Dame i gospodo, poštovane koleginice i kolege delegati, prisutni predstavnici Savjeta ministara, predstavnici medija, sve vas pozdravljam i otvaram 11. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na današnjoj sjednici prisutno je 13 delegata, od toga četiri iz bošnjačkog naroda, četiri iz hrvatskog naroda i pet iz srpskog naroda. Gospoda Branko Zrno i Sulejman Tihić opravdali su svoje odsustvo jer su bili spriječeni da prisustvuju današnjoj sjednici. Za 11. sjednicu predlažem sljedeći 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja; 2. Usvajanje Zapisnika 1. vanredne i 10. sjednice Doma naroda; 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda (Zakon visokog predstavnika); 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda (Zakon visokog predstavnka); 5. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda (Zakon visokog predstavnika); 6. Izvještaj Komisije Kolegija Doma naroda o nastojanju postizanja saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama Bosne i Hercegovine; 7. Prijedlog zakona o internoj reviziji u institucijama BiH (drugo čitanje) – predlagač Savjet ministara BiH; 2 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima (drugo čitanje) – predlagač Savjet ministara BiH; 9. Prijedlog zakona o sportu u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagač Savjet ministara BiH; 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost (prvo čitanje) – predlagač delegat Mladen Ivanić; 11. Prijedlog zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera (prvo čitanje) – predlagač Savjet ministara BiH; 12. Prijedlog zakona o poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju (prvo čitanje) – predlagač Savjet ministara BiH; 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici BiH (prvo čitanje) – predlagač Predstavnički dom; 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama BiH (prvo čitanje) – predlagač Savjet ministara BiH; 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakon o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač Savjet ministara BiH; 16. Prijedlog zakona o izmjeni Zakon o odlikovanjima Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač Savjet ministara BiH; 17. Prijedlog zakona o denacionalizaciji (prvo čitanje) – predlagač Savjet ministara BiH; 18. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH (prvo čitanje) – predlagačdelegati Ilija Filipović, Mladen Ivanić i Alma Čolo; 19. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Savjetu ministara BiH (prvo čitanje) – predlagač Predstavnički dom; 20. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o učešću pripadnika Oružanih snaga BiH, policijskih službenika, državnih službenika i ostalih zaposlenika u operacijama podrške miru i drugim aktivnostima u inostranstvu (prvo čitanje) – predlagač Savjet ministara BiH; 21. Prijedlog kodeksa ponašanja delegata i poslanika (prvo čitanje) – predlagač Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku; 22. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o obavljenoj reviziji u 2006. godini sljedećih institucija a) Agencije za promociju stranih investicija u Bosni i Hercegovini, b) Agencije za statistiku BiH, c) Centralne izborne komisije BiH, d) Instituta za standarde, mjeriteljstvo i intelektualno vlasništvo BiH, e) Komisije za koncesije BiH, f) Komisije za zaštitu nacionalnih spomenika BiH, g) Ministarstva inostranih poslova BiH, h) Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, i) Ministarstva bezbjednosti BiH, j) Predsjedništva BiH, k) Regulatorne agencije za komunikacije BiH, l) Službe za zajedničke poslove institucija BiH, m) Državne granične službe BiH, n) Državne agencije za istrage i zaštitu BiH, o) Generalnog sekretarijata Savjeta ministara BiH, kancelarija i službi, 3 p) Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, q) Ministarstva civilnih poslova BiH, r) Ministarstva pravde BiH, s) Ministarstva komunikacija i transporta BiH, t) Službe za poslove sa strancima, u) Ustavnog suda BiH, v) Uprave za indirektno oporezivanje BiH, w) Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja, x) Kancelarije za razmatranje žalbi, y) Kancelarije za veterinarstvo BiH; 23. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija Bosne i Hercegovine o izvršenoj reviziji BHRT-a za 2005. i 2006. godinu; 24. Izvještaj o reviziji Izvještaja o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2006. godinu; 25. Godišnji izvještaj za 2006. godinu Institucije ombudusmana za ljudska prava BiH; 26. Izvještaj o učešću pripadnika Oružanih snaga BiH, policijskih i državnih službenika BiH u operacijama podrške miru za period od 1.3.2007. do 31.8.2007. godine; 27. Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH iz bošnjačkog naroda; 28. Informacija o neovlaštenoj proizvodnji i stavljanju u promet opojnih droga u Bosni i Hercegovini u periodu 2005-2006. godine, sa tendencijama za prvih šest mjeseci 2007. godine; 29. Informacija o izdatim dozvolama za promet oružja, vojne opreme i proizvoda dvojne namjene u 2006. godini; 30. Prijedlog odluke o imenovanju članova međuparlamentarnih grupa prijateljstva; 31. Prijedlog rezolucije o borbi protiv nasilja nad ženama u porodici – predlagač delegat Dušanka Majkić; 32. Prijedlog odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina BiH – predlagač Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, imigracije, izbjeglice, azil i etiku; 33. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije za utvrđivanje devizne štednje građana BiH položene na račune domicilnih banaka i filijala u Bosni i Hercegovini – predlagač Kolegijum oba doma PSBIH; 34. Prijedlog Zaključka o formiranju Ad hoc komisije za imenovanje tri ombudusmana u Instituciju ombudusmana za ljudska prava Bosne i Hercegovine – predlagač Predstavnički dom; 35. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o ekonomskoj, trgovinskoj i tehničkoj saradnji između Bosne i Hercegovine i Vlade Države Katar; 36. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Rumunije o saradnji u borbi protiv terorizma i organizovanog krimanala; 37. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o saradnji u području obrazovanja, kulture i sporta između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Italije; 38. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Evropske konvencije o državljanstvu; 39. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vlade Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o finansijskoj saradnji u 1995. godini; 40. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o razvojnoj saradnji između Savjeta ministara BiH i Vlade Kraljevine Švedske; 41. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o uspostavljanju Mješovitog odbora za saradnju između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Mađarske; 4 42. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Bugarske o policijskoj saradnji; 43. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o vazdušnom saobraćaju između Savjeta ministara BiH i Vlade Države Katar; 44. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj (IDA) – Projekat za poljoprivredu i ruralni razvoj; 45. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj (IDA) – Projekat pripremljenosti za avijarnu influencu 46. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj (IDA) – Dodatno finansiranje za Projekat urbane infrastrukture i pružanje usluga; 47. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Ruske Federacije o uslovima uzajamnih putovanja državljana Bosne i Hercegovine i državljana Ruske Ferderacije; 48. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o reviziji sukcesije bilateralnih sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Poljske; 49. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o reviziji sukcesije bilateralnih sporazuma između Bosne i Hercegovine i Slovačke Republike; 50. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o reviziji sukcesije bilateralnih sporazuma između Bosne i Hercegovine i Češke Republike; 51. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Crne Gore o saradnji u zaštiti od prirodnih i civilizacijskih katastrofa; 52. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Crne Gore o saradnji u borbi protiv terorizma, organizovanog kriminala, ilegalne trgovine narkoticima, psihotropnim supstancama i prekursorima, ilegalne migracije i ostalih krivičnih djela; 53. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj o izmjenama Sporazuma o razvojnom kreditu – Projekat razvoja i zaštite šuma; 54. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Islamske Republike Pakistan o osnivanju Bosanskohercegovačko-pakistanske ekonomske komisije; 55. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj – Kanalizacioni sistem Bijeljine; 56. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj – Projekat rekonstrukcije puteva; 57. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Evropske konvencije o prekograničnoj saradnji između teritorijalnih zajednica ili vlasti sa protokolima. Poštovani delegati, ovo je usaglašeni dnevni red Kolegijuma Doma naroda. Da li se neko javlja za riječ? Izvolite. Poštovani delegat Ibrahimpašić. 5
... ja bih samo upitao zašto nema u dnevnom redu moje rezolucije, ... koja je bila na fonu uključivanja ovog parlamenta, u konkretnom slučaju Doma naroda, za realizaciju poslova koji bi omogućili potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa EU? Pitanje je za sekretara.
Kolegijum je imao Vaš prijedlog. On je došao nešto kasnije. Koliko znam nije prošao sve komisijske faze i zbog tog prijedloga smo odlučili da ga stavimo na sljedeću sjednicu Doma naroda. Biće, dakle informisani smo o tome. Ima li još pitanja, neko želju da se javi za riječ? Ne. Ima li izmjena i dopuna predloženog dnevnog reda? Ako nema, u skladu sa članom 60. Poslovnika Doma naroda, dnevni red je usvojen i možemo preći na prvu tačku dnevnog reda, no prije toga samo bih htio da vam kažem da sam sticajem okolnosti ja u poziciji da danas vodim sjednicu, u skladu sa Poslovnikom, zato što je predsjedavajući spriječen. Ja se nadam da će on vrlo brzo doći u poziciju da vodi ove sjednice i da ćemo biti kompletni i mislim da izražavam želju svih nas da mu svi skupa zajedno to poželimo. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda: Ad. 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja (koja treba dostaviti u skladu sa članom 145. Poslovnika u pisanoj formi) Odgovore na delegatska pitanja postavljena ranije dobili su: Slobodan Šaraba, dva odgovora; Ilija Filipović i Zoran Koprivica. Pitam delegate: Da li su zadovoljni odgovorom? Prvo gospodin Šaraba. Ne, ne, prvo Šaraba, prvo stara, stara pitanja.
Gospodine predsjedavajući i uvažene kolege i kolegice, sve vas pozdravljam. Moram da kažem da sam ja prije ove sjednice htio predložiti da se ova tačka dnevnog reda u budućem vremenu promijeni i da se zove samo odbornička pitanja, iz jednog osnovnog razloga što smo mi u prošloj godini najčešće postavljali odbornička pitanja, a vrlo rijetko smo dobijali odgovore na odbornička pitanja i, to je, čini mi se,
Poslanička pitanja! 6
delegatska pitanja, i to je, čini mi se, postala praksa ovdje u Domu. Evo, u zadnjih nekoliko dana dobili smo neke odgovore. Ja sam, uvaženi predsjedavajući, dobio tri odgovora i nisam zadovoljan ni sa jednim odgovorom. Sa jednim odgovorom sam apsolutno nezadovoljan, a reći ću i razloge zbog čega. Prvo pitanje bilo je vezano za granični prelaz Ivanjica: Kada će ovaj prelaz dobiti status robnog prelaza? U odgovoru na ovo moje delegatsko pitanje stoji da bi se izvršila prekategorizacija graničnih prelaza potrebno je pokrenuti i provesti postupak za izmjenu međunarodnog ugovora koji je zaključen između BiH i Hrvatske. Pošto je ovaj ugovor zaključen 2000. godine, a pošto je jug BiH i RS apsolutno blokiran, u trgovačkom smislu, ja predlažem da se hitno pokrene procedura za izmjenu ovoga međunarodnog ugovora i da granični prelaz Ivanjica dobije onaj status koji treba da ima, a to je status robnog prelaza, budući da je on sad samo granični prelaz za putnički promet. Što se tiče drugog odgovora, on se odnosio na nabavku savremenih sredstava za gašenje požara. I ja sam to pitanje postavio prošle godine u avgustu mjesecu kada smo mi na jugu BiH i RS-u imali jako velike probleme. Nažalost, o ovome pitanju nema ni traga ovdje o nabavci bar nekih helikoptera koji bi bili jako potrebni da bi se u budućem vremenu spriječile ovakve pojave koje su se dešavale prošle godine, ali sam dobio informaciju da je formirana radna grupa za izradu Zakona o zaštiti i spasavanju ljudi i materijalnih dobara, što nije bilo moje pitanje, ali ni tog zakona nema u ... proceduri, iako je od formiranja ove radne grupe prošlo više od pet mjeseci. I, treće pitanje, odnosilo se na potpisivanje Osnovnog ugovora između Srpske pravoslavne crkve i BiH i u ovom odgovoru, koji je dostavljen 28.12.2007. godine, stoji sljedeća rečenica: Nakon dostavljanja Osnovnog ugovora Patrijaršiji Srpske pravoslavne crkve u Beogradu, kojeg će potpisati Njegova svetost patrijarh srpski gospodin Pavle, Ugovor će potpisati ministar za ljudska prava i izbjeglice BiH. Ovo, uvažena gospodo, apsolutno nije tačno. Ova konstatacija u ovom odgovoru nije tačna jer je patrijarh srpski, Njegova svetost gospodin Pavle, potpisao ovaj ugovor polovinom oktobra. Tu informaciju sam dobio iz Patrijaršije i iz Mitropolije ovdje u Sarajevu. I ja postavljam pitanje: Šta je stvarni razlog da se dostavi ovakav odgovor i zašto se određene stvari kriju? Moram da kažem i to da smo mi, kao srpski klub ovdje u Domu naroda, prevareni jer smo u avgustu mjesecu, kada smo usvajali Ugovor između BiH i Svete Stolice, dobili jasnu informaciju i čvrsto obećanje da će se Osnovni ugovor između BiH i Srpske pravoslavne crkve naći na sljedećem zasjedanju, dakle u septembru mjesecu. A sada, u decembru, dobivamo informaciju koja nije tačna. I zato ja, gospodine predsjedavajući, tražim od Vas da na sljedećoj sjednici Doma naroda date jasnu, konkretnu i pismenu informaciju o ovome šta se dešava vezano oko potpisa ovoga ugovora. Toliko i hvala vam.
Hvala lijepo. Teško ću to ja moći dati ili Kolegij. To, u principu, mora odgovoriti Savjet ministara i Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice. Ja Vam mogu obećati da ću se ja više nego do kraja angažovati da provjerim ovo što ste rekli da ste dobili lažan odgovor. To je najteže saznanje iz svega, da ne govorim o nečemu drugom. Ali evo, ja tumačim ovo Vaše 7 zadnje kao i novo pitanje ako mogu, ako mogu tako da kažem, ovo što ste rekli da tumačim kao da je to postavljeno, praktično, novo pitanje. Jesam li upravu?
/nije uključen mikrofon/
Dobro, hvala. Zamolio bih delegata Filipovića: Ima li komentar povodom pitanja?
Ja ću vrlo kratko. Postavio sam pitanje, danas je točno šest mjeseci. Nakon šest mjeseci sam dobio odgovor, a pitanje se odnosilo na predugu istragu Tužiteljstva u odnosu na uhićenje 11 osoba u Hercegovačko-neretvanskoj županiji. U tom pitanju sam zamolio da mi se kaže zašto ta istraga traje 21 mjesec, ... zašto je to uhićenje s primjesama ... miješanja politike. Dobio sam odgovor koji me ne zadovoljava. To je odgovor koji se želi disciplinirati parlamentarce u Parlamentarnoj skupštini BiH da u biti ništa ne pitamo tijela pravosuđa ...u ovoj državi. Vijeće ministara je uredno primilo delegatsko pitanje. Odaslalo je dakle svoj akt i zatražilo stajalište u odnosu na postavljeno pitanje od Tužiteljstva, Posebnog odjela za korupciju i kriminal i od Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća. Dakle, to što su oni napisali, nije odgovor na ono što sam ja pitao, i uz to, kada je u pitanju to discipliniranje, dakle dat je određen, iz teksta izvire, dakle njihova želja da se zastupnici ne mogu petljati u nešto što je rad pravosudnih tijela, dakle ni u istrazi. Tada još nije bila podignuta optužnica i još uvijek sud nije bio prihvatio optužnicu. Dakle, to je bilo, u pitanju je bila faza istrage koja je trajala 21 mjesec. Nakon uhićenja, ljudi pušteni nakon tri dana, dakle ispričali su im sve i rekli: bilo je tu određenih povreda itd. Dakle, ja ovdje u ovom nezadovoljstvu moram reći da mi parlamentarci itekako imamo dužnosti i obvezu, dakle i u odnosu na naša saznanja, postavljati određena pitanja i dobivati odgovore od državnih tijela i institucija i ne samo državnih tijela nego svih tijela državne vlasti u ovoj zemlji. I ne bih želio da ubuduće na postavljeno pitanje, nekom od tijela u ovoj državi, dobijem ovako drzak i ovako bezobrazan odgovor. Hvala lijepa.
Hvala lijepo, gospodine Filipoviću. Zamolio bih delegata Koprivicu: Da li on ima komentar?
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege i ostali prisutni, ja izražavam svoju, ... svoje zadovoljstvo dobijenim odgovorom, samim tim da su i kodeks ponašanja i Odluka o formiranju Vijeća nacionalnih manjina pri Parlamentu BiH u proceduri, na dnevnom redu, tako da, s te strane, sam zadovoljan dobijenim odgovorom. Jedino što bih ovom prilikom, obzirom da već imam riječ, ... iskoristio priliku da predložim da se u nekom narednom periodu, prilikom slanja poziva i materijala za sjednicu Doma naroda ... od Sekretarijata, u tački dnevnog reda obavezno unesu prijemni pečati i datumi pod kojima su primljeni određeni akti. 8 Obzirom da se vrlo često dešava, nije to samo slučaj kod ovih nekih informacija nego i kod pojedinih projekata zakonskih, pojavljuju dva ili više prijedloga ili teksta koji ... stvara određenu zabunu kod samih delegata u našem gradu da ... određene ... nepotrebne nejasnoće na taj način budu izbjegnute. Također bih predložio, ako već ... imam mogućnost da govorim, da se za narednu sjednicu obzirom da su sve komisije ... Doma naroda sačinile svoje orijentacione planove rada za ovu 2008. godinu, da se za narednu sjednicu pripremi Orijentacioni plan rada Doma naroda, obzirom da je to jedan akt koji će nam sigurno olakšati naš rad u periodu koji je pred nama i obzirom na brojne obaveze koje pred ovim domom stoje. Hvala.
Hvala lijepo. Jeste da nije ovo tačka dnevnog reda ali evo bilo je korisno za nas iz Kolegija da čujemo sugestiju. Ja nisam htio da ... prekidam raspravu. Ima li novih delegatskih pitanja? [[zajednička diskusija]] Molim, ali ja nemam da ste Vi primili neko novo, novi odgovor u svom dopisu ovdje. Ako su odgovori sa zajedničke, ne, ne, ako su odgovori sa zajedničke sjednice, mi nismo planirali da ih na posebnoj sjednici komentarišemo nego, ali evo. Iako nije bilo predviđeno, s obzirom da zajedničke sjednice neće biti dugo, ako se slažete ja bih, kao predsjedavajući, pružio mogućnost i onima koji su formalno dobili odgovore da i oni iskomentarišu svoje odgovore, iako to nisu bili odgovori na pitanja za Dom naroda. Gospođa Majkić traži riječ.
Imamo 57 tačaka dnevnog reda, imaćemo zajedničku komisiju uskoro, jer je delegirano pitanje Izvještaja o radu Javnog RTV servisa, dakle biće sjednica uskoro. Ja vas molim da ostavite to za prvu tačku dnevnog reda te zajedničke sjednice, jer ima i poslanika iz Predstavničkog doma koji su postavili pitanje i logično je da čuju komentare. Evo, ja vas molim da poslušate tu sugestiju.
Gospodin Rančić. Njegovo pitanje je sa sjednice Doma naroda. Izvolite. Dogovorićemo se, gospodine Joviću, pa ćemo vidjeti. Izvolite, gospodine Rančiću.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, dakle, ja sam na sjednici Doma naroda postavio pitanje i dobio sam odgovor. Moje pitanje se odnosilo na veliki 9 broj mjesta na granicama koji su pogodni za ilegalne prelaske, šverc roba, ilegalne prelaske ljudi i šta Vijeće ministara i druge resorne institucije rade da bi se ovo spriječilo, umanjilo itd. Dakle, dobio sam odgovor. U smislu dobijanja odgovora i truda koji su učinili, u tom dijelu sam zadovoljan i zahvalan, jer ima pitanja na koja evo mjesecima ne dobijamo odgovor. Ovdje su se iz Vijeća ministara potrudili, ali cjelokupnosti i sadržajem odgovora nisam zadovoljan. Evo zašto. Dakle, na granici između BiH i Hrvatske utvrdili su 118 takvih mjesta gdje je moguće da se rade ovi prelasci ilegalni i poduzeli su aktivnosti na način da su to podijelili da će na 68 mjesta poduzeti mjere BiH, a na 50 mjesta će poduzeti Republika Hrvatska. Rok za poduzimanje ovih mjera, kako stoji u odgovoru, je 20.12.2007. a odgovor je Vijeće ministara sačinilo 27.12., dakle sedam dana nakon isteka roka. U odgovoru imam izvještaj samo o poduzetim mjerama za 26 takvih mjesta, a ne govore, dakle nisu sumirali ni za svoju nadležnost, šta je za preostala 42 prelaza u nadležnosti institucija BiH, a o 50 mjesta, za koje su se dogovorili da je nadležna Republika Hrvatska, apsolutno ništa ne govore. Dakle, od 118 mjesta koja su evidentirana za moguće ilegalne prelaske, nemamo izvještaj za 92 takva mjesta: Šta je urađeno ili šta se planira uraditi? U tom dijelu tražim dopunu. I drugi dio dopune je da za graničnu liniju između BiH i Srbije i Crne Gore. Apsolutno nema nikakvog odgovora u suštini šta poduzimaju, koji je to broj itd. Nepostojanje ugovora o granici između BiH i ove druge dvije države nije smetnja i ne smije biti izgovor državnim organima da poduzimaju mjere iz svoje nadležnosti na sprečavanju nezakonitih radnji. Hvala.
Hvala. Dakle, uz komentar, dobili smo novo pitanje. Podsjetiću i Vas i gospodina Šarabu da po članu 145. Poslovnika imate obavezu da to dostavite u pismenom obliku. Samo, prije nego što dam riječ, koliko ima kolega delegata koji hoće da komentarišu pitanja postavljena na zajedničkoj sjednici? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] A ne, onda u redu. Izvolite, gospodine Joviću. IVO MIRO
: Poštovani gospodine predsjedatelju, gospodo, dopredsjedatelju, uvažene kolege izaslanici i svi nazočni ovom današnjem zasjedanju našeg doma, držim, moram u ovom trenutku izreći svoje slaganje sa predloženim od strane gospodina Šarabe, jer smo doista na takav način, kako je on to danas i obrazložio, htjeli poduprijeti nastojanje potpisivanja Ugovora između Srpske pravoslavne crkve i BiH i mislim da ovdje i na nama pojedincima leži svekolika odgovornost da pomognemo da do tog čina što je moguće prije dođe jer je nedopustivo koliko se to odugovlači. I ako mogu samo jednu, kao član ovog doma i član Povjerenstva za ljudska prava. Dopredsjedatelj Filipović je dobio jedan drzak i bezobrazan odgovor gdje u trodiobi vlasti jedna institucija prihvaća da krši ljudska prava ali zabranjuje da se bilo tko u ime toga javlja 10 kad su narušena ljudska prava. To, ja mislim, da je nečuveno u bilo kojoj praksi. To još i napisati, to je stvarno ružno.
Hvala lijepo. Gospodin Vidović. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedatelju, uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovani predstavnici Vijeća ministara, ja imam zastupničko pitanje, odnosno izaslaničko pitanje za Vijeće ministara i za Službu za zajedničke poslove Parlamenta BiH. Zapravo vjerujem da je svima poznato da je Vijeće ministara 2004. godine usvojilo Strategiju razvoja informatičkog društva u BiH, te da Ministarstvo prometa i komunikacija BiH uvodi Projekt elektroničke vlade, odnosno e government gdje bi faktički ministri mogli sudjelovati u radu sjednica vlade i svojih domova ili sa bilo koje druge lokacije. Također je poznato da se na tom projektu počelo intenzivno s radovima i da će za dva-tri mjeseca biti u funkciji. Isto tako su poznate sve prednosti, dakle elektroničke vlade, koje se, pored samoga uklanjanja silnih gomila papira, ogledaju kroz dostupnost i drugim bitnim potrebnim podacima i dokumentima koje ministri mogu koristiti na sjednicama što nije bio slučaj do sada. Iznimno važna prednost elektroničke vlade je činjenica da će ministri moći nazočiti sjednicama Vijeća ministara gdje god se fizički nalazili. Dakle, ministar može biti u Americi, u Mostaru, u Tuzli, u Banja Luci ili pak kod kuće, a jednostavnim će spajanjem na internet i ulaskom u sustav moći ravnopravno sudjelovati u radu sjednica vlada, odnosno Vijeća ministara i odlučivati, donositi odluke. Uz to će im naravno biti i potrebni drugi podaci dostupni. Sve zajedno, slažete se sa mnom, da je to dio šireg projekta informacijskog društva u BiH što svakako podržavam. Međutim, obzirom da je Vijeće ministara uglavnom predlagatelj zakonskih rješenja prema Parlamentu BiH koja se zasigurno već obrađuju ili su obrađena u elektroničkom obliku u Vijeću ministara, pitanje moje za Vijeće ministara, kao i za Službu za zajedničke poslove glasi: Da li Vijeće ministara BiH Projektom elektroničke vlade predviđa elektroničku komunikaciju prema Parlamentu BiH, te kada će zastupnici, koji za to iskažu zahtjev i spremnost, moći u elektroničkom obliku, umjesto ovolike gomile papira, dobivati materijale koji su prošli proceduru kroz Vijeće ministara? Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Delegat Majkić.
Poštovani predsjedavajući, cijenjeni kolegice i kolege, na početku želim u ime Kluba srpskih delegata da pozdravim gospodina Tihića, da mu prenesete naše želje za što skorije ozdravljenje. Ja se nadam da će on vrlo brzo naći svoje mjesto u Kolegijumu Doma naroda. 11 Želim da postavim dva pitanja. Prvo pitanje je vezano za moje pitanje koje je upućeno Savjetu ministara 29.6.2007. godine i na koje, evo do danas, nisam dobila, znači na 6. sjednici Doma naroda. Da je to nebitno pitanje, ja bih to pitanje preskočila i na njega zaboravila ali želim da ga, kratko je, pa mogu da ga pročitam. Izvještajima o reviziji institucija BiH koje je sačinila Kancelarija za reviziju utvrđeno je da kod jednog broja budžetskih korisnika nije riješeno pitanje imenovanja rukovodstva, bilo da su mandati istekli, bilo da nije dosljedno poštovana procedura prilikom imenovanja. Molim Savjet ministara da mi odgovori: Kada će se organizovati jedinstvena evidencija svih mandata koja bi, pored ostalog, sadržavala vrijeme imenovanja i isteka mandata funkcionera u institucijama BiH? To bi omogućilo da se na vrijeme pokrene procedura novih imenovanja i izbjegne praksa tehničkih mandata, vršioca dužnosti i drugih privremenih rješenja koja ne doprinose efikasnom radu institucija BiH. Evo, ja protestujem zato što ovakvo jedno pitanje nije, za više od šest mjeseci našlo, našlo se kao tačka dnevnog reda na Savjetu ministara. I pošto vidim da je ovdje ministar Nović, jedini ministar, očekujem da će on prenijeti to na Savjet ministara a i ovo pokazuje ... kakav je odnos Savjeta ministara prema ovom domu, da su rijetki slučajevi da neko iz Savjeta ministara prisustvuje ovim sjednicama. Drugo pitanje je vezano za Kolegij Doma naroda. Tražim odgovor odmah. S obzirom da nemam mogućnost da ovo pitanje postavim na Proširenom kolegiju jer, bez obzira što naš Poslovnik u članu 18. stav (3) predviđa rad u Proširenom kolegiju, mi – ni član, ni predsjedavajući komisija a ni predsjedavajući klubova – nemamo mogućnost da učestvuju u radu Kolegija i što mislim da se mnoge stvari dešavaju loše zato što to nije tako. I zbog toga hoću da postavim pitanje koje mislim da je ipak, za koje, je odgovoran Kolegij. Dobila sam ovaj materijal na sto i svi u našem klubu, pretpostavljam i svi u Domu naroda, a ja već imam takav jedan materijal koji je došao u redovnu proceduru i pitanje moje glasi: Na čiju inicijativu je došlo do dupliranja materijala i nepotrebnog trošenja sredstava i koji se argumenti navode u prilog ovoj inicijativi? Molim da mi se odgovori odmah! Dakle, ovo ide u smeće.
Klub delegata, je li tako, iz reda bošnjačkog naroda je dostavio Kolegiju zahtjev za dosljednom primjenom člana 56. Poslovnika o radu Doma naroda u kome, citiram, stoji: Dnevni red, materijal pripremljen za sjednicu i, ako je to slučaj, zapisnik prethodne sjednice, dostavlja se poslaniku sa pozivom za sjednicu. Bukvalno tumačenje je da kad šaljete poziv morate poslati sve materijale. Ja imam svoje mišljenje o tome i ono se upotpunosti slaže s Vama, ali je ovo poslovnička odredba na koju se jedan klub pozvao i insistira da tako ide. Samo kao odgovor. Sad da li da otvaramo raspravu? Izvolite, delegat Majkić.
To znači, ja ne mogu da vjerujem da kolege iz Kluba delegata bošnjačkog naroda nisu imale u vidu da to znači da će morati najmanje tri do četiri puta dobijati kompletne materijale iznova. Dakle, prvi put će ga dobiti kada ga pošalje Kolegij, drugi put će ga dobiti kada je prvo čitanje, treći put će ga dobiti kada je drugo čitanje, četvrti put će ga dobiti ako treba usaglašavati proceduru, peti put kad bude rad u komisijama. Ja ne mogu da vjerujem da bilo ko u Klubu delegata Bošnjaka misli da to tako treba. Ja molim kolege da povuku ovaj prijedlog jer 12 ovo je sramotno da ovoliki broj, ovolike materijale koji su i štampani, ovoliki troškovi koji su napravljeni i toliki radnici koji su angažovani u stručnim službama da to urade, da to nisu vodili računa i o tome kada su takav zahtjev predlagali. I još nešto, mislim, ovo je Kolegiju upućeno, ako je to i bio klub, prijedlog Kluba delegata bošnjačkog naroda, ja u ime Kluba delegata srpskog naroda izjavljujem da nama više ne trebate kopirati, dovoljno nam je da jednom dostavite.
Hvala lijepo. Ja predlažem da o ovome ne vodimo raspravu. Ovo je bilo delegatsko pitanje, nešto smo razjasnili o ovoj tački. Kolegij će raspravu imati na umu i donijeti neku odluku na sljedećoj svojoj sjednici. A bukvalno, Poslovnik je rekao ovo što sam vam rekao. Još delegat Ibrahimpašić pitanje.
Mogu ja samo: ili da ukinemo ovu instituciju delegatskih pitanja ili da ovo uozbiljimo pa da nam se odgovara. Ja sam postavio jedno te isto pitanje, prvo na zajedničkoj sjednici, nisam dobio nikakav odgovor pa, zadnji put, na sjednici ovog doma, i nisam dobio odgovor. Radi se o akcizama? Da mi se objasni zašto je taj zakon dobar za ovu državu i njenu privredu kad je, po mom mišljenju, nakaradno, pa sam naveo tri slučaja (kafe, alkohola, cigareta), to je nakaradno urađeno, i niko mi ne odgovara. Neka se kaže zašto je pa da ja ne lupam, da i ja znam zašto je to dobro ili nek se korektno kaže nije dobro, mijenjat ćemo. Ali neću odustati od pitanja i hoću da se meni to odgovori.
Delegat Jović. Htio sam da, na kraju ću tačke dnevnog reda ove komentare pokušati sumirati. IVO MIRO
: Zahvaljujem što ste mi omogućili, ako mogu komentirati prethodno izrečeno. Pa mi smo počeli bili sa praksom samo što je nismo proveli usljed okolnosti, a to je aktualni sat, i mislim da bi to trebalo što je moguće prije napraviti i nastaviti tu praksu koja nije saživila. Ja imam jedno pitanje prema Ministarstvu financija i riznice, Ministarstvu izbjeglica i raseljenih osoba i Povjerenstvo za neizravno oporezivanje, sve tri institucije. Svake godine, pa i 2007. godine, Vlada Republike Hrvatske dodjeljuje novčana sredstva za potporu sveučilištu, školama, predškolskim institucijama, ustanovama športa, kulture u BiH. Za 2007. godinu dodijeljena su, u ove namjene, sredstva u iznosu od 100 milijuna kuna. To je negdje otprilike oko 26 milijuna maraka. Od ovog iznosa, koja su donatorska sredstva i imaju karakter i humanitarnog u velikom dijelu, uplaćeno je za PDV, uzeta su sredstva, u iznosu od 17 milijuna kuna ili orijentaciono četiri i po milijuna maraka. Znači, donator treba izdvojiti tolika sredstva za proračune u BiH, a u isto vrijeme vrši i jedan humanitarni rad. Ta ogromna sredstva 13 uplaćena su od darovatelja. Smatram to presedanom u odnosu na sva druga darivanja građanima, institucijama koja dolaze iz inozemstva. Zato je moje pitanje: Što mogu uraditi po ovom pitanju resorna ministarstva i Povjerenstvo za neizravno oporezivanje u cilju ili povratka ovog dijela ili na neki drugi način, olakotno kod nabavke materijala ili slično?
Hvala lijepo. Ima li još pitanja? Ako nema, predlažem da zaključimo uz sljedeći zaključak. Prvo, da ja konstatujem da svi koji su postavili pitanje treba da ih dostave u pismenom obliku i ja vas molim da to uradite da bi se moglo odgovoriti. I drugo, predlažem zaključak da se Kolegij obaveže da još jednom upozori Savjet ministara, s tim da ja predlažem da, ako to ne bude naše upozorenje prihvaćeno, da se čeka više od pola godine na neka od delegatskih pitanja, onda mi moramo jednom otvoriti raspravu, tačku dnevnog reda: šta u tim uslovima raditi! Ali, evo da sada u ovoj fazi idemo sa zaključkom: da se Kolegij obaveže da još jednom upozori Savjet ministara da delegati nisu zadovoljni rokom i načinom na koji se pristupa rokovima odgovora i načinom na koji se pristupa njihovim pitanjima. Ako ste saglasni s time? Pošto sam predložio zaključak, predlažem da se izjasnimo o zaključku. Ko je „za“ ovakav zaključak? Hvala. „Protiv“? „Uzdržanih“ nema. Hvala. Konstatujem da smo ovaj zaključak izglasali jednoglasno. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, to je: Ad. 2. Usvajanje Zapisnika sa 1. vanredne i 10. sjednice Doma naroda Prvo ćemo se izjašnjavati o Zapisniku sa 1. vanredne sjednice. Dobili ste Zapisnik. Da li se neko javlja za riječ? Delegat Šaraba.
Gospodine predsjedavajući, vezano za Zapisnik sa 1. vanredne sjednice, u uvodnom dijelu ovoga zapisnika stoji, između ostalog, i moje ime da sam opravdao svoj izostanak na ovu sjednicu. Gospodine predsjedavajući, ja nisam opravdao svoj izostanak. Poziv za ovu sjednicu od stručnih službi dobio sam u 10 časova, a sjednica je bila zakazana za 13 časova. Dakle, ja nisam fizički bio u situaciji da dođem i da prisustvujem na ovoj sjednici Doma. Dakle, ova sjednica je zakazana protivno članu 56. Poslovnika i zato ja tražim da se ubuduće poštuje Poslovnik prilikom zakazivanja sjednica i obavještavanja prisustva na sjednicama domova. Toliko i hvala vam. 14
Hvala lijepo. Konkretnog prijedloga, onda, hoćemo li?
Tražim jednostavno da se ispravi. Znači, ja nisam opravdao svoj izostanak. Ja sam obavijestio da ne mogu da dođem na sjednicu zato što fizički ne mogu da prisustvujem sjednici zbog kasnog obavještenja.
Da se ispravi da nije opravdao nego ... nije mogao doći zbog kasnog zakazivanja. Dobro, hvala. Ima li još? Ja mislim da je ovaj zahtjev korektan od delegata i mislim da ga treba prihvatiti. Ko je onda „za“ da usvojimo Zapisnik, uz ovu ispravku o kojoj je delegat Šaraba govorio? Hvala. Ima li neko „protiv“? „Uzdržan“? Nema, hvala. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Zapisnik sa 1. vanredne sjednice. Sada ćemo razmotriti Zapisnik sa 10. sjednice Doma naroda. Da li se neko javlja za riječ? Ne javlja. Možemo preći na glasanje. Ko je „za“ da se usvoji Zapisnik sa 10. sjednice? Hvala. „Protiv“? Nema. „Uzdržanih“? Nema. Hvala. Konstatujem da smo Zapisnik jednoglasno usvojili. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, to je: Ad. 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda (Zakon visokog predstavnika) U skladu sa članom 122. Poslovnika, o zahtjevu za razmatranje po hitnom postupku, Dom odlučuje nakon rasprave. Dakle, prvo otvaram raspravu na temu hoćemo li ili ne raditi po hitnom postupku. 15 Delegat Šaraba se javlja za riječ.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa, evo želim još jednom da iznesem svoje mišljenje da sa usvajanjem zakona na ovakav način jednom moramo prestati. Usvajanje zakona po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika, a da za to nema potrebe! Ja zaista smatram da za usvajanje ovih zakona na ovakav način nema potrebe, mislim da treba jednom zaustaviti. Zato ja, uz svo uvažavanje institucije Visokog predstavnika, izražavam svoje lično, a i stranačko mišljenje da usvajanjem zakona na ovakav način, kada ne postoje opravdani razlozi za to, treba stati i zakone usvajati u uobičajenoj demokratskoj proceduri. Toliko i hvala.
Samo još da kažem. Dakle, Predstavnički dom je prihvatio zahtjev da se zakon razmatra po hitnom postupku i nakon toga je usvojio ovaj zakon. Po proceduri je, naime, predviđeno da se amandmani ne ulažu, i to je ono proceduralno što vas trebam obavijestiti prije ove rasprave. Delegat Majkić.
Moramo imati na umu da se radi o zakonu koji je visoki predstavnik donio 15.6.2007. godine putem odluke po kojoj je ovaj zakon proglašen na privremenoj osnovi. Dakle, on je na snazi. Ako ga ne donesemo, ne možemo ga mijenjati. Dakle, nama je u interesu da donesemo ovaj zakon. Ako treba da intervenišemo, da intervenišemo nakon njegovog donošenja. Dakle, Klub delegata srpskog naroda će podržati ovaj zakon, ... proceduru ovu.
Je li ima još? Delegat Rajić. Zastupnik Rajić, izvinjavam se.
Ma svejedno, razumjeli smo se. Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Ja sam se htio, kolegice i kolege, pridružiti ovome razmišljanju da razumijem razloge o kojima govori zastupnik Šaraba. Međutim, mislim da nije produktivno. Mi o ovim zakonima, koje je donio visoki predstavnik, možemo razgovarati samo na način da ih prihvatimo ili ne prihvatimo, bez prava interveniranja u njihov sadržaj. I, ako želimo da taj zakon bude dostupan našoj volji, našem promišljanju o promjenama, onda moramo učiniti ovo zašta se zalaže zastupnica Majkić, dakle riješiti to danas. To što izgleda malo da se forsira, ako ima nešto u interesu našem, onda je u interesu da ga usvojimo, pa da onda vidimo je li dobar, možemo li nešto popraviti. 16
Hvala. Ima li još zainteresovanih za raspravu, za raspravu o postupku, o proceduri? Ako nema, stavljam na izjašnjenje. Ko je „za“ da se Prijedlog zakona razmatra po članu 122. Poslovnika Doma naroda? Hvala. „Protiv“? Jedan glas „protiv“ i 12 „za“. Usvojeno je da se Prijedlog zakona razmatra po hitnom postupku. Sada glasamo o Prijedlogu zakona. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Ne. Zaključujem raspravu. Stavljam na glasanje Prijedlog zakona. Ko je „za“ zakon? „Protiv“? Uz jedan glas „protiv“ i 12 „za“ ovaj zakon je usvojen. Prelazimo na tačku četiri dnevnog reda, to je: Ad. 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda (Zakon visokog predstavnka) U skladu sa članom 122. Poslovnika, o zahtjevu za razmatranje po hitnom postupku, Dom odlučuje nakon rasprave. Predstavnički dom je prihvatio zahtjev da se Prijedlog zakona razmatra po hitnom postupku, a nakon toga je i usvojio zakon. Amandmani se ne ulažu. Otvaram raspravu o proceduri, dakle o primjeni člana 122. Ko je zainteresovan za raspravu? Niko. Zaključujem raspravu. Prelazimo na glasanje. Ko je „za“ da se Prijedlog zakona razmatra po članu 122. Poslovnika Doma naroda? Gospodine Rajiću, nisam vidio je li bilo „za“? Dobro. „Protiv“? Uz jedan glas „protiv“ i 12 „za“, usvojen je prijedlog da se Prijedlog zakona razmatra po članu 122. Poslovnika Doma naroda. Sada glasamo, raspravljamo o Prijedlogu zakona. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Niko. Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Stavljam na glasanje Prijedlog zakona. Ko je „za“? „Protiv“? Uz 12 glasova „za“ i jedan glas „protiv“, usvojen je Prijedlog zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu BiH. 17 Prelazimo na tačku pet dnevnog reda, to je: Ad. 5. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda (Zakon visokog predstavnika)
Nakon zaključenja rasprave po ovoj tački dnevnog reda, ja sam predložila jedan zaključak o kome bi trebao Doma da se izjasni. Dakle, očigledno je da će Prijedlog zakona o javnim nabavkama u onakvom tekstu kako je predložen pasti i zbog toga sam predložila zaključak za koji molim da se Dom izjasni. Dakle, ostalo je da se sačeka šta će Kolegij uraditi kao komisija i pošto vidim da nije postignuta saglasnost, znači ja molim da se ovaj zaključak da na Dom. Dakle, zaključak glasi: (1) S obzirom na iskustva koja su u međuvremenu u BiH stečena tokom implementacije Zakona o javnim nabavkama nužno je pristupiti hitnoj izradi novog zakona o javnim nabavkama koji bi bio plod rada domaćih stručnjaka. U novi zakon treba da budu ugrađena rješenja najbolje evropske prakse koja nisu u suprotnosti sa zakonodavstvom ove zemlje. (2) Obavezuje se Savjet ministara BiH da u roku od osam dana, od dana prijema ovog zaključka, formira radnu grupu za izradu novog prijedloga zakona o javnim nabavkama. (3) U radnu grupu za izradu prijedloga zakona iz stava (2) ovog zaključka treba imenovati dokazane stručnjake iz oblasti javnih nabavki, i to: Dženita Fočo (Agencija za javne nabavke), Ostoja Travar (Agencija za javne nabavke, Filijala Banja Luka), Sonja Ćubela (Agencija za javne nabavke, Filijala Mostar), Amir Pilav (Kancelarija za razmatranje žalbi Sarajevo), Hajrudin Buza (predstavnik Ugovornog organa BH pošte Sarajevo), Stipe Petričević (predstavnik Ugovornog organa Hrvatske pošte Mostar), Drago Vojinović (predstavnik Ugovornog organa Elektroprivreda RS Banja Luka), prof. Veljko Trivun (Pravni fakultet Sarajevo), Milan Zjajić (Kancelarija za zakonodavstvo Parlamentarne skupštine BiH Sarajevo) i Dragiša Košica (predstavnik Jedinica lokalne samouprave). (4) Radna grupa iz stava (2) ovog zaključka dužna je da u roku od 60 dana sačini prijedlog novog zakona o javnim nabavkama i uputi ga u proceduru. (5) Prilikom izrade prijedloga zakona radna grupa će voditi računa o potrebi da se Agenciji za javne nabavke daju veća ovlaštenja i odgovornost u pogledu obuke ugovornih organa i dobavljača kao i monitoringu u procesu javnih nabavki. (6) Preporučuje se da se u rad radne grupe pozove predstavnik SIGMA-e kao predstavnik Evropske komisije u savjetodavnoj ulozi. (7) Troškovi rada radne grupe idu na teret Agencije za javne nabavke. To bi bili zaključci za koje tražim da se Dom očituje.
Vaš zaključak ili ove komisije?
Molim? 19
Vaš, Vaš ili ove komisije?
Ne, ne, ovo su zaključci koje smo predlagali kao komisija. Ne, moj zaključak, pardon, zaboravila sam, jer sam izgubila iz vida. Moj zaključak.
Dobro. Ovo je Prijedlog zaključaka o kojima ćemo malo kasnije vjerovatno morati malo i porazgovarati jer su dosta detaljni. Ali prije toga o Izvještaju: da nema saglasnosti. Mi bi ... sad, pošto ima Izvještaj, trebali primijeniti član 73. stav (2) Poslovnika, to znači da se odluke o tom zakonu – ponovo se zakon stavlja na glasanje – donose većinom onih koji su prisutni, glasaju (mislim da ovu formulaciju svi već napamet znamo), pod uslovom da glasovi „protiv“, ne smije da sadrže dvije trećine ili više delegata izabranih iz svakog entiteta. Mislim da nema potrebe da... Dobro, ako ima zainteresovnih za raspravu, uredu je, ja sam mislio da inače idemo na glasanje. Ima li zainteresovanih za raspravu? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pardon. Da, u pravu ste, 74. Meni su ovdje stavili 73, a 74 je.
/nije uključen mikrofon/
Delegat Filipović.
Evo samo kratko. Dakle, ja bih izrazio svoje žaljenje što mi nismo u Kolegiju mogli postići suglasnost da Prijedlog zakona o izmjenama i dopuna Zakona o javnim nabavkama prođe. Te izmjene i dopune, po mom osnovnom sudu, su otklanjale mnoge prigovore i ubrzavale procese od raspisivanja do konačnog odlučivanja kad su u pitanju bile javne nabavke. Ne bih sada ulazio u razloge koje, koji su rukovodili, ... koji rukovode Klub srpskog naroda koji je ... svoje jasno stajalište rekao preko člana Kolegija dr. Mladena Ivanića. Dakle, bio bih za to da se mi izjasnimo o Izvješću koje je Kolegij potpisao i ne bih bio za to, neću podržati nikakve zaključke, prejudiciranje nikakvih stvari, predlaganja nikakvih tijela koje će komisija, a pogotovo već smo odabrali ovdje, mi nemamo pravo ovdje kao Dom, dakle nametnuti odmah i sastav tijela koji će to raditi. Pa to se valjda na jedan drugačiji način i dogovara sa drugim domom itd. Dakle, ne bih ulazio dalje u raspravu niti izjašnjavanje o bilo čemu osim o Izvješću kojeg, evo nažalost, imamo ovakvog kakvog imamo i praktično nemamo izmjene i dopune Zakona o javnim nabavkama i dalje ćemo trpiti na svim razinama duge, jalove procedure 20 ...koje nam zadaju glavobolje, ne samo onima koji raspisuju natječaj nego onima koji moraju prikupiti dokumentaciju i javiti se na tendere ... za raspisane natječaje, ... da ne govorim o cenzusima itd. Dakle, pozivam vas, dakle Dom, da se ne udaljava dalje od Izvješća članova Kolegija. Hvala.
Malo se konsultujemo oko procedure. Prvo mi imamo Izvještaj. Je li ima još zainteresovanih za raspravu? Delegat Majkić.
I Komisija za finansije i budžet Doma naroda, dakle i Komisija za finansije i budžet Doma naroda i ja lično i javna rasprava i svi ljudi koji su govorili na javnoj raspravi, niko nije rekao nijednu riječ koja je pozitivna za ovaj prijedlog. Najgore je stvar ne dirati i ostavljati da stoji. Postoji obaveza Parlamentarne skupštine da poslije nekog vremena sve zakone koje je donijela revidira, da pogleda šta je napravila i kakav efekat su napravili u implementaciji. Mi smo na to sasvim zaboravili. Kakav će efekat biti ako ne prihvatimo nikakvu sugestiju, znači nikakvo mišljenje... o promjeni ovog zakona nego ga ostavimo ovakav kakav jeste. 99% revizornih izvještaja će govoriti kako o tom zakonu, jer ono govori o njegovom kvalitetu, ono govori o neodgovornosti ključne agencije za sprovođenje ovog zakona koja to ne radi, posao koji joj je nametnut. Ono govori o tome da su stranci bili kreatori, pa su prepisivali cijele segmente u ovaj zakon za koji ugovorni organi u BiH ne znaju na šta se odnose. I ako sve to nije dovoljan argument i osporavate to da je to u nekom posebnom interesu srpskog naroda, onda zaista nemam riječi, ako nijedan od argumenata, mislim da sam 15 ili 16 navela na prošloj sjednici, i da nijedan nije pobudio bar razmišljanje ima li u tom nekog osnova, ja onda zaista sam iznenađena i očekujem da malo više imamo povjerenja jedni u druge. Ja zaista kao čovjek nemam nikakvog razloga da zahtijevam da se ruši jedan zakon koji bi bio bolji za ovu zemlju. On ovakav ne valja. Hvala.
Ima još. Prvo ćemo delegat Rajić pa onda delegat Čolo. Prvo delegat Rajić.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, ja bih samo zbog cjeline informacije da ona bude potpuna, jer imam pred sobom Izvješće Povjerenstva za proračun i financije kojega sam član zajedno sa predsjednicom, gospođom Majkić. Čini mi se da nije baš sasvim korektno interpretirano to što je Povjerenstvo za proračun i financije govorilo i zaključilo kada je u pitanju Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama. Doslovce tamo piše da je Komisija za financije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, nakon iscrpne rasprave o pojedinostima, većinom glasova prihvatila ... je principe ovog 21 zakona. Dakle, ja čitam zaključak. To da smo mi imali različita mišljenja i u raspravi na samom povjerenstvu je točno. Bilo je puno argumentacije i zagovaranja da se izvrše izmjene i dopune zakona i otklone čitav niz nelogičnosti kočenja koja se dešavaju u procesu javne nabavke, međutim ... nismo uspjeli doći do rješenja koje smo željeli. Imamo pred sobom Izvješće Povjerenstva koje nas izvješćuje kao Dom da se nije uspjelo usuglasiti, u skladu sa odredbama Poslovnika. Nama jedino preostaje da ne širimo raspravu o ovome i uvjeravanje i izjasniti se, primiti na znanje, odnosno usvojiti Izvješće Povjerenstva takvo kakvo jeste. Mi ga ne možemo promijeniti, Kolegija, iako zastupnica Majkić inzistira na svom zaključku da se Dom o tomu izjasni. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Delegat Čolo.
Poštovani predsjedavajući, ja ne znam stvarno šta je naš zadatak? Mi imamo negativni Izvještaj Zajedničkog kolegija, Izvještaj Kolegija da nije postignuta suglasnost, znači da nije usaglašen tekst zakona i mi danas treba da glasamo ponovo. Drugi ide krug glasanja i onda, ovaj broj glasova koji će biti „protiv“, opredijelit će da li će taj zakon znači proći. To je, mi se ne izjašnjavamo o tom izvještaju. Međutim, ja bih se malo osvrnula na ovo što je kolegica Dušanka Majkić rekla. Stoje ove njene primjedbe da je ovaj zakon u svojoj primjeni pokazao da ima određenih slabosti. On je donesen 2004., mijenjan je nekoliko puta. Međutim, ja ne mogu reći da ugovorni organi, znači organi koji su dužni da postupaju po Zakonu o javnim nabavkama krše zakon zato što zakon nije dobar. Ja ne mogu da prihvatim takvo jedno stanovište da, zato što zakon nije dobar, organi koji su dužni da postupaju po njemu krše taj zakon, a proizilazi iz izvještaja koje ćemo danas razmatrati o reviziji institucija BiH da je niz državnih institucija prekršilo Zakon o javnim nabavkama. A ja, vjerujte kao neko ko je član ovog doma i ko je odgovoran za zakon koji je donio i ovaj dom, između ostalog, u prijašnjem sazivu, neću da prihvatim činjenicu ... da organi krše zakon zato što ovaj zakon nije dobar i neću da prihvatim činjenicu da treba iz temelja ... donijeti novi zakon jer, po meni, nema tog zakona koji, ne znam kako da je loš, da se ne može promijeniti. Znači, zakonom o izmjenama i dopunama tog istog zakona i ja sam za to da mi, ukoliko smo ocijenili potrebu da treba neke odredbe zakona mijenjati, jer su u praksi teško provodive pa organi su u situaciji da krše te odredbe, da se formira radna grupa koja će raditi na izmjenama i dopunama tog zakona, a ne nikako da idemo na donošenje novog zakona, jer se izmjenama i dopunama zakona može promijeniti svaki njegov član, pa, tako da možemo doći do jednog potpuno novog teksta koji bi bio prilagođen i našem ustavnom sistemu i pravnom poretku BiH a koji bi bio i lakše provodiv za organe BiH.
E, ovako. Ima li još? Delegat Majkić: treći put po ovoj tački dnevnog reda.
Imam obavezu. 22
Znam, ali malo i Poslovnik.
Ovim prijedlogom zakona je već izmijenjeno 57% zakona. Uz to nisu uvažene primjedbe Kancelarije za razmatranje žalbi, čime bi to bilo oko 70%. Pravilo je da, ako se mijenja više od 50% zakona, donosi se novi zakon. Dakle, ne izmišljam ja, to je takvo pravilo. Sve sam to govorila i prošli puta, a ovo govorim samo zato što mi je stalo da vi imate potpunu informaciju.
Hvala lijepo. Delegat Rančić.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, dakle, i ja sam član Komisije za budžet i finansije i želim potvrditi to što je kazao i kolega Rajić da smo mi kao komisija podržali donošenje ovog zakona, i u prvom i u drugom čitanju. Kolegica predsjedavajuća ove komisije je, lapsus onaj, dakle nastojala malo da izbjegne naše insistiranje, pa dajte da to bude, znate da sam govorio zašto nema na sjednici, pa je to malo se odugovlačilo, pa smo pred samu sjednicu Doma završili kao komisija izjašnjenje i, dakle mi smo kao komisija glasali i podržali donošenje ovog zakona. Onaj ko je suštinski za primjenu ovog zakona, on je, svaki poslanik, delegat imao priliku da glasajući „za“ podrži izmjene i dopune nabolje ovog zakona. Oni koji nisu za primjenu ovog zakona ili za njegovu popravku, nažalost, oni su glasali, oni su glasali „protiv“, i na taj način doveli u pitanje, u pitanje izmjene i dopune ... ovog zakona. Dakle, podržavam šta je i kolega Filipović govorio, dakle predlažem da se držimo Poslovnika, da glasamo, da glasamo o ovom zakonu, pa ćemo vidjeti ishod samog glasanja, a zaključke kolegice Majkić, o kojima ćemo naknadno eventualno glasati, neću podržati iz razloga što je ovo ... jedan slalom u ovoj pravničkoj proceduri. Onaj ko je iskreno bio za primjenu i dopunu popravaka ovog zakona, imao je priliku da glasa o njemu. Mi znamo ... da poslanici, delegati SNSD vode aktivnosti na tome da ovaj zakon obore u cijelosti, mi znamo da je suština u tome, i da se ne zavaravamo i ne izgiravamo. Znamo da je uvaženi član Kolegija iz Predstavničkog doma pokrenuo proceduru pred Ustavnim sudom i mislimo da je suština svega toga. Hvala.
Hvala lijepo. Ima li još zainteresovanih za raspravu ili da polako pokušamo svoditi? Iako je uobičajeno da se Dom izjašnjava o izvještaju komisije, mislim da u ovom slučaju to nije ta komisija, koja inače radi proceduralne stvari. Mislim da mi samo trebamo primiti k znanju da nije postignuta saglasnost, jer kako ... predviđa Poslovnik, ali Poslovnik obavezuje Dom da se u drugom krugu izjasni o zakonu koji će proći ako dobije natpolovičnu većinu, s tim da dvije 23 trećine delegata iz jednog entiteta nije „protiv“. Da bude jasno, to je onaj čuveni član kojim smo se bavili u novembru i oktobru ... podosta vremena. Dakle, stavljam na glasanje Prijedlog zakona o javnim nabavkama. Je li bilo izmjene i dopune? Pardon, o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH. Prvo pitam ko je „za“, ko je „za“? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] „Za“ ovaj zakon. Pa „za“ ovaj zakon.
/nije uključen mikrofon/
Ma ne, nema, niste me slušali. Ne izjašnjavamo se, Dušanka. Jeste li Vi „za“ ovaj zakon?
Ne, ne, ne.
Dakle, rekli smo ovo nije izvještaj komisije one redovne nego su samo konstatacije. Dakle, „za“ ovaj zakon: dva, četiri, šest, osam delegata. Ko je „protiv“? „Protiv“ je pet. Konstatujem da je više od dvije trećine poslanika, odnosno delegata iz jednog naroda „protiv“ ovog zakona, i u skladu sa članom 73. Poslovnika, da ne govorim sad stav, ovaj zakon ... nije prošao. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, dobro mi ide ovo pravničko. Ad. 7. Prijedlog zakona o internoj reviziji u institucijama BiH (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o samom zakonu. Predstavnički dom usvojio je zakon bez amandmana. Dobili ste Izvještaj nadležne komisije. Komisija je prihvatila Prijedlog zakona sa tri amandmana. Novih amandmana nije bilo. Da li se neko javlja za riječ o ovom zakonu? Delegat Dušanka Majkić 24
Komisija za finansije i budžet Doma naroda, kao nadležna komisija, na svojoj sjednici od 15.1. je jednoglasno usvojila tekst Prijedloga zakona o internoj reviziji institucija BiH. Međutim, prihvaćeni tekst prijedloga ovog zakona ...
Izvinjavam se.
Ja očekujem da me ... slušaju ljudi, da ne govorim, onda da sjednem dok vi završite razgovor. Međutim, prihvaćeni tekst Prijedloga zakona razlikuje se u tri amandmana u odnosu na tekst koji je bez amandmana usvojen u Predstavničkom domu. Predlažem da se, nakon glasanja o Izvještaju Komisije, donese odluka o formiranju Zajedničke komisije za usaglašavanje teksta zakona, u skladu sa članom 116. i u ovu komisiju predlažem: gospodina Hazima Rančića, gospodina Božu Rajića i mene kao člana ove komisije.
Hvala lijepo. Izvolite dalje. To ćete se Vi javiti za riječ poslije. Ima li sugestija? Gospodine Rančiću, hoćete li reći?
Ukoliko dođe do ovog glasanja, dakle ja predlažem gospodina Ibrahimpašića umjesto mene ...
Dobro, to, idemo malo prebrzo. Ali, gospođo Majkić, mi Vas jako dobro slušamo nego samo ... proceduralne stvari kad ćemo to staviti na dnevni red? Dobro, pošto nema, prvo, onda moramo glasati, je li tako, o Izvještaju Komisije ... Ko je “za” da se usvoji Izvještaj Komisije? Ima li “protiv”? “Uzdržanih” nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Izvještaj Komisije, što znači da su amandmani postali sastavni dio Prijedloga zakona o kome se izjašnjavamo. Glasamo sada o ovom zakonu. Ko je “za” Prijedlog zakona? “Protiv”? “Uzdržanih” nema. Konstatujem da smo ovaj zakon jednoglasno donijeli. 25 S obzirom da ovaj zakon ima drugačiji sadržaj od onoga koji je imao u Predstavničkom domu, moramo formirati Zajedničku komisiju za usaglašavanje. Čuli ste prijedlog predsjednice Komisije, čuli ste dopunu predsjednika, šefa Kluba, odnosno sada šef Kluba bošnjačkog naroda, je li tako, da se dođe da, umjesto gospodina Rančića, Ibrahimpašić bude član ove komisije. Ima li neko “protiv” ovog prijedloga? Nema. Prema tome, sad je prijedlog ovaj novi sastav. Ko je “za” ovakav sastav Zajedničke komisije za usaglašavanje? “Protiv”? “Uzdržanih” nema. Hvala. Konstatujem da smo utvrdili članove Zajedničke komisije ispred Doma naroda. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda, to je: Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa o samom zakonu. Predstavnički dom usvojio je ovaj zakon u predloženom tekstu. Dobili ste Izvještaj nadležne komisije. Nadležna komisija je prihvatila Prijedlog zakona u predloženom tekstu, dakle bez amandmana. Amandmana drugih na Prijedlog zakona nije bilo. Da li se neko javlja za riječ? Ne javlja. Zaključujem raspravu. Glasamo o zakonu. Ko je „za“ ovaj zakon? „Protiv“? „Uzdržanih“ nema. Hvala. Konstatujem da smo sa svih 13 glasova usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima. Zakon je usvojen u identičnom tekstu kao i na Predstavničkom domu. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, to je: Ad. 9. Prijedlog Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara
: Ja se osjećam neugodno kao predsjedatelj Ustavnopravnog povjerenstva što nakon četiri godine rasprave o problematici koju tretira ovaj zakon, a već te četiri godine i sam sudjelujem vrlo aktivno u donošenju ovakvoga zakona. Da bi to potvrdio, rekao bih da je ovo sigurno treća ili četvrta verzija zakona. Organizirana je na moju inicijativu javna rasprava, i cijelo to vrijeme na prijedlog, koji smo dobili, ovog zakona ukazivao sam da postoji prijepornost u onom dijelu koji se zove ustavna nadležnost institucija vlasti u BiH, sukladne znači Ustavu. I u zakonu na dvadesetak mjesta stoji da nadležnost RS i FBiH, što nije ustavna ovlast i, onda, gle čuda Distrikt Brčko, a onda i druge razine administrativnog organiziranja! To je želja bila na Ustavnopravnom povjerenstvu da se taj dio uskladi sa ustavnim rješenjem. Prema tome, znači u svim člancima da stoji RS, kantoni ili županije, Distrikt Brčko, gradovi i općine! Temeljem toga imali smo i razgovor na temu oko ovih 19 prihvaćenih amandmana od strane radne skupine Zastupničkog doma i takva verzija je prošla. Moje je promišljanje i prijedlog bi bio danas ovdje da bi bilo dobro, u cilju interesa ljudi koji jedva očekuju da mi riješimo napokon ovo pitanje i donesemo zakon, da podržimo prijedlog, gospodine predsjedatelju, koji ste vi dali, da vratimo zakon ovom povjerenstvu i da damo kratko vrijeme za dostavu amandmana.
Hvala lijepo. Delegat Majkić.
Dakle, vidimo da Ustavnopravna komisija Doma naroda, i nakon usvajanja 20 amandmana, nije prihvatila tekst Prijedloga zakona o sportu. Pitala sam se prvo što se uopšte raspravlja onda o amandmanima, poslije iscrpljivanja i analize 20 amandmana odbiti zakon, onda zaista, ...nešto nije mi bilo jasno. Ali još nejasniji mi je Izvještaj koji je, dakle, negativan izvještaj Ustavnopravne komisije, obrazložen sljedećim, dakle, citiram: Činjenicom da predlagač nije dobro pripremio Prijedlog zakona o sportu što je vidljivo iz mnoštva amandmana koje je verifikovao Predstavnički dom i ova komisija. To ne znači samo da ovaj zakon nije dobro pripremljen što ima veliki broj amandmana, to znači samo možda da mi hoćemo da ga učinimo boljim. I drugo, kaže: Norme ovog zakona nisu usaglašene sa stvarnim stanjem nadležnosti institucija u BiH, a njegovim donošenjem bilo bi teško i gotovo nemoguće provesti ga u pravni sistem BiH. Politizacija strašna, a sad se vraćamo na ono što je Ustavnopravna komisija donosila kad je sudila o ovom zakonu u prvom čitanju. I, kaže: Ustavnopravna komisija na 7. sjednici, održanoj 18.7., kao nadležna komisija, jednoglasno prihvatila principe predloženog 27 zakona, i prema tome prihvatila i princip, opet, citiram: Ponuđeni tekst zakona usklađen je sa Ustavom BiH i pravnim sistemom. Maloprije nije usklađen, sad jeste bio usklađen. Dalje, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH je na svojoj 20. sjednici od 16.1. usvojio Zakon o sportu sa 19 amandmana. Protiv njega su glasali samo klubovi opozicionih stranaka, i to SDS-a i SDP-a koji nemaju odgovornost za vršenje vlasti. Suzdržani su bili samo dva poslanika iz DNS-a i DNZ-a. Imam listing kako je glasao Predstavnički dom. Pa šta se to dešava u Predstavničkom domu ... i njihovim komisijama u odnosu na naš dom? Kao da su različite partije u jednom i u drugom domu. Dakle, nadležna komisija je zanemarila činjenicu da cilj ovog zakona je da se utvrde pravila i nadležnosti u oblasti sporta na nivou BiH, ali da se time ne narušava ustavna prava i obaveze entiteta i drugih nivoa administrativnog organizovanja, koji regulišu pitanja iz oblasti sporta na tim nivoima. O prijedlogu ovog zakona, tačno, organizovana je javna rasprava u kojoj su se mogli čuti stavovi sportista i sportskih organizacija koji su govorili u prilog neophodnosti donošenja ovog zakona. Amandmanska faza trajala je 25 dana, dakle produživana je, tako da su svi klubovi i delegati, a koji su to željeli, dakle, mogli djelovati amandmanski u cilju izmjene i dopune pojedinih članova ovog prijedloga zakona. I na kraju da pitam sve: Šta bi značilo da se taj zakon ne donese? Znači, neusvajanje tog zakona, šta bi značilo? Pod jedan, ... značilo bi nemogućnost da se BiH uključi u rad međunarodnih sportskih asocijacija kao što su Međunarodni olimpijski komitet, Internacionalni paraolimpijski komitet. Uslov za članstvo u svim međunarodnim sportskim asocijacijama je zakonska regulativa na nivou BiH. Pod dva, neusvajanje ovog zakona nastavilo bi se sa radom i odvijanjem sportskih takmičenje na nivou BiH po zakonima i propisima entiteta, što nije sporno. U entitetima će se obavljati aktivnosti, ali bez mogućnosti uključenja BiH u međunarodne sportske asocijacije. Pod tri, principi na kojima se organizuje sport u BiH sadržani su međunarodnim dokumentima čija je potpisnica BiH, evropski standardi i norme u pogledu obezbjeđenja i zaštite ljudskih prava i osnovnih sloboda i, u skladu s tim, BiH nužno mora donijeti ovaj zakon. I pod četiri, neusvajanje ovog zakona protivno ostvarenju javnog interesa BiH u svijetu, onemogućava se donošenje strategije razvoja sporta u BiH, izrada programa razvoja sporta, a posebno će imati reprekusije na uspostavljanje Antidoping agencije. Dakle, poštovani kolege, pitam se, zar neusvajanje ovog zakona nije povreda nacionalnog interesa sva tri naroda? U skladu s tim predlažem Domu naroda da se ne usvoji Izvještaj na Prijedlog zakona o sportu u BiH Ustavnopravne komisije Doma naroda, da se isti ponovo vrati komisiji na razmatranje, uz uvažavanje onog što sam u prethodnom izlaganju rekla. Hvala. 28
Hvala lijepo. Ja vidim sad na kraju da je to isti prijedlog kao i predsjedavajućeg komisije nadležne. Ima li još? Gospodin Rančić je tražio riječ.
Hvala lijepo. Dakle, vrlo kratko. U skladu sa članom 106. i ja sam htio predložiti da Dom ne usvoji Izvještaj nadležne komisije i da vratimo nadležnoj komisiji i sa zaduženjem da sačini novi izvještaj.
Hvala. Gospodin Rajić.
Ja ću kratko. Predsjedavajući, želim samo ukazati na to da ... sam suglasan sa svima onima koji misle da ... ovaj zakon ima stratešku vrijednost, da ga treba donijeti i da je odgovornost Parlamenta u tome nedvojbena. I želim također ukazati da se uočava jedna neprincipijelna, gotovo bih rekao, ... pomalo traljava praksa iz ova dva izvješća koja stoje u potpunoj opreci jedan prema drugom. U jednome se kaže da jeste istina, to je starije, ovo je mlađe, i to je razlog više da prihvatimo ove prijedloge koje je iznijela i zastupnica Majkić i gospodin Rančić i Vi, da vratimo ovom povjerenstvu na doradu i da ne propustimo šansu da ovaj zakon donesemo u ...
Hvala lijepo. Ima li još zainteresovanih za raspravu? Ako nema, delegat Ivo Miro Jović. IVO MIRO
: Vrlo kratko. Mislim da je dobro što u ovom smjeru ide diskusija da se to vrati na Ustavnopravno povjerenstvo ali, u cilju istine, treba reći, mi se zovemo i jesmo Ustavnopravno povjerenstvo. U svim javnim raspravama i u dosadašnjoj našoj praksi nije se dešavalo da uzimamo ovlasti i ne zovemo po Ustavu institucije u ovoj zemlji. I zato je bio presedan da mi na Ustavnopravnom povjerenstvu poučavamo predlagatelja zakona kako se šta zove. I zato nam nije, zato mi nismo reagirali, a i mada smo dali amandman te naravi. I zato nemojte kriviti ovo povjerenstvo, jer je ono dovedeno u situaciju: ne zna kako reagirati! A nije to bio predmet isključiv, nego 19 amandmana koje su prihvaćeni na Zastupničkom domu i našli smo se u toj situaciji da vidimo šta uraditi i požuriti, htjeli smo, željeli pomoći, a ne odmoći donošenje ovog zakona. I sada u Ustavnpravnom povjerenstvu postoji volja ljudi koji su tamo da se to na najbolji način uradi, i to je onaj moj prijedlog, ako može da ga date na glasovanje.
Hvala. Mogu, ali kada završimo raspravu. Izgleda da sport privlači veliku pažnju. Delegat Neimarlija. 29
Cijenjeno predsjedništvo, kolege delegati, gosti, imam potrebu samo da kao član Ustavnopravne komisije izrazim malo neslaganje sa predstavljanjem i rasprave i rezultata naše obrade ovog prijedloga zakona od strane predsjedavajućeg Komisije, u mjeri u kojoj je, ipak, predozirao ovaj vrednosni aspekt amandmana, koje smo mi usvojili pa, između ostalog, i amandmana kojim se traži da se u ovaj zakonu ... uvedu kantoni, recimo. IVO
nije uključen mikrofon
Imam potrebu, evo, da izrazim malu rezervu budući da nam se vraća na ... Ustavno- pravnu komisiju ovaj zakon i mi smo vodili raspravu, bila su, predsjedavajući ...
Slušam, slušam, pažljivo!
Je li, drago mi je. Dakle i tada, mislim, imali smo, između ostalog, jednostavnu činjenicu o kojoj je govorila gospođa Majkić, ...koja nije bila u Komisiji, naravno i nije se djelovalo, uradilo. Ona je mogla pretpostaviti ... stvari u smislu da su, ...ako je Predstavnički dom, Predstavnički dom usvojio amandmane koje je usvojio i ako na Predstavničkom domu su, recimo, stranke oba HDZ-a, moram ovo da kažem, ... prihvatili amandmane nisu ... ustanovili u Prijedlogu zakona povredu Ustava. Ako ste se vi prije očitovali da postoji ustavni osnov, onda evo ja izražavam samo, dakle, potrebu da se ogradim naspram ovog prejakog ... insistiranja predsjednika na tome da je Prijedlog zakona u nekim svojim odredbama antiustavan. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Prvo delegat Šaraba, pa delegat Ivo Miro Jović.
Gospodine predsjedavajući, tragom ove priče o kojoj je govorio uvaženi kolega Jović da postoji volja za usvajanje ovoga zakona, ali ja zaista smatram da je potrebno ispoštovati i procedure za usvajanje ovoga zakona, i u tom pravcu ja sam se obratio Narodnoj skupštini RS sa zahtjevom da, budući da je sport isključiva nadležnost entiteta, da se o ovome zakonu izjasni i Narodna skupština RS. Očekujem da će u ovome roku koji će vjerovatno biti usvojen i ostavljen Ustavnopravnoj komisiji za ponovno razmatranje ovoga zakona, da će se o ... ovome zakonskom projektu izjasniti i Narodna skupština RS i time ispoštovati Ustav BiH. Toliko i hvala. 30
Hvala lijepo. Delegat Ivo Miro Jović. IVO MIRO
: ... ja još jedino smatram da možda i u cilju, samo pojašnjenje. Sad smo konstatirali da u odnosu na predloženi tekst zakona 19 članaka, odnosno 19 amandmana je usvojeno u Zastupničkom domu. I nije predmetno bilo isključivo ono samo što sam ja rekao kad je usklađenost s Ustavom, jer to se podrazumijeva. Ali isto tako nije dobra poruka: ako prođe, žalite se Ustavnom sudu! To je sramotno čuti. Za primjenu Ustava u ovoj zemlji gdje možemo dogovorno i kazati da se, zamislimo, treba nekoga moliti da se primijeni ustavno načelo, na Ustavnopravnom povjerenstvu, što je apsurd. I zato smatram da bi bilo dobro u cilju požurivanja donošenja kvalitetnog zakona i mislim da ovo sve ide u tome smijeru da onaj moj prijedlog zaključka usvojimo.
Ima li još zainteresovanih? Ministre, ja mislim da, pošto ide, vuče na, prema tome da bi izjašnjenje glasanja trebalo biti da će zakon ostati živ, to znači u proceduri, mislim da nema potrebe sad u ovoj fazi nešto posebno. Ako nemate Vi potrebu, ako imate, s obzirom da ste došli, ja mislim da trebamo dati riječ ministru. Jedan od rijetkih koji je došao na sjednicu Doma naroda.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, poštovani delegati, dame i gospodo, ja zaista žalim što ... nismo danas u prilici da usvojimo ovaj zakon. Žalim iz mnogo razloga. Prvo, što sportisti željno čekaju, ove zemlje, da dobiju jedan zakon na nivou države BiH, s jedne strane, s druge, što smo mi jako uslovljeni formiranjem Agencije za antidoping kontrolu i ja se jako plašim da naši sportisti koji budu prijavljeni za Olimpijske igre u Pekingu sredinom godine neće dobiti licencu za odlazak na Olimpijske igre zbog neformiranja te agencije. Nama je to preneseno još da se to uradi do konca 2007. godine no, nažalost, nije to urađeno. Ja moram priznati da pregledom amandmana koje je ova Ustavnopravna komisija ovog doma dala, čini mi se da su to identični amandmani sa amandmanima koji su u Parlamentarnoj skupštini već usvojeni, izuzimajući možda jedan ili dva amandmana i uvaženog delegata gospodina Jovića. Ja samo želim da podsjetim da u izmjeni Zakona o ministarstvu u Federaciji stoji da Federalno ministarstvo sporta ima obavezu u donošenju i strategije i unapređenja sporta i teško bi se moglo iz te odredbe izbjeći da i ono bude u zakonu. Ali isto tako, nije ni ništa sporno Vaš amandman koji je već usvojen u Ustavnopravnoj komisiji da nađe svoje mjesto u svim članovima. Dakle, sama činjenica gdje je rečeno u drugim nivoima organizovanja, podrazumijeva da svi nivoi organizovanja u BiH podrazumijevaju to. No, nema tu ništa sporno, čini mi se, ... među ni predlagačem, a koliko sam vidio, i drago mi je ni danas kod vas, da se to može vrlo jednostavno, da kažem, završiti i apelovao bih, zamolio bih vas, zaista, da čim prije, čim hitnije stavimo na ovaj dom ponovo, jer mi smo i suviše, suviše, u cajtnotu. Ovo je, čini mi se, jedan maksimum koji smo u ovom trenutku u BiH u ovim parlamentima mogli da dobijemo u okviru kvaliteta zakona. Mnogo je tu bilo predloga, jako dobrih predloga, no moralo se uvažiti i neke stvarnosti koje jesu u ovoj našoj zemlji. 31 Evo toliko, hvala.
Hvala lijepo. Delegat... krivi navod. IVO MIRO
: Gospodine ministre, Dejtonskim ugovorom, Ustavom Federacije isključiva nadležnost športa je na razini kantona. Dragovoljnim dogovorom tada stranaka oformljeno je Ministarstvo – koje se zvalo – znanosti, prosvjete, kulture i športa i prije dvije-tri godine podijeljeno ponovo dogovorom, a ne ustavnom promjenom. A ono ima isključivo savjetodavni i ovaj koordinirajući karakter, bez ovlasti za donošenje zakona. I to je istina, i to je točno i ostanimo u tim okvirima.
Hvala lijepo. Ja predlažem, pošto sad razgovaramo o Izvještaju Komisije i, koliko vidim, postoji dobra volja svih da se ovaj zakon zadrži u proceduri, što podrazumijeva da su svi spremni, pa i predsjedavajući Komisije, da glasa protiv svog izvještaja. Prema tome, ja ću prvo staviti Izvještaj na glasanje, a mislim da sam blago sugerisao kako bi trebalo da se glasa bez uticaja na volju delegata, da bismo ovaj zakon održali, ajde da kažem, aktivnim i u proceduri. A onda ću predložiti i zaključak u kom roku očekujem izjašnjenje. Ko je dakle „za“ Izvještaj Ustavnopravne komisije? Ko je „protiv“? Konstatujem da je, je li tako, jednoglasno odbijen Izvještaj Komisije. Predlažem zaključak: da Dom naroda traži od nadležne komisije da sačini novi izvještaj, zasnovan na novim smjernicama iz današnje rasprave u roku od – pošto je danas četvrtak nije realno ovo, to je – u roku od 10 dana da sačini novi izvještaj. A to je amandmanska faza i dalje, mislim, vratili smo vam i dalje ste u amandmanskoj fazi. Jesam li ja to dobro formulisao? Jesam. Ko je „za“ ovakav zaključak? Hvala. Ima li „porotiv“? „Uzdržanih“? Nema. Hvala. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili ovaj zaključak i molim vas onda da budemo spremni da zbog ovih razloga i brzo poslije izvještaja komisije ... sazovemo sjednicu Doma. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: 32 Ad. 10. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost (prvo čitanje) – predlagač: delegat Mladen Ivanić Dobili ste Prijedlog zakona, takođe ste dobili Izvještaj nadležne komisije. Ja sad kao predsjedavajući moram reći da ova komisija nije prihvatila principe zakona. U skladu sa članom 101. Poslovnika, Dom se izjašnjava o izvještaju komisije. Ako Dom prihvati izvještaj komisije, predloženi zakon smatra se odbijenim, a ako ne prihvati izvještaj, Dom traži od nadležne komisije da izradi novi izvještaj, zasnovan na novim smjernicama koje utvrdi Dom u roku koje odredi Dom. Dakle, sada razgovaramo o Izvještaju Komisije. Pretpostavljam da gospođa Majkić ima riječ.
Dakle, nije ovo bio prvi prijedlog koji je na temu izmjene PDV-a. Onda smo dobili uvjerenje da će Uprava za indirektno oporezivanje i Ministarstvo finansija i trezora do sredine februara napraviti konzistentan prijedlog šta to treba i šta je moguće mijenjati i otkad je to moguće, s obzirom da imamo ovaj već prijedloge budžeta, predlog budžeta institucija koji su, koji je u nekoj formi krenuo u zakonodavnu proceduru. Dakle, da bi ova komisija, da je ova komisija mogla dati pozitivan stav, ona je morala prethodno imati kvalitetnu analizu i imati pozitivan stav Uprave za indirektno oporezivanje. To je obaveza. Pošto je Uprava za indirektno oporezivanje dala negativan stav, ne elaborirajući šta su razlozi za to, ali je negativan stav, to ni Komisija nije mogla da usvoji ovaj izvještaj, a podsjećamo vas da bi svaki od ovih ljudi od nas ovdje koji sjedimo voljeli da imaju takav prijedlog i da on bude kreator i da njegov zakon uspije, tako da biće tih pokušaja još, dok se stvarno ne desi promjena zakona.
Otvaram raspravu. Dopustite samo kao predlagaču nekoliko riječi. Bio sam predlagač ovog zakona i moram reći da mislim da nadležne institucije koje su se o njemu izjašnjavale su vrlo površno i bez ozbiljne argumentacije pristupili svom određenju prema ovom zakonu. Jedan od dokumenata na koje se i ova komisija pozivala je bio dokumet Direkcije za evropske integracije koja je otprilike rekla da uvođenje nulte stope nema pravnog osnova u Acquis communautaire, što moram biti iskren za nas ne mora da predstavlja ništa posebno i nije nikakav argument, jer je ista ta direkcija napisala da nulta stopa postoji u Velikoj Britaniji, da nulta stopa postoji u Belgiji, da nulta stopa postoji u Danskoj, postoji u Kipru, postoji u Poljskoj, a da nulta stopa postoji i u zemlji kandidatu za EU u Hrvatskoj. Dakle, ta vrsta argumentacije apsolutno ne stoji. Jednako tako ne stoji ni argumentacija [[nakratko isključen mikrofon]] Uopšte nije rekla koliko bi to značilo ugrožavanje, ona tvrdi da bi ugrozilo fiskalnu stabilnost zemlje i budžete, nigdje nije ni proračunala ni rekla koliko bi to bilo i zašto je to problem. Nego postoji, samo je dala jednu kvalifikaciju, koju mogu prihvatiti za poslanike, da poslanici imaju pravo da..., ali Uprava, kao jedna institucija koja ima toliko ljudi, mogla barem onda reći koliko bi to stotina miliona ili desetina miliona prihoda bilo manje. Ja i dalje tvrdim da su prihodi od 33 poreza na dodatnu vrijednost bili veći od planiranih, i da to sigurno ne bi ugrozilo budžetsku situaciju u zemlji. Činjenica je da bi došlo do povećanih troškova, povećanih troškova ubiranja poreza, pojednostavljeno rečeno, život poreskih službenika bi bio malo komplikovaniji. Malo bi više morali raditi nego što sada rade. Ništa to nije nepoznato u svijetu, dvije stope, to apsolutno nije ništa novo i postoje kompjuterski sistemi i mehanizmi i procedure i nakon dvije godine prakse mislim da je i naša uprava bila u poziciji da ovo može da radi ali, očito, ... pošto imaju pravo da blokiraju, da je njima teško da se tim poslom bave, barem sam ja to tako definisao. Ovdje je u prigovoru rečeno da su nejasno definisani proizvodi i tu moram biti iskren da se na vrlo čudan način ciljalo na onu vodu koja je bila predviđena za piće, pa se mislilo da ja tu predlažem onu vodu koja je flaširana. Ne, ja sam predlagao vodu iz vodovoda, a ne nikakvu mineralnu, pa da se neke transakcije vrše s time, nego vodu iz vodovoda. I, ako je bilo neprecizno, moglo je da se popravi, a posebno smatram nekorektnim, prosto neprihvatljivim priču kako bi uvođenje nulte stope bilo u korist bogatih, sa argumentacijom da bogati troše više na hranu nego siromašni. Mislim, ovo ja razumijem da bogati troše više na hranu, ali na kavijar, na kvalitetne vrste mesa, na puževe, na jegulje, na ne znam ti na šta, ali na hljeb, na brašno, ne jedu bogati dvaput više hljeba od siromašnih, obrnuto. I mislim da ovakvo poistovjećivanje pokazuje neku vrstu neozbiljnosti s kojom su kolege tome prišle. Dakle, ako je barem ovaj zakon isprovocirao da Savjet ministara sad u ime svih predloži neke promjene, a evo čuli smo od predsjedavajućeg Komisije da to imamo pred sobom za 15 dana, biće mi vrlo zanimljivo vidjeti kako će Uprava za indirektno oporezivanje sad obrazložiti da su sad moguće dvije stope, kad to Savjet ministara predloži. Ali, ako će prijedlog mog zakona doprinijeti barem tome, biću zadovoljan. Evo, vidjećemo, 15. februar je blizu, vidjećemo kako će to biti rečeno. Od Uprave sam ja dobio ovaj poziv, dva dana nakon razgovora na našoj komisiji, direktor Uprave za indirektno oporezivanje je rekao: moguće je uvođenje dvije stope. Toliko o konzistentnosti nadležnih institucija. Hvala, a svjestan sam da ovaj zakon nema većinu. Dobro, sad se vraćam u neutralnu ulogu. Prelazimo sad, ima li još zainteresovanih za raspravu? Ima gospodin Šaraba.
Zahvaljujem. Samo kratko, gospodine predsjedavajući. Mislim da prijedlog ove diferencirane stope, dakle, ovakav ili sličan prijedlog kojih je bilo, koji mi danas imamo na dnevnom redu, poklapa se sa prijedlozima koje je u zadnje vrijeme dala SDS. Zato ja smatram da ovaj prijedlog treba podržati i da je on izuzetno korektan. Toliko i hvala vam.
Hvala lijepo. Ima li još zainteresovanih za raspravu? Stavljamo na glasanje Izvještaj Komisije. 34 Ko je „za“ Izvještaj Komisije? Dva, četiri, šest, osam, deset, jedanaest. Ko je „protiv“ Izvještaja Komisije? Hvala. Konstatujem da je sa 11 glasova „za“ i dva glasa „protiv“ Izvještaj Komisije prihvaćen. Time se smatra ... da je predloženi zakon odbijen. Prelazimo na tačku 11. Ad. 11. Prijedlog zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivčnih sankcija, pritvora i drugih mjera (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Dobili ste Prijedlog zakona kao i Izvještaj nadležne komisije. Komisija je prihvatila principe predloženog zakona. Predstavnički dom je usvojio već ovaj zakon, ovo je naše prvo čitanje. Prvo se vodi rasprava o neophodnosti i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Ko se javlja za riječ? Delegat Šaraba.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Želim prvo da istaknem da smo mi vjerovatno jedina zemlja u regionu koja je rješavanju ovoga problema pristupila na ovakav način. Dakle, nigdje se nije posebnim zakonskim propisom formirao zavod i donijela na ovakav način odluka o njegovom postojanju. Dakle, smatram da nema potrebe za donošenje ovoga zakona, budući da u postojećem Zakonu o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera postoji jedno posebno poglavlje odredbe o izvršavanju pritvora i kazne zatvora gdje se govori o zavodu i o njegovom formiranju. Dakle, donošenje ovakvog zakonskog propisa ... i regulisanje ovoga pitanja na ovakav način nije potrebno. Toliko i hvala vam.
Hvala lijepo. Izvolite dalje. Ako nema dalje zainteresovanih, ja bih onda zatvorio raspravu i stavio Prijedlog zakona u prvom čitanju na glasanje. Ko je „za“ ovaj prijedlog zakona? „Protiv“? Jedan. Konstatujem da je sa 11 glasova „za“ i jednim glasom „protiv“ ovaj zakon u prvom čitanju usvojen. Prelazimo na tačku 12. dnevnog reda, to je: 35 Ad. 12. Prijedlog zakona o poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Dobili ste Prijedlog zakona kao i Izvještaj nadležne komisije. Komisija ja prihvatila principe predloženog zakona. Predstavnički dom je prihvatio Prijedlog zakona u prvom čitanju. Ovo je prvo čitanje i vodi se rasprava o neophodnosti i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Ko se javlja za riječ? Delegat Šaraba.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Kao delegat koga je u ovaj visoki dom izabrala Narodna skupština RS, ja sam se obratio Narodnoj skupštini RS sa jednim obavještenjem, jer sam želio, a budući da smatram da se ovim zakonom vrši prenos nadležnosti sa entiteta na nivo BiH, tražio sam da se o ovom zakonskom propisu izjasni Narodna skupština RS. I dana 17.12. nadležni Odbor za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu Narodne skupštine RS razmatrao je ovaj zakonski tekst i dostavio sledeći odgovor, pa ću ja kratko pročitati samo dvije rečenice iz ovoga odgovora: Nakon opširne diskusije svih prisutnih, Odbor je jednoglasno zauzeo stav da ponuđeni Prijedlog zakona o poljoprivredi, prehrani i ruralnom razvoju nije prihvatljiv, jer isti ne uvažava zaključke Narodne skupštine RS od 14.6.2006. Shodno tome, Odbor predlaže da se poslanicima iz RS u Parlamentarnoj skupštini dostave usvojeni zaključci kao osnov za zauzimanje stava u vezi navedenog prijedloga zakona. Evo, gospodine predsjedavajući, ja iznosim ovaj stav koji je donijela Narodna skupština RS. Dakle, smatram da navedeni zakon nije prihvatljiv, da nije u skladu sa zaključcima koje je usvojila Narodna skupština 5.7.2007. i u tom pravcu se predlaže formiranje radne grupe za izradu novog teksta nacrta zakona koji će regulisati određena pitanja u oblasti poljoprivrede, u skladu sa zaključcima koji su usvojeni od strane Narodne skupštine. Toliko i hvala vam.
Hvala lijepo. Delegat Majkić.
Dakle, znamo kako smo došli do ovog novog mišljenja, znači imali smo prvo mišljenje koje smo vratili, nismo ga prihvatili, pa smo ga vratili. E, sad, kako govori kolega Šaraba, onda to izgleda sve tako kako jeste, ali to je kad se samo čita dopola. Dakle, Odbor Narodne skupštine, kaže: Nije prihvatljiv Prijedlog zakona, jer ne uvažava zaključke Narodne skupštine RS od 14.6.2006, a oni, kažu: Vodeći računa da je Vlada RS prihvatila Izvještaj Evropske komisije, funkcionalni pregled u sektoru poljoprivrede BiH, Narodna skupština RS podržava potrebu novog definisanja podijeljenih nadležnosti između ... zemlje BiH i entiteta u sektoru poljoprivrede i razvoja sela. To je 9. 36 10.Narodna skupština RS prihvata takvu raspodjelu nadležnosti u sektoru poljoprivrede i razvoja sela između države BiH i entiteta koja podrazumijeva da RS je nadležna za upravljanje prirodnim resursima i definisanje politika, strategija i razvojnih programa, što ... ovim zakonom ništa nije od toga uzeto, kao i finansiranje razvoja poljoprivrede i sela i dalje ostalo znači nedirnuto. Narodna skupština RS podržava raspodjelu nadležnosti u sektoru poljoprivrede i razvoju sela između države BiH i entiteta koja podrazumijevaju da je država BiH nadležna za sljedeće sektore: evropske integracije, međunarodnu trgovinu poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima, zdravlje životinja i biljaka, sigurnost hrane te koordinaciju, a dakle govorimo o ovome zakon da je on prvenstveno koordinacija, te koordinaciju politika i strategija unutar BiH. Ima tu još članova koji govore o tome, da ne bi čitala, mislim da je ovo dovoljno zbog čega smo do njega ...
Kao što vidite, zanimljivo je unutar kluba, imamo različite demokratske pogleda. Izvolite, gospodine Ibrahimpašiću.
Ja bih samo još jednom ponovio, a ponavljao sam, to sam već jednom rekao, dakle u EU, kad ništa nije bilo zajedničko, bila je zajednička poljoprivredna politika. I danas 60% budžeta Unije ide u poljoprivredu. Ja ne znam, ovo što imamo u ovom zakonu, to je stvarno minimum, minimum nečeg. Sigurno je jedno: da poljoprivrednici neće imati štetu od ovog zakona nego samo korist.
Hvala lijepo. Delegat Koprivica.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, s obzirom da sam član Ustavnopravne komisije i s obzirom da sam bio prisutan i na jednom i na drugom sastanku kada smo se izjašnjavali o Prijedlogu zakona o poljoprivredi, mislim da ovo obrazloženje koje smo čuli od gospođe Majkić u potpunosti možemo prihvatiti ... koje smo čuli od strane Komisije i Mišljenje koja smo dobili od strane Komisije: da postoji valjan ustavnopravni osnov, da je ponuđeni tekst zakona usklađen sa Ustavom BiH i da se može uputiti u dalju proceduru. Mislim da ovakav izvještaj ove komisije možemo i trebamo prihvatiti, s tim da bih ja predložio ovdje, da shodno zaključcima sa Predstavničkog doma, da se održi javna rasprava, s obzirom na kompleksnost pitanja koja reguliše ovaj zakon, s obzirom na veliki interes svih faktora u BiH i da se amandmanska faza po mogućnosti produži do zaključenja javne rasprave. Jer ćemo sigurno biti u prilici da ćemo imati mnogo amandmana ... koji će biti uloženi. Mislim da s te strane bi dobili priliku da svi koji su zainteresovani uzmu učešće u proceduri i da čuje izjašnjavanje 37 konačno o tekstu ovog zakona. Imamo definisane i jasne i precizne stavove o svim ovim pitanjima o kojima smo danas govorili i o kojima govorimo svakodnevno. Hvala vam.
Hvala lijepo. Ima li još zainteresovanih? Prije izjašnjenja o zakonu, podržaću ovaj zakon samo da napomenem. Ima jedna zemlja u EU koja ima dva ministra poljoprivrede, koji se rotiraju na mjestu kad predstavljaju svoju zemlju i kad imaju konsenzus glasaju „za“, a kad nemaju „uzdržan“, sad, a ta zemlja nije BiH. Malo šale, malo šale. Molim? Malo šale, ma nije šale nego zbilje. Stavljam ja, dakle Prijedlog zakona o poljoprivredi, ima li potrebe, dakle u prvom čitanju na glasanje. Ko je „za“? Ko je „protiv“? Uz jedan glas „protiv“ i sada nas je opet 11 „za“, ovaj zakon u prvom čitanju je usvojen. Imali smo još jedan prijedlog zaključka. Ne znam hoćemo li se o njemu izjašnjavati. Delegat, ja moram, delegat Koprivica je predložio javnu raspravu o ovom zakonu, ne znam da li se Dom o tome izjašnjava.
Neka nadležno povjerenstvo obavi ove rasprave, predloži.
Evo, dobro, evo samo sekund prije nego što Vi; u nekoj maloj konsultaciji, mi smo mislili da bi bilo dobro da komisija koja će biti nadležna za ovaj zakon razmotri i vidi opravdanost toga i ako ima potrebe za izjašnjenje to organizuje. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Recite, recite. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Poštovani predsjedavajući, vi ste dobili kao i svi delegati Doma naroda Izvještaj Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije koja nije prihvatila principe ovog zakona, znači dala je negativno mišljenje: od pet članova Komisije, dva su bila „za“, dva „protiv“ i jedan „suzdržan“. Jer smo prilikom rasprave cijenili mišljenje Uprave za indirektno oporezivanje, mišljenje Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa koji su u svojim mišljenjima eksplicitno naveli da postoji dovoljno mehanizama za osiguranje carinskog duga koji su propisani postojećim zakonima, a i podzakonskim aktima. Tako da je prijedlog ovog zakona koji je došao u ovaj dom od Predstavničkog doma, a njegov predlagač je bila Komisija za trgovinu i carine Predstavničkog doma, da je ovaj zakon suvišan, znači, propisivanje ovih odredaba na ovaj način kako je to predloženo je suvišno, da znači postoji dovoljno mehanizama u postojećem zakonu. Međutim, u raspravi je ... istaknuto da, možda, je potrebno ovo pitanje ponovno razmotriti od strane i Uprave za indirektno oporezivanje koja provodi zakon, a također i od strane Ministarstva za ekonomske odnose i ..., ne znam sad tačno da nazovem, koje je dalo takvo mišljenje, znači da bi možda dobro bilo da se ovaj izvještaj koji je negativan vrati ponovo Komisiji, da u tom ponovnom razmatranju pokušamo doći do nekih boljih rješenja kako se ovaj zakon ne bi definitivno povukao iz procedure. Pa eto, ja predlažem ukoliko ste saglasni da Dom donese zaključak da se Izvještaj vrati ponovo, da se ovaj zakon vrati ponovo Komisiji na razmatranje.
Hvala lijepo. Delegat Majkić. 39
Ja mislim da ne bi trebao da se usvoji prijedlog gospođe Čolo, iz prostog razloga, što smo već navikli da sve ono što dobijamo iz Komisije za spoljnu trgovinu i carine Predstavničkog doma, radi se uglavnom o lobiranju stvari koje su vezane za kompaniju „Lijanovići“, odatle potiče najveći dio ovih zahtjeva. I i u ovom slučaju je ista stvar, dakle, postalo je problem da gotovo sve, svi prijedlozi koji dolaze od te komisije, dakle, izlobirane od te kompanije, padaju na našem Domu. Dakle, ja ne vidim nijedan razlog poslije onoga što je Ministarstvo objasnilo na sjednici, razloga koje je navelo, argumente koje je postavilo, da i maloprije sam čula tako, shvatila i vas, da postoji dovoljno mehanizama da ne treba ugrađivati neke sumnjive mehanizme koje – zašto bi država od gotovog pravila veresiju. Ja ne vidim nijedan argument koji govori u prilog da se to treba vratiti Komisiji na ponovno razmatranje i predlažem da se glasa o Izvještaju Komisije.
Samo prije, prije nego što dalje nastavimo, riječ, ima li, pošto ja nemam kod sebe informaciju: Kakvo je stanje ovog zakona u Predstavničkom domu? Znači, prošao je cijeli zakon. Dobro, dobro, samo čisto da dobijemo informaciju. Prvo je tražio riječ gospodin Ibrahimpašić, pa onda gospodin Vidović.
Samo bih podsjetio. Pretpostavljam da je predlagač htio da pomogne privrednicima da kad imaju neke velike uvoze ne moraju angažovati svoj novac odmah, ako ga nemaju, da ne pozajmljuju od banke novac, niti da uzimaju bankine garancije, jer to sve skupa košta. A mjenica proizvođača ... ne košta ništa. Međutim, ona je po zakona realno naplativa, ja ću vam kazati kako ja to radim. Dakle, kad meni neko ne plati neka dugovanja, ja to dam na banku, banka mi da izvještaj da nemam para na računu, ja dajem u sud i sud udari klauzulu izvršenja. I sad, nažalost, od tog sudskog izvršenja pa do stvarnog izvršenja, imamo vakum, jer to notari neće da rade, jel' ne znam ni ja ko im je omogućio, oni bi trebali da to rade. Dakle, da uzmu tom mom dužniku u firmi šta ima i da ... prodaju, pa da ja sebe naplatim. I zbog zoga što država nama nije omogućila da ja naplatim svoja potraživanja, ona se plaši da neće naplatiti ni svoja potraživanja, a do nje je. Zbog tog sam ja bio za ovo i nije tačno da je ministarstvo bilo protiv, ono je čak napravilo papir koji je Uprava za indirektno oporezivanje iz razloga koje ste Vi naveli ukinu. On bi ... odmah sve i da ne rade ništa i to je ta tehnologija. Dakle, Uprava za indirektno oporezivanje vam neće ništa popustiti ili dozvoliti što bi nju moralo angažovati da radi malo više. To je stvar i sa akcizama na alkohol, ovo na čemu ja insistiram, sve na granici, pa ljudi koji upotrebljavaju alkohol kao ... repromaterijal plaćaju akcizu na njega na granici kao da uvoze viski. Da bi njima bilo lakše, a ima načina prije, prije je bio, prije četiri godine je bio taj propis kako se to utjerivalo. Dakle, zbog tog ja jesam da se tim privrednicima pomogne i da se država natjera da dovrši upotrebljivost mjenice onako kako je svugdje na svijetu. Na kraju krajeva, u tom prijedlogu je ostavljeno diskreciono pravo carinskim organima da kažu od koga će tu mjenicu uzeti, od koga neće. Onoga u koga sumnjaju ne moraju ga, ne moraju ni uzeti. Ali radi lakšeg, 40 radi konfora o kojem si govorio i ja sad koristim priliku da se izvinim za onaj citat da bogati troše više, ja sam to pročitao jer je to njihov zaključak, jer stvarno je smiješan. I ja se izvinjavam što sam ja to uporabio iz onog svega. Sve je to zbog konfora ljudi u Upravi za indirektno oporezivanje, da lakše naplaćaju, a da se pri tom ne angažuju bog zna kako. Zbog tog ću ja glasati za ovo o čemu je Alma govorila.
Hvala, hvala lijepo. Ja, mogu li se, može delegat Čolo.
Molim vas samo kratko da pojasnim. Znači, Izvještaj Komisije je negativan, ja sam tu kao predsjedavajuća Komisije iznijela stav. Dom danas odlučuje o tome izvještaju: ukoliko Dom prihvati takav izvještaj Komisije kao negativan, ovaj zakon se smatra odbijenim. Međutim, ja sam ispred Kluba delegata bošnjačkog naroda: stav kluba je takav da ukoliko se Izvještaj Komisije odbije, to je sve ukoliko – znači mi trebamo prvo glasati o ovome izvještaju koji sam ja potpisala – ukoliko se Izvještaj odbije, da se onda vrati Komisiji, da Dom donese zaključak da se vrati Komisiji da se sagledaju sve ove mogućnosti, u skladu sa tim, Ministarstva. Tako da evo ja predlažem da glasamo o Izvještaju Komisije, a onda ćemo, naravno, vidjeti kakav ishod tog glasanja bude.
/nije uključen mikrofon/
Molim vas, moje dame, pustite mene da iskomentarišem, kako se zove, Poslovnik. Niste se dobro razumjeli. Gospođa Čolo je rekla da postoje dvije opcije, i to je tačno. Jedna opcija da prihvatimo Izvještaj i ovaj zakon pada i druga opcija da Izvještaj odbijemo i vratimo Komisiji, čime zakon još uvijek ostaje živ i dolazi ponovo na Dom, jel'. I to je sasvim u skladu sa procedurom jel' tako smo se maloprije izjašnjavali. Molim delegata Vidovića da uzme riječ, pošto se javio, a ja bih ipak Domu sugerisao da čujemo ako ima neko iz Ministarstva neko mišljenje, ako bude imao, ali dobro. Delegat Vidović.
Hvala lijepa. Pa ja razmišljam na sljedeći način. Dakle, pokušaj uvođenja pravila u carinskoj politici, dakle i od strane određene skupine zastupnika ili povjerenstva, treba cijeniti. Dakle, to je složeno pitanje i ja cijenim uložene napore Povjerenstva za vanjsku trgovinu i carine Zastupničkog doma. I mi smo o tome ozbiljno razgovarali na našem povjerenstvu u našem domu i, dakle, ne ulazeći i ponavljajući svo ono što smo sve tamo skupa rekli, ja smatram da zakon treba zadržati u proceduri i da ona mišljenja koja smo mi dobili koja su nas doveli u dilemu, zapravo pogotovo od strane nadležnog ministarstva, nisu u potpunosti jasna, dakle 41 nisu u potpunosti dorečena. Međutim, od direkcije, odnosno Uprave za indirektno oporezivanje je potpuno jasno da je to neprihvatljivo. Iz tih razloga zapravo je takav rezultat i bio ovaj, rekao bih, ... na granici. Prema tome, ja apsolutno podržavam prijedlog naše predsjednice našeg povjerenstva, pa bi ovaj zakon trebalo zadržati u proceduri da ga, da bi ga poželjno bilo vratiti u Povjerenstvo na doradu i prikupiti u međuvremenu, dakle, jasnije mišljenje nadležnog Ministarstva za vanjsku trgovinu koje je zapravo, ... nije ni meni, a kako je bio i na našem povjerenstvu, mnogima nije bilo u potpunosti jasno. Hvala lijepa.
Dobro, pa nema, mislim, pošto nije jasno Mišljenje Komisiji, vjerovatno ne možete ni vi dati jasnije ovog trenutka. Prema tome ne vidim, ne vidim razlog da se Ministarstvo izjašnjava. Ima li još zainteresovanih? Ako nema, imamo pred sobom izjašnjenje. Dakle, sad bi trebalo izjašnjavati se o Izvještaju Komisije. Ko je „za“ da se usvoji Izvještaj Komisije? Četiri glasa „za“. Ko je „protiv“? Dva, četiri, pet. Je li tako: dva, četiri, pet. Ko je „uzdržan“? Jeste vi svi bili „protiv“? Oprostite, nisam vidio, ja sam gledao i brojao: jedan, dva, tri, četiri, pet, gospodine Joviću, šest, sedam i dva „uzdržana“. Prema tome, većinom glasova odbijen je Izvještaj Komisije. A da li ima potrebna entitetska, je li ovdje ide entitetski sadržaj kod odlučivanja? Budući da su tri delegata bila „protiv“, odnosno da praktično ...niko nije bio „za“, pardon, izvinjavam se. Niko nije bio „za“, prema tome, nema entitetske većine. Prema tome, nije odbijen Izvještaj Komisije. Je li tako? Šta ovo formalno-pravno sad, ne većinom glasova je odbijen, ali ta većina glasova kojom je odbijen nije imala entitetsku trećinu. Je li tako? Nije niko glasao „za“.
Većina iz Federacije je bila „za“.
Dobro.
Drugi entitet nije podržao to, ali ima više od jedne trećine koji su bili „protiv“, pa bi trebali usuglasiti, dakle,... ... u Kolegiju, nema entitetsku većinu.
Nema entitetske većine, nema entitetske većine i zaključak ide na usaglašavanje u Kolegij, ne. Ja se izvinjavam, delegat Neimarlija. 42
Prihvatanje nije prošlo. Znači, ako prihvatanje nije prošlo, onda je on poništen. Ko je, mi smo, mogu li .... Pa dobro, kolega Filipović.
Dobro, dobro, ustvari u pravu ste. Ja sam, pitanje je bilo: Ko je „za“ Izvještaj? I tu nije bilo natpolovične, nije bilo natpolovične većine i Izvještaj nije prihvaćen. Upravu ste, izvinjavam se. Dakle, Izvještaj se vraća Komisiji na ponovno izjašnjenje. Hvala lijepo. Izvinjavam se za ovu malu smetnju, jer ono ko je „protiv“, ko je „za“, pa to malo poremeti. Prelazimo na tačku 14. Ad. 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama BiH (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Dobili ste Prijedlog zakona (predlagač Savjet ministara), Izvještaj nadležne komisije. Komisija je prihvatila principe predloženog zakona. Predstavnički dom je usvojio ovaj zakon, ovo je prvo čitanje zakona. Prvo se vodi rasprava o neophodnosti i principima zakona. Ko se javlja za riječ? Delegat Alma Čolo, pa delegat Dušanka Majkić.
Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku iz čijeg je domena ovaj zakon je jutros razmatrala ovaj zakon u prvom čitanju, znači u prvoj komisijskoj fazi, i podržala je principe ovog zakona, s obzirom da je uvođenje biometrijskih pasoša usklađivanje zakonodavstva BiH sa zakonodavstvom EU i sa Uredbom Vijeća EU iz 2004. godine. Na ovaj način će se osigurati da putne isprave BiH budu sigurnije od krivotvorenja, a BiH će ispuniti svoje obaveze koje je preuzela Sporazumom o viznim olakšicama sa EU, jer smo se obavezali, ... prilikom zaključivanja tog sporazuma da ćemo uvesti biometrijske pasoše. Međutim, ... znači Komisija podržava principe ovog zakona, ali ja bih sada željela ispred Kluba delegata bošnjačkog naroda da izrazim jedan stav da će Klub Bošnjaka podržati ovaj zakon, ali u daljoj fazi, znači, u drugoj fazi kada se ovaj zakon bude razmatrao u Domu naroda, želimo da istaknemo jednu činjenicu, a to je da je sadržaj putnih isprava koji je ranije bio u nadležnosti Parlamenta, znači Parlament je zakonom utvrđivao sadržaj putnih isprava, sada izmjenom Zakona o putnim ispravama, koja je danas na dnevnom redu, sadržaj putnih isprava prelazi na nivo podzakonskog akta. Znači, podzakonskim aktom se utvrđuje sadržaj putnih isprava i ovim zakonom je propisano da će taj sadržaj utvrđivati podzakonskim aktom 43 Ministarstvo civilnih poslova. Mi stojimo na stanovištu da ukoliko se podzakonskim aktom to bude reguliralo, da taj podzakonski akt treba da donese Vijeće ministara, i u tom pravcu ćemo u amandmanskoj fazi uložiti amandman, jer mislimo da Ministarstvo civilnih poslova ne može preuzeti na sebe tu jednu veoma važnu materiju koja se tiče sadržaja, uređivanja sadržaja putnih isprava. S obzirom da je to do sada bila zakonska materija i ... mi ćemo predložiti amandman da to, taj podzakonski akt, donosi Vijeće ministara.
Dobro, to je nešto što tek dolazi. Delegat Majkić.
Dakle, govorimo o principima i vidimo da je Ministarstvo civilnih poslova pripremilo, a Vijeće ministara usvojilo informaciju o procesu uvođenja biometrijskih pasoša. Tim planom je predviđeno da izdavanje ovih pasoša počne 1. novembra 2008. godine i znamo da do tada treba mnogo posla uraditi. Na nama je ovaj dio koji se odnosi na uređenje zakonske regulative, a za Ministarstvo da obezbijedi tehničku i kadrovsku osposobljenost za izvršenje tog posla. Dakle, predviđene izmjene zakona predviđaju postepeno uvođenje biometrijskih pasoša za građane BiH, jer sadašnje pasoše građani znači neće morati zamijeniti odmah, nego tek po isteku njihove važnosti, a svakako, to s odobrenjem je prihvaćeno zato što je ovo dobro osmišljeno kako građani BiH ne bi se izlagali prevelikim gužvama i nepotrebnim troškovima za izdavanje nove putne isprave. Obaveza je Parlamentarne skupštine da u što kraćem roku usvoji izmjene i dopune Zakona o putnim ispravama, a Ministarstva civilnih poslova da svoje obaveze završi u roku i izvrši pripreme kako bi se ovaj zacrtani rok ispunio. Iz Savjeta ministara je najavljeno da su određena sredstva za realizaciju ovog projekta već planirana u budžetu za 2008. godinu. Čula sam da ta sredstva iznose 2,4 miliona koji su namijenjeni za softver i opremu i 3,2 miliona koji su nabavljena za 600 hiljada pasoških obrazaca. Znamo da će građanima naše zemlje biometrijski pasoši omogućiti lakše dobijanje viza, ali istovremeno to će ih zaštititi od brojnih neugodnosti i poniženja koja su godinama trpili stojeći pred stranim ambasadama. Uvođenje biometrijskog pasoša obaveza je u BiH i u daljem procesu liberalizacije viznog režima, a biometrijski pasoš za razliku od sadašnjih putnih isprava ima čip koji će sadržavati osnovne podatke o vlasniku. Dakle, poznato je da je cijena biometrijskog pasoša jedina ostala otvorena i da će ona, kako kažu, zavisiti od toga ko će pasoše štampati. Za očekivati je kako to neće biti skuplje od sadašnjih pasoša i zaista bilo bi loše da novi pasoši budu skuplji. Međutim, treba javno pozvati domaće štamparije da se pripreme za štampanje novih pasoša, i to da u zahtijevanom kvalitetu, ali bi sigurno tu uticali na njegovu cijenu i, u skladu s tim svim elementima o kojima sam govorila, predlažem da se ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama usvoji u prvom čitanju. Hvala.
Hvala lijepo. Ima li još zainteresovanih za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu. 44 Prelazimo na glasanje. Ko je „za“ da se usvoji Prijedlog zakona u prvom čitanju? „Protiv“? „Uzdržanih“ nema. Hvala. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili ovaj zakon u prvom čitanju. Prelazimo na Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o odlikovanjima BiH. Pardon, jesam li ja preskočio.15. Prijedlog zakona, zato sam se ja na ... Ad. 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakon o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Dobili ste Prijedlog zakona kao i Izvještaj Komisije. Komisija je prihvatila principe zakona, a Predstavnički dom je usvojio Prijedlog zakona u prvom čitanju. Dakle, ovo je prvo čitanje zakona, govori se o principima i neophodnosti. Otvaram raspravu. Ima li zainteresovanih? Delegat Majkić.
Dakle, poznato je da inicijativu za donošenje ovog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upotrebi i zaštiti naziva BiH pokrenuo Savjet ministara, a razlog za donošenje izmjena i dopuna ovog zakona nalazi se u definisanju i kriterijima na osnovu kojih bi se, uz što kvalitetniji način, vršila selekcija u postupku odobravanja upotrebe imena BiH pravnim licima, s ciljem promovisanja interesa Bosne i Hercegovine kako na unutrašnjem, tako i na međunarodnom planu. U skladu s tim, Klub delegata srpskog naroda će podržati principe ovog zakona. Hvala.
Hvala. Ima li dalje? Nema. Ako nema, stavljam Prijedlog zakona o u prvom čitanju na glasanje. Ko je „za“? Ima li „protiv“? „Suzdržanih“ nema. Hvala. Konstatujem da smo prijedlog ovog zakona usvojili jednoglasno u prvom čitanju. Prelazimo sada na tačku 16. To je: 45 Ad. 16. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o odlikovanjima Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara Dakle, opet govorimo samo o principima i neophodnosti, odnosno nužnosti zakona. Predstavnički dom je usvojio Prijedlog zakona u prvom čitanju. Otvaram raspravu. Ima li zainteresovanih? Nema. Možemo onda se izjasniti . Ko je „za“ Prijedlog zakona u prvom čitanju? Ima li „protiv“? „Uzdržanih“ nema. Hvala. Konstatujem da smo ... ... usvojili Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o odlikovanjima Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 17. To je: Ad. 17. Prijedlog zakona o denacionalizaciji (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Mislim da je dobro što se ušlo u rješavanje jednog ovako značajnog i krupnog pitanju kakvo je pitanje denacionalizacije i što se prišlo izradi ovoga zakonskog projekta, ali smatram da ... put kojim se krenulo u rješavanje ovoga pitanja nije dobar. O ovome zakonu trebalo je da se prethodno izjasni Narodna skupština RS. Dakle, trebalo je da se prethodno izjasne entiteti zato što je pitanje denacionalizacije u nadležnosti entiteta i što su se ovim pitanjem, problemom denacionalizacije, u prošlom vremenu bavili entiteti, odnosno bavila se Narodna skupština RS. Ja sam bio poslanik u Narodnoj skupštini RS '99. godine kada je usvojen ovaj zakonski projekat, ali kada je visoki predstavnik intervenisao, ne da bi ukinuo ovaj zakon, nego 46 da bi pojedina njegova rješenja koja su tada bila na snazi a koja se po njegovom mišljenju nisu mogla provesti stavio van snage. Ono što je značajno da je Republička uprava za geodetske, imovinsko-pravne poslove iz Banja Luke razmatrala tekst ovoga zakona kada se on pojavio i što je iznijela, napisala veoma veliki broj konkretnih primjedbi na ovaj zakonski tekst, koje su u jednom dijelu izuzetno uopštene. Dakle, primjedbe koje su iznijete na ovaj zakonski tekst i koje su došle iz RS su suštinske. Prema tome, usvajanje zakona i pokušaj da se ti amandmani, odnosno ti prijedlozi koji su dati koji su došli iz RS ugrade u ovaj zakonski tekst ne bi mogli dati rezultata. Zato ja predlažem da se ovaj zakonski tekst, ovakav kakav mi imamo danas ovdje pred nama, ne usvoji, da se vrati u njegovu doradu i da se zakonski tekst nakon njegove dorade i nakon uzimanja u obzir ovih silnih primjedbi koje su došle iz Uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove RS uvrsti, a da se poslije toga nađe na dnevnom redu. Toliko i hvala vam, gospodine predsjedavajući.
Hvala lijepo. Izvolite dalje. Delegat Rajić.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, ja nemam namjeru danas ...u prvom susretu sa ovim tekstom zakona ulaziti u dubinu, ali samo želim izraziti svoje ljudsko i političko zadovoljstvo da je u Bosni i Hercegovini ovakav jedan predlog zakona došao pred zastupnike da bi se 60-ak godina nakon toga pokušalo ispraviti te silne nepravde koji je bivši režim napravio nedužnim ljudima, otimajući doslovce njihovu imovinu. Koliko god sam s jedne strane, i kao čovjek, sretan zbog toga da će se te nepravde dijelom ublažiti isto toliko sam zabrinut imamo li mi snage i kao društvo, odnosno kao zajednica i kao država, podnijeti materijalne troškove koje će proizvesti ovaj zakon. Bojim se da su aproksimacije koje su iznesene ovdje u obrazloženju dosta problematično postavljene i ja osobno ne vjerujem da se s tim iznosom sredstava kojim se operira mogu razriješiti ona pitanja koja će biti predmet zakona o povratu oduzete imovine. No, neovisno o tome što će to izazvati različite reakcije u javnosti i većina će ljudi biti sretna, bit će zadovoljna da najviše zakonodavno tijelo se okreće rješavanju jedne od brojnih nepravdi iz prošlosti, pri tome će se vjerojatno pojaviti osjećaj gorčine kod ljudi koji će reći: a zašto bismo mi bili generacija koja mora ispraviti sve povijesne nepravde. Ali, evo mi smo ti koji smo živjeli i živimo u ovome vremenu i imamo odgovornost da te nepravde pokušamo ispraviti. Ali bih se zato priključio na određen način onome o čemu je razmišljao gospodin Šaraba prije mene, što ne mora značiti da se u tehničkom smislu zakon mora vratiti na doradu, nego da se s punom ozbiljnošću i maksimalnom predanošću svi zajedno okrenemo prema doradi ovoga zakona u smjeru da on bude sveobuhvatan, da bude maksimalno odgovoran i da ne dobijemo zakon koji će biti još jedna prevara, nego da bude zakon koji će biti realno provodiv. 47 Još jedanput pozdravljajući pojavljivanje ovoga zakona, ja završavam svoje, moj prilog. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ima li još zainteresovanih? Delegat Majkić.
Dakle, saglasna sam samo s jednim principom koji je iznesen u ovom zakonu, a to je da treba utvrditi kriterije, prinicipe, prioritete po kojem bi se poveo postupak vraćanja prinudno oduzete imovine. To je jedini princip koji bih mogla prihvatiti. Svi ostali su sporni. A evo i da ih argumentujem. Na inicijativu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, aprila 2004. godine Savjet ministara je donio odluku kojom je uspostavljena Komisija za restituciju. Evo biće četiri godine kako je Komisija radila? Kome je odgovarala? Ko su njeni članovi? Kako se došlo do ovog prijedloga? Tamo ima komentara nekih koji ... prihvaćeni, neki neprihvaćeni. Mi čak nemamo, izuzev informacije da je ovo usvojio Savjet ministara, nemamo ni kom bi resornom ministarstvu ovaj zakon trebao pripasti. Ko će se baviti njime? Imamo ovu komisiju koja je osnovana 2004. godine i koja nam je stavila ovakav prijedlog na sto i ništa više nemamo. Druga stvar, kaže: Zadatak komisije (koji je definisao dakle Savjet ministara) je bio da pripremi tekst zakona na osnovu provedene sveobuhvatne zakonske fiskalne i operativne analize, vodeći računa da zakonska rješenja moraju osigurati ekonomsku i fiskalnu održivost BiH entiteta i Brčko Distrikta. Ja ne vidim nijedan argument koji dokazuje da je to tako. Vidjeli smo koliko smo imali problema sa starom deviznom štednjom koja je neuporedivo manji problem. Pod tri: Odlukom o uspostavljanju Komisije za restituciju, ili denacionalizaciju, kako je poslije promijenjeno ime, utvrđeno je da je Komisija za restituciju BiH koja je uspostavljena ovom odlukom odgovorna za pripremu Okvirnog zakona o restituciji. Piše li negdje da je to okvirni zakon? Ja nisam vidjela. Dakle, okvirnog zakona! Pod četiri: Kao bilansiranje materijalnih mogućnosti provođenja denacionalizacije u Bosni i Hercegovini, Komisija je imala u vidu makroekonomsku stabilnost zemlje i njenih entiteta, a kao dokaz za ovo, dakle materijalne mogućnosti i provođenje denacionalizacije, Komisija skreće pažnju na nalaz studije koji je uradio Ekonomski fakultet u Sarajevu, a koja se daje kao prilog obrazloženju Prijedloga zakona. Gdje je taj, gdje je ta studija? Te studije nema i nije priložena! Dakle, navodi se u tekstu, nema je. Ne piše kako je rađena, koja joj je garancija kvaliteta te studije i na osnovu čega, na osnovu čega, jer taj stav je napisan. Dalje, slušajte, slušajte dalje, koliko tu ima stvari o kojima treba diskutovati i koji su sami oprečni sebi. Dakle, ovo je jedan biser. Kaže: U okviru pripreme za donošenje zakona kojim bi se omogućilo vraćanje prinudno oduzete imovine ranijim vlasnicima, odnosno njihovim pravnim sljedbenicima izrađena Analiza o prinudnom oduzimanju imovine i mogućim pravcima i na njene reprivatizacije u kojoj je izložen socijalno-politički aspekt vlasničkog prestrukturiranja, i to ... je usvojila Vlada Republike Bosne i Hercegovine na sjednici od 48 17.6.'91. godine. Pa mislim ja, kao da istorija ovde 15 godina nigdje ne postoji, niko ... niko više nije ovo gledao izuzev ova komisija koja vuče neki kontinuitet iz '91. godine. Ja bih mogla tako do sutra da nabrajam. Dakle, jedan sirov materijal iza koga ne vidim da stoji ijedno ministarstvo i znam ima li ko ovdje iz ovog ministarstva koji bi rekao nekoliko riječi o tome. Nije korektno ovakav materijal pustiti. I ako ostane ovako, Klub delegata srpskog naroda neće podržati ovaj prijedlog zakona.
Hvala lijepo. Delegat Filipović je tražio, pa onda.
Ja jednostavno sam prozvan ovakvom diskusijom uvažene koleginice Majkić reći nekoliko rečenica, a onda i zamoliti predsjednika Povjerenstva ili Komisije, kako se zvala, za restituciju, pa smo poslije promijenili taj naziv u Zakon o denacionalizaciji. Ovdje je on nazočan, gospodin Mustafa Begić, a kako sam ja bio član te radne grupe ispred Parlamentarne skupštine BiH, ne samo Doma naroda, i bio sudionikom ozbiljnog rada preko godinu dana, dakle u radu ovoga povjerenstva, uz sagledavanje svih sličnih uradaka nama susjednih država, koje su neke već provele ovakav zakon, neke su u provedbi tog zakona i mi smo, dakle koristeći pozitivna iskustva novostvorenih država, propale bivše države kao što je Slovenija, Makedonija i Hrvatska, učinili nekoliko uradaka i dostavili to naručitelju posla, jer je Vijeće ministara imenovalo radnu skupinu koja je trebala napraviti ovaj posao koji je učinjen i Vijeće ministara je nakon tog uratka i dalje u nekoliko sesija, dakle sjednica, raspravljalo o svemu tome i definitivno u devetom mjesecu, 20.9., prošle godine utvrdilo taj prijedlog koji je sada kod nas na klupama. Dakle, ta radna grupa je imenovana od strane Vijeća ministara, prema mojim saznanjima, u dogovoru sa oba entiteta. Iz entiteta iz kojega vi dolazite, gospođo Majkić, bio je član Milenko Cviljan, čovjek koji radi u Geodetskoj upravi i koja je napravila te brojne primjedbe. Čak je bio čovjek dakle još jedan, ako ga možemo tretirati predstavnikom dakle srpskog naroda, iz Brčko Distrikta. Dakle, i Brčko Distrikt je bio uključen, to je bio gospodin Šehovac, čini mi se, predstavnici Federacije, Vijeća ministara i Parlamenta. Moglo bi se reći da je praktično bila jedna interresorna skupina koja je jako dugo radila, i to pod budnim okom međunarodne zajednice, pratili su naš rad ljudi iz OHR-a, iz OSCE-a, iz američkog veleposlanstva, mogu i ovako reći, jer ste vidjeli u obrazloženju teksta Prijedloga zakona o denacionalizaciji da je spomenuta i jedna kongresna odluka kongresa SAD-a koji je pozvao zemlje koje su živjeli u totalitarnim sustavima u kakvim smo i mi živjeli, jer otimanja privatne imovine i stvaranja nesigurnosti ljudi nije bilo niti u jednom sustavu osim u totalitarnim, u nacizmu i u komunizmu. Imali smo primjer vidjeti u Mađarskoj smo bili: tri miliona ljudi iz te sada zemlje EU je apliciralo nakon donošenja njihovog zakona za povrat otete oduzete imovine. Ovaj zakon govori, mi danas raspravljamo o nužnosti neophodnosti donošenja ovoga zakona i o načelima na kojima se temelji ovaj zakon, i to je ono što bi mi dakle danas trebali raspraviti, ne ulazeći u to što će mjerodovano povjerenstvo odlučiti hoće li, neće li. Ja mislim da hoće, jer ovo je takav zakon koji očekuju svi oni koji su na jedan lupeški način, rekao bih, tako ostali bez svog privatnog vlasništva, dakle nekretnina i stvari od posebne vrijednosti. Znate, kada nekome 49 odnesete jednu nekretninu, otmete jednu nekretninu, to se možda lakše preboli nego neka obiteljska uspomena koju netko čuva, od 100 godina, 200 godina, i to ode i završi negdje u privatnoj zbirci ili u nekom muzeju izvan zemlje, gdje je ta nekretnina uživana s ljubavlju od onoga od koga je ona oteta. Oteto je uvijek bilo prokleto i ja sam apsolutni zagovornik vratiti svima što je moguće više u naturalnom obliku onoga što je oteto ako su živi, ako nisu, zakon predviđa da se to vrati dakle njihovim nasljednicima zakonitim. Tretira se ovdje i red do kojega itd. da ne ulazim u pojedinosti. U biti htio bih apelirati na ovaj dom da ne zaustavljamo jednu plemenitu ideju da donesemo jedan pravedan dakle da bar pustimo u proceduru jedan zakon koji želi otkloniti na nepravan način dakle da otklonimo to što je na jedan nepravan, na jedan prisilan način oteto kroz razne zakone. Vidite popisani su u članku 3. prijedloga ovoga teksta, dakle ima ih jako, jako, jako puno, dakle, od onih koji su nešto imali. Jer u nekom vremenu netko je procijenio tko je vlast imao i nad zemljom i nad ljudima u toj zemlji da je puno imati poslovnog prostora. Ne može netko imati hotel, ne može netko imati tvornicu, i to jednostavno preko toliko kvadrata postalo nekakvo državno vlasništvo, a znamo da je ono što je bilo državno bilo ničije i svačije. U biti nije bilo samo bilo moguće koristiti i uživati plodove tih otetih stvari onima čija je to imovina ranije bila. Zato, dakle otklanjam, to je to tamo netko radio na način kako je to rečeno da je radio. Rađeno je vrlo sustavno, rađeno je uz pomoć i onih koji su prošli te procese u zemljama tranzicije nama bliskim, dakle susjedima i primjenjivani su nekako, kako da kažem, najpravičnije norme koje su se pokazale dobrim u povratu dakle privatnoga vlasništva onome čiji je to, čije je to bilo. Ja sam spomenuo imena, dakle spomenuo sam i ljude imenom i prezimenom iz jednog entiteta, dakle i Brčko Distrikta da evo otklonimo tu sumnju da je to rađeno, a da nije bilo dogovora i razgovoram, čak i mišljenja. Nama je na radnu skupinu u nekoliko navrata su bili ovlaštenici iz Ministarstva financija, to može potvrditi ovdje predsjednik, dakle i jednog i drugog entiteta. Riječ je upravo ovo što je rekao gospodin Božo Rajić, izrazio je jednu sumnju kako donijeti zakon i kako provesti taj zakon. Dakle, odakle materijalna moć ovoj zemlji da provede jedan takav zakon. To je pitanje ... stalno bilo prisutno i u radnoj skupini. U prvoj verziji bilo je predviđeno da se implementacija ovoga zakona učini u roku 10 godina i učinjeno je to na temelju roka o povratu oduzete imovine kakav je bio u tada nepromijenjenom tekstu Ugovora između BiH i Svete Stolice i htjeli smo da ti rokovi povrata oduzete imovine budu u identičnim rokovima. Dakle, Prijedlog zakon o denacionalizaciji i Ugovor tretiraju u svojim načelima, imaju dakle, imaju humana načela da se vrati sve što je moguće vratiti u naturalnom obliku i zemlje što se tiče i nekretnina dakle građevina i stvari drugih vrednota koje zakon kao takve prepoznaje. Ono što se ne može vratiti da se vrati adekvatna nekretnina u toj vrijednosti u toj površini, dakle to je drugi humani jedan fini, fino jedno načelo a, ako ne može niti jedno niti drugo, da se to onda adekvatno plati. To su ta tri načela koja nas obvezuju kao ljude ako gledamo s istim okom na svoju sadašnju privatnu imovinu i na imovinu onih koji su ostali bez svoje imovine, bez te imovine. Naravno, da je tu interes svakog građanina koji je ostao bez svog vlasništva jer je mogao nešto od svog djeda ili čukundjeda naslijediti, a nije naslijedio. Ako je to otišlo, izarčeno, ako je to država u ono vrijeme na drugi način promijenila, dakle tu nekretninu vlasnika, naravno da ljudi 50 gledaju sve svoje nekretninem, gledaju u mom gradu. Dakle, privatni je hotel Bristol, dakle ja poznajem ljude koji su bili vlasnici tog hotela, dakle koji ne žive bog zna kako bogato ...ali prolaze svaki dan pored svoje imovine, što je bilo vlasništvo njihovog i oca i djeda. Dakle, i sada mnogi takvi, dakle tu riječ je i o gospodarskim kapacitetima o tvornicama itd. Ja ću pokušati skratiti vrijeme, ja se ispričavam, mogao bih dugo, dugo ja na ovu temu govoriti. Dakle, kako sada reći tim svim građanima i, s jedne strane, koji to očekuju da im se to vrati, jer se o tome već godinama govori i kako to reći predstavnicima vjerskih zajednica u ovoj državi, koji su također opeljušeni, i to na jedan lupeški način ostali bez najvrednijih nekretnina, najvrednije imovine, uključujući i zemljišta, zgrade, sadašnja igrališta, neke njive, neka dvorišta, nekakve šume, i to velikih površina koji se mjere tisućama hektara. Dakle, to je nešto što postavlja pred nas sve jedno moralno pitanje: Imamo li pravo štititi svoj stan i svoju kuću koju smo ... stekli za života i naslijedit će to naša djeca, ako- bogda, i na isti način ne gledati na imovinu koju je netko imao i onda po ovim zakonima koji su pobrojani ovdje u ovom zakonu ostali su bez te imovine! I zaključit ću, ovdje je predsjedatelj radne grupe gospodin Begić, volio bih prije nego što naprasno donesemo bilo kakvu odluku o načelima oko ovoga zakona da možda čujemo i njega i rekao bih da ovaj tekst nije došao tek tako, utvrdilo ga je Vijeće ministara jednoglasno i pustilo u parlamentarnu proceduru. Strah me da ovaj tekst Prijedloga zakona o denacionalizaciji i restituciji, kako god hoćete, on je u proceduri i može mu se promijeniti i ime u krajnjoj liniji, ali bi mi bilo jako žao. Žalio bih to kao čovjek, kao osoba koja je dala jako puno u stvaranju ovakvog jednog teksta, boreći se za ovakva načela koja ima ovaj zakon, ako bi ovaj parlament ovo zaustavio, ako bi ovo odbio i definitivno rekao da živimo u demokratskoj Bosni i Hercegovini, a da se ponašamo kao oni koji su to otimali, a nisu bili demokratski sustavi, jer tada nismo živjeli u demokratskom sustavu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Prvo delegat Čolo, pa delegat, a replika, nisam shvatio. Imamo repliku prvo.
Dakle, 90% toga što je rekao gospodin Filipović, ja bih potpisala odmah. I ovo što ste govorili, ništa niste rekli protiv onoga protiv čega ja ne smatram. Ali da vas pitam nešto, s obzirom da vam je naloženo eksplicite od Savjeta ministara da se odlukom uspostavlja Komisija za restituciju koja uz zadatak da pripremi okvirni zakon o restituciji BiH ... Zašto vi to niste ispoštovali kao komisija? Dakle, ovo nije okvirni zakon. To je prvo pitanje. Drugo pitanje, koje postavljam i koje će najviše buke u javnosti izazvati: Po zakonu oduzeta imovina ovlašteniku, odnosno prijašnjem vlasniku, pravo na naknadu, dakle denacionalizaciju, naknada u novcu isplaćuje se samo za oduzetu imovinu, i to u maksimalnom iznosu od 150 hiljada maraka. Dakle, nema veze kolika je imovina bila. Jel to vredilo 2,5 milijarde maraka, jel to ključni tamo neki ekskluzivni Sarajeva 150 hiljada. Pa, jel vi mislite da to neće rezultirati gomilama tužbi za nepravičnu naknadu, zar to nije ugrožavanje ljudskih prava? 51 Dakle, Komisija se nije držala principa koji su joj postavljeni. Nije iznijela argumente da ovakav zakon neće ugroziti fiskalnu održivost zemlje i entiteta. Da vas podsjetim, gospodine Filipoviću, mi smo iz urbanističkog, odnosno, kako se zove taj zavod, za republička, Uprave za geodetsko-imovinsko pravne poslove za koji kažete da su predstavnici učestvovali: sedam stranica primjedbi u kojima se govori o tom zakonu. Svako ministarstvo koje je gledalo zakon, negativno ga je komentarisalo. Dakle, mi možemo imati ne znam kakvo razumijevanje i ja poštujem vaše dobre namjere, ali znamo da je put do pakla popločan dobrim namjerama i ja moram imati još neki argument u prilog tome da nećemo pogrešnu odluku donijeti. Dakle, molim vas, nemojte da shvatate da mi to, nema niko ko bi bio zadovoljniji da se taj zakon donese, ali ne možemo ga donijeti ovako naprečac i sa ovolikim pogreškama.
Hvala lijepo. Pošto je bila replika, malo. Pa ako baš imate.
Dakle, moram dakle. Dakle, preciznosti samo... budući se sve ovo snima, ja nisam ovdje ovlaštenik Vijeća ministara braniti njihov prijedlog, koji je ovdje došao. Ja sam ovdje govorio u ulozi dakle s malo više saznanja o onome, jer ste vi nekoliko nepreciznosti iznijeli i to me ponukalo da vam kažem. Vi ste se složili sa 90%, ja sam presretan zbog toga, onih mojih argumenata koje sam dao. Dakle, nije to povjerenstvo koje je radilo ili komisija krivo zašto se to zove zakon, a ne okvirni zakon. Predlagatelj. Mi smo bili samo crnačka radna snaga koja je odradila taj posao za naručitelja. Naručitelj je bilo Vijeće ministara. Vijeće ministara je to koje je moglo to odbaciti, doraditi, preraditi, dopuniti, izmijeniti itd. i odlučilo se da prijedlog dođe u ovom okviru sa ovim imenom. Što se tiče makroekonomske stabilnosti Bosne i Hercegovine, to je pitanje koje je mučilo povjerenstvo dugo dok je to radilo i mučilo je i Vijeće ministara kada je utvrđivalo ovaj prijedlog, kada je puštalo u parlamentarnu proceduru. I utvrđeno je da je rok koji je dat od 20 godina moguć da Bosna i Hercegovina u naturalnom smislu će se najviše vratiti i implementirati ovaj zakon, u naturalnom smislu. A zašto se opredijelila za ovu odredbu? Pa molim vas sve ove, sve odredbe, kompletan prijedlog zakona je pred nama podložno izmjenama, promjenama, drugačijim mišljenjima itd. Ja, dakle ne bih se više javljao, ja bih još jednom molio Dom da mi prihvatimo ovaj zakon u prvom čitanju, ali da preporučimo mjerodavnom povjerenstvu da, zajedno sa mjerodavnim povjerenstvom Zastupničkog doma, obavi dugu, snažnu, kvalitetnu raspravu, uz uključenje svih relevantnih čimbenika u ovoj državi. Pa ja ću vam reći samo jedan podatak. Ja sam ostao frapiran, dakle u negativnom smislu, raspravljajući o tome da se čim prije vrati svakom svačije. Raspravu smo vodili u zgradi Ekonomskog instituta i na kraju rasprave vidio sam da ima nešto što mi lebdi u zraku, a nešto mi nelogično. Otpor nekih ljudi u Ekonomskom institutu jer Ekonomski institut, Ekonomski fakultet su u vlasništvu Srpske pravoslavne crkve i njima je u interesu da se što dalje, pa čak možda, ne mogu biti zločest, možda i ne dogodi ...primjena ovoga zakona kako bi ostali tu gdje jesu. Znate, ja sam bio frapiran, dakle iznosim tu činjenicu, dakle moralno ljudski i pošteno bi bilo od nas pustititi ovaj zakon u prvom čitanju, obaviti raspravu, dakle pozvati sve one koje – mi imamo, mi smo dobili dokument Ekonomskog instituta, razrađene su sve varijante, otklonjena makroekonomska nestabilnost te 52 zemlje u primjeni ovoga zakona – dakle, pozvati ljude da prijave sve ono da povade iz zemljišnjih knjiga. Imaju mnogi ljudi to sačuvano i onda će se vidjeti definitivno kojom će se dinamikom u roku tih 20 godina vratiti oteto, što bi moglo biti prokleto, ako ne uradimo tako kako nalaže Prijedlog zakona.
Hvala. Ja ću početi primjenjivati Poslovnik, da znate, ali malo sam pustio sada, malo, malo ... više. Ne samo kod vas nego inače ... ću malo primjenjivati češće Poslovnik. Ali dobro. Ima li još? Gospođa Čolo, pa gospodin Ibrahimpašić.
Predsjedavajući, meni je žao što je rasprava krenula ovim tokom. Gospodin Filipović je govorio više o suštini zakona, a ... gospođa Majkić je nekako sa omalovažavanjem govorila o trudu koji je uložila ova radna grupa i baš me je iznenadilo, s obzorim da je ona informisan delegat. ... Koliko se sjećam, u „Službenom glasniku BiH“ je objavljena Odluka o imenovanju članova ove komisije i, koliko znam, u radu te komisije, u toj komisiji su mjesto našli vrhunski naši stručnjaci, kao što je gospodin Begić, dugogodišnji direktor Republičke uprave za geodetske imovinsko-pravne poslove BiH. On je tu, ja ga vidim, sjedi. Ovo je mukotrpan posao, vjerujte oni nisu lako došli do ovog teksta i mi danas ovdje treba samo znači da se izjasnimo o principima ovog zakona, a željela bih da se osvrnem i na njeno stanovište da nemamo resornog ministarstva koje je stalo iza ovog zakona. To nigdje nije propisano. Predlačag ovog zakona je Vijeće ministara. Vijeće ministara je ovde trebalo poslati svog predstavnika a ja pretpostavljam da je ovlastilo predsjedavajućeg Komisije, koji je radilo na ovom zakonu, tako da ukoliko i on želi, ja mislim da bi nam mogao dati neka uvodna pojašnjenja. Nije uredu da na ovakav način se odnosimo i prema trudu i prema kredibilitetu ljudi koji su radili na ovom dokumentu.
Replika još jedna. Može, može.
Nijednim gestom nisam potcijenila rad Komisije. Ja tražim odgovore. Zašto nije okvir iz zakona koji je trebao biti okvirni? Zašto je ovo ako, govorila sam argumentima, nisam pričala napamet, ja sam citirala dijelove iz zakona. I ako je to sa omalovažavanjem, ja imam pravo na svoj stav. Dozvolite mi, ne moramo mi imati iste stavove.
Hvala lijepo. Delegat Ibrahimpašić, daću vam riječ.
Ja bih samo htio da podsjetim sviju vas na nešto. Dugo traje pa pamtim: '96. godine, u Parlamentu koji se zvao Parlament Federacije i Republike BiH, sjećate li se toga, ovaj zakon je bio na klupama! On se zvao Zakon o restituciji. Pazite, od ''96. do danas je 12 godina. To traje 12 godina, ali nema političke volje da se zagrize ova kisela jabuka. Mi znači moramo sebe 53 pogledati u ogladalu, pa kazati: Jesmo li mi za to da ljudima, kojima je nešto oteto, to vratimo, ili nismo? Ako jesmo za to da im vratimo, hajmo podržati svoje principe, pa onda, slažem se, sve živo dovesti u pitanje ako treba, ali ne može biti naš princip nećemo da vratimo. Ili, prebijamo naprečac, što nije tačno, '96. sad kažem, to imao. O mogućnosti države, onaj dio koji ostane na novčanoj naknadi, pa imaju vrijednosni papiri, ima svašta! Dajte ljudima priznajte da je to njihovo! Ima svašta iz čega se može izaći. Samo jedan primjer moj evo, moj. Znači, ja imam interes da glasam za ovaj zakon. Moja nekakva njiva je do granice gradskog područja i nacionalizirana je. Preko puta ta njiva to nije. Po onom zakonu starom, on ima pravo, dakle taj preko puta mene, ako mu nisu izgradili ništa, uzeli zemlju, da mu to vrate nakon pet godina, a ja nemam pravo, jer je nacionalizirano preko potoka. Dakle, mora se to napraviti. Ništa neće država sa mnom imati nikakvog problema. To što ona moje hoće da proda, znam i ja prodati, ali dakle ja ću biti suzdržan ako treba, ali dajte glasajte da ćemo mi vratiti ljudima to što je njihovo, ili nećemo. To su principi a slažem se da sve dovedemo u pitanje, sadržajno, kako god okrenemo. Eto, hvala vam.
Delegat Vidović. Pa ja mislim ipak pružiti šansu gospodinu Begiću da da u kratkim crtama.
Hvala lijepo. Ja ću kratko iznijeti svoje promišljanje. Uvažavajući zaista napore ljudi i povjerenstva koja su radila, bez obzira ko to bio, stručni ili ne znam ko ga je imenovao, mi ispred sebe imamo dakle važan zakon koji je predložilo dakle Vijeće ministara i ja ga kao takvog doživljavam, i jedan sam od onih koji su ga u startu podržali. Ne zbog toga što ga predlaže Vijeće ministara nego zbog razloga koje bih i ja mogao nabrajati do sutra, kako reće kolegica Majkić, do sutra može nabrajati razloge zbog čega ne treba ovaj zakon podržati. Ja bih mogao nabrajati, također, razloge zbog čega mislim da ga treba podržati u ovakvom sad obliku kakav je ponuđen i dalje razrađivati na način kako bi to javna rasprava i svi oni koji mogu dati svoj stručni doprinos, da ovaj zakon dobije pravu svoju vrijednost. Međutim, najvažniji razlog zbog čega, i to samo jedan, ga ja želim podržati je zapravo omogućiti mnogim institucijama i građanima BiH da ovo o čemu je govora bilo da ostvare svoja prava. U kom obliku, na koji način, u kojoj metodi, ostaje zapravo kroz razradu ovog zakona da vidimo. Dakle, ja sam jedan od onih koji glasno i zdušno podržavam i podržat ću dakle i danas i dati svoj doprinos u budućim raspravama. Hvala.
Tražim da napravimo pauzu za ručak prije izjašnjavanja o ovom zakonu.
Dobro. Vidjećemo. Ali prije toga, ja mislim imam, zamolio bih, gospodin Begić – pa je li problem – pa onda vi, gospodine Neimarlija. Hajte kratko, gospodine Begić, ali zaista vas molim da to bude samo u pet-šest minuta jer su neki delegati tražili da čuju stav. 54
Cijenjeno predsjedništvo, poštovani poslanici, ja ću pokušati u najkraće što mogu da ukažem na rad Komisije i čime se ova komisija sve rukovodila kod pripreme ovakvog teksta zakona. Prvo bih napomenuo da BiH se ne bavi od jučer pitanjem i problemom povrata oduzete imovine, od '45. pa naovamo. Mi smo u obrazloženju rekli da geneza toga počinje od pripreme za izbore '90. godine. Tad su sve političke stranke u svojim nastupima, u svojim istupima obećali povrat oduzete imovine. To je bilo za nas jedno političko opredjeljenje, a te stranke su i danas stranke vladajuće i cijenim da sigurno će kritički ... osvrnuti se na ovaj zakon, pomoći da se on još dogradi. Na osnovu takvog opredjeljenja, urađena je analiza o prinudno oduzetoj imovini i mogućim pravcima reprivatizacije. To je urađeno '91. godine. Ta analiza je prošla tadašnju vladu i prošla je Parlament. Prihvaćena je i na Vladi, prihvaćena je na Parlamentu i formirana je Komisija za pripremu Zakona o denacionalizaciji. Međutim, došlo je što je došlo, taj zakon je zastao. Entiteti su pokušali, entitet RS je ... donio jedan zakon, pa donio drugi zakon i dijelom proveo, međutim visoki predstavnik je cijenio da treba sačekati da se donese zakon na nivou BiH i da se nastavi s tim poslom, s obzirom da je BiH jedina zemlja iz zemalja u tranziciji koja nije još pristupila povratu oduzete imovine. Ono što mislim, kada je formirana ova komisija, ona je formirana na entitetskom nivou. BiH je donijelo, ... Vijeće ministara je formiralo ovu komisiju. Tri su člana iz RS, tri su člana iz Federacije i tri člana iz ...Parlamenta i deseti član je bio ne član ove komisije nego posmatrač iz Brčko Distrikta. Ta komisija je radila pune dvije godine. Ali bih samo napomenuo, kad je govor o komisijama, ministri finansija iz sve tri grupacije su članovi Komisije. Znači, ministar za finansije RS, ministar za finansije Federacije i ministar finansija BiH. Njihov je osobni zadatak bio da pomognu Komisiji u sagledavanju makroekonomske i finansijske stabilnosti zemlje, da tu ne bi Komisija napravila previd i da ne bi dovela i BiH i entitete i Brčko Distrikt u finansijski, da kažemo, kolaps jedan. Mi smo u Komisiji cijenili da je vrlo teško ući u ovakav jedan projekt bez pomoći nauke i ocijenili smo da nam tu može da pomogne Ekonomski institut. Komisija je ...naručila Studiju o izvodljivosti restitucije u BiH. Ja ne znam, gospođa je rekla da nije dobila tu studiju, Komisija je studiju distribuirala svim onim koji su dobili zakon, dobili su na CD-u i studiju. Pošto studija dosta sadrži materijala, pa je onda otišla na CD, i cijenili smo da je lakše poslanicima raditi sa CD-om nego sa papirima. Jedno od značajnih pitanja kojima se bavila Komisija u početku svog rada bio je datum sa kojim poći za povrat imovine. Bila je tu i '18. bila je tu i '41. i '42. i '43. i '45. pa i '53. Mi smo, imajući u vidu da su svi naši susjedi i druge zemlje iz totalitarnih režima prihvatili '45. kao polaznu godinu za povrat imovine, cijenili smo da je to, ako prevodimo i tumačimo totalitarni režim, on je, sem Rusije, uglavnom u svim ovim zemljama porijeklom od '45. godine. Rusija je imala iz '17. godine. Ono čime smo se puno bavili, to je pitanje: Koliko duboko ići u restituciju? Koliko zahvatiti toga? Imajući u vidu ekonomsku moć BiH, njenih entiteta, Brčko Distrikta, ja bih vas samo upoznao s jednim: da je negdje '54. godine BiH imala 53 poljoprivredne organizacije i 55 planinska dobra, koja su u svojim posjedima imali oko 900 hiljada hektara zemljišta raznoraznih, od poljoprivrednog do šumskog. Sad, sva ta zemljišta su napuštena zemljišta. Nemamo više poljoprivrednih organizacija, nemamo planinskih dobara, ali imamo napuštenu zemlju koja se sad, da prosto kažem, harči kako ko zna i umije. I mi smo rekli: da BiH ima društvene imovine, ima državnog zemljišta i da je najuputnije da idemo sa maksimalnom naturalnom restitucijom, da vratimo ono sve što se može vratiti. Što se ne može izvorno vratiti, da se vrati u zamjenskoj nekretnini, a ako ne može ni zamjenska, onda dolazi u pitanje finansijska kompenzacija. Studija o izvodljivosti restitucije nam je ukazala da mi ne možemo prekoračiti dvije milijarde u finansijskoj kompenzaciji u narednih 20 godina, jer je vršila analizu budžeta, Budžeta i BiH i budžeta entiteta i mi smo se otprilike zadržali na tom nivou. To je 150 hiljada maraka, to su izuzeci. Cijenimo da će BiH maksimalno iskoristiti naturalnu restituciju.
Gospodine Begić, još minut!
Brzo ću završiti.
Još minut!
Kada je u pitanju da li entitetski, da li ovaj zakon na nivou države, mi smo cijenili da je uputno da to bude negdje podijeljena zadaća: entiteta, Brčko Distrikta i države, pa smo rekli: prvostepeni postupak se vodi na entitetima i Brčko Distriktu, a drugostepeni postupak, radi ujednačavanja kriterija, da se vodi na nivou države. Kada su u pitanju primjedbe, mi smo dobili primjedbe Ministarstva finansija RS koje cijenim da su dobrim dijelom ugrađene. Materijal o kome je gospođa govorila, iz Republičke uprave, zaista do ove komisije nije došao. Vjerovatno da je došao da bi bio predmet i rasprave i razmatranja kao što su i druge primjedbe bile. I nadalje još, na kraju da kažem, najveći medijski interes za ovaj zakon je bio iz RS. Bio je interes i iz Federacije, dosta institucija, građana pa i danas nas građani nazivaju, interesuju se za sudbinu zakona i interesuju se za određena rješenja. Ja bih zamolio, zaista, bez obzira na uloženi trud ali u odnosu na narod koji čeka, ljude koji čekaju, građane koji čekaju ovaj zakon, čekaju da im se njihova imovina vrati, da ... drugi s njom ne raspolaže bez njih, da se pusti u javnu proceduru, a nismo u Komisiji očekivali da neće biti i koristi i dobrih primjedaba da se ovaj zakon dogradi i da bude mjerilo i moći BiH i da zadovolji ...građane BiH.
Hvala lijepo. Vrijeme je isto proteklo. ... bio je zahtjev za pauzu i mislim da je dobro da bude prije izjašnjenja pauza, ali prije toga delegat Neimarlija je tražio nekoliko napomena. 56
Probat ću u tri rečenice. Dakle, radi se o zakonu preko kojeg se pokazuje vjerodostojnost našeg pravnog i političkog sistema. Ovo je početak procesa u Parlamentu, a ne kraj oko ovog zakona, i zato bih ja pledirao na delegate da imaju u vidu važnost i težinu procesa koji je pred nama, ali i činjenicu da u slučaju njegovog skidanja, odnosno odbijanja njegovih načela u ovoj sad prvoj fazi, prvoj fazi koja je gotovo ...manje važna, da ne kažem, ...poslali bismo, doista bi poslali lošu poruku, jer ovo je zakon na koji se dugo čeka i zakon preko kojeg ovaj naš sistem i pravni i politički ...polaže ispit svoje vjerodostojnosti.
Hvala lijepo. Ako nema još zainteresovanih, predlažem da sad prekinemo, pa imamo izjašnjenje poslije pauze za ručak. Predlažem, ako se slažete, da ipak danas radimo još duže, da krenemo u 3 sata, ako je dovoljno, ili u 3,15, hajde. Hajde neka počne u 3, pa ako, vidjećemo hoće li neko zakasniti na nastavak. Dakle, neka bude u 3 sata. [[PAUZA]] Nastavimo sa radom. Pauzu smo napravili prije izjašnjenja ... o tački 17. Koliko sam shvatio, predsjednica Kluba srpskog naroda ima jedan prijedlog kako da izađemo iz ovog stanja, da pokušamo očuvati zakon, da se o njemu razgovara, pa bih sugerisao da čujemo njen prijedlog.
Ja predlažem Domu da, dakle da se danas ne izjašnjavamo o Prijedlogu zakona nego da sačekamo da se završi javna rasprava, da sačekamo mišljenje meritornih ljudi i onih koji su zainteresovani za ovaj zakon i da nakon toga se glasa o ovoj tački dnevnog reda. U protivnom, svako, svako drugo insistiranje na današnjem izjašnjavanju znači, značilo bi da će zakon pasti.
Da se razumijemo, ne bi mi organizovali javnu raspravu nego Predstavnički dom, koji je ... usvojio u prvom čitanju i svakako ide u javnu raspravu. Ja mislim da to nije loš prijedlog. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zajedno, zajedno. 57
Ja mislim da nije loš prijedlog, ne znam, evo. Gospodin Filipović. Daj da idemo ka kompromisu.
Vidite, ovaj prijedlog spašava zakon da ne padne. Ali ja se ne bojim prijetnje da ćete Vi oboriti zakon. Vi ga oborite i snosite odgovornost za obaranje ovakvog jednog zakona. To je jedna stvar. Ja ne volim ucjene. Dakle, nikakve ucjene niko nikom ne bi trebao, ako bude, mi ćemo oboriti zakon. Mislim, slušajte, ja Vam hoću reći da to što ste Vi predložili nije sukladno Poslovniku Doma naroda. Mi smo dobili od ovlaštenog predlagatelja, pratite odredbe Poslovnika, od ovlaštenog predlagatelja smo dobili Prijedlog zakona o denacionalizaciji. Taj Prijedlog zakona o denacionalizaciji je upućen od strane Kolegija prije nego što je došao na ovaj dom da se dobije ustavni temelj od mjerodavnog Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Ustavnopravno povjerenstvo Doma naroda je reklo da postoji ustavni temelj za donošenje ovoga zakona. Uvršten u dnevni red, sukladno Poslovniku Doma naroda, na Kolegiju Doma naroda i vodimo raspravu o načelima i, dakle načelima na kojima se temelji ovaj zakon, i o neophodnosti donošenja ovoga zakona, sukladno Poslovniku. Mi bi sada trebali zastati sa raspravom, zastati sa odlučivanjem, ... dakle da vodimo javnu raspravu o zakonu o kojemu još uvijek raspravljamo mi ovdje, a nismo prihvatili načela tog zakona. Nismo donijeli odluku o neophodnosti donošenja tog zakona a, istodobno, sad predlažemo da idemo voditi javnu raspravu o zakonu koji nismo uzeli u svoju svojinu. On nije još u svojini ovog doma. K tomu još da dodam: Zastupnički dom je prihvatio ovaj zakon u prvom čitanju, molim lijepo, i donio odluku provesti javnu raspravu. Uradimo to isto i mi ovdje! Donesimo, donesimo, usvojimo ovaj zakon u prvom čitanju i skupa sa Zastupničkim domom pristupimo provedbi javne rasprave na najširoj razini i produžimo, odredimo rok da to traje mjesec, dva, tri, ali ovdje da slušam ucjene kako ćemo mi, ako stavimo na glasovanje to, to će pasti, to je suprotno odredbama Poslovnika i ne bih volio da na taj način uvedemo jednu praksu rada kad znamo da netko može ... entitetskim načinom odlučivanja oboriti jedan propis koji je ovdje u raspravi u povojima o načelima. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ja bih vas molio da pokušamo doći do rješenja.
U skladu s Poslovnikom!
Delegat Majkić. Poslovnik je bitan, ali Dom naroda, ako hoće, može donijeti odluke i mimo Poslovnika, ako to bude stav zajednički, ali evo. 58
Gospodine Filipoviću, podsjetiću Vas, kad smo usvajali sporazum sa Vatikanom, ostavili smo za sljedeću sjednicu da glasamo o tom sporazumu na Vaš prijedlog, da ne bi glasali negativno. Mi smo prihvatili Vašu sugestiju koju ja sad predlažem, a protiv koje se Vi tako žestoko borite. Budimo principijelni! Mi smo onda prihvatili, hajde da ne bi se dogodilo da padne, odlažemo sve, završena diskusija, samo ćemo izjašnjavanje ostaviti za narednu sjednicu. Je li se sjećate toga? I ja sad isto to predlažem, i Vi kažete to ne može. Još to je bilo na sporazumu, ovo je, dakle imamo zakon u pitanju i pokušavamo da napravimo, da premostimo to. Vidite da nam je problem, da imamo suviše dokumenata koji dolaze iz RS koji su protiv zakona. Pokušajte da nas razumijete i da nam ostavite prostor da još malo radimo na tome. Ja sam Vas, samo to tražim a ja Vam ne prijetim. Ja Vam kažem šta naš klub ima obavezu. Dakle, o tome govorim, da znamo gdje se nalazimo i kako da se u tom krećemo u tom malom terenu koji mi imamo.
Hvala lijepo. Ja bih vas ipak zamolio da razmislimo o ovom prijedlogu. Prijedlog nije uopšte, po meni, toliko loš. On otvara prostor da se održi javna rasprava. Ja vam moram reći da stav (6) člana 100. našeg poslovnika, kaže – ne preciziraju kad, da li poslije prvog, prije prvog, tokom prvog – Dom može zaključkom odlučiti da ....nadležna komisija u roku od 21 dan provede javnu raspravu o prijedlogu zakona. Ne priše precizno kad, slažem se. Mislim, ne tražim argumentaciju, tražim politički dogovor delegata da pokušamo otvoriti javnu raspravu o ovoj temi, a da ne ide neposredno izjašnjenje još uvijek. Evo, to je moja molba, jer smo čuli takav kompromisni prijedlog. Ako ne može, ako ne budu delegati bili, glasaćemo pa glasati, šta ćemo. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa evo, ne znam šta druge kolege kažu. Prijedlog je predsjednice Kluba srpskog naroda da se danas ne izjašnjavamo o zakonu u prvom čitanju nego da to izjašnjenje ostavimo za narednu sjednicu, odnosno nakon javne rasprave, budući da je Predstavnički dom usvojio u prvom čitanju i organizovaće javnu raspravu, pa da ga ostavimo, pod navodnicima, našim rječnikom rečeno, živim u proceduri i dalje. Gospodin Rančić.
Hvala lijepo. Mi smo imali ovaj prijedlog prije, pa bi možda kao klub jednu malu ad hoc pauzu od 5 do 10 minuta i mi ćemo se ... u vezi sa tim izjasniti. Ali i principijelno i kolegijalno i ljudski i, kako god hoćemo, dakle u skladu sa članom 100. tačno je kad ste Vi kazali da ovaj stav (6) predviđa ovu mogućnost ali, naravno, nakon primjene prethodnih stavova (1), (2), (3), (4), (5) itd. i, dakle u suštini, dakle evo ja ne znam kako ćemo. Učinit ću sve da zajedno sa kolegama iz 59 našeg kluba usaglasimo i da podržimo i da napravimo kompromis oko toga. Ali suštinski, ako mi tako stvar tumačimo i Klub delegata iz reda hrvatskog i srpskog naroda, onda bi mi mogli komotno danas glasati, dati podršku principima ovog zakona, pustiti ga u javnu raspravu, a onda svaki klub i svaki delegat u drugom čitanju će imati ovu priliku da glasa ili ne glasa, zaustavi ili propusti zakon, na način da glasa za ili protiv. Ako ćemo mi zaustaviti sad izjašnjavanje da bismo dobili argumente ili kvazi argumente u javnoj raspravi na koje ćemo se pozivati da tad kažemo, evo, u javnoj raspravi smo došli do tih i tih stavova, pa mi zbog toga nećemo glasati za zakon, onda džaba trošimo vrijeme.
Dobro. Evo, ima li još? Ako nema, ja bih dao.
Ja bih molio samo jednu riječ, ako može.
Gospodin Filipović.
Javio sam se još jednom za riječ i neću više po ovoj temi ... samo da ispravim jednu nepreciznost jer stvara se jedna percepcija istovjetnosti međunarodno pravnog akta, dakle sporazuma, sporazuma između dvije države na koji ovaj dom samo daje suglasnost za ratificiranje, a konačan posao završava Predsjedništvo, ovlašteno za ratifikaciju međunarodnih ugovora. Ja sam tada, budući je trebao i bio upitan sa aspekta Kluba Srba Ugovor sa Svetom Stolicom, da ne bi ugrozili taj međunarodni pravni akt, koji bi štetio cijeloj BiH, ...pomjerio, vodio sam sjednicu, pa sam pomjerio to kao posljednju točku. Kad sam došao do izjašnjavanja, budući sam znao za vaša razmišljanja da niste spremni prihvatiti, ...to bi značilo da je pao Ugovor sa Svetom Stolicom, ja sam odložio izjašnjavanje za narednu sjednicu. To je bilo samo sedam dana. To nije isti slučaj kao obaviti raspravu ovdje par sati o načelima jednog zakona i reći sad nećemo više raspravljati, neka provede Zastupnički dom javnu raspravu, pa ćemo mi nastaviti raspravu o načelima u našem domu. Meni to nije isto. Ako kolege druge misle da je to isto, i ako smo spremni, dakle odustati od propisanih odredbi ...
Ne, ja neću, ne, ne ja.
...Poslovnika, molim. Možemo i drugačije odlučiti. Mi možemo ad hoc zaključak donijeti, dakle koji je suprotan ... Poslovniku ...
Predlažem da nemamo pauzu. 60
...da vrijedi samo, Mladene, dakle propisano je Poslovnikom. Možemo donijeti zaključak kojim derogiramo odredbe Poslovnika i vrijedi samo za ovu situaciju i danas. Dakle, i to može, izvolite. Dakle, ja bih volio, dakle ovaj prijedlog je suprotan odredbama Poslovnika, vodi nas u jedno drugo stanje u kojem do sada nikad nismo bili.
Hvala lijepo. Shvatio sam da je predsjednik kluba povukao svoj prijedlog i ja moram ići na izjašnjenje. Je li tako? Ima li još zainteresovanih za raspravu? Nema. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Povukla je, rekla mi je da povlači. Je li povlačite prijedlog, Dušanka?
Molim?
Je li povlačite ovaj prijedlog?
Ja, ne.
Ne. Onda sad, onda, ja sam vas shvatio kada ste rekli idemo na glasanje da, ja sam mislio da ste povukli. Ali dobro. Vi ste tražili pet minuta pauze. Dajem pet minuta pauzu. [[PAUZA]] Nastavljamo, pardon, nastavljamo. Ako sam dobro razumio, predsjednik Kluba bošnjačkog naroda ima prijedlog.
Predsjedavajući, uvažavajući značaj ovog zakona o kome smo manje-više svi govorili, uvažavajući poslovničke odredbe, je li, Poslovnika Doma naroda, uvažavajući stav Kluba delegata iz reda srpskog naroda da ne bi mogli danas podržati ovaj zakon, uvažavajući prijedlog da odgodimo, pa do okončanja, imajući na umu da nemamo predstavnika ovlaštenog predlagača koji je ovlašten da povuče određene poteze u skladu sa Poslovnikom, predlažem 61 jedan kompromis, a to je, čini mi se da smo se tu svi u ovim pauzama usaglasili, da odgodimo izjašnjenje po ovom zakonu do naredne sljedeće sjednice ovog doma, na način da ćemo se prvo izjasniti o ovom zakonu, a onda ćemo nastaviti svoju redovnu sljedeću sjednicu. I, mislim da smo se to dogovorili: klubovi u ovoj pauzi. Hvala.
Hvala lijepo. Što se mene lično tiče, ako mogu kao predsjedavajući, ja se zahvaljujem na konstruktivnom prijedlogu. Ne znam ima li primjedbi na ovaj prijedlog? Suglasili! Predlažemo onda da se izjasnimo ko je za prijedlog gospodina Rančića? Hvala. Konstatujem da je prijedlog jednoglasno usvojen i usvojili smo zaključak kojim ćemo prije početka naredne sjednice izjasniti se o ovom zakonu. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, a to je: Ad. 18. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH (prvo čitanje) – predlagač: delegati Ilija Filipović, Mladen Ivanić i Alma Čolo I dopustite meni samo nekoliko rečenica. Dakle, oba doma, to znači Predstavnički i Dom naroda, su formirali Međuresornu grupu, odnosno komisiju koja je trebala da pripremi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH. Ispred Doma naroda u toj grupi su bili Alma Čolo, Ilija Filipović i Mladen Ivanić. I nakon 16 sastanaka radne grupe, u atmosferi u kojoj se išlo sa principom da se u zakon uvrsti samo ono što dobije podršku svih, izrađen je ovaj zakon. Vi ste zakon dobili. On ima dosta tehničkih ... popravki i poboljšanja, koja su mnoge dileme koje su u radu Centralne izborne komisije bile prisutne, time su uklonjene, eliminisane, pojašnjene. Dio odredbi koji nije mogao biti provodiv je takođe unutra usaglašen, i ono što mislim da je u cjelini u radnoj grupi vladala jedna vrlo pozitivna, korektna i, rekao bih, dobra atmosfera. S obzirom da je bilo prijedloga od poslanika koji nisu prihvatani, jer drugi članovi Interresorne radne grupe nisu to radili, Interresorna radna grupa, naravno u skladu sa i Poslovnikom i procedurama, smatra da je pravo članova radne grupe da mogu te svoje prijedloge i u toku amandmanske procedure dostavljati, potpuno u njima učestvovati. Ja ne bih ulazio sad u detalje. Mislim da ste svi upoznati sa ovim. Dakle, ovim smo, sa konsenzusom smo ovom pristupili, ovo je prvo čitanje. Dakle, rasprava o principima i načelima, neophodnosti ovog zakona. Mislim da za to postoji osnova. I, komisija je, imamo Izvještaj komisije, ... to uradila. Uz to, radna grupa, i ja predlažem da to odmah kažem, je predložila i tzv. četiri inicijative koje je Interresorna radna grupa predložila Parlamentu BiH oba doma. A te inicijative su sljedeće: Prvo: Neophodno je da se ... Ustav BiH precizirati rokove za konstituisanje zakonodavne izvršne vlasti nakon održanih izbora na svim nivoima vlasti u BiH, te u Ustavu 62 utvrditi mogućnost raspisivanja vanrednih izbora u BiH, ukoliko se izvršni i zakonodavni organi vlasti ne konstituišu u propisanom roku. Druga inicijativa je: Neophodno je u Ustavu Federacije BiH promijeniti odredbe koje regulišu način izbora ... delegata u Domu naroda Federacije BiH, kako bi se omogućilo brzo i potpuno konsituisanje Doma naroda Parlamenta Federacije BiH. Treća inicijativa: Potrebno je preispitati odredbe Zakona o popunjavanju upražnjenog mjesta člana Predsjedništva BiH, kao i preciznije regulisati pravni okvir za način izbora predsjednika i potpredsjednika RS u slučaju prestanka mandata prije isteka roka na koji su izabrani. I četvrta inicijativa: Potrebno je harmonizovati propise koji regulišu način izbora načelnika opština i gradonačelnika u oba entiteta i, s tim u vezi, inicirati izmjene i dopune Zakona o direktnom izboru načelnika opština u Federaciji BiH sa Izbornim zakonom RS, i Međuresornoj radnoj grupi su prihvatljivija rešenja iz Izbornog zakona RS. Evo, to su te četiri inicijative. Hvala lijepo. Dobili ste Izvještaj nadležne komisije, koja je prihvatila principe predloženog zakona. Dobili ste Inicijativu koju je takođe nadležna komisija prihvatila. Predstavnički dom usvojio Prijedlog zakona u prvom čitanju, Inicijativu uz Prijedlog zakona. Otvaram raspravu. Ima li zainteresovanih? Nema. Zaključujem raspravu. Stavljam na glasanje. Ko je „za“ Prijedlog zakona u prvom čitanju? Ima li „protiv“? „Uzdržanih“? Nema. Konstatujem da je ovaj zakon u prvom čitanju jednoglasno usvojen. Prelazimo na 19. tačku, to je: Ad. 19. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Savjetu ministara (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja, prije svoje konačne odluke o glasanju ovog zakona, mada sam učestvovao aktivno u raspravi na Komisiji za odbranu i bezbjednost, želim da postavim jedno pitanje predlagaču, budući da smo u materijalima za ovu tačku dnevnog reda dobili da za, i stoji istaknuto, ... provođenje ovoga zakona nisu potrebna dodatna finansijska sredstva. Ja zaista želim da čujem obrazloženje: da li su za sprovođenje ovog zakona potrebna dodatna finansijska sredstva, budući da je u razlozima za donošenje izmjena ovog zakona rečeno da se usvajanjem ovog zakona predviđa ... mogućnost popune rezervnog sastava licima kojima je prestala profesionalna vojna služba, budući da i s obzirom da navedena lica imaju značajna iskustva, uključujući i mirovne misije, i da će biti u prilici da im se pruži mogućnost da, naravno, dođu opet u situaciju da učestvuju u tim mirovnim misijama, da li je potrebno da ova lica ponovno izvrše kvalitetnu obuku, da prođu kroz obuku, da bi bili u istoj situaciji kao i ostala lica, i da bi se onda uputili u vojne misije? Ukoliko će biti potrebno da prođu ponovni proces, naravno, to će uključivati dodatna finansijska sredstva za provođenje ovoga zakona i zato ja zaista postavljam ovo pitanje, želeći da sada dobijem odgovor na njega, a sve iz jednog osnovnog razloga što su sredstva koja su predviđena za vojsku, 90% tih sredstava, koja su predviđena za vojsku, ide za plate. Znači, bez ikakve mogućnosti da se sredstvima predvide i neke druge stvari, a ovo će znači samo još dodatno pogoršati ionako specifičnu situaciju vojnika i ostvarivanja njihovih prava. Zato je znači moje osnovno pitanje: Da li će usvajanjem ovog zakona biti potrebna dodatna finansijska sredstva za njegovo sprovođenje? Evo, toliko i hvala. 64
Prije nego što dam predlagaču, pitam ima li još pitanja i zainteresovanih za raspravu? Ako nema, molim zamjenika ministra odbrane da da odgovor.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedatelju, uvaženi zastupnici, ja ću pokušati malo, da kažem, krenuti kronološi. Obzirom da smo prilikom donošenja zakona o obrani i službi, prilikom donošenja predsjedničke odluke, računali na to da imamo 10 tisuća profesionalnih vojnih lica, i da omogućimo pet tisuća aktivne pričuve, u slučaju da prilikom angažiranja u mirovnim misijama ili nekim misijama koje su van zemlje budu nam potrebne određene specijalnosti, znači možemo angažirati ljude. To je donesena odluka kad smo ukinuli znači ročnički sastav. Obzirom da je i ova godina 2008. i projektirani Proračun za 2008. godinu, proračun koji je uvjetno rečeno tranzicijski, i gdje je značajan procent sredstava je na stavci za personal, što ste svakako upravu, a značajan ili, bolje rečeno, ne toliko značajan dio je na obuci personala, za koji mi smatramo da u sljedećoj godini, znači u Proračunu za 2009. će sigurno biti značajnije prepoznat, a mi vjerujemo i da će proračun biti sigurno veći od 2 ili bar 2% GDP-a, u smislu institucija BiH. U tom smislu, sigurno će biti i značajniji priliv sredstava ili, bolje rečeno, određena suma koja će biti za obuku. Ja mogu reći da sigurno neće nas koštati mimo planiranih sredstava jer i ukoliko za te ljude koji su nekada bili sudjelovali kao pripadnici da li u Vojsci RS, odnosno u Vojsci Federacije, to su određene specijalnosti koje će u sklopu inače priprema seminara, edukacija i obuka, koje su utvrđene planom obuke Oružanih snaga, ljudi će sudjelovati. Znači, ako mi organiziramo tečaj, ako organiziramo hranu za polaznike tečaja za 10, taj 11. ili 12. ne možemo reći da će nas koštati mimo onoga šta smo planirali. Ja mislim da znači zbilja taj zakon nema finansijskih dodatnih opterećenja u smislu Proračuna Ministarstva obrane.
Hvala lijepo. Zaključio sam raspravu. Predlažem da se izjasnimo. Imamo dakle izjašnjenje o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Ko je „za“? „Protiv“? „Uzdržanih“ nema. Konstatujem da je ovaj zakon dobio jednoglasnu podršku u prvom čitanju. Prelazimo na 21. tačku dnevnog reda, to je: 65 Ad. 21. Prijedlog kodeksa ponašanja delegata i poslanika (prvo čitanje) – predlagač: Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Zar mi ovde moramo imati dva čitanja, pošto ovo nije zakon? Kodeks ponašanja, mislim da je to u cilju efikasnosti, nema potrebe da dva puta ili, ako moramo dva, da danas. A biće amandmana! Dobro. Dobro. Otvaram onda raspravu. Izvolite, delegat Majkić.
Dakle, eto Parlamentarna skupština je konačno dobila ovakav dokument i kad dođe ovako značajan dokument u parlamentarnu proceduru, onda zaista bi vredilo o njemu nešto i reći. Dakle, kodeks ponašanja predstavlja disciplinski mehanizam za rješavanje kršenja Poslovnika Parlamentarne skupštine i nužno ga je zato što prije uspostaviti, kako bi poslanici i delegati u Parlamentarnoj skupštini ponašali se u skladu sa onim kako građani od njih očekuju. Ustvari, kodeks predstavlja javno obećanje da će se pridržavati onih standarda ponašanja koji građani od nas očekuju. Donošenje kodeksa ponašanja je od izuzetnog značaja kako bi se ponovo steklo povjerenje u one koje su građani birali ili one koji ih predstavljaju. Dakle, svrha donošenja ovog kodeksa je da utvrdi standarde ličnog i profesionalnog integriteta i ponašanja kojeg bi trebalo da se pridržavaju poslanici i delegati, da podrži poslanike i delegate u poštovanju svih ovih standarda, da upozna građane kako ponašanje imaju pravo da zahtijevaju i očekuju od poslanika i delegata, da doprinose izgradnji povjerenja građana u vlast i da doprinesu uspostavljanju efikasnije i odgovornije vlasti. Ustav i pravni sistem u BiH definisali su odgovornost poslanika i delegata prema građanima ove zemlje. Bez obzira na visoko moralno ponašanje, koga su svi poslanici i delegati dužni da se pridržavaju, Parlamentarna skupština do sada nije imala mehanizam prema kojem može da se sankcioniše kršenje Poslovnika od strane svojih članova, te stoga ne postoji efikasan pravni mehanizam za primjenu visokih normi koji se nalažu Poslovnikom i zato poslanici i delegati čije je ponašanje ispod te norme moraju da snose odgovornost. U demokratskom društvu koje je vođeno vladavinom prava, pored suda javnosti, neprimjereno ponašanje poslanika i delegata treba da bude sankcionisano putem disciplinskih mjera protiv javnih zvaničnika. Zato je zaista neophodno donošenje ovog dokumenta i, u skladu s tim, predlažem da se Prijedlog kodeksa ponašanja za poslanike i delegate Parlamentarne skupštine usvoji u prvom čitanju. Hvala.
Hvala lijepo. Ima li još interesa? Gospođa Čolo. 66
Pa evo, ja sam ... bila rukovodilac radne grupe koja je radila ovaj dokumenat ispred Komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku. To je Zajednička komisija koja ima veoma veliku nadležnost, a poslovnikom i jednog i drugog doma je predviđeno da ta komisija priprema i predlaže Parlamentu etički kodeks ponašanja poslanika i delegata u jednom i u drugom domu. Ja mogu samo reći da smo mi stvarno imali veliku podršku nevladinih organizacija, prije svega Centra civilnih inicijativa koji su dostavili jedan draft etičkog kodeksa, zatim Organizacije OSCE-a koja je aktivno učestvovala u radu ove radne grupe i, naravno, evo želim da kažem s obzirom da je gospođa Majkić rekla da će na njega biti amandmana, ovo je neki kompromis koji smo mi u toj radnoj grupi, znači i koja je imenovana iz redova članova komisije i iz jednog i iz drugog doma, uspijeli postići potpunim konsenzusom a, naravno, da svaki amandman koji će doprinijeti ... poboljšanju teksta će biti dobrodošao. I samo kad ste maloprije pomenuli proceduru, procedura je ista kao i za svaki akt koji donose domovi, znači prvo čitanje, drugo čitanje.
Hvala. Gospodin Koprivica, pa.
Pa i ja ću nekoliko riječi, gospodine predsjedavajući. Obzirom da sam bio član ove komisije, obzirom da sam član Komisije za ljudska prava koja je imenovala ovu radnu grupu za izradu kodeksa, mislim da sve ovo što smo čuli od prethodnica zaista ... stoji i ovo je jedan akt koji je izuzetno značajan u radu Parlamenta u poštovanju osnovnih principa njegovog rada i propisa koji regulišu ... na koji način se odvijaju sjednice. Mislim da smo ...u kodeksu, ono što je najznačajnije i najbitnije kao radna grupa, odnosno komisija, zaista odradili onako kako smo i bili dužni da to pripremimo za sjednicu i jednog i drugog doma. Ovdje pred nama ostaje obaveza iz člana 24. ovog predloženog kodeksa da se uradi jedan provedbeni akt koji će regulisati način izricanja mjera, ukoliko naravno ovakav kodeks bude prihvaćen, kako je predložen za ... Predstavnički dom i Dom naroda. Mislim da ... bi trebali donijeti jedan zaključak po tom pitanju da li da se pristupi izradi tog provedbenog akta odmah sad, obzirom na to da će Dom vjerovatno dati pozitivno mišljenje kada je u pitanju kodeks, ili da se sačeka dok se kompletna procedura usvajanja kodeksa ne okonča, pa da kasnije ovlastimo tu istu komisiju ili neku drugu da ... taj provedbeni akt sačini i ... da bi mogli kodeks automatski i primjenjivati. Znači, da ne bi nepotrebno gubili vrijeme koje će odnijeti kasnije donošenje tog provedbenog akta. Toliko, hvala.
Hvala lijepo, gospodine Koprivica. Gospodin Rajić.
Gospodine predsjedavajući, ja za razliku od mojih kolegica i kolega koji su govorili ne dijelim oduševljenje niti živim u iluziji da će donošenje jednog papira koji se zove Kodeks 67 riješiti pitanje efikasnosti ili opće uviđenosti zastupnika u ovome i u drugome domu Parlamentarne skupštine BiH. Zapravo, ja to doživljavam kao još jedan od oblika vlastitog ponižavanja ovog doma i ovog parlamenta. Ako malo pogledate ovaj kodeks, onda ćete vidjeti da u njemu samo još fali jedna rečenica u kojoj piše: zabranjeno pljuvati na pod. Pogledajte malo članke, pa ćete vidjeti na koji način se pristupa zastupnicima, na koji im se način želi uljuditi jer, kao mi smo pali sa neke divlje grane, pa nas treba sada upristojiti. No evo ja ću u ime opće, općeg zadovoljstva, koje vlada ovom zemljom, nakon kad donesemo ovaj kodeks, prihvatiti ovaj kodeks kao i ostali, iako se intimno bunim protiv njega. Jer stvarno bi volio da mi predlagači, uključujući i brojne građanske udruge, kažu ima li ovaj kodeks izraelski parlament i engleski koji predstavljaju sakramente, zapravo svetinje parlamentarizma u cijelom svijetu. Nema, naravno da nemaju. No dobro, nije suštinsko pitanje donijeti jedan lažni kodeks, kojega se niko ovdje, evo odmah kažem unaprijed, neće pridržavati, suštinsko je pitanje podići odgovornost zastupnika i kompetentnost za ono zašta su došli ovdje raditi. Ali evo nama se nude i papiri i papirić, norme i normice, kao da smo mi ljudi koji nikada u životu ništa nismo ni vidjeli ni znali. A evo budući da među mojim kolegama i kolegicama i u javnosti dobrim dijelom vlada oduševljenje, valjda ćemo poslije ovoga kodeksa imati sasvim uređenu državu. Hvala.
Hvala lijepo. Gospođa Čolo.
Pa, ...ne vlada uopće oduševljenje, to je zadatak koji sam morala izvršiti, kao i svaki prethodni, ali samo da kažem gospodinu Ljubiću ... član, Rajiću. Član irskog parlamenta, znači, predsjednik komiteta njihovog za etiku je učestvovao s nama u radu na izradi ovog kodeksa. I puno smo imali uporednog zakonodavstva koje regulira ovu materiju, čak i Hrvatska i zemlje regiona, tako da mislim da nismo jedini.
Predlažem da se ja suzdržim od svog komentara, nego da stavim na glasanje, da bi brzo ...išli. Izvinjavam se, nisam vidio delegata Jovića. Izvinjavam se, zaista. IVO MIRO
: Ja mislim da bi negdje možda sa svojim promišljanjem bio na sredini. A ona bi se ogledala u sljedećem. Nije loše normirati u određenim situacijama one situacije kada su one prijeporne u ponašanju ljudi u komunikaciji međusobnoj. Međutim, kad je u pitanju Parlament, zato i jesmo, to je takvog i naziva, je li, gdje ... nužno se nameće pitanje rasprave kao polemike, uvjeravanje i uvažavanje. Normalno da onda ima tu određenih i iskrica, svjesni smo tog, i onda bi trebalo ovlastiti ili omogućiti i preko ovoga voditelju mimo naših normi da može postupiti u suglasnosti s ovim što mi ovdje danas i ako danas usvojimo. Ono čime ja, o čemu ja promišljam, i stalno sam bio rukovođen time: Hoće li Kodeks imati karakter zakona? A drugo jeste: Ako donesemo danas, izuzetno bih volio i cijenio kada bi 68 i druge institucije u ovoj zemlji, znači svi izabranici, svi dužnosnici, imali sličnu normu. Jer nakako mi donosimo ovdje upravo zakone, jedan od njih, evo pokazali smo, i u tom smislu i u takvom svjetlu i vidim inicijativu civilnih, ...poticaj civilnih inicijativa da dođemo do ovakvog dokumenta, kako bi dali poticaj i drugima da naprave ne možda isti, ali sličan dokument. I ovaj dokument je podložan da ga se mijenja. I, ono sve što je ovdje napisano, to je plod jednoga rada i promišljanja u tome trenutku, ali sigurno, i oni koji su poticali u razgovoru koji sam obavljao s njima, a i kolegama koji su radili na izradi, nemaju ništa protiv da se na neki način upravo ovi elementi o kojima govori uvaženi izaslanik Rajić, na neki način promjene. I mislim da u tom svjetlu bi dobro bilo danas donijeti odluku kako bismo mogli utjecati na promjene, možda bitne, unutra, u sadržaju ovoga kodeksa.
Hvala lijepo. Ja kodeks doživljavam ne da uči pojedinca kako da se ponaša, nego da bude tu u slučaju, ne daj Bože, problema. I zato, vidjeli ste tamo, formirana je i predlaže se formiranje komisije, pa da komisije može i novčano kazniti poslanike, ako pretjeraju. Po naknadi, ... po naknadi poslaničkoj. Ali dobro, pričaćemo o tome, je li, da ne idemo u to. Ima zanimljiv detalj za britanski parlament. Oni su se jednom uboli, pa onda razlika između pozicije i opozicije nije tolika da mačevi mogu da se domaknu, nego zato su onako blizu, ali nisu previše blizu. Ali riječ, riječ nije ograničena ni u čemu, zaista nije, i to je čak i to, da, pa hvala lijepo. Ali evo predlažem ... da se izjasnimo u prvom čitanju, pa vidjećemo i u amandmanskoj fazi da ako ima nekih stvari koje su viška da pokušamo izbaciti. Ko je „za“? „Protiv“? „Uzdržanih“ nema. Hvala. Konstatujem da smo usvojili Prijedlog kodeksa u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 22. Ad. 22. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o obavljenoj reviziji u 2006. godini Pa sad ja da ne čitam sve ove institucije, imate u dnevnom redu, nema potrebe. To već sam pročitao za zapisnik. Delegat Majkić.
Dakle, ovdje u Izvještaju su obuhvaćene, obuhvaćen je rad dve sjednice Komisije, znači, 9. sjednica, 26.9., i 10. sjednica, 30.11. Time bi posao na razmatranju revizorskih izvještaja za 2006. godinu bio završen. Radi se, vidite, o 25 izvještaja. Svi ovi izvještaji dobili su mišljenje .... Šta su u stvari najveći problemi s kojima se susretala Kancelarija za reviziju? 69 Znači, nabavka robe i usluga koja nije u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama, nije uspostavljen sistem, efikasan sistem internih kontrola, nije unapređeno planiranje i praćenje budžeta i godišnji rebalans i popis sredstava je obavezan, nije u potpunosti završen. Dakle, to su najčešće primjedbe koje su se stavljale od strane Kancelarije za reviziju. Jednoglasno je ...otišlo prema svim ovim institucijama da su u roku od 30 dana obavezni da obavijeste Komisiju za finansije i budžet o tome: šta su uradili i šta planiraju uraditi na otklanjanju nedostataka u revizorskom izvještaju za 2006. godinu, a istovremeno smo tražili od Kancelarije za reviziju da prilikom vršenja prethodne revizije institucija BiH prvo izvrši reviziju zaključaka Komisije za finansije i budžet, pa onda da pređe na 2007. godinu. Dakle, Komisija je jednoglasno prihvatila Izvještaj Kancelarije za reviziju i utvrdila četiri zaključka: 1) Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH obavezuje Savjet ministara da odmah po prijemu ovog zaključka razmotri potrebu za donošenje novog zakona o javnim nabavkama. Eksplicite proizilazi iz ...ovog stanja u institucijama BiH. 2) Dom naroda Parlamentarne skupštine skreće pažnju Savjetu ministara da je dužan preduzeti sve aktivnosti kako bi se uspostavili efikasni mehanizmi interne kontrole u institucijama BiH. 3) Dom naroda Parlamentarne skupštine skreće pažnju Ministarstvu finansija i trezora BiH da je nužno pratiti i u zakonskim rokovima informisati Parlamentarnu skupštinu o donesenim odlukama za prestrukturiranje rashoda u okviru ukupnog iznosa odobrenog u budžetu za svakog budžetskog korisnika. 4) Dom naroda Parlamentarne skupštine skreće pažnju Ministarstvu finansija i trezora da je dužno pratiti izvršenje budžeta institucija BiH posebno kod onih koji izvršenje budžeta ne prati dinamički plan, te o uočenim nepravilnostima u zakonskim rokovima informišu Parlamentarnu skupštinu BiH. Dakle, ovo Komisija predlaže Domu naroda da usvoji ove zaključke. Hvala.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Gospodin Ibrahimpašić.
O Izvještaju govorimo, je li tako? Ja bih se lično sa svim složio, osim sa ovim prvim zaključkom, dakle, da Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH obvezuje Savjet ministara da odmah po prijemu ovog zaključka razmotri potrebu za donošenjem novog zakona o javnim nabavkama. 70 Ja sam u prvom mahu mislio da je to možda bilo kad ja nisam bio, oprostite, pa sam pitao Rančića. On je morao biti, ako ja nisam bio, mora biti neko od nas a, kako nije, ni kad je on bio, ja se ne sjećam ovakvog zaključka, i mi ga nismo donijeli. Dapače, slijedeći Rajića i ono što je maločas rekao, kad smo o ovome razgovarali, mi smo zakon podržali. A govori se o ... da se odmah po prijemu ovog zaključka razmotri potreba za donošenjem novog zakona o nabavkama u BiH. I to, to nije tačno, mi to nismo tako usvojili, pa ja interveniram. Dakle, za sve jesam što ovdje piše, osim za taj zaključak prvi, jer bi ispalo, kad se ovo sve čita, da bi mi trebali promijeniti zakon da bi neko legalizirao neke poslove koje sad ne može po Zakonu o javnim nabavkama uraditi. Eto, hvala vam.
Hvala lijepo. Delegat Majkić.
Dosta je degutantno i neprijatno.
Molim vas, podsjećam na kodeks ponašanja.
Ja se pristojno ponašam, ali je degutantno da vam neko kaže da lažete. Dakle, imamo sekretara Komisije i molim da se zaključak napravi da se za sljedeću sjednicu tačno poimenično napiše ko je kako glasao za ove zaključke ovdje. Dakle, krajnje mi je neprijatno, nemam ja potrebe da izmišljam zaključke, ili treba li da na kraju svake Komisije sjednem i da tražim da se svi potpišete da ne bi sutra odustali od onoga za šta ste glasali. Mislim, to je zaista neprijatno i u neprijatnoj poziciji se – dakle, ne komentarišete šta su primjedbe institucije za reviziju koja je uradila ovoliki posao, za 25 institucija koje je analizirala, nego dovodite u sumnju da niste bili na toj sjednici. Samo, poštovani kolega, postoji sekretar Komisije.
Molim vas.
Postoji mogućnost da se o stvarima koje će se diskutovati na Domu unaprijed utvrdi, a doći na sjednicu Doma i pritom ne znati jeste li bili, a kamoli jeste li glasali, ja zaista nemam riječi.
Hvala lijepo. Može, gospodin Ibrahimpašić.
Dakle, moguće da ja ne znam da se glasalo o ovakvim zaključcima. Ja sam pomislio da je moguće to bilo na nekoj sjednici na kojoj ja nisam bio, pa sam zato pitao Rančića. Pa i on kaže da nije tačno, da ni on, je li, i on nije bio. Ne možemo obojica ne biti. Prema tome, ja 71 slijedom onoga da smo mi zakon podržali, ne možemo biti sada za to da se zakon mijenja, odnosno donosi novi, je li, ako smo podržali onaj o kojem smo mi razgovarali. I, nisam rekao da lažete, gospođo Majkić, nije samo radi kodeksa ponašanja, ali ...ovo o čemu ja pričam je tačno. Ja nemam uticaja na činovnicu koja pravi ove zapisnike, pa ne znam šta će ona kazati, ali ovo jeste činjenica.
Hvala lijepo. Vidjećemo kako ćemo iz toga izići. Oko zaključaka Komisije, to ćemo na kraju. Hajmo sad na suštinu, a to je nalaz. Ako ima interesa oko nalaza u ovoj prvoj grupi o čemu razgovaramo. Gospodin Rajić.
Pa ne bih zaista upuštao se u nekakvu razradu suštine tih nalaza, odnosno ocjena koje je to povjerenstvo dalo na brojna izvješća revizije koja smo razmatrali u ovome mandatu, u ovome sazivu. Dakle, manje-više, primjedbe predsjednica je rekla. Primjedbe se svode uglavnom kod svih korisnika, kod nekih nešto više, kod nekih manje, na ista pitanja, na iste propuste, na isto nepridržavanje određenih zakonskih propisa. Prvenstveno se misli na pridržavanje financijskih propisa ili materijalno-financijsko poslovanje, knjigovodstvne evidencije, praćenje izvora i sredstava, odnosno godišnjih popisa imovine i, napose, na odredbe koje se tiču primjene Zakona o javnim nabavkama. I te su primjedbe, uglavnom, kod svih priopćene i za vrijeme rasprave odgovornim osobama iz odgovarajućih institucija BiH koje su predmet rasprave i oni su u najvećem dijelu slučajeva postupili u skladu sa tim zahtjevima, odnosno tim našim zaključcima. Izvršili su već, otklonili su znači jedan dio tih prepreka. Ono o čemu se ja moram ovdje očitovati, ja ... zaista ne bih želio upotrijebiti nijednu riječ koja bi me mogla kasnije svezati, jer onda čovjek je zarobljenik izgovorene riječi, ali ...neću reći da nije točan zaključak pod točkom 1) ali je potpuno nelogičan. Ako smo prihvatili principe ... ... izmjena i dopuna Zakona o javnim nabavkama, koji danas nije prošao, nije logično da imamo zaključak pod točkom 1) onakav kakav jeste, što ne znači da nije moglo doći do krivog razumijevanja, krivog slušanja, krivog zapisivanja u zapisnik. Pa ja mislim da iz ovoga treba izaći na jedan elegantan način, da gospođa Majkić kao predsjednica tog povjerenstva se ne osjeća ni na kakav način deprimirano, niti pogođeno. Da prihvatimo ove zaključke, a da ovaj ostavimo na idućoj sjednici, na nastavku, kad bude bilo na idućoj sjednici, da taj zaključak provjerimo jedanput, pa da ga onda verificiramo, usvojimo onakav kakav on stvarno jeste. Evo, mislim da bi to bio nekakav izlaz koji bi bio dovoljno komotan za sve, da se niko ne osjeća tjeskoban.
Hvala lijepo. Ima li još interesa za raspravu? Gospodin Drago Ljubičić. 72
Predsjedavajući, dame i gospodo, uvaženi gosti, pa ja imam osjećaj ovde da ovaj zaključak se pokušava vezati za raspravu koju smo vodili o Zakonu o javnim nabavkama i koji nije dobio podršku. Možda nekakav strah da ovaj zaključak neće nešto prejudicirati, da tako kažem, bar ja sada to lično ovako razmišljam. I, pridružujem se na jedan određen način, mislim da treba potražiti rešenje, ovo što je i gospodin Božo napomenuo, da pokušamo znači u okviru ovih zaključaka komisije da izađemo iz ovoga i znači jednostavno da ne bude opet nekakav začarani krug, pa da se vrtimo i da ne nađemo rešenje. Mada želim da napomenem: ja u potpunosti podržavam razmišljanje gospođe Majkić i cijenim njen trud i zalaganje u radu ove Komisije za finansije i budžet, kojom predsjedava. Ne potcjenjujem rad nijednog člana ove komisije, gdje sam i ja član, i mislim da je svako od ovih članova Komisije dao svoj doprinos u svojim stavovima i komentarima vezano za ove revizorske izvještaje. Međutim, ja želim takođe da napomenem, mislim da smo saglasni svi bili u okviru rada Komisije, kada smo raspravljali ne samo prošli put o ovim nego svaki put kada smo raspravljali o ovim revizorskim izvještajima. Konstatacija je i spominje se ovaj zakon, Zakon o javnim nabavkama, da je sporan. Iz kojih razloga je sporan, znači ne bi sada ulazio u to i otvarao raspravu ali očito da on, taj Zakon o javnim nabavkama zaslužuje stvarno jednu pažnju. Pa, predlažem da se pokuša naći rešenje u okviru ovih zaključaka i da prevaziđemo ovo.
Hvala lijepo. Ima li još interesa? Izvolite, gospodine Ibrahimpašiću.
Možda je bilo riječi, vjerovatno jeste, o izmjenama zakona koji smo mi podržali, ali ne o novom zakonu. To, ukoliko ste me slušali ovde, nikad nisam bio za to da se pravi novi zakon. Eto, to je suština.
Dobro. Da li bi nešto značilo da predsjedavajući samo uzme pokušaj da dođe do kompromisa, da ne odgađamo to, da kaže na moj prijedlog, dakle ne na prijedlog Komisije nego na moj predlog: da Dom naroda Parlamentarne skupštine traži od Savjeta ministara da razmotri zakonski okvir javnih nabavki BiH i probleme koje on proizvodi za budžetske korisnike. Je li može tako? Ako ne može, povlačim odmah. Prihvatam onaj prijedlog koji je gospodin Rajić rekao da se kasnije izjašnjavamo. Ništa, vraćam. Htio sam da kažem, jer objektivno, mi nemamo zakona sad. Imamo stari Zakon o javnim nabavkama, ovaj je sad pao, a evidentno je da su javne nabavke, ako smijem reći, najveći problem: javne nabavke, interne kontrole i popis. To su tri stvari koje se vrte u svim izvještajima: javne nabavke, interne kontrole i popis! I to je ono što se najčešće ponavlja, ali ja u tom kontekstu gledao sam ovaj zaključak, a ne u kontekstu novi zakon, izmjene i dopune one bivše, nego više oblast javnih nabavki, ali dobro. 73 I mi imamo Izvještaj Komisije na koji su dva člana Komisije (gospođe Majkić) stavila primjedbe oko prvog člana. Imamo kompromisni prijedlog gospodina Rajića da se izjasnimo o drugim tačkama, a da ovaj prvi zaključak se ostavi do sledeće sjednice, da se on dok se ne isprovjerava, pa da se onda o njemu izjašnjava.
... [[nije uključen mikrofon]] mislim da ne bismo trebali gubiti vrijeme. Vidjet ćemo 2), 3) i 4) zaključak, pa 1) ćemo sami zajedno na Povjerenstvu pročistiti, pa vidjet ćemo, doći ćemo na Dom sa jasnim stavom.
Hvala. Dobro.
/nije uključen mikrofon/
Molim vas, opet.
Gospođo Majkić, ja mislim da možete imati povjerenja da ćemo to zajedno na Povjerenstvu razbistriti i doći ćemo pred Dom i kazati da zaključak broj 1) glasi tako i tako.
Samo 1) zaključak da se vrati, a ovi ostali se prihvataju. A 1) zaključak? E, ovako predlažem. Dakle, predlažem Domu naroda da usvoji zaključke: 2), 3) i 4). Ko je „za“? Ima li neko „protiv“? Nema. Hvala. Konstatujem da smo usvojili ove zaključke. Predlažem zaključak: Dom naroda traži od Komisije da još jednom razmotri zaključak broj 1) i obavijesti Dom o svom zajedničkom stavu. Ko je „za“? „Protiv“? „Uzdržan“? Nema. Hvala. Konstatujem da smo i ovo riješili. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, to je tačka 23. 74 Ad. 23. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o izvršenoj reviziji BHRT- a za 2005. i 2006. godinu Dobili ste Izvještaj za reviziju institucija kao izvještaj nadležne komisije. Komisija za finansije i budžet konstatovala je da se Izvještaj može prihvatiti, predlaže njegovo usvajanje kao i usvajanje zaključaka koje je predložila u svom izvještaju. Ima li potrebe za kakvim uvodnim napomenama? Delegat Majkić.
Ne bi bilo uredu ništa reći na ovakav izvještaj bez obzira što se Komisija veoma intenzivno bavila njime. Ja bih htjela da ... zaboravim na sve ovo što je naprijed napisano, da govorim samo nešto o prijedlozima, zaključcima koje Komisija predlaže Domu. Tu je veliki broj prijedloga, mislim da 17 prijedloga je ušlo šta bi sve trebalo popraviti, ali u osnovi, znači da 1) zaključak koji je Komisija iznijela: 1) Dom smatra da je negativno mišljenje Kancelarije za reviziju institucija BiH dijelom posljedica neprimjenjivanja zakona...
Malo pažnje, molim vas. Nema priče tokom sjednice po kodeksu.
Dakle, da je dijelom posljedica neprimjenjivanja zakona, dijelom ponašanje Upravnog odbora, a dijelom ponašanja samog menadžmenta. 2) Dom naroda zahtijeva od Javnog RTV servisa BiH da odmah pristupi otklanjanju nedostataka po revizionim izvještajima za 2005. i 2006. godinu u dijelu koji se odnosi na ovih 17 tačaka. 3) Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH traži od Javnog RTV servisa da u roku od 30 dana od dana prijema ovog zaključka dostavi Komisiji za finansije i budžet plan za otklanjanje nedostataka iz revizorskih izvještaja za 2005. i 2006. 4) Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zahtijeva od Javnog RTV servisa da tromjesečno izvještava Komisiju za finansije i budžet Doma naroda o dinamici otklanjanja nedostataka po revizorskim izvještajima za 2005. i 2006. Oko ovog je bilo sporenja, jer su se oni dosta bunili na to, smatrajući... da će se pretvoriti u instituciju koja će se samo baviti pisanjem, ali mislim, s obzirom na stanje, da je ovo najlošiji izvještaj koji je stigao, ja mislim, u ovu Parlamentarnu skupštinu, po nekoj slobodnoj procjeni. Mislim da ne bi bilo ...loše ...da ostane taj zaključak, i da oni zaista budu obavezni da u svakih tri mjeseca dostavljaju izvještaj u kakvom stanju se nalaze i šta su to popravili u međuvremenu. 75 5) Dom naroda Parlamentarne skupštine smatra da Izvještaj o reviziji Javnog RTV servisa za 2005. i 2006. godinu treba uputiti Tužilaštvu BiH. Dakle, Komisija je jednoglasno prihvatila ovaj izvještaj i uputila Domu ove zaključke. Hvala.
Hvala. Izvolite dalje. Gospodin Filipović.
Ja moram uzeti riječ, jer mislim da ima nekih nepreciznosti, nekih nedosljednosti i nekih, reći ću vam o čemu se radi. Meni nije sporan nalaz Ureda za reviziju i Izvješće Ureda za reviziju za mene je ... nepromjenjivo štivo. To je nalaz, to je stručna institucija uradila, državna institucija i mi smo na Povjerenstu za financije i proračun imali ozbiljnu raspravu, saslušali ovlaštenog predstavnika, dakle, menadžera tadašnjeg razdoblja koje je Ured za reviziju obradio iz 2005. i 2006. saslušali ...argumentaciju tadašnjeg direktora gospodina Draga Marića i doista zaključili ovako kako je to na četvrtoj stranici ovog izvješća i ovo što je pročitala gospođa Majkić u točki 1). Kad kažem o nedosljednosti, potpuno autentičan tekst, dakle, ...točke 1) koji ste pročitali, jer smo inzistirali da se upravo ovako koncipira da Povjerensto predloži Domu naroda i da Dom naroda prihvaćajući, dakle, ovakvo izvješće utvrdi da postoji podijeljena odgovornost za ovakvo stanje koje je utvrdio Ured za raviziju. Znači, da to ne može biti samo odgovornost menadžera, menadžmenta, jer je to vrijeme 2005.-2006. kad nije bilo određenih zakonskih propisa koji su se mogli primjenjivati u njihovom poslovanju, kada je i Upravni odbor radio na način kako je radio, bez određenih unutarnjih normativnih akata koje nije imala kuća tada i u to vrijeme, a naravno da nismo izbjegli reći da je tu za ovako negativno izvješće o čemu je javnost informirana u BiH, ...ipak, dio odgovornosti i na menadžmentu. Točka 2) je također rekla Dom naroda zahtijeva od Javnog RTV servisa BiH da pristupi otklanjanju tih nedostataka itd. I ovdje nakon točke 2) iza ovdje godine 2006. godine trebalo je staviti ...točku i nije trebalo pobrajati, dakle ono što je već u Izvješću. Dakle, sve što je u Izvješću Ureda za reviziju, smatram da nije trebalo prepisivati prethodno u Izvješće kako bi to bili pet stranica Izvješća sa Komisije. Mi čak nismo kad smo donosili odluku o tome, ...duga je rasprava bila, ovih 17 točaka, uopće pročitali. Dakle, nije mi nužno, samo malo da završim, nije mi nužno ... reći da je Kancelarija, čitam decidirano, kako piše, za reviziju utvrdila sljedeća ograničenja, i sad smo to pobrojali i rekli 17 točaka koje smo prepisali, ono što je našao Ured za reviziju. To ne treba biti u ovom izvješću, jer kod nas je Izvješće Povjerenstva i Izvješće Ureda za reviziju jedan dokument, integralan tekst, ...i ne treba ga prepisivati u Izvješće Povjerenstva. Ja bih bio za to da se prve tri rečenice, s tim da se na kraju treće rečenice kaže ovdje: Komisija je zaključila predložiti Domu, Komisija predlaže Domu, Dom prihvaća to izvješće, to su tada, to je tada Izvješće Doma i Dom traži da se otkloni, da se itd. itd. Tako da mi je malo nesuvislo, zato kažem malo je nedosljedno. U prvoj točki na stranici četiri, piše: Dom smatra da je negativno mišljenje itd. posljedica, pa rečeno, neprimjenjivanja zakona, dijelom odgovornosti menadžmenta, dijelom odgovornosi Upravnog odbora. 76 Pod točkom 2) kaže: Dom naroda zahtijeva od Javnog RTV servisa itd. da otkloni nedostatke koje je utvrdilo Izvješće ...Ureda za reviziju. Ne treba tražiti sad šta točno piše u tom uredu, u toj, u tom Izvješću Ureda. U točki 3) je ta jedna stvar gdje Komisija sad preuzima ulogu Doma i mislim da bi trebalo preciznije reći da Dom naroda Parlamentarne skupštine traži od Javnog RTV servisa da u roku od 30 dana, to smo već zaključili i neka bude tako, od dana prijema ovoga zaključka dostavi Domu plan za otklanjanje nedostatka iz revizorskog izvješća, a ne Komisije. To je ta nedosljednost o kojoj ja govorim. I sad nedosljednost je, također, i u ovoj točki 4). Nedosljedno je da tromjesečno izvješće dolazi Komisiji za financije, trebalo bi doći Domu naroda, Domu naroda. Nije Komisija ta koja ima odnos sa Javnim servisom. Javni servis je osnovao Parlament i Parlamentu doći će na raspravu i izvješće o radu servisa na Parlament, neće doći Komisiji, a komisija je po Poslovniku tijelo koje radi određene stvari za jedan dom, odnosno za drugi dom. Dakle, nemojte se ljutiti, ja hoću ostati samo do kraja dosljedan u izvješćima koja primamo od drugih povjerenstava Doma naroda i kako se sačinjavaju izvješća u Zastupničkom domu, gdje ste Vi sjedili u ranijem sazivu, pa znate da ja govorim istinu. Ne bih bio za točku 5) u ovoj formaciji. Bez obzira što sam sjedio tamo, nismo se tako dogovorili. Evo tu je gospodin Rajić, ja ne znam da li se sjećaju još i ostali koji su bili. Molim vas lijepo, ja neću nikada dići ruku da ovaj parlament bude taj koji će raditi tuđi posao. Eno vidjeli ste kako sam ja reagirao na izvješće koje sam dobio od pravosudnih tijela, od Tužiteljstva. Sad bi trebao Parlament kroz ovo izvješće da zaduži Ured za reviziju da pošalje ovo izvješće, jer je ovako crno, Tužiteljstvu. Molim vas lijepo, pa Tužiteljstvo postupa po službenoj dužnosti, na temelju saznanja koji već ima iz svih sredstava javnog priopćavanja o tome da su tamo ...bili određeni problemi u RTV servisu BiH i dakle ne trebam ja biti sad taj još koji će njih upućivati što oni trebaju poduzeti u odnosu na negativno izvješće Ureda za reviziju. Zato bih bio da izostavimo točku 5). Neka to Tužiteljstvo radi svoj posao na način propisan zakonom ... Da redefiniramo ovu točku 3). I da, i da, molim lijepo, završim. Da, dakle vraćam se na prvu stranicu, nakon točke 3) Komisija je zaključila predložiti Domu sljedeće, prelazimo na stranicu četiri i idemo na točku 1), na točku 2), na točku 3) na način kako sam predložio redefiniranje, na točku 4) na način kako sam predložio redefiniranje i brisanje točke 5). Dakle, ja molim članove Povjerenstva koji sjede ovdje, svih šest smo ovdje – uz svo poštovanje dakle truda i rada predsjednice Povjerenstva, dakle treba pohvaliti to – ali nisu nužne neke stvari u ovom izvješću da ostanu kao trag, resavska je škola ovdje tri stranice. To nam nije nužno. Molim članove Povjerenstva da redefiniramo danas ovo izvješće na način kako sam predložio ili da vratimo Povjerenstvu da ga redefinira na način evo kako sam to, kako sam to sada iznio. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Gospođa Majkić.
Nevjerovatno, ali istinito. Umjesto da razgovaramo o 41. stranici, primjedbi u revizorskom izvještaju, umjesto da pričamo o blizu 40 preporuka revizije koje su vezane za unapređenje poslovanja ove značajne javne institucije – molim medije da ...ovaj dio zabilježe, 77 veoma mi je stalo do toga – mi treba ... da napravimo od ovog izvještaja nešto čime ćemo se baviti samim sobom i nemoj slučajno da nekom padne napamet da kaže da ovakav jedan katastrofalan izvještaj kojim se Predstavnički dom satima bavio, da niko ne kaže nijednu jedinu riječ i naprotiv da još zabranimo da ide Tužilaštvu. To je sramotno. I sramota me je što učestvujem u ... takvoj diskusiji i sramota me je što umjesto da smo napravili razgovor o tome kako da stanje popravimo, mi smo se locirali na to kako da popravimo Izvještaj nadležne komisije koja je to napravili kako treba. Ne može se izostaviti ove primjedbe koje su ovdje stavljene iz prostog razloga što Izvještaj ide različitim kanalima i različitim institucijama i ne prati Izvještaj revizije. Dakle, molim vas, ovo je podignuta ruka gospodina Filipovića i čak na tu tačku 4) Izvještaja. Ovo je naknadno, naknadna pamet! Ja molim sve članove Komisije da se sjete tog ... i imamo na kraju Zapisnik koji je evidentiran i sa ove komisije, i neću da dozvolimo da ovdje se pravi hajka na Komisiju za finansije i budžet. Veoma savjesno i veoma mnogo radim u ovoj komisiji i ne dozvoljavam nikome, pa ni Vama, gospodine Filipoviću, da stavljate u kontekst toga kako ste počeli. Vi zbog vaših dobrih odnosa sa bivšim direktorom Javnog RTV servisa ne morate da uništite Izvještaj Komisije za finansije. Ovo je zaista jedna bruka o kojoj ne želim više nijednu riječ da zauzmem, a pozivam sve one koji imaju i malo pamćenja, vezano za zadnji rad i za rad Komisije, da kažu svoj stav. Hvala vam.
Hvala lijepo. Nema ništa više.
Za sad nema.
Dobro. Gospođa Čolo. Gospođa Čolo pa ćete onda Vi.
Jeste li Vi, gospodine Rajiću?
Ja sam taj koji odlučuje ko je prvi, a ko je drugi! Barem, toliko.
Pa ja nisam ... član Komisije za finansije i budžet da znam šta su ovlasti te komisije i, ...mislim stvarno da su temeljito radili na ovom poslu. Međutim, ja sam za to da imamo isti tretman prema svakoj instituciji koja je kontrolirana od strane Ureda za reviziju. Mi smo danas razmotrili ovaj izvještaj najgori, istina on je najgori, ali razmotrili. Ured za reviziju je kontrolirao niz institucija u kojima je našao niz zamjerki, ni od koga Komisija za finansije i budžet nije rekla da naprave plan u kojem će otkloniti nedostatke, nijednoj od institucija nije rekla u roku od tri mjeseca, svaka tri mjeseca izvještavajte Komisiju, izričito ovako. Čini mi se da su malo zaključci preoštri. Ja molim predsjednicu Komisije! Ovaj Ured za reviziju je taj koji kontrolira, on je dužan ukoliko su utvrđene nezakonitosti, a jesu, ukoliko postoji osnov odgovornosti nečije, po zbog određenih radnji i postupaka koje je ovaj činio, dok je bio na određenim pozicijama u Javnom RTV servisu, Tužilaštvo je po službenoj dužnosti dužno da postupa iz natpisa u medijima, tužilac je dužan ex officio da preduzima radnje, da istraži šta je 78 ...revizija našla prilikom ... svoje kontrole poslovanja i da preduzme radnje, u cilju utvrđivanja krivične odgovornosti, utvrđivanja tačno radnji koje su počinjene u RTV servisu. Ja ne bih da idemo ovako preoštro sa zaključcima, ja bih pokušala da to nekako ublažim. Čini mi se kao da se mi ovdje stavljamo opet u neki odnos supervizora i da sad taj RTV servis treba nama da stalno podnosi neke izvještaje, da ispadne da oni sad rade kako treba.
Je li replika ili je? Izvolite.
Parlament je prvi partner Kancelarije za reviziju, prvi partner. Ako mi budemo klimnuli glavom, sljedeće godine dobićete 10 negativnih izvještaja. Od nas se očekuje da pokrenemo i da tražimo objašnjenja za ovakve stvari koje se dešavaju na 40 strana, 40 preporuka. I ako Dom naroda smatra da nema nijednu riječ da kaže o takvom poslovanju jedne institucije, onda to treba da sude i mediji, da sudi javnost, da ustvari kažu naš odnos prema svemu tome.
Hvala lijepo. Više stav nego replika, ali dobro. Gospodin Rajić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ma, ja ću se poslužiti jednom frazom i reći ću vam da biti pošten ne treba ići na Sorbonu! Kad kažem ovo biti pošten, onda stajem na određen način na stranu gospođe Majkić kao predsjednice ovog povjerenstva. A reći ću vam zašto. Zato što i ja, kad čitam ove zaključke, sad post festum razmišljam o njima i jesu li mogli biti drugačiji! Jesu li mogli biti manje izrični, u smislu kako je to govorila gospođa Čolo, ali je činjenica da smo svi mi koji smo bili na sjednici Povjerenstva izglasali ove zaključke. Ja sam danas kad smo razgovarali u našem klubu o tome shvatio i sam da je zaključak 3) i 4), možda, stavio u neku predinsponiranu poziciju samo povjerenstvo iznad Doma. A ta greška nije greška samo predsjednice Povjerenstva, to je onda zajednička naša greška, ja molim da je svi zajedno prihvatimo kao takvu, ako je trebamo revidirati, onda hajmo revidirati svi zajedno. Je li točka 5) zaključka, koju je gospodin Filipović doveo u pitanje, spada u područje naše nadležnosti, ja nisam potpuno siguran. Ali točka 5) ovdje nije došla slučajno, mi smo je izglasovali. Možda smo tad imali jedan pogled, jedno viđenje i, ako mislimo da treba nešto korigirati, onda preuzmimo taj dio odgovornosti i kažimo: pogriješili smo svi zajedno. Dakle, ja mogu prihvatiti onaj dio primedbi koje je g. Filipović izrekao ovdje da ove dvije točke 3) i 4) bi bilo možda snažnija poruka da kažemo da se ta izvješća podnose ovako kako je rečeno: Domu, a ne Povjerenstvu, jer će na Povjerenstvo svakako doći, jer moraju proći i taj filter prethodno. A da ova točka 5) podrazumijeva da ... sama ova revizija svoja izvješća prema kvalifikacijama koje je tamo u nalazu utvrdila i napisala da i ona sama postupa po tim izvješćima spram javnog, zapravo državnog odvjetnika, odnosno tužitelja. Uz ovo, naravno, mogućnosti koje ... Tužiteljstvo ima i dužnosti, i mogućnosti koje, znači iz javnosti koja stvara određene slike, određene presinge itd. 79 Dakle, u tom smislu, ja mislim da bi ako želimo razgovarati o revidiranju ovih izvješća, na neki način, da bi onda trebali prihvatiti činjenicu da je točka 1) Izvješća, o čemu je g. Filipović govorio – mi smo to nakon duge rasprave to, ovu točku prihvatili, kao temeljnu istinu koju smo mi prepoznali u tom izvješću – da odgovornost nije na jednoj strani, ona je podijeljena na one koji su odgovorni za neprovođenje zakona, a možda su ti oni kojih se tiče neprovođenje zakona ovdje u ovim klupama, na one koji su donosili odluke kao upravna, odnosno nadzorna tijela i menadžmente svih sastva i svih vremena koja su predmet obrade ovog izvješća. I mislim da je to taj bonus, ta ... koju smo mi kao povjerensto napravili prema RTV BiH da ne budemo, da ne prejudiciramo rješenja, i ne donosimo sud prije toga, rekli smo da je odgovornost podijeljena. Ali nije naše da je mi sada izvodimo do pojedinosti. Ako bude trebalo utvrđivati odgovornost, i radnu i političku i materijalnu i kaznenu, da će utvrđivati neka druga nadležna tijela. Ove druge zaključke, znači drugi, drugi nije sporan, treći, četvrti, razgovarajmo sad, ako mislimo da ih treba preformulirati i dati primat i snagu poruke tim zaključcima u Domu naroda, ja nisam ništa protiv, ali da ne ispadne to da korigiramo stavove jedne osobe, odnosno predsjedatelja tog povjerenstva, nego mi smo to svi zajedno napravili. Petu točku, nisam siguran jesmo li prekoračili preko granice dopuštenih ovlaštenja koja imamo, možda smo. Ali, ako smo ih prekoračili, prekoračili smo ih zajedno, dakle ja to želim. E, ono što ja želim predsjednici našeg povjerenstva gospođi Majkić sugerirati, kao kolega i kao kolega po struci, ja znam da Vas, uz jednu osobinu da energično zastupate svoja stajališta, krasi još jedna osobina, možda nekad i ne krasi, možda je nekad teret. Ja isto mislim da nije bilo potrebe prepisivati sve ove točke, po kojima treba postupati, da je bilo dovoljno kazati da postupe po glavi, odnosno toj točci, odonosno rimski, tog revizorskog izvještaja, jer je izvješće kao ...sastavni dio ovog materijala, pa se može vidjeti. Eh, sad govoriti o samom materijalu, o našim nalazima, ja smatram da bi bilo neproduktivno, zato što mi očekujemo jednu, barem kako sam ja shvatio, najavljenu zajedničku sjednicu oba doma Parlamenta Bosne i Hercegovine, na kojoj će se razmatrati Izvješće o radu Radio-televizije BiH, odnosno Javnog RTV servisa, i onda je to prigoda da u cjelini problematike, niko nam ne brani niti nam može to pravo dovesti u pitanje, da mi govoreći o općem stanju o radu, o efektima, promašajima itd. da govorimo i o ovoj financijskoj disciplini, odnosno nedisciplini, nepoštivanju zakona itd. U tom smislu, ja ne vidim u ovom trenutku razloge u ovoj raspravi da šire se bavimo onim. Dakle, Izvješće je, bez sumnje spada u kategoriju dosad najkompleksnijih i najtežih izvješća koje smo mi imali prilike vidjeti na Povjerenstvu i zapisnici su proizašli iz te svijesti, te spoznaje, dakle nisu oni samonikli, gospođo Čolo, probrali to izvješće, pa rekli, idemo njega tretirati mimo ovih drugih! Ne. Priroda stvari iskazana u izvješćima je dosta teška i onda logičnim slijedom išlo se prema ovakvim zaključcima, koji bi, možda, mogli biti redefinirani, ali, opet, jedanput ponavljam, na kraju, dajte budimo kolegijalni svi članovi Povjerenstva prihvatimo da je to naša zajednička odgovornost. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ima li još? Gospodin Ljubičić. 80
Ja ću pokušati kratko da dam jedan svoj mali komentar. Za ovo nemam potrebe da ponavljam. Učestvovao sam u radu ove komisije i nemam potrebe da komentarišem. Mislim da je ova tačka zaslužila jednu posebnu pažnju, znači i u radu ove komisije. Ja ne znam kakvi su revizorski izvještaji bili u prethodnom periodu, mislim na prethodni saziv Doma naroda, Ali znam kakvi nam revizorski izvještaji dolaze otkad zasjeda ovaj dom u ovom sazivu. I svaki puta kada su se pojavljivali negativna mišljenja o revizorskim izvještajima, mislim da je ova komisija zauzimala određeni stav o takvim revizorskim izvještajima, koji su kategorisani od negativnih, zadovoljavajućih i, ne znam, kakvih još. Vrlo je malo onih koji su dobri i koji su dobili jednu prolaznu ocjenu. Ne vidim da su se dosad nadležne institucije, kad su nadležne institucije i do sada reagovale na bilo koji način prema tim dosadašnjim negativnim revizorskim izvještajima, i jednostavno ja vidim i ovaj od zaključaka gdje se spominje Tužilaštvo, da ovaj dom, znači, ima jedan svoj stav i traži od nadležnih institucija, stvarno jedanput počne da reaguje prema ovakvim izvještajima. Ja sam sebi postavljam jedno pitanje. Dokle ćemo se mi izjašnjavati samo na ovakav način i da ovakvi revizorski izvještaji od perioda do perioda prolaze, a nemamo nikakvih reakcija od tih nadležnih institucija? Ja se plašim da se na ovakav način praksa neće samo nastavljati i da ništa se neće mijenjati! Ja, jednostavno, imam osjećaj i ja lično mislim da Dom jednostavno sa svojim jednim zaključkom u tom pravcu treba još jedanput da skrene pažnju stvarno tim nadležnim institucijama, koje trebaju jedanput da počnu da rade stvarno svoj posao. Plašim se, još jedanput ću reći, da ćemo mi ponovo, u nekom narednom periodu imati i biti u poziciji, da tako kažem, da ponovo se susretnemo sa ovakvim ili sličnim revizorskim izvještajima i ništa se ne dešava. S te strane, ja ovaj zaključak vidim u toj svrhi.
Prvo Ibrahimpašić pa onda vi.
Za razliku od onog prethodnog slučaja, i ja ovdje svjedočim da smo mi na Komisiji usvojili ove zaključke tačno ovako kako piše. Mi smo bili jako ljuti. Znate, kad čitate te izvještaje, kad se dođe do određenih spoznaja i u takvoj jednoj atmosferi, ne znam šta bi upotrijebio da imam kao moć da se to prekine. Evo sad čujem da nije naš posao da nekog šaljemo Tužilaštvu, nego da to ide po prirodi stvari. Da sam ja to tada znao, ja vjerovatno ne bih glasao za taj zaključak, ali smo ih usvojili ovakve kakvi jesu, Filipoviću. Šta ja sad mogu? Ja mogu samo ili za njih glasati jer sam glasao, ili da se dogovorimo da ponovo vratimo kod nas na Komisiju i da vidimo još jednom ima li tu kakvog kala. Ali da smo bili ljuti, jesmo bili ljuti! Ja se sjećam u jednom momentu, čak, dreknuo i kazao: Što ne tužite tu Federalnu televiziju, pa imaju oni svog osnivača, a duguju sedam miliona maraka! I, pod tim dojmom i gore bih prijedloge, za gore bih predloge glasao, pravo da vam kažem, da ja kao član Komisije imam tu moć, ali imam ili nemam, ja sad shvatam da mi nismo ti koji šalju. Mi predlažemo Domu da on to uradi, Dom to može ne uraditi. Ali sam glasao za zaključke i nemam kud.
Hvala lijepa. Gospođa Majkić. 81
Zaboravila sam maloprije to da kažem i gospodinu Filipoviću, a poslije je pomenuo i gospodin Rajić. Zašto su napisani taksativno? Zato što onaj ko hoće da pogleda, to su sve stvari koje zavise od rukovodstva institucije. Dakle, proces finansijskog planiranja, poboljšanje naplate, marketinška strategija, obračun i isplata plata, stimulacija i nagrada, poštovanje pravila trošenja fiksnih telefona, umanjenje rashoda komunalnih, dakle sve redom su stvari koje se direktno ne dotiču Upravnog odbora, nego direktno ovlaštenog lica u instituciji. Da nisam to prikazala, moglo bi se to tumačiti svakako, i ja razumijem razloge koje pokušavaju da ospore da se to ne stavi, ali mislim da je to nužno da stoji. Zašto sam sastavila ovo da dostavi se Komisiji za finansije i budžet? Ne može Dom i nije uredu da se bavi svaka tri mjeseca jednom temom za koju možda i nije za Dom. Ako su oni sve uradili, Komisija za finansije i budžet će napraviti informaciju da se popravi toliko grešaka u odnosu na to. Što bi to svaka tri mjeseca, normalno da dođe Komisiji za finansije i budžet, ona obradi i dostavi na Dom. Dakle, ako bude Dom raspravljao svaka tri mjeseca o tome, ja mislim da je to nepotrebno zatrpavanje Doma. Ali nije problem i tako je još bolje: neka Dom odlučuje o tome. I na kraju, naša je obaveza da kažemo nema automatizma po slanju Tužilaštvu. Nekad je bilo rečeno da ... sve izvještaje revizija dostavlja Tužilaštvu i, onda Tužilaštvo, kad dobije i one koje treba i one koje ne treba, zatrpano sa 56, 57 institucija. Kako će raditi po tome? Dakle, njemu treba da dođu samo oni koji su alarmantni i koji sugerišu da to treba istražiti. Niko ne napada nikoga dok Tužilaštvo ne dokaže da nije drugačije. Dakle, ovo je samo materijal na osnovu koga bi Tužilaštvo radilo i Parlamentu je to obaveza jer u suprotnom to znači da Dom naroda zahtijeva da mi o tome ćutimo, da sakrijemo ovaj izvještaj, i da osobe koje su odgovorne za ovo da ih rehabilitujemo, i da kažemo, izvinite vi nama ne snosiste nikakvu odgovornost, to je tamo krivica komisije što je preoštre zahtjeve napisala, odnosno izvještaj preoštar. Dakle, kolege, molim vas, naša je zadaća da to gledamo kroz mikroskop i da o tome se izjašnjavamo kao partneri. Revizija sama ne može bez naše pomoći ništa.
Gospodin Filipović, pa ćete vi, gospođo Čolo.
Dakle, ja sad moram još jednom se javiti za riječ. Ja nisam nijednom riječju rekao ovdje da mi nismo ovih pet točaka prihvatili na Komisiji ovako. Ali kad sam pažljivo pročitao ovih pet točaka i ovo što prethodi ovim točkama, onda sam vidio da je ta koncepcija izvješća potpuno drugačija, u odnosu na ono kako ovaj parlament, dakle kako tijela Parlamenta prave izvješća prema jednom i prema drugom domu. Meni je nelogično da ostane ovako u ovom. Nemojte se ljutiti. Ja poštujem, ja sam rekao ja poštujem vaš trud i svoje revnosnosti prema poslu i jednostavno štitite taj svoj uradak kao vlastitu stvar. Vi ne date ništa dirati, ali dopustite, ovo je iz najboljih nakana i prema meni kao članu Komisije i prema članovima Komisije i prema vama kao predsjedatelju te komisije. 82 Dakle, u Zakonu o Javnom RTV servisu BiH koji je podvrgnut ocjeni ustavnosti i nalazi se u Ustavnom sudu, komunikaciju RTV servis ima samo sa Parlamentom. Nema sa tijelima Parlamenta. Zato mislim da bi bilo dobro ovu točku, gdje vi kažete da se dostavlja izvješće Komisiji, kažemo da dostavlja izvješće Domu. Dakle, dostavlja jednom domu i drugom domu, dakle to je logika. Sve drugo nije logika. Dakle, da mi tražimo kao jedan dom takvo izvješće, nije prihvatio Zastupnički dom. Da to ide da nalažemo svojim izvješćem i svojim zaključkom Uredu za reviziju da to dostavlja Tužiteljstvu? Ja nisam za tako nešto, jer mislim da Tužiteljstvo radi po sasvim drugim. Zamislite kad bi čekao samo da ga obavijesti Parlament o tome gdje bi on to trebao ići raditi svoj posao, istražiti određenu stvar, pokrenuti istragu, eventualno pripremiti optužnicu, pa čekati od suda da je prihvati ili ne prihvati. Dakle, Ured za reviziju ima jednak odnos prema svakoj instituciji državnoj, kao što ima i prema ovom parlamentu. Parlament je jednako jedan subjekt državni kojeg Ured za reviziju pregleda, u skladu sa svojim aktima. Nikakav poseban tretman nema prema nama i očekivanja od nas za svoj budući rad. Dakle, zbog toga sam rekao da smo mi u našem poslu, radeći kao povjerenstvo, nakon par sati, da li je to bilo pet ili četiri ili šest sati rada ozbiljne rasprave, ne samo o ovoj točki nego o mnogim točkama, vi ste nama pročitali samo točku 1), 2), 3), 4) i 5) Ja sam čak mislio reagirati, evo živog svjedoka Bože. Kaže Božo neka, ima rasprava na Domu! Ja nisam tada doista reagirao, ali ja sad, iz najbojih nakana prema svima nama i ozbiljnosti ovog izvješća kojeg ćemo prihvatiti, molim još jednom i molim predsjedavajućeg da stavite na izjašnjavanje. Dakle, da se popravi ovo. Dakle, da se redefinira ili na način kako ja ovdje to tražim danas ili da to kažemo. Okej, izvješće je odlično, ali dajmo ga vratiti i otkloniti malo ove stvari, ako držite vi drugi članovi Komisije, hajmo ga vratiti malo i otkloniti ove stvari, ako držite vi drugi članovi Komisije i kolege iz Doma da bi to trebalo. Meni je neprimjereno da točka 5) ostane ovdje i nije mi primjereno da tražimo od Servisa da dostavlja izvješća tijelu Parlamenta, koje je dužno, svakako, kad to dođe, treba komunikaciju ostvariti sa Servisom i sa Parlamentom. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođa Čolo.
Ma ja bih kratko. Ja kad sam rekla da mislim da su zaključci preoštri, mislila sam najviše na ovaj zaljučak pod tačkom 4) da tromjesečno izvještavaju Komisiju, jer mislim da je ozbiljnost propusta takva da za tri mjeseca se ne može puno uraditi. Dinamički plan na otklanjanju nedostataka se može brzo uraditi, ali svako tri mjeseca da se baš tako može neki napredak osjetiti u poboljšanju poslovanja i poštivanju zakonskih procedura, mislim da nije moguć. Još bih željela, možda sam pogrešno shvaćena kada je u pitanju Tužilaštvo, tačka 5), nije sporno da Parlament uputi, ne bi to bilo prvi put ovakav izvještaj, to smo radili i ranije, Tužilaštvu, jer postoji obaveza prema Zakonu o krivičnom postupku BiH da svako onaj ko zna da je počinjeno krivično djelo dužan je o tome upoznati nadležnog tužioca, a postoji dužnost ...prijavljivanja krivičnog djela, za teška krivična djela za koja zakon propisuje kaznu zatvora od tri godine ili pet godina, ako se ne varam i više. Znači, to mislim da nije sporno, nego evo ja sad, sagledavajući sve ovo, spremna sam da prihvatim ovakve zaključke Komisije, mada sam mislila da je to previše svaka tri mjeseca. Moja primjedba je na to najviše išla. 83 A, kad sam rekla da je Tužilaštvo ex officio dužno, ono jeste dužno. Ono je saznalo iz medija i ono uvijek od revizije može tražiti ovaj izvještaj, ali ne škodi da i mi dostavimo.
Hvala lijepo. Ima li još? Nema. Eh, sad treba ići procedurom kod nekog odlučivanja. Ja zaključke koje ste vi predložili nemam, tako, teško ih ja mogu reprodukovati u nekom obliku. Ja sam mislio da prvo idemo da stavim na glasanje Izvještaj ove revizije, to moramo prihvatiti ili odbaciti. Potom imamo, ako sam ja sad sve vas dobro razumio, Izvještaj Komisije koji je korektan, tačan, sa prijedlogom zaključaka, koje niko ne negira, ali ima sad malo drugačije viđenje, i na to treće imamo prijedlog zaključka koji je dao gospodin, je li, da se vrati. To je jedan zaključak da se vrati prijedlog zaključaka ponovo Komisiji. Ja moram ići po proceduri kako je to i određeno. Prvo ću staviti na glasanje Izvještaj o reviziji Ureda za reviziju o reviziji Radio-televizije. Ko je “za“ da se prihvati ovaj izvještaj? Hvala. „Protiv“? „Uzdržanih“ nema. Svi, dakle jednoglasno prihvaćen Izvještaj o reviziji Ureda za reviziju, o reviziji Javnog RTV sistema. E, sad imamo ovaj prijedlog Komisije sa zaključcima. Čuli smo raspravu, ja to ne bih ponavljao. Moje je da stavim prijedlog Komisije na izjašnjenje. Ko je „za“ takav prijedlog Komisije? Devet, je li tako? To onda znači da je prijedlog Komisije dobio većinu i ima potrebnu trećinu delegata iz Federacije i iz RS-a. Prema tome, Izvještaj Komisije je usvojen. Je li tako? Jeste. Onda nema potrebe stavljati prijedlog na glasanje. Hvala. Idemo dalje. Sljedeća je tačka: Ad. 24. Izvještaj o reviziji Izvještaja o izvršenju Budžeta institucija BiH za 2006. godinu Ima li interesa za raspravom? Nema. Dobili ste Izvještaj i dobili ste Izvještaj Komisije. Ima li neko želju? Nema. Prvo stavljam Izvještaj o reviziji na glasanje. Ko je „za“? 84 Hvala. Zatim stavljam na glasanje Izvještaj Komisije, sa zaključcima koje je predložila nadležna komisija. Ko je „za“? „Protiv“? „Uzdržanih“ nema. Hvala. Konstatujem da smo usvojili i ovaj izvještaj. Prelazimo na sledeću tačku dnevnog reda, 25. Ad. 25. Godišnji izvještaj za 2006. Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH
Ovaj izvještaj sam onako djelimično posmatrala, s obzirom da znamo da je ... Institucija ombudsmena u tehničkom mandatu, da nam je propao jedan konkurs, i da smo na pragu novog konkursa, tako da bilo kakvo zaduženje, čak i za komisije koji je dat, dovodi se u pitanje, s obzirom da nas očekuje novi izbor, tako da ne bih posebno vodila diskusiju vezano za ovaj izvještaj.
Hvala. Zatvaram raspravu i prvo stavljam na glasanje Izvještaj Institucije ombudsmena za ljudska prava za 2006.godinu. Ko je „za“? „Protiv“? Jeste li „uzdržani“? Uz većinu glasova, uz jedan „uzdržan“, usvojen je Izvještaj Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH. Sada glasamo o zaključcima koje je predložila nadležna komisija. Ko je „za“? „Protiv“? Nema niko „protiv“. Prema tom, konstatujem da su zaključci usvojeni u tekstu kako ih je predložila ova komisija. 85 Prelazimo na tačku 26. Ad. 26. Izvještaj o učešću pripadnika Oružanih snaga BiH, policijskih i državnih službenika BiH u operacijama podrške miru za period od 1.3.2007. do 31.8.2007. godine Otvaram raspravu. Vi ste dobili Izvještaj Zajedničke komisije. Predstavnički dom je usvojio Izvještaj, sa zaključcima koje je Zajednička komisija predložila. Ima li interesa za raspravu? Ako nema, stavljam na glasanje. Ko je „za“ Izvještaj? Ima li neko „protiv“? „Uzdržan“? Nema. Hvala. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Izvještaj. Sada glasamo o zaključcima koje je predložila Zajednička komisija. Ko je „za“? Hvala. Ujedno se zahvaljujem gospođi Marini Pendeš što je cijeli dan bila danas s nama i kao zamjenik ministra učestvovala u radu našeg doma. Prelazimo na tačku 27. Ad. 27. Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH iz bošnjačkog naroda
Treba nešto o ovoj aktuelnoj temi koja sigurno izaziva brojne polemike u našoj zemlji, vezano za neovlašteno stavljanje u promet opojnih droga. Dakle, Komisija za odbranu i bezbjednost je 5.11. na svojoj sjednici dala mišljenje o Informaciji o neovlaštenoj proizvodnji i stavljanju u promet opojnih droga i dala određeni broj zaključaka. Ti zaključci su otišli prema Predstavničkom domu i poslije velike debate, koja je tamo vođena na temu zloupotrebe droge, Predstavnički dom je donio odluku da se vrati Izvještaj Komisiji i da se naprave novi zaključci koji će objediniti najveći dio onoga što je na Predstavničkom domu rečeno. Komisija je potom napravila novi prijedlog ali taj novi prijedlog nije značajno izmijenjen u odnosu na prethodni. Možda je malo sadržajniji po obimu ali što se tiče samog smisla ostao je gotovo isti. I o njemu još nije se izjašnjavao Predstavnički dom. Dakle, došao je nama prvo. ...U osnovi, u Izvještaju Komisije stoji da svaki delegat, odnosno poslanik u Predstavničkom domu, ima pravo da o tome govori na sjednici Doma. Dakle, ja nisam zadovoljna bila ovim zaključcima jer mi se činilo da ova komisija nije dovoljno ušla u suštinu ovog izvještaja. A, ovo iz razloga što sam svojevremeno kao poslanik u Predstavničkom domu bila veoma angažovana oko Zakona o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga, koji je donesen još u februaru 2006. godine i objavljen u „Službenom listu“ broj 8 od 7.2.2006. godine. Šta je suština ustvari ovog izvještaja, odnosno ono što je vezano za sam ovaj zakon? Svrha donošenja osnovnog Zakona o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga je efikasno suprotstavljanje rastućem širenju njihove zloupotrebe. Mi smo donijeli ovaj zakon. Obavezali se ono što su UN od nas tražile, ali pošast ovog doba, koja se zove zloupotreba droge, time nije završena. I nijedan od segmenata tog dijela zakona još uvijek nije implementiran. Zakon o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga bi trebao da predstavlja glavni normativni akt koji propisuje najvažnije, ... cjelovitu legislativu vezanu za suzbijanje i zloupotrebe droga. Međutim, ovim zakonskim rješenjem nije ispunjen osnovni princip da se na jednom mjestu i organizovano uredi sprečavanje zloupotrebe droga, a nema ni riječi o izgradnji sistema prevencije ovisnika, kao ni pomoći ovisnicima. Zbog toga što je zanemarena cijela 87 jedna oblast, i zbog značaja, a zbog značaja koji BiH ima na ruti za trgovinu drogom, mislim da se moralo ovim više pozabaviti. I, ja sam, analizirajući razlike između toga, vidjela da zakon koji predviđa da se formira Komisija za suzbijanje opojnih droga ili Komisija za opojne droge pri Savjetu ministara još uvijek nije u cijelosti implementirana, da Odjeljenje za suzbijanje i zloupotrebu opojnih droga pri Odjeljenju za opojne droge pri Ministarstvu bezbjednosti, takođe, još nije profunkcionisao, i da velike ambicije koje su vezane za taj zakon, ostale su praktično mrtvo slovo na papiru. U skladu s tim, ja sam ovde predložila određen broj zaključaka, za koje mislim da ne bi bilo loše da ih pročitam, pa da Dom odluči da li imaju smisla ali mislim da je ovo suviše banalizovano, da nije jednostavno ušlo se u srž problema, i da taj zakon zahtijeva ne samo što bržu doradu da bi se ušlo u trag svim onim koji se bave ovom nedozvoljenom trgovinom, nego da se naprave neki značajni pomaci kada je u pitanju zloupotreba droge. Dakle, predlažem da se usvoje sledeći zaključci, i to: 1. Savjet ministara BiH će u roku od dva mjeseca od usvajanja Informacije o neovlaštenoj proizvodnji i stavljanja u promet opojnih droga izraditi i uputiti u parlamente na usvajanje Državnu strategiju nadzora nad opojnim drogama, sprečavanju i suzbijanju upotrebe droge. Podsjećam da je ovaj zakon trebao da bude donesen prije gotovo dvije godine, da je ovaj akt trebao da bude donesen prije dvije godine. Dakle, još ga nemamo. 2. Da Akcioni plan, koji takođe treba da uradi Savjet ministara, treba da bude donesen u roku od dva mjeseca od usvajanja Državne strategije. I to je bila zakonska obaveza, koja još nije donesena. 3. Da novi prijedlog zakona o izmjeni i dopuni postojećeg zakona Savjet ministara treba da uradi na osnovu Strategije za suzbijanje zloupotrebe droge u roku od dva mjeseca od usvajanja ove strategije, a novim zakonskim rješenjem na organizovan, metodološki, stručni i savremeni pristup treba da se cjelovito riješe sva pitanja vezana za sprečavanje zloupotrebe droga i borbe protiv bolesti i ovisnosti. 4. Da prijedlog zakona ili izmjene i dopune postojećeg zakona treba dopuniti mjerama za izgradnju sistema prevencije ovisnosti, liječenja ovisnika i rehabilitacije ovisnika. 5. Zakonom treba predvidjeti formiranje posebne institucije koja bi bila zadužena za predlaganja, provođenje i koordinaciju mjera i aktivnosti za sprečavanje, rano otkrivanje i suzbijanje ovisnosti, dakle agencija na državnom nivou i kancelarije na nivou entiteta. 6. Zakonom treba regulisati mjesto i ulogu državnih i entitetskih institucija, kao i nevladinih organizacija u sistemu zaštite i pomoći ovisnicima. 7. Pooštriti kaznenu politiku u vezi sa krivičnim djelima, proizvodnje i stavljanja u promet opojnih droga, a kaznenim mjerama predvidjeti zapljenu imovine svima onima koji učestvuju u distribuciji droga. 88 8. Značajno povećati budžetska sredstva za implementaciju ovog zakona jer postojeći zakon za rešavanje ovako ozbiljnog pitanja predviđa samo 50 hiljada maraka. Hvala.
Hvala. Ima li još interesa? Nema. Zaključujem raspravu. Ja opet imam Informaciju koju trebamo primiti k znanju, jer je informacija. Valjda je to formulacija koju koristimo. Imam ove zaključke Komisije, koje moram staviti na glasanje. Imam ove zaključke delegata gospođe Majkić, je li tako. Pa ništa. Ko je „za“ da Dom primi k znanju Informaciju sa ovim naslovom? Hvala lijepo. Konstatujem da je Informacija primljena k znanju. Sada glasamo o zaključcima koje je predložila Zajednička komisija. Ko je „za“ zaključke? Ko je „protiv“ zaključaka? Tri. Dva „za“, prema tome zaključci imaju većinu, odnosno imaju većinu, imaju entitetsku većinu i oni su usvojeni. Je li tako? Hvala. Onda nema, ja mislim da možemo se izjašnjavati i o ovim zaključcima jer oni mogu biti dopuna ovom. Je li tako? Pošto nisu suprotstavljeni, ako sam ja razumio gospođu Majkić.
Molim, oni su samo detaljniji. Oni su tamo dosta uopšteni i nisu vezani za ...
Pa zato, kažem, nisu suprotni kao što je bilo maloprije. Oni su bili u komadu. E sad zbog veličine ne možemo u paketu, nego praktično o svakom zaključku bi trebali pojedinačno da se izjasnimo. Je li tako? Ili mislite da možemo u paketu. Gospodin Ivo Miro Jović. IVO MIRO
: Ja sam na Povjerenstvu bio kad smo raspravljali o ovom i mene iznenađuje kad vidimo ispred sebe Informaciju koja je čisto tablični pregled i informacija šta se radilo, onda, raspravljati o tome je li to dobro ili nije dobro, je li ovako ili onako. To možemo uzeti k znanju, i to je meni drago što ste tako dali da se glasuje. Znači, što bi bilo po različitim promišljanjima prijeporno za jednog ili za drugog čovjeka koji sudjeluje u raspravi, jesu prijedlog mjera i ovih aktivnosti koje treba poduzeti u sprečavanju. Mi smo evo ovako pogledali, pa smo usvojili. Svaka mjera, pa i ove mjere koje je uvažena izaslanica predložila, su dobro došle. I još niz mjera može biti, koje će poboljšati aktivnosti oko ovoga i izradi strategije u borbi protiv droga. Tako, mislim, i pored ovog zaključka, nije loše usvojiti i ovaj. 89
Pa ja iskreno mislim, zato i predlažem.
Dogodiće se da imamo zaključak, dva zaključka, vrlo slična, mislim, ako ugrubo prepišemo. Možda vratiti Komisiji da ponovi, eto. [[zajednička diskusija]]
Ja koliko sam shvatio: Predstavnički dom je usvojio, a nije novi. Delegat Šaraba. Riješit ćemo mi to, polako.
Cijeneći trud i rad na ovim zaključcima, smatram da bi bilo dobro da se ovi zaključci upute Komisiji, da Komisija razmotri ove zaključke i onda da ih proslijedi prema Domu. Dakle, da Komisija razmotri.
Dušanka, jeste li vi član te komisije?
Da.
Ma dajte, onda ide tamo na Komisiju. Ne, zaključak je, ovi prijedlozi zaključaka.
... [[nije uključen mikrofon]] kao neka svak izlaže.
Ma nema. Prijedlog zaključaka ide na prijedlog Komisije da se sad ovdje još jednom i može nam se da se malo sagleda i usaglasi sa ovim. Prelazimo na tačku 29. 90 Ad. 29. Informacija o izdatim dozvolama za promet oružja, vojne opreme i proizvoda dvojne namjene u 2006. godini Dobili ste Informaciju kao i Mišljenje nadležne Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost. Komisija je podržala Informaciju. Predstavnički dom je Informaciju primio takođe k znanju. Otvaram raspravu. Ima li interesa? Sve je svima jasno. Zatvaram raspravu. Stavljam na glasanje zaključak da je Dom naroda primio k znanju Informaciju. Ko je „za“? Ima li „protiv“? „Uzdržanih“? Nema. Hvala. Konstatujem da je Dom naroda primio k znanju Informaciju. Je li bilo zaključaka? Nije. Prema tome, ne izjašnjavamo se o zaključcima. Prelazimo na 30. tačku dnevnog reda: Ad. 30. Prijedlog odluke o imenovanju članova međuparlamentarnih grupa prijateljstva
: Hvala lijepo, gospodine predsjedatelju. 91 Jutros smo imali sjednicu kluba i razmatrali smo prijedlog ovih skupina za suradnju sa zemljama i bližeg i daljeg okruženja i svijeta i Klub Hrvata u Domu naroda ima primjedbu na skupinu broj 2. gdje se govori o formiranju za grupe za zapadnu Europu.
A nema nikoga, dobro, ali to kad dođemo. IVO MIRO
: Upravo da, ali bojim se kad bi parcijalno ako budemo odlučivali, ja imam prijedlog. U ovoj skupini nema nijednog Hrvata, a u pitanju su zemlje članice EU. I mislim da to nije dobro. Ja sam predložen za Kinu i Argentinu. Hvala, ne letim, i iz tih razloga ja bih zamolio, ukoliko se može, da napravimo, ja ne znam je li to narodnjački izričaj, trampu, da u ovo povjerenstvo za zapadnu Europu stavimo ...Hrvata u osobi gospodina izaslanika Bože Rajića, a evo, od ovih osoba koje su u skupini 2. na moje mjesto, ja ustupam dragovoljno.
A je li se to mora ustupati? Je li mora biti broj četiri? Zašto bi morao biti? Šta fali da parlamentarna grupa broji dva ili 15 ako hoće? IVO MIRO
: Gospodine predsjedatelju, ni kriteriji entitetski nije zadovoljen, upravo u ovoj skupini.
Hvala lijepo. Ovdje imamo dakle za zapadnu Evropu: Koprivica, Majkić, da ustupi mjesto, evo, pojednostavljeno jednom od.
Ne dolazi u obzir!
Majkićka kaže: ne dolazi u obzir. Koprivica leti na kraće dionice. Dajte da nađemo rješenje. Mislim da stoji, po meni stoji primjedba. Što se mene tiče, ako neko hoće umjesto mene tamo u Aziju, ja sam slobodan da ustupim svoje mjesto drage volje, pošto sam se ja naobišao ovih zemalja. Imamo zahtjev, objektivan zahtjev. Ovo je prijedlog, Kolegij ga jeste utvrdio, ali imamo zahtjev oko ovog, za zapadnu Evropu. Alma, nisam vas vidio, izvolite.
Obzirom da je ovo radila Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku našeg doma, mi smo se rukovodili onim kriterijima: 11 članova je po Odluci o formiranju tih međuparlamentarnih grupa, pa je onda Zajednički kolegij ... rekao: neka četiri idu iz Doma naroda, a sedam neka ide iz Predstavničkog doma. Znači, u svakoj grupi od šest grupa, bit će četiri iz Doma naroda, a sedam je iz ovog doma. Onda je potrebno zadovoljiti entitetsku 92 zastupljenost (dvije trećine iz Federacije, jednu trećinu iz RS), polnu zastupljenost i ravnomjernu zastupljenost polova a, isto tako, voditi računa i o predstavnicima opozicionih partija da i oni budu zastupljeni. A još zadnji kriteriji su želje svakog od nas i onda smo mi imali težak zadatak da po tim željama probamo ovo uraditi... Naravno, ovo je napravljen neki balans do kojeg smo mogli doći u komisiji. Ja sam na kraju, Komisija je mene ovlastila da ja to na kraju sa sekretarom Komisije probam izbalansirati i opet će problem biti kad ovaj naš prijedlog dođe, kad se sastavi sa predlogom Predstavničkog doma, možda opet nećemo se uklopiti u te zajedničke kriterije. Bit će negdje odstupanja, tako da, evo ne znam, vjerujte, mi smo se trudili da uradimo, ja ne znam koga iz ove grupe 2.! Gospodina Sulejmana Tihića sam ja, čini mi se da je on izrazio želju za dvije opcije, ne znam sad koja mu je bila preferencija, nemam sad kod sebe onih materijala, ali evo, ne smijem na sebe da preuzmem da sad njegovo mjesto ovdje ustupim predstavniku hrvatskog naroda. On je dvije tražio, da, ne znam, evo vjerujte.
Ma nisam znao da su donijeli zaključak. Niko nas ne može ograničiti u broju. To što smo broj ograničili je nepotrebno. Ali, eto, valjda smo ograničili onom odlukom. Da su u pitanju Azija, ovo gdje ja idem, ne bi vi insistirali da je u pitanju Azija, ovo gdje ja idem! To znam. Šalim se, šalim se. Znam, znam. Ali evo, ja ne znam kako sad da iziđem iz toga. Ili da dobijem drugi prijedlog Komisije, ili da neko od delegata napravi ustupak ili da ne znam. Stvarno ne znam kako da iziđem iz toga, pokušao sam. Izvolite. Može, gospodin Rančić.
Ja sam u toj grupi predviđen za Njemačku, Švicarsku, Holandiju itd. Međutim, mene, evo, ista ta tehnologija, stavila i u ovu grupu Kina, Indija, Indonezija. Dakle, ne mogu ja biti u ovoj četvrtoj grupi pod tačkom 2 a) istovremeno ja i pod tačkom 3. umjesto Ive Mire Jovića. Dakle, ja faktički ne mogu dva puta biti u jednoj komisiji. Ja mogu jednom biti ili nijednom, ali dva puta biti za ovu tamo grupu ne mogu. Znači, ako od mene se to očekuje, onda ako ja ne pravim nikakav problem, ali onda sve tumbe morate okrenuti ona dva mjesta za mene, pa još za nekoga itd. Mislim da ako se želi ovo učiniti da u nekom drugom imenu se treba tražiti.
Dajte kako da iziđemo, dajte da pokušamo izići! Ja jedino mogu, ...sad ovde nema smisla ni ostale, da vratim to Komisiji, pa da ona pokuša. Ne vidim šta drugo mogu uraditi. Jer, mislim da ima elemenata za primjedbu, da se razumijemo. Stvarno mislim da ima. Izvolite, gospođo Čolo.
...udovoljili gospodinu Joviću, onda bi u ovoj grupi 4. (Kina, Indija), ...ukoliko bi evo Bošnjaka, da stavimo Sulejmana Tihića, onda bi bila tri Bošnjaka i jedan Srbin. Ako bi Srbin dao mjesto, bilo bi 2:2, opet ovdje nema Hrvata. Opet narušavamo balans. 93
Ma rekao sam ja da je to, da je.
Pa jedino je grupa 2. sa dva Srbina. Ako je odnos 2:3, 1:3, onda iz grupe 2. mora ići, onda bi morao ipak shvatiti jedan Srbin preći ... prema Kini. Nema nijedan, vi i Koprivica. Morali bi se dogovoriti, ako poštujemo kriterij! Molim. Evo vas dvoje se dogovorite. [[zajednička diskusija]]
Mogu li ja nešto da pitam? Ako bude malo više Hrvata u Predstavničkom domu, je li onda to ispravljeno? Našli ste rešenje. Dobro. Hajde, drago mi je da. IVO MIRO
: Kina, Kina i ostale zemlje, umjesto Ive Mire Jovića, oprostite. Možda ovdje gdje kolega Rudo Vidović (Hrvatska, Slovenija, Italija, Malta, Srbija), da u taj dio ide kolega Zoran Koprivica. Na mjesto Zorana Koprivice da ide kolega Božo Rajić.
Uredu, korektno, ovo je grčka ekipa (Makednonija, Mađarska) IVO MIRO
: Ja ću onda kolegi Vidoviću ustupiti od dva mjesta koja on izabere. A ja ću onda u grupi.
Hajte vi sa mnom, Rudo, nećete pogriješiti, nisam ja slučajno izabrao ovu komisiju. Dobro, ako je to sve, možemo onda, mislim, u cjelini se onda izjasniti sa ovim promjenama. Dakle, promjena praktično znači da će umjesto gospodina Rude Vidovića u grupi 1. za susjedne zemlje ići gospodin Koprivica, da će u grupi 2. umjesto gospodina Koprivice ići gospodin Rajić, i da će u grupi 4. za Kinu umjesto gospodina Ive Mire Jovića ići gospodin Vidović. Jesam li ja to dobro sad povezao? Dakle, sa ovim promjenama stavljam na glasanje ove radne grupe, Prijedlog odluke o imenovanju članova međuparlamentarnih grupa prijateljstva. Ko je „za“? „Protiv“? „Uzdržanih“ nema. Hvala. Konstatujem da smo donijeli Odluku o imenovanju ovih grupa. 94 Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, to je: Ad. 31. Prijedlog rezolucije o borbi protiv nasilja nad ženama u porodici – predlagač: delegat Dušanka Majkić Molim vas samo malo još pažnje. Ja predlažem da završimo, pri kraju smo.
Dvije rečenice. Znate koliko je borba protiv nasilja nad ženama aktuelna tema. Samo bih rečenicu da kažem, da se ...
Molim vas, izvinjavam se što vas prekidam ..., moj je prijedlog da mi ...usvojimo ovu rezoluciju, jer je ona usvojena u Predstavničkom domu bez slanja na nadležnu komisiju. Prvo da se o tome izjasnimo, da znamo oko čega ćemo glasati. Ko je „za“ ovaj prijedlog? Pogriješio sam. Hvala. Konstatujem da ćemo danas odlučivati o tekstu rezolucije.
Znači, zašto nam je potrebna? Njom se izjašnjavamo, ustvari, ispunjavamo svoje obaveze prema Savjetu Evrope, dajemo jednu parlamentarnu dimenziju aktivnostima u kampanji borbe nasilja nad ženama, određujemo i izražavamo stav Parlamentarne skupštine BiH prema ovom značajnom pitanju i utvrđujemo smjernice za rad institucija BiH kada je u pitanju nasilje nad ženama. Ukratko.
Hvala lijepo. Čuli ste. Rezolucija je usvojena u istom tekstu praktično u Predstavničkom domu. Ko je „za“? „Protiv!? „Uzdržanih“ nema. Hvala. Konstatujem da smo Rezoluciju donijeli jednoglasno. Prelazimo na 32. tačku dnevnog reda: 95 Ad. 32. Prijedlog odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina BiH – predlagač: Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Dobili ste Prijedlog odluke koju je dostavila Zajednička komisija. Predstavnički dom je usvojio Odluku o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina, kako je predložila Zajednička komisija. Otvaram raspravu. Ima li interesa? Nema. Stavljam Prijedlog odluke koji nam je dostavila ova komisija na glasanje. Ko je „za“? „Protiv“? „Uzdržanih“ nema. Hvala. Konstatujem da smo jednoglasno donijeli ovu odluku. Prelazimo na 33. tačku dnevnog reda: Ad. 33. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije za utvrđivanje devizne štednje građana BiH položene na račun domicilnih banaka i filijala u BiH – predladgač: Kolegijumi oba doma Parlamentarne skupštine BiH
Moramo reći to da se iz ovoga se vidi način, ustvari, kako Predstavnički dom tretira naše zaključke. Dakle, mi smo prvi na sjednici našeg doma donijeli zaključak da se obavezuje Vijeće ministara da odmah nakon primitka ovog zaključka ... Pardon, Dom naroda predlaže Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH osnivanje Ad hok komisije sa zadatkom da posreduje za sporne verifikacije devizne štednje između agencija nadležnih za verifikaciju stare devizne štednje i poslovnih banaka kod kojih se nalaze podaci o položenim deviznim štedišama. Predstavnički dom dobije ovakav tekst i usvoji sljedeći zaključak. Znači, uzme naše ljude koji su predloženi po tom osnovu i kaže sasvim drugu stvar. a) Zadatak Komisije je utvrditi iznos stare devizne štednje građana BiH položene na račune domicilnih banaka u BiH i filijalama. 96 b) Ustanoviti stanje stare devizne štednje u bankama i filijalama iz prethodne tačke, zaključno sa 1.6. c) Predložiti mjere i zaključke koji će biti upućeni prema nadležnim institucijama, s ciljem daljeg tretiranja eventualno uočenih nepravilnosti u procesu verifikacije, isplate i obračuna kamate stare devizne štednje. Kod njih na Domu ustanu ljudi i kažu: ovo je nemoguće izvršiti! Dakle, šta su oni uradili? Uzeli naše ... predstavnike, zaboravili na naš prijedlog i definisali svoj zaključak. Naknadno je, zahvaljujući sekretaru, evo sekretar se ...dosta namučio da bi stornirao taj zaključak koji je objavljen već u “Službenom glasniku”. S obzirom da Ministarstvo finansija, u međuvremenu, nije uradilo novi prijedlog za produženje verifikacije – dakle i naš sad zaključak – on nije uradio ono što mu je Dom zadao i počinje, već se rade, obveznice i Ministarstvo ima stav da bi možda mogao da produži taj proces pod uslovom da ... budu njime obuhvaćeni samo oni koji se nisu verifikovali. Sada bi trebalo krenuti ponovo u proceduru pregovora sa starim deviznim štedišama da vidimo da li bi oni prihvatili, šta bi im značilo kada bi se dva mjeseca produžla procedura verifikacije. Sad je na nama. Dakle, imamo ispravljenu stvar da je storniran zaključak Predstavničkog doma. Ostao je sad naš zaključak koji je ... iz devetog mjeseca, je li, da 25.9., 25.9. je zaključak, o tome. Ministarstvo finansija nije uradilo posao koji je trabao, znači da proces, da proceduru verifikacije produži jer znamo da je mali broj ljudi se verifikovao. Ja predlažem da u ovom momentu mi storniramo i naš zaključak. Ukoliko se dogodi da Savjet ministara produži verifikaciju, nije problem da naš dom donese ponovo istu odluku jer nismo uradili, zastario je zaključak.
Pazite, ako ja dobro razumijem, mi imamo zaključak koji nije obavezujući za njih, ali je naš zaključak, nije obavezujući, oni ne moraju, ja ne vidim razlog da ga mi moramo vraćati. Ja jedino što mislim, što mislim da su dva doma donijela u različitom tekstu i da, ako mislimo nešto raditi, onda bi trebala komisija za usaglašavanje zaključaka koja može konstatovati da zaključci nisu usaglašeni i nijedan ne važi. Evo, ili će usaglasiti pa će vrijediti. Prema tome, ja ne znam sad da li da odmah sad formiramo, šta kažete, sekretaru, pošto su zaključci u različitom tekstu o istoj temi: hoćemo li sada formirati komisiju koja će to. [[zajednička diskusija]] Koji su, ko su, nisam vidio. Pa dobro da li onda da idemo sa Majkić, Rajić i Rančić – naši predstavnici. Može? Saglasni? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 97
Imamo različite zaključke.
Pa zato, ali mogli smo mi donijeti sad zaključak kao oni i time sve staviti ali sadržaj teksta vaš je takav. Ja sam govorio ... da je to pogrešno, da je loše imati takav zaključak. Idemo na 34. tačku dnevnog reda. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] A šta je bilo? Ovaj zaključak Parlamentarne ..., ali to je ovo što je ....Predstavnički dom usvojio, je li? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
... protiv toga.
Protiv toga treba biti ako hoćete da ispunite ovo. Tražimo da odbijemo i da imamo Komisiju za usaglašavanje. Ko je “protiv”? Hvala. Konstatujem da Dom naroda nije usvojio (formirao) ovu komisiju i idemo dalje.
/nije uključen mikrofon/
Ma ne bih ja da me on nije podsjetio ali podsjetio me. Prelazimo na 34. tačku: Ad. 34. Prijedlog Zaključka o formiranju Ad hok komisije za imenovanje tri ombudusmena u Instituciju ombudusmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine – predlagač: Predstavnički dom Slično, ovo je ista stvar. Ovo je – samo da ja obavijestim – Dom naroda je konstatovao da je tekst, Kolegij Doma naroda, pardon, da je tekst Odluke o imenovanju članova ove komisije i tekst Odluke sa zaključcima Predstavničkog doma takođe u različitom tekstu, i to dobro različitom tekstu, i smatram da bi jedini, ako se, tako je barem bilo do sada, izlaz bio slično: formiranje komisije za usaglašavanje odluke kako će se formirati ova grupa da bude u istom tekstu. I tu ima malo i razlika druge vrste ali dobro. Izvolite, to je bio stav Kolegija: da bi bilo dobro formirati komisiju za usaglašavanje tekstova. Izvolite, Dušanka.
Dakle, mi smo uradili opet ispravno. Mi smo imenovali našu komisiju, poslali Predstavničkom domu, a Predstavnički dom je sad, uz to što je uzeo naše članove ove komisije, dodao i nekoliko tačaka koje su sporne. I o tome Dom treba da se izjasni. Dakle, ovaj prvi, prvi dio on je nesporan, znači imenuje se Ad hok komisija za imenovanje tri ombudusmena, i to je nesporno. 99 U drugoj tački stav (1) govori, sad instrukcije se daju. Nikada nismo davali instrukcije, ali hajde i to da zanemarimo, instrukcije se daju kako to treba da komisija, Ad hok komisija, da radi. To je nastalo iz razloga što je jedan konkurs za izbor ombudusmena propao. Nije propao zato što komisija nije dobro radila već zato što se političke partije nisu mogle dogovoriti. I niko ne može, sad popravljanjem elemenata konkursa, da misli da će nešto bolje dobiti. Dakle, propao je zato što nismo postigli političku saglasnost za ljude koji su se kandidovali za to mjesto. Šta je problem? Problem je tačka (2) u članu, u ovom stavu (2) elementi koji se mogu bodovati. Nema bodovanja kod izbora ombudusmena. Zakon kaže (kad se pravi imenovanje ombudusmena): Parlamentarna skupština BiH osniva Ad hok komisiju koja objavljuje javni poziv i nakon provedene procedure utvrđuje listu kandidata koji ispunjavaju uslove utvrđene ovim zakonom. A sljedeći stav, kaže: Kandidaciona lista dostavlja se Zastupničkom domu i Domu naroda na dalji postupak. Parlamentarna skupština BiH od kandidata može tražiti predstavljanje njihovog koncepta rada Institucije ombudusmena. Dakle, zakonom lex specijalis definiše na koji način se i koji su uslovi koje ispunjava. I nema rang-liste. Povukli smo se za izborom revizora, dakle nema, pravimo listu kandidata.
Idemo previše u detalje. Nemojte se ljutiti, idemo previše u detalje.
Samo ovo da vam kažem. Komisija neće opet ...
Ne, pa zato ja imam prijedlog i Kolegij ima prijedlog. Tekst je u dva različita usvojen.
Pa nećemo se moći dogovoriti ... insistirao na ovome ...
Pa šta ćemo onda? Ne možemo mi svojom odlukom oboriti njihovu.
Ali u protivzakonite stvari ...
Znam, ali ne možemo mi svojom odlukom oboriti njihovu. Jedino što možemo je ono što smo već uradili. Imamo drugačiji ..., drugačiju odluku, oni imaju drugačiju, mora se sjesti. Komisije konstatuju da nije došlo do usaglašavanja, ide sve ispočetka. Prema tome, nema potrebe, svakako ide na usaglašavanje. Ja predlažem ovu komisiju: Dušanka Majkić, Hazim Rančić i Branko Zrno. Ima li primjedbi? Završeno usaglašavanje. Nema. 100 ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Neću ja stavljati zaključak na glasanje, neću. Što bih ga stavljao? Ovo nije Zajednički kolegij, ovo nije. Ko je „za“? Mi imamo svoju ... Odluku o imenovanju koja nije identična u tekstu njihovom i uredu. Prelazimo na, prije prelaska na 35. tačku, molim vas da se izjasnite: hoćemo li sporazume usvojiti u paketu ili neko ima primjedbu na neki? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]