sredstava koje izdvajamo za obrazovanje, ostat će na istoj razini i na taj način ćemo i dalje padati u odnosu na EU i neće ostvariti ciljeve koji su zacrtani u strategiji obrazovanja, znanosti i tehnologije. I drugo, kada ste govorili o izdvajanjima za zdravstvo, mi imamo jednu apsurdnu situaciju da novaca u sustavu zdravstva nikad nije bilo više ali istovremeno su dugovi sve veći, liste čekanja su sve duže, liječnici i zdravstveni radnici odlaze sve više iz jednostavnog razloga što veći dotok novca u sustavu zdravstva treba pratiti i reforma sustava zdravstva koja je izostala.
Hvala. Odgovor, poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Jovanoviću, 2019. predviđeno je odluci koju je danas Vlada donijela, 43 milijun kuna, isto toliko je predviđeno 2022. Valjda će nam BDP 2022. biti nešto veći pa će se naravno samim time udio smanjiti ali isto tako u Hrvatskoj je sada inflacija po stopi od 1,5 do 2% godišnje. To znači da 430 milijuna kuna u 2020. po toj stopi vrijedi 5 do 6% manje nego što je vrijedilo 2019. g. To znači da se planira da plaće da se planira da plaće u sustavu visokog obrazovanja ostanu iste a to onda znači da one realno vrijede manje. I kao što sam rekao kolegi Lalovcu, tako ću reći i vama, nama je potrebna nova paradigma i novi način razmišljanja o tome kako ćemo vidjeti državu. Rasterećenje samo po sebi kako nam se ovdje nudi i obećaje, neće dovesti do onog rasta i razvitka koji Hrvatskoj treba.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Grčića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Grbin, ova reforma koja nije reforma zapravo je velika buka ni zašto. Dakle, što se tiče poreza na dohodak, 20 000 najbogatijih će dobiti nešto, milijun i 600 000 zaposlenih ljudi neće dobiti ništa. Doprinosi idu malo dolje pa idu malo gore, prema tome, nema ni tu kune za niti jednog građanina u Hrvatskoj. I treća stvar PDV. PDV bi po proračuna trebao donijeti 73 kune prosječnom hrvatskom domaćinstvu. Međutim sve ono što ste vi rekli zapravo se ja u potpunosti slažem. Nema niti jedne garancije da će se to stvarno dogoditi. Nema niti jedne garancije da će cijene proizvoda zaista smanjiti. Nema niti jedne garancije da ta velika uvozna ovisnost neće utjecati na način da se veliki dio toga PDV-a prelije strancima i to je to. Prema tome, efekt je zaista minoran.
Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Grčić, točno tako. Dakle, ovo reformom mi uzimamo novac i prelijevamo ga u džep najbogatijih. Najbogatiji će postati još bogatiji, a tko će snositi trošak svega toga? Država, građani i ono o čemu se u Hrvatskoj gotovo ne govori a to je kvaliteta javnih usluga. Svih onih javnih usluga koje o kojima sam govorio. Javne usluge koje pruža država nisu samo kad se vi pojavite na šalteru pa vam netko izda dokument. Javna usluga koju pruža država je i sigurnost građanki i građana RH koju pruža policija. Mi ne samo da ne razmišljamo o tome kako da im osiguramo da rade u boljim uvjetima nego kad gledamo ove mjere, planiramo smanjiti izvor iz kojeg će se svi financirati pa uključivo i oni. Dakle ovo za državu ne može biti dobro. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Poštovani kolega Grbin, ono što nikad ne laže, ne lažu brojke a to je da je u 2016. PDV-a ostvareno 45 milijardi, u 2017. 47,6 milijarde, sada u 6 mj. 22,4 milijarde, sa planom od 51 milijardu kuna, isto tako vam mogu pobrojati trošarine. Što znači unatoč mjerama koje su bile i 2016. i 2017. primjene i 2018., smanjivanja PDV-a i navodnog smanjivanja proračuna, vidite da prihodi rastu, isto tako, javna usluga. Od svega ovog se uspjelo u državne bolnice, u županijske bolnice uložiti preko milijarda i pol kuna. Zar je to nešto što se ne vidi? Pa ja mislim da to itekako se dobro vidi.
Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Upravo zbog toga što je uloženo u javne usluge, upravo zbog toga što se država pobrinula primjerice za kvalitetnije funkcioniranje zdravstva, vi ćete ako ne koristite vezu a nadam se ne koristite, danas otići u bolnicu i naručiti se za MR tamo negdje 2021. 2021. 2,5 godine ćete čekati na pregled. Jel vama to normalno? Meni nije. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, danas raspravljamo o tri zakona, prije svega Zakon o porezu na dodanu vrijednost prometa, nekretnina i trošarinama. Što se tiče PDV-a, meni čudno da neki pozdravljaju, a protiv su, neki kažu da nije dobro da se smanjuje, jer to nema efekta, meni je drago da ne povećavamo. Jer 2004. g. se PDV povećao sa 20 na 22 pa se nakon2 mj. vratio natrag, pardon, smanjio se 22 na 20 pa se vratio natrag linearno, što znači da efekt smanjenja nije bio, ali zato 2013. smo povećali sa 23 na 25 jer je trebalo novac. I drago mi je da nije linearno smanjenje od 1% i mi smo to predlagali, nego da se krenulo ono što je najbitnije za građane, a to je da mi damo okvir, da su zbilja hrana osnovne potrepštine jeftinije ili što jeftinije. Ovo što je kolega Bulj govorio da se to odnosi na sve, da odnosi se na sve, ali i na naše proizvođače koji pune police u Konzumu i ostalim trgovačkim lancima. Njihovi proizvodi će isto biti jeftiniji, građanima će ostajati više novaca u džepu. A građani, itekako gledaju što je jeftinije. Sve kataloge gledaju, kada je na akciji, koje meso gdje, kada je negdje jaja na akciji i idu okolo nažalost, to je istina. I osnovne potrebne namjernice, ne smiju biti luksuz, nama, opća stopa PDV-a, po meni i u nekoj dalekoj budućnosti bi trebala postati viša, a to znači za luksuz, da se oporezuje, ono što nije osnovna potrepština i to tako svugdje. Ja sam to rekao i ranije, u Njemačkoj, su čak neke cijene jeftinije, a standard puno veći, ili na zapad u Europskoj zemlji. Zašto? Jer upravo te osnovne namjernice su prepoznate kao one koje su široke potrošnje i tu se država treba izmaknuti maksimalno što se tiče represije. I općenito, znači danas mi ovdje ne razgovaramo da se nekoga dodatno oporezuje. I u zadnjih nekoliko mjera, koje je počelo još i u onoj Vladi, dok smo mi bili tamo, tada se vidjelo da se možda pogriješilo sa represijom, pa se otpustilo kroz porez na dohodak u određenoj mjeri i to je dalo efekta. I to se izuzetno dobro nastavilo 2016., 2017. i danas imamo tu slučaj 2018. i biti će opet 2019. Jer očigledno nama ekonomija uvelike ovisi o toj potrošnji kada oslobodiš dio novaca to se vraća natrag i multiplicira. Ali sve izmjene koje budu dalje dolazile, jer danas ovdje neće nitko neće lošije živjeti i više platiti poreza, kada se ovi zakoni u svoje. Nitko. Nitko. I to treba tako biti uvijek. Sljedećih, 5-10 g. mi se moramo obvezati, da ni jedna porezna izmjena i bilo koja druga, zakonska neće ići na štetu poslodavaca ili radnika jer to je ići naprijed. Kada govorimo o PDV-u, ovdje je dobro, ono što je ranije napravljeno, da je prag upisa u sustav PDV-a, podignut sa 230 na 300 tisuća kuna i kada se gleda, meni je samo pitanje, kako će se u provedbi napraviti ovaj upis na mjesečnoj razini, mi znamo da do 20.-toga moramo prijaviti PDV za prošli mjesec. I od prvog idućeg mjeseca će se prvo probiti, ne znam nek je to 7., 8. mj. nije bitno koji, 300 tisuća prag. To se zna možda dogoditi 6 radnih dana, da to netko izda rješenje, da ti sada moraš fakturirati svoje usluge ili proizvode sa PDV-om. Što sa onim uslugama, proizvode koji su već isporučene, odnosno, koje su usluge, koje su obavljene, koje se rade retroaktivno, znači fakturiraju se sa prvim za prethodno razdoblje, tijekom tog sljedećeg mjeseca za prethodno razdoblje. Kako će se na to gledati? Jer kod fiskalizacije znamo da moramo reći datum kada je obavljena usluga, to mora biti sastavni dio računa, uz datum samog računa. Mene provedbeno zanima kako će to biti. Ja razumijem zašto je to. Možda je malo komplicirano, ali ja razumijem da mi imamo negativne primjene porezne evazije, gdje ljudi osnivaju j.d.o. iz godine u godine i samo prebacuju na više tvrtki poslovanja i onda ove zatvaraju, idu u stečaj i samo, pogotovo kada govorimo o ugostiteljstvu i ostaju uvijek u unutar tog praga i nisu u sustavu poreza. No, međutim, ne mogu nikako biti zadovoljan s ovom praksom, koju danas ima, imaju naši nadzorni organi porezni, u kojem, doslovno svaki puta, ako zatražiš povrat PDV-a, a to nije sada, to je zadnjih 10-tak g. Svaki puta kada zatražiš povrat PDV-a oni se najave se u nadzor. Ako ne tražiš, nećemo ti doći, osim ako te ne dođe po nekom drugom, ako se nešto drugo ne zacrveni u poreznoj upravi. I onda šta se događa ako ne mogu ništa naći, a to je veliko, kada, jer u pravilu uvijek se nešto nađe, nehotimično, drugačije tumačenje poreznih propisa, ja osobno sam bio direktor društva, u kojem je ista porezna inspekcija, jedne godine dala pozitivno, druga za istu stvar dala negativno, pazite, ista stvar, dva različita mišljenja, ista inspekcija. Sada će čekati 4-5 g. na pravorijek drugostupanjskog rješenja u samostalnom sektoru za drugostupanjsko upravni postupak Ministarstva financija. Kadija te tuži, kadija te sudi. To treba razdvojiti. A kod ovih, kada PDV dođe … [[Govornik se ne razumije.]] onda drže taj spis godinu dana u ladici, provjereno primjeri, znam ljude, javljali su se ogorčeno. Ja opet znam i ove druge situacije, gdje ljude se i upozori, jednom, dvaput, triput, e pa onda njih i treba kazniti. Kada netko sustavno zloupotrebljava sustav i na računima u ugostiteljstvu, piše ponudu, koju ne fisklaizira, ako te pita, ma ja sam osobno i doživio to. Očeš platiti gotovinom? Kažem hoću. Donesi mi računčić fini onaj lijepo ono iz laserskog printera, malog, ponuda na njemu piše reko, gospodine evo izvolite, molim vas pravi račun. Ponuda. E takve treba kazniti. Jer to nije slučajno, to ne može biti 3 kn, to je namjerno. I tu ne treba imati milosti. Ali, za neke druge slučajeve, apsolutno represija nam ne donosi nam ništa. I uvijek treba ići upozorenjem jedan, dvaput, a onda ako je opetovano, ako je maliciozno, ako je namjerno, e onda zbilja treba kazniti, maltene i biti još i žešći. Što se tiče današnjih tema, mislim da to vrlo dobro znate koji su faktori konkurentnosti koji utječu, efikasnost javnog sektora prije svega javnih financija, porezne politike, poslovnog sektora, ako govorimo o tržištu rada pa imat ćemo danas i poreze na dohodak i sve se to odražava na ... [[Govornik se ne razumije.]] ljestvicu, evo samo jedan podatak ako je dobar koji sam našao, da smanjenjem poreza na promet nekretnina s 5 na 4% mi smo se pomakli za 3 mjesta i očekujemo da ćemo to isto napravit sa ovim prijedlogom sa 4 na 3% koji je danas pred nama i to apsolutno treba pozdravit. Ja bih tu volio samo još napravit distinkciju između konačnog i privremenog poreznog rješenja, otprilike prošle godine je izdano 78 000 konačnih i 77 i pol privremenih poreznih rješenja. Šta znači privremeno? Znači da sebi porezna uprava daje vremena da procijeni usporednom procjenom vrijednosti da li je nešto na ugovoru napisano manje od onog što stvarno je. I onda to može kasnije kad se vidi u toj godini ili u tom mjesecu otprilike kako se kreću cijene nekretnina na toj lokaciji vidjet da li to nešto odudara. Po meni to u načelu je u redu, ali 6 godina, e to nije u redu. Jer naravno ja se nadam da se gledaju cijene koje su bile u trenutku kupovanja, ali i stanje nekretnine u trenutku kupovanja. To što je u istoj zgradi i razlika može bit u stanovima po kvadratu i 100 i 200 eura, zašto? Zato što je netko uložio dodatnih 300 eura po kvadratu više nego ovaj inicijalno, što se vidi u opremanju stana itd. to se vidi i u cijeni kupoprodajnoj. A ako to netko ne izađe, ne ustvrdi, može se dogodit da netko za 5 godina, 3 godine, 4 dokači izuzetno dodatno rješenje gdje je obvezno u 15 dana platiti, dakle tu bi volio malo da se taj dio, jer piše ovdje ako se ne može utvrditi u zakonu da će onda neki vještak izać na teren ili već kako god, ali bilo bi dobro upozoriti kod prijave da uvijek se stvarno stanje evidentira kako bi se kasnije znalo i da to u jednoj informiranosti građana kad kupuju nekretnine da uvijek uslikaju da, ako ne mogu već platiti vještaka, ako nije kreditom kupovan stan pa onda je u gotovini, pogotovo da to se evidentira upravo da bi izbjegli ovakve stvari, ali po meni je 6 godina predug period da se na to čeka. Tako da gledano sve, naravno da smo zadovoljni što se nije išlo u linearno smanjenje od 1%, nego što se upravo primijenilo ova međustopa na osnovne potrepštine, ja bih volio da se to i proširi, da osim svježeg mesa budu i mesne prerađevine, suhomesnati proizvodi, ako hoćete salame i ostali proizvodi od mesa, da još šire obuhvatimo taj dio priče i da se naprave do drugog čitanja svakako kalkulacije što bi to značilo pa ako govorimo i o onome što se sad nije diralo i o mliječnim proizvodima i određenim proizvodima od mlijeka koji su ovdje navedeni u zakonu sada da ne ... [[Govornik se ne razumije.]] Zahvaljujem.
Hvala. Imamo nekoliko replika i na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Gorana Aleksića.
Zahvaljujem. Kolega Čuraj spomenuli ste akcije, pa naravno da ljudi kupuju na akcijama kad su kod nas akcije tek donekle normalne cijene u odnosu na cijene vani. Dakle kila jabuka je 10 kuna, a nabavna cijena je 2 kune, kakva je to marža, što je to? Marže banaka, nabavna cijena kapitala je oko 0% jer su takve kamatne stope na depozite, a prodajna cijena je 3 i pol posto, 5%, 6%. u Njemačkoj za to vrijeme 2% do 3% isti takvi krediti. Ovdje banke zarađuju 100 do 200% više na maržama nego u Njemačkoj i vi ste za to krivi između ostalog, vi i vaši kolege iz koalicije zbog toga jer niste dopustili da se marže koje nisu ugovorene, nego su samovoljno nametnute i poštom poslane građanima da se urede i da budu u okvirima u kojima trebaju biti, u početnim okvirima. Vrhovni sud RH ove godine na temelju jedne revizije odlučio 20. ožujka da te marže ne vrijede. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Čuraja.
Zahvaljujem kolega Aleksić, onaj prvi dio je možda bio za temu, ovaj drugi nije. Naravno da je izuzetno bitna i svaka kuna onome kad nema. i onda mu je i 2 kune mu je nekada puno platit ako kupuje nešto na već stvari. Što se tiče marži naravno da mi ne možemo utjecati na tržište, ali ga možemo otvoriti. Ja bih bio najzadovoljniji ako već hoćemo o vašoj temi pričati, neka budu i krediti ako treba od naših domaćih, domaćih banaka, znamo da su većinom u stranom vlasništvu i 10%, ali ajmo omogućit da možemo dizat kredite negdje dalje, po 3% pa da vidimo do kad će oni izdržat do 10% kamatom na kredite, neće. Znači ajmo vidit što je potrebno napraviti da građani mogu vani se zaduživat, u vanjskim bankama, zašto ne ako je tamo jeftinije, ako smo svi jedno tržište. A gledano, ovo još jednom ponavljam, svako smanjenje troškova života je ono što je dobro i ne može nitko reći da to neće dati učinak u krajnjoj liniji naših građana. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Branka Grčića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Čuraj, vi ste previdjeli jednu stvar kad ste rekli da ovom reformom neće nikome porasti teret u državi, to jednostavno nije istina i ja sam jako emotivan i senzibilan na jednu stvar koja će se dogoditi, a to je da će 5 puta, ne 5%, nego pet puta porasti paušalni porez po jednom krevetu za 100 000 privatnih iznajmljivača u Hrvatskoj i ja se čudim i zaista i ovom prilikom se čudim vladi da je uopće može pasti na pamet takav prijedlog, a posebno kad sam čuo jučer da će novac tako prikupljen ići u kompenzaciju 210 milijuna kuna kojih se lokalna samouprava mora odreći jer će porasti plače za 20 000 ljudi s najvećim plaćama u državi. Dakle uzimate relativno niskom i srednjem sloju, a to dajete onima najbogatijima, naravno da to ne možemo prihvatit.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Čuraja, molim vas nemojmo se dobacivati iz klupa. Kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem. Dakle to je u ovom sljedećem paketu o kojem ćemo raspravljati, ne o ovome sada što raspravljamo, što ste rekli. Ako baš hoćete na iznajmljivače, dakle stavlja se raspon koji će odrađivati jedinice lokalne samouprave [[Upadica: 5 puta.]] Oni će određivati, može ostati isto. Nitko ne kaže da ne mora. Može ostati isto. Dakle ne, nije istina, država nije uzela ništa. Hoće li jedinice lokalne uprave uzeti nešto što je staro od 2006. godine a znamo kakve su cijene bile u 2006. godini, cijene smještaja ako baš hoćete. Mislim naši građani nažalost znaju koliko su porasle cijene, oni, pogotovo moji iz Slavonije kada hoće otići negdje u apartman na more. To nije više 30 eura kao što je bilo prije 15 godina nego je 70 a porez je ostao isti. Ali i bez obzira na to, jedinica lokalne samouprave će odrediti hoće li to biti 300 ili 1500 kuna kako vi kažete puta 5. To je raspon koji će biti. Ali to ostavljamo jedinicama lokalne samouprave. Pa onda smijenite načelnika koji će to podići. … [[Upadica se ne čuje.]] Propisala je raspon a ne obvezu. Zahvaljujem.
Molim vas nemojmo iz klupe. Nemojmo iz klupe. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Božice Makar. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Čuraj, vi ste danas nekoliko puta spomenuli ako se traži povrat PDV-a da obavezno ide porezni nadzor. Ja moram priznati da nemam takva iskustva da se u pravilu traži knjiga U-RA da se provjere ti neki navodi i očito to zavisi od ispostave porezne uprave ili od područnog ureda. I zato da li smatrate da bi bilo u redu da se te knjige ura kod povrata PDV-a dostavljaju samo u takvim slučajevima kada se traži povrat PDV-a da se onda zatraži i da se dostavi knjiga U-RA a ne da se obavezno svakoj poreznoj prijavi mora prilagati i taj dokument. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Čuraja.
Zahvaljujem. Da, naravno da to možda nije za manje iznose ali za iznose sigurno od 100 tisuća kuna i više apsolutno je. Knjiga ulaznih računa što ste rekli i onda naravno tražim, mislim da to nije uopće sporno. Ali i meni je cilj bio samo govoriti da maknemo, da točno budemo na čisto. Da nam se ne mogu dogoditi smetnje u kanalima u kojem se netko za 3 kune nešto kažnjava. To je nedopustivo ali treba onda jasno razgraničiti kada se ide u strože kažnjavanje, zbog čega, da se apsolutno znaju pravila igre. Jer puno puta ovisimo o nekoj subjektivnoj procjeni onoga tko nam je došao u nadzor. I znate još jednu stvar, dolazi vam u nadzor uvijek u paru a ne smije vam ići u nadzor onaj koji je iz istog mjesta, on dolazi kao drugi a formalno je netko iz drugog mjesta prvi. Međutim, sve koji god rade, taj drugi koji je prateći a ovaj prvi samo je onako fikus. I mi smo kao napravili neku formu da ne možete u nadzor dolazi čovjek iz istog mjesta a zapravo stvari ostaju puno iste. Dakle nama je cilj što bolje omogućiti poslovanje poduzetnicima a kazniti itekako one koji to zloupotrebljavaju.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Steve Culeja.
Poštovani kolega Čuraj, mi ovdje raspravljamo o smanjenju PDV-a poreza, nameta onima koji su uredno prijavljeni i koji uredno rade po zakonu. A ja bih se osvrnuo na one koji ne rade po zakonu, koji uopće nisu prijavljeni ili su prijavljeni kao udruge, rade samo vikendom. Pa sjetimo se prošle godine je bio onaj klub Super, Super, navodno gay klub u kojem je bačen suzavac u 3,30 minuta u noći i nakon toga su naši dični saborski zastupnici od Bernardića pa Glavaševića koji su branili navedeni klub da je tamo nacizam, fašizam, ponovno na djelu terorizam a zaboravili su reći da taj klub radi na crno, da uopće nije, da je prijavljen za nešto drugo, da je tamo 450 ljudi te noći bilo, da tamo nadzor dolazi ponedjeljkom i srijedom a oni rade petkom, subotom, eventualno nedjeljom. Oni imaju tematska događanja koja nisu tematska događanja nego rad na crno. Gospodine ministre, to je bilo prošle godine, ja ću postaviti pitanje šta je sa tim klubom, da li još uvijek radi, funkcionira, da li plaća svoje obaveze? Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicima. Ja bih svoje izlaganje započeo s onim što je ministar u nekoliko navrata tijekom jutra i u izlaganju a kasnije i u odgovoru na replike rekao da porezna reforma koja je, čiji je ovo treći krug, sama po sebi ne može biti dovoljna za cjeloviti okvir koji bi doprinosio rastu gospodarstva, poboljšanju života i standarda naših sugrađana. I to je tako i apsolutno je u pravu pa bih dodao da jasno pored porezne reforme svjedočimo i drugim reformama u hrvatskom društvu koje ova Vlada provodi. Kao što znamo mirovinska reforma je u raspravi sa zainteresiranom javnošću, provedena je dijelom kroz proljeće i mini reforma pravosuđa. Ja bih spomenuo da je upravo izmjenama Ovršnog zakona i drugih zakona koje smo također raspravili u 7. mjesecu primjerice 50 tisuća manje blokiranih u Hrvatskoj i 24 milijarde kuna je smanjen dug naših sugrađana. Prema tome, možemo govoriti o reformi cestarskog sektora koja je također izvršena a koja se dijelom utemeljila i na kvalitetnijim, boljim, makroekonomskim pokazateljima u Hrvatskoj. No o tome ću malo kasnije. Ono što želim reći o poreznoj reformi u samome uvodu odnosi se na činjenicu da se poreznom reformom treba voditi računa o kontekstu fiskalne konsolidacije javnih financija u Hrvatskoj i da je ovo ministarstvo, ovaj ministar, ova Vlada kroz protekle 2 godine učinila maksimum na sređivanju javnih financija pa ako hoćemo u velikom dijelu to sređivanje i ta konsolidacija temeljena je na prvom krugu porezne reforme koja je stupila na snagu 1. siječnja 2017. godine. U te protekle 2 godine, dijelom zahvaljujući poreznoj reformi, ministar je kada je predstavljao prvi krug porezne reforme govorio da će ona sa svojim dosezima negdje oko 0,5 utjecati na rast BDP-a u Hrvatskoj što očito se i dogodilo jer je kroz te dvije godine dakle su makroekonomski pokazatelji a rekao sam zahvaljujući i poreznoj reformi značajno bolji, mi svjedočimo kontinuiranom rastu BDP-a u Hrvatskoj, drugo tromjesečje ove godine je on bio 2,9 i značajno smo iznad prosjeka EU država kad govorimo o rastu BDP-a, govorimo o smanjenju javnog duga u 2 godine negdje za 10% javnog duga, govorimo o rastu kreditnog rejtinga, rast kreditnog rejtinga kao što znamo su potvrdile sve 3 najvažnije svjetske kreditne agencije, govorimo o suficitu državnog proračuna. Prošle godine negdje oko 2 milijarde i 720 milijuna kuna za prvih 6 mjeseci od milijardu i 600 milijuna kuna. Dakle to su sve makroekonomski pokazatelji koji govore da je najmanje što možemo reći porezna reforma u prvom i drugom krugu već sada polučila uspjeh sa drugim okolnostima, drugim potezima vlade, privlačenjem sredstava europskih fondova, drugim reformama koje sam maloprije spomenuo polako definira Hrvatsku kao zemlju kontinuiranog rasta BDP-a, sređenih makroekonomskih, odnosno stabilnih makroekonomskih pokazatelja i na taj način mi danas možemo govorit o ovom trećem krugu porezne reforme na način kako ju je maloprije ministar predstavio. Kada govorim dakle o tim makroekonomskim pokazateljima, sad ću se vratit na tu reformu ... [[Govornik se ne razumije.]] sektora, da smo mi prije 5 godina, 6 svjedočili postupku vlade, one vlade Zorana Milanovića koja je krenula u monetizaciju Hrvatskih autocesta, da je zbog ovoga o čemu sam ja govorio i čemu su doprinijeli ovi makroekonomski pokazatelji moglo se ići u restrukturiranje kredita u cestarskom sektoru, čime se na godišnjoj razini za sada uštedilo na godišnjoj razini oko 50 milijuna eura što nije mali iznos i više nitko od nas ne govori o koncesioniranju autocesta, više se u Hrvatskoj ne govori o monetizaciji, nego se govori o činjenici da su hrvatske ceste ostale u vlasništvu hrvatske države i da mi možemo ići u daljnju izgradnju hrvatskih autocesta. Da se sada vratim na ono što sam htio reći o samoj poreznoj reformi, kada je ministar pred ljeto najavio poreznu reformu onda se u javnosti u određenom dijelu stvorila polarizacija je li ta reforma mora ići u smjeru da se smanji PDV kao regresivan porez ili se treba više ići ka smanjenju troškova rada, dakle prema tim izravnim porezima, u prvom redu valjda porez na dohodak, porez na dobit i doprinose. Kako smo se tijekom jutra naslušali dosta rasprava i replika o tome da bi s trebali mjeriti sa državama EU koje bi nam trebale biti primjer, kad govorimo o poreznom sustavu ja bih rekao nešto što svakako ide u prilog ovom nastojanju i ovom prijedlogu koja se uglavnom i u ovom slučaju temelji na izmjenama, odnosno smanjenju poreza na dodanu vrijednost sa 25 na 13%, a da je tome tako najbolje govore podaci kako to rade upravo te države članice EU na koje smo se jutros u nekoliko navrata povezivali. Dakle kad govorimo o tim neposrednim porezima, izravnim porezima, onda je Hrvatska prema porezu na dohodak i bogatstvu na 24. mjestu, dakle Hrvatska je 24. mjestu. Samo su 4 države iza Hrvatske imaju nižu poreznu presiju u tom segmentu poreza. Kad govorimo o socijalnim doprinosima, o mirovinskom, o zdravstvenom i o drugim doprinosima na plaću, onda smo tu na 16. mjestu. Kad govorimo o PDV-u onda smo na prvom mjestu. Dakle država smo sa najvećom poreznom presijom u regresivnom porezu. I ako je nešto logično po meni, onda je logično taj porez gdje smo najveći, gdje najviše zadiremo u kućne budžete, u budžete naših sugrađana, tamo se treba usmjeriti. I ova porezna reforma govori o gotovo 3 milijarde kuna koliko bismo u prvom i drugom koraku, dakle od 1. siječanj 2018. kada se smanjuje porez na dodanu vrijednost sa ... [[Govornik se ne razumije.]] na 13 na svježe meso, na svježu ribu, voće, povrće itd. da ne nabrajam sve one artikle, proizvode koji će dovesti do smanjenja. Ja i onda nakon 1. siječnja 2020. kada se opća stopa PDV-a smanjuje na 24% to je potpuno jasno, logično i kad vi to sagledate upravo ovaj treći krug porezne reforme to je normalni slijed ova prva dva kruga porezne reforme. Kad mi pogledamo što danas u državi se oporezuje sa 13%, a što sa 25% pa ćete vidjeti da je ta ponderirana, smanjena stopa od 13% usmjerena upravo na ono što prosječno kućanstvo u Hrvatskoj najviše troši, jer za drugo više za luksuz nema novca. Prosječno, dakle ta stopa od 13% je već na energente, na vodu, na odvoz smeća, odnosno na odvoz komunalnog otpada, ona je na mlijeko, na ulje, sada idemo na hranu itd., a ti proizvodi su najviše uključeni u tu jednu prosječnu košaricu koja je potrebna za život hrvatskim građanima i upravo smo na to sa ova tri kruga porezne reforme bili usredotočeni. Iz tog razloga je ovakav pristup meni potpuno jasan i potpuno opravdan. Čuo sam da je jutros bilo riječi, nemam puno vremena, da je na pressici SDP govorio potrebe smanjenja, povećanja osobnog odbitka građana, a jedan od razloga zašto se u to ide jest da smanjenje PDV-a ne znači da će dovesti do smanjenja cijena proizvoda jer da trgovci, proizvođači mogu to ukalkulirati i ne smanjiti konačnu cijenu proizvoda. Tko nama jamči kada u Hrvatskoj, primjerice u realnom sektoru se plaća, ugovara u neto iznosu da će sa povećanjem osobnog odbitka, doći do automatski do povećanje plaća. Ako je argument da neće se kada država smanji PDV, smanjiti cijena proizvoda, onda jamči, da će se povećanjem osobnog dobitka, automatski dovesti do povećanja plaće. Prema tome, ja mislim da je potrebno napraviti onaj okvir, koji ide za tim, da onom normalnom uređenom sustavu, država stvori okvir, koji će dovesti do smanjenja poreznog opterećenja, građana i poduzetnika. A to je upravo, rezultat, ovih 3, odnosno, ove porezne reforme, o ispričavam se prošlo mi je vrijeme pa ću u replikama nastaviti.
Hvala. Ostati ćemo mi i dulje od 9 ujutro. Imamo cijeli niz replika. Krenimo redom, prvo je poštovani zastupnik Željko Lenart, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Bačić, vi govorite o pokazateljima, koji dokazuju rast u državi, razvoj, napredak koji HDZ provodi, ja mislim da ga samo vi vidite. Ne govorite o mladima koji su otišli u Irsku, koji su otišli u Njemačku, ne govorite o poduzetnicima, koji više nemaju radne snage, pa u građevini imaju problema, u nekim drugim djelatnostima da nađu kvalitetnog radnika, moraju otimati jedan drugome pa će njihove firme polako nestajati. Ne govorite o ljudima, koji jednostavno, zbog koje i kakvih gluposti, koji proizlaze iz krive i porezne politike, ali i odnose prema njima, zatvaraju firme, kupe svoju djecu i jednostavno odlaze iz Hrvatske. Ne govorite da smo mi spali u grupu sa Rumunjskom i Bugarskom po razvijenosti, na dnu smo u EU. Ne govorimo o tome da se u Hrvatskoj, godišnje ukrade 40 milijardi kuna prema nekim stranim agencijama, koje su to istraživale. A ne bih ja mogao dobiti 20 sec ko i kolega Bačić još.
Možete i sat vremena što se mene tiče, možemo do jutra biti.
Oprostite kolega Reineru, ali mislim da niste jednaki prema svima. Hvala vam lijepo.
Ja sam jednak prema svima, svi produžujete pomalo, što se mene tiče, opet velim, možemo ostati i do iza 9, kako je krenulo i tako će i biti vjerojatno. A osim toga, nisam vas opomenuo, a govorili ste o stvarima, koje uopće nemaju veze, niti sa porezom na dodanu vrijednost, ni prometom nekretnina, niti trošarinama. Ali, nisam vas opomenuo, prema tome, ajde, budimo tihi.
Kolega Reiner, oprostite, ja mislim da sam ovdje zastupnik hrvatskog naroda i da je moja stvar o čemu ću ja govoriti, jel tako, a neće mi vi određivati o čemu ću ja govoriti u Hrvatskom saboru.
Ne nije, … [[Govornik se ne razumije.]] o temi o kojoj se diskutira, a sasvim sigurno nije vaša stvar da polemizirate sami ovdje.
A kako vi znate svaku temu, da smo mi izašli iz teme, odakle vama pravo, da uvijek tumačite gabarite teme, a ne da mi sami uzimamo sebi slobodu.
Nemojte polemizirati kolega Lenart sa mnom, jer to ne smijete.
Smijem, zato što
…/Upadica Reiner: Izričem vam opomenu radi toga./…
hvala lijepo na opomeni, ali vi svaki puta se uplićete naše rasprave … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Nastavite dalje dobiti ćete drugu opomenu.
Ma dajte i drugu opomenu, molim vas.
Evo dobijete drugu opomenu i
…/Upadica Lenart: Hvala lijepo kolega Reiner, sada ćete biti sretni više neću govoriti u Hrvatskom saboru./…
ne možete danas više govoriti.
Hoćete me iznesti van iz sabornice?
…/Upadica Reiner: Neću vas./…
Ajde molim vas … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] malo sam teži od gospodina Pernara, bit će vam malo teže.
…/Upadica Reiner: Smirite se, molim vas./…
Molim vas evo, iznesite me van iz sabornice, ajde. Hvala vam lijepo.
Molim vas smirite se. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Lenart, točno je, ja nisam govorio, da je u Hrvatskoj nikad manji broj nezaposlenih. Vi znate da je 130 tisuća nezaposlenih, u isto vrijeme je preko milijun i 450 tisuća zaposlenih. Nisam govorio ni o tome da je prosječna plaća u Hrvatskoj porasla 720 kn, da je minimalna plaća porasla 316, 320 kn, da je porasla prosječna mirovina za 6,5%. Nisam ni o tome govorio. A slažem se s vama, ja nisam govorio o spektakularnim rezultatima. Ja sam govorio o jednom kontinuiranom rastu, koji govori o radu vlade. A svakako da i mene, kao što vjerojatno i vas, boli, smeta, svaki mladi koji je izašao iz Hrvatske, zato sve ovo što se radi, radi se sa time da se omogući njima ostanak i da se pruže uvjeti, osigurava uvjeti gdje bi oni doista mogli ostati u Hrvatskoj.
Sljedeća replika, poštovanog zastupnika Gorana Aleksića, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Bačiću, vi ste sada nahvalili HDZ kako je čuda napravio u RH i ja vam mogu reći da je ustvari vaša politika vrlo štreberska, vi otprilike radite, kao da slažete nekakve kockice a ustvari, onu pravu, progresivnu, proaktivnu politiku, vi ne znate voditi. Vi niste uveli porez na banke, vi ste bankama smanjili porez na dobit za 10%, čitavih 10%, 2 postotna boda to je 10%. Vi niste izvršili obećanje iz prošle g. iz srpnja 2017. g. gdje ste obećali da ćete marže koje su banke nezakonito definirale, konačno riješiti zakonskim odredbama. Vi to niste učinili. Da ste proaktivni, da ste progresivni, BDP bi rastao za 2-3 postotna boda više, nego što raste sada. Vi to niste u stanju napraviti, vi ste u stanju samo napraviti svoju štrebersku politiku i nažalost, to vam ne služi na čast.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Aleksić, ne znam što vam je ova jesen donijela, kada ste tako raspoloženi za ocjenu HDZ-a, mene osobno ne vidim s čime i zbog čega i s kojih razloga. Ali, ja nisam nigdje hvalio HDZ, ja sam samo govorio i ponavljao sam službene podatke, koje vi sigurno jako dobro znate. Gdje je HDZ? Ne moram govoriti ja, valjda to govore rejting agencije, koje ispitivanju javno mijenje, pa koji govore da je HDZ daleko daleko ispred dugih, ja to ne trebam ponavljati, to vi jako dobro znate. Možda vama smeta, što je primjerice, izmjene ovršnog zakona i drugih zakona su smanjile za 50000 broj blokiranih, jel to vama, smeta možda? A vi na tome gradite svoju političku karijeru, uostalom. Je li vam smeta što je smanjen iznos od … [[Govornik se ne razumije.]] milijarde hrvatskih građana koji su blokirani, jel vam to smeta recimo, pa vam zbog toga smeta moj govor, zbog toga vam smeta?
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Panenića, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bačić, pohvalno ste se izjasnili oko ukupne reforme cestarskog prometa. Ono što možemo jedino reći, znači 5 milijardi eura duga, otprilike tako. Što je napravljeno? Napravljeno je financijsko restrukturiranje, poslovno restrukturiranje, vidimo, znači ostavite jednog čovjeka na naplatnoj kućici, koji kad mu pozlije, onda sve se blokira. Mi gubimo kvalitetu, u tome je, morate shvatiti da nije reforma skinuti standard građanima. Pa sad imamo reformu zdravstvenog sustava. Umjesto da reformiramo zdravstveni sustav, mi ćemo njima dodati novce da pokriju jedan dio, prikriju, pokriju, kako god se izrazio, jedan dio dugovanja. Kad dođete u moju županiju, što, 200 000 milijuna kuna HZZO duguje bolnicama i domovima zdravlja, to utječe i na gospodarstvo kojima naravno, zateže im se plaćanje, utječe i na razinu usluge, utječe naravno i na moral zdravstvenih djelatnika koji odlaze. Ajmo malo te reforme pogledati u srž kakve jesu a ne onakve kakve se žele predstaviti.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Panenić, pretpostavka poslovnom restrukturiranju cestarskog sektora i bilo je sređivanje javnih financija u RH. I ne bi se bilo moglo ući u financijsko restrukturiranje da nisu izvršene pretpostavke na sređivanju javnih financija, da nije zaustavljen deficit državnog proračuna, danas smo u suficitu, da nije kontinuirani rast BDP-a, da nam krediti i rejting nije takav kakav je. To su bile pretpostavke da Hrvatske autoceste, Hrvatske ceste mogu u taj sustav ući. Ja se s vama slažem, tu nije gotovo s tim, treba nastaviti. Posao je tu veliki Ministarstva mora, prometa i infrastrukture da sada na takvim osnovama su dobili zraka, dakako možete, da mogu ući u ovaj drugi dio ali ne bi ovog drugog djela bilo da nije da nije temeljno riješeno ono što je zadaća Vlade a ... [[Govornik se ne razumije.]] kvalitetne i makroekonomske pokazatelje.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bačiću, životni standard građana se pomalo pomjera u pozitivnom smjeru. Ja kao poduzetnik mogu samo reći da da, ovo ima svoje osnove i ima svoje razloge, ako smo plaćali dobit 20% poduzetnici, sad plaćamo 18% ili ovi mali do 3 milijuna 12%. To je jedna mala reforma. Ja se nadam da će to biti i manje, da ćemo plaćati 15 i 10% jednog dana, ali jasno mi je da ne može se to sve tako brzo odraditi. Zašto? Zato što smo ovih godina nismo uopće ušli u reforme kakve su trebale, naravno trošili smo, znamo i autoceste da su trebale sve prodati, fala bogu da nisu, danas imamo nadam se da pokrivaju svoje troškove i da nešto i zarade. Mi poduzetnici i obrtnici smo dobili ovim zakonom 2,2 milijarde kuna, dobit ćemo i to se u poduzetničkom jako osjeti, tko bavi se time naravno, ovi koji se ne bave, oni ne mogu ni znat. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Mišić, s vama se slažem, dakle to sada kao da je bilo oduvijek, zaboravljamo da je porezna dobit smanjena na 18 odnosno na 12%. Zaboravljamo da je u prvom krugu porezne reforme od 2 milijuna i 700 000 poreznih obveznika temeljem poreza na dohodak, njih je milijun i 500 00 oslobođeno. Dakle sve te mjere koje su donesene, koji su brojnim građanima u Hrvatskoj, dakle za milijun i pol uopće nema poreza na dohodak a za milijuna i 200 su značajno smanjene obveze, to sve skupa zaboravljamo i danas govorimo o nečemu što je ovaj ministar govorio prije 2,5 godine. Prema tome, kad je on to predlagao, drugi su taj zakon, tu reformu, taj prvi krug osporavali a on je tvrdio da će se s tim krugom upravo, s tim prvim djelom porezne reforme omogućiti i olakšati poslovanje i poduzetnicima i povećati plaće hrvatskim građanima i tu ste vi u pravu. Dakle ti se rezultati svakako vide.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Ljubice Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačiću, naravno da će se 6,3 milijarde kuna osjetiti i kod građana i kod poduzetnika. U prethodne 2 g. to rasterećenje od 4 milijarde osjetimo već sada kroz niz mjera. Ja ću se osvrnuti na jednu koju ste i vi u vašoj raspravi dotaknuli a to su jedinice lokalne i regionalne samouprave odnosno prihod od poreza na dohodak kojeg s početkom godine se ... [[Govornik se ne razumije.]] središnji državni proračun. U mojoj županiji konkretno za mjesec veljaču, to je 2 milijuna kuna više u proračunu, u odnosu na 2. mj. u prethodnoj godini. Naravno, smanjenje PDV-a na stočnu hranu. Prošli puta i sada smanjenje na svježe meso, jaja, piletinu, povrće i voće će se osjetiti posebice u krajevima iz kojih ja dolazim, gdje je ljudima svakako rasterećenje veoma bitno i naravno da rasterećenje svih životnih potreba trebamo pohvaliti, sigurno da možemo uvijek učiniti bolje, ja se iskreno nadam da će to ova Vlada i nastaviti.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Maksimčuk, tako je, ja mislim da je malo tko u ovoj sabornici 2016. g. kada smo čini mi se u studenom raspravljali o tom prvom krugu porezne reforme, kada je ministar govorio o tome da će s 1. siječnja 2018. g. nastupiti novi Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave koji je omogućio decentralizaciju preko milijarde i 200 milijuna kuna jedinicama lokalne samouprave i malo je tko tome vjerovao. Govorili su obećanje, udom radovanje. To je bilo sjećam se kao sad, demant koja je dolazila sa lijeve strane sabornice gdje se govorilo da sad će se uzet a nikad se to lokalnoj samoupravi neće vratiti a sada svjedočimo da je s tim zakonom koji je stupio na snagu 1. siječnja 2018. g. to u cijelosti izvršeno, dapače, sve jedinice lokalne samouprave, to što ste i vi rekli i samouprave i lokalne uprave odnosno regionalne uprave tome svjedoče. Smanjena je porezna presija u Hrvatskoj i prema poduzetnicima i prema građanima a u isto vrijeme rastu porezni prihodi i u državnom proračunu i u proračunu jedinicama lokalne samouprave. Samo ta činjenica govori o ispravnosti reforme.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Grčića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić, većina plaća u državi se ugovara kao bruto jedan, a ne kao neto. Prema tome, ova mjera koju smo mi jutros predložili će imati, imala bi efekta, nažalost mi nismo u mogućnosti donijeti takvu odluku ali zato vas pozivamo da do drugog čitanja ovog zakona ozbiljno razmislite o tome. I još nešto, vas kao utjecajnog HDZ-ovca i predsjednika Kluba HDZ-a pozivam da zaštitite turistički sektor. To govorim, između ostalog i kao predsjednik Odbora za turizam, ne samo zbog onoga što sam malo prije rekao, da će 5 puta porasti paušalno oporezivanje privatnih iznajmljivača, već i zato što je u okviru mandata ove Vlade povećan PDV za ugostiteljstvo sa 13 na 25% zato što je povećana boravišna pristojba neki daj, jel. I zato što je povećana boravišna pristojba u nautičkom sektoru za čak 10 puta za najveće brodice. To je udar na turistički sektor.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle, mislim da je gospodin Ćuraj odgovorio u dijelu koji se odnosi na porez odnosno ... [[Govornik se ne razumije.]] u turizmu. Mi ćemo kroz ovo prvo čitanje ići sa određenim prijedlogom koja će, ja se nadam i kolega Šuker iznijeti u svojoj pojedinačnoj raspravi, ali ne stoji činjenica dakle, da Vlada odnosno ovim Zakonom mijenja odnosno povećava nego ostavlja mogućnost onima čiji je to prihod. Vi jako dobro znate da je to prihod jedinica lokalne samouprave, a često puta i nije to prihod jedinice lokalne samouprave na čijem se prostoru odvija ta djelatnost jer je porez na dohodak se plaća temeljem prebivališta, a ne mjesta gdje se ubire taj prihod. Mi ćemo u tom smislu i ići sa određenim prijedlog, ali ne stoji činjenica dakle, da je povećano nego omogućeno, s obzirom da se 15 godina to nije mijenjalo, da se povećava na taj način ... [[Govornik se ne razumije.]] jedinicama lokalne samouprave.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, nemalo sam iznenađen s raspravom s druge strane, kad znam što su podržavali i kad vidim što ne žele podržati. Pa ću pročitati jednu izjavu nakon tri godine uvaženog potpredsjednika tada Vlade i ministra regionalnog razvoja. Njegova ocjena njegovog rada i što smo mi morali to slušati i podržavati, evo. Važno je da smo uspjeli ono što mnoge države nisu, a to je da smo zaštitili socijalne troškove da se ne režu socijalna davanja i mirovine i da se minimalno smanje plaće odnosno da se održava onaj standard građana koji je zatečen na početku mandata. Znači, nakon 3 godine smo bili sretni uz povećanje javnog duga 20 milijardi godišnje, uz deficit 17 milijardi godišnje, uz sve ono što nisu htjeli ili su mogli napraviti i sada ovo što je OK i ide u korist građana, to ne valja. Ali ovo je bilo super, kad smo u trećoj godini bili na početku mandata kojeg smo i ostavili. To stvarno, ono. I pad može biti rast, to smo isto čuli. I pad može biti rast.
Hvala. Slijedeća… Ne, ne, nemojmo iz klupe. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dobro je da postoji google pa nas podsjeti na ono što smo ranije govorili. Ja bih samo podsjetio na ono što je rekao ministar i čime se dakle slažem. Mi moramo gledati poreznu reformu u kompleksnosti njene provedbe ne samo na državni proračun, nego mi nju moramo gledati kako ona utječe i na proračun jedinica lokalne samouprave. Kako i na koji način s prijedlogom SDP-a nadoknaditi sredstva jedinicama lokalne samouprave? Ovaj Prijedlog je apsolutno udar na proračun jedinica lokalne samouprave jer smanjenje poreza na dohodak isključivo ide ka fiskalnom potencijalu jedinica lokalne samouprave. Ja ne znam je li ovaj Prijedlog izdefiniran sa udrugom gradova, općina i županija, pa ne znam što bi oni rekli, ali u svakom slučaju ono što im je ova Vlada dala kroz financijsku decentralizaciju, pa i ostavila mogućnost da još neke stvari obavljaju koje su im date u nadležnost na ovaj način, ovim prijedlogom praktično mi njih totalno osiromašimo i to treba jasno reći.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepa. Kolega Bačić, jel si vi možete zamisliti ... [[Govornik se ne razumije.]] u ovom sabornici da nije došao prijedlog ovih 9 zakona? Koliko bi ovoga što piše u ovom Prijedlogu došlo kao prijedlog sa suprotne strane? Da je to tako, možemo se uvjeriti svih proteklih godina kad su bili u oporbi. Predlagali su nešto, kad su došli na vlast, ja sam ih doslovno molio, pa dajte predložite one zakone koje ste predlagali nama, evo ja ću ih prvi podržati. To se nije dogodilo. Pa sjetite se samo priče sa turizmom. Ako se ne varam, naslijedili su stopu od 10% za organizirani smještaj, dakle puni pansion. Gdje je to završilo na kraju mandata? Međutim, kad netko napravi jedan suvisli prijedlog temeljem projekcija, ocjena rasta, ocjene i procjene prihoda i kad to što daje građanima i gospodarstvu 2 milijarde i 200 miliona ne uzima nikome, sad najedanput to podliježe velikim kritikama. Ali kolega Bačiću, jeste vi možda čuli kakav danas suvisli prijedlog što bi to trebalo napraviti umjesto ovoga? Ja nisam.
Hvala. Slijedeća replika, odgovor pardon kolege Bačića, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Svakako, kolega Šuker, ja mislim da je ovih 9 zakona u stvari nama sada olakšalo idućih par mjeseci smanjenje točaka dnevnog reda jer bi vjerojatno ovi zakoni bi bili možda dijelom dio njihove političke promidžbe, ali na ovaj način ne mogu prihvatiti ono što je dobro i pravilno predloženo. Ja se sjećam na početku mandata, kada je povećan PDV sa 10 na 25% da je u isto vrijeme bio smanjen, ako se sjećate doprinos na zdravstveno osiguranje i to je bila kao jedna kompezacijska mjera koja je trajala vrlo kratko. Vrlo brzo se vratilo ponovo na 15%. Prema tome, to lutanje koje je bilo u te 4 godine kada je u pitanju porezna politika je jednostavno nezamislivo i neprihvatljivo. I sada kada to kreće sa jednim redom, redoslijedom, razumno, mjera po mjera, krug po krug, čujete i sami što sa druge strane se, idu sa prijedlozima koji bi u cjelosti osiromašili jedan dio proračuna jedinice lokalne samouprave.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Pernara, izvolite.
Uvaženi zastupnike Bačić, htio bih vam reći da me boli srce zato jer glumite da se nekakvi veliki prijatelji ljudi, a vidjeli smo kako zatvarate lokale radi kune viške. I to upravo to Ministarstvo i ta politička stranka koja je stvorila milijune manjka, što svjesno, odnosno što zakonito, što nezakonito. Žao mi je da sami prema sebi tolerirate sve, a greške drugih ljudi, njihove mizerne propuste, znači jel račun dan na ruku ili je bačen u smeće, za to zatvarate ljudima pekaru, za to zatvarate ribarnicu, cvjećaru, okomili ste se na najslabije, a onim najkrupnijima i dalje služite. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Pernar, imam osjećaj kao da vam je žao što određeni zakoni koje niste podržali itekako se u provedbi čine dobrim i pomažu brojnim, brojnim našim sugrađanima koje ste upravo vi i vaša stranka čije ste interese s pravom zastupali i mi smo takva rješenja pronašli na drugi način i tome svjedoče novi podaci koji govore o značajnom broju, manjem broju blokiranih, o manjem iznosu duga ovršenih naših sugrađana i mi ćemo s tom politikom nastaviti. Čuli ste da je ministar pravosuđa najavio do kraja godine potpuni ovršni zakon čime ćemo jasno i tu jednu traumu u hrvatskom društvu do kraja realizirati i tu mi se čini da je problem Živog zida što mu na taj način zbijamo oružje iz ruku.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Vlaovića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, kolega Bačić. Zakon o porezu na dodanu vrijednost i ovaj dio smanjenja stope na dio prehrambenih artikala po nama iz HSS-a neće polučit one efekte koje bi svi željeli da naši građani kvalitetnije žive, da ta njihova košuljica bude bogatija iz nekoliko razloga. Prvo što Hrvatska ne proizvodi u najvećem djelu dostatno hrane za svoje potrebe, najveći dio se uvozi. Trgovačke lance ne možete kontrolirat da spuste cijene do nivoa kojeg se očekuje, od 9 do 10% koliko je sniženje stope PDV-a i najveći dio će profitirat uvoznici, trgovački lanci koji su sad već digli cijene voća i povrća, to vidite u trgovinama, a naši proizvođači nisu imali kome prodati. Dokle god se ne izjednače stope PDV-a na prehrambene artikle sa susjedima Slovenijom, Austrijom, Srbijom, BiH, naši ljudi će ova sirotinja ići kupovat tamo jer ne mogu si ovdje to priuštit. O tome se mora razmišljat. Njima pomoć i pomoć poljoprivredi kvalitetnije da bude nulta stopa za ona mala obiteljska poljoprivredna gospodarstva što je već naš predsjednik rekao. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Vlaović, tako je, na iste stvari ne gledamo jednako zato jer su političke stranke svaka sa svojim programom, svaka sa svojim viđenjima. Ali u ovom prijedlogu smanjenja stope PDV-a sa 25 na 13% za svježe meso, svježu ribu, voće i povrće, ja iščitavam, za razliku od vas promicanje, protežiranje nacionalnog gospodarstva domaće poljoprivrede. Tim više, čuli smo jutros i ministra u njegovoj replici, ide nakon ovoga i određeni pravilnik koji će stupiti na snagu odmah nakon stupanja na snagu zakona gdje će se još to dodatno osnažiti, pojednostaviti, da upravo budemo na tragu poticanja te domaće poljoprivrede. Ja u tom smislu vidim ovaj prijedlog zakona. A da ne bi bilo dobro, da se obuhvati cijeli i prehrambeni proizvodi, suhomesnati itd., ima još vremena da se to napravi korak po korak.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Željka Jovanovića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Žao mi je, nema kolege Šukera koji je rekao da nema konkretnih prijedloga. Ja sam uvjeren da će on podržati oba moja prijedloga iz moje rasprave, nastavit ću s onim što sam počeo jutros kada sam govorio o PDV-u na lijekove, još jednom naglasiti da je praksa jedinstvene stope poreza na dodanu vrijednost lijekova česta u zemljama EU, no recimo mi tu odskačemo. Naime, ponovit ću da svi receptni lijekovi koje plaća HZZO oporezuju se po stopi od 5% dok su svi bezreceptni lijekovi koje građani plaćaju i sami, oporezuju se po stopi od 25%. Inače bezreceptni se lijekovi u osnovi od receptnih razlikuju samo po tome da su nakon dugotrajne primjene receptnih lijekova pokazali se dovoljno sigurni, učinkoviti da ih građani mogu kupovati sami u ljekarnama, bez da imaju liječnički recept. Dakle iako bezreceptne lijekove kupuju gotovo svi, pa vjerojatno svatko od vas je kupio ponekad bezreceptni lijek, ipak su njihovi najčešći kupci osobe iz ranjivih skupina, kronično oboljele osobe, roditelji koji kupuju za svoju djecu i starije osobe. Također uzimanje bezreceptnih lijekova kod starih osoba je osobito izražen u pasivnim područjima gdje stariji građani teže mogu doći do liječnika zbog udaljenosti, a ljekarna im je često dostupnija. Naravno, mogući problem kod pretjerane ili pogrešne medikacije ili interakcije lijekova, ali to je neka druga priča s kojom vas ne bi sad opterećivao, ali bih naglasio da je 2015. HZZO izdao vodič za samopomoć akutna i hitna stanja te bezreceptne lijekove s ciljem da se građani educiraju i da mogu u određenim situacijama, bez da opterećuju hitne pomoći liječnika i opće medicine, kupuju bezreceptne lijekove i na taj način pomognu u liječenju određenih stanja, bolova, žgaravice i sličnih stanja gdje se takvi bezreceptni lijekovi mogu koristiti. Dakle u cilju stimulacije takvog odgovornog ponašanja građana smatram da bi smanjenje porezne stope PDV-a bila povoljna mjera. Moram podsjetiti još jednom da proračun HZZO-a najvećim djelom se puni doprinosima radno aktivnih građana i djelom umirovljenika, a istovremeno je stopa poreza na lijekove koje sami plaćaju peterostruko veća od one koje plaća HZZO. Dakle još jednom moram ponoviti taj paradoks da, što sam vam pokazao jutros, postoje lijekovi pod zaštićenim trgovačkim imenima koji su potpuno isti, koji se u istoj gramaži prodaju u dva različita pakovanja pri čemu jedno pakovanje koje ide na recept se oporezuje po stopi od 5%, a ovo koje građani kupuju sami po stopi od 25%, tako da danas primjer koji sam vam pokazao ranitidina koji građanin, koji plaća, kupuje sam bez recepta. Jedna takva tableta košta 4,5kn dok ona ista koja ide preko HZZO-a košta 2,4kn. Prema tome, vrlo je važno naglasiti ovom prilikom da ovdje govorim isključivo o bezreceptnim lijekovima a ne o raznim suplementima i dodacima prehrani. Dakle i koalicija udruga u zdravstvu i udruženje pacijenata i hrvatsko farmaceutsko društvo, udruge obiteljske medicine smatraju da bi ovo bio dobar potez i da bi trebalo uvesti jedinstvenu stopu od 5% na sve lijekove, kako receptne tako i one bez receptne. Ono što posebno želim naglasiti da cilj ove mjere nije povećanje potrošnje bezreceptnih lijekova nego njihova veća dostupnost svima onima kojima trebaju i kako bi na taj način se smanjio utjecaj na njihov kućni proračun. Ne moram ponavljati da u liječenju različitih, teških i kroničnih bolesti također postoji potreba za suportivnim liječenjem uz osnovno liječenje bolesti koje se u velikom broju slučajeva odnosi upravo na liječenje bezreceptnim lijekovima koje takvi pacijenti onda moraju sami kupovati, plaćati i na taj način opterećivati svoje proračune. Ono što na kraju želim reći, smatram da bi ovakva mjera, dakle uvođenje jedinstvene porezne stope od 5% bila jedna mjera koja bi pokazala veću socijalnu osjetljivost države za bolesne i na taj način bi olakšala bolesnicima da i drugi, vitalni, nezamjenjivi lijekovi budu dostupniji za liječenje u Hrvatskoj. I drugo što želim reći, drago mi je da se vratio kolega Šuker, dakle bili smo svjedoci prošle godine jedne inicijative koja se ticala sporta, Opatijske inicijative, nazvana po gradu Opatiji u kojoj su se skupili predstavnici 5 momčadskih sportova, koji okupljaju oko 230 tisuća aktivnih sportaša i koji su predložili čitav niz mjera kako osigurati bolje financiranje sporta i mogućnost da se što veći broj mladih ljudi bavi sportom a da istovremeno ne moraju njihovi roditelji plaćati članarine kako bi se ta djeca bavila sportom što onda velikom broju njih zapravo stvara prepreku da budu sportsko aktivni. Također nedavno smo iz Središnjeg državnog ureda za sport dobili čitav niz prijedloga koji se odnosi na porezno rasterećenje pa tako i prijedlog koji je vezan za izmjene ovog zakona, Zakona o porezu na dodanu vrijednost gdje se iz državnog ureda za sport navodi zbog važnosti sporta za društvo kao što važnost imaju kulturne manifestacije za koje se primjenjuju dvije snižene stope poreza na dodanu vrijednost za kino ulaznice i ulaznice za koncerte predlažemo i smanjenje stope PDV-a na ulaznice za sportske priredbe. Predlažemo uvrstiti i ulaznice za sportske priredbe u članak 38. stavak 2. Zakona o porezu na dodanu vrijednost te isto oporezovati sniženom stopom od 5% kao i kino ulaznice. Evo nadam se da će kolega Šuker podržati obje ove moje inicijative. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika i na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Jovanoviću evo sami ste demantirali i drugu stranu kada govore o tome da smo mi bezidejni i da nemamo prijedloga. Ali znate želio bih podsjetiti i vas i cijelu hrvatsku javnost o onome čemu smo mi svjedočili dok je HDZ bio u oporbi a to je bilo tolika sloga i tolika spremnost na konsenzus da se čak i izvješće pučkog pravobranitelja odbijalo i to samo zato što HDZ nije na vlasti. Tada ih nije zanimala, evo posebno kolegu Borića recimo, tada ga nije zanimalo činjenice, tada ga nisu zanimale ono što piše u izvješću, on je bio protiv izvješća zato što HDZ nije na vlasti i tako u čitav niz drugih primjera. Svaki put, svaki konsenzus koji smo ponudili a podsjetiti ću vas recimo na Strategiju razvoja obrazovanja. Sve smo prijedloge uvažili, sve smo kritike prihvatili, sve smo ugradili u prijedlog jer je HDZ na kraju bio za. Sjećate se jako dobro da nije.
Odgovor poštovanog zastupnika Jovanovića.
Hvala lijepo kolega Hajduković. Pa mislim to je jedna, to je tragedija zapravo Hrvatskog parlamenta. I to sada govorim da je to tragedija bez obzira tko bio na vlasti. Dakle mi još uvijek nismo došli do tog nivoa svijesti da ne ocjenjujemo prijedlog o tome da li je došao sa oporbene ili sa većinske strane kada smo na vlasti jer u pravilu većina vrlo rijetko prihvaća prijedloge oporbe. Tako da niti jedan prijedlog koji je došao u ovom sazivu nije prihvaćen od strane većine. Što se tiče Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije, eto ipak da budem korektan, HDZ nije bio protiv, bio je suzdržan. Ali bio je suzdržan iz razloga što je smatrao da nije osigurano dovoljno novaca za provedbu Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije a sada kada su u mogućnosti osigurati te novce oni to ne čine.
Sljedeća replika je poštovano zastupnika Borisa Lalovca.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani kolega Jovanović. Pa da, rekli ste dva konkretna prijedloga. Ja se nadam da će Vlada ih razmotriti ako i da ćemo mi i ići sa amandmanom ako bude potrebno, pogotovo zato što vidimo da se svi ovih dana volimo se hvaliti i na međunarodnim skupovima i čak u New Yorku o uspjesima naših sportaša koliko promiču sport, koliko su važni kao u obliku diplomacije. I tako da svakako mislimo na da te i sportske događaje treba pristupiti i hrvatskim građana da budu dostupniji, da budu, ne vidim razloga zašto Amerikanci ne znam preko svojih kino ulaznica i svugdje lobiraju u svijetu da mogu ulaznice biti tako nisko. To se slažemo, to smo prihvatili i ne vidim tu ništa sporno. Međutim, ne vidim ništa da se ne bi i da sportski događaji budu u RH dostupniji hrvatskim građanima i da budu po nižim stopama. A svakako vaš komentar na mišljenje jer vidimo da se povećao doprinos u zdravstvu, gdje su te reforme u zdravstvu i gdje će ti novci dalje otići, hoće li biti potrebno za koju godinu ponovno povišavati stopu doprinosa za zdravstvo možda sada sa 16,5 ... [[Govornik se ne razumije.]] na 18%. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Jovanovića.
Hvala kolega Lalovac. Pa evo to je jedna od ključnih dilema koja postoj, dakle vjerujem dan nitko u ovoj dvorani nikada neće glasati da zdravstvo ima više novaca. Međutim, zdravstvo zaista nikada u posljednje vrijeme nije imalo toliko novaca ali to istovremeno ne prati i jednako kvalitetnija zdravstvena zaštita. Dapače, nedavno smo dobili poražavajući podatak da je u Hrvatskoj u 3 godine po drugi put smanjena očekivano trajanje života i to za 3 mjeseca. Dakle, umjesto da iz godine u godinu zahvaljujući kvalitetnijoj zdravstvenoj skrbi, sredstvima koja imamo na raspolaganju naš životni vijek bude duži mi smo jedna od rijetkih zemalja koja u Europi životni vijek ne produžuje nego ga skraćuje.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani gosti. Pred nama je nešto što se neformalno naziva treći krug porezne reforme, mijenja se ukupno 9 zakona, na stol je svatko od nas tko je htio dobio hrpu papira koje je trebao proučiti, ta reforma navodno je počela 1. siječnja 2017. sada se nastavlja na polovici mandata. Ni ta 1. siječnja 2017. nije bila ništa posebno, građani nisu osjetili neka poboljšanja, osim što se tada naštetilo turizmu, što su plaće se povećale onima koji već imaju visoke plaće i što je mladima natovaren porez na plaćanje prve nekretnine, čega do tada nije bilo. U toj poreznoj reformi sporadično se pojavljuju i neke korisne mjere, kao što je recimo ukidanje doprinosa za zaštitu na radu i za nezaposlenost, neće se porezno kažnjavati roditelji čija djeca dobivaju stipendiju, to je isto mjera koju možemo pozdraviti, uvodi se više međustopa PDV-a, između ostaloga snižena stopa na meso, na pelene, na jaja, voće, povrće, žive životinje i najavljuje se snižavanja opće stope PDV-a od 1. siječnja 2020. godine za 1% bod, konkretno će od tada PDV iznositi 24%. Također se najavljuje poštenija naplata PDV-a, manje utaje poreza, iako još uvijek ima puno rupa i previše što ministar Marić vrlo dobro zna, bit će malo manje birokracije, ispunjavat će se par formulara manje, smanjit će se porez na nekretnine sa 4 na 3% i to bi bile eto te pozitivne stvari koje sam spomenuo u uvodu. I kad bi to bio sav sadržaj, onda bismo mogli reći u redu. Mršavo je, ali ipak jesu neki sitni pomaci, ipak je nešto, ovo bi možda mogli i podržat, možda bi mogli mi iz Živog zida dignuti ruke za ovakve reforme, ali nažalost to nije sve. Postoji drugi dio porezne reforme koji ove mjere ili značajno umanjuje ili u cijelosti poništava i ustvari cijelu, nazovi reformu, delegitimira kao korak nazad, nedovoljan da išta bitnije promijeni u sumarnoj stvarnosti hrvatskog gospodarstva i društva općenito. Prije svega, u vašemu programu gospodo koji ste nazvali pretenciozno vjerodostojno, jasno ste napisali da ćete u drugoj godini mandata smanjiti opću stopu PDV-a na 24%, a u posljednjoj godini mandata na 23%. to obećanje niste izvršili, zašto ste to obećavali, ja ne znam. Možda doista smanjenje PDV-a nije najbolja mjera, ali to su vaše riječi. Ja sam vas dužan sada pitati gospodine Marić i sve vaše zastupnike zašto ste od toga odustali? I hoćete li se sada ispričati hrvatskoj javnosti zbog lažnoga obećanja? Evo. Imali smo slučaj da je zastupnik Pernar nešto krivo rekao u Saboru i on se za to javno ispričao, javno se ispričao. On, kojega vi se usuđujete nazvati populistom se ispričao, a ministar Marić kad ga to pitam odmah hvata mobitel u ruke da tipka porukice. Ispričajte se gospodine. Uvedite nova pravila u hrvatsku politiku jer ako dajete lažna obećanja tada se to može nazvati kako god želite, ali ne vjerodostojno. Tada ne možete program nazivat vjerodostojnim. Tada promijenite ime programa i recite obmana birača, jedno pričamo, drugo radimo. Uočavamo probleme, ali u praksi ih ne provodimo. Sami ste napisali da je PDV ogroman. Nije to napisao Branimir Bunjac, ni Ivan Pernar, vaše su riječi. Izvolite, odgovorite hrvatskoj javnosti. Drugo, to što vi smanjujete PDV nema nikakvih garancija da će to bilo koja obitelj u Hrvatskoj osjetit. Zašto? Zato što je ukinuta financijska policija, doduše nije HDZ ukidao, to je istina, nego je dva puta ukidao SDP koja je imala 141 zaposlenog i čiji je zadatak bio korigirati cijene sukladno poreznim izmjenama i oni bi sigurno otišli u trgovine i gdje treba i korigirali bi te cijene, ali više ih nema. zašto su vam smetali? Smetali su vam zato što su tjerali utjerivači poreza i što su pokrenuli 1500 kaznenih prijava. To nekome nije odgovaralo. Pa ajmo onda ih ukinut. Te međustope koje uvodite ne obuhvaćaju sve ono što je potrebno prosječnoj obitelji, recimo mliječne prerađevine, med, imate molbu pučke pravobraniteljice, nije ona tko god, da smanjite cijenu energenata, da grijanje bude jeftinije, da smanjite PDV. Kaže zastupnik ... [[Govornik se ne razumije.]] mi smo povećali za 6% mirovine, uvau. A koliko je poskupilo grijanje od 2000. godine? 100%. Kubni metar vam je koštao kunu 45, sad košta 2 kune 90. od 1. travnja 2018. poskupit ćete plin za najmanje 10%, zašto ne prevenirate te stvari? Vi isto kao i sa Uljanikom, a šta me briga kad dođe ugasit ćemo i to, ali grijanje se nažalost ne može ugasiti. Ono treba, inače ljudi umru. Znate li koliko je koštalo litra benzina 2000. g.? Zna gospodin Šuker, 4 kn, sada je 10,5. Koliko je koštala glavica salate, puterice? 2 kn 2000. g. sada košta 20. 10 puta je poskupio život u Hrvatskoj, a vi kažete 6% smo povećali. Ne pratite stvarnost, ne živite u stvarnosti, zašto ne snizite PDV na svu hranu? Dovoljno je evo, otići do Slovenije, sat vremena do Mađarske, nije daleko, imamo autocestu, pa pogledajte kakav je tamo PDV na svu hranu, Austrija 10%, Slovenija 9,5, Mađarska 5, Italija 4, Poljska 8, Rumunjska 9, kod nas 25%. Hrvatski proizvod u Sloveniji, košta manje nego u Hrvatskoj, jer je manji PDV. I zašto naši ljudi, pazite iz Like idu u Italiju, njemu se isplati izgubiti cijeli dan, da ode kupiti hranu u Italiju ili da ode u Mađarsku, Bosnu, Srbiju, ma gdje god. Gdje god, cijene su niže nego u Hrvatskoj, kod nas su cijene divljačke, divljačke, garantiram vam da ni u jednoj postkomunističkoj zemlji nisu takve cijene ko u RH. Vi ćete uvesti niži PDV na tekuća jaja. I mislite da ćete s time poboljšati standard hrvatskih građana. Budite konkurenti. Šta je konkretno? Gospodin Šuker će prodavati jabuke po 5 kn, ja ću prodavati po 6. Od kuga će kupiti ljudi? Pa od njega. Logično, jer su jeftiniji. Zašto mi imamo sve skuplje nego susjedi, pa gdje će ljudi kupovati? Kupovati će vani, umjesto da dođu kupovati ovdje. To vam je ključna riječ, konkurentnost. Konkurentnost. To spominjete vi, ali to je vama isto, ko da spominjete nešto potpuno apstraktno, smanjenje PDV-a, želite veći iznos. Na koji način viši PDV koristi izlaznicama, ni na koji. Potpuno nebitno. Prema tome, već u tom segmentu ovog prvog zakona PDV-a pokušati ću se osvrnuti na ostale, jer koliko vidim, biti će duga večer, vi jednostavno nemate odgovora, ne nudite prava rješenja i to je samo najava ove reforme kao potpuno promašene mjere. Ali, velim, imati ćemo vremena još raspraviti, toliko za sada. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku, kolega Pernar se čak 2 puta javio, ali može samo jednu repliku imati. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Kolega Bunjac, spomenuli ste smanjenje PDV-a s 25 na 24%. Evo, ja ću vam reći da je 2009. g. HDZ-ova Vlada povećala ŠDV s 22 na 23%, a potom je 2012. SDP-ova, povećala sa 23 na 25%. Sada HDZ-ova vlada smanjuje za 1%. Znači reforme u ovoj zemlji u ovoj zadnjih 10g. svodi se na to da je PDV povećan za 3 postotna poena, pa se onda smanjio za jedan. To su reforme, koje HDZ nudi građanima i koje predstavlja kao nešto što će riješiti probleme. A nažalost, neće riješiti, jer osnovni problem Hrvatske, nije dalje PDV 25 ili 24 posto, nego kako je monetarna politika. A vi monetarnu politiku, koju je HNB mjenjačnica ne mijenjate. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepo zastupniče Pernar, vi u svojoj kratkoj replici koja je nažalost smanjena na jednu minutu, dotičete bit problema, a bit problema je da ustvari imamo potpuno pogrešan model ekonomije u RH. To je bit problema. Da jednostavno pokušavati nešto napraviti na ovakav način, znači, gdje se pogoduje isključivo krupnome kapitalu i gdje se sav teret prebacuje na leđa građana, jednostavno, samo po sebi, neće imati bitnijeg učinka. Ali, to bi takve mjere, kakve pri predlažete i za kakve se zalaže Živi zid, Vlade HDZ-a ne bi provele da su na vlasti 100 g. jer oni nemaju nikakav doticaj sa stvarnošću. Oni jednostavno od svojih crvenih tepiha i skupih auta, koje stalno obnavljaju vozne parkove, ne vide dalje. Oni ne znaju kako žive hrvatski građani, odnosno, njihov pogled seže do kamenitih vrata i tu se naglo glasi. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvažene dame i gospodo, ove reforme, predstavljaju, dva koraka nazad, jedan naprijed. Evo, naveo sam već ranije 2009. PDV je povećan sa 22 na 23%, 2012. s 23 na 25%. Sada se smanjuje od iduće g. s 25 na 24%. Onda imate reformu, gdje smanjujete PDV za beskralježnjake, škampe, hlapove i ne znam šta sve ne, jastoge, a kao da će to spasiti građane koji kopaju po smeću, kao da oni jedu te beskralježnjake, ne znam, fine mekušce, što već. A u isto to vrijeme, ste digli PDV ugostiteljima za duplo skoro, e da dragi moj ministre Mariću, s 13% na 25%. Kakva magla, kakva magla. Da imamo boce s maglom, vi biste bili ovdje najbolji prodavač. Zašto? Zato jer ste uspjeli uvjeriti javnost da ste nešto napravili konkretno, a ja vam velim da niste ništa napravili. To je kao sada kada kažete da je stopa poreza na promet nekretninama 3%, a ne kažete da ste prije godinu dana, rekli, da svi koji kupuju prvu nekretninu, morati će plaćati taj porez koji prije nisu morali plaćati. Sve vaše reforme, se svode na pretakanje iz šupljeg na prazno. Ministre Mariću, vama govorim, vama se obraćam i svjestan sam toga da me vi ne slušate, da vas ne zanima što vam ja govorim, ali hrvatskim građanima ovo nije nimalo smiješno, njima je ovo jako ozbiljna tema jer je pitanje opstanka naše države. A to pitanje će biti odlučeno i riješeno tek kad se dotakne centralna banka. Politika HNB-a, gdje je HNB mjenjačnica, gdje se vanjski dug prelijeva u unutarnji, gdje se jednostavno generira dug po inerciji. Mi imamo sustav u kojem da bismo održavali novčanu masu u opticaju moramo se beskonačno zaduživati. A zašto? Zato jer svaki put kad posudimo novac izvana i pustimo ga u opticaj, mi ga moramo vratiti nazad uvećanog za iznos kamata i mi da bismo održali identičnu količinu novca u opticaju moramo se sve više i više zaduživati. Zašto? Zato jer novac stalno odlazi na otplatu glavnica i kamata. Stalno glavnice i kamate i onda se uzimaju sve veće i veće glavnice kredita na koje se opet obračunavaju kamate i ono, kako se kaže, zrno po zrno – pogača, kamen po kamen – palača, tako mi nažalost vodimo politiku kuna po kuna – milijardu kuna duga, milijarda po milijarda – sto milijardi kuna duga. Jednostavno će taj dug poklopiti cijelo društvo. Zbog toga traže kreditori privatizaciju autocesta, HEP-a itd. A hoće li PDV biti 1% veći ili manji, to je super stvar da ste smanjili. Ja vam čestitam na tome što smanjili s 25 na 24%. Ja vam čestitam na tome što ste porez na promet nekretninama odlučili smanjiti za 1%. Ali što to vrijedi ako ste istovremeno, kažem, ugostiteljima poduplali PDV? Ako ste onima koji prije nisu plaćali porez na promet nekretnina nikakav, e sad moraju plaćati 3%. Što to vrijedi onima koji recimo, plaćaju boravišnu taksu koji će morat plaćat puno veću boravišnu taksu. Vi uvijek kad nešto dajete, samo razmišljate na koji način ćete drugi uzeti. I onda kad uzimate, uzimate mučki, uzimate poskrivečki, šaljete vi gospodine Mariću iz Ministarstva financija ljude u inspekcije, u nadzor gdje maltretiraju ljude. Pa zamislite da vama netko uđe u pekaru, da ju vi vodite, da vi izdate račun al ga bacite u koš za smeće. I vi kažete, pa je, jer zašto? Zato jer ljudi ne uzimaju račun u pekari. Da, gospodine Marić. Pa nije kruh roba poput auta ili ne znam čega da vam treba za servis, da ćete taj proizvod reklamirati ili šta već. Kupite kruh, pojedete ga u roku 2 dana najkasnije ili tri. Ovisno koliko ga jedete. Svojedobno je govorila milanovićeva žena da bi trebalo na tanje kriške rezati. Ali što vam hoću reći? Hoću vam reći da se iživljavate na malima. To se ne smije događati, to se ne smije raditi. To je sramota. A zašto je sramota? Zato jer kada ste rigorozni ili striktni prema drugima, onda biste morali biti i rigorozni i striktni prema sebi. U suprotnom ste licemjer. Ova država, najveća sramota njena je da kažnjavaju ljude zbog toga jer imaju višak u blagajni. Zato jer vi imate samo manjak u blagajni. Milijarde manjka u blagajni imate. Vi niste u stanju dovesti javne financije u red. Ono što vi radite je slijedeće, država digne 10 milijardi kredita, za refinanciranje dugova u autocestama, koje će država sama vraćati, ali vi to ne vodite kao državni dug, nego dug autocesta. Iako ih je država i uzela te kredite i vraćat će te kredite. Pa dajte mi objasnite, gdje je tu logika. Kako vi objašnjavate, to je kao da ja uzmem neki kredit i ja sam taj koji ga vraća, ali kažem, ali to nije moj kredit, to je kredit od kolege Branimira Bunjca. Pa svi bi rekli ovdje da nisam normalan, da sam lud, da radim budale. Ali vi provodite upravo takvu politiku, gospodine Marić. I kako je rekao moj kolega Bunjac jednom i neće taj grabež prestati sve dok ste vi i vaše kolege na vlasti. To će se jednostavno nastaviti i vi kažete recimo, ukinuli ste doprinos za zapošljavanje, ali ste povećali doprinos za zdravstveno osiguranje. Pa to je bit cijele priče. Ili ne znam, za invaliditet, šta već. Vi jednu mjeru, jednu ukinete, jedno smanjite, drugo povećate. I kažem, tako pretačete godinama iz šupljeg u prazno dok ljudi napuštaju zemlju, dok se djeca ne rađaju, ali najveća magla, najveća obmana koju vi radite je obračunavanje komunalnog doprinosa po kubiku. To je prestrašno. Kao da ljudi rade bazene, a ne stanove. Bitna je kvadratura stana. Pa nitko ne kupuje stan u kubikaži, gospodine Marić. Nitko ne kupuje, nitko ne pita pošto je kubik stana. Svi pitaju pošto je kvadrat stana. I onda ovi koji grade stanove idu za tim da stanovi imaju što manju kubikažu. Pokušavaju snižavati visinu stropa da ne bi morali plaćati veći komunalni doprinos. Pa kamo, gdje je tu zdrava pamet? Bio sam u okupiranoj Palestini. Tamo plaćaju 20 šekela po metru kvadratnom, ne po metru kubnom. I to Palestinci na okupiranom teritoriju. I reći ću vam još jednu stvar. U istočnom Jeruzalemu, gdje ljudi žive pod okupacijom, tamo Palestince nitko ne maltretira s fiskalnim kasama, nitko. Nema fiskalnih kasa. Vi ste nama predstavili te fiskalne kase kao nekakvu spasonosno rješenje. Pa koga su te fiskalne kase spasile? Vi ćete reći, povećale su naplatu PDV-a. Ja ne znam koje je vaše objašnjenje. Znači, vi cijelo vrijeme zapravo žonglirate, a to je zato jer nemate viziju, to je zato, rekao sam jer glavni problem, ulogu centralne banke ne možete i ne smijete dovesti u pitanje. I služiti ćete tom sustavu znate do kada? Pa kao i vaš gazda, sve dok će vam sustav ići niz dlaku. Ali vidjeti ćete jednog trenutka da kreditni sustav melje sve pred sobom, da stvara probleme a da smo svi mi zajedno za njega potrošna roba. I kada bude zemlja bila dovedena u probleme, kada će se morati uvoditi porez na nekretnine po direktivi kreditora. Možda će od vas tražiti odgovornost. I možda ćete vi biti žrtvovani, svu krivnju će svaliti na vas. Reći će, ma to je taj ministar Marić bio. Ja vas pozivam ovom prilikom da prestanete sudjelovati u igrokazu, da date ostavku na mjesto ministra, da sjednete zajedno s nama u ove klupe i da zajedno rušimo ovaj sustav koji neće donijeti nikome dobro, nikome. To što ću ja imati plaću veću od 1000 kuna ili vi 1500 ili 2000, to neće spasiti, neće riješiti ništa. Objašnjavam vam i zašto, zato jer vi dignete cijenu vode, struje, plina, grijanja i cestarinu sa 20% a onda povećate mirovinu nekom za 16 kuna. Hvala.
Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Hrvoja Zekanovića. Izvolite.
Poštovani kolega Pernar, prosječna plaća u Hrvatskoj vam je 6 tisuća 352 kune. Međutim ima jedan drugi pojam, zove se medijalna plaća a ona vam iznosi 5200 kuna. A to znači da vam je pola plaća u Hrvatskoj niže od 5200 kuna. Interesantan podatak, ova brojka od 6300 je zapravo napumpana ovim najvećim plaćama koji ima iznimno mali broj građana Hrvatske dok većina građana Hrvatske zapravo ima u iznimno, iznimno malu plaću. S time da ovdje moram napomenuti da je minimalna plaća koja je propisana zakonom 2700 i nešto kuna. Pa evo samo jedno pitanje vama, znam, pretpostavljam što ćete mi odgovori je li dovoljno 2740 kuna ili 2750 kuna za život jednog čovjeka ili duplo toliko za život jedne četveročlane ili peteročlane obitelji.
Odgovor poštovanog zastupnika Pernara.
Gospodine Zekonović, centralno pitanje ste pitali, može li se u Hrvatskoj živjeti od 2700 kuna. Ja osobno smatram da ne može, ali ima ljudi koji misle da je to normalno. Sjećam se kada je kolega Bunjac govorio da 100 tisuća umirovljenika ima mirovinu od 500 kuna ili manje. I onda je rekla zastupnica HNS-a, veli ali to je naša stvarnost. Zamislite, čija je to stvarnost, je li to stvarnost Ivana Vrdoljaka i družbe oko njega ili je to stvarnost hrvatske sirotinje. Nažalost za te ljude koji imaju najmanje plaće za njih niste napravili apsolutno ništa, odnosno napravili ste jako malo. Stalo vam je donjih kao do lanjskog snijega. Sjetite ih se samo kada dođu izbori. Hvala.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Pernar, govorite o HNB-u, pa rade nešto ljudi, evo pa čak je guverner proveo natječaj za master šefa koji će sljubljivati hranu sa vinom, znači, hranu sa vinom, trebaju mu uposlenici, kuhari da ga posluže, da kako zna sljubiti bijelu ribu sa bijelim vinom. Znači on je primio, ima 621 zaposlenog. I mora dati sebi plaću koliku god želi i svojim djelatnicima. Pa zar ne radi nešto guverner? Pa zar nije guverner napravio nešto nezamislivo, svi se pozivaju na Europsku uniju, 10 milijardi kuna, mjenica bez pokrića je koristio Agrokor, 10 milijardi. I zato su ga nagradili na onaj dan, nagradili da ga ova Vlada, ministra koji je sad utekao ovdje, nagradila ga. Imenovala ga guvernerom na dan kada je igrala Hrvatska-Engleska. Trebao je biti ravno u zatvoru zbog toga jer je monetarni sustav Hrvatske i stabilnost poremetio ali on bira masteršefa, kuhare, sljubljivanje vina, krempita i tako dalje. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Pernara.
Uvaženi kolega, kada ste rekli da u HNB-u postoje zaposlenici čija je isključiva zapravo dužnost brinuti se da vino i riba odnosno meso i ostala hrana budu sljubljeni jedno s drugim, zapravo pokazuju koliko su ti ljudi udaljeni od stvarnosti, koliko zapravo ne razumiju kako živi hrvatski narod niti ostale društvene probleme. Nažalost, umjesto da misle na društvo, da se bave pitanjem monetarne politike, da naprave monetarnu reformu, da traže ukidanje valutne klauzule, oni se bave, oni se bave, evo kao i ministar pretakanjem samo onih, doduše ne pretaču iz šupljeg u prazno, oni imaju pune boce vina, imaju pune pladnjeve fine ribe. I evo, drago mi je, ova reforma će smanjiti sada na 13% ove hlapove, jastuke pa će biti ušteda i u HNB-u. Hvala vam.
Sljedeća pojedinačna rasprava, nadam se o temi a ne izvan teme biti će ona poštovanog zastupnika Ivana Šukera. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa mi danas ovdje u ovom prvom paketu poreznih promjena raspravljamo o tri vrlo interesantna zakona. Dva zakona koji generiraju praktički polovicu prihoda državnog proračuna i zakona koji reguliraju dva poreza koji su svakom ministru financija i svakoj Vladi u principu najdraži. I treći je onaj koji je ova Vlada u poreznim izmjenama prošle godine praktički prepustila jedinicama lokalne samouprave. No, ja ću svoju raspravu malo usmjeriti u drugom smjeru i pokušati je locirati na ono što je prijedlog ovoga zakona. Pa bilo bi vrlo interesantno vidjeti koliki su prihodi od PDV-a i trošarina bili prije nekoliko godina u državnom proračunu. Pa ćete vidjeti da se tu dogodio jedan značajan skok bez nekakvih povećanih poreznih opterećenja. A zašto se to dogodilo? Dogodilo se je s jedne strane kao posljedica pozitivnih gospodarskih kretanja u RH i povećane potrošnje kako građana tako i države a kad govorimo o povećanoj potrošnji građana, onda jasno govorimo da se nešto kod dohotka koji je bio raspoloživ hrvatskim građanima u zadnje 2 g., 3, nešto se dogodilo. Dakle s jedne strane porasla je prosječna plaća međutim, s druge strane je ova Vlada svojim prijedlogom poreznih promjena ustvari izvršila jednu relokaciju, drugačiju preraspodjelu dohotka i jedan dohodak koji je prije pripadao kao dio javnih prihoda, preusmjerila je prema građanima. Rezultat toga koji nitko ne može osporiti je prihod od državnog proračuna štose tiče PDV-a i trošarina. To je nešto što je nepobitno i što je činjenica. E sad, da li je prijedlog ovih zakona a ja ću se pokušati skoncentrirati samo na ova tri, došao slučajno ili je on došao kao posljedica određenih analiza, ocjena, procjena i projekcija pa čak i dokumenata o kojima smo priliku imali raspravljati mi u Visokom domu. Došao je kao posljedica toga. E sad, kolegice i kolege, da li je pravo onome tko rukovodi, tko upravlja predložiti što, kako i u kojem smjeru će ići porezna politika a da ostane u onim fiskalnim okvirima koje se zadao? Ja mislim da ima to pravo. Ova Vlada i ministar financija su poslali prijedlog o, ja sam to rekao u jednoj replici, koje su kolege iz sadašnje oporbe kad su bili u prošlim vremenima u oporbi, vrlo često predlagali da se dogodi. Međutim, nit su se fiskalne niti financijske ni proračunske prilike bile takve da se to napravi. Danas kad se predlaže nešto što je trebala biti alternativa u trenutku kad je Hrvatska morala ukinuti nultu stopu na kruh i mlijeko i podići je na 5%, zbog uloge ulaska u EU, nekakve procjene i ocjene kad su se vršili pregovori sa EU-om da će se to tada zamijeniti sa nekakvom diferenciranom stopom i prehranom. Dakle, nekoliko godina nakon toga, ova Vlada to predloži. Da li smo mi danas ovdje u ovoj sabornici raspravljali o tome da smatramo izuzev što je kolega Jovanović nešto spomenuo a o tome ću kasnije, da smatramo da ne bi trebalo uvesti diferenciranu stopu na ove prehrambene proizvode i da treba napraviti nešto drugo. Onda bi to bila ozbiljna politička rasprava jer gledajte, vi sa ovom diferenciranom stopom praktički usmjeravate milijardu i 400 milijuna kuna da će morat potrošiti hrvatski građani manje za kupnju prehrambenih proizvoda. I umjesto da danas bez obzira kojoj političkoj opciji pripadamo, svaki u svom govoru kažemo da smatramo da su trgovci odgovorni i da će ovih 12%-tnih poena koje država se odrekla u korist građana, da će oni to napraviti i poštivati, ne, što mi kažemo? Ne, oni to neće napraviti. Kako oni to neće napraviti? Pa imaju instrumenata za kontrolu, treba ih javno prozvati. Treba ih javno prozvat, pa zato smo mi ovdje, ne da prozivamo jedni druge javno nego da prozovemo javno one koji se ne drže zakona i propisa. Mi smo svojom odlukom s kojom ćemo izglasat ovaj zakon, milijardu i 400 milijuna kuna koji su dosad hrvatski građani plaćali kad su kupovali ove namirnice, rekli ne, mi to, odričemo se toga ali smatramo da oni koji opskrbljuju hrvatske građane će isto za to smanjiti cijene i na takav način hrvatskim građanima će ostati u džepu milijardu i 400 milijuna kuna. Da na takav način raspravljamo onda bi poslali jasnu poruku. Međutim, vrlo interesantno, jedna odredba zakona koja je meni jako simpatična, jako draga ali danas je ovdje nitko nije spomenuo. To su ta jednostavna trgovačka društva koja su koristila mogućnost jer je 2012. netko zbog liberalizacije osnivanja poduzeća itd., hineći kako ide poduzetnicima na ruku, omogućio da se osnuju a temeljem važeća Zakona o PDV-u se kaže da tek slijedeće godine ako prekoračite onaj iznos od 200 000 kuna, vi ste obvezni da uđete u sustav PDV-a. što su oni uradili? Osnovali poduzeće, radili s njim do 11., 12. mj., debelo premašili 300 000 kuna, zatvorili, slijedeće godine otvorili i to tako ide. dakle to je ova mjera koju je predložila ova Vlada i rekla nećete više. Prvi mjesec nakon što se konstatira da ste prešli 300 000 kuna, vi se morate prijaviti, morate ući u sustav PDV-a. to je mogla napraviti i ona Vlada prije, zašto nije napravila, ja ne znam, ali kažem, to je jedna od možda najbitnijih mjera kad govorimo o zaštiti hrvatskih potrošača, zapravo i potrošača i poduzetnika jer taj ako je zavarao državu, zavarao je nekoga gorim u žargonu i nekoga drugog od koga je primio nekakvu uslugu na nekakav proizvod. I to je ono kolegice i kolege o čemu smo mi danas trebali progovoriti. Trebali smo reći da smo primijetili da se to događa jer vjerojatno svakom od vas je netko od vaših prijatelja, kolega i poznanika govorio o ovome. Međutim do danas nitko ovdje nije spomenuo, a to je ono što nije dobro jer mi moramo govoriti o takvim stvarima. Ja sam uvjeren da bar dva, tri trgovačka lanca će se natjecati, vidjet ćete njihove oglase i sve, mi ćemo od 1.1. skinuti cijenu za 12%-tnih poena. Budite sigurni da će to napraviti. Ali imamo i mi kao zastupnici priliku da iza ove govornice to kažemo. To nismo rekli. Ali ponavljam, Vlada je temeljem svojih projekcija, procjena, rasta i svega, došla do zaključka da slijedeće godine milijardu i 400 kuna može preusmjeriti prema hrvatskim građanima. Što se tiče trošarina, isto tako. Kolegice i kolege, koliko je puta u sabornici za dnevno političke potrebe bilo pitanje e treba osloboditi naše prijevoznike od trošarina, ovako i onako,, koliko ste danas u replikama iz zastupnika čuli, mislim da je kolega Panenić nešto to spomenuo, nitko više. Pa zar je sram priznati ako je netko napravio nešto dobro, nije. Naprosto trebamo govoriti o temi koja piše. I treći Zakon, porez na promet nekretnina. Gledajte, kad se taj porez smanjivao sa 5 na 4 postotna poena, onda je rečeno, joj, smanjit će se prihodi jedinice lokalne samouprave ... [[Govornik se ne razumije.]] Međutim, kad pogledate, prihodi su otišli gore. I sad se predlaže smanjenje sa 4 na 3%. Iz jednostavnog razloga tržište nekretninama je oživjelo. Taj 1% će dobro nekome doći tko kupuje kuću ili stan drugi puta. Ali ja znam da će kolega Panenić sad reći, to ide na teret jedinice lokalne samouprave. Ide, ali to će se nadoknaditi iz nekih drugih prihoda. Prema tome, kolege i kolegice, sjetite se što se dogodilo kad se krenulo u ovu reformu. Onda je rečeno jedinice lokalne samouprave će biti oštećene, ovo-ono. Međutim, što se dogodilo u proračunima 2018. sa jedinicama lokalne samouprave? Sve jedinice lokalne samouprave, naročito one sa nižim plaćama itekako dobro stoje u proračunu. Daleko bolje nego što su očekivale. To je činjenica. Činjenica od koje ne možemo pobjeći. E, sad se samo postavlja pitanje tu da li smo mi spremni u datom momentu, ako je nešto dobro i ako netko nešto predlaže što sam ja mislio da bi tako trebalo biti javno u ovoj sabornici reći, to je dobro, to podržavamo, ali tražimo da oni na koje se to odnosi drže se toga, inače ako ne, neka im se na ovaj način, može im se doskočiti. Ne, mi to danas ovdje ne radimo, mi tražimo tisuću i jedan način da kažemo da nešto nije dobro što je dobro. Jer ako su svi dosad govorili da treba uvesti diferenciranu stopu na prehranu, ako se to sad predlaže, onda ne vidim razloga zašto to nije dobro. Zato, kolegice i kolege iz Ministarstva, svaka čast. Slijedeće godine je nova etapa gdje se usmjeravaju dodatna količina novaca prema hrvatskim građanima, a to će se osjetiti u prihodima jer da se to nije dogodilo, prihod od trošarine bi bio kakav je. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Davora Vlaovića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Šuker, dobro je da su rasli prihodi od jedinica lokalne samouprave jer ona prethodna porezna reforma je bila na štetu jedinice lokalne samouprave, ali ova treba zbog javnosti da znaju načelnici da zbog toga što će se povećati plaće onima koji ionako imaju visoke plaće će na općine, gradove i županije dobiti 210 milijuna kuna manje u svoj proračun jer to je opet njima na teret. Možda se to moglo izbjeći i ostaviti taj prihod jedinicama lokalne samouprave na drugi način pomoć bogatima koji već ionako imaju. A ono što smo mi predložili da ta diferencirana stopa na prehrambene proizvode bude šira jer ovo što je predloženo je malo. Dobro je da je i toliko, ali je malo, pogotovo što su niže stope u okruženju i ljudi naši odlaze kupovati izvan RH i neće polučiti one efekte i predlažemo mi u ime HSS zajedno sa Obrtničkom komorom da se vrati ugostiteljima PDV sa 25 na 30%, 13% jer oni kupuju upravo od tih OPG-ova. Neće hotelski lanci kupiti od naših OPG-a. Tako ćemo sačuvati i domaću proizvodnju i radna mjesta u tim ugostiteljskim objektima.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Kolega Vlaoviću, vi ste zadnje tri-četiri godine se zalažete za manju stopu, diferenciranu stopu za prehranu. I to je nešto tako. Ali ja sam zato u svom uvodnom dijelu rekao da je Vlada temeljem fiskalne, smjernica fiskalne politike, temeljem procjena u koliko će rasti prihodi došla do ovakvog zakonskog prijedloga. Ovo što ste vi iznijeli košta. Prema tome, kad dajete nekakav prijedlog, onda treba reći to košta toliko i toliko. E sad, ili ćemo za taj iznos povećati deficit ili ćemo nekome uzeti. Treća je mogućnost nemate. Ja sam zato pokušao, krenuo sa svojom raspravom od početka da je Vlada sukladno trenutnim mogućnostima, a završio sam je nadam se da ćemo slijedeće godine napraviti slijedeći korak. Ja mislim da sam s tim sve rekao.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Kolega Šuker, počeli ste naravno sa nekoliko fraza vladajućih. Rast, rast, više sredstava u proračunu od PDV-a. To su činjenice, argumenti. Gospodarski rast. Znate li koliko ljudi je iselilo u zadnjih godinu dana van? Preko 100 tisuća ljudi. Svi su otišli zaraditi neki novac. I taj novac, te eure koje zarađuju teško šalju svojim obiteljima. I od tih sredstava se plaća ... [[Govornik se ne razumije.]] Sve što je ova Vlada pomogla da se zaposli, da se poveća zaposlenost. Da li je zaista toliko niska zaposlenost u RH? Jel vi vjerujete da su to točni podaci ili su ljudi otišli vanka? Pa se brisali sa Zavoda. Tako te fraze nisu istinite, a to možete vidjeti na terenu, na praznim područjima nema tvrtki, nema investicija, nema ljudi, nema čovjeka na terenu. Nije država samo površina, teren, nego čovjek, ljudi, stanovništvo. To je činjenica, da nije ovih para izvana ne bi imali ništa.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Kolega Bulj, za razliku od vas ja sam odrastao na kruhu koji je zaradio gastarbajter i znam dobro što, samo malo, molim vas. Ja sam šutao. Dakle, ovo sve što ste vi rekli stoji, ljudi su otišli van, šalju novce u Hrvatsku i to uopće nije sporno. Ali isto tako ne možete negirati pozitivne gospodarske pokazatelje koji se događaju u RH. Prije svega u turizmu. Dakle, ja vama neću uopće sporiti ni na jedan način da ljudi nisu otišli van. Ali vi da pratite što ja govorim, onda ne bi uopće na ovakav način replicirali. Jer ja u ovom kontekstu o kojem vi govorite uopće nisam govorio. Ako ne možete podnest repliku, onda nemojte replicirati. Hvala lijepo.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Panenića, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega, spomenuli ste zapravo i prekršitelje Zakona koji se pojavljuju. Ali ja mislim da ovdje zapravo nitko nije rekao da treba dopustiti da se krši Zakon. Zakon kao takav se ne treba kršiti, ovdje se više raspravljalo o primjerenosti možda neke kazne. Ali ajmo se vraititi na ljude zapravo kako ljudi to promatraju. Oni promatraju, ako pogledamo sad vrijeme Sanadera, vrijeme Kalmete. Ako oni nakon ovoliko godina, 10 godina ili koliko je već prošlo, nisu sankcionirani, nisu primjereno kažnjeni, onda smatraju da i oni sami mogu kršiti zakone. Znači, nije pokazano i zapravo zakon je jednak za sve, pa svi pokušavaju možda naći neki manji prekršaj, pa smatraju, ako za velike prekršaje, velika kaznena dijela ne budeš sankcioniran, onda i za ova mala. Ali nažalost, dogodi se da se njih zatvori. Ali ono što imamo sada novi pojavni oblik, a to je da se zakon izmjeni, da se može načiniti nešto što je štetno društvu. Hvala.
… [[Govornik naknadno uključen.]] poštovanog zastupnika Šukera.
Kolega Panenić, iskreno kao čovjeka koji je u gospodarstvu itd. me čudi vaša replika. Pa vi bi trebali biti svim srcem za ovim što sam ja rekao, da netko tko prekorači 300 tisuća kuna, da slijedeći mjesec mora uči u sustav PDV-a, a ne da na kraju godine, zatvori firmu, otvori drugu i opet radi istu stvar, mene iskreno to iznenađuje. Ja sam vašu raspravu doživio na jedan sasvim drugačiji način. Da mi je to netko drugi rekao, ja bi, možda ne bi ovako gledao, ali vi da mi to kažete, koji ste bili ministar gospodarstva, to me čudi i to nema veze s ničim što ste spominjali neke ljude. Pitanje je šta će sve biti spominjano za par godina i koga i kako. Ali ja sam govorio o korektnoj stvari. I ako vi smatrate da ovo nije ok, to je vaše pravo, ali ja smatram da je ovo itekako ok, razgovarajte sa svojim prijateljima, koji su itekako oštećeni, od njegovog konkurenta, je napravio ovo što je napravio i na takav način si je nelegalno zaradio novce. Ja sam o tome govorio, o ničem drugom.
Sljedeća replika, poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Šuker, iako ste rekli u svojoj raspravi, da PDV ima regresivni učinak za sve građane u RH i da će se otprilike u kućnim budžetima, zapravo uštedjeti nekih milijardi i 400 milijuna kuna. Ja moram reći da sam izrazio jednu skepsu, da vlada je to napravila, ali što napraviti sa trgovcem velikim trgovačkim lancima ukoliko ne budu, poštivali ove odluke i ukoliko se određene stvari ne budu sa 25% spuštale na 13%. Što će se zapravo u ond au tom trentuku dogoditi i koji su to mehanizmi koje država u tom trentuku može upotreijebiti. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća replika, oprostite, skoro sam uskratio. Odgovor poštovanog zastupnika Ivan Šukera. Izvolite.
Kolega Babić, ja sam rekao, mi smo njima bacili loptu u teren za tržišnu utakmicu. Ako svakodnevno vidite reklame na akciju u ovom trgovačkom lancu, ovo na akciji u ovom trgovačkom lancu, onda ja očekujem da će se oni početi natjecati u tome, da će reći, evo, mi od 1.1. skidamo cijene za 12% tih poena, zapravo 10 jer ovo je, jer se … [[Govornik se ne razumije.]] osnovnica obračunava PDV, zbog toga i toga. Država da li ima instrumente, nema direktne instrumente, ali ima drugi način. Netko mora prikazati, ako ovdje sakrije, da je snizio cijenu, na kraju godine će morati pokazati veću dobit ili dohodak, jer njega proizvod koji prodaje košta istu cijenu. Znači ono što je uzeo građanima to mu je dohodak, morati će pokazati to, pa će na to morati platiti 18% poreza na dobit ili 12% opet zahvaljujući ovoj vladi koja je smanjila porez na dobit, ako ima povećanu dobit. Dakle, on će morati kada tada platiti, ali ima modela za sve. Ali, zato kažem, mi smo kao saborski zastupnici, morali danas jedan po jedan slati tu poruku, da su oni to praktički dužni napraviti.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Pranića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker, rekli, ste jednu izjavu, dobro će doći nekome ovaj zakon o vrijednosti poreza na nekretnine, smanjenje na 3% i naravno da će dobro doći. Imali smo jutros informaciju, da se prodala za 5,5 milijuna kuna vila, odnosno, rezidencija bivšeg hrvatskog predsjednika, gospodina Stipe Mesića i naravno da će dobro doći tom investitoru, platiti će 55 tisuća kuna manjeg poreza. Isto i sada netko da mi kaže da je to pravedno, da se ista stopa plaća za 5,5 milijuna kuna nekretninu, isto kao i onoj obitelji, što je recimo prva nekretnina mladom bračnom paru, koji ostaje u Hrvatskoj, koji po modelu posla istu stopu plaća. Mislim da to kada sumiramo promet nekretnina, vidimo da se u Hrvatskoj dolazi do povećavanja, jer se to povećavanje upravo odnosi na najvrijednije vrijednosti, odnosno, najveće nekretnine. Zapravo ova stopa će pogodovati samo tom krupnom kapitalu koji kupuje to.
Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Kolega Paneniću, ovo kada ste govorili za mlade obitelji, jel mislite na kupnju novog stana ili … [[Upadica se ne čuje.]] Pranić, da jeste mislili na kupnju novog stana ili na kupnju stana, starog. Nije nije, na novi stan je 25% porez. Jer se plaća PDV, 3% se plaća na nekretninu koja je već kod nekoga. E zato vam kažem, ali ja sam rekao, ja sam rekao i zato sam vas apostrofirao u raspravi, ne s namjerom da vas na bilo koji način, nego kao jednog mladog gradonačelnika, koji brine o svom gradu, sam htio reći, ali da država i to je ministar rekao, će naći neke kompenzacijske mjere na neki drugi način kako ćete vi te novce dobiti. Jer vi ne možete reći da je grad Vrgorac, ako već govorimo ovako osobno repliku, loše prošao. Pa neki dan, kada smo razgovarali tu, kada je bio nekakav drugi zakon, temeljem onih zadnjih izmjena. Ali isto tako, ako se primijeti da će jedinice lokalne samouprave, ostati bez prihoda, da se razumijemo, tu će najgore proći one morske i Grad Zagreb, jer tamo su nekretnine najskuplje i tamo je najveći promet nekretnina. Ali, kažem, ja vas razumijem kao gradonačelnik jednog grada zabrinutost.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnice Grozdane Perić.
Poštovani kolega, spominjali ste kako se sve odražava zapravo na prihode jedinice lokalne samouprave i nisam čula da svi ovi koji su svjesni da su prihodi jedinica porasli i da su u odnosu na državni proračun i kada se saldira opća država, da jedinice lokalne samouprave zapravo ostvaruju viškove, kao izvanproračunski korisnici. Dakle, racionalizacije i prihodi koji ne padaju kod jedinice lokalne samouprave nego dapače rastu, doprinose pozitivnom efektu.
Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Da, meni je žao što nema tamo kolega sa lijeve strane sabornice, jer oni kada su provodili poreznu reformu, onda su to udarili na račun jedinice lokalne samouprave. Mislim da je tu bilo negdje oko 155 milijuna i sada mi je žao u principu, što na početku svoje rasprave, nisam rekao sve diferencirane stope, koje je uvela ova Vlada, pa od sjemena, gnojiva, ovoga, onoga, sve što je napravila. Tako da se vidi, da itekako ta politika ima smisla, ima jednu zaokruženost. Pa na kraju, sama stvar da je ministar u zadnji čas nakon konzultacija i razgovora sa kolegama donio odluku da u ovom lancu diferencirane stope bude živa stoka tako da praktički diferenciranu stopu imamo od štale do praktički stola, jasno ukazuje koliko sustavno, koliko smisleno je to rađeno i ono što je rekao ministar danas pravilnik kojim će biti sve definirano. Jer vi na kraju krajeva, osobito vi domaćice to najbolje znate kad dođete u mesnicu koliko vrsta mesa imate, to ćete sve morat bit pobrojano po pravilniku da se točno zna što ide pod diferencirano, a što po stopi od 25%. Jer neke stvari ne možete ne reći.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Gorana Aleksića, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa ne mogu ja reći sad da je to loše skroz to što se predlaže, ipak će tu biti određenih pomaka na bolje, to je istina. Međutim to je sve malo, to je spor pomak i to nije ono što bi moglo biti da je kompletna vlast proaktivna, da kompletna vlast prati ono što se događa u društvu i da kompletna vlast uistinu vodi brigu o svim građanima i građankama RH. O čemu se radi? Evo ja ću vam dati samo jedan primjer, moja supruga ima paušalni obrt, ona radi već dvije godine kao umjetnica, ima umjetnički paušalni obrt i ima tečajeve za male i za velike, prodaje nešto umjetnina i ona uspijeva u tom svom paušalnom obrtu jedino što uspije jest da pokrije trošak, da plati državi ono što ide i da ostane na nuli. Dakle ona u dvije godine nije uspjela se pomaknuti sa mjesta, a radi ozbiljno vam kažem 10 sati dnevno. I ona je samo jedna od malih poduzetnika koji u RH tako teško rade i tako teško zarađuju. Kako omogućiti malom poduzetniku da posluje normalno, da zarađuje nekakav barem prosječni dohodak i da pri tom ne radi pretjerano? Kako doći do toga? To je jedno pitanje. Hoće li porezna politika to riješiti? Ja mislim da neće. ja mislim da to može riješiti nešto sasvim drugom, a to je meritokratski pristup cijelom društvu. U našem društvu vlada klijentizam, ne vlada meritokracija. Nedostaje nam vrijednosni sustav koji je urušavan zadnjih 50 godina. Kako uspostaviti vrijednosni sustav, tako da državom upravljaju oni koji su najbolji, najsposobniji, da u državnim poduzećima opet isto tako upravljaju oni koji su najbolji, najsposobniji, koji istinski žele društvu dobrobit. Kako doći do toga kad je već sve umreženo upravo klijentima? No dobro, to je jedna priča. Druga priča je kako onima koji najviše zarađuju i to bez puno truda i muke rekao bih, kako njima uzeti za državu što više novca, a da pri tom zarade i oni pa se moram vratit na bankarski sustav koji ima 27 milijardi kuna likvidnosti. Dakle nakon svih ovih godina krize, nakon svega što smo prošli taj bankarski sustav ima 27 milijardi kuna likvidnosti, a tu likvidnost dobio je od hrvatskih građana jer bankarski sustav ustvari posluje novcem hrvatskih građana i pri tome nismo bili u stanju propisati porez na poslovanje hrvatskih banaka, porez na njihov kapital. Zašto mi to nismo bili u stanju kad su to bile u stanju neke druge države zapadne Europe, a i neke države bivšeg istočnog bloka? Zašto mi to nismo bili u stanju? Ali zato smo bili u stanju smanjiti porez na dobit za 10% za bankarski sustav. Zato smo bili u stanju ne zaustaviti banke u njihovom nezakonitom poslovanju. Banke još uvijek naplaćuju nezakonite kamatne marže koje nisu nikada ugovorili sa svojim dužnicima. Kada bi država tu intervenirala, kao što treba intervenirati, ona bi smanjila pritisak na hrvatske građane u sljedećih 10, 15 godina za oko 5 milijarde kuna jer za toliko manje bi banke naplatile kamate. Ja sam već rekao, banke u Hrvatskoj naplaćuju 100 do 200% veće kamate nego vani. Država mora intervenirati, država ne želi intervenirati. Dakle ja ću predložiti između dvaju čitanja određene dopune ovog poreznog paketa, nemam danas ništa specijalno za reći o samom poreznom paketu, mogu reći da je to bolje nego što je bilo do sad, da će biti bolje nego što je bilo do sad, a između dvaju čitanja predložit ću neke dopune pa nadam se da ćete ih pročitat i uvažiti, a dotle zahvaljujem.
Hvala. Ima nekoliko replika i na vaše izlaganje. Prvo je od poštovanog zastupnika Hrvoja Zekanovića. Kolega Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, evo maloprije sam zaboravio zapravo napomenuti gospodinu Pernaru pa ću vama reći, tražit od vas komentar. Hrvatska je inače 20a u EU po plaćama, a osma po porezima. S tim da sve države uglavnom slijede podjednako to pada, odnosno raste porez i plaće, jedino u Hrvatskoj postoji jedan disparitet, samo malo želim vaš komentar na ovo.
Odgovor poštovanog zastupnika Aleksića.
Zahvaljujem. Kolega Zekanović, to je zbog glomaznog državnog aparata. Dakle glomazni državni aparat mora se hraniti porezima. Za jednu trećinu je potrebno smanjiti ovdje i nas u Saboru i kompletnu lokalnu upravu, ali i u državnim poduzećima vjerojatno postoji situacija da jedan radi za dvojicu. Često je tako. Bio sam u državnom poduzeću i znam kako se tamo radi. Netko vuče, a netko ... [[Govornik se ne razumije.]] I tako je ovdje u Hrvatskom saboru i tako je u cijeloj državnoj upravi i zbog toga što se tako radi potrebno je porezima hraniti one koji ne radi, potrebno je porezima hraniti klijente. Rekao sam, moramo se riješiti klijenata, dokle god se ne riješimo klijenata, RH ne može rasti onako kao što bi trebala rasti. To zato je tako.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Ivane Ninčević-Lesandrić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Prije replike samo da ispravim kolegu Zekanovića. Nije 8., Hrvatska je 4. u EU-u po poreznoj opterećenosti, 12. u svijetu i po poreznoj opterećenosti i po kompleksnosti poreznog sustava. Kolega Aleksić, pitali ste kako odnosno hoće li ova porezna reforma pomoći malom poduzetniku koji rade po cijeli dan a zapravo jedva preživljava od onoga što zaradi? Neće. ako ste čitali Zakon o doprinosima upravo u ovom poreznom paketu, još gore od toga, dakle i kaznit će ga na kraju godine ukoliko ne uspije osigurati tijekom godine ono što Vlada od njega očekiva, on će kao fizička osoba godišnjim obračunom nadoplatiti tu razliku, ukoliko nema će tada biti blokiran a možda i ovršen. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Aleksića.
Da, sjetimo se 90-tih godina, govorilo se kako će mali poduzetnik biti temelj hrvatskog gospodarstva. Međutim, dogodilo se upravo suprotno. Velike korporacije ovdje vladaju, velikim korporacijama se opraštaju dugovi, velike korporacije ne moraju platiti porez kad dođu u problem, a mali poduzetnik kad ne plati porez, on završi na ulici u principu. Nažalost, mi nismo u stanju pomoći „malom čovjeku“, nije nitko mali čovjek, ali „tom malom čovjeku“, malom poduzetniku, nismo mu u stanju pomoći na način da mu damo nekakav poticaj da mu damo nekakav poticaj da se on osovi na svoje vlastite noge. I to je jedan karcinom osim klijentizma koji je započet u 90-tim godinama i umjesto da se smanjuje, on je sve veći i veći i nažalost zbog takve situacije ti ljudi koji ne mogu se baviti mali poduzetništvom, odlaze van i rade za velike korporacije. Hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Aleksić, znači ova reforma je u biti mazanje očiju u svih izlaganja dosad što smo vidjeli osim ponekih. Rekli ste banke ne plaćaju porez na dobit, ne samo to, one 3 do 4 milijarde kuna godišnje uzmu na naknade, raznorazne naknade, provizije, ne kamate koje kamatare ljude, koji su uzeli kredit u franku, nego na naknadicama kojih ima 500. A mi smo najslabiji po povlačenju sredstava iz EU. Mi smo od 2014. do 2020. uplatiti ćemo još znači, negdje oko 30 milijardi kuna. 3% smo u izvršenju samo. Pustimo priče ugovorili projekte, 3%, 900 milijuna. To su enormne štete a ovo je šminkeraj. Nama ne plaćaju ni teleoperateri što su iz stranih država, najveća dobit teleoperatera je u RH. U matičnim državama je puno manja.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Aleksića.
Nažalost, rekao sam, mi nismo u stanju uzeti ono što je naše. Dat ću vam jedan primjer. Banke su nezakonito uredile marže u kreditima. I zbog toga je predviđena prekršajna kazna od 80 000 do 200 000 kuna. Visoki prekršajni sud je odlučio svojom odlukom da ukoliko je banka obavijestila dužnika u marži, da to nije kažnjivo. Međutim, što se događa? Sad je to sve u zastari ali Vrhovni sud RH ove godine 20. ožujka je odlučio upravo suprotno, dakle Vrhovni sud koji je iznad Visokog prekršajnog suda je odlučio da takve marže nisu zakonite i da one ne vrijede. Visoki prekršajni sud i HNB propustili su kazniti hrvatske banke milijardama kuna zbog toga što s klijentima nisu ugovorile marže. I dandanas primjenjuju te marže koje su nezakonite, mogla je država zaraditi, moglo se ljudima smanjiti dugove, svašta se moglo ali nije se učinilo ništa.
Slijedeća pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Danas raspravljamo o prijedlozima izmjena nekoliko zakona o porezima, o PDV-u, o dobiti, o doprinosima, trošarinama itd. Gotovo su sve današnje rasprave od saborskih zastupnika promatrale državni proračun takav kakav je i poreze u sklopu državnog proračuna. Ajmo pogledati malo kako stoje stvari na makroekonomskoj razini da bi našim građanima koje posebno pozdravljam, bila ova priča puno jasnija jer se ovo najviše odnosi na njih. Dakle, treba odmah reći da bi Hrvatska servisirala svoje dugove, znači državne dugove, ona mora imati rast BDP-a godišnje najmanje 3%. Vidite da ga nemamo, 2,5, pa se nategne na 2,8 itd. Dakle mi nismo u stanju, ova Vlada nije su stanju ostvariti rast BDP-a da otplaćujemo samo kamate na državne kredite i obveznice. Ako znamo to a to je ključna poruka, onda iz ovoga izvlačimo zaključak da nema razvoja u toj zemlji i ne samo to, nego da smo ovu zemlju i da su prethodne i ova Vlada pretvorile u dužničku zemlju, dužničku ekonomiju koja jedva preživljava. Pa o čemu govori državni proračun, dame i gospodo? Pa on govori o svim promašajima, on je kumulativ svih promašaja prethodnih hrvatskih Vlada, javnog sektora, javnih poduzeća a prije svega kad govorim o Vladama prošlim a i sadašnjoj jer tu se sve vidi. Na kojoj se strani vidi? Na strani rashoda. Pa prema tome, rashodi diktiraju prije svega ov priči a ne da dinamiziramo razvoj ekonomije pa da punimo, znači da povećavamo prihod. Kako to možemo vidjeti? U tim promašajima nalaze se promašaji sfere iz razdoblje pretvorbe, privatizacije, to su promašaji glede poticaja subvencija za koje protekle i ova Vlada ne traže nikada izvještaj, ne podnose građanima izvještaje gdje su potrošili. Nadalje, tu je korupcija, klijentelizam i mnogo toga što vi sve tako dobro znate. No, državni proračun je daleko najmoćnije oružje, sredstvo u rukama političkih struktura koje su na vlasti. Zašto? Pa njima je najvažnija stvar da ih netko pita, da nešto odobre, daju od subvencija poticaja i da se bave preraspodjelom kada se politička struktura kao što je sad ova koalicijska vlast bavi preraspodjelom svi je trebaju, svi je sektori trebaju, a i građani je trebaju. Kada toga ne bi bilo, onda ona nije važna i u razvijenim zemljama uistinu to je jedna, neću reći sporedna stvar, ali nikoga to posebno ne zanima. Zašto ne zanima? Jer su tamo visoke plaće i onda ljudi i ne znaju koliki su porezi na mnoge stvari. Zašto? Jer mogu dobro živjeti. Znači, proračun na ovaj način voditi. Zato imamo svake godine 20, ja mislim da je ovo 28. po redu promjena Poreznog zakona jer političari koji su na vlasti, stranke, oni na ovaj način žele javnost zabaviti da se bave, da razmišljaju, da su zabrinuti ili da ih malo razvesele ako nešto pripuste ili otpuste. Moramo reći dosta takvom načinu rada i samo novi ljudi u politici, nove političke stranke, novi ljudi, novi moral mogu okrenuti RH u novom pravom pozitivnom smjeru. Kada govorimo o tome, onda dakle moramo reći, postavit pitanje, pa tko onda najviše plaća ove silne promašaje koji se vide u rashodima državnog proračuna, tko najviše puni državnu blagajnu, državni proračun. Pa to je upravo onaj najugroženiji slojevi, to su najsiromašniji, to su radnici koji žive od svog rada, umirovljenici. Prošle godine se prikupilo 47,5 milijardi kuna od PDV-a. Pa molim vas, tko puni taj PDV, tko plaća? Pa ne plaća ga, ne puni ga onih 5% bogatih u RH jer 5% bogatih ne mogu u isto vrijeme jest 10 ručkova. Ne mogu u isto vrijeme kupiti i nositi 10 odijela ili dnevno se 10 puta ošišati. To radi srednji sloj i najsiromašniji. Oni drže ekonomiju, oni drže potrošnju. A oni najviše kupuju, pa prema tome najviše plaćaju PDV-a od ovih 50 milijardi, lavovski dio. Pa dragi građani, vi plaćate, vi koji teško živite, vi plaćate ovaj PDV. A zašto je on 25%? Pa zato, rekli smo jer su toliki silni promašaji napravljeni u proteklim godinama i godinama i sada je nama svima to došlo na naplatu. Pa koji su to najvažniji dijelovi rashodne strane proračuna koji nama zagorčavaju život i svima znači, koji teško žive od svoje plaće? Pa pogledajte mirovinski sustav. Tamo je vojska novih umirovljenika. Znači, nakon pretvorbe, poslije rata, lažnih boraca, ljudi koji su dokupljivali mirovine. I što sad imamo? 17 milijardi kuna svake godine treba Hrvatskom zavodu za mirovinski sustav da bi isplatio mirovine. Svake godine treba zdravstvu isplatiti 2-3 milijarde kuna gubitaka. To je već 20 milijardi. Ali ima jedna stavka koja je ovdje, koja je vrlo opaka i ona je najbrže rasla u proteklih 10 godina. To su kamate bankama na kredite koje su odobravale, znači gdje se zaduživala država i na obveznice koje je emitirala država. Godišnji iznos kamata na te kredite i obveznice je preko 10 milijardi kuna. Jeste li, dragi građani, čuli da je ova Vlada u ovom Prijedlogu ijednom riječji spomenula da će smanjiti te kamate prema bankama. Niste i nećete. Zašto? Jer takva pitanja i takve odluke oni ne smiju donositi. Elementarna je logika da od 2008. godine kada su kamatne stope pale skoro na 0% u zemljama EU, Americi, to je isto mogla raditi i HNB prema bankama da im odobrava takve kredite. Ali, naš monetarni sustav i kreditni ne funkcionira na takav način i da je poduzeta ta operacija, svake godine bi rashodi, izdaci države po kamatama iz državnog proračuna bili za 5 milijardi kuna manji. Prema tome, od 2008. godine do sada, preko 50 milijardi kuna bi se uštedjelo samo na kamatama. Ja nemam potrebu vam objašnjavati koliko je 50 milijardi kuna, to vi svi dobro znate, ali vam želim pokazati da prethodna vlast, ni SDP-ove Vlade i HDZ-a nisu se usudile dirati banke i one to ne smiju. Ali mogu uvesti nove poreze i vidjet ćete da će uvesti sigurno, pokušati uvesti porez na nekretnine, to je potpuno izvjesno. Jer ova čitava operacija, ovi svi prijedlozi ovdje koje ste vidjeli, to su sitni mali efekti, to su mrvice za one koji su najugroženiji i od njih će imati korist samo desetak tisuća ljudi koji zarađuju oko 30 tisuća kuna i više. Da ne bude samo čista kritika, kada bi ova Vlada, da je uvela, da je smanjila za 5 milijardi kuna kamate bankama, a to može još uvijek napraviti, ja bih prvi podržao ove izmjene poreznih zakona. Da je ova Vlada u svom prijedlogu poljoprivrednicima umjesto smanjivanja PDV-a na 13% za svježe meso, voće, povrće, da im je PDV na repromaterijal smanjila na 5%, ja bih glasovao za ove prijedloge u ovom zakonu o promjenama znači, poreznih zakona. Da je ova Vlada uvela za OPG, znači bio, ekološku hranu nultu stopu PDV-a, ja bih prvi glasao i podržao ove vaše zakone. Ali, ovu Vladu ne možete podržati, njihove prijedloge jer vidimo da ona siromašnima i radnicima, umirovljenicima daje mrvice, a nagrađuje samo one koji ne treba nagrađivat. Oni i onako dobro žive. Dakle, vodi računa od onih 2-3% bogatih. U tom smislu, smatramo jednu stvar najvažnijom. Mogao bih ovdje držati puno govora oko toga, ali zaključit ću sa ovim što je najvažnije. Dragi građani, nema promjena. Mi znamo kako treba napraviti. Stranka Promijenimo Hrvatsku, naši odbori za gospodarstvo i financije su razmatrali ove prijedloge. I došli smo do ovih zaključaka koje smo iznijeli. I zato mi smatramo da su sva naša rješenja u novom izbornom zakonu koji mora biti demokratičniji i drugačiji. Pozivam vas građane kojih je preko 600 tisuća, koji ne izlazite na izbore, koji apstinirate od izbora, kojima su namjerno zgadili politiku, da dođete na sljedeće izbore i da ukažete priliku novim ljudima, novim strankama da konačno povedu Hrvatsku u pravom smjeru jer ovo je put koji nikad neće, ovo je sustav koji samo reproducira sebe i ovu je obična borba za ostanak na vlasti.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Božice Makar.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Pa uvaženi kolega Lovrinović, pažljivo sam slušala vašu raspravu koja se odnosila na prvi set zakona, to je Zakon o PDV-u, Zakon o porezu na nekretnine i Zakon o trošarinama. Međutim u svemu tome moglo se razaznati samo nešto vezano uz PDV jer je prvi dio vaše rasprave bio posvećen makroekonomskoj politici, čuli smo niz kritika paušalnih ocjena, dio rasprave odnosio se na predizbornu kampanju za vašu stranku, ali ono što ste konstatirali je i briga za građane, odnosno da najviše PDV-a plaćaju upravo oni sa srednjim i nižim primanjima i oni pune taj proračun s osnove PDV-a pa me zato čudi da se protivite ovom smanjenju stopa PDV-a, odnosno proširenju stope od 13%, odnosno preseljenju dijela proizvoda iz 25 u 13. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Poštovana kolegice, rekao sam vrlo jasno da ste predložili i vi ste dio koalicije HNS, dakle da ste predložili ukidanje PDV-a na hranu koju proizvode OPG-i odnosno ekološka biohrana, da ste smanjili porez na repromaterijal na 5% da bude konkurentna pa ja bih vas prvi podržao. Dakle ja razumijem zašto nastojite izvrtati ovo što ja govorim jer stranka promijenimo Hrvatsku je ozbiljna stranka, ozbiljnih namjena s ozbiljnim ljudima i sigurno ćemo što se kaže sudjelovati u promjenama koje čekaju Hrvatsku. Međutim da spomenem ovo što ste rekli, govorite o trošarinama, pogledajte od 10 kuna koje plaćaju građani za litru goriva 5 i pol kuna uzima država, pa zašto niste smanjili trošarinu barem za kunu, kunu i pol? Sad je najteže, visoke su cijene nafte, vi to niste napravili. Pa evo vam prilike učinite, još nije donesen zakon, smanjite trošarine na gorivo.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Marka Sladoljeva.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Lovrinović govorili ste o tome kako ova vlada zapravo nije s ovom reformom napravila za male ljude i ja mislim da naša država nije napravila nikakvu analizu, dakle analizu stanja koliko ljudi i kojeg profila ljudi su zapravo otišli iz Hrvatske i kako te ljude vratiti. Dakle bez te analize nema nikakve zapravo reforme, vi danas otiđite u Slavoniju pa čak i u Zagreb želite čovjeka koji će vam sastaviti ormar, vi nemate jednostavno više ljudi, a upravo su to ljudi koji su imali plaću od 4 i pol do 5000 kuna kojima ova reforma ništa ne donosi i upravo smatram da ta skupina ljudi koja nije mogla živjeti od svog rada, a koja vani ima po tri puta veće plaće je otišla i nemamo neke strategije kako te ljude vratiti u Hrvatsku, a bez toga nam zapravo spasa ni nema.
Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Pa gospodo budimo iskreni jedni prema drugima. Ova promjena poreznih zakona je ustvari samo dimna zavjesa, zašto? Da se manje vide problemi brodogradnje, Petrokemije, poljoprivrede, iseljavanja, migracija, jer ova vlada nije ništa riješila, nije provela nijednu reformu. I sve to ćemo mi plaćati. Ali uzmimo pelene pazite, pelene, pa zar nije bolje majkama koje su na rodiljnom dopustu godinu dana, pola godine, godinu, davati punu plaću? Pa njima bi bilo draže da dobijaju punu plaću i plaćaju 25% PDV-a, nego da im upola smanjite plaću pa da imaju PDV od 13%. Dakle ovdje vidimo da je ovo promašeno i iz tih razloga ne možemo poduprijeti jer ovo je lažno pomaganje, ja sam objasnio, to je pomaganje samo 2% građanima, onih bogatih u Hrvatskoj.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Josipa Križanića.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Na početku mog izlaganja želim kao dugogodišnji čelnik jedinica lokalne samouprave pohvaliti rezultate fiskalne decentralizacije i efekte koje set poreznih zakona ima na jedinice lokalne i regionalne samouprave. To svi čelnici sada vide i to je nepobitno. Ozbiljnim povećanjem izvornih proračunskih prihoda načelnici su sada puno kreativniji u planiranju i trošenju proračuna svojih gradova i općina, a o mogućnosti zaduženja da i ne govorim. Kao gospodarstvenik koji dolazi iz sektora primarne poljoprivredne i stočarske proizvodnje želim vrlo jasno reći da se učinci zakona o PDV-u pri čemu mislim na međustopu od 13% za poljoprivredni repro materijal gnojivo, sjemenje i hranu za životinje već sada vrlo jasno vide. Naime, nema više u vrijeme sjetve kombija i kamiona koji su ove proizvode dovozili iz susjedne nam Slovenije i to često proizvode s porijeklom iz RH, primjerice umjetni gnoj iz Petrokemije ili smjesu za životinje. Da, gospodine Lovrinoviću, ne znam da li ste još tu, i ja bih vrlo rado da je ta stopa 5%, ali to su moje želje, mogućnosti ministra i proračuna su bitno drugačije. Ovim pak dodatnim poreznim rasterećenjem i među stopom od 13% na svježe meso, ribu, povrće, voće i jaja, ali izuzetno važno reći i žive životinje, postojeće će se porezno rasterećenje gospodarstva s jedne strane i u konačnici jeftiniji proizvod će biti zadnjem u lancu, a to je kupac. Zbog ovog sam posebno zadovoljan i zato ovaj zakon posebno pohvaljujem jer sam se i sam zalagao za ovakvo rješenje. Dakle s obzirom da je hrana za životinja bila u među stopi od 13% analogno tome logično i normalno zbog nesporazuma bilo, gospodine potpredsjedniče, ja bi molio da upozorite gospodo ovu, da mi daju zraka.
Gospodo, ajmo malo da kolega Križanić može govoriti.
Dakle, logično i normalno bi bilo da se ista stopa stavi i za sviježe meso i za žive životinje. Da, to je sada napravljeno i nitko onima nije branio, mogli su skidati PDV, i sa 25 na 20 i među stopu na 13 i na 6 i na nultu stopu. O tome sada svi govorimo, međutim, nitko to do sada nije se usudio napraviti. Navedena međustope PDV-a, će kod proizvođača, kod prodaje životinja plaćati manji PDV od 13% i dok čekaju svoje novce, tim potezom, biti će likvidniji. Znamo da je cijena kapitala, 5, 6, 7 posto dok će krajnji kupac platiti 10% manje, primjerice, ako je svinja koštala 1250 kn, onda će sada koštati 1130 i ne znam što tu nije jasno. Vrlo je važno, zbog očuvanje domaće poljoprivredne proizvodnje, ovu među stopu, koristiti samo za sviježe meso, jer bi u protivnom opet ojačali uvoz, ako bi se među stopa spustila i za smrznuto meso, to je moj odgovor, gospodinu Bulju i Grmoji, koji su se zalagali, da se među stopa smanji i za smrznuto meso, primjerice pršute, odgovorno tvrdim da put dolazi iz vana smrznut, da većina hrvatskih pršuta, tzv. hrvatskog pršuta, se radi iz uvoznog buta. Bilo bi dobro preciznije definirati što je sa sviježim jajima u tekućem stanju, koja se u ovakvom obliku koriste mjesec dana. Nadalje, dobro bi bilo razmisliti i o mogućnosti međustope za vrhnje i maslac i fermente, koje su također masti životinjskog podrijetla, kao što imamo za ulje i mast, jer i tu postoji ravnoteža, tu postoji neravnoteža, jer je stopa od 5% na mlijeko, a za maslac za 25%. Zbog direktnog utjecaja na smanjenje konačne cijene veterinarskih usluga u cilju pomoći stočarskoj proizvodnji, bilo bi dobro po uzoru na PDV na stopu PDV-a na humane lijekove smanjiti PDV na veterinarske lijekove. I da ja sam isto za poravnanje PDV-a na sve humane lijekove ako je to moguće. S druge pak strane, smatram da bi trebalo zadržati postojeću stopu PDV-a od 25% na teleće meso. U Hrvatskoj se naime, legalno kolje oko 40000 teladi, a znamo da broj domaće teladi zbog smanjenja krava opada. Tu se radi ugl. od teladi od 125-130 kg, koje bi trebaju ući u tof a ne klanje. Napominjem da se u RH, troši 2,5 kg telećeg mesa odnosno, dvostruko više nego u EU. Slična je situacija i sa klanjem odojaka. Mi uvozimo 400000 odojaka godišnje, a koljemo 276000 a tu treba razmišljati o višoj stopi da bi potaknuli tof. Dobro je i to što se ovim zakonom napokon rješava problem mogućeg kontinuiranog izbjegavanja plaćanja PDV-a za obveznike, koji tokom godine ili prethodne godine ostvaruju vrijednost od 300 tisuća kuna i tu više neće biti lova u mutnom. Da bi se to izbjeglo svi su porezni obveznici, koji su prethodne godine ili ove g. ostvarili isporuke vrijednosti višoj od 300000 kn, more se upisati u registar i plaćati PDV. I ne manje važno, treba reći, da je nakon dugo godina prvi puta, razgovaramo o smanjenju PDV-a sa 25 na 24 posto. Smanjenje međustope PDV-a za navedene artikle, imati će direktan učinak, na najosjetljivije skupine građana, smanjenjem cijena, dok će kombinacija međustope i smanjenje opće stope od 24% dovesti do izuzetno pozitivnih efekata za gospodarstvo. Još jednom u ime stočarskog poljoprivrednog sektora, želim vrlo jasno reći i zahvaliti ministru i gospodarstvu, što su uvažili naše argumente s terena za smanjenje stope PDV-a na sviježe meso i jaja, a pogotovo na živu stoku, jer je to izravna pomoć Ministarstva financija ovom sektoru, a pogotovo direktna zaštita domaće poljoprivredne proizvodnje. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Križaniću, vi ste svoju raspravu započeli konstatacijom, da su upravo izmjene i dopune poreznih zakona o mandatu aktualne vlade, doveli do fiskalne decentralizacije, odnosno do povećanja svih proračuna jedinice lokalne samouprave, odnosno, gradova, općina i županija. To znači da će se u proračunima svih jedinica lokalne samouprave naći više sredstava za održavanje cesta, sportskih objekata, igrališta, ali naravno i za financiranje dječjih vrtića, stipendija, pomoći učenicima, kod kupnje školskih udžbenika, knjiga i potrebnog radnog materijala. Naravno da je to za pozdraviti i da upravo ova današnja rasprava i ovaj set poreznih zakona ima upravo taj smjer da rastereti proračune domaćih … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Križanića.
Zahvaljujem na ovom pitanju. I sam sam i vi ste bili načelnik, ja sam bio načelnik općine, vi ste bili … [[Govornik se ne razumije.]] jedne male opčine i znate što znači 2, 3 milijuna izvornih prihoda, novih, koji su sada sjeli, takvim malim općinama, s takvim sredstvima, taj načelnik može raspolagati na način, kako misli da treba, može lakše kreirati svoje proračune o zaduženjima da i ne govorim. Naravno da s njim pokriva sve ove temeljne osnovne stvari koje općina mora pokrivati od vrtića pa do svega ostaloga. Hvala lijepo.
Sljedeća replika, poštovanog zastupnika Branka Hrga.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Križanić, sve što ste rekli, stoji, u pravu ste. Evo što se tiče ovih sniženih stopa PDV-a na prehrambene artikle, dakle jer smo tamo 2012., 2013. godine bili skupili čak i potpise, peticije građana u onoj Vladi da napravi nešto po tome, nije napravila ništa, sada je napravljeno dosta. No, nisam se zato javio. Htio sam vas kao čovjeka koji stvarno se bavi tim poslom i u tome i apsolutno znam da ste se izborili za ovaj dio žive, smanjenje PDV-a na živu stoku, da uđe također ovdje, čuti vaš komentar vezano za tzv. prijenos porezne obveze. Znači ovaj dio domaće proizvodnje, obračuna PDV-a u odnosu na uvoznu robu, evo recimo na pršute, o kojima ste govorili na butove, znači svinjske, kakva je tu situacija, da li smatrate da bi to bilo u redu napraviti.
Odgovor poštovanog zastupnika Križanića.
Ja vam to točno ne znam odgovoriti. I ja znam da postoji prijenos porezne obveze da onaj tko kupuje izvana recimo odojke i poslije ih tovi ima taj prijenos porezne obveze, naši su tu domaći proizvođači nekonkurentni u tom smislu jer ako netko kupuje odojka izvana i ne treba u tom času platiti PDV a ako ga kupuje, taj isti kupac od našeg domaćeg proizvođača mora na njega platiti PDV. Ako nešto košta tisuću onda ovaj plaća 1250 a ovaj ulazi sa 1000. Ja ne znam, to moramo pitati Ministarstvo financija i ja ne znam da li je to moguće riješiti da, vi ste mislili da pod istim uvjetima mogu prodavati i naše ali PDV je PDV, nisam siguran o tome, znam za taj problem ali nisam siguran i ne mogu vam na to odgovoriti i ja osobno. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovane zastupnice Branke Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici predlagatelja, Ministarstva financija, kolegice i kolege. Pa evo, danas čitav dan raspravljamo i raspravljati ćemo o trećem krugu poreznog rasterećenja. Zanimljivo mi je čuti od nekih kolega koji kažu da su oni protiv ovoga. Je li moguće da neki zastupnik koji zastupa interese građana može biti protiv poreznog rasterećenja našeg gospodarstva ili naših građana. Ovim poreznim rasterećenjem rasteretiti ćemo gospodarstvo za ništa manje nego 2,7 milijardi kuna. Ako znamo da smo u prvom krugu to učinili za 2,3 milijarde, u drugom krugu znači od 1.1. ove godine za 1,3 milijardi, to su znatni iznosi koji mogu znatno i olakšati život naših građana i rad gospodarstvenika. E sada nadalje, kada govorimo o tome što bi trebalo npr. u Zakonu o porezu na dodanu vrijednost koja grupa proizvoda bi trebala imati smanjenu stopu, koji to naši poduzetnici bi trebali biti više rasterećeni, e tu se mogu složiti da ima različitih mišljenja jer svatko od nas dolazi iz različitih područja, ima različite prioritete pa i ja koja sigurno dolazim iz Priobalja, iz Šibensko-kninske županije da ću možda više čuti i bliži mi je glas i naših otočana i naših ugostitelja. Kao majka, kao žena mislim da nam svima treba biti prioritet demografska obnova, pa onda isto tako bih se složila sa onima koji su rekli da bi trebalo osloboditi poreza na dodanu vrijednost sve proizvode koji su vezani za bebe, za djecu, od ne samo hrane, pelena nego odjeće, obuće, igračaka itd. Međutim, treba isto tako znati da direktive nam ne dozvoljavaju Europske komisije da npr. osim pelena i dodataka prehrani da oslobodimo PDV-a ili smanjimo dječje igračke, odjeću, obuću i tako redom. U ovom svom izlaganju akcent bih željela staviti na Zakon o trošarinama s obzirom kao što sam rekla, dolazim iz Šibensko—ninske županije i otočani su mi se u više navrata obraćali, o tome sam već govorila kada je bilo prvo čitanje Zakona o otocima a sada bih tu apelirala na Ministarstvo financija jer sam se njima i pismeno obraćala da s obzirom da Zakon o trošarinama u članku 105. u kojem govori na koje se neće proizvode plaćati trošarina kaže sadržajno su prenijete iz ranijeg važećeg zakona i sve će se dalje usklađivati sa pravilnikom o uvjetima i načinom oslobađanja o plaćanju trošarina na energente koji se koriste kao pogonsko gorivo za plovidbu i ono bi trebalo biti donijeto u roku od 30 dana nakon stupanja na snagu ovog zakona. Naime, mislim da ima jedna nepravda koja bi se ovim pravilnikom trebala i morala ispraviti a radi se o vlasnicima obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, maslinarima na otocima. Ako znamo da tamo nemamo ni poljske puteve, uglavnom su maslenici ograđeni suhozidima, radi se i o maslinicima koji se nalaze na drugom otoku. Tako npr. naši Murterini imaju na Kornatima svoje posjede i masline, naši Prvićani na otoku Tijatu i tako slično, oni do tih svojih maslina dolaze brodovima koji znači ne služe im za razonodu i bilo bi poželjno da mogu koristiti energente bez trošarina, odnosno tzv. plavi dizel. Isto tako postoje objekti uglavnom ugostiteljski objekti koji se isto tako nalaze na nekim mjestima gdje nije moguće priključak na javno električnu mrežu i oni također koriste agregate za kojima i nije moguće koristiti taj tzv. plavi dizel. S obzirom da su i jedni i drugi, bilo ovi upisani u registre, u upisnike, obrtne registre ili ove obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava po toj osnovi kao i po osnovi da ipak obavljaju nekakvu djelatnost, mislim da bi bilo neophodno i njima omogućiti korištenje tog jeftinijeg energenta tzv. plavog dizela. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Poštovana kolegice, drago mi je da ste postavili ovo pitanje i pokušati ću vam koliko mi vrijeme bude dopustilo na njega odgovoriti. Moj razlog protivljenja poreznom rasterećenju proizlazi naprosto iz različitog viđenja države i njene uloge u društvu. Također proizlazi iz različitog viđenja obveza i zadaća koje država ima. Ja postavljam pitanje na koji način će država izvršavati svoje zadaće, ako smanjimo sredstva za to izvršavanje? Da li ćemo kao posljedicu toga što neće biti novca za financiranje javnih usluga ići ka njihovoj privatizaciji. Jer ako imate u proračunu 2,7 milijardi kuna manje, a slažemo se da je proračun nešto preko 100 milijardi kuna. Znači govorimo o iznosu koji je negdje na oko 2% iznosa. Jednostavno nema odgovora kako ćemo kompenzirati nedostatak tog novca. I nemojte mi samo reći da će biti porast proračuna jer imamo inflaciju koja će porast BDP-a pojesti jer imamo BDP koji raste 2,8%, a istovremenu inflaciju koja se tome približava. Hvala.
Odgovor će nam dati kolegica Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grbin, ako vidite da smo imali prvi i drugi krug poreznog rasterećenja od 3,6 milijardi i nakon toga imamo za prvu polovinu godinu 1,6 milijardi suficita, to dovoljno govori da smo u mogućnosti ići na dodatno porezno rasterećenje naših građana i gospodarstva.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Grčića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice Juričev-Martinčev, spomenuli ste 2,7 milijardi kuna. Dakle, u principu, u načelu mi ne postavljamo pitanje tih novaca. Dakle, ako je moguće to rasterećenje temeljem gospodarskog rasta i rasta sredstava u proračunu i ako je država zaista voljna se odreći tih novaca, ključni prigovor je na koji način? Jer ako vam poduzetnici kažu tih 60 kuna koji na kraju ostaju po jednom radnom mjestu, nakon što se neki doprinosi smanje, pa se opet za zdravstvo povećaju, nama ne treba, to je nama beznačajno. Na 100 zaposlenih firma dobije mjesečno 6 tisuća kuna. Znači ne može niti još jednog jedinog čovjeka dodatno zaposliti. Razumijete? Prema tome, to je rasipanje novca. Zašto tih 900 miliona koliko ukupno to košta ne prebacimo u dodatno rasterećenje plaća? Pa 900, pa ovih 250, pa to je već respektabilan iznos. Idemo nekakvo ozbiljnije rasterećenje plaća.
Odgovor poštovane zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolega Grčić, ja sam rekla da svatko od nas vidi to na drugačiji način. Ali ne možemo biti protiv novog poreznog rasterećenja građana i gospodarstva. Činjenica je da 2,7 milijarde kuna će dobiti naši građani i gospodarstvenici. Koliko je to? Jel to po nekom obračunu plaće, PDV-u, plaćanju računa u dućanu, jedna, dvije, pet kuna, ali je činjenica da će taj novac ostati njima i da to sigurno može biti novi pokretač za novi suficit u narednom periodu. Ako smo sada dobili 1,6 milijardi kuna suficita za 6 mjeseci nakon toga što smo već u dva navrata rasteretili gospodarstvo.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara. Nema ga, gubi pravo na govor. Pa će onda slijedeća pojedinačna rasprava biti ona poštovanog zastupnika Hrvoja Zekanovića, izvolite.
Poštovani ministre, poštovani potpredsjedniče Sabora, već sam u replici ministru na početku sjednice rekao, nije ministar Marić kriv za situaciju koja je u Hrvatskoj. Međutim, u jednom trenutku ministar kao i cijela Vlada RH mora reći da situacija nije dobra. Jer ako vi konstantno govorite i cijela zapravo vlast o gospodarskom rastu, o dobrim pokazateljima, a to nije istina ili da kažem onu drugu riječ, to je laž. E onda to nije dobro. U jednom trenutku kada se čovjek suoči s problemima na bilo kojoj razini, u jednom trenutku mora reći nije dobro, loše je, ne idemo kako treba. Pa ponovit ću, još sam prije rekao i Prijedlog ovog Zakona, mjere koje se predlažu u načelu većina njih je stvarno dobra. Međutim, situacija globalno u državi je katastrofalna i može, ma zapravo htio sam reći da može i gore. Teško da može i gore. Ali nažalost, mi ćemo probiti vjerojatno i taj limit, znači tu granicu, pa ćemo biti gore nego što jeste. Ma ovdje se moram malo osvrnuti, spominje se nekakav suficit. Ljudi, čisto da prevedemo za one koji ne znaju, višak nekakav. Mi imamo smanjenje deficita u odnosu na planirano. Pa ako smo planirali da ćemo se zadužiti odnosno potrošiti 20 milijardi kuna više, a potrošili smo milijardu i pol kuna manje nego što smo planirali, govorimo o suficitu. Pa budimo iskreni pa recimo, mi imamo deficit i to golemi. Jedan od najvećih deficita u EU. Fantastično veliki deficit. To je kao kad govorimo o demografskoj politici pa imamo svake godine 15 tisuća djece rođeno manje i jedne godine se rodi 500 djece više, pa imamo 14,5 tisuća djece manje te godine i onda nam se ministrica Murganić hvali da imamo porast nataliteta, a ne da imamo demografsku katastrofu. Samo ovaj put smo se uhvatili za vlat trave, pa smo se malo usporili. Znači, situacija je katastrofalna. Ja samo želim da se ovdje glasno i jasno kaže, pa da i premijer bude faca u konačnici, pa neka dođe za ovu govornicu neka kaže, situacija u RH je gospodarski katastrofalna. Pa ne bi nas napustilo našu državu, koliko sad kažu već, 80 tisuća ljudi u jednoj godini da je u RH prosperitet. Da nam BDP raste u onoj mjeri kojoj bi trebao rasti, da ljudi ostaju ovdje. Reći ću i dalje, ponovit ću zapravo neke činjenice od maloprije. Od 28 zemalja EU, Hrvatska je 20. po poreznom opterećenju, a 8. po primanjima. Sve zemlje uglavnom slijede poreze i primanja, jedino kod Hrvatske imamo tu suprotnu situaciju. I to tako ne ide. Kolega Pernar je dobro rekao, malo ćemo porezno rasteretiti, malo ćemo pomoći, pa će ne znam, ona prodavačica sutra u Tommy-ju i Konzumu imati 40 kuna veću plaću, mi ćemo imati možda i 1000 kuna veću plaću, izvrsno, ali će struja sutra poskupjeti 15%, cestarina je poskupjela. Mom Šibeniku se plaća najskuplja voda. Ja ne znam ministre Mariću, opet ću ponoviti, niste vi odgovorni, ali se vama desilo, što se meni desilo prije 2 dana da mi žena plače na ulici da ne može platit vodu jer ima minimalnu plaću, minimalnu plaću od 2700 kuna. i ovo što ću reći nije populizam, ali jednostavno želim približiti svima vama ovdje situaciju. Žena se preko ljeta ide tuširati na plažu da se ne tušira kući jer ne može platit vodu. I sad ovo je čisto jedan mali primjer, neću govorit o skupljačima boca koji su svakodnevica. Ali mi moramo biti svjesni i moramo stvarno to napomenuti, ne napomenuti, govoriti svaki dan da je situacija u Hrvatskoj gospodarski katastrofalna. I onda kad govorimo o toj medijalnoj plaći od 5200 kuna, pa to je pravi pokazatelj. Znači polovica građana u Hrvatskoj ima manju plaću od 5200 kuna. ja sam roditelj, imam troje djece, u kreditu sam, sa dvije plaće od 5200 kuna ne može se imati kredit npr. za stan i odgajati, othranjivati troje djece po standardima 21. stoljeća. Ne može, ne može. Ako se izbaci sav luksuz, i putovanja i zimovanja i ljetovanja i sve ostalo. I onda ako mi imamo pola države, pola države, svakog drugog stanovnika naše domovine koji nije u stanju, ako mu ne pomažu djed i baka, ako se ne snalazi na razne načine koji, ne moraju biti legalni, to nije dobro. Zato od vas ovdje tražim jednu stvar, a to je da konačno, ako već naš premijer nema dovoljno hrabrosti doći za ovu govornicu i reći, da vi kažete konačno, katastrofa je. Jer 80 000 ljudi lani nije napustilo Hrvatsku jer je u Hrvatskoj dobro, nego zato što je katastrofa. Ali opet ću reći da se krivo ne razumijemo. Ovo što radite možda i nije loše, ali je globalna stvar katastrofa i ovim mjerama to nećete promijenit, kao što ni ministrica Murganić niti jednu mjeru nije donijela, nego imamo još veću akceleraciju iseljavanja, još veći pad prirodnog priraštaja u državi, apsolutno ništa. Samo nažalost onda ipak stvari se mogu postavit na ovaj način, tko je kriv? U onom trenutku kad meni nije odgovaralo šta vlast radi, ja sam otišao. Tko je odgovaran za ovo? Pa vi ste odgovorni. Vi ste preuzeli odgovornost za vođenje financija ove države i premijer za cijelu državu. I onda mislite problem riješit na način da govorite da je dobro? Drugim riječima za još 2 godine kada dođe vrijeme redovitih izbora i ako dragi Bog da da budu prijevremeni, što svi željno iščekujemo i priželjkujemo, ja mislim da vam neće biti lako zapravo, jer vi ste ti koji ste preuzeli odgovornost da vodite državu u financijskom smislu, a to očito ne ide dobro. Pa makar onda recite onu istinu koja je. A to je da je Hrvatska gospodarski u jako lošem stanju, da su ljudi siromašni, da nemaju za život. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo repliku kolege Pernara, izvolite.
Uvaženi kolega Zekanović, ministar Marić uvjerava ovdje nas da je u Hrvatskoj dobro. Možda nama ovdje u Saboru jest dobro, ali dajte gospodine Marić odite do Uljanika u Pulu, ne znam jeste ikad bili, pričali s tim radnicima? Ja jesam. Te radnike zanima od kuda će oni dobiti plaću za idući mjesec, odnosno ovaj. Dajte njima to objasnite da će od vaše porezne reforme imati koristi, uvjerite njih. Evo mene ne možete uvjerit, to znate i sami, ali njih možda možete. Pokušajte to. Nije mi jasno kako možete tako ravnodušno promatrat taj kolaps brodogradnje. Pa vama to očito nije prioritet. Hvala.
Nije bilo pitanja, ali nešto će reći sigurno kolega Zekanović.
Naravno, komentar. Tako je, brodogradnja je jedan od ključnih problema Hrvatske države i zapravo evo komentar na ovo je kako smo svi gledali kad je Njemačka država sanirala novcem poreznih obveznika Njemačku auto industriju, a kad je došlo vrijeme da Hrvatska sanira svoju stratešku industriju i brodogradnju svojim novcem, koji nije njemački novac, e onda se dogodio problem, onda zapravo mi moramo slušati Njemačku i njezin diktat, zapravo oni mogu radit šta god hoće, a mi ne smijemo. Ali ja ću ponoviti, ministar Marić je po meni jedan od ministara koji najstručnije obavlja svoj posao, međutim usprkos tome, naša financijska situacija u državi je katastrofalna, država se raspada po šavovima i ovu situaciju koju sada imamo nećemo moći preživjet.
Sljedeća pojedinačna rasprava trebala je biti kolege Orepića, nema ga. Gubi pravo na raspravu. Pa će sljedeća pojedinačna rasprava biti ona poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Već sam nešto rekao i u replikama do sada, ali iskoristio bih ovu priliku da ponovim, a kažu ponavljanje je majka znanja. Ono o čemu često volim govoriti u ovom Saboru da kada razmišljam o vođenju države, bilo da je to porezna politika, obrazovna politika ili bilo koja druga, a i gospodarstvo naravno je tu itekako bitno, nemamo jasnu strategiju, nemamo jasan cilj, nemamo jasnu viziju kamo idemo. Evo kolega Zekanović prije mene kaže brodogradnja je naša strateška industrija, je li? Ja vas sad pitam, je li? Jer ja ne znam. Koja je to naša strateška industrija, koje su to naše strateške gospodarske grane, koje su to naše strateške kulture u poljoprivredi? Dakle to su sve pitanja koja vas ja retorički mogu pitati ovdje i koje odgovore mi vi ne možete dati baš kao što ni ja ne mogu vama. Tu je naravno i porezna politika, porezna politika koja bi trebala biti u službi strategije našeg razvoja kojeg nemamo. Dakle, počeli smo pokušati strateški promišljati i strategije bi trebale biti dio konsenzusa. Mi ćemo se uvijek ne slagati, odnosno slagati oko način na koji do određenog cilja doći ali se ciljeve postaviti moramo i sve politike uključujući ovu poreznu, mora biti upregnuta u postizanje upravo tih ciljeva. Budući da raspravljamo o Zakonu o PDV-u reći ću nekoliko općenitih primjedbi i opaski na zakon a i na naš porezni sustav općenito. Dakle govorili smo o sustavnoj djelotvornoj provedbi zakona. Jako visoki je stupanj porezne nesigurnosti. Dakle ako pitate ulagače, ako pitate poduzetnike, oni će vam to barem što se tiče porezne politike uvijek rado istaknuti. Pričao sam vam o jednom ugostitelju koji mi kaže da je imao tri porezne inspekcije odnosno tri porezna nadzora i svaki put je inspektor utvrdio da nešto drugo ne valja, odnosno svaki inspektor tvrdio da ono što je onaj prije rekao, nije tako nego da treba ovako. I sad meni čovjek slučajno kaže ja više ne znam što da radim, što da popravljam, imam osjećaj da poreznik mi dođe, ne mi pomoći, ne mi ukazati što radim krivo nego me kazniti. Najlakše je kazniti kolegice i kolege i u uvijek će se naći neki sitni propust ali pričali smo o tome, mislim i prilikom prve porezne reforme o tome da prilikom poreznog nadzora, prvo ide opomena a onda ako se taj problem ne ispravi do slijedećeg nadzora ili u danom roku, tada tek ide kazna. Tako bi zapravo sve inspekcije trebale raditi ne samo porezne. Kada govorimo o poreznom opterećenju i ovo je u neku ruku smanjivanje poreznog opterećenja ali nije dovoljno. Dakle kada govorimo o poreznom opterećenju, to nisu samo porezi, to su i parafiskalni nameti. Dakle kolegice i kolege, ako ste poduzetnik i dok poplaćate sve namete koje morate platiti, od ZAMP-d, doprinosa za šume, za vode, za plovne vode, za neplovne vode, za rođenu djecu, za nerođenu djecu, znate koliko vam treba novaca? Treba vam par tisuća kuna mjesečno. E sad gledajte kad ste mali poduzetnik koji tek kreće u posao, koji treba uigrati svoju tvrtku, dakle postaviti je na zdrave noge, dati plaću recimo sebi i još jednom radniku ili samo sebi, par tisuća kuna vam je itekako veliki iznos. Itekako veliki. I nažalost ti su parafiskalni nameti paušalni, dakle oni se ne odnose na veličinu tvrtke niti na njezine prihode već na svaku tvrtku jednako. Većina njih, naravno. Kada govorimo o poreznoj reformi općenito, dijelim mišljenja kolega koji kažu da se reforma mora raditi i na prihodovnoj ali i na rashodovnoj strani. Ovo o čemu mi danas raspravljamo je reforma na prihodovnoj strani ali na rashodovnoj strani, bojim se da ne radimo dovoljno i tu nije kriv samo ministar financija, tu je kriva cjelokupna Vlada, tu smo krivi i mi u neku ruku ali na Vladi je najveća odgovornost prije svega zbog toga što smo imali prilike iz medija čitati, vidjeti natječaje za stotine novih zaposlenja u javnoj upravi. Dakle rashodi samo rastu, oni ne padaju a prihode smanjujemo sada ili presipavamo iz šupljeg u prazno a da sam zločest, vjerovatno bih rekao da je to zbog uhljebljavanja, da je to zbog stranačke mašinerija koja će glasati, itd., itd. no to neću reći. Shvaćam da javna uprava mora biti efikasnija, da javna uprava mora biti i mora se nositi sa sve većim izazovima ali ako usporedimo efikasnost radnika u javnoj upravi i u privatnom sektoru, doći ćete do zaista poraznih rezultata. Dakle moramo pronaći mehanizama na koji ćemo motivirati radnike u javnoj upravi, da budu efikasni, da se obrazuju, školuju, usavršavaju i rade. Imamo skup rad, o tome ćemo raspravljati u zakonima koji tek dolaze ali primjerice dakle da bi dali radniku solidnu plaću od recimo 5000 kuna, to je i nešto, recimo 5600 koliko je prosječna plaća, vi kao poslodavac morate izdvojiti gotovo još jedanput toliko u raznim doprinosima, porezima itd. da bi to mogli dati vašem radniku. Dakle vas radnik ne košta ono što on dobije neto, on vas košta u bruto a bruto često zna biti gotovo duplo. Nije gotovo duplo ali skoro pa je. Mi se moramo suočiti sa činjenicom i kolege su to prije spominjale da nažalost jako dobar dio naših sugrađana živi ispod razine siromaštva. Jer vjerujte mi da većina ljudi da ne mora, sigurno ne bi skupljala plastične boce, ne bi kopali po kontejnerima, ne bi prosili, tražili vas kunu zato što su doslovno gladni. Kao država moramo naći odgovore na pitanja, moramo tim ljudima omogućiti da rade i da dostojno žive, to je uostalom i zagarantirano, ljudsko dostojanstvo je zagarantirano našim Ustavom. Dakle da zaključim, volio bih vidjeti jasne učinke ove reforme, ovaj zakon je u prvom čitanju, vidjet ćemo kakav će ispasti u drugom nakon svih primjedbi koje su iznesene u gotovo cjelodnevnoj raspravi no svakako ono što treba imati na umu je nekoliko činjenica. Prije svega, naš porezni sustav mora biti učinkovit, mora biti jasan, mora biti transparentan što do sada nažalost nije i mora biti osigurana dosljedna, sustavna i djelotvorna provedba istih. Jer dok to nemamo, bojim se da neće biti bolje i da nitko neće osjetiti benefite ove porezne reforme, da nam se ne dešava da svaki porezni inspektor vodi svoju politiku, da dođe sa namjerom da poduzetnika kazni a ne da mu ukaže na probleme i pokaže kako ih treba riješiti i da se ne zatvaraju ugostiteljski obrti, trgovine i ostali objekti zbog mizernih manjkova ili viškova u blagajni. Dakle svi znate kako je ugostiteljstvo itekako dinamičan posao, zahtjevan posao, radi se uglavnom sa manjim iznosima u gotovini i ne vidim zašto zbog manjka od 10 kuna ili nekoliko kuna, dakle da je to toliki prekršaj da se ugostitelja recimo zatvara. Puno bi djelotvornije bilo da ukoliko naravno, poslije obračuna na kraju dana radnoga, ako postoje manjkovi koji se ne nadoknade, tada to zaista je problem. No može vam se desiti da vam se mušterija jednostavno ustane i ode, ne plati račun. Ili recimo konobar stavi jednu … [[Govornik se ne razumije.]] u džep umjesto u novčanik. Dakle, postoje puno načina na koji se ovakav, po meni, minorni prekršaj može učiniti i slučajno. U svakom slučaju, vidjeti ćemo što ćemo imati u drugom čitanju, a kažem, na kraju sustavna djelotvorna provedba i porezna sigurnost je ono što poduzetnici i ulagači od nas očekuju. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Ante Pranića, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Danas je pred nama, odnosno, stalno govorimo o poreznom rasterećenju cijeli dan i kako ovako suštinski gledali šta je tko rekao i koliko traju rasprave, zapravo sjetilo bi se u jednom trenutku, da je ovo zaista suštinska jedna reforma, jedna zaista bitna reforma. A kad se sagleda sve to malo makro ekonomski, ovo mene jednostavno podsjeća, kao da neki proizvod košta 10 kn i onda sada odjednom, netko kaže, ok, neće koštati 10 kn, nego 9,99 i to se predstavlja, kao ne znam, rasterećenje poduzetnika. Budimo realni. Ne može doći do poreznog rasterećenja ni reforme, ako ne dođe do smanjenja rashoda. Netko zaista treba reći jednom ovdje za ovom govornicom da imamo preko desetak tisuća ljudi u javnoj upravi viška. Vi znate sami kada ste predlagali državni proračun za 2018. g. rashodi za zaposlene 27,9 milijardi kuna, povećanje za 1,4 milijardi kuna, materijalni rashodi su bili pređeni za 13,2 milijarde kuna, povećanje za 627 milijarde kuna. Što bi se dogodilo trenutno, da u javnoj upravi Hrvatske, u raznim držanim službama radi 1/3 ljudi manje? Ništa. Život bi išao dalje. Šta bi se dogodilo da u ovom Saboru stoji 1/3 saborskih zastupnika manje. Ništa. Opet bi se sabor razvijao. Da možda 1/3 je manja u ministarstvima isto se ne bi dogodilo ništa život bi išao dalje. Znači, mi imamo skupu državu, skup aparat i jednostavno ako ne dođe do radikalnog zaokreta, prije svega, prema zaposlenicima, u javnoj upravi Hrvatske, koji stalno se kalene, stalno dolaze sve više i više zaposlenih. I to nitko ne može činjenično opravdati. Ako mi u državi imamo sve manje i manje ljudi i odlaskom iz državom a imamo, pa kako možemo imati više ljudi u javnoj upravi, a ta javna uprava košta? I košta upravo sve one poduzetnike, znači svi mi koštamo, ja koštam, vi koštate, potpredsjednik sabor košta, svi mi koštamo i sve to plaćaju porezni obveznici. I danas pričamo o određenim rasterećenjima, rastečenja ne može biti jednostavno kumulativno, ako ne dođe do smanjenja ljudi ne dođe do smanjenja javnog sektora i ne trebamo biti socijalno osviješteni i reći što će se dogoditi s tim ljudima. Ako unaprijed paralelno znamo, da realni sektor traži radnu snagu. Osobno ja sam u gradskoj upravi smanjio za 25% ljudi. I život ide dalje i radi se i razvija se, samo što možemo više novaca usmjeriti prema razvojnim projektima. Što se tiče konkretnih zakona, podržavam smanjenje, normalno PDV-a u pogledu INA, što ste vi predložili, dječje pelene, isporuku živih životinja, mesa, jestivih kloničnih proizvoda, riba, rakova, mekušaca, ostalih vodozemaca, ali samo bi vam usmjerio, da možda u ovim odredbama bi trebalo ugraditi, što sam rekao jednom u replici kolegi Bulju, sve one proizvode, koji se nalaze u registru zaštićenih oznaka izvornosti, zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla na razini EU. To su svi suhomesnati proizvodi ulja, počevši od maslinovog ulja, Cresa, korčulanskog ulja, krčkog pršuta, dalmatinskog, istarskog, drniškog pršuta, sireva, paškog, krčkog i istarskog. Jednostavno možda na takav princip potaknuti zaista razvoj izvornih autohtonih proizvoda koji su zaštićeni na razini EU, a već znamo koji su to, nema ih puno, nema možda 20-tak i nešto proizvoda, ali s time bi se i naši poljoprivrednici, više usmjerili prema tim proizvodima. A ne da po sistemu, ne znam sada će se dogoditi u našim poljima i u mome koji dolazi iz Vrgorca ili u poljima Sinja, da ljudi neće znati, što će sa vinskim sortama, a neće da se usmjere paralelno na neke autohtone na proizvodnju vina. Konkretno, drugi, odnosno, treći zakon, to je porez na nekretnine, što se smanjuje stopa sa 4 na 3% to će uzrokovati smanjenje prihoda jedinicama lokalnih uprava i samouprava, no nikako se unutar već, kada raspravljamo tog zakona, ne mogu složiti da ta stopa je jednaka na razini RH. Kolegi Šukeru sam bio replicirao, znači ovim smanjenjem, ako imamo sada u medijskim člancima da je prodana vila u vrijednosti 5,5 milijuna kn, bivša rezidencija, odnosno, rezidencija bivšeg predsjednika RH Stjepana Mesića, taj investitor, odnosno, kupac, trenutno, po ovom zakonu će platiti 55000 manje. Znači tu bi trebalo ugraditi određene cenzuse da ti cenzusi nisu jednaki, za nekretninu, koja košta 10 milijuna kuna ili za nekretninu koja košta 100 tisuća kuna. Znači tu ipak moramo imati određena razgraničenja. A jedinice lokalne samouprave, kada pričamo o jedinice lokalne samouprave, ispravite me ako griješim, mi smo konstanto bili na jednom udaru od 2015. na ovamo, podizanje stope neoporezivog dijela plaćanja 3800 kn, vi ste kompenzacijskih mjera oko 706 milijuna kuna isplatili lani. Ajmo reći da tih mjera nema, prije toga smo imali, u skladu 2017. za potpomognuta područja kompenzacijske mjere koje su se odnosile na povrat poreza po prijavi građana i porezna na dobit. Kada vi sagledate kumulativno, znači i prije su jedinice lokalne samouprave, ostvarivale određene prihode. Kumulativno je to iznosilo milijardu i 300, milijardu i 400, sada je to samo drugačije raspoređeno. Znači konstantno u ovim danas, iznosima, kada govorimo o Zakonu porezu na nekretnine, kaže jedinicama lokalne samouprave se dalo. OK, ja sam kolega Šuker, dobio kao grad Vrgorac 9 milijuna kuna, ali to ne znači da će zaustaviti propadanje, ako sam iza tog razdoblja, znači smanji mi prihod poreza na dohodak … [[Govornik se ne razumije.]] preko 9 milijuna kn i tako zadnjih 5, 6 g. Znači ne možemo ako kola idu nazad, 10 kilometra na sat reći ajde pomoći ću vam malo, pa neću više kliziti 10 km/h nego kliziti će 8 kilometara, pa opet klize. Znači treba enormno više napora, enormno više ulaganja, da bi se ona zaustavila, a sada opet gledamo u ovom porezu, odnosno, izmjenama da se uzima jedinicama lokalne samouprave a bez, znači ne uzima se to kada netko kaže gradovima i općinama, uzima se to građanima. Znači sve ove jedinice lokalne samouprave kroz razne programe poticaja i gospodarstva i kapitalne investicije ulaganje i održavanje usmjeravaju te projekte za ostanak ljudi na tom području a opet nemamo naznake konkretne, kompenzacijske mjere jedinicama lokalne samouprave. Znate, hvala.
Hvala. Imamo i na vas nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolega Pranić, upravo sam o tome pričao. Dakle kada govorimo o rasterećenju, doduše to se ne odnosi na ovaj zakon ali ako se govori o rasterećenju poslodavaca od 9,7%, znači rasterećenje cijena rada, pa to je u razini statističke greške. Kada govorite o javnoj upravi, javna uprava nije jedini problem. U javnoj upravi dakle zaposlenici u ministarstvima i ovdje u Saboru u pravilu imaju manje plaće ako ih usporedite primjerice sa zaposlenicima u lokalnoj samoupravi ili zaposlenicima mnogih agencija. To su vam države unutar države gdje vam isti dakle radnik, primjerice, viši stručni referent ima nekad čak i duplo veću plaću od istog posla u ministarstvima. I što vam je rezultat toga? U ministarstvima ne ostaju najbolji, iz ministarstava gledaju pobjeći a nama baš u tom sustavu trebaju najbolji koji te sustave mogu unaprijediti koji svojim odgovornim radom i znanjem mogu biti na korist i ministarstvu i državi. Hvala.
Kolega Pranić, hoćete nešto reći? Nije bilo pitanje, ali izvolite.
Nema veze, ja ću replicirati. Pa postoji još drugi jedan paradoks u našoj državi. Znači trenutno ministar uprave najavljuje digitalizaciju procesa. E sad, ako netko digitalizira proces, pa valjda bi to značilo automatski i smanjenje zaposlenika. Jer ako ste vi digitalizirali proces pa što ćete imati toliko zaposlenika? Ali ne, paradoks na paradoksima se svake godine povećava broj službenika unutar uprava. A zašto se zapošljava? Šta mislite da ti ljudi na dan izbora će ostati kući? Pa neće ostati kući, ti ljudi će glasati za onoga koji ih je doveo tu, koji je osigurao siguran posao. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Pranić, dvije stvari zapravo vrlo kratko, prvo da se slažem apsolutno i danas sam rekao već nekoliko puta da bi možda trebalo razmisliti o proširenju ove među stope, ne samo na svježe meso i klaoničke proizvode, nego upravo na sve proizvode od mesa, kada govorimo i suhomesnatima, da bi tu dobili širi aspekt. I vi ste se pitali što bi se dogodilo da u državnim upravama radi trećina manje ljudi. Vjerojatno socijalni bunt, prosvjedi i sve ono što imamo prilike vidjeti kako je. Ja se slažem da možda imamo 30% viška ali ujedno i 15% manjka. To je jedna stara teza koja se već provlači godinama u kojoj nikako ne možemo se uhvatiti u koštac i mislim da to nije tema sada ovoga niti Zakona poreznog nego to možda onoga sustava nagrađivanja i kroz Ministarstvo uprave zapravo na koji način da se nagrade kvalitetni radnici a oni već drugi će i otići sami. Zahvaljujem.
Odgovor poštovanog zastupnika Pranića.
... [[Govornik se ne razumije.]] vam je poznato ministar Kuščević je predložio jednu mjeru, 30 kuna kažnjavanja ili 30 kuna nagrađivanja službenika. Znači trenutno u državnim službama, javnim državnim firmama počevši evo od HAC-a pa Hrvatskih voda, HEP-a, imate toliko ugovora na određeno pa prvi bi ministar uprave trebao reći samo te ugovore na određeno prekidamo, nećemo više. I šta bi se dogodilo, ništa, ali gospodin Marić bi tada imao više mogućnosti da napravi porezna rasterećenja koja bi vjerojatno on i napravio. I šta ima veze što bi došlo do socijalnog bunta. Pa ja bih osobno podržao ministra Marića da smanji masu rashoda za zaposlene u javnoj upravi Hrvatskoj. Pa šta ima veze šta bi došlo ovdje 5 tisuća javnih službenika? Neka izvole raditi u realnom sektoru. Neka izvole raditi u realnom sektoru. Što se tiče autohtonih proizvoda, s vama se apsolutno slažem, znači mi imamo jednostavnu listu u registru zaštićenih oznaka izvornosti, zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla na razini EU, ako ćemo poticati izvorno hrvatsko, zašto ne da se i oni nađu na ovoj listi od 13% PDV-a.
Hvala. I sljedeća replika je poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Uvaženi kolega kada govorimo o javnim službama imajte u vidu da za neke javne službe baš ne bi htjeli da idu u privatni sektor kao što je primjerice vatrogastvo, kao što je primjerice policija, kao što je primjerice zdravstvo i tako dalje. Tako da treba biti oprezan kada se izlazi sa ovakvim tezama da bi trećinu ljudi iz javni službi trebalo poslati kući. Nije to baš tako. Međutim, sa jednom stvari kod vas ću se složiti. Spomenuli ste digitalizaciju i način na koji se ona provodi. Znate kako se provode i digitalizacija ili primjerice, nedavno smo imali nabavku radiostanica za vatrogastvo i Državnu upravu za zaštitu i spašavanje. Samo onda kada za to uspijemo povući novac iz europskih fondova. Umjesto da novac iz europskih fondova bude nadgradnja za stvaranje nadstandarda, mi ga koristimo za one osnovne usluge bez kojih ova država ne može. I mi ćemo čekati sa digitalizacijom, sa radiostanicama i sa svime, čekati ćemo da požari pogore naše šume i sve ostalo dok ne dobijemo novac iz Europe. E pa zato ne idemo dalje. Hvala.
Hvala. Odgovor kolege Pranića. Izvolite.
Apsolutno se s vama slažem po pitanju zdravstva, školstva. Ja osobno nisam ni mislio kada sam govorio o ... [[Govornik se ne razumije.]] trećina na te sektore. A što se tiče digitalizacije, nama vam je usvajanje akcijskog plana razvoja javne uprave Hrvatske odobreno 880 milijuna kuna bespovratnih sredstava da bi reformirali javnu upravu Hrvatske. Mnoge jedinice lokalne samouprave bi željeli ići u digitalizaciju procesa, u digitalizaciju upravljanja prostorom, do GIS upravljanja prostorom gdje bi drugačije mogli i lakše posložiti oblike komunalne naknade, pa i samih onih svih aparata što se najavljivalo nekad kao porez na nekretnine. Ali znate koliko se bespovratnih sredstava nudi jedinicama lokalne samouprave sa svih razina, počevši od nacionalne, počevši od europske, 0 kuna. A znate koliko to košta? Itekako košta taj sustav. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Zdravka Ronka.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, ja se neću ponavljati i govoriti o onom što su govorili moji prethodnici a što je išlo u pravcu poboljšanja uvjeta života naših građana i naravno i samog gospodarstva. Osvrnut ću se na tri momenta, jedan od njih je svakako ja to moram reći, više od 20 godina manje od četvrt stoljeća sam radio u inspekciji, vodio tu inspekciju, dakle nadzor i moram stat u obranu onih ljudi koji rade taj teški i ... [[Govornik se ne razumije.]] itekako težak, itekako neugodan i moram reći da se nikad nije dogodilo i duboko sam uvjeren da se ni sada ne događa da netko bude zatvoren zbog nekakvog malog viška, manjka, kuna, ovakvog onakvog cvijeta itd. No u krvi je da se od toga napravi problem kako bi se sakrilo sve ostalo. Činjenica je da se itekako dobro promišlja, prati, kontrolira prihod, ulazni troškovi, izlazni prihod kojeg dobivamo itd. i da se jako dobro zna i može utvrditi kakav je porezni obveznik i kakav je njegov odnos prema obavezama koje ima. Pa onda kada ga se dobro prati, kada se utvrdi stvarno činjenično stanje, e onda dolazimo do problema. Tako da ja ovu priliku koristim da upravo stanem u obranu tih ljudi jer to nisam danas uopće primijetio u ovoj raspravi. Ono što sam htio posebno reći jeste da je gospodarski rast je ustvari ključ svih naših problema. Rješenje toga nema bez čovjeka, čovjeka nema ako nije zadovoljan. U ovom trenutku ili u nekom proteklom vremenu imali smo prilike vidjeti veliki broj ljudi koji su otišli iz Hrvatske, uglavnom je to u zapadno europske zemlje i dakako da se to mora zaustavit. Stoga se može nešto učiniti i ovom, bilo reformom kako ju netko zove ili nekakvim poreznim izmjenama kako ih netko zove. U svakom slučaju riječ je o tome da se pokuša i nastoji olakšati život naših građana. Da li je dovoljno ovo što je danas predloženo ili ne, to je vječno pitanje, vječno pitanje će i bit i odgovor će uvijek bit nije, nije dovoljno jer se uvijek smatra da se moglo i više. Ja ne bih ništa drugo u ovom trenutku, puno je vremena već otišlo, rekao bih nešto samo o PDV-u. dakle što se tiče smanjenja 25 na 13, dapače to treba pozdraviti, to treba podržati, hrana, voće, povrće, svježe meso, životinje itd. možda o tom treba malo još razmisliti, kolege su neki spominjali lijekove sa receptom ili bez recepta, to poravnati, mesne prerađevine su se spominjale, trebalo bi vidjeti te kino ulaznice, ali posebno treba razmišljati i o porezu na energente jer to direktno utječe i na standard i na kućni budžet naših građana. No uvijek se postavlja pitanje šta je moguće i koliko je moguće. Ono što sam htio reći, a što nisam baš primijetio da se posebno apostrofiralo, ja bih nešto samo spomenuo vrlo kratko o smanjenju PDV-a sa 25 na 24. je da je to oni koji sad vladaju da su oni to obećali, ali slušajte, život nosi svoje, život nosi promjene i ne treba ni slijepo gledati u tom pravcu i ono što kažu silovat stvar da se upravo ide u tom smjeru. Naime, ja smatram da će se ovaj iznos pretpostavljeni sa 25 na 24 negdje utopiti i da građani neće osjetiti od toga ništa. Mislim da oni trebaju, da trebaju osjetit, da trebamo napravit što je moguće više i što je moguće bolje u njihovom interesu. Ja bih radije da se možda razmišlja kako bismo ta sredstva usmjerili pa ili u proširenje onog režima od 13% ili u smanjenje tog režima 13% i na kraju možda ne bi trebalo odbaciti ideju i razmišljanje da bi ta sredstva možda trebalo usmjeriti i u onom pravcu povećanja minimalne osnovice sa 3800 recimo na 5000 gdje bismo mi možda dobili onaj prostor da upravo oni sa srednjim plaćama od 5 pa tamo do 7, 8 imaju jedno značajno, značajno povećanje od čak i 300 kuna koji bi im ostali za onaj dio gdje bi mogli se povećat, gdje bi im se mogla povećat plaća. Evo ja bih predložio da se u tom pravcu možda razmišlja i da bi ova treća varijanta bila točno u onom smjeru gdje će građani to osjetiti i gdje će možda njima biti za razmišljati da li izaći iz Hrvatske i otići dalje ili ostati. Evo ja bih toliko i hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika Živog zida i snage završno govoriti poštovani zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege, ministre. Dakle htio bih se još samo osvrnuti kratko na trošarine koje se spominju u ovim zakonima. Naime ministar Marić je rekao kako su se ove godine auti više prodavali. Ja bih htio podsjetiti javnost da prošle godine kad se pričalo o trošarinama to nije bio inicijalni prijedlog, inicijalni prijedlog je bio da se smanje trošarine na rabljene automobile pa tek onda nakon, konkretno mojega govora, drugi dan su onda smanjenje trošarine za nove automobile što je dovelo do ove povećane prodaje kojima se ministar sada pohvalio i to je u biti dobro. Ali prostora za smanjenje trošarina, ako pričamo o automobilskom prijevozu ima još daleko više i trebalo bi ih iskoristiti jer bi se na taj način postigli daleko bolji efekti nego sa međustopama PDV-a jer bi jednostavno sve pojeftinilo. Sve što ide po cestama, a ide većina robe, bi pojeftinila. Ja bi podsjetio da je ova Vlada HDZ-ova, Sanaderova, 2003. godine uvela trošarinu na gorivo u visini 1 kunu 20 lipa za izgradnju autocesta, da su u međuvremenu autoceste sagrađene i da još uvijek ta trošarina se naplaćuje. Znači, punih 15 godina se naplaćuje trošarina za autoceste, za gradnju autocesta koje su u međuvremenu već sagrađene i sada se od toga jednostavno ne želi odustati. Sad je to vječni porez jer kad se jednom uvede, više se ne može vratiti na staro. Ja bi podsjetio hrvatske građane da oni moraju cestarinu plaćati 4 puta. Jednom kad kupuju gorivo, dakle kunu i 20 za svaku litru. Drugi put kad kupuju novo vozilo, treći puta kad registriraju auto i četvrti puta na autocesti. Imamo najskuplju cestarinu u Europi, pojedine dionice. Recimo, koliko je meni poznato, ova u Zagorju je najskuplja u čitavoj Europi. Zašto se tu s trošarinama taj problem ne riješi jer te autoceste su puste. Ljudi jednostavno se ne žele voziti po njima, često su nerentabilne jer idu po ovim županijskim cestama jer jednostavno su preskupe. Također bih htio reći nešto i o porezu na porez nekretnina. Ministar Marić je dakle, sam poentirao koja je poanta tih izmjena gdje je rekao da je zbog smanjenja od 2017. poreza na nekretnine sa 5 na 4% došlo do povećane prodaje stanova. Što znači da taj gubitak koji je imao proračun je u biti odmah nakon toga nadoknađen. On ne želi reći da 2017. godine kad je smanjio poreze za 2,5 milijarde kuna su porezi porasli za 3,5 milijarde kuna. Znači, u biti nije se odrekao ničega, još je zaradio. I zato ga ja pozivam da još smanji taj porez na nekretnine. Jer u Austriji je 2%. Ponovno se vraćamo na konkurentnost. Estonija, Slovačka, Bugarska, Litva uopće nemaju porez na promet nekretninama. To su zemlje s kojima se mi volimo uspoređivati. Zašto je ukinut onaj porez za kupnju prve nekretnine mladim obiteljima? Koja je korist od toga konkretno u proračunu? Koja je korist? Otprilike ono kako je rekao zastupnik Pernar, samo zato da se po jednoj strani uzme, a da se po drugoj može biti. Prema tome, prije nego što ovaj Zakon dođe u drugo čitanje, pozivam predlagatelje Zakona da razmisle o ukidanju trošarine za autoceste na goriva jer gorivo danas više nije luksuz nego predstavlja životnu potrebu i isto tako da smanje porez na nekretnine barem u onoj mjeri kako je to u našem susjedstvu odnosno u bivšim post-komunističkim zemljama koje volimo nazivati zemlje u tranziciji. Mislim da bi tu efekti bili veći nego od biranja pojedinih proizvoda na koje ćemo smanjivati trošarine, PDV itd. Znači, da se obuhvati što je moguće veći broj ljudi. Imate dakle povećanu prodaju stanova, imate povećanu prodaju automobila, ja vjerujem da se iz toga nešto može zaključiti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porez na dodanu vrijednost, prvo čitanje, P.Z.E. br. 432, kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, ne možemo ne reagirati i zatražiti stanku od 10 min kako bi još jednom raspravili o ovoj nelogičnosti, koju predlaže vladajuća stranka, HDZ, koja je odlučila, kao što sam to jučer u raspravi rekao, pokazati prstom ljudima iz Hrvatske, prema drugim zemljama, gdje se uopće ne razmišlja o plaćama ljudi, koji imaju 5, 6, 7 tisuća kuna plaće, na njih se zaboravilo. Mi ne govorimo o tome da bi trebalo ne porezno rasterećivati sve građane RH i sa te strane se s time slažem, ali govorimo da se ne treba rezati, giljotinirati one koje imaju najmanje u RH. I nemojte se smijati kolege iz HDZ-a jer vama je smješno, vi nemate plaće 5000 kn, vama 30 kn povećanja, evo smiju se još jače, dajte se smijte gospođo, vama je to smiješno, da, naravno da vam je smješno, vama 30 kn ništa ne znači, ali građanima nije smješno i ja vas molim da ozbiljnosti radi, da do slijedećeg čitanja ovih zakona, ovog seta nisu to reforme, to je set kozmetičkih promjena, koje idu za time, da ljudi odlaze iz Hrvatske, da uvažite prijedloge SDP-a, koji idu za time, da se poveća neoporezivi dio plaća na 5000 kn, da oni koji imaju 5000 kn dobiju 300 i više kn povećanje plaća, mjesečno, zašto vam to nije smješno? Smijte se malo na to. Ajmo se zajedno nasmijati i reći pomogli smo ljudima, a ne smijati se ljudima i reći evo vama 30 i kupite si kartu za Dublin. To je ono šta vi gospodo iz HDZ-a morate znati i morate biti svjesni da to nije smiješno …/Govornik isključen./…
Kolega Maras dobili ste prvu opomenu, kolega Maras. Samo malo, dobro, polako, kolega Maras, cijelo vrijeme danas tijekom glasovanja, glasni ste jako, dobacujete, ja to toleriram i puštam. Sada ste izišli izvan vremena, ignorirajući potpuno moje upozorenje i molbu da završite. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobili ste opomenu da. Sada imamo stanku od 10 min. Još ste se vi javili kolega Šuker. … [[Upadica se ne čuje.]] Za vrijeme vašeg izlaganja se javio kolega Šuker, izvolite kolega Šuker. Ne ne možete dobiti … [[Upadica se ne čuje.]] Pa on ne traži, samo malo kolega Maras, dakle, prvo se javio kolega Bulj i zatražio je stanku 2 min govora. Sada ste vi zatražili, dakle, on može tražiti sada ili nakon što ponovno počne. … [[Upadica se ne čuje.]] Ma zašto, od kada su ta pravila, ma nemojte molim vas. O čemu vi govorite? Zanijeli ste se jako, pa se smirite, izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Najgore je kada ljudi zaboravljaju što se događa u ovoj sabornici. Ono što je istina oko ove porezne reforme je bez obzira dal se netko slagao sa modalitetima ili ne, je da ona ostavlja [[Upadica Predsjednik: Kolega Šuker, tražite li stanku?]] da tražio sam stanku [[Upadica Predsjednik: Recite to.]] Rekao sam da sam tražio stanku da podsjetim da su neke kolege zaboravile kako se inače odvijaju određene procedure u Saboru, a isto tako da podsjetim i na određene zakone koje su donošene u prošlim vremenima i kako su one izgledali i što su oni donesli hrvatskim građanima.
Kolega Maras, molim vas, zašto to radite? To jednostavno nije pristojno, dajte ljudima da govore.
Dakle, poznati demokrat Maras, kada ne može argumentirano odgovoriti, onda radi ovo što radi. Dakle, konzultirati ćemo se da potvrdimo još jedanputa, da, ovom poreznom reformom, se hrvatskim građanima i gospodarstvenicima, ostavlja 2,2 milijarde kn. Ova porezna reforma, ne ide na teret jedinice lokalne samouprave kao što je to bilo u nekim prošlim vremenima. Sjetite se svi vi koji ste na čelu jedinice lokalne samouprave, što se dogodilo 2015. bez koliko novaca su ostale jedinice lokalne samouprave. Tko je ukinuo nultu stopu na kruh i mlijeko i koje su kompenzacijske mjere bile, tko je podigao stopu PDV-a sa 23 na 25% tko je zatvorio 80 tisuća obrtnika, tko je donio Zakon o jednostavnim trgovačkim društvima, koji su napravili nered u plaćanju poreza na dodanu vrijednost i niz drugih stvari bi mogli nabrajati. Međutim, kolegice i kolege i u prošlima i u budućim vremenima, u ovoj sabornici će uvijek biti da se ne moramo slagati oko prijedloga i načina kako želimo napraviti neke stvari. Međutim, brojke su tu, one su činjenica [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] Je ali koliko mi je uzeto vremena gospodine predsjedniče [[Upadica predsjednik: Ne, štopano je bilo vrijeme.]] Nije štopano [[Upadica predsjednik: Je, je, je, štopano je bilo, nemojte molim vas.]]
Samo malo, javlja se kolega, samo malo, javlja se kolega … … [[Upadica se ne čuje.]] Pa dajte molim vas, što vam je? Kolega Furio vi ste se javili za stanku? Dobro. Prije toga ide povreda Poslovnika. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Prekršio je kolega Šuker Poslovnik 238. jer je rekao netočnost da ne ide porez na nekretnine, da ne ide na štetu lokalnih samouprava. Ne, taj 1% je, ide, plaćaju lokalne samouprave a ne na državni proračun. Naravno da trebate vi centralizirati i da trebaju biti ovisni lokalni čelnici o centralnoj državi, da bi tako mogli ljude držati u takvom odnosu poslušničkom da bi se morali ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica predsjednik: Hvala vam kolega Bulj, nije došlo do povrede Poslovnika.]] da bi mogli dobiti određena sredstva. Prema tome, rekli ste neistinu ... [[Govornik se ne razumije.]] lokalnoj samoupravi 1% je za nekretninu.
Kolega Bulj [[Upadica: Šuker laže.]]
Ne govoriš neistinu? Tj. lažeš.
Dajte molim vas. Poštovane kolegice i kolege, ne ponašate se jednostavno pristojno i ja vas molim da ne dobacujete, da se ne vrijeđate jer zaista nema razloga. Možemo normalno raspravljati i možete u svojim raspravama reći što želite ali nemojte ovako na ovaj način, to nije u redu. Dakle nije bilo povrede Poslovnika, sada je kolega Furio Radin na redu. Izvolite.
Klub nacionalnih manjina traži 10 minuta stanku da se odmori od te polemike.
Teško mi je odobriti stanku jer ne stoji da je odmor razlog za stanku nego konzultacija ali budući da su tako i tako već stanke, nastavljamo u 55, znači u 12,55. STANKA U 12,45 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,55 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti sa glasovanjem. Na redu je Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, prvo čitanje, P.Z.E. br. 432., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je 77 glasova za, 6 suzdržanih i 28 glasova protiv donijeti Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Sada imam prijedlog više klubova zastupnika da se sukladno čl. 247. može provesti objedinjena rasprava o svih preostalih 6 točaka. Izvolite kolega Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Klub Živog zida i SNAGA-e protivi se objedinjenoj raspravi jer to jednostavno nema smisla. Rasprava je o ovim, reformi je prevažna. Vi ste nam već ograničili pravo na broj replika, ograničili ste nam pravo dakle Poslovnikom da slobodno govorimo, da imamo stanke i sve ostalo, pa prema tome, onda nam barem ostavite mogućnost da kroz dvije rasprave još kažemo ono što mislimo o ovako opsežnim mjerama koje se tiču svih građana RH. Hvala lijepa.
Ja osobno nisam sigurno ništa ograničio. Sukladno Poslovniku, ako se s time složi većina nazočnih zastupnika, onda će biti tako. Evo, ja mogu i predložiti da glasujemo dizanjem ruku. Tko je, molim vas za to da se provede objedinjena rasprava? Evo ga. Dakle, većina nazočnih zastupnika se s time složila, pa ćemo onda provesti objedinjenu raspravu o slijedećim točkama: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, prvo čitanje, P.Z.E. br. 433 - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, prvo čitanje, P.Z. br. 434 - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, prvo čitanje, P.Z. br. 435 - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom, prvo čitanje, P.Z. br. 437 - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama općeg poreznog Zakona, prvo čitanje, P.Z. br. 438 i - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnoj suradnji u području poreza, prvo čitanje, P.Z.E. br. 439. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog Sabora. Prigodom rasprave o svim ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje Zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani ministar financija Zdravko Marić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene dame i gospodo zastupnici, odmah ću se ispričati ako slučajno ovaj redoslijed objedinjene rasprave možda ne bude baš redoslijed onog kojim ću ja voditi. Slušao sam naravno pozorno potpredsjednika Sabora, ali evo. Malo smo i svi skupa umorni, pa sada dal sam zapamtio točan redoslijed i raspored, ali neću ništa propusti reći. Dakle, uvodno sam jutros govorio cjelovita sveobuhvatna porezna reforma, sada nema potrebe, bez obzira što neki od vas su i bili, neki nisu bili prisutni jutros i mislim da ste svi stekli dojam na koji način i kako razmišljamo i porezni sustav, samo isključivo gledamo u njegovoj cjelini sveobuhvatnosti i bez obzira što se fokusiramo bilo u raspravama po klubovima ili pojedinačno na segment, ovaj ili onaj, ja uvije, odnosno, na neki način pokušavam, zapravo da držimo fokus upravo na toj cjelovitosti. Što se tiče ovih 6 zakonskih prijedloga, dakle, krenuti ću od poreza na dobit, u tom dijelu, u samom zakonu, mogu reći da se najvećim dijelom zapravo uskladba radi i vrši sa direktivama EU. Dakle, obveze usklađivanja s direktivom, vijeća iz 2016. g. o utvrđivanju pravila protiv praksi izbjegavanja poreza kojima se izravno utječe na funkcioniranje unutarnjih tržišta. Ovim mjerama cilj je sprječavanja uočene nepredviđene primjene propisa upozoravanja dobiti i međunarodnog poreznog prava na globalnom nivou, zbog čega će mjere koje se sada propisuju, primjenjivati samo multinacionalnoj kompaniji. Ja mogu ovdje, vrlo otvoreno, jasno reći, dakle, kao ministar financija, imam naravno tu čast i zadovoljstvo ali i obvezu sudjelovati na sastancima vijeća ministara financija EU i koliko pamtim od prvog do zadnjeg sastanka, nikada nismo imali, gotovo niti jedan sastanak, da nije barem jedna točka bila upravo na temu tzv. kružnih prijevara, agresivnog poreznog planiranja i svega onoga što je uočeno diljem zemalja EU i na koji način i kako prevenirati, odnosno, u konačnici i smanjiti takve pojavne oblike. Sada se naravno, završava usklađivanje s odredbama koje stupaju na snagu 1.1.2019. dakle, novo pravilo ograničavanja kamate, porezni obveznik, može kao porezni priznati rashod, utvrditi prekoračene troškove zaduživanja samo do 30% njegove operativne dobiti, tzv. ebide, ili do 3 milijuna eura, ukoliko tako dolazi do većeg iznosa. Drugo je pravilo kontrolira invazivnim društvima, oporezivati će se inozemno … [[Govornik se ne razumije.]] društvo koje ne plaća porez državi rezidentnosti ili plaća po niskoj stopi, ako ostvaruje prihode, od kamata autorskih naknada, licenci i financiranja osiguranja i sl. Što se tiče ostalih promjena, van ovih same usluge sa europskim direktivama, također, dosadašnja obveza plaćanja poreza po odbitku, po stopi od 20% proširuju se na kamate, dividende, autorska prava i udruge, naknade, ako se isplate osobama s područja nekooperativnih država. Pojednostavljuje se postupak oporezivanja za nastupe inozemnih umjetnika i sportaša te se daje mogućnost oporezivanja za nastupe inozemnih umjetnika i sportaša, te se daje mogućnost oporezivanja porezu po odbitku, odnosno, umjesto porezu na dohodak. A isto tako radi se određene uskladbe sa nekim drugim zakonima, između ostaloga i Zakon o alternativnim investicijskim fondovima. Drugi zakon je Zakon o porezu na dohodak, izmjene i dopune Zakona o porezu na dohodak, već smo i u ovoj današnjoj, dosadašnjoj raspravi, dobar dio, komentara, rasprave, na neki način i sugestija, vođen upravo na ovaj segment. Ja ću pobrojati i ono što osnovno predlažemo, dakle, još u onome originalnom predlošku i prijedlogu, glavna mjera bila je između ostaloga, tretman pojedinih poreznih oblika u ovom segmentu, pa tako ću krenuti redom. Dakle, proširuje se godišnja porezna osnovica za primjenu stope od 24% sa 210 tisuća godišnje na 360 u prijevodu na mjesečnoj razini to je sa 17,5 na 30 tisuća. Također oporezuju se primici u naravi, po osnovi dodjeli ili opcijske kupnje 20- tim dionicama, koje poslodavci isplatitelji primitka, odnosno, plaće daju zaposlenicima, drugim osobama ili članovima uprave, bez obzira kotiraju li na burzi ili ne. Za sada, ja ću samo podsjetiti, u ovom trenutku, takvi oblici, se oporezuju kao dohodak od rada na koji se plaća puni iznosi, doprinosa, poreza i prireza i zapravo, to građenje neta prema brutu zapravo znači, da vi na 100 dodijeljenih jedinica, dionica recimo zaposleniku, on je u obvezi plaćanja i više od 100. Poglavito je to problem kada naravno, dolazimo u situaciju, da poslodavac, ne podnosi takvu vrstu troška, onda praktički zaposleniku to nije nikakva korist. Mi ovim prijedlogom takvu vrstu dohotka jedinstveno izjednačavamo tretman zaposlenika članova uprave, inozemnih, domaćih poduzeća bilo da su zaposlenici ili nisu tog društva, na jednaki način, a to je da se tretira kao dohodak od kapitala, po jedinstvenoj stopi od 36%. Moram priznati da je u jednom dijelu, neću reći javne rasprave, ali u dijelu, rasprave putem i medija i pojedinih kompanija, koje su se oglašavali o tome, ova odredba malo krivo shvaćena, zanemariva je činjenica kod dohotka od kapitala se ne naplaćuju doprinosi nego ide samo jedinstvena stopa poreza na dohodak i plus prirez. Potom, evo, kolega Bulj, kada se vrati, pa ćemo mu prenijeti, primitke ostvarene po osnovi privremenih, odnosno, povremenih poslova, sezonskih radnika u poljoprivredi, oporezuju se po stopi od 12% kao konačan drugi dohodak. To je ona odredba, koju sam još, kada smo govorili o tome i na aktualnom prijepodnevu, odnosno, satu, rekao, dakle, to je jedna od komentara, koju je uložila hrvatska voćarska zadruga i Ministarstvo poljoprivrede i to je nešto što smo usvojili u javnom savjetovanju. Također, nešto što smo usvojili u javnom savjetovanju, bilo je na tragu i naših originalnih razmišljanja, ali smo htjeli i na neki način, eko javnosti, stručne javnosti, ali ja moram priznati, da na ovu odredbu, koju sada reći, najvećim dijelom su zapravo utjecale pisama, apeli, naših roditelja, vezano za njihovu djecu, koji su ujedno i studenti, koji ostvare pravo na stipendiju. Dakle, propisuju se odredbe, kojim se obvezuju, pardon, pri utvrđivanju prava na osobni odbitak, za uzdržavane članove, ne uzimaju se u obzir, odštete od osiguranja, isplaćene zbog teške ozlijede i priznate invalidnosti, stipendije, bez obzira tko je isplatitelj, te nagrade za izvornost učenika i studenata, isplaćenih iz proračuna i bespovratna sredstva koja se isplaćuju iz proračuna fondova i programa EU, i drugih međunarodnih fondova i programa uređenih propisanim propisima međunarodnim sporazumima, u svrhu obrazovanju i stručnog usavršavanja. U prijevodu, do sada smo imali situaciju, odnosno, još uvijek imamo situaciju, ukoliko se dakle, ostvari godišnja razina stipendija preko 15000 kn, dakle, tada roditelj gubi pravo na priznavanje svojeg sina ili kćeri kao uzdržavanog člana u smislu poreza na dohodak. Sada ta odredba, ne samo taj limit, od 15000 da se poveća, nego se on u potpunosti ukida. Dakle, stipendije i već spomenute teške ozlijede i priznate invalidnosti više ne ulaze u taj promjer. Propisuju se odredbe kojima se obvezuju predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave da donesu odluku kojom će se propisivati i propisati visina paušalnog poreza po krevetu u rasponu od 150 do 1500 kuna odnosno po smještaju na jedinici i kampu kako bi omogućili jedinicama lokalne samouprave da upravljaju visinom poreza u skladu s fiskalnim potrebama i ciljevima gospodarskog razvoja. Također jedna od mjera koja je jutros bil spomenuta, vjerujem da ćemo i danas u nastavku rasprave čuti o njoj pa će biti prilike naravno malo više i o tome govoriti, ja ću samo ponoviti da postojeći sustav oporezivanja privatnih iznajmljivača koji su u sustavu paušala je još iz 2004. g. Daleko gotovo 15 g. taj izračun postojeći se nije mijenjao, u isto vrijeme ja ću vas podsjetiti i svi vi dobro znate koji ste i lokalni čelnici, načelnici i gradonačelnici, ovdje župana nema, da smo izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave, cjelokupni prihod od poreza na dohodak ustupili vama. Dakle ovo je isto jedna od mjera koja zapravo znači ono što stalno proklamiramo, fiskalna i funkcionalna decentralizacija, da u vašim rukama bude ovakva ingerencija kao što danas postoji sa prirezom, dakle na razini države, u Hrvatskom saboru je zakon izglasan koji definira minimalnu i maksimalnu granicu prireza, tako isto vezano sada za paušalni porez. Potom propisano je da se ne smatraju primicima od kojih se utvrđuje dohodak dodjela udžbenika, radnih bilježnica i bilježnica koje jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave daju učenicima odnosno novčane naknade koje se daju po toj osnovi. Mi dobro znamo da nisu sve jedinice, svi gradovi, općine i županije koje dodjeljuju svojim učenicima, međutim one koje dodjeljuju, imamo različiti u ovom trenutku porezni tretman da li se daje u naravi, u smislu da se daju udžbenici i bilježnice u odnosu na novčanu naknadu. Sada to izjednačujemo na način da nema naravno poreznog tereta u tom smislu. To je također jedna od stvari koja je apostrofirana u javnom savjetovanju. Inače usput, budi rečeno, možda jutros to nisam toliko naglasio. U jednom trenutku je bilo shvaćeno da je samo dva komentara od šesto i nešto prihvaćeno u javnom savjetovanju, 1/3 komentara je prihvaćena od onoga što smo dobili u javnom savjetovanju, samo da se razumijemo. Također, propisuje se da se dohotkom ne smatraju formalni i neformalni programi obrazovanja nezaposlenih osoba i drugih socijalno ugroženih skupina koje bez naplate organiziraju pravne ili fizičke osobe a koji se financiraju iz proračuna ili fondova i programa EU-a i drugih međunarodnih fondova. Također, propisuje se da se dohotkom od osiguranja ne smatraju primici u visini uplaćenih premija dobrovoljnog mirovinskog osiguranja a koje su bile oslobođene od plaćanja poreza na dohodak. Sjećate se odnosno poznate jako dobro, situaciju da danas u ovom trenutku poslodavac ima mogućnost onih 500 kuna mjesečno, 6000 godišnje uplaćivati za zaposlenika po pitanju tzv. trećeg mirovinskog stupa, pri izlazu su te uplate koje su kapitalizirane tijekom vremena, oporezive. Danas prema ovom prijedlogu, znači ni ulaz ni izlaz. Evo to je još jedna od promjena. Dakle, što se tiče ovih svih mjera u smislu poreza na dohodak, naravno i o odlukama predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave, naravno da u ovom trenutku ne možemo u potpunosti imati točan broj ovisno o njihovim odlukama, ukupni fiskalni efekt ali one ključne mjere, one su teške negdje oko 210 milijuna kuna. Potom je nacrt prijedloga izmjena zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima jedan od zakona koji ću odmah reći je bio najčešće i najviše komentiran u javnom savjetovanju zbog jedne specifične odredbe vezane za osnovicu, ne plaću, osnovicu za doprinose direktora i članova uprave. Mnogi od vas su također ponukani onome što je pisalo po društvenim mrežama i u djelu medija, shvatili da je ovdje bila intencija da se propisuje plaća, ne nego je samo bila originalna intencija da se utječe na osnovicu za obračun doprinosa, bilo mirovinskog, dakle da bilo iz plaće ili na plaću, kako god bilo, dakle sada prema ovim prijedlogom, što se tiče članove i direktora odnosno predsjednika uprava trgovačkih društava koji su prijavljeni na puno radno vrijeme, taj koeficijent 0,65, ostaje. Oni koji su prijavljeni na nepuno radno vrijeme, njihov koeficijent u smislu osnovice za obračun doprinosa se stavlja na razinu kao da su prijavljeni na puno radno vrijeme. Zašto je to tako, evo pojasnit ću. Dakle, vi i ja danas možemo imati trgovačko društvo ali se isto tako događa u praksi da je jedan kod drugoga dodatno se prijavimo na nepuno radno vrijeme i danas ne teoretski nego stvarno za jedan sat tjedno, 12 minuta dnevno odnosno 48 kuna mjesečno, imate pravo na puno zdravstveno osiguranje i na mirovinski staž. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] E, to sam samo htio reći, dakle, kada krećemo iz takvog, dakle nikakva namjera nije bila jer mi danas u ovom trenutku imamo jedan sustav koji nije tako jednostavan u smislu osnovica za doprinose. Znate i sami da obrtnici koji imaju kudikamo manje mogućnosti u odnosu na trgovačka društva, dakle njima je većina stvari propisana i nemaju nekakvu veliku fleksibilnost, plaćaju osnovicu 1,1, članovi uprave trgovačkih društava 0,65 kao i obrtnici dohodaši ali onda imamo i snižene pa ovisno o tome imate li OPG, pa onda imamo situaciju da se i član uprave trgovačkog društva registrira odnosno ima uplatu doprinosa za zdravstveno osiguranje po osnovi toga što ima OPG. A OPG je registrirao da sad ne govorim na koje sve moguće načine i po kojoj osnovi ali sniženu stopu bilo za OPG, bilo da je u paušalu i da ne nabrajam sada dalje, Dakle to je bila intencija. Ona je u javnosti shvaćena krivo obzirom da su krenuli nekakvi izračuni i neki od saborskih zastupnika su također ako hoćete i mene osobno prozivali, da treba zaraditi 11 000 kuna mjesečno. Nikad nije niti u onom prvom prijedlogu koji je išao u javno savjetovanje, brojka 11 000 kuna bila. Zato što ponavljam još jedanput, nije se propisivala plaća nego osnovica. Ako ćemo krajnje hladno, brojkama, onaj originalni prijedlog koji više nije prijedlog ali ja ću svejedno pojasniti, dozvolit ćete mi u Hrvatskom saboru, dakle tadašnji trošak sa 4400 bi se povećao na 5000 kuna a ne na 11 000, ponavljam evo još jedanput. Međutim, glavna promjena u zaklonu o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima tiče se doprinosa na plaću. Mi smo jako puno razmišljali, analizirali, gledali kako i na koji način smanjiti opterećenje rada, ovo što ste i većina apostrofirali tijekom jutra i popodneva. Svi dobro znamo ili možemo pretpostaviti da u mirovinskom sustavu i po pitanju mirovinskih doprinosa manevarski prostor je kudikamo sužen. Znate i sami ... [[Govornik se ne razumije.]] kolega, Marko Pavić će uskoro doći i odnosno tijekom zadnjeg tromjesečja ove godine će doći također u Hrvatski sabor i čuti ćete i znate i sami dobivate brojke dakle godišnje kada gledamo samo manjak u odnosu onoga što se isplaćuju kao mirovine i onoga što se uprihoduje u prvom stupu je negdje oko 17 milijardi kuna na godišnjoj razini. Dakle tu je prostor zaista sužen. Međutim mi smo svejedno htjeli naći prostor gdje možemo smanjiti trošak i cijenu rada. I pronašli smo ga i tako predlažemo, na doprinosima na plaće, na način da se dva doprinosa u potpunosti ukidaju, to su doprinosi za ozljede na radu, to je onih 0,5% prihod Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, te doprinos za zapošljavanje, odnosno za ne zaposlene, dakle iz čega se plaćaju u pravilu najvećim dijelom naknade za nezaposlene, to je onih 1,7%. Međutim, također smo svjesni izazova koji postoje u zdravstvenom sustavu i neki od vas ste jutros i danas u raspravi spominjali i govorili o tome i naravno da mi ispred Vlade također govorimo, dakle ovo je jedan doprinos na prihodnoj strani zdravstvenog proračuna ali isto tako svjesni smo i nužnosti da je potrebno napraviti određene mjere i na troškovnoj, odnosno rashodnoj strani zdravstvenog proračuna. Suma sumarum sa 17,2 koliko danas ukupni doprinosi na plaću iznose, poslodavcima, svi vi koji ste poslodavci, znate i sami, neću reći da je nevažno ali vama je svaki porez, doprinos trošak. Dakle, nije bitno da ne kažem kako se nešto zove, sa 17,2 se smanjuje na 16,5. Rezultat fiskalnog efekta 900 do 950 milijuna kuna više za poslodavce u smislu smanjenog troška i cijene rada koju sigurno i kada krenete u raspravu i kada budemo danas pričali o tome dalje hoće li i koliko će se osjetiti na plaćama dakle nema opet ponavljam bilo kakve garancije, to su doprinosi na plaću, nema nikakve garancije da to nužno mora biti. Međutim, ipak značajna ušteda na troškovima se može i trebala bi se reflektirati i u povećanoj zaposlenosti a i povećanju plaća od strane poslodavaca. S druge pak strane zdravstveni doprinos, pardon, proračun Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje bi ovim izmjenama dobio više oko milijardu 300 do milijardu 350 milijuna kuna na godišnjoj razini. Što se tiče ostalih izmjena, preuzima se već propisana osnova i Zakona o poticanju zapošljavanja vezana za privremene, odnosno povremene sezonske poslove u poljoprivredi odnosno odredbe o vrijednosnom kuponu kojim se plaćaju dnevni iznosi doprinosa za obvezna osiguranja za sezonske radnike u poljoprivredi. Također brišu se odredbe o evidentiranju predujmova doprinosa pomorcima, članovima posade, broda, u međunarodnoj plovidbi. Potom imamo Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnoj suradnji o području poreza, također najvećim dijelom uskladba sa EU direktivama, jedan od zakona koji se tiče i možemo reći tako i na globalnoj razini suradnje, na razini zemalja članica OECD-a zemalja članica EU ali i brojnih drugih po pitanju razmjene i općenito suradnje. Potom je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom, također jedna od tema u kojoj smo dosta jutros i danas pričali i mnogi od vas ste apostrofirali određene stvari ali evo meni je drago da je u jednoj od zadnjih, u biti to je bila zadnja posljednja pojedinačna rasprava bilo između ostalog i apostrofirano da treba naravno uzeti u obzir i rad koji rade porezna tijela, odnosno inspektori između ostalog na terenu i da to također nije baš tako jednostavan posao i rad i odgovornost koja se vrlo često ili nerijetko zapravo ja bih rekao ne shvaća u potpunosti ozbiljno i odgovorno a to su ljudi koji također rade posao za državu u skladu sa hrvatskim zakonima i propisima i naravno u interesu hrvatskih poreznih obveznika. Što se tiče ovih promjena, predlaže se uvođenje obveze fiskalizacije, prodaje kod prodaje roba ili usluga putem samoposlužnih uređaja s tim da tu imamo jednu prilagodbu, dakle biti će naravno i što se tiče prilagodbe u smislu podzakonskog akta rok od 6 mjeseci, ali ta odredba je stupila na snagu 1. siječnja 2021. Uvođenje nove obveze kod ispisa pratećih dokumenata kada se na njima navode podaci o plaćanju, to je nešto što smo, ja mislim mnogi od nas svjedoci bili da vidimo, neću ga nazvati račun, nego nešto što izgleda kao račun a na njemu piše pregled stola ili predračun ili slično. Dakle, sada se uvodi obveza da mora pisati ovo nije fiskalizirani račun. Te naravno ostavljanje dužeg roka za otklanjanje kvara naplatnog uređaja. Rok se produžuje sa ovih postojećih 2 na 5 dana. Ne samo kvar uređaja nego i ono što se zna također događati, pucanje internetskih veza i isto, tu porezna uprava nastoji biti isto tako i carinska uprava naravno, krajnje, krajnje receptivna prema takvim situacijama jer to su zaista mogućnosti. Ali i sami dobro znamo da u ne malom broju puta kada i pitamo zašto nešto nije izdan račun, onda se kaže da je to samo isključivo zbog ovoga. Sada dajemo taj rok sa 2 na 5 godina. I zadnje je Zakon o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, izmjene uslijed neminovnih promjena modernih načina poslovanja i komunikacije kao i dorade općenito samog instituta. Dakle jedna od stvari koju su, opet ću spomenuti i poslodavci, poglavito mali i srednji apostrofirali. Knjigovodstvene isprave koje su izrađene na papiru primjerice računi moći će se u poreznim stvarima uzeti u obzir i pretvorene u elektronički zapis. Ukoliko se osigura vjerodostojnost podrijetla, cjelovitost sadržaja od trenutka pretvorbe do kraja razdoblja propisanog za čuvanje knjigovodstvene isprave. U prijevodu što to znači? Danas se moraju čuvati računi u materijaliziranom, u materijalnom fizičkom obliku. Ne mali broj puta. Znači dogodi se da je kvaliteta papira i otiska ne baš najjača i najbolja, da se tijekom vremena zapravo taj otisak i nestane. I zapravo imamo problem a u isto vrijeme na ovaj način mi rješavamo taj problem da se on može elektronski čuvati, pohraniti što je s jedne strane i veća sigurnost tih podataka a i s druge strane administrativno a i posredno i financijski i jeftinije za poduzetnike. U odnosu na trošarine koje se definira kao javno davanje iste se podvode pod pojam poreza u Općem poreznom zakonu. U izuzetak od porezne tajne uključeno i postupanje u kaznenom postupku. Također brišu se teme koje su do sada bile određene za obvezujuća mišljenja čime se nastoji potaknuti češća upotreba ovog instituta. I ja ću i za ovom govornicom a i u javnim nastupima i u nekim drugim načinima koje kao porezna tijela imamo upravo na tom segmentu edukacije, prevencije i informiranja poreznih obveznika inzistirati između ostalog na ovome. Davno sam rekao i želim da to bude smjer da ćemo u jednom trenutku imati situaciju da će porezna uprava i porezna tijela puno češće nego što je danas biti u mogućnosti izdavati ta obvezujuća porezna mišljenja. Dakle, u konačnici, dobit ćete papir sa pečatom ili bez pečata, ali sa potpisom službenog tijela i onda kao poduzetnik, porezni obveznik, građanin ili tko god imate s čim računati odnosno znate i imate pravi i pravovaljani odgovor na vaše pitanje. Također propisuje se da prilikom nadzora kod pravnih i fizičkih osoba koje obavljaju djelatnost kao opunomoćenik se određuje stručna osoba iz redova odvjetnika ili poreznih savjetnika. Dodatno se uređuje institut dostave. Jedna jako važna stvar, također jedan dijalog koji smo imali sa poduzetnicima, opet malim i srednjim, ali i svima, ... [[Govornik se ne razumije.]] čuveni izvještaj odnosno formular koji se popunjava u svrhu evidencije dospjelih nepodmirenih obveza više neće biti na tromjesečnoj razini nego na godišnjoj i značajno će se pojednostaviti, što je jedan od onih dijelova koje ja volim apostrofirati da nije ovdje govor samo o financijskom i fiskalnom nego i o administrativnom rasterećenju. Također čitav niz drugih stvari koje će značiti olakšanje komunikacije na liniji porezna tijela – porezni obveznici, prije svega naravno dodatno širenje mogućnosti e-komunikacije. Znate i sami dobro i svi smo svjedoci da ne znam, u sustavu poreza na dohodak dakle, ta komunikacija je već jako dobro funkcionira. Evo, već neku godinu za redom. Da naravno Porezna uprava je ta koja se obraća poreznom obvezniku. On ima razuman rok od mjesec dana da uloži prigovor ako je nešto eventualno krivo obračunato i nakon toga idu povratu. To ja mislim dobro funkcionira. Takvi slučajevi i takva vrsta komunikacije od samih dostava formulara, različitih izvještaja, preko druge komunikacije će se nastaviti i dalje. I ono što vrlo često mene kolege iz porezne i carinske uprave uvijek mole da i javno kažemo da upravo porezni obveznici bez obzira naravno, o različitim mogućnostima, različitim na neki način, situacijama što više budu uključeni u tu komunikaciju jer sjećate se i sami prije nekog vremena bila je i situacija u tome da je Porezna uprava shvaćena kao netko tko provodi opet, kako se to kaže, teror zato što netko nije formular ispunio dobro, bilo je čuveno ono malo p i veliko P. Dakle, u tom konkretnom slučaju bilo je preko 40 upozorenja elektronskim putem od strane poreznog tijela prema poreznom obvezniku, ali ta se promjena odnosno ispravak nikad nije učinio i onda u nekom trenutku naravno to postane čak i tema u javnom prostoru. Evo, ja vam se zahvaljujem na pažnji i naravno i po ovih 6 točaka kao i kod prva tri zakona. Vjerujem da će biti puno pitanja, komentara koje ćemo spremno odgovoriti i argumentirano. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Evo, već se i u replikama javio gotovo svi koji sjede ovdje. Pa krenimo redom. Prvi se javio poštovani zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Ministre Mariću, htio bih samo se osvrnuti na vašu izjavu da su zastupnici umorni. Umorni od čega? Ja ovdje 80 i više posto zastupnika ne vidim. Od čega su umorni? Ja mislim da su ovoj državi umorni recimo pirotehničari, mislim da su umorni radnici u booksmarku, mislim da su umorni vatrogasci koje ste spomenuli, da su umorni radnici u tvornicama kao što su Vindija, ne znam, ... [[Govornik se ne razumije.]] Jelen i drugi. Oni ne mogu otići niti na wc, ne mogu ići niti na topli obrok, moraju raditi po 10, 12 sati prekovremeno bez da im je plaćeno. Nama su svi troškovi podmireni i smatram da doista nemamo pravo se žaliti da smo umorni, radimo posao za koji smo izabrani od naroda i mislim da nam to prvenstveno mora biti čast uvažavajući naravno prije svega opću situaciju u zemlji.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvaženi ministre, zanima me, vidim ovu reformu da radite. Neke stvari su dobre. Recimo ovo što ste objedinili te doprinose, to je u suštini pozitivna stvar zato jer će se smanjiti birokracija među ostalim. Neće se morati 3 uplatnice raditi, nego samo jedna. I to je dobro. Međutim, zanima me jeste li odustali od uvođenja poreza na nekretnine i ako niste odustali, kada ga ova Vlada namjerava uvesti? Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, evo konačno da nas dva razgovaramo putem replika izravno. Što se tiče prvog dijela, drago mi je da ste prepoznali jednu, kako vi kažete dobru mjeru. Ponovit ću još jedanput. Dakle, ta mjera je između ostalog kako bi se smanjila cijena i trošak rada, a u isto vrijeme ne možemo zanemariti i okrenuti leđa zdravstvenom sustavu, svemu onome ja bih rekao što svi želimo da imamo i adekvatnu i uslugu i kvalitetu usluge i naravno da bude sustav financijski, fiskalno održiv. Kao što vidite, u Prijedlogu 9 zakona do sada sam evo, završio sa predstavljanjem svih 9, nema zakona o lokalnim porezima. Dakle, što se tiče poreza na nekretnine, on kao takav nije tema ove Vlade na stolu, kao što smo to već nebrojeno puta i javno rekli. Dakle, on je prošao nekakvu svoju prošlost i što se nas tiče odnosno što se ove Vlade tiče, dakle nije tema ove promjene koje danas pred vama su tema. Hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, pohvale prije svega vezano za izmjene Zakona o porezu na dohodak, posebice u ovome dijelu vezano za utvrđivanje prava na osobni odbitak gdje se sada ne uzimaju u obzir stipendije i nagrade učenicima i studentima bez obzira jesu li oni iz proračuna ili iz fondova EU. Mislim da je to dobar poticaj jer dosta naših mladih je upravo odbijalo takve programe za mlade i stipendije upravo radi onoga cenzusa od 15 tisuća kuna kada više nisu mogli biti uzdržavani članovi kod svojih roditelja. Zanima me hoće li Ministarstvo u nastavku porezne reforme, pošto znamo da velik broj studenata počinje sami sebe financirati vezano kroz studije, hoće li se povećavati ovaj cenzus od 15 tisuća kuna, tj hoće li se dozvoljavati primici veći od 15 tisuća kuna, ja se u tom smjeru razmišljam. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa mislim da evo i ova mjera pokazuje koliko gledamo i pratimo odnosno želimo olakšati i na neki način učiniti adekvatnijim uvjete studiranja, naravno pravo na stipendiju za izvrsnost koju treba nagraditi i sjajno je to a u isto vrijeme naravno i brojni dio i dio ili broj naših studenata kao što ja vjerujem i mnogi od vas zastupnika mogu reći u svoje osobno ime kada sam bio student je također još nešto dodatno i radio kako bi između ostalog priskrbio i zaradio i za stanovanje i za nekakav adekvatan standard kao studenta. To su sve stvari koje uzimamo u obzir. U ovom trenutku ovo je glavna mjera a to je da više nema tog limita u smislu priznavanja da li netko može i dalje biti ili ne biti uzdržavani član obzirom na stipendije. Većina tih komentara vodila se vezano za ove europske e-rasmus stipendije, međutim mi smo da ne bi bilo nekakve vrste diskriminacije rekli za sve vrste stipendija. Međutim, sam njihov porezni tretman za sada ostaje onakav kakav je bio prije. Ovo se samo tiče limita za uzdržavane članove. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Poštovani ministre, ministarstvo je nakon velikog javnog pritiska, evo i mi smo tu kao pozicija i MOST sudjelovao, odustalo od povećanja koeficijenata za članove uprava, direktore, upravitelje zadruga sa 0,65 na 1,1, ali ste umjesto toga zahvatili sve one koji su prijavljeni na nepuno radno vrijeme i obračunali im doprinose kao da su prijavljeni na puno. I još ste dodatno bazu proširili na one koji su osigurani po drugoj osnovi, odnosno zaposleni negdje drugdje. I ovdje sam vidio, znači i ako gledamo nekakvu bruto plaću od 5200 kuna a to je iznos od 1902 kune mjesečno samo za doprinose. Od prvog dana osnutka društva u vrijeme kada nikakvih prihoda trgovačko društvo još niti nema, jeste li vi svjesni koliki je ovo udar za nekoga tko tek kreće u posao, znači nema niti sigurne kupce, nema nikakvih prihoda i tko zna kada će te prihode zapravo imati?
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Ja sam pokušao u uvodnom dijelu pojasniti, neki od vaših kolega iz kluba su malo i klimali glavom kao da shvaćaju ili na neki način u najmanju ruku prihvaćaju moje argumente. Dakle i ono kada ste vi reagirali kao klub, pratio sam i to u medijima, također je bilo na tragu tih izračuna koji su se pojavili, koji nisu bili točni, jer nitko nije propisivao obračun, odnosno visinu plaća, nego visinu osnovice za obračun doprinosa. I tih 11 tisuća kuna što ste i vi komunicirali jednostavno ne stoji. Dakle o čemu mi govorimo? Govorimo dakle i kod ovih koji su na nepuno radno vrijeme, ima izuzetaka. Umirovljenici prema postojećem zakonodavstvu smiju 4 sata dnevnog, to se ne mijenja. Isto tako porodilje, bilo neka vrsta bolovanja i slično. Te vrste izuzetaka smo zadržali. Ali ponavljam još jedanput ne mogu ja i ne želim vama sada postavljati pitanja, postavljati ću samom sebi, je li normalno da za 12 minuta dnevno imate pravo na puno zdravstveno osiguranje u RH, to je nešto s čime smo htjeli zapravo ovdje tangirati. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Vrlo kratko, ... [[Govornik se ne razumije.]] u raspravi spomenuli ste opcijske dionice odnosno dodjelu dionica radnicima. I ovdje je navedeno kao da se zapravo kako bi prvenstveno zadržali visoko obrazovni kadar predlaže se promjena da ne ide se u sustav poreza na dohodak nego poreza na dobit, međutim, odnosno dohotka od kapitala. Međutim, prijedlog je zapravo da postojeće je bilo 24% ako gledamo dohotka, sada se to diže na 36. Ja smatram da bi trebali pogledati okolinu. Šta se nama događa? Nama ljudi zbog opcijskih dionica odlaze raditi za korporacije, samo se prijave u susjedne zemlje. I gubimo sve. I zato, prijedlog je da se razmisli da se to stavi na razinu kao što je i sav dohodak od kapitala 12% plus prirez. Jer ionako ako on hoće unovčiti to će 2 puta oporezovati ista ta dionica. Zahvaljujem.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Vi ste u ovoj problematici i pričali smo o tome nekoliko puta, dakle samo da budemo krajnje jasni, da ne bi se krivo shvatilo. Sa 24 porast na 36, nemojte zanemariti činjenicu da danas 24 i još ide 37,3. Dakle to je velika razlika i to je ono što sam i maloprije u uvodnom dijelu rekao da su i neke čak i hrvatske korporacije to krivo shvatile, odnosno protumačile da je to povećanje tog tereta. Naravno kada gledamo iz ukupnog tereta, ovo kada na 100 onih dodijeljenih, možemo tako reći dionica, ako je to trošak zaposleniku ali može biti i poslodavcu naravno ovo je praktički prepolavljanje tog ukupnog troška. Ali naravno treba voditi brigu i o ukupnom sustavu jer ako budemo preniski sa tom stopom onda naravno i ta dodjela opcijskih dionica u smislu dionica kao nagrade ili bonusa može biti nekakva malo šire obuhvaćena praksa. Ali u svakom slučaju mislim da poduzetnici općenito su pozdravili ovu odluku a dalje u daljnjim koracima možemo raspravljati i o daljnjim stopama. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala lijepo, uvaženi potpredsjedniče. Gospodine ministre, u uvodnom dijelu dotakli ste se mnogih tema i ja se pridružujem isticanju važnosti ovih olakšica da za studente, šteta što je uopće i ta odluka bila donijeta ali dobro da više stipendije neće ulaziti u dio i da će moći i dalje biti uzdržavane osobe. Ono što bih vas zamolio da barem i u ovom dijelu istaknete jer se niste ni na koji način osvrnuli a to su brojni prijedlozi koji su došli vezano za sport i sportaše i za Zakon o porezu na dobit i za Zakon o porezu na dohodak i na Zakon o doprinosima. Nešto smo o PDV-u već govorili ali ovdje i što se tiče i poreznih olakšica za one koji ulažu u sport, za drugačiji način tretiranja sportskih djelatnika, trenera, sudaca, sve ono što bi moglo znatno pomoći sportu koji je u velikoj krizi. Da li ste išta od svih ovih prijedloga koji su došli iz Središnjeg državnog ureda uvažili u ovom svom paketu?
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Uvaženi zastupniče, vrlo su to konstruktivni prijedlozi i sa kolegicom Janicom Kostelić i sa njenim kolegama jesmo vidjeli te sve prijedloge ali isto tako gledamo ja bih rekao širu priču samoga financiranja i održivosti sporta, koja treba biti između ostaloga usmjerena upravo da ide čim više prema održivosti i jednakoj nekakvoj raspoloživosti diljem Lijepe naše, da ne bude fokusirano samo na pojedine sportove i da ne kažem na pojedine klubove, nego da se to spusti na razinu ako hoćete i školskih sportova odnosno čim nižu i to je ključna odrednica zapravo adekvatnog financiranja i adekvatni uvjeti poglavito za stručni kadar, da se treneri, pedagozi, koji rade s djecom naravno adekvatno i honoriraju ali i educiraju kako bi mogli to sve skupa provoditi. Što će na kraju od toga biti prihvaćeno, to ćemo vidjeti do drugog čitanja. Ima jako puno komentara i prijedloga, to također zalazi u onu sferu gledanja ukupnih fiskalnih mogućnosti i efekata. Hvala.
Slijedeća replika je poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ministre, mi se možemo slagati i ne slagati, u pravilu se ne slažemo, ali moram vas pohvaliti što ste tu cijelu raspravi i što ste uvijek i kad branite proračun i zakone tu za razliku od nekih vaših kolega i kolegica koji se nemaju petlje pokazati kad su njihovi zakoni u pitanju. Dakle, drago mi je čuti da koeficijent ostaje što se tiče direktora i članova uprava odnosno članova uprava trgovačkih društava. Međutim opet moram istaknuti, sa 17,2 na 16,5%, dakle 0,7%. to je u razini statističke pogreške. Ja znam da su namjere dobre ali nekako mi se to čini pre, premalo. Dakle da smo premalo išli na smanjivanje cijene rada, to naravno ne znači da će radnicima plaće rasti ali će ostati više prihoda poslodavcima pa će možda više zapošljavati. Ali dakle tu možemo pričati samo o jako velikim korporacijama ili tvrtkama koje Hrvatska u pravilu nema, ali jedan mali poduzetnik koji zapošljava 2, 3 ljudi, to jedva da će osjetiti.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Uvaženi zastupniče, ovo je drugi put da ste me pohvalili, pa kako to da se ne slažemo, slažemo se, itekako. Moramo se složiti kad me hvalite. Mala šala i digresija na ovo što ste rekli. Dakle, što se tiče doprinosa, moram ipak reći da koliko god se to čini mala promjena i kako vi kažete statistička pogreška, ipak ne bi rekao da je 900 milijuna statistička pogreška. To je veliki novac ali naravno, kad gledate na individualnoj razini i toliki doprinosi koliki jesu, oni su smanjivanje, ipak sa 17,2 na 16,5 daje više mogućnosti da i zdravstveni sustav u ovom trenutku fiskalno i financijski, evo imamo nekoliko liječnika koji su ovdje prisutni među nama nevezano ja bih rekao na stranu političkog spektra, ja vjerujem da se i liječnici a i brojni drugi zapravo slažu da između ostalog jedna od važnih stvari koje treba učiniti je da sustav zdravstvenog osiguranja u RH bude između ostaloga i fiskalno i financijski održiv. Mi na ovaj način dajemo doprinos ove prihodne strane proračuna. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Ivane Ninčević-Lesandrić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ministre, ne možete vi zbog toga što nešto vama nije u redu, ići kažnjavat sve poduzetnike koji pošteno i uredno rade svoj posao. Mene baš zanima vaš komentar, reći ćemo da imamo jednog poduzetnika početnika koji je u svojoj prvoj godini poslovanja, onoj najtežoj godini poslovanja, ne uspije prodati svojih usluga ili proizvoda u visini onoga što vi propisujete ovim zakonom da se mora obračunati doprinose na puno radno vrijeme i vi ćete njemu na kraju godine godišnjim obračunom, tražiti da plati tu razliku. Što ako on nema tu razliku i ako ima dobit od reći ćemo 100 kuna, što ćemo s takvim početnikom? Hoćemo ga blokirati? Evo, to je ono što ja cijelo vrijeme objašnjavam. Što s tim početnicima koji jednostavno nisu u stanju osigurati ta sredstva i upravo su se iz toga razloga raspoređivali na pola radnog vremena, na 6 sati, 4, ne znam ni ja kako su koji mjesec imali prihode. Evo mene zanima što ćemo s njima.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Pa ja vam moram odgovoriti kao i odgovoriti na one vaše javne prozivke mene da ja trebam zaraditi 11 000 kuna, znači za te početnike ništa se ne mijenja ako su prijavili na puno radno vrijeme. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Tako je. Dakle, ali ponavljam još jedanput, da li u tome svemu skupa, dakle one izračune koje i vi dobro znate samo ste ih malo drugačije prezentirali javno, znate i sami, ponavljam još jedanput, dakle iz perspektive funkcioniranja ukupnog sustava, da li je pravedno i fiskalno ali i šire društveno da ponavljam još jedanput, za 12 min dnevno imate pravo na puni zdravstveni staž. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ali ja vam odgovaram upravo na taj način, dakle, što to znači da vi gledate iz perspektive jednog poduzetnika, dakle nisu samo početnici ti koji su prijavljeni eventualno na nepuno radno vrijeme, dapače, vi biste se iznenadili, a znate vi to jako dobro da jako puno ljudi koji čitav niz godina rade i funkcioniraju su između ostalog dijele takvu blagodat sustava maloprije sam rekao, da vi i ja imamo firmu pa se onda još između ostalog vi kao mene registrirate na jedan sat tjedno a ja kod vas. I po toj osnovi imamo. Dakle nije pitanje samo početnika. Hvala.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Branke Juričev-Martinčev. Ajmo, nemojmo, nemojmo tako. Imamo mogućnost drukčije komunicirati. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, podržavam ovaj vaš prijedlog izmjena i dopuna Zakona o porezu na dohodak koji se odnosi na visinu godišnjeg paušalnog poreza od iznajmljivanja. Naime, sad je u mogućnosti grad odnosno općina odrediti visinu, znači od 150 do 1500 kn, ima nekih kritika kojih čujemo da će onda možda neke općine odnosno gradovi posegnuti za maksimalnim iznosom, da će one biti više ali ja jednostavno na prihod od iznajmljivanja gledam kao na prihod kojim se popunjava kućni budžet pa kao što i sada neki gradovi i općine pomažu svojim građanima da plaćaju u cijelosti školske knjige, tako isto će možda biti nekih gradova i općina koji će posegnuti za minimalnim a neki za maksimalnim iznosom. Ono što želim reći ako niste znali, naselje Vodice ima najveći broj ležajeva u privatnom smještaju, znači najveći broj iznajmljivača, preko 18 000 a oko 30% nemaju prebivalište na području gara Vodice i imaju problem.
Hvala. Odgovor poštovanog ministar Marića.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnice, svi dobro znamo ali mogu pojasniti i kroz brojku da proteklih nekoliko godina jedan od najvećih porasta broja određenih poreznih obveznika vam je upravo u segmentu privatnog iznajmljivanja u sustavu paušala. Ta je brojka dosegnula razinu 95 000 što nije loše, da pače, trebamo biti zadovoljni i sretni kao što i vi sami govorite na primjeru Vodica i nekih drugih gradova, općina na Jadranu ali i na kontinentu, naravno, turizam se sve više i više razvija i u ovom smislu kontinentalnog djela. Ali vam moram ponoviti još jedanput, obračun koji postojeći je, rađen 2004. g., tada je rađeno na bazi pretpostavke da jedan krevet dnevno ili po noći donosi 100 kuna i da je 35 noći tijekom godine okupiran. Što znači i kada prevedete to i usporedite koliko je onda porezni teret za privatnog iznajmljivača koji je u sustavu paušala do 300 tisuća kuna u odnosu na nekoga tko iznajmljuje svoj stan ili nekretninu i plaća na to porez na dohodak od imovine. Značajno velika razlika. Hvala.
Hvala. Sad ćemo krenuti na klubove zastupnika i prvi će biti, pardon. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, pa će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovana zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić.
Mislim, ministar kaže eto mene za 5 minuta. Sad bi ja trebala objašnjavati kome odgovore na njegova pitanja? Zapravo znate šta? Najbolje da ja krenem od ovih drugih zakona dok ministar dođe. Dakle, što se tiče Zakona o fiskalizaciji i prometu gotovinom, kod tog Zakona nam je sporno ako na svojoj ponudi ne napišete da je fiskalizirani račun, u tom slučaju možete imati kaznu od 30-500 tisuća kuna, a ovo sam pitanje već postavila i na Odboru, pa je kolegica predstavnica Ministarstva rekla da oni nemaju taj običaj dati tolike kazne, već da ide prvo upozorenje. Mi bi htjeli da to bude i u Zakonu tako da ne mora poduzetnik ovisiti o volji inspektora taj dan. Što se tiče Zakona o porezu na dohodak, Prijedlogom izmjena Zakona smanjuje se porezna stopa za oporezivanje dohotka između 17 tisuća i 530 tisuća kuna mjesečno sa 36 na 24, kako ste vi naveli s ciljem zadržavanja mladih u zemlji i povećanja plaća kvalificiranom profesionalnom kadru. Mi smatramo da ovom promjenom se ne postižu nikakvi pomaci prema pravednijem poreznom sustavu jer učinke koje ono donosi će osjetiti zapravo vrlo mali broj poreznih obveznika, a mi i dalje ostajemo jedna od zemalja s najvećim poreznim opterećenjem rada i da stimulira rast plaća. Ono s čim se nikako ne slažemo, a to je što se podiže paušalni iznos poreza na dohodak za iznajmljivače u sektoru smještaja turista i ovlašćuju se jedinice lokalne samouprave da samostalno odrede taj iznos paušala u rasponu od 150 do 1500 kuna po smještajnoj jedinici. Mi zapravo ne znamo da li će to biti 150 kuna ili 1500 kuna. Mjera je koja je jedna iz kategorije neodređenih, bez cilja, smjera i vizije. Načelno prihod od iznajmljivanja turističkih smještajnih kapaciteta je potrebno oporezivati ali se mora naći primjereni model s obzirom na značaj turizma za nacionalno gospodarstvo i društveni razvoj. Ono što u ovom Zakonu podržavamo, a to su odredbe koje se odnose na neuključivanje stipendija od dohodak uzdržavanih osoba, kao i one o porezu na dohodak od povremenih sezonskih poslova u poljoprivredi. Ministra još nema. Morat ću se prebacit na Zakon o doprinosima. Mogu ja ispočetka. Mišljenje o izmjenama i dopunama općeg poreznog zakona. Dakle, proširenje prava na korištenje instituta obvezujućeg mišljenja Ministarstva financija, usklađivanje s direktivom o trošarina, usavršavanje odredbi o ovrsi, provođenje ovrhe, rješenje o ovrsi i uspostavi založnog prava i uređenje ostalih postupnog instituta, slažemo se s ovim mjerama i možemo reći da su pohvalne. Posljednjih godina uočeno je da poslovni subjekti, a osobito oni registrirani izvan područja RH pružaju svoje usluge hrvatskim građanima izbjegavajući ispunjavanje uvjeta koji su za bavljenje određene djelatnosti regulirani propisima RH. Na taj način ostvaruju se nepripadajuće porezne pogodnosti, a poslovanje protivno propisima može u pojedinim slučajevima izazvati tešku i nenadoknadivu štetu za društvenu zajednicu. Radi sprečavanja ove pojavnosti odredbama OPZ-a propisuje se mogućnost da nadležno tijelo takvom poslovnom subjektu zabrani rad. Budući da se u navedenim slučajevima usluge najčešće pružaju putem internetskih stranica, odredbama Zakona regulirana je provedba zabrane rada blokiranja pristupa sadržaju internetske adrese. Što se tiče ovih odredbi, propisane su i prekršajne odredbe za pružatelje usluga pristupa internetu i ukoliko se ne provedu nalog o zabrani rada blokiranjem pristupa sadržaju internetskoj stranici. Smatramo da je ova mjera ozbiljno narušava koncept slobode međunarodne trgovine, a uredba koja se navodi kao temelj takve odredbe ima jasnu intenciju da svatko blokiranje sadržaja ili stranice bude privremeno i minimalno, dok ova odredba nema istu intenciju već intenciju eliminirati sa tržišta svih koji se ne prilagode u potpunosti traženom cilju. Cilj je možda zaštita potrošača, no mislimo da primarni cilj ipak zaštita proračuna umanjenjem sloboda u međunarodnoj trgovini. Ja ću se definitivno morat prebacit na Zakon o doprinosima. Dakle, ovim Zakonom, izmjenama Zakona o doprinosima koje je ovo ljeto naime ministar uputio u e-savjetovanje kojim je htio povećati koeficijent za obračun doprinosa sa 6,5 na 1,1 odnosno za cijelih 71,5%. Naravno da je kod poduzetnika odnosno onih kojih se to najviše i tiče to doživjelo negativne komentare i pod pritiskom dakle svih poduzetnika, a i medija taj prijedlog Zakona je povučen. Međutim, ono što nije dobro u ovom Prijedlogu Zakona, a to je da je ministar nakon e-savjetovanja, nakon što je odlučio povući ovaj prijedlog, uveo novi prijedlog, a to je da se nakon godine dana poslovanja godišnjim obračunom zapravo izračuna razlika koju poduzetnici trebaju uplatiti u odnosu na ono što su oni uplatili po obračun doprinosa na puno radno vrijeme i onoga što su trebali. Naravno da taj prijedlog nije prošao kroz javno savjetovanje i na taj prijedlog poduzetnici nisu mogli dati svoje komentare i jednako tako je ministar nije mogao čuti njihovo mišljenje. Upravo iz tog razloga stavila sam taj Zakon na Internet i izdvojila neke od komentara koji su zapravo poduzetnici pisali na ovaj najnoviji Prijedlog Zakona koji zapravo nikada nije bio u e-savjetovanju i poduzetnici nisu imali mogućnost na njega dati svoj komentar. Jedan od komentara: potpuno je nelogično i zlonamjerno birokratski nezainteresirano i neinteligentno, npr. ja prvih 5, 6 godina uopće nisam bila zaposlena jer nije bilo dovoljno novca, jer je tada to zakon dopuštao. Sve što bismo zaradili išlo je za novog djelatnika jer se posao brzo širio. Prve tri godine samo rad, rad, rad i bez velikog priljeva na račun. Od kuda to netko plati od samoga početka. Nije samo početnik u pitanju, moj muž ima tvrtku staru 25 godina. Zadnja tri mjeseca nije imao posla ni prihoda nikakvih, dapače, zadužili smo se kod prijatelja za redovan život, zašto si je on morao ikakvu plaću isplatiti ako nije bilo prihoda? Da nam država vrati nebulozne kazne za izmišljanje prekršaja, lako bi mi i to. 25 godina ista tvrtka, jedna jedina, što znači budala, a ne poduzetnik. 10 ih je mogao zatvoriti i otvoriti da je snalažljiv na hrvatski način. Nasilje na razini feudalizma, grof dođe po ... [[Govornik se ne razumije.]] bilo suša ili ne, a vjerujem da je čak i feudalizam bio humaniji pa je uzeo ... [[Govornik se ne razumije.]] nekretnine, no dobro, zanima me drugi scenarij. Poduzetnica ste i imate malo dijete te želite raditi manje da budete sa svojim djetetom, ima li vlada plan za taj scenarij kao demografija, žensko poduzetništvo i ostale floskule. Čista katastrofa. Vidi se da ljudi koji donose ovakve zakone nijedan dan nisu bili poduzetnici, ne razumiju osnove poduzetništva, nije to zaposlio si se pa eto netko će ti isplaćivati plaću, a tebe ne zanima odakle dolazi, nego si ti plaću moraš zaraditi da bi je zaradio treba vremena, puno pokušaja i pogrešaka treba napravit da bi ozbiljni prihodi krenuli, oni razmišljaju kao zaposlenici, a stvaraju zakone za poduzetnike. I ne samo u prvoj godini poslovanja. Što je s majkama poduzetnicama koje su na pola radnog vremena, a pola na porodiljnom? Ma i ne moraju biti na porodiljnom jer evo, ja već dva tjedna na jedvite rade radim jer mi je dijete doma bolesno i nema je tko čuvati. Što je s drugim osjetljivim, da se tako izrazim, skupinama? Što je sa djelatnostima koje trebaju neko vrijeme da se razviju poput izdavaštva, proizvodnih djelatnosti i drugima koje treba koja godina da krenu sa normalnim radom? Ovime su učinci d.o.o. i j.d.o.o. izjednačeni s pravnim učincima obrta, dakle ... [[Govornik se ne razumije.]] očekujemo blokade. Tjeraju startup-ove da otvaraju poduzeća van Hrvatske. Ovakvi zakoni brišu zadnji prostor za rizik u ovoj zemlji, do sada si kako tako mogao ući u rizik s nekim, b arem imaginarnim prostorom rizika, sada bez debelog zaleđa, dakle desecima tisuća kuna koje imaš u zaleđu i koje ako imaš nećeš riskirati, koje moraju biti zamrznute i neoplođene, more ljudi gubi prostor u svojim firmama i uopće u svojim životima da nešto probaju. Ovo ne bi smjelo biti ovako ni u najcrnijem, ni najluđem scenariju, ovo je sve suprotno od onoga što su nominalne vrijednosti kapitalističkog uređenja i slobodnog poduzetništva. Meni je žao što nema ministra da čuje ove poruke koje je poduzetnici ostavljaju na najnoviji prijedlog zakona koji nikada nije bio u e savjetovanju i koji nisu imali mogućnost to komentirati, a jednako tako nije ni on imao mogućnosti čuti njihovo mišljenje jer možda bi postupio kao što je i postupio ovo ljeto, možda bi povukao ovaj prijedlog zakona obzirom da poduzetnici jako loše mišljenje imaju o samom prijedlogu. Ono što ja sam htjela na samom početku reći ministru, ali evo kako ministra nema, morat ću to bez njega, dakle kad smo spominjali tih 11 000 kuna, 11 000 kuna je bio obračunat kompletan trošak jednog poduzetnika početnika u prvom mjesecu njegovog poslovanja pa smo na njega nadodali ovaj njegov prijedlog povećanja koeficijenta za obračun doprinosa sa 0,65 na 1,1 odnosno za cijelih 71,5%, od tud je taj iznos od 11 000 kuna. Druga stvar koju sam sad pitala ministra, a to je što ćemo sa poduzetnicima početnicima koji u prvoj godini poslovanja jednostavno ne mogu imati ovaj iznos od 1900 kuna svaki mjesec za doprinose koji se obračunavaju po punom radnom vremenu. Ministar je sam komentira a šta ćemo s njima? Ja smatram da nije u redu da zbog nekih slučajeva za koje ministar smatra da zloupotrebljava, iako ne znam kako se nešto može zloupotrebljavati ako je zakonski dozvoljeno, nije u redu da zbog takvih slučajeva kažnjavamo sve one … [[Upadica se ne čuje.]] A nema veze, sad se vi vratite tu, sad ću ja ponovit sve. Dakle ministre, vi ste ovaj vaš prijedlog zakona, ovaj najnoviji prijedlog zakona u kojem želite na kraju godine raditi godišnji obračun pa obračunavati ovu razliku poduzetnicima koju oni moraju platiti kao fizička osoba, vi ste to stavili mimo e savjetovanja, dakle nakon što je prošlo e savjetovanje, dakle poduzetnici nisu imali priliku vam komentirati, a isto tako ni vi niste imali priliku čuti njihovo mišljenje, jer možda da ste čuli njihovo mišljenje, možda bi povukli ovaj prijedlog zakona. Ja sam vam tu pripremila neke od komentara koje sam pronašla na internetu na ovaj najnoviji prijedlog, ali da ih sad ponovno ne čitam ja ću vam ih ostavit pa ih pogledajte jer smatram da možda ako čujete to, možda odlučite povuć ovaj prijedlog koji ste dali. 11 000 kuna, sad sam objasnila, dakle nisam rekla da je 11 000 kuna točan obračun plaće, već kad sam uzela, a možete pročitat u članku sve troškove jednog poduzetnika početnika u njegovom prvom mjesecu poslovanja i nadodala na to ovaj vaš novo predloženo povećanje koeficijenta za obračun doprinosa od sad 0.65 na 1,1 odnosno za 71%, tada sve skupa je to uvećano i to je bio nekakav primjer od 11 000 kuna. E sad, ono što mene najviše zanima što ste vi sami rekli, a šta ćemo s početnicima? Zar vi stvarno smatrate da je u redu da početnike, dakle one osobe koje su odlučile da neće stajati na birou, kažnjavamo zbog toga što postoje ljudi, kako vi kažete, koji zloupotrebljavaju tu prijavu na jedan sat? Ja ne znam koja je to brojka, ja sam tražila na odboru vašu kolegicu koja je bila u ime ministarstva da mi dostavi te podatke, ona je rekla da će ih dostavit tokom dana, nije. Dakle mene zaista zanima kolika je to brojka, kolika je brojka članova uprave društva koji su nezaposleni? Nigdje, dakle ni kod sebe, ni negdje drugo, koja je brojka tvrtki čiji su članovi uprave društva zaposleni negdje drugo na manje od ovog propisanog obračuna na puno radno vrijeme koje vi tražite? Koji je to broj tvrtki sa članovima društava koji su prijavljeni na jedan sat, dva sata, četiri sata ili pet sati i ne razumijem na koji način vi mislite poticati početnike ako on jednostavno ne može, dakle ja sam preko moje ... [[Govornik se ne razumije.]] prošlo je niz početnika, ja vam mogu reć da polovica njih nije mogla ostvariti te prihode. Jednostavno ne mogu ostvarit jer su se tek osnovali, kreću na tržište, oni nemaju taj novac. I kako da ga plate? Kako ako im je jedini izlaz bio da se prijave na pola radnog vremena? Sad sam vam ovdje pročitala, vi niste bili, evo taj ću vam jedini ponovit. Dakle evo jedna gospođa kaže: dakle nije u pitanju samo početnik, moj muž ima tvrtku staru 25 g. zadnja 36 mj. nije imao posao ni prihoda nikakvih. Dapače zadužili smo s kod prijatelja za redovan život. Zašto si je on morao ikakvu plaću isplatiti, ako nije bilo prihoda. Da nam samo država vrati nebulozne kazne za izmišljene prekršaje lako bi mi to, a ne da pričao 25 g. o istoj tvrtki. Znači 25 g jedna jedina, da je taj čovjek htio poslovati na ovaj način, o kojem vi primjerima pričate, on je mogao do sada već 10 tvrtki otvoriti i zatvoriti, ali on 25 g. ima jednu tvrtku i dogodilo mu se da 3 mj. nije imao prihoda, što je sasvim normalna pojava na tržištu. Jer vi ne možete regulirati situaciju na tržištu i vi ne možete nekome odrediti da on taj mjesec mora imati za svoju plaću. E sada nadam se da ću vašem obraćanju dobiti ovaj odgovor, za poduzetnike i početnike, što ćemo napraviti s njima, jer vi zapravo, na ovaj način njih tjerate, da sve prijave na puno radno vrijeme i da li imali prihode ili ne, oni moraju, po punom radnom vremenu obračunati svoje doprinose i ne prihvaćam argument da ne moraju isplatiti svoju plaću, jer to što kažete, moraju platiti samo doprinos, a ne svoju plaću, pa što bi vi htjeli, da oni zapravo rade cijeli mjesec samo za doprinos i sve ostale poreze. Pa naravno da ljudi sebi moraju isplatiti plaće jer moraju od nečega i živjeti. Jučer je kolegica na odboru rekla, da nitko ne obvezuje poduzetnika, da mora isplatiti svoju plaću. Ok, ali mora uplatiti doprinose od 1900 kn a ne mora plaću. A što ako čovjek nema, ako je on cijeli mjesec zaradio samo 2000 kn. Znači on mora uplatiti doprinose a njemu ne ostaje ništa. A njemu ne ostaje ništa, ne može se prijaviti na pola radnog vremena, pa da mu barem pola od toga iznosa ostaje. Dakle, vi jednostavno odbijate shvatiti situaciju poduzetnika početnika na tržištu. Istina je, vi me demantirate, vi objasnite kako. Ja vam govorim, da poduzetnik početnik jednostavno ne može, ako na tržištu se dogodi, da u 3 mj. nema prihod, kako da platite doprinose, od čega će platiti. Ja sam bila taj poduzetnik početnik, govorim vam iz iskustva, znači jednostavno vam se dogodi, da nitko ne traži vaše usluge za prevođenje jezika ili web stranice u ta 3 mj. šta ćete vi? Odakle vam ti, ja vam samo želim pokušati objasniti tu situaciju početnu. Ili donesite nekakav ili početnike oslobodite od toga, prve godine poslovanja. Mi moramo naći neko rješenje za te početnike, jer jako je bitno, da je svaki poduzetnik i mali, srednji, veliki svako je jednom bio mikro poduzetnik i početnik, svaki. I ako mu ne dopustimo da u tom dijelu prodiše, da on zauzme svoje mjesto na tržištu, onda mi više ne možemo očekivati ni male, ni srednje, ni velike poduzetnike, jer on kao mikro poduzetnik, početnik, ako ne opstaneš, šta mi možemo očekivati? Zbog čega ja ovoliko pričam, stalo o tim mikro i malim poduzetnicima, upravo zbog toga što u Hrvatskoj, od 149, nula, 52 tisuće aktivnih pravnih subjekta, 145312 su mikro mala trgovačka društva, znači 97,5 od ukupnog broja trgovačkih društva su upravo ta mikro i mala poduzeća. Oni su ostvarili 256 milijarde kuna prihoda, što je 37,7% od ukupnih prihoda, uplatili su 3 milijarde kuna poreza na dobit što je 44,5% od ukupnog uplaćenog poreza na dobit i upravo ti mikro i mali poduzetnici, zapošljavaju gotovo 500 tisuća ljudi u ovoj državi, što vam je više od polovice zaposlenih u državi, odnosno, točnije 54% od ukupnog broja zaposlenih. I upravo su zbog toga mikro i mali poduzetnici jako važni, jer čine skoro 98% od ukupnih trgovačkih društava i zapošljavaju 500 tisuća ljudi u ovoj državi. A sve to, sve ovo što sam nabrojala, oni uspijevaju u državi koja je 4 u EU po poreznoj opterećenosti, 12 u svijetu po poreznoj opterećenosti i kompleksnosti poreznog sustava, u državi koja imaju dvostruka upozoravanja dobiti, u kojoj imaju 500 parafiskalnih nameta, država koja je 92 druga na indeksu i ekonomskih sloboda, 74 mjestu po indeksu globalne konkretnosti i u državi koja, kako vidimo kroz medije u zadnje vrijeme, ima sve veći i veći teror inspekcijski nadzor. Evo, nadam se da ste uspjeli razumjeti koji je značaj mikro i malog poduzetnika koji je u svojoj početnoj fazi, kako i sam naziv kaže, početna faza, morao biti poduzetnik, početnik, koji ne može opstati, ako mu mi ne dopustimo, da mi u toj, najgoroj fazi, prodiše. Hvala.
Hvala lijepo. Evo, 5 minuta, ministar Marić, izvolite.
Evo, čujem da ste me uvažena zastupnice, hvala lijepo potpredsjedniče prozivali. Ja sam se ispričao, ali niste čuli, zbog kojeg sam razloga morao kratko napustiti sabornicu. Ja sam primijetio i vas cijeli dan pratim, znam i vidio sam da ste između ostalog i modni izričaj tijekom dana promijenili, izlaganje i jedno i drugo, sve ja primijetim, tu sjedim cijeli dan, izašao sam na svega par minuta, tako da, evo, nadam se da mi ne zamjerate. Što se tiče ove teme, evo i sada ste vi praktički cijelo ovo svoje izlaganje konipirali, dakle, ajmo pogledati od samog početka, gdje smo i kako smo prepoznali male i srednje poduzetnike, mikro početnike i sve. Dakle, porez na dobit, snižen sa 20 na 18 za njih na 12. 85% poduzetnika u Hrvatskoj plaća porez od 12%, 85%, sve znate ali ne spominjete, ja moram spomenuti. Uveli ste bez da nam je itko od mikro malih poduzetnika to spomenuo, princip mogućnosti, optiranja za novčano načelo kod poreza na dobit. Nažalost, ja moram reći, da ga mali broj koristi, ne znam zašto. Ne znam zašto. Zato što vjerojatno koliko imaju problem kod naplate, toliko možda i kod izražavanja troškova. Ja bi volio da tu opciju koriste … [[Govornik se ne razumije.]] jer ona je bila namijenjena, da ako se ne može naplatiti njegova usluga ili proizvod od „velikog“ nazovimo ga tako, da ne kažem, u nekim segmentima se čak smatra kao zloglasnog velikog poduzetnika, da mu barem još porezna tijela ne rezaju porez i utvrđuju poreznu obvezu poreza na dobit pa da onda ima problem. Dakle, tu smo također išli u pogodnost. Poduzetnici, svi do jednoga, a tko i mikro i mali, i srednji. Priznajte nam troškove za nabavku održavanje, servisiranje motornih vozila službene potvrde. Jesmo vratili. 50% se priznaje, danas, ovim jutarnjim izmjenama koje smo predložili nema više onoga limita. Nema šta nismo i onda vi dođete na press konferenciju, prije par tjedana i kažete, ajde ministre, da vi ste rekli, ajde zaradi 11000 kn, dakle, nema ajde dobro nema veze sada, 11000 kn, ponavljam još jedanput, nikada ni u onom originalnom prijedlogu nije bilo i vi ste klimnuli glavom, odnosno, pretpostavljam da ste se složili, nije bila obveza, ali pogledajte ako ćemo usporedivo, usporedivo, danas imate 3439 kn, minimalnu plaću, to znači da vam je osnovica ovih 0,65 ovisno o tome kolika je plaća, 5213 i to sve skupa znači ukupni trošak od 4336. Taj trošak prema onom prijedlogu ne 11 000 nego 4950 kuna. Dakle nema propisivanja ikakve obveze isplate ove ili one plaće. Međutim, da se vratimo na ovo što ste vi sada maloprije govorili. Dakle i sami ste naveli primjer poduzetnika koji je 25. g., dakle on više nije početnik i uz dužno poštovanje prema svim problemima, kako on tako i brojni drugi, i mali i srednji i veliki dolaze u situaciju da u nekom trenutku nemaju nekakvih izvora prihoda, možda je sezonalnost u poslu, možda je prekid u djelatnosti, kriza, svašta se može dogoditi. Naravno, pa ne možemo na pojedinačnom slučaju to sve uvijek na neki način rješavati. Ja ovdje ne koristim više pojam bilokakvih vrsta zlouporaba iako i vi sami dobro znate da različitih pojavnih oblika ima. Ja govorim između ostalog i o poreznoj, socijalnoj i široj društvenoj pravednosti. Ako uzmete tajnica u tom društvu, ako je prijavljena na minimalnu pa ona plati više doprinosa nego njen direktor koji zapravo nema nikakvu tu obvezu. Dakle i ti početnici koji jesu, nigdje ih se ne guši na taj način nego jednostavno, mislim o čemu mi govorimo? Mi govorimo o obvezu ukupnih doprinosa na godišnjoj razini od 23 000 kuna. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne kažem da je malo, to je razlika [[Upadica Reiner: Polako, polako, nemojmo iz klupa, pa nećemo tako.]] Ne kažem da je malo ili pitanje relativnih omjera ali vam isto tako ponavljam, dakle koja je onda svrha odlaska u poduzetništvo prema i zakonima i poreznim i nekim drugim, i kako obrtnik i poduzetnik, dakle svrha stjecanja nekog dohotka, ostvarivanja neke dobiti u konačnici. Pa naravno da je to poticaj. Što to u konačnici znači ako ćemo svi sad doći do te razine kao što su i neki predlagali da se daje mogućnost direktorima uprava i članovima uprava da sami raspoređuju bruto, do kud ćemo onda završiti, ne možemo onda pričati o ikakvoj održivosti niti mirovinskog niti zdravstvenog sustava. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovane zastupnice Ivane Ninčević-Lesandrić.
Prvo, modni izričaj zbog toga što moram, to će ... [[Govornik se ne razumije.]] Druga stvar, vi nikako da shvatite o čemu vam ja pričam. O onom početniku. Taj početnik, 23 000 kuna je vama malo, pa znate li vi šta je meni bilo 23 000 kuna u prvog godini poslovanja, pa ja sam svoju plaću provlačila svaki mjesec samo da bi imala za doprinose. Provlačila. Znači, uzela bi ih i ponovno bi ih uplatila. Znači ljudi nemaju, 23 000 kuna je početniku, ja ne znam s čime usporediti, kao vama milijarde. Znači morate to shvatiti. O tome pričamo. A vi uporno meni govorite da nije u redu da netko plaća, da je netko primljen na sat, dva, tri, pa nije on primljen na sat, dva, tri jer je lopov, nego zbog tog što ne može više. I onda kažete da nije u redu da je on zdravstveno osiguran, pa ajmo gledati čovjeka koji je na birou, nezaposlen, i on je zdravstveno osiguran. Pa ovaj barem sudjeluje s neki doprinosima. Ne možete to tako gledati. Ja bi zaista voljela da vidite na tržište i otvorite svoju tvrtku bez nula kuna, bez ikoga, bez ičega i da vidite stvarnu situaciju na tržištu. Mi nemamo slobodno tržište.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra.
Hvala lijepo. Evo sad moram ipak reći da ste bez obzira što kažete da u tom javnom prozivanju mene niste to spominjali, sada mi govorite upravo to što ste onda rekli ajde vi odite na tržište pa napravite. Dakle, ja sam vam sad ovdje nabrojao neke mjere koje se upravo tiču kako i na koji način olakšati malim, srednjim, mikro početnicima i svim ostalima. Vi ste izvukli jedan segment koji mi kažemo da ima element između ostalog i porezne pravednosti u svemu tome skupa i sada temeljem toga, konstrukcije su raznorazne napravljene da smo mi odnosno konkretno ja, poduzetnike nazivao nekim pogrdnim imenima, da sve činimo kako bismo njih zagušili a situacija u praksi, zapravo u konačnici je krajnje obrnuta. Između ostalog i ta neću reći s vaše strane, ali općenito između ostalog manipulacija argumentima na ovu temu dovela je i do velike zbunjenosti ako hoćete između poreznih obveznika konkretno tih mali i srednjih, više nisu ni sami znali što je na snazi. Mislim da između ostalog i mi odavde im trebamo jasnu poruku poslat koju upravo govorimo, dakle nije nekakva velika debata nego njih na neki način trebamo miriti. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Pa potrebno je ovdje istaknuti upravo ovu mantra koja se stalno spominjem. Uzmimo jedan odvjetnički ured koji ima status obrtnika. On ima osnovicu kao i svaki obrtnik koji mora plaćati doprinose za onu osnovicu koja mu je propisana. Ne pita ga nitko hoće li zaraditi taj mjesec ili ne. Prema tome, mikro i mali poduzetnik mora biti u istoj situaciji kao i obrtnik ili odvjetnički ured, dakle potpuno ista situacija.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Marića.
Evo ako mogu odgovoriti, tu ste uvažena zastupnice, ja bih rekao, potpuno u pravu. I smjer koji ćemo mi nastojati dalje ići će između ostaloga biti da se i obrtnicima dalje nastavi olakšavati jer činjenica je da obrtnici za razliku od poduzetnika u toj sferi ako se i usporedi, imaju kudikamo manje mogućnosti na neki način fleksibilnih, nazovimo ih tako, fleksibilnih mogućnosti, njima su stvari manje-više uglavnom propisane i oni po tome između ostalog djeluju. Tako da je naša namjera, ja ću opet spomenuti, možda to nije toliko bilo zamijećeno ali svjesni ste vi dobro da danas imamo previše tih različitih vrsta osnovica doprinosa i u nekom trenutku moramo početi razmišljati između ostaloga da to sve skupa izniveliramo i svedemo na istu razinu. Opet ponavljam, ne kažem da je itko imao neke loše namjere kada je to vodio ali sigurno ili mogu pretpostaviti da je bilo ovisno o tome koja je interesna skupina bila u tom trenutku bila glasnija ili jača pa se odgodilo ali danas za toliko različitih osnovica imamo a na kraju u konačnici najviše plaćaju obrtnici. Hvala.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na, dakle prvo, žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ, to smo prošli, prema tome, idemo na klubove zastupnika i prvi će u ime Kluba zastupnika Živog Zida i SNAGA-e, govoriti poštovani zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege, ministre sa suradnicima. Dakle mi ovdje govorimo o tome da se u biti po jednoj strani uzme a onda se kao po drugoj nešto da. Vrijeme je inače 20 minuta [[Upadica Reiner: 20 minuta, da.]] Znači ministar ukida doprinos za zapošljavanje i za ozljede na radu ali onda s druge strane povećava doprinos za zdravstvo koje je sada opet jedan od najviših u Europi na 16,5%. Znači imamo, Ministarstvo zdravstva ima prema proračunu 11 milijardi kuna, ima HZZO 24 milijarde kuna. Plaćamo dopunsko zdravstveno osiguranje, znači zdravstvo uzme petinu proračuna, kupa se u novcu i još mu treba dati milijardu i 300 milijuna kuna. Evo, recite mi ministre Mariću, ovdje ste rekli da se zalažete za transparentnost, na što će se potrošiti tih milijardu i 300 milijuna kuna. Evo ja vas molim da mi kažete jesu li to plaće kirurga, jesu li to ortopedska pomagala, izgradnja bolnica, djeca koja nemaju za lijekove, CT uređaji. Na što ćete potrošiti milijardu i 300 milijuna kuna ako vam već 40 milijardi ovih koje sam sada rekao nije dovoljno, ne što? Ja ću vam reći na šta ćete potrošiti, potrošiti ćete na dugove koje su stvorile vaše Vlade i koje ne znate pokriti unutar sustava. Plaćati ćemo dugove i tako je najlakše, tako može i turski sultan kada nema novaca povećati doprinose i poreze. Kakve garancije imamo mi i svi hrvatski građani da ćemo nakon što povećamo doprinose za zdravstvo na 6,5% da dugova više neće biti. Imate li neku garanciju? Šta ako će dugovi ponovno nastavi, šta nakon toga slijedi? 18% doprinosa, 19, 32, gdje je granica tome? Imate nesposobnog ministra pred sobom, ministra Kujundžića koji apsolutno ništa ne radi, koji apsolutno ne poštuje program vjerodostojno, u kojemu piše da će biti liste čekanja smanjenje za najviše 6 mjeseci a mi vidimo prema izvješćima koje dolazi u Sabor da se one produžuju i da su sve duže sada već po godinu, dvije. Vidimo da taj isti ministar nikakva poboljšanja nije uveo u sustav, ni jedan zakon nije poslao u Sabor, ni jedan jedini. I vi sada tom ministru na teret poreznih obveznika dajete još milijardu i 300 milijuna kuna nagrade, njega nagrađujete, pa to je stvarno van pameti. Umjesto da mu kažete, gle ne znaš raditi svoj posao, daj se makni, neka to vodi netko tko će 40 milijardi kuna riješiti probleme. Ne, on će dobiti još milijardu i 300 bez ikakve garancije na šta će se to trošiti i da li će dugovi i dalje nastajati. I ja kada kažem da se ne zna na što će se trošiti, taj doprinos za ozljede na radu koje vi ukidate on se nije trošio na ozljede na radu, to recite hrvatskoj javnosti. Državna revizija je pokazala da se taj novac trošio nenamjenski i to vam je problem zašto fali novaca između ostalog i u zdravstvu. Tu dolazimo do glavnog ali prikrivenog cilja ove cijele nazovi porezne reforme a to je da hrvatski građani plate dugove u zdravstvu. I onda se kao sve zajedno smanjuje, opterećenje na plaćama za 0,7%. Zamislite koji je to napredak, to nema čak ni u ovom „Životu na vagi“ takav napredak golemi, 0,7%. I sada će biti umjesto 37,2%, biti će 36,5% doprinos na plaću. I opet vas moram pitati za tu riječ konkurentno, koliko je u Bugarskoj? Koliko je u Rumunjskoj? Koliko je u Mađarskoj su opterećenja na plaće? Znate? Manje od 30%. Manje od 30. I sada oni rastu a mi ne rastemo. Evo, da imamo rumunjski obračun plaća, da uvedemo recimo kako oni obračunavaju cijenu rada istovremeno bi svim hrvatskim radnicima skočile plaće za 100 eura bez povećanja bruto osnovice. 100 eura. E to bi vam bila reforma. Pa godišnjih hiljadu i 200 eura, pa evo pa onda se može reći tih hiljadu i 200 eura ćete platiti režije, ne znam, nešto ćete si riješiti, školarinu za studente ili nešto tako dalje. A što vi dajete? Vi dajete radniku koji ima plaću prosječnu u Hrvatskoj 17 kuna. Dajte mu da popije coca-colu u zagrebačkom kafiću i kažete evo to ti je od naše države koja ima rast po svim pokazateljima koja ima suficit to je divno evo sada možeš pojesti štrudlu od višanja. S time ćete vi zadržati ljude u zemlji sa 17 kuna. Zašto niste sebi povećali 17 kuna plaću? Zašto ne povećate menadžerima, zašto ne povećate premijeru Plenkoviću, predsjednici, bilo kome? Ne njima ste povećali za 3, 4 tisuće kuna u prosjeku, počevši od 1.1. naravno 2017. godine. A šta je problem? Problem je šta zemlju napuštaju ljudi koji imaju male plaće. Kad se još dogodilo, evo recite mi jedan jedini primjer da je saborski zastupnik rekao imam malu plaću, idem u Irsku, dajem ostavku na mjesto saborskog zastupnika? Da je rekao ministar u Vladi neću raditi za 18 hiljada kuna, idem u Njemačku raditi u IT sektor. Je li dao neki gradonačelnik ostavku? Je li dao neki menadžer u INA-i, u mirovinskom fondu ostavku? Nije, nije i nikada neće jer mu je super ovdje kod vas s vašom reformom. Ali odlaze radnici koji imaju 4, 5 tisuća kuna. Odlaze. Masovno. I vi više nemate radnike u Hrvatskoj. Ni fasadere, ni ove CNC operatere, nemate konobare, nemate turističke djelatnike. I vidjeti ćete, doživjeti ćete to, ako se ovako nastavi nećete imati frizera, nećete imati njegovatelja, medicinsku sestru, ništa. Evo probajte kada vam se pokvari nešto u kući dobiti električara, vodoinstalatera, nema ga i čekati ćete 3 tjedna. A to je posljedica iseljavanja i to je posljedica toga što vi ne želite osigurati veće plaće. Veće plaće, da, samo onima koji imaju više od 17,5 tisuća. To je vaša reforma. A koliko ljudi ima te veće plaće, 10 tisuća ljudi u Hrvatskoj ima više od 17,5 tisuća. 10 tisuća, zamislite. O tome vam postoji konsenzus u hrvatskoj javnosti. Ja vjerujem da ste čitali javnu raspravu, čitate medije. Znači svi se zalažu za veće plaće, sindikati, radnici, poslodavci, obrtnici, svi traže da budu veće plaće, to se rijetko kad dogodi uopće u hrvatskoj povijesti da imate jedinstveno mišljenje suprotstavljenih tabora. I jeste povećali plaće? Vi ćete reći da jesmo za 17 kuna. pa nemojte nas nasmijavati, to doista nije povišica plaće. Kako ćete sa 17 kuna recimo zadržati hrvatskog konobara koji stoji 11, 12 sati na nogama i ne smije reći da je umoran, kao što ste vi sada rekli da ste umorni zato što ste tu 7 sati sjedili i izlazili svaki put kad vam je bila volja, a u Austriji taj konobar ima 1500 eura, ima smještaj, ima prehranu, ima ... [[Govornik se ne razumije.]] da li znate da se tržište Austrije otvara 1.7.2020. godine? Kako ćete ga zadržat? S čime? Zašto Austrija želi hrvatske radnike, a njihova vlastita domovina ih ne želi? S čime ćete napunit proračun ako nećemo imati radnike u turizmu, u ugostiteljstvu? Hoćete li zadržati taj rast, naravno da nećete. Vi ćete reći naravno, mi dajemo svakoj obitelji 870 kuna godišnje. Obitelj može imati tri člana, može imati 10 članova i onda oni dobivaju 870 kuna, ako, jer smanjenjem doprinosa nema nikakve garancije da će taj novac doći do doprinosa, može ga zadržat poslodavac, PDV isto mogu zadržati trgovci, znači nemamo garancija, a i opet i da imamo garancija, da je sve idealno, što obitelji dobivaju? Obitelji dobivaju 70 kuna mjesečno po članu obitelji opet dobivamo 10, 15 kuna zahvaljujući poreznoj reformi. A koji su to iznosi? To su mrvice sa stola na kojemu se vi gospodo iz HDZ-a vrlo bogato častite, vrlo bogato. Imate nekretnine, imate vozne parkove, imate visoke plaće, imate dionice, sebe znate namiriti, a hrvatskim građanima evo 15 kuna po članu obitelji u budžet i povišica plaće 17 kuna. to je ono što vi zovete rastom. Znači morate shvatiti da tako dugo dok stvarno ne povećate plaće, stvarno i stvarno ne povećate kućne budžete, odnosno standard građana, građani će se nastaviti iseljavati. I to je ona poruka koju ja moram reći, koja iz temelja ruši smisao nečega što vi želite nazvati poreznom reformom. I još vam moram reći jednu stvar, vrlo bitno, ne iseljavaju vam građani samo zbog plaće, odite na autobusni kolodvor Zagreb pa ih pitajte zašto iseljavaju? Iseljavaju jednostavno zato što više nemaju povjerenja u institucije ove države, a prije svega u političare. Nemaju povjerenja. Ne vjeruju instituciji, ne vjeruju u ono što vi radite, ne vjeruju u vašu poreznu reformu. A znate zašto? Reći ću vam i zašto. Jer dozvoljavate sivu ekonomiju, sto puta sam vam već rekao, ništa ne činite o tome, da se plaće isplaćuju na ruke ili da se još gore ne isplaćuju. Da se prekovremeni ne plaćaju, da se mulja s platnim listama na sve moguće načine zato što niste htjeli riješiti slučaj Švicarca, a mogli ste, bar toliko hrabrosti pokazati koliko je pokazao ministar Lalovac, on je od vas bio hrabriji, s time da ga ja ne želim ovdje amnestirati od loše politike koju je vodio jer on je bio hrabar zato što je na svojoj koži osjetio što to znači, on je imao kredite u Švicarcima pa je shvatio da je nepravda. Zato što niste riješili problem preplaćenih kamata, zato što niste ukinuli ovršni zakon, zato što niste odblokirali građane, nego ste ih samo formalno izbrisali sa FINA-e, a dugove ste im i dalje ostavili kakve jesu. Zato što iz godine u godinu u proračunu povećavate stavke za ministarstvo i država je sve skuplja i skuplja, pola novaca proračunskih odlazi za hladni pogon. Zato što ste zaposlili 4000 novih uhljeba u državnu upravu i ne slažem se s time što govori zastupnik Grbin, doslovce uhljeba, građana je sve manje, mi sve veće i veće imamo, sve više činovnika, sve više službenika koji dobivaju ogromne plaće da surfaju po računalima i provode birokratske mjere, ispunjavaju formulare kojima se više ne zna kraja ni konca. Zato što kažete da kamatno rasterećujete građane, što je potpuna neistina, neistina. Nigdje u Europi nisu bankarska marže tako visoke kao u Hrvatskoj. znači ono što banke uzmu na kamatama, minus ono što daju po oročanoj štednji i štednji po viđenju, nigdje takva zarada nije kao u Hrvatskoj, nigdje, banke su na tomu zaradile u prošloj godini 12 milijardi kuna, samo na toj kamati, zarada čista. I imaju likvidnost 27 milijardi kuna. znate što ste trebali učinit ministre Mariću? Trebali ste napravit potpuno obrnuto. Građanima dati 27 milijardi, a bankama dvije, e to bi vam bila reforma. Omogućiti obrtnicima da zarade 12 milijardi kuna, 14 milijardi, a ne bankama. Banke moraju nešto raditi, one bi trebale plasirati novac u gospodarstvo, one bi trebale u poduzetništvo, one to ne čine, radije daju Vučiću da im čuva novce, nego da sudjeluju u životu hrvatskog društva na kojemu su zaradile enormne profite koji su im dovoljni za 1000 godina života, a ne za jedan smrtni život. Kažete mi smo povećali, to sam već govorio, koliko su samo otišle cijene pa to nije normalno kakve su cijene u Hrvatskoj. šta znači povišica od 17 kuna ili 70 kuna po obitelji uz ovakve cijene? Daj se okrenite od … [[Govornik se ne razumije.]] Građani ne mogu platiti režije i imati službene statistike, da ¼ hrvatskih građana ne može platiti režije, ne da ne želi, ne može. Ne može. Pišete u vašem programu vjerodostojno kako ćete ukinuti parafiskalne namete. Koje ste parafiskalne namete ukinuli? Zašto se domovnica mora izdavati svakih 6 mj.? Izvodi iz matične knjige rođenih, vozačke, osobne, putovnice, školarine, dozvole, vještačenja, mjerenja naknade, znate koliko ta sva parafiskalne namete koštaju hrvatskih građane? 6 milijardi kuna, 6 milijardi. Zašto prirez ne zabranite, kada imate studiju, gospodina Vukovića, to je pretpostavljam vaš kolega, objavljeno na američkom sveučilištu, da prirez ne predstavlja ništa drugo, nego korupciju na lokalnoj razini, ništa drugo, imate znanstveni rad. Gdje je prirez najveći? Zna se, gdje je najveća korupcija, u gradu gdje vlada vaš lokalni partner, a i njih kaj ćete namiriti, da njima treba dozvoliti prirez, ne 18% nego koliko god bude trebalo. Treba namiriti, gospodina Bandića, Vrdoljaka, Galavaša, Kristo se širi, evo sada treba namiriti, biti će malo Ronka, pa Sauchu, uskoro će biti još tih prebjega sociodemorkata. To je način na koji vi provodite poreznu reformu. Zašto ne ukinete obavezno članstvo u HGK? Čemu to služi, da se ide u lov na polarnog medvjeda? Zašto ne ukinete HRT pristojbu? 960 kn bi došlo svakoj obitelji da se ukine HRT pristojba i trošak bi bio duplo manji od vaše porezne reforme, milijardu i 200 košta HRT i još biste se riješili 180 tisuća ovrha svake g. i još biste mogli uhljebima njih 300-400 podijeliti otkaze, tim inkasatorima, javnim bilježnicima i ne znam kojima. I još bi vam, zapamtite sad ovo vrlo jednostavno, rejting HDZ-a bi porastao bar za 5%. Ja vam dajem gotovo rješenje u ruke, prejednostavno. Čemu služi taj porez na šume u postotku, na što se to troši? Za turističku zajednicu, spomeničku rentu, pa tko to sve više može uopće nabrojati apsurdne, te zakone koje donosite. Vi donosite zakon, do sada ste ove jadnike, sirote, koji pokušavaju preživjeti, kažnjavali za višak u blagajni, a sada ih po novome, kažnjavate za manjak u blagajni. Pazite koja je to reforma, ne više za visoke, e sada i za manja 300 tisuća kuna. Imaš manjak, ali sada češ još veći manjak dobiti. Znači, to je upravo apsurdno i to je ono što vam ljudi žele reći. Vi pišete pompozno u programu vjerodostojno, ostvariti ćemo rast BDP-a od 5%, gdje je taj rast? Zašto ne privučete investicije, zašto ne smanjite porez na dobit? Opet konkurentno, koliko je u Mađarskoj porez na dobit? 9%, koliko kod nas? 12%. Gdje će investirati Nijemac, pa u Mađarskoj. Znate li koliko su investirali samo u automobilsku industriju? 24 milijarde eura. Mađari proizvode Audi, Mercedes i BMW, proizvode Mađari. Pitaju jel je Orban populist. Briga ih za Orbana i za ne znam šta. Zanima ih gdje je najniži porez na dobit. I vi propuštate mrtvu priliku da preuzmete investitora. Ako Mađari imaju 9, dajte vi 7. Pa da vidimo, možda će doći, ja sam siguran da će, znate li koliko ima Estonija porez na dobit? Hoćete da vam kažem? 0%. Koja zemlja ima veći rast BDP-a, Hrvatska ili Estonija, pa naravno da Estonija. Imat ih 5% o kojima vi možete samo lijepo pisati, kada je vrijeme izbora, ali ih ovako u stvarnosti, možete samo sanjati. Ovdje sam vam sada naveo cijeli niz komentara, na vašu predloženu poreznu reformu, nadam se da ste nešto od toga čuli. Možda ste nekim čudom dogodi da konačno osvojite, znam da ste jednom ili dvije primjedbe, koje su bile, usvojili. Ali još nisam gotov. Još ono što imam zaključno reći, reći ću vam tijekom pojedinačne rasprave. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeći Klub je onaj zastupnika … [[Upadica se ne čuje.]] a ja sam shvatio replika, ne povreda Poslovnika izvolite kolega Grbin, pri čemu je povrijeđen.
Povrijeđen je u čl. 238. kontinuirano, tijekom rasprave sam ignorirao sve neistine, koje je iznosio uvaženi kolega Bunjac, ali to je do kraja rasprave postalo neizdrživo. I samo radi izvještavanja hrvatske javnosti, provjero sam sve porezne stope koje je on iznosio, ali ovo zadnje za Estoniju je prekršio svaku mjeru, radi se o zemlji koje ima stopu poreza na dobit od 20%. Hvala.
Hvala lijepo, ja procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik, zato jer nerijetko se ovdje iznose netočne stvari, neistinite, stvari itd. Prema tome, kada bismo o tome prosuđivali, da je Poslovnik povrijeđen ili nije, bojim se da bismo jako često morali djelovati. Svako govori onako kako mislim da govori, o tome prosuđuje javnost, naravno, javnost isto tako ima dostupne podatke, pa vidi dal netko govori istinito ili neistinito. Izvolite kolega Bunjac, u čemu je povrijeđen Poslovnik, molim vas.
… [[Govornik naknadno uključen.]] naime vidimo da još jedan zastupnik SDP-a ide putevima Sauche i Ronke, pa mu ja želi sretan put.
Kolega Bunjac u čemu je povrijeđen Poslovnik, ja vam dajem opomenu, zbog zlorabljenja institucije povrede Poslovnika i molim vas nemojte to više raditi, takve stvari neću dozvoliti. U ime Kluba zastupnika HNS-a, sada će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Da, u Estoniji je 20%, u Sloveniji 19, u Mađarskoj 16% a u Hrvatskoj 12% i to za 85% korisnika, 18% opće. Dakle što se tiče poreza na dobit mislim da su tu jasni podaci. No, vratimo se na temu. Dakle, kada govorimo o, ajmo reći onda mogu krenuti otale o usporedbi poreznih stopa i doprinosa. Dakle mi smo i to i treba reći i to je zbilja tako po poreznom opterećenju plaća jedni od najskupljih država. Pa tako kod nas su stope recimo u Bugarskoj je 10% stopa poreza na dohodak, plaću u Češkoj 20 do 23,35, u Rumunjskoj 10, u Srbiji, ajde oni imaju sada, odnosno 10% + 10, oni imaju drugačije do 15 na određene prihode kako se miču u Slovačkoj 19, ako premaši onda 25 i to je ono djelomično gdje smo se ovim Zakonom o porezu na dohodak dotaknuli. Jer prije svega kada govorimo o poreznom opterećenju u segmentu viših plaća a to je onaj prijedlog koji je i HNS predložio i ministru upravo plaća koje su primjerice u IT industriji izuzetno vidljivi, u turizmu. I to je ovo povećanje praga za ulazak u višu stopu. I to moramo jasno reći. Puno puta čujemo daje se bogatima. Kao oni ne idu. Idu. Ali znate kako idu? To sam maloprije i spomenuo kod dodjele opcijskih dionica. Formalno ostaju ovdje ali se prijavljuju kompanije ako su međunarodno koje su u Srbiji, u Mađarskoj itd. Šta onda nama plaćaju? Ništa. A uzgred rečeno, na plaću od 4,5 tisuće kuna neto poreza i doprinosa i prireza ćete platiti oko 260 kuna zavisi gdje živite. Na 4 tisuće kuna neto plaću 75 kuna. Ako imate jedno dijete na iznos od 5,5 tisuća kuna neto ne plaćate ništa ako govorimo o osobnom odbitku. Na prosječnoj plaći sa jednim djetetom, dakle oko 6300, 6400 kuna plaćate 300 kuna poreza. To je ono što država uzima od vas, to je ono što vam eventualno nekim izmjenama država može dati. Ove priče kako država daje nekome tko ima 18 tisuća, 20, 25 a ne daje onima od 4, pa odakle da im da kada ne uzima ništa. Jer smo to ranije napravili, to je dobro što je tako. E sada, drugo je pitanje zašto ljudi imaju 4000 kuna plaću. To je osnovno pitanje jer tu smatramo naravno da plaće trebaju i moraju biti što više. Ali to se ne može poreznom politikom natjerati nekog da daš veću plaću u smislu porezne represije. Jer unutar istoga ako ... [[Govornik se ne razumije.]] izdvaja troška se raspodjeljuje više ili manje ovisno o kojem postotku se radi, odnosno u koji razred ulazi osoba. Mi govorimo o jedinstvenom tržištu rada, kao što sam spomenuo, ja bih zbilja još jednom ovdje istaknuo da dodjeljivanje dionica je i pozdravio da se napušta model oporezivanja dohotka kod dodjele opcijskih dionica gdje je bio do sada 24% pa na to sve tako dalje pa ću ja iskoristiti jednu tablicu gdje zapravo efektivnu stopu, efektivnu stopu poreza na dohodak i doprinose za obvezna osiguranja na prihod od dioničkih planova, dakle kada zaposleniku se stavi ako ispuni određene uvjete kao svojevrstan bonus. U Hrvatskoj to je 93,17% bilo. U Slovačkoj 35,05, Mađarska 30, 34, Slovenija 25, Češka 22, Rumunjska 16, Poljska 14,37. I to onda dolazimo do one priče koju sam vam rekao. Ako govorimo o dioničkim društvima koji su multinacionalne kompanije GOOGLE, UBER, ne znam što god, pa onda lakše vrsne managere zaposliti ga u nekoj svojoj podružnici koja nije u Hrvatskoj. I bojim se da ovo prebacivanje na porez dohotka od kapitala ili stope od 3,6 nam neće donijeti te potrebne željene izmjene koje je, smanjiti će, definitivno, nije sporno. Ali mi i ja vjerujem da bi tu trebali zauzeti jednak stav kao i u ostalim primicima i dohocima od kapitala a to je 12% plus prirez. U konačnici je to ovisno kako gdje 14 i nešto posto. Jer praktički ti ljudi ako hoće unovčiti tu svoju dionicu opcijsku oni opet moraju platiti tih 12% a ovaj trošak može se dogovoriti da li ide na njih ili na poslodavca. Tako da svojevrsno nije dvostruko oporezivanje ali neće puno država izgubiti a zadržati ćemo taj ključni kadar. Naravno opet ja znam da će se reći da je možda mogućih zlouporaba ali ovdje govorimo o dionicama da njih nema beskonačno mnogo i ako će se govoriti o nekim većim iznosima, prije svega, onda bi nama trebalo biti itekako u interesu da naši ljudi koji su ovdje zaposleni da stječu pravo i kapital na taj način. Nadalje, nešto što, ovu sam rekao, povećanje praga našeg prijedloga, hvala vam što ste to prihvatili, ja mislim da je to nešto što će naše vrhunske stručnjake zadržati ovdje ili vratiti neki ... [[Govornik se ne razumije.]] Također jedan od naših prijedloga koji je prihvaćen, tj. apsolutno se mora reći i kolega Jovanović je tu, to je i prijedlog našeg ministra za stipendije i nagrade studenata koje sada se smatraju u smislu neoporezivog dijela da neće studenti koji kako je prije bilo, prime 15 tisuća ili više kuna u godini prestati biti, mogući biti kao olakšica svojim roditeljima. Također novčane naknade odnosno u naravi što se tiče udžbenika imaju isti tretman i to je ono što moramo jasno reći da smo zadovoljni što se prihvatilo. Kada govorimo o nekim stvarima koje nisu tu. Prije svega ja bih volio da se sada kada se govori o porezu na dohodak uveo neoporezivi dio toplog obroka odnosno dodatka na prehranu, ali ne u novčanom obliku nego u obliku svojevrsnih vaučera, kako god hoćete, kartica koji strogo imaju određenu namjenu da se potroše za to za što su dani. Ovaj aspekt ima i jedan zdravstveni karakter, a od prije svega multiplikativni efekt toga na naše ugostiteljstvo, pogotovo off-season, dakle kad govorimo po zimi na morima, a kad govorimo na kopnu, mislim da bi itekako višestruko se isplatio i u poreznim prihodima kad govorimo od PDV-a zbog potrošnje, od povećanih zapošljavanja zbog opsega posla itd. i opet kroz poreza na dohodak itd. Tako da smatram da to je nešto na što svakako bih volio između ova dva čitanja ako Vlada može svojim amandmanom, pošto to nije obuhvaćen taj dio ovim člancima koji se mijenjaju korigirati i probati razmisliti možda ako ne u ovoj, barem u nekoj slijedećoj promjeni da se to svakako razmotri jer smatram da bi to dodatno povećalo konkurentnost naše radne snage i apsolutno i na taj način olakšalo se i poslodavcima. Također jedna stvar koju bih volio ovdje razmotriti je i naknada za korištenje osobnih vozila u službene svrhe. Mi imamo naknadu do 2 kn, ja ne znam, već zadnjih 15-ak godina, ako se ne varam 2003., možda još i ranije. Samo treba pogledati cijenu goriva koja je tada bila, a koja je sada. I odmah da razjasnimo, to je do 2 kn. Ako bi se povećavala to ne znači i apsolutno ne bih bio za to da se poveća državnim službenicima ili prije svega nama ovdje, ali drugima da. Pogotovo ako gledamo u kontekstu da sad omogućili da se prizna 50% troškova za vozila, za PDV-a, onda bi ovo bio neki logičan slijed da nešto što je već 15-ak godina, a znamo šta su onda bile oko 5-6 kuna je bila tada litra goriva, danas je preko 10 i ostalih zavisnih troškova kad netko koristi svoje službeno vozilo, a pogotovo kad govorimo o ... [[Govornik se ne razumije.]] i izbjegavanju nekih poreza na taj način, mi znamo da sada do 15. u mjesecu morate prijaviti korištenje upravo takvih, takvo korištenja odnosno tu naknadu za korištenje privatnih vozila u službene svrhe u obrazac odnosno ... [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, tu bi bili apsolutno na čisto i onaj tko stvarno ide, tko bi to morao dokazivati, mislim da bi to se izašlo i našim poduzetnicima u susret, pogotovo obrtnicima itd. Kada govorimo o doprinosima, da razjasnimo. Znači oni koji su zaposleni i imaju plaćat doprinose po drugoj osnovi ne plaćaju kune doprinosa ako su član uprave ili ... [[Govornik se ne razumije.]] Međutim, ja bih ovdje skrenuo jednu drugu priču. Mi imamo sada obrtnike kojima je to, ajmo reći drugo zanimanje, koji ukoliko ostvare dohodak na godišnjoj razini plaćaju sve doprinose koje mogu platiti, a zaposleni su negdje drugdje. To znači, prevedeno, njihov poslodavac njima plaća doprinose na zdravstvo, on kao obrtnik ostvari dohodak, opet plati porez na zdravstvo. Zašto? Dvostruko oporezivanje. Po meni tu bi trebalo razmisliti. U redu je, mirovinsko da, dodatni dohodak da, ali zašto opet zdravstvo, a zaposlen je kod poslodavca i plaća se. Možda da se razmisli o razlici, pa nek se uzme jedinstvena stopa kad mu se gleda na godišnjoj razini, ali ne dvostruko. Znači, ako je tamo uplatio jedan dio, dodamo ovaj iznos i onda ukupno moramo vidjeti koliko mora razlike platiti, a ne dvostruko. Pozdravljam ovaj dio naravno što smo i reagirali promijenio da ne ide svima povećanje za uplate doprinosa i da ostaje na razini 0,65 i naravno i to smo odmah u startu komunicirali da ne može svi biti svrstani u isti koš. Ako neki iskorištavaju i kako ministar kaže, zapošljavaju se na sat vremena tjedno i dobivaju i pravo kasnije temeljem Zakona o minimalnoj mirovini i zdravstvo, to sigurno nije intencija. Kod onih koji se prijavljuju kao početnici, sigurno da ima i određenih mjera. I sam sam kao vlasnik poduzeća iskoristio mjere za novo zapošljavanja. Ima mjera i kada si poduzetnik početnik ili obrtnik da dobiješ unaprijed jednogodišnji iznos upravo tih doprinosa koji te slijedi i naravno da onda treba razmišljati ljudi koji osnivaju ta poduzeća da li baš nužno mora to biti d.o.o. može biti i obrt gdje su neki doprinosi, naravno i obveza manji. Generalno, kao što sam danas ranije rekao, kada govorimo pa čak i o paušalcima što se tiče iznajmljivanja, tu kažemo bilo je prije 300 sad ide od 150-1500 i prepuštamo jedinice lokalne samouprave da odrede. Znači, nitko ovim izmjenama neće ništa plaćati više, odnosno ne mora. Ako čak uzmemo i njih. Ljudi će dobivati poslodavci manje obveza tereta na plaću ako gledamo o smanjenju doprinosa ukupnom od 0,7. Oni koji imaju veće prihode i njih se ne treba stiditi. Da, mi želimo visoke stručnjake, mi želimo one koji zarađuju puno, koji mogu u svoje proizvode izvoziti usluge na tržištu. Ja dolazim iz Osijeka gdje je IT sektor izuzetno narastao, zapošljava sada već tisuće ljudi, zašto ne razvijati tu granu industrije, a njihove usluge na tržištu svjetskom su izuzetno novčano isplative, ... [[Govornik se ne razumije.]] I naravno da njemu se događa da on nauči čovjeka, sada vam govorim životni primjer, dolazi, da li je to ... [[Govornik se ne razumije.]] nebitno. Tri godine radi, nauči, dobiva neku početnu plaću, možda 1000 eura pa onda su mu se penje i on nakon 4-5 godina kaže odoh ja tamo dobit 3 puta više. I to je problem s kojim imaju danas poduzetnici kod nas u Osijeku. S ovim upravo njima pomažemo. Ili netko misli da to ne bi trebali napraviti, nek jasno kaže. Ajmo potjerati sve te koji znaju van iz zemlje. I njih hoćemo van. Ja ne želim da nitko ide van. Ali onome koji ima plaću 5000 kuna i koji plaća 100 kn poreza ne možeš mu ni dati više od tih 100 kn. Ali moraš osigurati okvir koji će omogućiti da mogu zaraditi više. I to da, to je naša obveza kroz niz mjera i zakona koje trebamo raditi i kojih svakodnevno trebamo. Jučer smo imali stambeno zbrinjavanje, demografija. Dakle, ja sam jučer isto to rekao. Samo pojedinačno to neće ništa donijeti, to mora biti skup od 50-ak različitih stvari, porezna, mirovinska, sve dalje. Trinaestu plaću ministar je spomenuo da isto razmišlja, to bi bilo isto jedan od tih stvari u smjeru koji bi išli i ja molim da se ovi prijedlozi između čitanja i nešto od njih i usvoji, razmotri ozbiljno koje smo dali, prije svega na opcijske dionice, topli obrok i naknadnu eventualno, da li se kalkulacije trebaju napraviti, da li je sada onih 2 kune, da li onda može biti do 2,5 kune uz naravno, jasnu ogradu, a to se ne odnosi na nas ovdje. Zaključno, naravno Klub HNS-a će podržati u prvom čitanju uz ove primjedbe i ja se toplo nadam da zbilja danas nisam čuo neke kontra previše, negdje jesam i ja mogu pohvaliti čak i neke. Kolega Jovanović je imao dvije izuzetno po meni, dva kvalitetna prijedloga, ali ne mogu se sjetiti nekih drugih, moram priznati. Cijeli dan sam ovdje, pričali smo o svemu i svačemu osim dajte svima svega, pa gdje god nas to doveli. Ili neki drugi nešto rade, zašto mi ne budemo kao oni? Da, ali nikad ne treba izmišljati toplu vodu. Ako negdje nešto funkcionira, pa naravno da trebamo to preuzeti i napraviti. Evo, zahvaljujem se još na svim prijedlozima koji ste uvrstili u ovaj Prijedlog zakona. Mislim da su oni kvalitetniji i da svakako će doprinijeti i biti taj jedan od niza mjera koji će doprinijeti kvalitetnijem životu, većim primanjima naših građana i naravno konkurentnijem gospodarstvu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a. Molim? ... [[Upadica: ne čuje se.]] u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine Ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa mi govorimo o jednom Zakonu, ali vrlo interesantno da nitko ne govori u kojim uvjetima i kakvo je stvarno porezno opterećenje što se tiče poreza na dohodak. Jer kad uzmemo sve koji se bave sa djelatnošću ili su zaposleni ili samostalna djelatnost ili umirovljenici, njih prema podacima s kojima ja raspolažem je 1834299 izvan poreznih škara tj. ne plaćaju porez. Od toga je 931 tisuću i 59 zaposlenih, 856281 umirovljenik i 46959 samostalnih djelatnosti. Po stopi od 24% je oporezovano njih 909711, a po stopi od 36% samo 18944. Dakle, njih 16800 zaposlenih, 326 umirovljenika i 1757 samostalne djelatnosti. Zašto sam izišao s ovim, zapravo zašto sam krenuo s ovim podacima? Iz jednostavnog razloga, čitava halabuka je napravljena oko izmjene ovog Zakona oko povećavanja ovoga razreda za oporezivanje sa stopom 36% kao da se tu radi o nekoliko stotina tisuća ljudi, sad se nekom pogoduje ovako i onako. Međutim, ono što je za nas sve najporaznije i najgore, a to je da skoro milion zaposlenih je izvan poreznih škara i skoro 856, zapravo 856 tisuća umirovljenika. Također želim reći još jednu stvar jer u ovom paketu su i doprinosi. Prosječna hrvatska plaća za zaposlenika koji ima 2 uzdržavana člana praktički nije oporezovana, ima nešto sitno poreza. Međutim, njeno puno opterećenje je opterećenje s doprinosima. I vi kad uzmete, dakle jedna prosječna hrvatska plaća je opterećena, poslodavac je opterećen negdje oko 93, 94% sa doprinosima, a samo 6% sa porezom. Dakle, s jedne strane govorimo o nekonkurentnosti cijene rada u RH. S druge strane, ta dva doprinosa stvaraju deficit u državnom proračunu svake godine u iznosu oko cca 20 milijardi kuna. A o tome ću nešto više kad budem govorio o zakonima o doprinosima. Gospodine ministre, ja ću u ime Kluba HDZ-a krenuti sa nečim što je nama ovako pomalo ne sporno, nego bi htjeli da se između dva čitanja razmotri, a to je paušalno oporezivanje za iznajmljivača. Vi ste dobro rekli, taj prijedlog je napravljen 2004. na bazi 35 dana iznajmljivanja, 100 kn cijena kreveta, onih 30% troškova što se prizna, znači puta koeficijent 0,7 i puta stopa poreza od 12%, mislim da je to negdje oko 294 kune i to se zaokružilo na 300 kuna i s obzirom da su bila 4 razreda, onaj najniži razred ili D kategorija je bila 150 kuna. Tada ja ne znam da li smo imali 30 tisuća prijavljenih iznajmljivača. Ja zadnji podatak koji imam, to je 2011. kad ih bilo 42 tisuće, u 2017. ih je bilo 94 tisuće. I vrlo interesantno da u 2017. u odnosu na 2016. broj iznajmljivača je porastao za 10 tisuća sa 84 na 94. I ono što je vrlo bitno ovdje, stalno se govori da je država centralizirana. Vlada ovim prijedlogom zakona daje jedinica lokalne samouprave da na svojim predstavničkim tijelima donose odluku koliki hoće da im bude paušal, oni najbolje znaju kakva je situacija. I da li im je raspon od 150 do 1500 kn, iz jednostavnog razloga što imate naših turističkih mjesta gdje vi vrlo teško možete dobiti više od stotinjak kuna za postelju ali imate i mjesta koja su vrlo atraktivna gdje možete dobiti puno više. Dakle, Vlada je to spustila predstavničkim tijelima jedinica lokalne samouprave da oni donesu odluku. Oni najbolje znaju kakva im je situacija. I ono što je nama u klubu upitno da tako kažem je s obzirom da je Vlada spustila ovlasti na predstavničko tijelo jedinica lokalne samouprave da donose odluku o visini, ona je odredila najnižu i najgornju stranu, ja znam gospodine ministre, načelo poreza na dohodak da se dohodak plaća prema mjestu stanovanja ali isto tako imamo ono načelo, porezni obveznik je obveznik tamo gdje boravi duže od 182 dana. Ali aj bih molio da se razmotri mogućnost, dakle to je prijedlog našeg kluba, do slijedećeg čitanja s obzirom da po podacima koje sam ja dobio, ne ide na razinu RH 10% ljudi izvan mjesta gdje se nalazi nekretnina iznajmljivača, međutim ima manjih jedinica lokalne samouprave gdje taj broj se penje i preko 50, 60. Možda bi baš zbog tih manjih jedinica lokalne samouprave, jer njima je to financijski jako bitno, trebalo razmotriti možda mogućnost da se ovdje napravi iznimka i da se vidi da li postoji mogućnost da se to uplaćuje tu. Ali kažem, ne rušeći bilokoje načelo jer ako smo već odstupili od toga da jedinica lokalne samouprave može određivati porez pa da vidimo, ali kažem, to je prijedlog našeg kluba da razmotrite do slijedećeg čitanja i mislim da bi to bio hvalevrijedan potez prije svega za manje jedinice lokalne samouprave ali kažem, s druge strane mi kao klub ne bi inzistirali da se rupi osnovno načelo poreza na dohodak. Ali kažem, s obzirom da je učinjena jedna iznimka jer, a to onda znači ako se pristane na to, onda bi automatski značilo da bi taj porezni obveznik plaćao prirez koji važu za tu jedinicu lokalne samouprave a ne prirez tamo gdje on živi. Slijedeću stvar koju bi svakako htjeli pohvaliti gospodine ministre je ovas mogućnost, prijedlog vaš da se privremeni i sezonski poslovi u poljoprivredi oporezuju sa 12%, to je nešto što je stalno hvalevrijedno iz puno razloga. I zbog nedostatka radnika, i zbog toga što ti ljudi nažalost gledajući na godišnjoj razini teško mogu zaraditi puno više pa da imaju povrat poreza. I također ono želimo pohvaliti a to je da ste stipendije koje dobivaju studenti, isto tako odštete od osiguranja isplaćene zbog teške ozlijede ili priznate invalidnosti, isključili iz nečega što isključuju da budu osobni odbitak svojim roditeljima, mislim da je to velika pomoć studentima iz jednostavnog razloga, to je možda jedna poruka tim mladima ljudima da država vodi brigu o njima. Dakle, vi ste s obzirom na proširenje i obuku ovih poreznih razreda, dakle procjenjuje se da će lokalne jedinice ukupno ostati bez 210 milijuna kuna će država kompenzirati. Slijedeću stvar ko kojoj bi htio posebno govoriti i posebno naglasiti u ime kluba, to su ovi famozni doprinosi, da se napravila buka i halabuka. Obično u ovoj državi oni koji imaju pristup medijima i njih vrlo malo određene interesne skupine, kad se njih malo zakoči, napravi se silna buka ali nitko ne pita hrvatske obrtnike koji praktički od osnutka je njima država određivala osnovicu za osiguranje i nikada se oni nisu bunili. Oni su plaćali, pa su bili dugo, dok nije ... [[Govornik se ne razumije.]] zakon i praktički svojom vlastitom imovinom su garantirali za porezne obveze, nisu imali plaću nego im je kompletan dohodak bio plaća, ti ljudi su radili, bili na usluzi građanima i nikad se nisu bunili. Vi ste sad željeli napraviti samo znak jednakost i s punim pravom. Nije u redu da netko tko radi negdje 12 min ima puno zdravstveno osiguranje i niste išli restriktivno s nekakvom visokom osnovicom, ... [[Govornik se ne razumije.]] vrlo bitno, osnovica u ovom slučaju je osnovica kod obrtnika i plaća su dvije različite stvari. I to treba jasno razlučiti. Međutim, oni kojima je pasalo ovih 12 min su napravili graju i halabuku i onda nitko ne pita ministra, dobro dajte vi to nama pojasnite nego ajde ti ministre zaradi 11 000 kuna pa da mi tebe vidimo kako ćeš platiti taj doprinos. Dakle ovo je mjera koja uvodi reda. Ovo je mjera koja štiti one koji plaćaju porez a naprosto one koji ne plaćaju, tjera da plate. E sad, kolegice i kolege, jel' znate vi kolike su obveze dospjele i ne dospjele hrvatskog zdravstva sa 30.06.2018.? 3 433 46 570 kuna a ne dospjele 3 676 718 248. i to je cifra koja se latentno vuče zadnjih nekoliko godina. i to je nešto o čemu sam ja govorio puno puta za ovom govornicom i govorit ću opet. I naprosto vi ste ministre s ovim prijedlogom, napravili jedan iskorak. Dali ste zdravstvu dodatnih milijardu i 400 prihoda, i to je nešto što bi u konačnici trebalo zatvoriti tu priču u zdravstvu. Oni će vjerojatno zbog ovih dodatnih novaca moći sklapati nekakve drugačije ugovore sa svojim dobavljačima jer će moći plaćati na vrijeme neke stvari pa će biti vjerojatno i neka manja provizija i sad gledajte, netko kaže ne, smanjenje na godišnjoj razini od nekakvih 700, 800 000 poduzetnicima za cijenu rada nije ništa. Da, naravno, nije ništa, ali tih 700, 800 milijuna kuna koliko će se smanjit cijena rada, ako vlada ne donese odluku, poduzetnici će morat platiti. Ali bitno je reć da nešto ne valja, a kao što sam govorio o Zakonu u porezu na dodanu vrijednost, tako i u ovom zakonu, najbitnija stvar da su prijedlozi ovih poreznih izmjena napravljeni sukladno fiskalnim projekcijama i sukladno procjenama prihoda i rashoda državnog proračuna u trogodišnjem razdoblju. I ono što bih još želio istaknuti, a to je kod općeg poreznog zakona, ona odredba oko obveznog mišljenja. Mislim da je tu na Odboru za financije bila jedna vrlo kvalitetna rasprava gdje su kolege iz porezne uprave jasno pojasnile što to znači obvezno mišljenje. Dakle ti prije nego što učiniš nekakav poslovni događaj zatraži obvezno mišljenje od porezne uprave i dobit ćeš ga i ako budeš postupao po tome bez brige si. Ali ne možeš nakon što si učinio određeni poslovni događaj i dogodili su se određeni poslovni dokumenti, sad ćeš ti tražiti naknadno nekakvo mišljenje kad si svjestan da si pogriješio. To je nešto što je vrlo bitno kod poreznih obveznika i to je ono što ste vi istaknuli kako porezna uprava, ne samo da kontrolira, nego želi i educirati porezne obveznike. Ovi drugi zakoni su jedno tehničko usklađivanje sa direktivama EU. I na kraju, u ime kluba za ovih svih 9 zakona, ovim prijedlozima zakona se hrvatskim građanima i hrvatskim poduzetnicima ostavlja 2,2 milijarde kuna. i to je jedina činjenica, jedina istina. Priča netko neće smanjit cijenu, netko neće napravit ovo, mi smo danas kao jedan, bez obzira na političku pripadnost u ovoj sabornici trebali govorit o tome da će se cijene skinuti i da zbog smanjenja PDV-a netko mora smanjiti cijene, a ne mi smo ovdje tražili danas, ne mi, ali neki drugi su tražili razlog da se cijene ne skinu. I zato gospodine ministre, klub HDZ-a će podržat ove prijedloge. Ja vas molim u ime kluba da razmotrite ovaj prijedlog. I ono što bih želio još nešto reći i vi i ja kao bivši sportaši, ljudi od sporta, mislim da bi konačno Ministarstvo financija, ne čekajući druge trebali izići sa nekakvim prijedlogom, prije svega što se tiče oporezivanja službenih osoba u amaterskom sportu, a isto tako određenih primitaka u sportu jer na takav način ćemo pomoć sportašima, na takav način ćemo skinut glavobolju onima koji vode športske klubove i na takav način ćemo poslat poruku da nam je itekako stalo do sporta, a ne samo kad se osvajaju medalje, nego stvarno želimo ustrojit neke stvari jer bit za funkcioniranje sporta je Zakon o zapravo financiranju sporta, on se prije svega regulira kroz Zakon o porezu na dohodak i Zakonu o porezu na dobit i mislim da je to nešto o čemu bi ministarstvo trebalo razmišljat u budućnosti kao nečemu što bi trebalo napraviti. Ponavljam, klub HDZ-a će podržati sve ove prijedloge zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj Glasa i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Ja sam dobio zadatak u ime kluba Glasa i HSU-a govoriti o tri zakona, a to je Zakon o porezu na dobit, Zakon o porezu na dohodak i Zakon o doprinosima. I pokušat ću što manje govoriti o stvarima koje su neprovjerene, reći nešto o svojim mišljenjima i o određena mišljenja o rješenjima u ovim zakonima. Prvo da idemo od onog najlakšeg, a to je Zakon o porezu na dobit gdje se ustvari radi o usklađivanju sa europskim direktivama i mislim da tu nema nikakve prepreke, osim ako neki klub želi odlučivati u paketu, da nema nikakve prepreke da se taj zakon podrži jer doista u odnosu na dobit nema nikakvih promjena u odnosu na one koje su bile do sada u zakonu nema promjene stopa, nema promjene onog što je bitno, ali je usklađivanje sa europskim direktivama šta po meni je dobro jer se radi o povećanoj kontroli. Drugi zakon na koji bih se osvrnuo su izmjene i dopuna Zakona o porezu na dohodak. Gledajte ja cijenim gospodine ministre što vi radite i pratim vaš rad i meni se čini vrlo kvalitetan i vrlo korektan što ne znači da mi ne možemo imat različita razmišljanja. Moje poimanje države, socijalne pravde, odnosno socijalne pravičnosti u jednoj državi počiva na 4 porezne stope. Nešto poput, proučavao sam porezni sustav Republike Italije gdje imamo 4 porezne stope što bi odgovaralo otprilike našem sustavu na 12 24 36 48. tako bi nekako vrlo bilo slično ovom našem sustavu kad bi mi imali 4 stope. Tada se radi filigranska reditribucija poreza i na neki način jača se socijalna pozicija, naravno takav porezni sustav ne može počivati na nečem što mi imamo, a to druge zemlje nemaju. Mi imamo veoma, veoma nisku minimalnu plaću. Vi na takvoj priči, ne može što znači, da nam je produktivnost, konkurentnost i sve ostale priče, što čine tržišnu ekonomiju, dosta na niskoj razini. Prema tome, razumijem što se radi, razumijem, ne slažem se s time, ali ne mogu se ono, žestoko protiviti, jer za ovu aplikaciju, ovog sustava kojeg ja zagovaram, je potrebno učiniti puno predradnji. Recimo ja ne mogu, shvatiti da mi ovdje govorimo, da ako obitelj ima jedno dijete, da je neoporeziv iznos 5500. Šta će mi to ako mi je minimalna plaća 3200 i kada uzmem doprinose za mirovinsko ispadne 2700. Šta mi to znači, da je do 5100 porezna olakšica, čemu to. Mislim, meni djeluje vrlo, neozbiljno razgovarati, na taj način, o neoporezivim, odnosno, o poreznim olakšicama. Gledajte, tvrdim i više puta sam u ovom saboru rekao, da za mene bi minimalan plaća trebala biti bruto najmanja 5000 kn i od tuda početi. S tim u vezi bi i ovdje trebalo bilo, kada bi tako bio zamišljen sustav i ovdje bi trebalo biti, napraviti jedan pomak barem sa 3800 na 4000. Univerzalni porezni odbitak za sve. Bez obzira na bračno stanje itd. Tako da kada od 5000 se uzmu doprinosi za mirovinsko ostane 4000 neto. Možda bi to bilo, to bi za početak bilo puno kvalitetnije nego ovo što danas imamo. No, to je moj doživljaj poreznog sustava i ja ću ga uvijek zagovarati i mislim da je pravičnije, nego ovaj koji imamo sada, a biti će kako bude. Ja sam još, tamo negdje, 2004.-2005. se kačio sa prisutnim ovdje, prisutnim kolegom gospodinom Šukerom, dok je bio ministar, jer je postojala jedna kategorija, koja se i ovdje spominje, kategorija se zove povrat, Boriću, molim te, kategorija se zove povrat više uplaćenih doprinosa. U njegovo vrijem, ja sam bio uopće protiv te priče, jer smatram da oni koji imaju plaće veće od 60 ili 70 tisuća kn, ne mogu imati limitirane doprinose za mirovinski sustav, a one su limitirani, zbog toga što im je limitirana najviša mirovina. I oni su u to vrijeme, ostvarivali, bilo je negdje oko 1000 ljudi, tamo od 2005.-2006. ostvarivali su povrat poreza, povrat više uplaćenih doprinosa, naravno tada je ministar to oporezovao, sa 45% i ostatak je njima bio isplaćen. Dakle, oni su dobili, ti sa najvišim plaćama su dobili i svoju lijepu 13. plaću na taj način i nije im bilo loše i nisu sudjelovali u pomoći onim socijalno ugroženim i onim, koji su bili u potrebi. Nisu sudjelovali u rješavanju socijalne situacije, u skladu sa svojim mirovinama. Sada ti ljudi plaćaju porez, ima ih barem 2, 3 tisuće, po stopi od 36%. Znači što im je veća plaća, to im je i veći povrat, više uplaćenih doprinosa. Protiv toga sam bio, protiv toga jesam i protiv toga ću uvijek biti. Jer, u mirovinskom sustavu, postoji i najniža i najviša mirovina, i postoji i solidarnost i uzajamnost, da onaj koji ima više, mora doprinositi, onima koji nisu imali sreće zaraditi dobru mirovinu kroz rad i ja ću uvijek tražiti da taj povrat više uplaćenih doprinosa ne postoji, pa ja molim ministra, da ako ništa drugo, akceptira ovaj stav i razmisli o tome, da li ti ljudi koji imaju 60, 70, 80 tisuća kn, da li oni mogu istovremeno voziti 5 auta, da li mogu živjeti u kući i 3 vikendice, da li mogu zaposliti narednih 5 koljena i da li je to smisao, života u jednoj normalnoj državi ili je njihova dužnost, jer su možda imali sreću da budu direktori, jer nisu to kao Rimac sami stvorili svoje carstvo, da na drugi način participiraju u socijalnoj zbilji jedne države. Prema tome, ja ću biti jako zadovoljan, ako netko to samo akcepira što sam ovdje rekao. Dakle, pozdravljam ovu priču da stipendije i naknade za invalidnost ne ulaze, ne utječu na poreznu, odnosno, neoporezivi odbitak. Ali, bih vas pitao, da li, jer mislim da je tako, da sam dobro pročitao, da za studente, ako, negdje rade preko student servisa, ako zarade više od 15000 kn, tada njihovi roditelji gube taj neoporezivi odnosno, porezni odbitak. Ja sada tu imam drugačije mišljenje. Ja mislim da tu griješimo jer stimuliramo, na neki način prekarni rad, a prekarni rad, smatram rad po studentskom ugovoru, pa čak sam i u ovoj sabornici vidio poseban zakon o studentskim poslovima, a koji su tu poslovi koji studenti rade? Jesu to neki svemirski poslovi, ili manje vrijedni poslovi ili kakvi su to poslovi? To vas pitam, ne. To je uputilo vladajuća koalicija da ne preciziram dalje. Ja mislim da bi trebali pogledati skandinavska iskustva, podignut ovu letvicu sa 15 tisuća na 60, omogućit tim studentima ako su dobri da rade i da si uplaćuju doprinos za mirovinsko jer inače neće do kraja života imati 25 godina staža, neće skupiti. Da si uplaćuju doprinos za mirovinsko. Možete ih osloboditi i poreza i tako su kao studenti osigurani zdravstveno, ali da si stvaraju uvjete da se za nešto vezuju. Znate, kad ljudi počinju raditi u 35. polako počinju već biti ozbiljniji, stariji, kaže joj, sa koliko se ono ide u mirovinu? Koliko kao muškarac moram imati najmanje, kaže joj, moram imati ili 15 godina u 65. ili 67. ili moram da bih išao ranije imati u prijevremenu, moram imati najmanje 35 godina staža. Kaže, meni je to nedostižno. Dakle, ovdje mislim da bi trebalo biti puno fleksibilnije i kreirati neka nova rješenja. Mislim da je pošteno da studenti ukoliko imaju vremena, naravno da ne smiju zapostaviti svoje studentske obaveze, ali ako mogu raditi poput skandinavskog modela da mogu raditi do 4 sata dnevno ili do 20 sati tjedno za vrijeme školske godine, a da tri mjeseca preko ljeta mogu raditi ugovorom o radu, sa uplatom doprinosa za mirovinsko i da im teče radni staž. Ideja je, tuđa su iskustva, ja mislim da bi bilo pošteno o tome isto razmisliti. Toliko o naravno, s obzirom da sam istaknuo da što se mene tiče, ne znam kako će ostali u klubu, mi smo dosta liberalni što se toga tiče. S obzirom na moja uvjerenja ne mogu prihvatiti ovaj sustav koji je ovdje predložen, iako kažem, mislim da se to profesionalno ne radi, ali to nije u mojoj mentalnoj shemi. Prema tome, ispričavam se, ali znam da ste radili pošteno, korektno, ali jednostavno se ne mogu s time složiti jer je moj doživljaj poreznog sustava malo drugačiji. Idemo na drugi Zakon, Zakon o doprinosima. E sad, zanima me da li mi ministre možete do drugog čitanja reći kako se svo ovo vrijeme kako se ubirao posebni doprinos od 0,5% za zaštitu zdravlja radnika. Kako se on trošio? Koliko se trošilo na plaćanje bolovanja zbog ozljede na radu, koliko se trošilo na profesionalnu rehabilitaciju ili je sve to išlo u bunar zvan budžet Ministarstva zdravlja ili HZZO-a. Jer ako imamo namjenski doprinos, a ne namjensko trošenje, onda stvari nisu pod kontrolom. Drugo, ja jesam da se sanira zdravstvo, ali jednom zauvijek. Kao i što je vrijeme za brodogradnju, riješiti zauvijek. Ili ćeš igrati po pravilima ili te neće biti. Da se razumijemo. Da li će ovaj doprinos od cca 2 milijarde kuna koji će dodatno se sliti u riznicu zdravstvene zaštite odnosno u HZZO, da li će on smanjiti plaćanje prema farmaceutskoj industriji za 100 dana, a znamo da je sada plaćanje i 900 dana. Koliko u cijeni lijekova košta to kašnjenje HZZO-a u plaćanju farmaceutskoj industriji. Koliko to podiže cijenu lijekova koje plaćaju uredno naši građani u cash-u. Dakle, hoću reći, nemam ništa protiv toga da se riješi problem zdravstva, samo znajte svi ovdje prisutni i gospodine ministre isto tako, u zadnjih u 28 godina postojanja ove države, izvješće o radu HZMO-a je svake godine bilo ovdje na parlamentarnoj, na sjednici u raspravi ovdje u parlamentu. Ja vas pitam da li ste zabilježili, da li je izvješće o radu HZZO-a ikad bilo ovdje? Nije bilo. I mi kao izabrani narodni predstavnici nemamo pojma kako se troši novac zdravstva. Znate, ja ovo govorim pod emocijama jer me gotovo svakodnevno zovu umirovljenici. Kakve veze imaju umirovljenici s tim? Reći ću vam lijepo. Sada 35 tisuća umirovljenika jedini u RH ne mogu reći da su siromačeki, ali jedini u RH plaćaju 3% dodatnog zdravstvenog doprinosa. I oni su od 2009. godine kad je to uvedeno, tih 3% dodatnih zdravstvenog doprinosa platili ukupno više od 600 miliona kuna. Prosječno ih je oko 30, sad ih je 35 tisuća. E sad vas pitam još dodatno pitanje jer oni to mene pitaju. Koju korist imaju oni od tog plaćanja? Moraju ga plaćati, nisu oslobođeni ni dopunskog zdravstvenog osiguranja, ničeg nisu oslobođeni, nemaju nikakve beneficije. Cijeli život su imali solidne plaće jer imaju solidne mirovine. Kad je to počelo bio je cenzus 5108 kuna, sada je to već 5800. Znači to su oni koji imaju značajne mirovine, ali su cijeli život imali plaće na koje su plaćali visoke doprinose i za mirovinsko i za zdravstvo, jel tako? Jer je to nekad bilo tako i po progresivnoj stopi. I sad oni, njih 35 000 jedini plaćaju 3% zdravstvenih doprinosa. Da bude ironija još veća, znate, to su trebali plaćati i naši rodoljubi, najveći domoljubi naši branitelji. Ali je ministar Milinović uredbom rekao ne, vi nećete plaćati. Tek nakon godinu i pol je promijenjen zakon da branitelji ne plaćaju odnosno da za njih plaća to država, jel. Prema tome, ja još dodatno pitam, jer mene pitaju ljudi, za što se troši, koja je namjena tog njihovog novca? Jer to sve pada u bunar i troši se onako kako se troši da se 900 dana ne bi platili računi farmaceutskoj industriji. Nije li nam ovdje na predstavljanju Vlade rečeno da će biti racionalizacija zdravstvenog sustava? Ja se samo bojim gospodine ministre, da to ne završi u bunar i da nakon godinu dana opet imamo godišnje 3 milijarde minusa u zdravstvu jer nema najavljene racionalizacije, nema spajanja bolnica, nema gospodarenja manirom dobrog gospodara a ljudi uredno daju. Svaki mjesec od plaće, svaki mjesec od mirovine i ne bi li bilo fer da mi konačno vidimo jedno izvješće o poslovanju a ne da toga nema, a izvješća revizija govore o nenamjenskom trošenju sredstava u zdravstvenom sustavu. Vidjeli ste zadnju reviziju za 2016. koja je o tome govorila. I gledajte, koliko god bi bilo teško a ovim osjećajem gorčine, ako vi ovaj put kod ovog zakona u drugom čitanju, riješite ovih 35 000 ljudi ili u protivnome mi dajte vaš mail, pa neka vama pišu gospodine ministre, u protivnom mi daje vaš mail, ja ću vas osobno podržati jer je to jedan korak prema rješavanju i prema nepravičnosti koja je u toj priči. Država plaća 250 milijuna kuna godišnje doprinosa po 1%, plaća 65 milijuna kuna godišnje za branitelje, a samo ovih 35 000 ljudi plaća svoj doprinos u svoje mirovine i to je preko 75 milijuna kuna godišnje. Prema tome, ministre, javno vam kažem glasat ću vam za ovaj zakon bez obzira što osjećam gorčinu zbog takvog trošenja u sustavu zdravstva ako riješite ovih 35 000 ljudi. Hvala vam najljepša.
Hvala. Slijedeći klub zastupnika je onaj HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Kad ovdje slušamo iznošenje podataka i kad čitamo prijedlog ovih zakona pa čujemo statističke brojke, onda to ustvari bi čovjek mogao reći da je to sve super, da je sve dobro i da to lijepo izgleda. Sigurno je da ove porezne reforme koje je ovo ministarstvo na čelu s ministrom Marićem provode od početka, imaju svojih dobrih efekata i da ima dosta pozitivnog u njima, i ovim zakonima koji su sada predloženi, ne može se reći da ti prijedlozi nisu dobri, da nemaju nekakve planirane dobre učinke, dobre efekte, no meni ovo jednostavno onako izgled kao dobro zamišljena hrana koja nema onog pravog začina, koja nema onu glavnu namirnicu u sebi u krajnjem slučaju. I samo ću se u ime kluba referirati na dva prijedloga zakona. Zakon o porezu na dohodak i Zakon o doprinosima. Dakle, kao što sam već u nekoliko navrata govorio, ponovit ću još jedanput. Mi smo kao HDS još u 11. mj. prošle godine krenuli sa ukazivanjem na problem premalih plaća u RH. Danas o tome, hvala bogu, govore mnogi, govore svi a ono što je najvažnije, govore gospodarstvenici. Bio sam na nekoliko gospodarskih vijeća, Gospodarske komore Koprivničko-križevačke županije gdje je svaki puta bilo nama zastupnicima govoreno, ljudi utječite na odgovorne u državi, uvjeravajte ih da se jednostavno mora učiniti iskorak prema povećanju plaća na način da se dodatno ne opterećuju poduzetnici i gospodarstvo a da ljudi u konačnici dobiju veću neto plaću. Taj naš prijedlog iz 11. mj. prošle godine bio je usmjeren prema minimalnoj plaći, kasnije smo ga dorađivali, uređivali i prihvatili jedan dodatni prijedlog kolege Mišića koji je došao sa idejom da ustvari bi trebalo omogućiti poduzetnicima da do 5000 kn, zavisno od svojih rezultata poslovanja i naravno tržišta radne snage, mogu isplatiti plaću bez dodatnih opterećenja porezima ili doprinosima od onih koji su sada na minimalnu plaću. Moje pitanje ministru i ministarstvu je dali je uopće u ovom vremenu pripreme ovih prijedloga zakona i uopće ovih svih faza poreznih reformi, razmatrana mogućnost da se usmjerimo prema onima kojih ima najviše i kojima je potrebna ta pomoć, a to je onih pola milijuna građana koji imaju plaću manju od 5000 kn neto i da se vide modeli i načini kako doći do toga. Mi kao klub i kao stranka smo radili neke svoje izračune, ali ja danas ovdje neću baratati brojkama. Volio bi da takav prijedlog izađe iz ministarstva, iz Vlade RH i da u krajnjem slučaju, to bude vrlo jasna poruka prema zaposlenima u RH. Bojim se da uz sve ovo dobro što smo čuli i što nam se nudi ovdje kao zastupnicima, ovaj, prijedlog izmjene zakona, ova treća faza porezne reforme, neće ostaviti onaj osjećaj pozitive, ostati će taj osjećaj gorčine, baš zbog tih ljudi, baš zbog tih slojeva građana. Ja vam stvarno, još jedanput, pozivam i molim, da između dva čitanja ozbiljno razmotrite te mogućnosti i da nam do drugog čitanja predložite neka rješenja u tom pravcu, do kud su ona moguća. Naravno da je tu uvijek ono pitanje, ako bi krenuli, a tko će to namiriti, gdje će se naći sredstva, normalna je stvar, ukoliko ne podižeš doprinose na plaće, da, taj teret mora snositi država. Ali, se toj državi dobar dio trog tereta vraća, jer ako će ljudi imati veću plaću, oni će naravno više trošiti, plaćati će više PDV-a i opet će se u jednom dobrom dijelu, taj iznos sredstava vraćati u državni proračun, dobiti ćemo jednu socijalnu sigurnost građana, koji će vjerojatno biti zadovoljniji i koji neće toliko odlaziti iz Hrvatske, a i poslodavci će moći puno lakše disati i puno lakše raditi na i biti da tako kažem konkurentni. Želio bi se još malo ovdje osvrnuti na povremeni rad ugostiteljstvu. Govorim to zato što imamo ovdje ovaj dio sezonskog rada u poljoprivredi i dosta često čujemo od ugostitelja koji organiziraju svatovske, dakle, svatove koji organiziraju neke veće programe, imaju problem sa tim vikend, večernjim jednodnevnim zapošljavanjem dodatne radne snage. Možda bi tu postojala neka mogućnost da se pronađe model, ne za sezonsko zapošljavanje, nego za neko povremeni rad u ugostiteljstvu, sa određenom satnicom, sa istom … [[Govornik se ne razumije.]] ovim dijelom kao što to imaju sezonci u poljoprivredi, da na taj način omogućimo i ugostiteljima da mogu tako nešto organizirati, da mogu naći radnu snagu i ljudima da si zarade neku kunu, dodatnu, ako žele raditi, a sigurno da žele, ovako imaju problem izmišljati razno razne načine kako to sve skupa legalno provoditi. Ja moram reći da mi kao klub, posebno HDS ali usuglašavamo stavove u klubu i za sada smo svi složni oko toga, da ukoliko ne dođe do ovakvih izmjena prijedloga zakona, do drugog čitanja, teško da možemo podržati ova dva zakona, teško da ih možemo podržati. Stvarno je intencija dobra, imamo stvarno dobre namjere, želimo ukazati na te probleme, svi smo ih svjesni, ja znam da ih je ministarstvo svjesno, ali jednostavno, ukoliko na ovom planu ne napravimo određeni pomak, ne napravimo taj iskorak, u krajnjem slučaju, sve ovo drugo što radimo, biti će nam vrlo upitno. Ja ovdje, uopće neću govoriti o tome, da u zakonu imamo ovaj dio izmjena 24 i 36 posto poreza na velike plaće, neka imaju ljudi što je kolega Čuraj govorio maloprije, oni koji su visokoobrazovani, koji su na svjetskom tržištu dobro plaćeni, neka imaju dobre plaće, neka i do bude. Ali mene više ovoga trenutka interesira i uvijek će me to interesirati, da 500 kn dobije netko višu plaću koji ima sada 3000 ili 4000 kn, nego da dobije 1000 kn netko tko ima 17, 18, 20 tisuća kn. I to stvarno govorim vrlo otvoreno i iskreno, nije demagogija, to je stvarno tako. Ja mislim da se moramo okrenuti u tom pravcu, da nam treba biti interes tih pola milijuna ljudi, koji imaju plaću ispod 5000 kn neto i da pokušamo te ljude zadržati i očuvati ovdje u Hrvatskoj i naravno ne na način da ubijamo poduzetnike, ne na način da im stvaramo presiju, nego da omogućimo i određenu utakmicu na tržištu rada, da si poduzetnici mogu natjecati za što bolje radnike, koji će naravno imati priliku prelaziti i u firme iz jedne u drugo. Poštovani ministre, u najboljoj namjeri vam ovo sve govorim. Velim , volio bi čuti da li ste ikad o tome razmišljali, da li ste uopće probali to računati, da li su kakvi timovi uključeni u taj dio posla, ako jesu, volio bi znati argumente i čuti zašto to ne ide, zašto je to nemoguće. Osobno smatram da ništa nije nemoguće, da se sve može ovdje napraviti, a u konačnici i sami ste rekli da ste stabilizirali državne financije, da se po prvi puta pojavljuje suficit na čemu vam čestitam i mislim da je sada vrijem da se apsolutno i maksimalno okrećemo čovjeku, k ljudima kojima je ovoga trenutka najpotrebnije, ne iz socijalnih nikakvih pobuda nego čisto da ti ljudi mogu dostojno početi živjeti, da mogu zarađivati za sebe i svoje obitelji, dizati kredite, kupovati nekretnine, iznajmljivati, raditi što drugo, da jednostavno se taj kotač počne okretati jer on sada cijelo zapinje i vrlo se teško pokreće. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeći klub zastupnika je onaj HSS-a u ime kojeg je trebao govoriti poštovani zastupnik Krešo Beljak, nema ga, gubi pravo na govor pa će slijedeći klub zastupnika biti onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine ministre, uvažene kolegice i kolege. Tijekom rasprave po prve tri točke dnevnog reda, govorio sam o obvezama država, govorio sam o javnim uslugama i njihovom financiranju a pogotovo o rizicima za pad njih kvalitete koji su kontinuirano prisutni. I koliko god je to u pogledu prve tri točke bilo naglašeno jer smo i tamo govorili o smanjenu poreznih prihoda, posljedično i sredstava koje su državi na raspolaganju za financiranje javnih usluga, ovdje je to još i više naglašeno zato što razgovaramo i govorimo o jednom zakonu koji se direktno odnosi na financiranje javnih usluga, konkretno na zdravstvo i skrb o nezaposlenima. Poštovane kolegice i kolege, pogledajte primjer doprinosa, pustimo sad na trenutak samo pitanje kvalitete javnih usluga, njihovog financiranja, kako će se one ostvariti, pogledajmo samo na trenutak ono o čemu nam Vlada RH i što pokazuje kao veliko rasterećenje. S jedne strane smanjujemo odnosno ukidamo 2 doprinosa koji ukupno iznose 2,2%. S druge strane, drugi doprinos podižemo za 1,5%. i sada mi ovdje imamo ovdje nekakvo veliko rasterećenje a u stvari se radi o samo 0,7% doprinosa na plaći koju plaćaju poslodavci. Vidjeli ste iz mojih prethodnih rasprava što generalno mislim o tome kako bi trebala biti raspodjela u državi i kako bi se država trebala brinuti o javnom novcu ali ovo je naprosto smiješno. Prikazivati 0,7% kao jedan veliki uspjeh i rasterećenje je čak gore nego smiješno, to je a za mene je to jedna od većih uvreda koju mogu reći nekome tko obnaša tako ozbiljan posao kao što je posao ministra financija, najozbiljniji. Međutim, ako pogledamo strukturu tih doprinosa o kojima govorimo, vidjet ćemo da dolazi do jednog paradoksa. S jedne strane i to podražavam, bez obzira na one rizike o kojima je govorio kolega Hrelja, podržavam svakako veće izdvajanje za zdravstvo. Smatram da naše zdravstvo treba veća izdvajanja, smatram da naše društvo treba više ulagati u zdravstvo, smatram da trebamo zdravstvo koje će biti dostupnije hrvatskim građanima ali isto tako smatram da je ulaganje novca u zdravstvo, dobro ulaganje. Primjerice, Hrvatska je poznata kao jedna od zemalja sa jednim od najvećih brojeva dana bolovanja. Imamo ogroman broj dan bolovanja koji je u velikoj mjeri izazvan listama čekanja. Uložimo li u zdravstvenu zaštitu građanki i građana RH, omogućimo li im da se brže liječe, da prije dođu do potrebne zdravstvene zaštite, imat ćemo i direktan ekonomski učinak. S jedne strane učinak koji će se prevaliti na poslodavce jer neće morati toliko puno plaćate one prve dane bolovanja koje padaju na teret poslodavaca, s druge strane učinak za državni proračun odnosno HZZO koji neće morati plaćati bolovanje kada ono prijeđe na njegov teret. Naravno, imat ćemo i učinak koji je važniji od ovog ekonomskog učinka a to je učinak na zdravlje ljudi. Kolega Jovanović je danas govorio o tome da razliku od drugih razvijenijih zemalja u kojima kontinuirano imamo porast procijenjenog životnog vijeka građana, u RH imamo smanjenje. A to je direktna posljedica neadekvatne zdravstvene zaštite. Stoga je ovo povećanje odnosno veće ulaganje u zdravstvu dobro. Međutim, šta imamo s druge strane? Imamo smanjenje zaštite zdravlja na radu koji će vjerovatno se prevaliti na trošak HZZO-a i pojesti dio ovog povećanja koje ide prema HZZO-u ali s druge strane, imamo i ukidanje doprinosa za zapošljavanje. Možda nisam bio ovdje, ali pratio sam ministra vrlo, vrlo pažljivo putem naše interne saborske televizije i čekao sam kada će govoriti o tome na koji način ćemo taj novac osigurati. Ali znate li koliko je sekundi ne minuta, ministar posvetio tome odakle će doći novac za nešto tako važno kao što je poticanje zapošljavanja i borba protiv nezaposlenosti. Niti jednu. Ministar niti jednom riječju nije govorio o tome odakle ćemo osigurati taj novac. Ja vas molim ako vam nije problem, javite se nakon mene i recite mi, odakle ćemo osigurati novac. I nemojte mi samo molim vas reći da ćemo sve to povući iz europskih fondova. Ne možemo samo oslanjati se na europske fondove. Ja vas molim dođete ovdje i kažete nam odakle će osigurati novac za poticanje zapošljavanja. Ukazat ću vas pritom da članak 69. Zakona o pravima za vrijeme nezaposlenosti koji direktno govori o ovom doprinosu, ja vas molim da ako odustanete od ovog doprinosa, da ga ukinete, da se dogovorite sa kolegom Pavićem i požurite ukinuti zakon odnosno promijeniti Zakon o pravima za vrijeme nezaposlenosti jer je tamo kao jedan od izvora za osiguranje tih prava, predviđen upravo doprinos za zapošljavanje kojeg danas predlažemo ukinuti. Međutim, upozorio bi vas na nešto što je naša vlada napravila 2012. g. i predložio bi vam da učite na greškama koje su se dogodile. Dakle, 2012. g. smanjen je doprinos sa zdravstva s 15 na 13%. Nadali smo se tada, bili smo uvjereni, da će to smanjenje koje je osjetnije i veće od ovoga, jer se radi o 2 postotna poena, dovesti do većeg ulaganja, poslodavaca, odnosno, poduzetnika, kojima ćemo ostaviti taj novac. Ponoviti ću još jednom, tada se radilo o 2 postotna poena, ovdje se radi o 0,7%. Nažalost tog učinka nije bilo. A s druge strane, stvorio se određeni problem u zdravstvu, koji je srećom do kraja manda od strane ministra Varge bio saniran. Naravno, vi ste poslije sve to pokvarili i vratili se ne na 2014. nego ohoho u prošlost, ali to je tema za jednu sasvim drugu raspravu. Poštovane kolegice i kolege, ovaj prijedlog, a govorimo o zakonu o doprinosima nije rasterećenje nego prelijevanje. Mogao bi još tome dodati iz šupljega u prazno ali neću. Ovo je prelijevanje koje će stvoriti nove probleme. A za koje vi u uvodnom izlaganju niste rekli kako ćete ih rješavati. Zato vas doista molim, da sada, korigirate svoje uvodno izlaganje i kažete odakle će se osigurati sredstva. Međutim, to je samo jedan dio ovih zakona o kojima raspravljamo. Sljedeći je porez na dohodak. Poštovane kolegice i kolege kome pomažemo donošenjem ovakvog zakona? Da li pomažemo onima koji primaju minimalnu plaću, ne pomažemo, oni neće dobiti ništa. Dobro, idemo korak dalje. Dali pomažemo onima koji dobivaju medijalnu plaću ili nižu. Znači 50% građana RH koji primaju primanja ispod 5200 kn, koliko je otprilike iznosila zadnja medijalna plaća koju sam uspio pronaći, ne pomažemo niti njima. Oni isto od ovoga neće dobiti niti jednu kunu, dobiti će nula kuna. A dobro, ajde da li pomažemo barem onima koji primaju prosječnu plaću, dakle, 6200 kn neto otprilike, a ne. Ne pomažemo niti njima. Za sve od ovih skupina, učinak ove reforme je 0 kn, oni ovime ne dobivaju ništa. Kolegice i kolege kome onda pomažemo? Ako pogledate iznos koji predviđen u Zakonu o porezu na dohodak i podijelite ga na 12 mj. vidjeti ćete da se ovaj prijedlog zakona odnosi na one koji mjesečno prije oporezivanja primaju 17500 kn. E sada da bi znali, jer znate kako imamo u Hrvatskoj, nekoliko kategorija imamo, neto plaću, imamo plaću prije oporezivanja, imamo bruto 1, imamo bruto 2, ako na ovih 17500 kn, koji je iznos prije oporezivanja dodamo još i iznos poreza koji se plaćaju iz plaće. Jasno je da se radi o primanjima od 21740 kn bruto mjesečno. Znači ova porezna reforma, odnosi se na one koji primaju više od 21740 kn bruto mjesečno. Poštovani kolega Šuker, a vjerujem mu na riječ, jer ne samo da je dugo ovdje, već je i bio ministar financija, je tijekom svoje rasprave, iznio podatak, da oni koji danas, plaćaju porez po stopi od 36%, a to su oni sa plaćom većom od 21740 kn bruto, u Hrvatskoj ima manje od 20000. Manje od 20000. Poštovane kolegice i kolege, mi ne radimo porezno rasterećenje za 1% najbogatijih u Hrvatskoj, mi ga radimo za 0,5, za pola posto. Ostali niša. Porast plaća, osiguravamo samo onima čije su plaće već i sada u ovoj državi najveće. Ja kao soci demokrat, tako nešto ne mogu prihvatiti niti podržati. I kada govorimo o ideologiji, ideologija je ovo, ovo je ideologija. Dali ćemo kroz politiku pa i poreznu politiku, pomoći čitavom društvu, investirati u nešto do čega koristi imaju sve građanke i građani RH ili ćemo novac osigurati samo najbogatijima. Vi ste se opredijelili za ovu drugu opciju. I sada ću vam reći nešto, to je vaše puno pravo, to je vaša odluka i to je vaša politička orijentacija, međutim, nije problem što ste se vi za to opredijelili, problem je što to pokušavate prikazati na neki drugi način. Nazovite stvari pravim imenom. Nazovite stvari pravim imenom, a to je da se zalažete za najbogatije u društvu, jer smatrate da su oni najbogatiji, zaslužili više od onoga što sada imaju. Budite pošteni i to recite. Nemojte se skrivati iza smanjenja PDV-a na rakove i slično. Budite iskreni i kažite što radite. Međutim, u svemu tome ima jedan problem, a taj problem se zove lokalna samouprava. Smanjiti ćete prihod lokalne samouprave, kroz porez na dohodak. Smanjujete prihod od lokalne samouprave, iz onoga što ste rekli, čini mi se za oko 200 milijuna kuna, jer je za 800 i nešto milijuna kuna ukupni prihod poreza na promet nekretnina, vi to smanjujete za jedan postotni poen. I to od negdje treba nadoknaditi. Odakle ste odlučili uzeti taj novac? I vi se sada tu skrivate i kažete, ne uzimamo mi, mi samo stvaramo okvir za uzimanje. Odlučili ste taj novac uzeti od privatnih malih iznajmljivača. Inače, na te male iznajmljivače se u zadnje dvije g. odnosno, pogotovo ove g. već udarilo. Povećana je boravišna pristojba, a čim je to stupilo na snagu i čim su to ljudi progutali, a razgovarao sam s mnogima koji su mi se žalili na ovaj zakon o porezu na dohodak, nisu adekvatno reagirali i nisu se pobunili već tada, e pada se ljudi nisu pobunili, onda ste im nakalebili još jedan namet. Cijeli dan danas govorim o kvalitetama javnih usluga. Cijeli dan danas govorim o tome, kako bi novac koji se pojavljuje u proračunu, trebalo iskoristiti za podizanje kvalitete javnih usluga. Kroz primjer zdravstva objasnio sam na koji način to blagotvorno djeluje na ekonomiju društva i društvo u cjelini. Međutim, kad je u pitanju zdravstvo, ne slušate. Kad je u pitanju obrazovanje, ne slušate. Kad je u pitanju vatrogastvo, ne slušate. Policija, ne slušate. Ali gdje ste se odlučili povećati prihod određene zajednice koja pruža javne usluge. Kod boravišnih pristojbi. Tamo ste ih podigli i omogućili ste turističkoj zajednici koja i ovako po inerciji zbog porasta turističkog prometa je svake godine ostvarivala 20-30 milijuna prihoda više na temelju boravišne pristojbe omogućili ste joj porast. Pa je prošle godine povećano nešto će ove godine imati učinak da umjesto 450 miliona kuna se naplaćuje gotovo 600 miliona kuna boravišne pristojbe, a u slijedećoj godini to ide preko 700 miliona kuna. Turističkim zajednicama da, školama ne. Škole nek se snađu, fakulteti nek se snađu, nek povuku novac iz europskih fondova. Jer je to valjda manje bitno. A privatni iznajmljivači osim boravišne pristojbe dobit će još jedan namet. Kakav namet? Takav da ćete im povećati okvir za određivanje stope poreza na dohodak, odnosno paušala koji se plaća po krevetu. Moram priznati da ste donekle u pravu. Činjenica je da su ovi okviri za određivanje paušala određeni prije 10-ak ili više godina. To je točno i stoji. 14, evo hvala kolegi. Stoji. I doista je potrebno razmatrati da li to treba povećati. I doista je dobro prepustiti lokalnoj samoupravi da sama odredi na temelju svojih iskustava da li će to ostaviti na razini koja je sada, da li će to možda smanjiti ili će to povećati. Međutim, mislim da je okvir koji ste odredili prevelik. Ovdje se radi o peterostrukom povećanju, peterostrukom povećanju. Postoje jedinice lokalne samouprave koje jedva čekaju da primijene ovu odredbu zakona i da to povećaju na maksimalni iznos. A unatoč onome što neki možda misle, koji ne znaju ništa o privatnom smještaju, nije privatni smještaj jedna takva poslovna djelatnost u kojoj se ostvaruje fantastičan profit gdje odjednom svima koji se njime bave teče med i mlijeko. Privatni smještaj, a mi koji dolazimo iz kraja gdje je privatni smještaj itekako razvijen je posao u kome dobro posluju i dobro zarađuju samo najuspješniji. Samo oni koji su najviše investirali. A investicije u privatni smještaj, ako želite osigurati dobar apartman i krećete od nule, dosežu i milijun kuna. Milijun kuna. A s obzirom da se radi o privatnim iznajmljivačima koji nisu u sustavu PDV-a, na sve to treba platiti PDV. Na sve te usluge. Država je dobila svoje, nema pretporeza, nema prevaljivanja poreza na turiste. Sve to snosi privatni iznajmljivač i snosi u trenutku kad ulazi u investiciju. I njih sada za sve to nagrađujemo ovakvim poreznim presijama. U mojoj Puli, u ovoj godini do sada pad ili stagnaciju bilježe i apartmanska naselja i hoteli. Ali oni koji su digli turizam u našem gradu i koji su osigurali da Pula nekoliko tjedana ranije nego inače ostvari dva milijuna noćenja su upravo ljudi koji se bave privatnim smještajem. A korist od tih turista, pogotovo u trenutku kada Puli prijeti ekonomska katastrofa iz drugih izvora, osjećaju sve građanke i građani našeg grada. Jer u trenutku kada druge industrije propadaju, ovo je nažalost postalo nešto što je gotovo jedino čemu se možemo okrenuti. Što smo u stvari mi ovime napravili? Odlučili smo najbogatijima u društvu pomoći jer očito ovo što imaju nije dovoljno pa im treba dati još, a onima koji su se potrudili, nešto uložili, stvorili novac ćemo taj novac uzeti kako bi onim najbogatijima nešto dali. Da taj novac uzimamo, a da ne smanjujemo porez na dohodak za najbogatije još bi rekao može, ali ovo je direktna kompenzacija za manjak u proračunu koji će nastati zbog 0,5% najbogatijih u društvu. Ima jedan pjevač koji, zove se Vojko V. i ja ću se poslužit nazivom njegove pjesme, gospodo ne može. Ne može ovako. Ako već morate povećati porez na dohodak za iznajmljivače, a slažem se da za to ima itekakav razlog, onda dajte da to bude nešto normalno. Idemo, povećajmo ga dvostruko. Povećajmo gornju granicu i stavimo taj okvir na iznos od 150 do 600 kuna. Odimo korak dalje, omogućimo jedinice lokalne samouprave koje smatraju da im ne treba taj prihod da uopće ne uvode porez na dohodak od iznajmljivanja. Stavimo okvir od 0 do 600 kuna. Ali nemojte ići na 1500 kuna, previše je. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Stranke rada i solidarnosti, reformista i nezavisnih zastupnika u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Robert Jankovics.
... [[Govornik nije uključen, ne čuje se. Govornik nije uključen.]]
Mikrofon, mikrofon.
Ja se ispričavam nisam primijetio da nije uključen mikrofon. Dakle, da li putem činjenice da pomognemo onim nesavjesnim poduzetnicima da postanu savjesni poduzetnici, odnosno, da se uključe u sustav PDV-a čim pređu 330000 kn, ali će s druge strane imati mogućnost prema izmjeni Zakona o doprinosa da plate manje doprinose na plaću, dakle, to je tih famoznih 0,7%. To se uistinu, kada čovjek kaže 0,7% ne čini puno, međutim, radi se o iznosu od 950 milijuna kuna koje će ostati poduzetnicima. To neće smanjiti, neće povećati plaću, ali će smanjiti cijenu rada. Što mislim, da ako gledamo, kažemo politički cilj, koji formira 2016. svakako se u to uklapa barem prema stavu našeg klupa. Dakle, po pitanju načina utvrđivanja osnovice za članove uprave, apsolutno se slažem, mislim da je predsjednica Odbora za financije, ovdje to izvanredno pojasnila, dakle, da smo odo sada imali obrtnike koji su bili dovedeni u neravnopravni položaj u odnosu na članove uprave tvrtki i da ovim to putem ispravljamo. Što se tiče druga dva segmenta, izmjena Zakona o doprinosima, dakle, vezano uz poljoprivredu, vezano uz nomotehničko usklađenje na vaučerima, zbog izmjene o doprinosima i vezano uz pomorce, dakle, kojih ima oko 12000 gdje će se porezni obračun vršiti na kraju godine, to smatramo da se izvrsno uklapa u jednu pošteniju raspodjelu poreznog opterećenja. Što se tiče druge najvažnije, dakle, osim izmjene zakona o doprinosima, smatram posebnim potrebnim, da se osvrnemo u ime našeg kluba na izmjene zakon o porezu na dohodak. Dakle, tu prije svega trebamo reći da smo i 2016. smanjili stopu poreza sa 24 i 40 na 24 i 36%. Ujednačili smo i podigli osnovni osobni dobitak na 3800 kn za sve obveznike. Uveli smo jedinstveni porezni razred od 17,5 tisuća kuna mjesečno za primjenu porezne stope od 24% i podigli osobni dobitak za djecu i druge uzdržavane članove, sve u cilju da se porezni sustav odnosno, sustav dohotka, da se poreza na dohodak, da se pojednostavi i da dakle, izbjegnemo gdje god možemo manipulacije. Smatram da, podizanje neoporezivog dijela sa 17,5 u ovom slučaju 30 tisuća, odnosno, godišnje sa 2010 na 360 tisuća kuna, dobrim rješenjem, zato što ćemo na taj način podići plaće, upravo onom najdeficitarnijem kadru kojeg imamo tendenciju napuštanja naše zemlje, da li su to informatičari ili liječnici. Evo, srećom nismo mi političari, dakle, mislim da je to kategorija ljudi pogotovo liječnici, koji se prekovremenim satima, dođu u taj rang barem koliko mi imamo informacije, dakle, da i njima podizanje plaće jedna dobra poruka, razumijem da se radi tek o nekih 18000 ljudi, ali ovo je ciljna reforma i u sklopu toga smatram da je ovo rješenje primjereno. Što se tiče paušalnog oporezivanja obiteljskog smještaja, svatko dobronamjeran, tko je dana mogao slušati, ovu cjelodnevnu, već 12 sati rasprave, mogao je razumjeti da je to mogućnost. Dakle, ne mora se, jasno je da smo mi 2004. kada je Sabor donosio odluku o 300 kn po krevetu, da su bile potpuno druge okolnosti, niti smo imali ovolike investicije u autoceste, a niti smo im imali tolike investicije u smještaj, tada je cijena smještaja u privatnom aranžmanu bila otprilike pola jeftinija nego što je danas. I najbolja stvar od svega je da je procjena, koliko će to biti ostavljena jedinicama lokalne samouprave. Ono što je dvojbeno i što je kolega Šuker rekao, da li je dobro da se paušal plaća u jedinici lokalne samouprave gdje je prebivalište, a ne tamo gdje je apartman. To je uistinu, u nekim sredinama, kao što su recimo Vir, Nin, to bi mogao biti problem, s obzirom da će sada oni donositi odluke, koje će se odnositi na stanovnike nekih drugih ljudi. Što se tiče poljoprivrede, ja sam vezano uz smanjenje PDV-a na određene proizvode, pohvalio ovu ideju ministra i prijepodne, mijenja se način oporezivanja s 25 na 12%. I bez donošenja godišnje prijave, to je sve u smjeru onih političkih odluka koje smo 2006. donijeli vezanih uz stipendije i posebno dakle, uplate u 3. stup koje više ne podliježu oporezivanju. I da ne duljim, dakle, porez na dobit, koji smo već radili također 2016. ovaj put samo usklađujemo, opći porezni zakon, obvezno mišljenje, također, imali smo, kao što je i kolega Šuker, rekao, jednu izuzetno dobru raspravu, na odboru za financije, mislim da je to isto jedna dobra poruka, možda ju trebamo dodatno objasniti i posebno po pitanju blokade IP adrese, svi oni koji vole kladionice znaju da imamo nelojalnu konkurenciju domaćim tvrtkama i ovim ćemo to riješiti. Odnosno, administrativna suradnja u području poreza, izvještavanje ukoliko se dogodio propust je nešto što do sada nismo imali i ovim putem to rješavamo. I evo, posljednji 6 zakon kojeg u ime našeg kluba smatram shodnim komentirati, to je Zakon o fiskalizaciji u prometu gotovinom koji je izazvao jako puno bure u javnosti. Dakle, ne govorimo o onom dijelu gdje će se na ove ponude ili neformalne informacije pisati da ovo nije fiskalni račun naravno da svatko tko je pratio mogao znati do sada, ali nikada dosta opreza. Ali, po pitanju kazni, svatko tko je bio na moru, tko je večerao, ručao ili kupio sladoled zna da su računi više rijetkost nego pravilo. I vrlo lako se mogu izbjeći kazne koje smo toliko spominjali, da postoji mogućnost kažnjavanja, zatvaranja i svega, izdajete račun, nema problema. Što se tiče informacija po pitanju samih kazni, informacija koje mi imamo da je u 2018. povedeno 14 tisuća, ne znam da li je ovo bilo već rečeno prije mene, 14 tisuća nadzora od kojih je dakle čak u 45% su ustanovljeno, dakle nepravilnosti od 6300 nadzora, dakle nepravilnosti a pečaćenja bila tek 280 odnosno 2%. Nikom nije cilj pečaćenje, cilj je dakle da se zaštite pošteni poduzetnici od varanja onih koji to nisu. Što se tiče stava našeg kluba naravno da ćemo podržati ove zakone, međutim smatram shodnim podsjetiti i ponoviti da po pitanju Zakona o izmjeni Zakona o PDV-u ne smatramo dobrom idejom smanjenje opće stope PDV-a s 25 na 24% ako je ministar ili ministarstvo, ako su izračunali da je, da imamo milijardu i 600 tisuća kuna u 2020., mislim da bi sektorski smanjenje PDV-a kao što smo napravili i u Prijedlogu zakona o kojem smo raspravljali prije podne bilo puno, puno svrsishodnije, odnosno mogli bi poboljšati možda, odnosno smanjiti PDV kako za poljoprivredu tako i upravo za ono najpotentnije stanovništvo kao što su roditelji s djecom. Sve u svemu i ova reforma svodi se na povjerenje u ministra Marića i njegove suradnike, to povjerenje mi nadalje imamo i mi ćemo ove zakone podržati.
Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi se javio kolega Miro Bulj, nema ga, gubi pravo na raspravu. Pa će sljedeća govoriti poštovana zastupnica Marija Alfirev, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre sa suradnicima. Ja ću se u ovom izlaganju pojedinačnom osvrnuti na jedan dio svih ovih zakona koji su tu predloženi i zapravo na jedan problem koji proizlazi iz jednog od tih zakona a radi se o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak. Pretpostavljate vjerojatno već evo samim ovim uvodom da ću vjerojatno govoriti a evo i kažem o onome što se tiče malih, odnosno privatnih iznajmljivača. I sada dolazim znači iz područja, iz mjesta koje je, koje će sigurno biti pogođeno ovim zakonom. Malo prije je kolega Grbin govorio o tome kakav je stav naš i mogu tu samo ponoviti da to je upravo tako. Vi na, preko leđa privatnih iznajmljivača želite napraviti nešto drugo. Želite popuniti ono što ne biste smjeli. Ali htjela bih vas podsjetiti na činjenicu da ste upravo ovim prijedlogom zakona izazvali i jedan niz komentara, niz primjedbi upravo od strane privatnih iznajmljivača. Međutim, to vas očito nije puno dirnulo jer jednostavno ste redom sve odbili. I čini mi se kao da nekako ne živite u ovom vremenu ili ovom prostoru ili niste dovoljno upoznati upravo s time kako žive mali i privatni iznajmljivači, s kojim se problemima susreću pogotovo oni koji imaju svoje apartmane recimo na otocima ili koji nisu, kojima je to možda čak i dopunjavanje kućnog budžeta, kojima je to nekakva određena i socijalna kompenzacija za ono što ne mogu ostvariti svojim redovnim prihodima. Ono što dakle sam ovaj zakon govori a želite dakle prepustiti lokalnoj, jedinicama lokalne, područne samouprave da povećaju odnosno da odrede u raspon od 150 do 1500 kuna iznos poreznog opterećenja odnosno paušala. I upravo ova odluka može donijeti niz novih problema. Prije svega za donošenje ovakvog prijedloga nije postojala nikakva prethodna analiza i procjena učinka ukoliko grad ili općina povisi iznos paušala. Što se može ili što se želi postići ovom mjerom, ova mjera može donijeti više prihoda u lokalni proračun ali može dovesti i do toga da zapravo jedan dio sada iznajmljivača koji plaćaju paušal jednostavno odustanu od ili odjave djelatnost ili pređu u ono što i sada već postoji u sivu zonu, u područje nelegalnog iznajmljivanja. I to je činjenica. I to je ono što vam je bilo dosta iznijeto u komentarima upravo na ovaj dio prijedloga zakona. Hoće li ova mjera povećati kvalitetu privatnog turističkog smještaja i to je pitanje. Upravo biste trebali uvažiti činjenicu da u nekim područjima našim turističkim pa evo recimo i tog dijela od kojeg dolazim, otok Prvić turistička sezona ne traje 2 ili 3 mjeseca, traje mjesec dana. Čak i u drugim dijelovima Vodica traje možda maksimalno 30 ili do 45 dana maksimalno. Ja ću vam ovdje pročitati, ove godine što govore domaći ljudi npr. Grad nije imao strategiju turističkog razvoja pa je maha uhvatio masovni turizam. Postali smo destinacija jeftinog smještaja, primjerice apartmani se u špici sezone iznajmljuju za 5 do 6 eura po krevetu. Vjerojatno je to također i posljedica jedne zaista nekontrolirane gradnje apartmana i u ovom trenutku postoji nešto što je dovelo do u velikom djelu ne samo ovog grada nego i u drugim područjima Dalmacije do izuzetnog sniženja cijena smještaja. I što će se sada postići upravo povećanjem ovog paušala? Kažem, vjerojatno i moguće je da veliki broj iznajmljivača zapravo pređe u ovu sivu zonu a tada ćemo imati još veći problem na kojega mnogi ukazuju a to je da neće biti upravo zbog manjka mogućnosti kontrole tog tržišta, da ćemo imati još veći problem upravo zato što inspektora nema, nema onoga tko može kontrolirati to područje i zato se pitamo zapravo što će ova mjera, ovo što sad predlažete dobroga donijeti. Stoga, razmislite još jednom, pogledajte što se sve govori, nakon ove rasprave u Saboru također i do drugog čitanja ja se nadam da ćete promijeniti nešto od ovoga i doći s prijedlogom koji će biti razumniji i koji će imati daleko više smisla od ovog sada. Hvala.
Hvala vam lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Ivana Pernara, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, ova reforma kao ni ostale Vladine reforme ne bave se centralnim pitanjem a centralno pitanje je uloga centralne banke. Je li novac dug ili nije, postoji li novac za otplatu kamate ili ne, da li je tečaj realan ili nije. Dok se ne odgovore ta pitanja, problem našeg društva ne može biti riješen, dužnička kriza ne može biti riješena i ono što je zapravo najproblematičnije je to što zapravo najproblematičnije je to što ukoliko je država ovisna o stranom izvoru novca, za puko egzistiranje, to onda znači da se državom zapravo upravlja izvana. To je bit problema, znači Hrvatskom ne upravlja Sabor odnosno Vlada koju je izabrao narod već upravljaju strane kreditne institucije. Ono što će se sa vremenom dogoditi jest da će kreditori neminovno tražiti porez na nekretnine jer im je cilj uzeti naše nekretnine. Ta ideja koju mnogi ljudi imaju da mogu biti bogati i ekonomski slobodni u zemlji koje je u dužničkom ropstvu, nažalost neće biti ostvariva. Aktualna marionetska Vlada zapravo žonglira poput kakvog klauna u cirkusu i pokušava zapravo stvoriti privid da je sve u redu iako je svjesna toga da trenutni sustav nije održiv ni kratkoročno a kamoli dugoročno. Problem raspodjele visine porezne stope, birokracija, to su sve pitanja drugog reda. Zašto? Zato jer čak i da je raspodjela u Hrvatskoj najpoštenija, čak i da nema niti jednog uhljeba, čak niti onda ne bi kredite bilo moguće vratiti. Razlog za to je vrlo prizemne naravi. Radi se o tome da novac za otplatu kamate nikada nije stvoren odnosno da u sustavu gdje novac nastaje isključivo kao kredit, novac za otplatu kamate ne postoji. Samim time, krediti se ne mogu vratiti. Iz tog razloga imamo situaciju da država ne vraća kredite prethodno uzete već samo uzima nove i nove i sve veće i veće kredite. Zašto? Pa znate svi da država ima manjak u proračunu što znači da država nema niti za pokriće trenutno dospjelih rashoda samo iz te proračunske godine a kamoli novaca za otplatu prethodno stvorenog duga. Takav sustav zapravo akumulira dug, prenosi dug iz godine u godinu i uvećava ga umjesto da ga otplaćuje i smanjuje. Onaj tko je vlasnik tog duga, on je zapravo stvarni vladar naše zemlje. Moj govor ovdje samim time nije protiv političara koji provode ovu politiku zato jer oni ne vrše svoju volju, oni nemaju svoju volju. Moj govor ovdje je usmjeren protiv birača koji podržavaju sluganski način upravljanja zemljom koji podržavaju uništavanje vlastite budućnosti iako pritom nemaju nikakve koristi od toga. Znači ja bi mogao razumjeti da neki birač glasa za HDZ jer mu je HDZ dao npr. mirovinu braniteljsku na koju on nije imao pravo jer nikad nije bio branitelj. To mogu shvatiti. Ali da netko glasa za HDZ a nema nikakve opipljive koristi od toga ili je ta korist nesrazmjerna odnosno zanemariva, e to ne mogu razumjeti. I zato pozivam hrvatski narod na otrježnjenje iz kolektivne hipnoze i slijepila u koju je gurnut od strane medija. Medija koji su kontrolirani, medija koji nisu slobodni, medija u kojima se o stvarnom uzroku krize ne smije govoriti, mediji koji skrivaju umjesto da otkrivaju, medija koji se bave nebitnim, umjesto bitnim pitanjima, medijima čija je svrha dnevno političko natezanje i unutarstranačke igre, a ne bavljenje suštinskim pitanjem, a to je opstanka naše zemlje i našeg naroda. Vi možete reći da ja lažem, možete reći da sam paranoičan, da osjećam neki strah koji je nerealan. Međutim, dame i gospodo, činjenica je takva da je našu zemlju u samo par godina od ulaska u EU napustilo više od 250 tisuća ljudi. Druga činjenica je ta da je broj djece koju svaka majka rodi odnosno prosječna majka rodi malo iznad jedno, što znači da čak i da nemamo odljev 250 tisuća stanovnika godišnje, nas bi čekao demografski slom i čekao bi nas nestanak kao naroda. Kada se povežu ta dva procesa, a to je znači niska stopa nataliteta odnosno preniska stopa nataliteta s jedne strane i masovno iseljavanje s druge strane, jasno je kamo ta politika vodi na duge staze. Možda vama ovaj moj govor ne predstavlja ništa. Možda je on vama nebitan. Međutim, bojim se da će danas kada nas ima, kažu 4 milijuna ovaj moj današnji govor možda za 50 godina biti opomena i sud jednom vremenu, vremenu koje je ignoriralo stvarnost, vremenu koje je zabijalo glavu u pijesak i vremenu kada je istina bila nebitna. Ovom prilikom apeliram na sve mlade ljude da se aktivno uključe u politiku, da ne dozvole da država pred njihovim očima propada, a da prodane duše i uhljebi oduzimaju i uništavaju ono malo života što je u RH ostalo. Hvala.
Hvala. Imate jednu repliku, za divno čudo, poštovanog zastupnika Branimira Bunjca. Izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Pernar, govorite o životu na dug. To je jedan zanimljiv paradoks. Kaže ministar Marić, mi imamo suficit u proračunu milijardu i 600 milijuna kuna. Da li bi postojao suficit u proračunu da su plaćeni dugovi ministra Kujundžića? Jel bi postojao? Ne bi. Ne bi 5 tih suficita bilo dovoljno. Znači, on ne plati dugove i onda kaže imam zaradu. Tako mogu i ja. Evo, ja od slijedećeg mjeseca neću plaćati režije i reći ću, evo imam, mogu sad štedit. To je ta logika. Da li bi imao suficit u proračunu da je platio dugove hrvatskih autocesta? Ne bi imao. Znači, to je zanimljiva ta situacija. Hvalimo se da imamo milijardu kuna zarade, a istovremeno 300 milijardi kuna duga ima država i još 400 milijardi kuna gospodarstvo. Hvala lijepo.
Hvala. Evo, nešto će reći poštovani zastupnik Pernar.
Pa kolega Bunjac, ovo ste zapravo izvrsno rekli. Kaže se da je dospjelih dugova trenutno u zdravstvu tri milijarde, a nedospjelih također tri milijarde. Naravno, oni kažu da imaju nekakav višak od milijardu. Međutim, kao što ste i sami rekli, kad bi podmirili dospjele dugove opet su u minusu. Međutim, čak i da ova tema, odnosno čak i da ti dugovi nisu predmet rasprave, proračun je svejedno negativan. Proračun je svejedno sa minusom, proračun je takav da je neodrživ. Ali kao što sam rekao, ne zbog toga jer ministar Marić ne zna trošiti novac iako on valjda potpisuje i besmislene troškove poput kupnje onih vojnih aviona, već je primarno problem u ulozi centralne banke zbog čega naše društvo generira neotplativ dug. Hvala.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Ivana Vilibora Sinčića.
Hvala vam predsjedavajući. Kolegice i kolege, ovo ... [[Govornik se ne razumije.]] U svojoj pojedinačnoj raspravi na ovaj paket od 6 objedinjenih zakona dati ću nekoliko ideja i primjedba koje do sada evo, nisam čuo tijekom rasprave, pa ću na kraju u završnoj riječi dati konačni sud na cijelu reformu i zaokružiti ono što sam govorio ujutro. Jedan od osnovnih problema RH je to što imamo hrvatske plaće, kakve bi druge? Ali europske cijene. Kad uspoređujete cijene goriva u RH i recimo u Italiji, to je tu negdje. Tamo imate euro i pol imate dizel, a euro 65 centi imate benzin. Možemo govoriti o plinu, možemo govoriti o električnoj energiji, ako gledamo udio režija u nekakvoj košarici, o nekakvom dohotku, znamo i sami da je to zapravo abnormalno i da je ogroman pritisak na naše građane. Uza sve to, još se najavljuju sad poskupljenja na jesen. Redovito u RH idu poskupljenja, često to i nazivaju eto, usklađenjima sa tržištem sa Europom, ovako, onako. Da ne govorimo o tome da telekom, odnosno Internet, telefoniranje, da smo tu među skupljima, možda u nekim stvarima i najskuplji. To je na kraju krajeva i posljedica toga što smo dali monopoliste od Hrvatskog telekoma, pa i nekih dakle, kad govorimo o INA-i, energetici, dali smo te naše firme koje su se stvarale desetljećima za sitan novac i znamo i sami na temelju koruptivnih radnji i stranim interesima koja sad eksploatiraju naše građane. Sve je to direktan, a i indirektan pritisak na hrvatski proračun. Zašto indirektan? Pa zato što eto, u slučaju INA-e imamo situaciju da imamo povećane troškove za arbitražu. Zbog povećanih troškova država ima rashode, i onda naravno kako će naplatiti rashode svi mi to plaćamo ovako ili onako. Idem sada na problematiku prometa na porez nekretnina, odnosno to je povezano sa sudskim pristojbama jer je ovaj zakon koji sam prvo naveo bio u onom prvom krugu u prva tri. U Hrvatskoj imamo, znamo i sami nekih tek 7% sređenih zemljišnih knjiga. Često ćete naići na situacije da je nekakva četvrtina ili petina pa čak ima apsurdnih situacija jedna sto sedamdeset trećina, ili ne znam kako su došli do toga diobom zemlje. Ne znam, ne zna se gdje je ta osoba, nije proknjiženo, mnogo, mnogo katastrofalnih situacija. I naravno kada imate takvo loše sređeno stanje u zemljišnim knjigama, pa i katastru, što je dio pravosuđa, to je opet problem našeg pravosuđa, neće vam tu nitko doći investirati i ulaziti u posao koji nije pravno siguran. I ljudi naravno vole srediti svoju zemlju, i dok sređuju svoju zemlju, dok žele da sve bude 1/1 ako je moguće ili da barem bude upisano na žive ljude a ne na nekoga pretka koji je umro u Austrougarskoj još moraju u pravilu na to platiti porez. Ja ću se sada pozvati na članak 15. stavak 1. koji govori o tome dakle kada se porez na nekretnine ne plaća. Znači kod bračnih drugova, potomaka i predaka koji čine uspravnu liniju i sada još govori o posvojenicima. I tu priča završava što se tiče toga. Međutim, javljaju se situacije koje ne uključuju ovu grupu ljudi da netko tko nije u direktnoj liniji je vlasnik zemlje a defacto, ne znam ja živim na toj zemlji i htio bih si srediti stanje, da se ja upišem jer defacto uživam tu parcelu a recimo ta druga osoba uživa onu drugu gdje on živi a tamo sam upisan ja ili neki moj predak. Imate cijeli niz situacija oko zemljišnih knjiga, oko zamjene nekretnina, oko prijenosa, darovanja i takvih stvari gdje se plaća porez a da se ne plaća porez mnogo brže bi se stanje sređivalo. Ljude demotivira plaćanje poreza u takvim situacijama, njih to demotivira da idu rješavati imovinsko pravne odnose i to usporava sređivanje zemljišnih knjiga, sukladno tome otežava bilo kakav razlog poticaja, investicije, gradnje na tome i sve to tako redom. Ako bi sada imali, reći ću, paušalno tisuću pokušaja sređivanja zemljišnih knjiga na godinu i na to plaćamo veliki porez, kada bismo maknuli porez ili kada bismo smanjili porez, sigurno bi to ohrabrilo ljude da idu rješavati knjige. Možda bismo imali 10 tisuća takvih pokušaja na godinu i na to uberemo neki puno manji porez ili uopće ne uberemo porez. Prema tome, bolje je ubrati mali porez na veliki volumen nego ogroman porez na nikakav volumen. Pa molim da što se tiče Zakona o sudskim pristojbama i ovoga što je bilo u prvom dijelu, Zakona o porezu na promet nekretnina porazmisli i o takvim rješenjima. Vidim da mi već ističe vrijeme. Što se tiče turizma, da i kada je bio prvi krug vaše reforme tamo 2016. godine, kada smo morali to riješiti do nove godine, oba čitanja bio je jedan zgodan zaključak, sve će to platiti strani turisti jer je bio smanjen onaj porez, tj. bio je povećan porez sa 13 za turizam na 25. Sada pak imamo udar na iznajmljivače, pruža se jedan prozor od 150, 1500 kuna, o tome će odlučivati najvjerojatnije jedinice lokalne samouprave. OK, i u glavnom kada govorimo o iznajmljivačima, govorimo o Hrvatskom Jadranu, Istri, Primorju itd., međutim što je sa seoskim turizmom. Ima iznajmljivanja i u seoskom turizmu. Grad Karlovac u svojih 430km kvadratnih ima jedno domaćinstvo seoskog turizma. To vam je odgovor od pročelnika grada Karlovca, jedno na 430. Ako odete na zemlje u susjedstvu, evo recimo u Italiji tamo jedna mala općina svakih 200 metara agroturizma, agroturizma ovo, agroturizma ono. Odite u Austriju, slična je situacija. Čak bi se usudio reći da više ima iznajmljivača u jednoj maloj općini ili u nekoliko općina u jednoj od takvih zemalja nego možda i u cijeloj Hrvatskoj što se tiče seoskog turizma. Prema tome, kakav će biti udar na seoski turizam koji da kažem opet nije reguliran dovoljno zakonom jer je to nešto između ugostiteljstva, turizma i poljoprivrede, to nas tek očekuje da vidimo. Pa tražim da se i o tome vodi briga. I za kraj, pošto mi ponestaje vremena, ne znam jeste li pročitali ili raspravili dopis koji vam je poslala, evo poslano je i na vaš ured, Boškovićeva 5, dopis od pravobraniteljice. Naime unutra se spominje da u više zakona u Zakonu o porezu na dohodak, u porezu na promet nekretnina da se doda jedna klauzula, odnosno da se izjednače bračni drugovi sa izvanbračnim drugovima a naravno onda znamo po Ustavu i sa životnim partnerima, odnosno neformalnim životnim partnerima. U ovim zakonima koje sam naveo ne stoji ta formulacija samo se spominje bračni drug, čak se ni izvanbračni drug ne spominje. Doduše u opće poreznom zakonu stoji sve to, u općem poreznom zakonu stoji potpuna formulacija ali nije na odmet da se propiše ta potpuna cjelovita formulacija sa sve četiri sintagme u svim ovim zakonima o kojima ovdje govorimo. Evo to su neke od ideja i poboljšanja kojima biste značajno olakšali mnoge stvari u Hrvatskoj a ne koštaju tako puno. Možda uopće neke ništa ne koštaju nego jednostavno su apsurdne i besmislene a ljudima bi jako puno značilo. Evo toliko za sada od mojih prijedloga. U završnoj riječi ću dati konačni sud na svih 9 zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je trebala biti kolege Gorana Aleksića ali ga nema pa gubi pravo na raspravu pa će pojedinačno govoriti poštovani zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani ministre sa suradnicima. Znači ja sam ovdje ipak dužan ispraviti navod zastupnika Grbina koji je rekao da su to oni porezi na dobit 20%, to je porez na isplaćenu dobit. Znači velika je razlika između poreza na dobit i na isplaćenu dobit. Htio sam ovdje još, kratko reći o konkurentnosti nas i susjeda. Rekao sam da Mađari imaju porez na dobit 9%, ali znate da oni na 100 eura koje se ulože u Mađarsku daju još 35. Država daje još 35 eura na 100. Plus porez na dobit je daleko niža nego kod nas. I onda oni zaposle, pazite Mađari, koji su prošli najgori komunizam, onaj iz staljinističkog tipa, koji nisu z nali do '90.g praktički kako izgleda banana, oni sada zapošljavaju 300 tisuća radnika u automobilskoj industriji i proizvode njemačke automobile. Kako su oni mogli, a mi ne možemo? Imaju rast od 4,8%, a mi 2,8. Koji je uzrok tome? Nepovjerenje, nekonkurentnosti, loši porezi ili je možda samo to što nemaju HDZ. Trebam li spominjati uopće kakvo je mađarsko pravosuđe? Kakav je teritorijalni ustroj, mi imamo 428 općina, 128 gradova, pa to je presmješno. 9000 liječnika. To su vam ti uhljebi o kojima ja govorim. 6 vozača ima ministar Tolušić, ljudi to gledaju i normalno da su očajni, evo, meni sada ljudi šalju SMS-ove da bježe iz Hrvatske, da ovo gledaju, da nema nikakvog smisla, da neće tu, ne da neće pokretati obrte, ne da neće se baviti poduzetništva, ne da neće, bilo što ne žele tu raditi. Vode sebe, svoje obitelji, odlaze i rješenja su jednostavna. Samo trebate pojeftiniti, sve što god možete pojeftiniti i vratiti će se garantirano, više, za svaku milijardu koju se odreknete vratiti će vam se duplo, ko što se vratilo iz 2017. 2,5 ste kao rasteretiti 3,5 ste došli. To vam je ista priča, ne znam, ko o taksijima u Gradu Zagrebu, dok je start vožnje bio 40 kn, nitko živ se nije vozio taksijem. Taksiji su stajali u kolonama, na autobusnom kolodvoru, tu na Jelačić placu i nitko se nije vozio, sada se voze, svi čak i umirovljenici. Zašto? Zato što su cijene snižene. Drastično. Pogledajte tramvajske karte, sada su 4 kn, tko se šverca? Nitko više. Iz toga biste mogli nešto naučiti, ali jednostavno ne žele. Zašto ne riješite sustav poticaja? Kod nas se poticaji daju onima koji ne trebaju. Jeste čuli što je rekao guverner Vučić, banke nude kredite onima koji ih ne trebaju, a istovremeno, ne daju ih onima koji ih traže. To nije smiješno, 27 milijardi imaju banke i ne žele ih plasirati u gospodarstvu, pa onda im uzmite. Zašto ste odbili naš porez o oporezivanju banak, kojima smo htjeli dati, za demografske mjere 2,5 milijardi. Znate šta bi se bankama dogodilo, da ste im taj posebni porez nametali? Apsolutno ništa. Znate koliko bi to značili našoj djeci, da se riješi tog pitanja, već jednom gladne djece, da se riješi pitanje prijevoza, tih udžbenika, kurikularne reforme, svemu tome što vi pričate. Ja sada dopustite da vam kažem, ja se bavim vašim vlastitim dokumentom, programom vjerodostojno, čak ću vam reći, na kojoj stranici to piše, na stranici br. 7 piše da ćete ulagati u obrazovni i znanstveni sustav, da ćete udvostručiti broj stipendija za učenike i studente. Daj ih udvostručite, uložite u znanost i inovacije, u tehnologije. Čitam dalje, program vjerodostojno u sustavu znanosti, kontinuirano ćemo povećati izdvajanja za istraživanja i razvoj, s ciljem dosezanja razine od 2% BDP, 2% BDP ćete davati na to. Jel to postignuto ovom poreznom reformom? Nije. Što mogu ja o vama misliti? Govorite neistine, muljate, rasterećujete 0,7%. Bilokakva porezna reforma, koja ne rastereti gospodarstvo barem 1,5%, a potrebno bi bilo 5 ne može se nazvati ni reformom, a još manje uspješno. Čitam vam dalje, vaš program uvesti ćete sustav znanstvenih novaka, osnovati novi hrvatski fond za istraživanje, razvoj, poreznim olakšicama ćete poticati ulaganja u start up-ove. Davati ćete kredite za mlade 350 tisuća kuna. Gdje su ti krediti? Dajte molim vas, to su vaše riječi. Popala maca jezik. Što ste učinili sa obrazovanjem i znanosti, prepustili ste HNS-u. Sada imate prema tome maćehinski odnos i kažete neka ih financira EU. Djeca socijalno ugrožena ne mogu dobiti udžbenike na početku školske godine. Da jedina promjena koja je provedena, brisanje imena oca i majke i svjedodžbe, to su te velike reforme, koje ste naveli u vašem izbornom programu. Sada ćete namljeti, za sljedeće izbore. Pa obećajte onda, ne znam, da ćemo letiti na mjesec, da ćemo imati svi plaće 10 hiljada eura, potpisao je SDP u planu 21. da će biti mirovine 6000 kuna. Tamo piše, slovom i brojkom, papir trpi sve. Ali, ljudi se i dalje iseljavaju, ljudi i dalje ne znaju kako će platiti režije, kako će platiti grijanje, plin, drva, šta će sutra jesti. Ljudi nemaju za kavu. Tu su neki štandovi, pogledajte po ulicama, svi prolaze kraj štandova ko kraj kuge, nitko ništa ne kupuje. Jer nemaju. Zašto ne poslušate barem preporuke ove Hrvatske udruge poslodavaca, oni su vam donekle bliski, kažu, nemojte oporezivati topli obrok, smještaj radnika prijevoz, dodatno zdravstveno osiguranje. Zašto oporezujete 13. plaću? Evo, bar tu 13. plaću nemojte oporezivati, bar ih toliko poslušajte, ja mislim da je to normalno, nemojte oporezivat dnevnice, nemojte nagrade, vi kažete to rješavaju pravilnici, uvijek neki izgovori, uvijek. Da vi dobro govorite, vi sve to razumijete, ali ovo, ali ono. Vi ste izvršna vlast. Ja zaključno mogu reći, u svoje ime, a vjerujem u ime svoje stranke, ove reforme jednostavno nisu bile vrijedne čitanja i žali Bože truda da sam uopće pregledavao tu hrpu papira jer je očito da nakon ove reforme, ne samo da neće biti nikakvog poboljšanja, nego će nam ustvari biti gore nego što je bilo do tada. Prvenstveno zato jer se ove reforme baziraju na neoliberalnom modelu koji je potpuno pogrešan. Nama je potreban novi model i ekonomije i društva. Međutim, čak i u tom neoliberalnom modelu ova reforma je prekonzervativna, površna, sterilna, nebitna i ustvari još jedna klasična prijevara birača. Ako su ovo vaše reforme gospodo, mi slobodno možemo zaključiti da reformi nema. Radi se o jednoj običnoj kupovini vremena, radi vlasti koja je sama sebi smisao, glumi da se nešto radi, a ustvari se sve svodi na to da se ne miruje interesne skupine koja sam nabrojao u svojim prijašnjim izlaganjima i jedna vrlo uska elita ljudi, negdje 10ak tisuća njih koji eto imaju sreću da imaju plaće veće od 17 i pol tisuća kuna. Moram zaključiti da vi vaš posao ili ne znate odraditi ili ga ne možete odraditi ili ga ne želite odraditi, a što god bio razlog za to ja vam onda šaljem poruku jednostavno odstupite, ima netko tko je spreman provesti reforme, a to je stranka Živi zid. Hvala lijepo.
Za sljedeću pojedinačnu raspravu su se bili javili poštovani Stjepan Čuraj i Ivica Mišić. Nema ih, gube pravo na govor pa će onda sada u ime kluba zastupnika završno reći nešto poštovani zastupnik Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući, kolegice i kolege, hrvatskoj javnosti koja nas još prati. Zaokružit ću ovih 5 minuta ono što sam govorio na početku, ovo nije reforma, ovo je, kako da ju uopće nazovem, niti se ovo što se sad prezentira kao reforma od mirovinske, od pravosudne, oni kao spasovi za blokirane, neće to nikoga uvjeriti da će se stanje u Hrvatskoj skoro promijeniti. To je čisto kozmetika, to je više nekakva predstava eto da se nešto radi, ima par sitnih pozitivnih pomaka koje sam rekao koji su, međutim opće stanje se neće promijeniti. Opće stanje u ovoj zemlji se neće promijeniti dok se ne obračunamo sa klijentelizmom, dok se ne obračunamo sa nepotizmom, dok nam neće najbolji ljudi odlaziti iz zemlje, što zbog manjih plaća i to je naravno razlog, ali zbog toga što ih izguruje netko tko ima određenu člansku iskaznicu, ovisno u kojem djelu je ove zemlje, u nekim dijelovima zemlje je neka regionalna stranka, znamo i koje su nacionalne stranke koje rade na toj poziciji. Znači to je kao da ste u V.I.P. klubu, sve vam se odjedanput otvara, otvara vam se i radno mjesto i možete dobiti posao sa gradom ili gradskim poduzećem i upis djeteta u školu više nije problem i dolazak na pregled koji se čeka nažalost i po nekoliko godina više nije problem, odjednom vam se sve otvara. Negativna selekcija se vrši, premda i oni koji jesu članovi neke stranke i oni koji nisu plaćaju sličan ili isti porez, neki su nepravedno povlašteni. Što god bi htjeli raditi moramo investirati, najbolje je da je to domaći investitor, može biti i strani, naravno strani neće doći ovdje da izgubi, gleda da ako donese milijun da izvuče 2 milijuna. On gleda da dobije, a mi moramo gledat hoćemo li mi od stranog investitora dobiti ili će to biti neki hoštapli koji će doći kao što je gospodin Končar. Ali da ne idem dalje na gospodina Končara, za investicije, odnosno za razvoj je bitno financiranje. Mi imamo velikih problema sa financiranjem, imamo u isto vrijeme 27 milijardi u bankama, koje one ne žele plasirati, u isto vrijeme hrvatski obrtnici i poljoprivrednici vape, pate za jeftinim novcem, kreditima, ovakvim, onakvim besplatnim sredstvima. Sad kao gospodin Tolušić daje za 0,1% kredite, nakon 20, 30 godina je, ali koliko? Onoliko koliko ima u ... [[Govornik se ne razumije.]] novaca, koliko ima par sto milijona pa i da je 10 puta toliko bilo bi malo za sve što se dešavalo. Tu su naravno uvjeti, neće se staviti teret niti na banke, niti će se reformirati državna uprava koja buja, niti će se smanjiti broj načelnika, pročelnika, 10 000 ili koliko vijećnika, neće se dirati niti u pravosuđe u kojima su zarobljeni projekti vrijedni milijarde, naveo sam danas dva od hrvatskog ... [[Govornik se ne razumije.]] i brojnih drugih, neće se ići niti u borbu protiv korupcije, niti se na sustavan način neće obračunati sa ovrhama i blokadama koje izjedaju hrvatske mirovine i hrvatske plaće, najviše onih izoliranih, u ruralnim prostorima, slabije obrazovanim i starijeg stanovništva. Neće se mijenjati niti policijski sustav, neće se dirati ni u parafiskalne namete. Dvostruki standard također ostaje standard dalje, elita i oni koji to nisu. Neće se dirati niti u javnu nabavu, ne, ništa to, tih 10 stvari ili 20 stvari koje sam nabrojao, ništa to ne treba dirati, niti reformirati, tu je sve sjajno, tu smo lider u svijetu, ne, mi ćemo reformirati porezni sustav, treba, ali ne ovako, na način da će u najboljem slučaju se ostati tu negdje gdje je. I kaže gospodin Jandroković neki dan HDZ je jedina ozbiljna stranka u Hrvatskoj, majko mila, jedina ozbiljna stranka. Pa ako je, onda je vjerojatno gluha i slijepa, a nažalost nije nijema. Pa eto u ovih 27 sekundi još što mi je ostalo, ja ću samo pozvati građane da ne nasjedaju na propagandu i na marketing i da shvate da se promjene ne mogu dogoditi sa postojećim strukturama. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća završna riječ u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista biti će ona poštovanog zastupnika Tomislava Panenića.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Evo sada na kraju ostali smo zapravo da na neki način sve ovo rezimiramo što smo danas govorili. Ministar si je dao za pravo na početku dana u okviru prvoga onoga paketa da ipak nabroji jednu širu sliku pa ću ja sada se osvrnuti i na ovaj paket aktualni o kome govorim, ali na početak same rasprave današnje. Činjenica je jedno da ova reforma izazvala je zapravo jednu opću pobunu poduzetnika i sve ono što možemo i pozdraviti unutar nje ostalo je zasjenjeno jer poduzetnici sa pravom negodovali oko namjere Ministarstva financija, na kraju Vlade i vladajuće opcije, da im nametnu plaćanje nečeg što oni smatraju da već ionako kao poduzetnici snose u svom riziku i ako su oni spremni odreć se svoje plaće, uložiti svoja sredstva, uložiti sredstva svoje obitelji, svojih prijatelja, kredite i sve ostalo, da imaju pravo i da si odluče koliko malo će odvojiti za ono što bi bio njihov dohodak. I osjetili su napad. Znači od puno, ja bih rekao sitnih promjena, jer ovo teško ja osobno mogu nazvati reformom, nego više jednu porezno rasterećenje, sve ono što bi bilo i pozitivno, osjetili su da nije dovoljno u odnosu na ono što će izgubiti. Nakon toga došao je opet druga eskalacija nezadovoljstva, a to je raspravlja se o olakšici za one koji imaju najveće plaće. Pa ovdje su svi saborski zastupnici molili da ih ne zaustave novinari da ih pitaju da li vama raste plaća, svi su se nekako našli pogođeni pa kako ćemo opet raspravljat o tome da li smo mi bili pod onim škarama onih 36%, svi su gledali svoje obračune i onako raduješ se ne, nisam bio u tome i našlo se da premijer je u tome. Najviše plaćeni državni dužnosnici i svi oni koji imaju izrazito visoke plaće, negdje preko 19 000 kuna neto i onda s pravom se postavlja pitanje a kada će više raspravljat se s onima koji nisu u poreznim škarama? Oni koji nažalost imaju tako male dohotke da ih Ministarstvo financija, porezna uprava ni ne dotiče. I nije dovoljno samo reć nismo vam ništa uzeli, nego opravdano je dati odgovor na pitanje a što nam dajete? Što pružate nama? Da li nam stvarno pružate mogućnost da poslodavac ono što je uštedio, onih 0,7% kroz doprinose da nam to prenese. I ono što sam danas pitao i ministra, da li će i država svojim službenicima kao primjer prenijeti tih 0,7%? da li će izmijeniti sva rješenja i reći evo i mi vama dajemo. I da onda kažu evo mi smo učinili prvi korak, realni sektor, učinite i vi od sebe što možete, mi smo vas rasteretili, ali želimo da to ide u smjeru radnika, da ne ostane prema vama, ali onda opet i poslodavci kažu ali mi nešto želimo dobiti u ovoj reformi i kad sve skupa pozbroji, onda bih se ja složio sa konstatacijom nije dovoljno. I mi ćemo imat takvih nedovoljnih iteracija više, puno komunikacije, puno PR-a koji će se pojaviti izazvat će promjene u knjigovodstvima, vođenje, izmjene programa, nove troškove koje imaju te tvrtke i za izmjene oko obračuna, doprinosa, znači mora vam doći programer koji će izmijeniti vaš program, mora doći vaše knjigovodstvo, stvorit neke nove troškove za njih i on vas pita za čega? Ono koliko to vrijedi? Kad netko kaže vrijedi milijardu onda trebamo gledat koliko vrijedi po jednom poslovnom subjektu, koliko po prosjeku je to po poslovnom subjektu, koliko po prosjeku po jednom zaposleniku? Koliko je u prosjeku po jednom građaninu? Gdje ono nažalost vidimo naslove velike, boldane, nije to ni 400 kuna, ni 40 kuna, to možda prije bude 30 kuna.
Hvala. Time bih zaključio raspravu o ovim točkama, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavit ćemo sa radom sutra u 9,30 i prva točka bit će Prijedlog zakona o pristupačnosti mrežnih stranica i programskih rješenja za pokretne uređaje tijela javnih sektora, a onda napominjem da će u 12 sati bili glasovanje o raspravljenim točkama. Želim vam ugodnu noć. SJEDNICA PREKINUTA U 22,28 SATI.
Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, prvo čitanje, P.Z.E. br. 433, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 88 za, 4 suzdržana i 21 glas protiv donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.