Dobro jutro kolegice i kolege! Predlažemo da počnemo sa radom. Vidim da već su neki digli ruke, pretpostavljam za stanku i to je prvi naš. Kolegice i kolege možemo malo! Prvi je kolega Lenart, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Molim vas stanku u ime kluba HSS-a vezano uz stanje u Petrokemiji Kutina.
Hvala. Sljedeći je kolega Glasnović, izvolite.
Hvala. Tražim stanku. Govorio bih o pitanju beskućnika u Hrvatskoj.
Hvala. Još neki klub ima potrebu? Izvolite, kolega Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bih istaknuo odgovornost predsjednika Vlade Andreja Plenkovića u slučaju Agrokor.
Hvala. Još netko ima? Poštovani zastupnik Branko Bačić u ime kluba HDZ-a.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta na temu aktualna politička situacija.
Uvaženi zastupnik Bulj.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Tražim stanku u ime kluba MOST-a deset minuta o trenutnoj političkoj situaciji u RH. Hvala.
Hvala. Kolega Glavašević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, u ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku zbog aktualne političke situacije.
Hvala. Još neki klub? Uvaženi zastupnik Batinić.
Hvala potpredsjedniče. Također tražim stanku u ime kluba za 10 minuta, aktualna politička situacija.
Hvala. Još netko? Nitko. Hvala lijepa. Prema tome vidimo se u 9,45. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Kolegice i kolege, evo vrijeme za stanku nam je isteklo pa krenimo redom. Prvi će u ime Kluba zastupnika HSS-a govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Hrvatska javnosti. Evo nakon kratkog vremena ponovno moramo progovoriti o Petrokemiji, o stanju u Petrokemiji, o padu vrijednosti Petrokemije s obzirom da se najavljuje da Petrokemija može izdržati još mjesec dana, a Vlada RH vezano uz Petrokemiju nigdje nama. Nikoga izgleda u Vladi ne zanima Petrokemija, sudbina 1700 radnika i cijele jedne regije HŽ-a i mnogih autoprijevoznika koji ovise i zarađuju vezano uz Petrokemiju. Pitam se i pitam ministricu Dalić, da li je ona samo ministrica gospodarstva za Agrokor jer Petrokemija je ne zanima? Pitam ministra Marića, ministra državne imovine što se čeka, da propadne državna imovina u Petrokemiji s obzirom da bježi od novinara? Ne želi dati odgovor konkretan što će biti Petrokemijom već jednostavno bijegom u auto se miče od takvih odgovora. Pitam i premijera Plenkovića što čeka Vlada po pitanju Petrokemije? Zar je Vladi toliko teško dati garanciju banci da Petrokemija može kupovati plin na slobodnom tržištu po tržišnim cijenama, a ne 20% većim? Ja gospodinu Plenkoviću preporučujem da umjesto što se hvališe u Bruxellesu znanjem pet jezika upiše kurs matematike da konačno može zbrojiti otimačinu koju njegovi ljudi ministri i ostali rade hrvatskom narodu, jedna od toga je i Petrokemija. Gospodo, ja sam Kutinčan i vjerujte da ćemo mi Kutinčani ponovno znati braniti Petrokemiju ako treba i na ulici. Sinoć sam kontaktirao sindikate, sindikati su kako oni kažu na zadnjim nogama, sutra će vam biti tu pred vratima, a uskoro će se organizirati i KUtinčani zajedno sa sindikatima kao i prije nekoliko godina da obrane opstojnost Petrokemije. Jednostavno ne mogu vjerovati da nikoga u Vladi RH ne zanima sudbina 1700 radnika, da nikoga ne zanima što se dešava s jednim od najvećih industrijskih, a i posljednjih skoro pogona koje RH ima. O Petrokemiji ovisi i o poljoprivredna proizvodnja jer Petrokemija proizvodi hranu za biljke, za poljoprivredu i ukoliko izgubimo taj proizvod skupo ćemo ga plaćati na tržištu jer nećemo imati svoj strateški proizvod. Sjetite se Petrokemije koja je stala i bila glavni temelj obrane RH sa svojim pogonima, sa svojim radionicama, sa svojim ljudima pa i danas imamo Udrugu branitelja Petrokemije koji stoje također zajedno sa Stožerom za obranu Petrokemije u obrani ovog industrijskog pogona. Gospodo, ovo su ostaci hrvatskog srebra koji svakim danom vrijede sve manje jer očito da je cilj smanjiti vrijednost Petrokemije do te granice da će se ona kupiti za par kuna. A što će onda biti njezina budućnost? Upitno je. Danas postoje zainteresirani za dokapitalizaciju, pitam što se čeka? Zašto se ne izvrši ta dokapitalizacija? Tu je i Borealis, tu je i INA, ali tu je i PPD. Pa ovim načinom bih možda pitao i gospodina Vrdoljaka, da li on može neka svoja prijateljstva upotrijebiti da pomogne Petrokemiji da ona ostane u pretežitom državnom vlasništvu, a ne da postane privatna tvrtka. Evo apeliram na sve vas gospodo, pogotovo vas gospodo iz HDZ-a jer vi danas imate vlast, vi odlučujete o onome što će se u Hrvatskoj dogoditi, što će se dogoditi s Petrokemijom. Molim vas, evo molim vas, ne da apeliram na vas nego vas molim da stavite glavu na hrpu i da počnete razmišljati o Petrokemiji kao industrijskom pogonu RH koji je vrlo bitan za RH i strateški, ali i kao njezina imovina. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je Neovisni za Hrvatsku u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege. Govorio bih jutros o jednom problemu u Hrvatskoj koji se pogoršava, to je problem beskućnika. Svako civilizirano društvo se mjeri po onome kako se brine o najslabijim segmentima društva, to su djeca naravno beskućnici. O tome se puno ne govori. Ima li Hrvatska strategiju za smanjivanje beskućnika? Ja ne znam postoji li takva strategija? Ti problemi su direktno vezani za ekonomski razvoj. Sada smo čuli govornik prije mene govori o Petrokemiji, ali hoće li doći bolja vremena za radnike. U budućnosti 30 do 40% će se smanjiti poslova. Zašto? Radi robotizacije. A to je ključni problem kod nas da mi nismo uskladili iz one propale države nismo uskladili obrazovni sustav s tehnologijom. Nijemci imaju savršene obrte, oni su razvili svoj tehnološki sustav, a šta mi radimo? Mi smo još tamo negdje u sivoj industriji iz tridesetih godina prošlog stoljeća. U Sisku se povećala nezaposlenost, ljudi koji su bez posla 27% je u Sisku taj podatak. Na globalnoj razini UK jedan od dvjesto ljudi je beskućnik, cijele obitelji dolaze u prihvatište tamo za beskućnike. Ču Kopenhagenu koji je nama, Danska je nama nekakav pojam razvijenog društva porast je 75% mladih ljudi od 2009. godine taj je porast 75% mladih ljudi na ulici. Živio sam u Kanadi, Americi imate 50 tisuća beskućnika u New Yorku to je ono što se vidi, Toronto 3, 4 000, štose vidi, to su naravno različiti faktori zašto ljudi dolaze tamo. Imate kocku, alkohol, ovisnost, a u Hrvatskoj, ako smo čuli podatke nedavno da je potrošeno milijardu kuna minimalno na nelegalnom kockanju, šta je sa legalnim kockanjem? Život je nemilosrdan, vi kad završite na ulici, teško je doći natrag di ste bili. Hrvatska ima manje od 500 prihvatilišta za beskućnike. Imate ljudi koju su psihički oboljeli, nisu tamo došli svojom krivnjom, nisu ni ovisnici, ni kockari, neki psihički bolesni, imate obitelji također koje ne mogu otplaćivati kredite, imate porast veterana na ulicama a ja se pitam ovo, kada se zadnji puta sastala ova udruga veterana koji predstavlja pred Međunarodnom udrugom veterana dragovoljaca i tko nju vodi? Vi imate međunarodne udruge veterana koji se brinu o asimilaciji vojnika u civilno društvo. Ja ne znam zadnji puta kad sam čuo da se sastala ta udruga i čovjek koji nju vodi, jel' se uopće javio zadnjih 10 godina u medijskom prostoru po tom pitanju. Ne može sve ostati na Caritasu, imamo 152 župnih Caritasa, 58 katoličkih udruga, ne mogu sve pokriti. Šta rade lokalne zajednice? Ako mogu svake godine organizirati tamo bankete, omlete, riblje večeri kao u rimsko doba tamo kad su Rimljani orgijali, a ne mogu naći jedno mjesto da poprave, jedno mjesto da može prihvatiti ljude. Ja se pitam, ne može sve raditi ni Caritas ni ove katoličke udruge. Samo u Zagrebu se dijeli ja mislim, oko 2 000 obroka dnevno, toplih obroka. Šta je sa DUUDI-jem? Imamo nekretnina koje drži država, koje se jako lako mogu popraviti i pretvoriti u prihvatilišta za ljude. Jer to kako ide društvo, ja sam uvjeren da će se taj problem samo pogoršavati, moramo biti spremni za to. Na kraju, smetalo je neke ovdje, kad je 200 000 kuna dodijeljeno jednoj katoličkom vrtiću a nije ih smetalo uopće da država daje milijune kuna časopisima, udrugama koje pljuju po hrvatskoj državi, to ih nije smetalo, ali ih je smetalo 200 000 dato jednom katoličkom vrtiću. A ključna riječ je „katolički vrtić“, ta se crna propaganda nastavlja i moramo se tome suprotstaviti.
Hvala lijepa. Slijedeći Kluba zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Jučerašnji Odbor za gospodarstvo na temu Agrokora gdje su gostovali ministrica gospodarstva i potpredsjednica Vlade Martina Dalić, gospodin Ante Ramljak, izvanredni povjerenik, dao je više pitanja nego što je dao odgovora. Pa evo nekih pitanja. Nakon što smo gotovo godinu dana postavljali pitanja tko je pisao lex Agrokor, tih pedesetak članaka i nakon što je ministrica čak i pod najvećim pritiscima govorila kako nema te informacije, jučer šokantno, jednostavan odgovor ja, ja sam pisala taj zakon, a ono što nisam ja pisala, to sam dala naloge ili upute pa je onda pravna služba to pisala, složila, a i konobar je nosio kavu pa i on je sudjelovao u pisanju tog zakona. Ministrica Dalić valjda mislim da smo mi idioti pa da vjerujemo u takav razvoj stvari. Dakle, ne vjerujem niti riječ takvog objašnjenja koje se na kraju, nakon mjeseci svodi da evo ja sam pisala. Možda ministrica Dalić shvaća da je otpisana od strane gospodina Plenkovića pa se žrtvuje i kaže evo ja sam kriva ili ja sam zaslužna, mene nosite. Također ministrica nije znala odgovoriti oko božićnog kredita HBOR-u od 287 milijuna kuna, zalog nekretnina bila je PIK Vrbovu, kolika je vrijednost te nekretnine? Mi ne znamo, osobno sumnjam daje vrijednost te nekretnine igdje blizu 300 milijuna kuna, znači pogodovalo se je Todoriću u ono vrijeme dok su si još bili dobri, pogodovalo se Todoriću kao što su sve druge Vlade pogodovale na način da su mu dale puno više novca nego što iznosi hipoteka. Pitanje na koje nismo dobili odgovor od gospodina Ramljaka, koji je jučer ucviljen posipajući se pepelom i govoreći o svom jadu, govorio kako mu treba još 3 mjeseca, da treba mu još 3 mjeseca jer 10 milijuna je već izvukao preko Texo Menagmenta, sad bi još 3 plus još ova 2 za ožujak i za travanj. 200 milijuna kuna je ukupno potrošeno za savjetnike, rješenja i dalje nema, hoće li biti nagodbe ili ne, ne znamo, sve je i dalje u zraku, novac je dan, rezultata konkretnih nikakvih nema. Jučer je gospodin Ramljak odradio sjajan PR-ovski posao da pokuša opravdati i uzdignuti taj više politički a sve manje gospodarski i stručni projekt koji se događa. Pitanje koje također nismo razriješili je da gospodin Ramljak nije objasnio je li on zaposlen ili nije zaposlen, u kakvim je odnosima, jel' to honorar, jel' to trajni radni odnos, jel' to ugovor o djelu. Nije također znao reći kada je prestao raditi u Texo Menagmentu a kada točno su riješeni papiri i sve ostalo. Ako odete na stranicu Texo Menagmenta, nakon minute na internetu, evo vidite ovdje sličica i životopis lijepo na engleskom jeziku gospodina Ante Ramljaka, s 1. strane je njegov kolega Tomislav Matić, čovjek kojega je hvalio da je završio Harvard a onda radio za jedva 5 000 kuna u istoj toj firmi. Nismo znali odbiti niti jedan od ta dva odgovora što su vrlo jednostavni odgovori. Gospodine Ramljak, ako ovo gledate, pošaljite nam ugovor o radu sa Texo Menagmentom, pa nije valjda tolika tajna da znamo taj datum. Zašto j to tolika tajna? Pitanje na koje još nismo dobili odgovor su broja, međutim jasno je da gospodin Plenković je odgovoran za sve ove stvari. Ako pogledate tko je poslao dopise i tko je potpisao te dopise, tamo se nalazi ime gospodina Plenkovića, pozivam ga da se prestane skrivati iza svojih pomoćnika, ministara, iza svoje Martine Dalić, potpredsjednice i za svog povjerenika, Vladinog povjerenika Ante Ramljaka, da dođe u Sabor, kao što smo ga pozvali prije tjedan dana i da odgovori, zašto čuva ljude koji se nalaze u sukobu interesa. Pa taman da je Texo Managment zadnja firma na svijetu koja ima takvo usluge i takvo znanje, ne možete ju uzeti, to se jednostavno ne radi. To se jednostavno ne radi. I ključno pitanje, hoće li porezni obveznici plaćati dugove gospodin Ramljak, nije takvo pitanje znao odgovoriti. Da tome nije tako, mogao je jednostavno reći, ne. Evo, imamo lex Agrokor, porezni obveznici i država su u potpunosti zaštićeni, toga neće biti. Takav odgovor mi nismo dobili. Dobili smo nejasan odgovor što jako pobuđuje sumnju da će biti veliki broj tužbi i da će Hrvatska država i porezni obveznici na kraju snositi troškove cijelog ovog postupka. Dokle više sukob interesa?
Hvala lijepo. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Pa evo, jutros, 2 teme, petrokemija, Agrokor, HSS najedanput brine o petrokemiji, sa svoje pozicije, oporbene, nekad su bili i vlast zajedno sa HDZ-om i donosili su odluke i pokušavaju brinuti na način, da vrijeđaju sve one koji donose odluke u korist petrokemije, ljudi koji tamo radi, da ta, ta firma, to javno poduzeće radi, da donosi prihode, da donosi proizvode. I velike briga čak i prijetnja da će oni to braniti na ulici. U proteklih 5 g. RH, Vlade RH, izveli su preko milijardu kuna za INA-u za petrokemiju, da bi mogla funkcionirati. Samo u zadnje dvije godine 550 milijuna kuna, a u 2017. 350 milijuna kuna. Toliko o nebrizi ove Vlade u odnosu na to što se događa u petrokemiji. Tko se brine? HSS. Da je do HSS-a petrokemija sigurno ne bi ni radila. Toliko o tome, jer smatram, da se zloupotrjebljavaju ove stanke, ne bi li političari koji očito dnevno čitaju novine, gledaju određene medije, drugi dan, dolaze s temama bez ikakvih rješenja, ne bi li prozivali predsjednika Vlade, upozoravali, na to što bi se trebalo dogoditi, a da nikakve poteze, kad su mogli ili kad su trebali nisu povukli, tj. bježali su od svake odgovornosti. A što se tiče Agrokora, jučer smo mislili da je Odbor za gospodarstvo, tematska sjednica, na temu Agrokora i stanje u Agrokoru, dovoljan formom unutar kojeg možemo doći do određenih odgovora i da više neće biti stanki svako jutro prije početka zasjedanja sjednica Sabora. I da ćemo pitajući one koje se mjesecima tražilo da dođu u Sabor, da dođu na odbor, da daju odgovore, jutros počinjemo sa istom temom. U čemu je problem? Oporba je jučer prošla, kako se to kaže, ko bosi po trnju. Nespremno, potpuno nespremni, sveli smo to sada, kako čujemo od strane Živog zida, na uspješan PR izvanrednog povjerenika. A bilo je dobrih odgovora, bilo je stručnih odgovora na svako pitanje, koje se je postavilo na tom odboru. I što je danas problem. Opet nezadovoljstvom, sa slikom koju su ti oporbeni zastupnici, koji su silno željeli upravo takvu sjednicu, onako nespremni, nisu znala postaviti određena pitanja. I kad je trebalo doći do određenih podataka, vraćali su se u prošlost. Bio sam cijelo vrijeme tamo, nisu pitali ni jedno pitanje o budućnosti Agrokora. Njih ta priča uopće ne interesira. Istražuju nešto što im je možda politički važno, ne bi li uhvatili koji politički poen. Međutim, činjenica je da su se odgovori davali. Što je bilo važno jučer, na tom saborskom odboru? Pa saznali smo ostaje, koje se i mjesečno objavljuje. Nema tajni u Agrokoru, nema tajni. Sve se može iznijeti vani i sve je na webu kada govorimo o brojkama, a sada se nakon stručnosti, koja je bila vidljiva, pokušava sve svaliti na stranu etike. I to je važno i jasno se očitovala o tome i ministrica i izvanredni povjerenik. I o pitanju etike, ako sam dobro ja to slušao jučer. Što je još bilo važno i što smeta oporbu? Što se govorilo o konkretnim rezultatima lex Agrokor. A oni govore da su sada, sva poduzeća, sve firme, unutar tog koncerna u dobrom poslovnom procesu. 30 milijuna eura operativne dobiti Konzuma u proteklih 10 mjeseci, u odnosu na ono što smo imali naslijeđeno. Sve prehrambene firme, proizvoljno, proizvode, svi rade, svi zarađuju, svi dijele svoje, svi imaju plaće, radnici rade, svi dobavljači, mali, namireni. Što postaje problem? Etika. E sad, u tom prostoru kažem, možda meni najvažniji dio, koji sam jučer saznao, a nisam znao za njega, ko i veliki broj mojih kolega je da, je gospodin Petrov prvi koji je zvao gospodina Ramljaka da bude izvanredni povjerenik, da je Most taj koji je glasova zajedno sa HDZ-om za taj zakon, a da na kraju ispada da su oni najžešći kritičari tog čovjeka kojeg su prvog zvali i tog zakona za koji su glasali. To pitanje vjerodostojnosti nek oni rješavaju sa svojim biračima.
Hvala lijepo. Sada će u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, nakon dugo vremena potpredsjednica Vlade i povjerenik Vlade u Agrokoru, Ante Ramljak, odlučili su izaći u javnost, evo ja moram s ovog mjesta pohvaliti glumce, dobro su se spremili, što im je bilo po volji, odgovarali su. Tako su uredno napominjali važnost intervencije vlade. Na pitanja koja bi mogla više otkriti nisu odgovorili ili su se branili da oni nisu hodajući registrator. Ali smo zato saznali jučer kolega Boriću da je Škegro genijalac. Tamo znači gdje su trebali odgovoriti, a nisu znali pričali bi općenito uz primjese djelomičnih istina i primjese sentimenta gotovo u suze u oku izvedba gotovo za pet. Ali ova izvedba je pokazala i s druge strane nešto indirektno. Andrej Plenković se pokušava oprati od svega, ne izlazi u medije oko ove teme i gura u prvi plan potpredsjednicu Vlade i povjerenika. To dovoljno govori kolega Boriću koliko se zabrljalo, koliko se zabrljalo govori i to da je dugogodišnji suradnik Škegre i Martine Dalić preko noći odlučio postati MOST-ovac i HDZ evo vidim jutros i vi upirete svesrdno u tom smjeru. Pa dajte ljudi, HDZ je htio iskadrovirati i člana Nadzornog odbora Nacionalnog parka Krka i spremačicu u osnovnoj školi u najmanjoj općini u Hrvatskoj. Pa tko normalan može pomisliti da bi nam dali da upravljamo tvrtkom od 60 milijardi kuna iz koje su u samo zadnjih 8 mjeseci izvukli gotovo pola milijarde kuna na savjetničke usluge. Kolega Bačiću, možda ponovno se nosile ove torbe. I da imamo informacije o tome što se tamo radilo zadnjih 20 godina, a oni su nam, znači vi ste nam prethodno isključili, odnosno izgasili saborsko Istražno povjerenstvo. Osim što štitite udbaše zatvaranjem arhiva, ovim pokušajem spina ste nadmašili svoje udbaške savjetnike i kolege i ja vam evo čestitam. Premda izvrgnuti brojnim ograničenjima jučerašnjem ispitivanju ipak smo uspjeli dobiti neke odgovore i nove informacije. Povjerenik Ramljak je doslovno rekao na moj upit, ugovor o roll up-u ima 250 stranica, pa tko bi to mogao sve pročitati. Ja ga nisam pročitao, a kamoli predsjednik Vlade. Dragi kolege zastupnici ja vama sada postavljam pitanje je li još nekome šokantno da je izvanredna uprava potpisala ugovor koji nisu pročitali. Nadalje, jučer smo saznali da postoje ugovoreni bonusi za savjetnike u Agrokoru. Samo jedan od njih Alix dobit će 60 milijuna kuna bonusa za eventualni uspjeh, a izgleda da će na tome nešto ušičariti i bivša firma Ante Ramljaka Texo management. Povjerenik Ramljak nije nam znao odgovoriti precizno točno koliko. Postavio sam autorici zakona, znači ministrici Dalić jedno jednostavno pitanje. Koje bi konkretne zakonske izričaje ili institute unaprijedila iz današnje perspektive? Nije joj palo na pamet ama baš ništa. Toliko o njezinom autorskom pretresanju svake rečenice Zakona o Agrokoru. Da zaključim. Jučer smo na odboru dobili jasno priznanje povjerenika Ramljaka da je pogriješio angažiravši svoju bivšu tvrtku kao savjetnike u Agrokoru. To je nama u oporbi, a i cijeloj javnosti jasno od prvog dana izbijanja afere „Savjetnici“. Dokazi su javno objavljeni, svi znamo da ti Ramljakovi savjetnici kad se natječu na otvorenom tržištu usluga zarađuju 2000 kuna dnevno, a kada rade u Agrokoru zarađuju 32000 kuna dnevno. Ja mislim da je svakome pametnom to dosta, ali na žalost ne i našem premijeru. On još uvijek mudro odvaguje, analizira, sintetizira, a vjerojatno razmišlja o osnivanju nekog povjerenstva za savjetničke naknade. Nakon izlaska MOST-a iz Vlade kolega Boriću imamo roll up kredit, dok smo mi nudili alternativno financiranje. Nakon izlaska MOST-a iz Vlade imamo Knighthead fond i savjetničke usluge. Imamo milijunske iznose koji se izvlače iz Agrokora i sad je jasno zašto niste pristali na tri povjerenika i zašto se MOST morao isključiti iz kontrole ovih procesa. Drage kolegice i kolege, ne mislite li da je vrijeme da premijer preuzme odgovornost za svoje ljude koje je postavio u svoju Vladu i u Agrokor, on često govori da je to njegova Vlada, za ljude kojima je dao svoje povjerenje. Javnost zahtijeva odgovore, a PR i ovakvi udbaški spinovi ovdje ne pomažu. Problem kolega Boriću, kolega Bačiću i ostale poštovane kolege neće nestati.
Hvala. Prije nego što nastavimo dozvolite mi da pozdravimo svi skupa učenike škole Ban Josip Jelačić iz Zaprešića. [[Pljesak.]] I sada će u ime Kluba zastupnika HNS-a govoriti poštovani zastupnik Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče, kolegice i kolege. Jučer smo imali sjednicu Odbora za gospodarstvo. Ono što će temeljem izmjena Poslovnika uvjeren sam u to postati i praksa u ovom našem Domu, Hrvatskom saboru. I sve te ideje i promišljanja koja smo i na odboru imali i sastanke po klubovima pokazale su se da je to dobro, da je to prava mjera. No, što se još jučer moglo čuti, vidjeti, sagledati i zaključiti i temeljem današnjih rasprava? U našem političkom prostoru, a ponajviše u ovom Hrvatskom saboru imamo na žalost svega daleko više nego politika. Imamo najviše politikantstva. Mnogi ovdje uzimaju si za pravo što nije uloga saborskih zastupnika i ovoga tijela svakako treba propitivati, ispitivati, ali ne po modelu kao što kaže ona uzrečica „Kadija te tuži, kadija te sudi“. Jučer sjednica odbora to nije bilo povjerenstvo, to nije bilo istražno tijelo, nego upravo da hrvatska javnost bude u cijelosti dodatno informirana iako je tijekom čitavog procesa uprave preko medija i preko ostalih i elektronskih medija bila informirana o svim procesima. Na žalost pokazalo se jučer koja je uloga nas saborskih zastupnika, kojih smo profila. Znači to nije bilo stručno, to je bilo političko propitivanje, a ujedno ono što svakako mi nije bilo ugodno slušati, a vjerujem i građanima RH i nemojmo se onda pitati koji su razlozi zašto građani gube vjeru u politiku. Kolegice i kolege, nemojmo si dozvoliti srozavati na još jednu nižu razinu nego nažalost što jesmo po ocjenama određenih medija, ocjenu rada Sabora. Na nama je da propitujemo, da ispitujemo, da analiziramo, međutim postavimo svaki sebi ponaosob pitanje koje su naše kompetencije za određene teme. Jučer smo imali i izvanrednog povjerenika i potpredsjednicu Vlade, ministricu Dalić ljudi koji su kompetentni da mogu govoriti odgovorno, objektivno, realno i informirati nas o svemu ono što nas zanima. Međutim, analizirajmo i pitanja koja su dolazila iz određenih krugova nas ovdje u Saboru. No htio bih samo zaključiti ono što je bitno nama u HNS-u, to je da u političkom prostoru ne slušamo ovo što smo maloprije čuli, optužbe, neutemeljene prije svega, ne na dokazima nego na nekim osobnim prosudbama i na rekao bi nekim svojim kreacijama ili fikcijama. To je neodgovorno, za to postoje nadležne institucije, ukoliko imamo određene argumente naša je obveza i dužnost da to prijavimo tim nadležnim institucijama koje će pokrenuti određene procese. Nadalje, nama u HNS-u je izuzetno bitan Agrokor, to smo kazali i kod rasprave o zakonu i govorimo takoreći svaki dan, ali bitna nam je budućnost. Bitna nam je budućnost tvrtke da dalje funkcionira, bitna su nam radna mjesta da se zadrži što je veći mogući broj radnih mjesta. Proizvodnja, prvenstveno poljoprivredna koja je uvelike iako to možda ne želimo priznati, a svjesni smo, ovisi o Agrokoru, znači bitna je budućnost. I apel prema svima, ostavimo se politikantstva, ako govorimo o ovom Saboru onda govorimo o politikama. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. S time smo iscrpili ovu našu uobičajenu jutarnju seansu o različitim temama, pa možemo prijeći na dnevni red kako je predviđen. Poštovani zastupnik Aleksić je dignuo ruku. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ime kluba Živog zida i SNAGA-e molim za stanku da bi govorio o medijskoj svojevrsnoj blokadi jučerašnje rasprave o zaštiti potrošača. To je strašno da takva jedna važna tema uopće nije popraćena u medijima.
Ako se vi slažete možemo li dati prvo državnoj tajnici da završimo ovu točku pa onda da to napravimo, ako se slažete?
… /Upadica Aleksić: Slažem se./ …
Hvala. Onda bih ja dao riječ državnoj tajnici u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova gospođi Andreji Metelko-Zgombić.
Zahvaljujem. I možda bi inspirirana ovim zadnjom intervencijom bi htjela prvo reći da hrvatskoj diplomaciji Hrvatska jest na prvom mjestu i hrvatskoj Vladi i činimo sve da se promoviraju interesi RH u inozemstvu. Kada je riječ o odnosima s Kanadom, pred vama je ovdje sporazum EU i države članica s Kanadom. Kada je riječ o Hrvatskoj mogli bi reći da je s Kanadom Hrvatska već i sada uspostavila i ima jedan poseban partnerski odnos upravo zato kada gledamo sve bilateralne dvostrane ugovore kojim smo već do sada riješili čitav niz pitanja koja su od posebnog značaja za Hrvatsku. Možemo podsjetiti da imamo Ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja s Kanadom davno već sklopljen koji je temelj za otvaranje slobodnije gospodarske suradnje. Kanada je bila država koja je još 2009. godine ukinula vize, imamo Ugovor o socijalnom osiguranju koji omogućava zbrajanje staževa, mirovina nešto što je posebno važno i hrvatskoj dijaspori, hrvatskom iseljeništvu i Hrvatima koji žive u Kanadi. Odnose Hrvatske i Kanade posebno se razvijaju i kroz naše iseljeništvo koje čini važnu poveznicu, važno blago. Činjenica je da mnogi Hrvati žive u Kanadi, ali imamo i slučajeva kada su se ti Hrvati i vratili u Hrvatsku. Evo kolegica koja upravo sjedi sa mnom u klupi Vlade je jedan dobar i svijetao primjer toga. Hrvatska Vlada pažljivo promišlja pitanja iseljeništva, čuli smo komentare vezano za glasovanje i možda samo reći da je sada na ovoj zajednici Savjeta Vlade RH za Hrvate izvan RH koji je održan u rujnu protekle godine bilo velikih rasprava upravo o tom pitanju i očekujem i vjerujemo da će ta rasprava uroditi određenim plodom, uroditi konkretnim idejama i prijedlozima kako bolje riješiti pitanje između ostalog i glasovanja. Nije možda loše napomenuti da su izabrani i novi članovi Savjeta te da je upravo Hrvat iz Kanade gospodin Ivan Grbešić izabran ujedno i za predsjednika Savjeta Vlade. Htjela bih se svima zahvaliti na komentarima, a posebno onima koji su još dodatno objasnili elaborirali ovaj sporazum jer on zaista čini jedan temelj za jednu veću, bolju, dublju suradnju EU i država članica pa tako RH s Kanadom i bit će temelj za zajedničko rješavanje i globalnih pitanja od migracije, terorizma, spomenuli ste tu zajednička borba protiv širenja oružja za masovno uništenje, ilegalne trgovine oružjem, klimatskih promjena čitavih drugih izazova koji stoje pred današnjim svijetom. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo repliku jednu poštovanog zastupnika Lovrinovića. Izvolite.
Hvala. Poštovana gospođo državna tajnice, meni je drago čuti kada kažete da naša diplomacija, da je je Hrvatska na prvom mjestu. Mene raduju te riječi, ali pored riječi tražimo djelo. Zašto nikada pitanje učinkovitosti hrvatske diplomacije nije bilo predmet razgovora u ovom Saboru. Takvih razgovora nema, na žalost. Ali evo neki dan jedan primjer. Jedan koalicijski partner ove sadašnje Vlade koja inače dobro trguje nominirao je svog čovjeka za visoko mjesto u diplomaciji u Sjedinjenim Američkim Državama. On na televiziji poručuje našoj omladini, našim mladima, da to što on nema škola za to da to nije ni bitno čak ni škole nisu bitne. Je li to ta diplomacija kojoj će, jesu to takvi ljudi kojima će Hrvatska biti na prvom mjestu i koji će ostvarivati takve interese. Nisu sigurno. To je sramota za Hrvatsku državu, za hrvatsku diplomaciju. Prema tome, još ću jednom ponoviti da proteklih dvadesetak godina sve političke strukture radile su najviše na tome da uvećavaju hrvatsku dijasporu, jedna Hrvatska živi izvan Hrvatske. Iza toga gospodo ne možete, od toga ne možete pobjeći svi vi koji ste u tome sudjelovali i morat ćete položiti tim istim ljudima račune zašto ste ih prisilili zbog svojih promašenih politika da traže svoju sreću i novi život u svijetu. Hvala.
Hvala vam lijepa. Poštovani kolegice i kolege, ja bih time zaključio raspravu o ovoj točci. Mi ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Kolega Aleksić je zatražio stanku, pa ćemo se ponovno naći u 11,50 minuta. STANKA U 11,40 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,50 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, vrijeme za stanku je isteklo pa ću zamoliti poštovanog zastupnika Gorana Aleksića koji će u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e govoriti. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, vas dvadesetak koliko vas je ovdje možda i manje. Moram govoriti o svojevrsnoj medijskoj blokadi, ali bolje rečeno o medijskom ignoriranju jučerašnje rasprave o Nacionalnom programu za zaštitu potrošača. Dakle ta tema je izuzetno važna za sve hrvatske građane jer svi hrvatski građani su potrošači, apsolutno svi, čak i trgovci. I o toj temi jučer gotovo da nitko ništa nije rekao, o toj temi koja je za građane bitna u smislu da građani očekuju neka rješenja i od Hrvatskog sabora i od Vlade RH, rješenja koja su moguća, konkretna, zakonska rješenja. Umjesto toga 4,5 sata se pratila sapunica oko Agrokora u kojoj građani RH ne mogu riješiti apsolutno ništa, apsolutno ništa, ta sjednica je služila samo za politikantsku raspravu u kojoj nije došlo ni do kakvih izglednih rješenja nego se jednostavno utvrdilo stanje kakvoj jest i o kojem već svi sve znamo. A zaštita potrošača je nešto što je najvažnije u EU, tako je EU direktivom 93/13 štiti potrošače od nepoštenih ugovornih odredaba, a mi smo u kolektivnoj sudskoj presudi dobili za pravo da su potrošači oštećeni nakon čega bi potrošači trebali u privatnim procesima dobiti neki svoj novac. Međutim, potrošači ne idu na sudove i onda je zbog toga potrebno da ovo tijelo ovdje donesen potrebni zakon, da se prekine bankarska samovolja u načinu određivanja kamatnih stopa. O tome jučer nitko ništa nije izvijestio. Nacionalni program za zaštitu potrošača odnosno njegov prijedlog je samo mrtvo slovo na papiru jer prava zaštita potrošača događa se onda kaka utvrdimo nekakvo sustavno kršenje prava potrošača, nakon toga bi trebalo uslijediti sustavne mjere da se ta kršenja zaustave i da se potrošači na temelju kršenja zakona obeštete. Međutim, to se ne događa. Prošle godine sam predložio dva zakona, jednim zakonom bi se vratile preplaćene kamate svim građanima koji su oštećeni nezakonitim povećanjem kamata, a drugim zakonom bi se zaustavilo kamatarenje hrvatskih građana na temelju nezakonito određenih kamatnih stopa. Oba zakona su odbijena ovdje u Hrvatskome saboru, Vlada RH je dala negativno mišljenje o tim zakonima i Vlada RH do dana današnjeg, unatoč tome što je pozdravila to kao moguće rješenje, ali na drugi način, nije predložila svoja rješenja. Ja sam ministru Zdravku Mariću poslao dvije varijante novog rješenja za prekidanje kamatarenja hrvatskih građana, pozvao sam ga da pozove mene na sastanak i moje suradnike i da vidimo možemo li se oko toga odgovoriti, još nisam dobio odgovor na svoj poziv. Ministarstvo gospodarstva odbilo je prijedlog Udruge Franak da se Udruga Franak stavi na listu legitimiranih tijela za zaštitu potrošača koji imaju pravo na temelju Zakona o zaštiti potrošača podići kolektivnu tužbu na sudu. Odbijeno je to bez razloga jer ako se nekom da takva legitimacija, taj netko sam odgovara za postupa, taj netko će trošiti svoj novac za taj postupak. Udruga Franak je jedna od rijetkih udruga koja uopće ne troši novac iz državnog proračuna odnosno nešto je malo i potrošila, ali glavninu novca koji je potrošen, potrošila je iz članarina svojih članova. Pa je tako u slučaju Franak potrošeno više od 500 tisuća kuna ukupno i sve je to Udruga Franak potrošila iz svojih sredstava. Što sam još jučer napravio? Apelirao sam da se kroz izmjene Poslovnika formira odbor za zaštitu potrošača. Taj odbor je izuzetno potreban da bi se razgovaralo o svim ovim temama o kojima ja mogu govoriti samo kada uzmem stanku jer su rijetke takve teme u Saboru. Tražio sam podršku za te zakone od europarlamentarki gospođe Borzan i gospođe Šuice i one su pozitivno odgovorile na moju inicijativu. Dakle ja javno lobiram, ja ne lobiram ispod stola, ja se ne dogovaram ispod stola sa nekim za nekakve dilove nego lobiram javno za interese hrvatskih građana. A mediji su jučer potpuno izostavili informirati hrvatske građane o svemu što se ovdje govorilo o Nacionalnom programu za zaštitu potrošača. To je sramota za medije, ali to je sramota i za sve nas kojih uopće nije bilo u ovoj sabornici. Hvala.
Hvala lijepa. Evo napravit ćemo jednu stanku od pet minuta kako bismo uspjeli prizvati sve saborske zastupnike da dođu u sabornicu. Molim vas da pozvonite pa da ih dozovemo kako bismo mogli pristupiti glasovanju. STANKA U 11,55 SATI. Dakle prva točka je: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o strateškom partnerstvu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane i Kanade s druge strane, hitni postupak, prvo i drugo čitanje., P.Z. broj 284. Predlagatelj akta je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za vanjsku politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovana državna tajnica u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova gospođa Andreja Metelko-Zgombić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Vijeće EU 8. prosinca 2010. godine donijelo je odluku kojom je ovlastilo Europsku komisiju i visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku za vođenje pregovora o Sporazumu između EU i njezinih država članica s jedne strane i Kanade s druge strane. Nakon uspješno provedenih pregovora sporazum je potpisan 30. listopada 2016. godine. Sporazum ima za cilj ojačati političke veze te suradnju na području vanjske politike i sigurnosnih pitanja podižući odnos EU i njezinih država članica te Kanade na razinu strateškog partnerstva te unapređenje njihove suradnje u velikom broju područja temeljeno na zajedničkim vrijednostima poput poštivanja demokratskih načela, ljudskih prava, temeljnih sloboda, vladavine prava, međunarodnog mira i sigurnosti. Također sporazumom se uređuje i osigurava temelj suradnje koji obuhvaća načela utvrđena Poveljom UN-a te poštivanje međunarodnog prava, jačaju se politička, gospodarska i sektorska suradnja unutar širokog područja politika kao što su održivi razvoj, istraživanje, inovacije, obrazovanje, kultura, migracije, protuterorizam te borba protiv organiziranog i neetičkog kriminala. EU i njezine države članice, uključujući i RH, imaju interes za unapređenje koordinacije po pitanju globalnih izazova osobito promicanjem suradnje u nizu bilateralnih, regionalnih i multilateralnih pitanja kao što su održavanje međunarodnog mira i sigurnosti, gospodarski održivi razvoj, pravosudna suradnja. Također ovim sporazumom omogućit će se suradnja stranaka u pogledu navedenih ključnih pitanja i u odnosu na treće zemlje. Tako primjerice u odnosu na Siriju kada je riječ o migracijama Kanada, EU mogu jačati međusobnu suradnju u odnosu na Ukrajinu npr. U tom smislu sporazumom se osigurava mehanizam vođenja političkog dijaloga organiziranjem godišnjih sastanaka na razini čelnika država i vlada te savjetovanje na ministarskoj razini. Vjerujemo da će ovaj sporazum doprinijeti intenziviranju suradnje između države članice EU i Kanade na dobrobit naših građana. među važnim područjima suradnje su i kultura i obrazovanje na kojem je Hrvatska zajednica u Kanadi vrlo aktivna, a njihovo iskustvo i znanje stečeno u Kanadi može se primijeniti u raznim sektorima, posebno gospodarstvu, primjerice u pitanjima inovacija i u obrazovnom sustavu. Ovaj sporazum uz gospodarski sveobuhvatni trgovački gospodarski Sporazum CETA koji je potvrđen u Hrvatskom saboru 30. lipnja 2017. godine stvara dodatni potencijal za promicanje slobodne trgovine i povećanje ulaganja, jačanje suradnje u području oporezivanja i drugim područjima. Želim istaknuti kako bilateralni odnos RH i Kanade mogu ocijeniti odličnim. Uz mnogobojnu hrvatsku zajednicu koja broji 250 000 u Kanadi, svake godine bilježimo značajan porast kanadskih turista u RH, ove prošle godine bilo je 143 000 zahvaljujući direktnim letovima. Uživamo i u trgovinskom suficitu s Kanadom, tako je u prvih 11 mjeseci 2017. godine ukupna trgovinska razmjena iznosila preko 68 milijuna dolara. Sporazum stupa na snagu sukladno članku 30., nakon što EU i svaka pojedina država članica, dakle i RH dovrše svoje unutarnje pravne postupke potrebne u tu svrhu. Sporazum se u skladu sa svojim člankom 30. stavkom 2. već sada privremeno primjenjuje i to od prvog lipnja 2017. godine. Provedba ovog zakona odvijat će se u okviru redovitih aktivnosti resora i neće biti potrebno osigurati neka dodatna sredstva u državnom proračunu. Do sad ovaj sporazum ratificiralo je 9 država članica EU-a i zaključno želim samo napomenuti kako se s ovim sporazumom Kanada pridružuje skupini država s kojima EU pa tako i RH već uživa strateško partnerstvo a to su Brazil, Kina, Indija i Meksiko. Zahvaljujem na vašoj pozornosti i stojim na raspolaganju za dodatna pitanja.
Hvala lijepa. Imamo 3 replike, prva je poštovanog zastupnika Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice Metelko-Zgombić, sa vašom cjenjenom suradnicom … [[Govornik se ne razumije.]] , drago mi je da se mogu u ovoj replici naglasiti neke stvari koje su vezane za ovakve i slične sporazume na poseban način naglašavajući da u jednoj zemlji kao što je Kanada, jedna od najvećih zemalja svijeta, gospodarski najjačim, po možda stanovništvu ne, nekih 36 milijuna stanovnika, treba zapravo naglasiti i Hrvate koji žive u Kanadi, njih preko 250 000 koji zapravo mogu biti jedan izvrstan most između Kanade i Hrvatske pa mi je zbog toga posebno drago što danas razgovaramo o ovoj točci. Činjenica je da ste vi u vašem uvodu zapravo govorili o određenim stvarima koje su bile vezane za ovaj sveobuhvatni gospodarski trgovinski sporazum CETA i sve ono što nam je zapravo tim sporazumom omogućeno. Sjećam se vrlo dobro izaslanstva Hrvatskog sabora u Kanadi koji je primljeno na najvećoj državnoj razini preko Parlamenta, Senata i države Ontario gdje zapravo oni mole da naša suradnja bude što tješnija i što bolja. Drago mi je da su Hrvatski jako dobro integrirani u kanadsko društvo, drago mi je što ovdje vidim vašu suradnicu gospođu Betty Pavelić koja zapravo dolazi iz Kanade, koja o tome može puno govoriti i da te spone između Hrvata u Kanadi i u Hrvatskoj, jačaju. Ono što mi zapravo bode oči, a to je, rekli ste da Vijeće EU-a je donijelo odluku 2010. godine, taj politički dogovor odnosno tekst sporazuma je pao tek 2014. godine da bi se ovaj sporazum potpisao 2016. godine. Dakle 6, 7 godina raditi na ovakvom sporazumu možda se može brže a mi smo koliko smo čuli, 9. u potpisivanju ovoga sporazuma. Zbog toga hvala na ovim informacijama za ovu vrlo važnu točku odnosno Sporazum o strateškom partnerstvu između EU-a i država članica sa Kanadom, hvala vam.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Odustajem od replike.
Hvala. Onda je slijedeća replika poštovanog zastupnika Željka Glasnovića, izvolite.
Poštovani gosti, ja mislim, to ste govorili, podatke ste iznijeli neke, imamo 250 000 Hrvata u Kanadi, ja mislim te podatke kad gledamo ako ima toliko Hrvata u Kanadi, koliko ima duplo državljanstvo, gdje je tak okvir da mi znamo cenzus koji su to Hrvati, … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvati, zašto moraju letiti 6 sati da glasuju iz zapadne Kanade, nemamo konzulata u Vancouveru, i tamo imamo 40, 50 000 Hrvata. Oni su na nekoj razini isključeni iz ekonomskog i društvenog razvoja. Šta će se napraviti po tom pitanju jer to je dvosmjerna ulica? Po pitanju same Kanade ja mislim da puno mogu pomoći, ne samo taj ekonomski, govorimo o ekonomiji ali i stvaranju jednog funkcionalnog društva. Npr. digitalizacija zemljišnih knjiga … [[Govornik se ne razumije.]] Ontario završio taj projekat 5,5 milijuna čestica, u roku od 10 godina, uzeli su privatnu tvrtku, u stvaranju funkcionalnog sustava pravosuđa. Ja ne znam jel' sam ovdje 30 godina i ne znam koji sustav vlada ovdje, jel' to … [[Govornik se ne razumije.]] law, Commonwealth law, rimski, socijalistički zakoni, i najviše ljudi su najveći faktor, ja se pitam kad će se ovdje profesionalizirati ta javna uprava kako imate u Kanadi? Vi znate kad dobijete onaj T4 obrazac za poreze tamo, kao da ste dobili smrtnu kaznu. Ovdje nema ništa od toga jer tu ima 30% sive ekonomije. To je to stvaranje funkcionalnog sustava, integraciju Hrvata u Kanadi i dvosmjerna ulica, ne samo da primamo od nekog drugog savjete. Hvala.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravi, prvi u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista trebao je govoriti kolega Miro Bulj, nema ga, gubi pravo na govor. Slijedeći će biti Klub zastupnika HDZ-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Miro Kovač, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Srdačno pozdravljam gospođu državnu tajnicu i njezinu suradnicu iz Ministarstva vanjskih i europskih poslova, gospođu Beti Pavelić … [[Govornik se ne razumije.]] čini mi se da to još uvijek točno. Drago, mi je, evo čuli smo sve što rekla gospođa državna tajnica o ovome strateškom sporazumu EU znači, ima strateške partnere, nema sa svim tim strateškim partnerima, još ovakve sporazume, ali sa Kanadom ima i sada smo mi ovdje u Hrvatskoj na redu sa ratifikacijom ovog strateškog partnerstva između EU, država članica, Hrvatske, i Kanade. Gospodin Babić je govorio o tome, koliko dugo traje postupak pregovora, ratifikacija, potvrde, to jest tako, to je kompleksno EU, 28 zemalja članica, tako da svaki Parlament mora ratificirati ovaj sporazum, mora ga potvrditi i sam Europski parlament, tako da ne moramo se tomu čuditi. Ali, on je nastupio na snagu u velikoj mjeri, on se već primjenjuje od 1. travnja 2017. g. i obuhvaća vrlo važna područja, suradnje, dijelimo, konstatiramo da dijelimo iste vrijednosti, kad je riječ o ljudskim pravima, kad govorimo o temeljnim slobodama, o demokraciji, vladavini prava, imamo mehanizam suradnje na području međunarodnog mira, sigurnosti. Govori se o gospodarskoj suradnji, o državnom razvoju, o pravosudnoj suradnji i uspostavljamo politički dijalog. Sve u svemu, možemo slobodno konstatirati da je ovaj sporazum vrlo pozitivan za samu EU, i naravno za samo Hrvatsku kao državu članicu EU. Gospodin Babić je već spomenuo da imamo nekoliko 100000 Hrvata u Kanadi, koji su ugl. već i državljani, koji su već državljani Kanade. Jer Kanađani ne traže otpust iz hrvatskog državljanstva, da biste postali državljanin Kanade. Imamo i to smo čuli izvrsne odnose sa Kanadom i predsjednica Republike je bila prije 2 g. u Kanadi i prošle godine predsjednik Sabora. I ono što zaista možemo reći, kad je riječ o Kanadi, da je Kanada zajedno sa Velikom Britanijom, zemlja s kojom smo uspjeli napraviti preokret. Znamo kako je to bilo jako teško prije 26, 27 g. kad je Hrvatska krenula putem osamostaljivanja. Kad smo htjeli biti demokratsko slobodno neovisno društvo, neovisna država. Sa anglosaskim svijetom je bilo dosta teško, dosta kompleksno. Možemo to možda izuzeti malo SAD, ali s obzirom na solidarnost koja postoji u tom anglosaskom bloku, znači tu mislim na SAD, na Kanadu, na Veliku Britaniju, Novi Zeland i Australiju, bilo je jako jako teško. I mi smo uspjeli sa Kanadom, već prije, ako se ne varam 7 g. postići sporazum o ukidanju viza za putovanje u Kanadu i za dolazak Kanađana u Hrvatsku i to je bio veliki proboj, kada je riječ, odnosno, između Hrvatske i Kanade, ali i ako govorimo o odnosima između Hrvatske i anglosaskog svijeta, jer je Kanada bila 2 država u tom bloku s kojom smo uspjeli ukinuti vize za hrvatske građane. I moramo tu posebno pohvaliti ne samo tadašnju vladu, koja je bila vlada HDZ-a znači iz moje stranke, nego i one ljude koji su na tome radili, tu mislim konkretno na službu vanjskih poslova i na tadašnju veleposlanicu RH u Kanadi. Čuli smo nešto malo i o robnoj razmjeni. Vidimo da se poveća robna razmjena između Hrvatske i Kanade. Mi smo tu u plusu. Znači više izvozimo, nego što uvozimo iz Kanade. Povećao se i broj kanadskih turista, tj. turista sa kanadskim državljanstvom koji dolaze u Hrvatsku. Bilo ih je prošle godine 142000, malo više, pretpostavljam da je tu riječ, ipak o onima koji su Hrvati ili porijeklo Hrvati, koji dolaze u Hrvatsku, ali sigurno da ti naši Hrvati i među svojim kolegama, Kanađanima, koji nisu hrvatskoga porijekla, šire ideju o tome da je Hrvatska lijepa zemlja u kojoj vrijedi provesti godišnji odmor. Kanada je isto tako zemlja, koja je članica vijeća za provedbu mira u BIH. Zbog toga nam nisu tako važna suradnja sa Kanadom iako Kanada kao država nema svoje veleposlanstvo u BIH, nego pokriva BIH iz Mađarske, iz koje pokriva usput rečeno i susjednu Sloveniju. Ima jedan aspekt koji je isto vrlo zanimljiv, a to je pravosudna suradnja. Mi isto tako znamo, da ima osoba u samoj Kanadi, koje se sumnjiče za ratne zločine, koje su počinjeni na tlu RH, za vrijeme Domovinskog rata i možda će ratifikacija ovog sporazuma olakšati suradnju sa kanadskim vlastima, na tom planu i izručenje tih osoba u samu RH, čime bismo taj doprinos i suočavanje sa prošlošću i rješavanju pitanja naslijeđa rata, konkretno Domovinskog rata, rata protiv Hrvatske koji se vodio. Gospodin Glasnović je govorio o tome da možemo za Kanadom još bolje surađivati, ja se slažem s njim. Kanada je država koja je utemeljena na društvo kanadsko, utemeljeno na načelima par exellance, načelima slobode i pravne države. Budući da ima jako puno Hrvata u Kanadi, gdje smo spomenuli nekoliko stotinu tisuća Hrvata koji tamo žive. Mogućnosti i ekonomske suradnje su sad povećane i na temelju ovog sveobuhvatnog, gospodarskog sporazuma, tzv. CETA-e, sa Kanadom možemo zaista surađivati i na planu pretvaranja, dugoročno pretvaranja Hrvatske u jedno moderno napredno slobodno društvo koje će biti u stanju suočiti se sa svojom prošlošću kao što Kanada čini i kao što Kanada omogućava i svojim etičnim zajednicama, tj. građanima, svojim građanima koje vuku podrijetlo iz Europe da se u Kanadi gradi kultura sjećanja kad je riječ o totalitarnim režimima koji su bili prisutni na europskom, na euroazijskom tlu. Zbog svega toga Klub zastupnika HDZ-a podržava potvrđivanje ovog Sporazuma o strateškom partnerstvu između EU, njezinih država članica i Kanade. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Miroslava Tuđmana, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Kovač, vi ste govorili o tim dobrim odnosima sa Kanadom, ali isto tako ste onda upozorili da je taj anglosaksonski svijet zapravo tim relacijama na početku bio suzdržan, a zapravo paradoks je s jedne strane što smo mi tih devedesetih godina imali tri ministra, najmanje tri ministra kanadskih državljana, tako da je to ovako malo u suprotnosti. Međutim, htio sam nešto drugo reći. Ovdje ste naglasili i uvodno mi je rečeno da su zapravo ovaj strateški sporazum naglašava taj vrijednosni okvir između EU i Kanade i to je u svakom slučaju za pozdraviti. Međutim, mislim da bi kod budućih sporazuma trebalo voditi malo više računa da tako kažem o egoističnim ili posebnim odnosima svih članica, odnosno da bi sve članice EU bile u ravnopravnom položaju, a to je da se onda ide da u takvim strateškim sporazumima u budućnosti da recimo se ukidaju vize za sve članice EU. Ovdje sa Kanadom nije slučaj ili da se ide na ukidanje dvostrukog oporezivanja tako da ne moraju svake članice onda te bilateralne sporazume raditi kada se radi o strateškim sporazumima između EU i pojedinih zemalja ili grupa zemalja. Na taj način bismo dobili s jedne strane veću uravnoteženost i veću zaštitu interesa ako hoćete svih članica EU, a ne da neki budu ravnopravniji od drugih. I s te strane mislim da bi trebalo i takav zahtjev postaviti i prema Vladi, odnosno Europskoj komisiji.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Kovača.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Ovo što je rekao kolega Tuđman apsolutno prihvaćam, s tim da treba reći da je bilo vrlo mudro od predsjednika Tuđmana da početkom devedesetih godina u hrvatske Vlade stavi ljude, imenuje ljude koji su bili Hrvati iz Kanade upravo da bi se omekšao taj odnos, promijenio odnos između anglosaksonskog svijeta i same Hrvatske. A kad smo već kod jednog od tih ministara, konkretno ministra Šuška znamo kakvi su bili na kraju odnosi uspostavljeni i sa Ministrom obrane SAD-a Williamom Periem koji je došao na njegov sprovod. Imali smo sa SAD-om izvrsnu vojnu suradnju, to nam je pomoglo da nikakvih sankcija nakon operacije Oluja 1995. godine, a koju smo na kraju dobili ako hoćete neformalno u obliku višegodišnjeg čekanja na ulazak u EU. Kad govorite o odnosima o kontribuciji, o doprinosu zemalja članica, pregovorima koje EU vodi sa mogućim strateškim partnerima i tu prihvaćam vaše razmišljanje posebno kada je riječ o SAD-U, s tim da znate da su sada ti pregovori stali. Mi smo jedna od čini mi se, da je tu državna tajnica to sigurno još zna bolje ili precizno. Mislim da smo jedna od triju zemalja članica NATO saveza koja nema sporazum sa SAD-om o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. Zaista bismo to htjeli postići posebno kad dođe do ostvarenja projekta terminala za ukapljeni plin, plutajući terminal jer onda bi bilo logično da tvrtke iz SAD-a mogu lakše u Hrvatskoj poslovati što je trenutno teže jer se ljudi oporezuju i u Hrvatskoj i u SAD-u. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Kovač, kada ste govorili o ovom sveobuhvatnom gospodarskom sporazumu, trgovinskom sporazumu CETA-om onda ste rekli da je robna razmjena se dosta povećala. Istina i u odnosu na 2015. godinu sa 30 milijuna dolara na 68 milijuna dolara, no to je još uvijek zanemariv iznos i ja ću bit sretan kad se to udesetorostruči, a to se može vrlo lako dogoditi. Povećan je broj turista iz Kanade to je istina i treba ovdje reći da se otvara izravna aviolinija od mjeseca lipnja između Toronta i Zagreba. Ono na čemu smo mi do sada surađivali sa Kanadom bilo je na području obrazovanja, na području obrane mahom. Međutim, taj prostor koliko smo čuli od samih Kanađana na čemu mi moramo raditi to je prostor IT sektora, to je prostor poljoprivrede posebice prehrambene industrije, Podravke, Kraša, mesne industrije, turizma i autoindustrije. I zapravo on što smo mogli čuti od Kanađana oni su jako zainteresirani za Rimac automobile, o tome jako puno govore. Njihovo sveučilište Waterloo o tome jako puno zna i voljeli bismo da između RH i Kanade se dogode takve stvari i da mi zapravo na tome radimo. S obzirom na vaše vanjsko-političko iskustvo i s obzirom na vaša znanja vezana po tom području mislim da idemo u tom pravcu, ali i na vama i na nama je da na tome još bolje i intenzivnije radimo koristeći kažem i Hrvate koji žive u Kanadi. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Kovača.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Ja se slažem sa gospodinom Babićem da su velike mogućnosti suradnje između Hrvatske i Kanade na planu gospodarstva, ali najviše znači to ovisi o našim gospodarstvenicima. Oni moraju pokazati jednu aktivnost. Tu ne može politika nešto naređivati. Evo vidite da stvaramo okvir i bilateralno, ali ako hoćete između EU i Kanade čiji smo mi član, mislim na Hrvatsku, najviše ovisi o kreativnosti hrvatskih gospodarstvenika da pojačamo tu gospodarsku suradnju, ne samo u odnosu na Kanadu nego u odnosu na neke druge države. Ja ću samo konkretno za područje Europe, znači naš prvi partner je Njemačka sa nešto više od četiri milijarde eura, naši kolege u Sloveniji ima sa Njemačkom deset milijardi eura suradnje, Slovačka ima preko 20 milijardi eura suradnje sa Njemačkom, mislim o trgovinskom volumenu mislim na to. Prema tome, ima puno mogućnosti suradnje, rekli smo već spomenuli smo koje su mogućnosti sa Kanadom, ali i u samoj Europi. I tu najviše moramo računati na naše izvoznike, na naše gospodarstvenike koji imaju šansu pokazati svoju kreativnost. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e, nažalost kolege Bunjca nema pa gubi pravo na govor. I prije nešto što prijeđem na Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a u ime kojega će govoriti poštovana zastupnica Vesna Pusić, dozvolite mi da pozdravim učenike 13. Gimnazije iz Zagreba koji nas upravo dolaze slušati. Izvolite poštovana zastupnica Pusić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospođo državna tajnice sa suradnicom gospođom Parlić. Kolegice i kolege. Sporazum koji bi zapravo trebali ratificirati danas je kao instrument de facto puno interesantniji nego što se možda na prvi pogled čini. Naravno to je dakle mi ratificiramo kao država članica EU i sporazum je između ne između Hrvatske direktno i Kanade nego između EU i Hrvatske u tom smislu ga ovdje ratificira. EU u ovom trenutku ima 10 sporazuma koji bi se mogli ili relacija koje bi se mogle nazvati strateškim partnerstvom, to su relacije s Brazilom, Kanadom, Kinom, Indijom, Mexicom, Japanom, Korejom, Rusijom, Južnom Afrikom i SAD-om. Uz ta partnerstva ima i tri partnerstva sa međunarodnim organizacijama Afričkom unijom, organizacijom latinsko američkih i karipskih država i NATO-om i tri partnerstva koja nisu ni na koji način formalizirana, ali su de facto jedna vrsta strateškog partnerstva sa Turskom, Indonezijom i Australijom. Dva su osnovna cilja i to je možda posebno zanimljivo za nas, dva su osnovna cilja tih strateških partnerstva, jedna je integrirani pristup. Dakle jačanje da tako kažem, davanje na težini EU odnosno državama članicama EU u tim partnerstvima i drugo je mogućnost specifičnog pristupa svakom partnerstvu ili kao što se to često zove tailor made pristupa, dakle pristupa koji je specifično dizajniran za svakog od tih partnera. Dakle ti sporazumi nisu uniformni, nisu jednaki za sve partnere s kojim EU ima strateško partnerstvo. Zanimljivo je da se prvi put ta ideja strateška partnerstva javila '98. u odnosima sa Ruskom Federacijom, dakle u ono vrijeme kada su se jako liberalizirali odnosi sa Ruskom Federacijom popravili i u međuvremenu znamo svi šta se dogodilo i donosi su dosta izmijenjeni, ali prvi put se ta ideja strateškog partnerstva javila de facto u odnosu sa Ruskom Federacijom. SAD su u prvom redu strateški partner u obrambenom smislu dakle u suradnji na pitanjima obrane, međutim i SAD i Ruska Federacija i Japan su strateški partneri gdje se to partnerstvo ne bazira na formalnim sporazumima ovog tipa kakav mi danas imamo. To postoji sada s Kanadom i Kanada je do sada bila do potpisivanja ovog sporazuma kojeg smo mi ratificirali trgovinsko-gospodarskog koji smo ratificirali prošle godine je i Kanada bila u toj kategoriji strateškog partnera koji nema formalni sporazum kao svoj temelj, Kanada i šest drugih strateških partnera s njima je uspostavljeno strateško partnerstvo u razdoblju između 2003. i 2010. i zanimljivo je također da je de facto tekar u Lisabonskom sporazumu 2009. po prvi puta taj pojam ta ideja strateškog partnerstva formalno unesena u dokumente EU. Do tada je to bio jedan instrument o kojem se razgovaralo, koji se koristio, ali nigdje nije bio formaliziran. Dakle sa Lisabonskim ugovorom on se prvi puta nekako formalizira i po prvi puta se predviđaju i kriteriji za strateške partnere. Mislim da je nama naročito značajno pogotovo kada govorimo o strateškom partnerstvu sa Kanadom, baš ova raznolikost koju taj instrument pruža, dakle mogućnost da imate različite sadržaja strateškog partnerstva ovisno o drugoj strani Dakle, ovisno o tome, tko vam je tu strateški partner EU. 3 su ključna elementa u pristupu EU strateškim partnerima. Jedno je trgovina i investicije. To je s Kanadom potpisano i što se Hrvatske tiče ratificirano. Drugo je savezništvo u promociji multikulturalnosti i jačanju međunarodne suradnje. Dakle, jedan recimo, politički aspekt. I treće je sigurnosna suradnja. Mi smo i kad smo ovdje ratificirali sporazum o trgovinskim gospodarski odnosima s Kanadom, raspravljali o činjenici da s Kanadom EU, veže cijeli niz političkih i vrijednosnih suglasja da tako kažem ili slaganja na političkim i vrijednosnim temama i da zbog toga je moguće i možda je i lakše definirati takve sporazume sa Kanadom. Ne samo trgovinsko gospodarski, nego pogotovo ovaj, jer ovaj ima, ovaj Sporazum o strateškom partnerstvu, de facto, se prvenstveno koncentrira na političke dimenzije, na suradnju na temama šta ja znam, kao što su ljudska prava, vanjska politika, politička suradnja, klima i klimatske promjene, ograničavanje naoružanja, zabrana oruža za masovno uništenje, kemijskih oružja, poštivanje međunarodnog prava, međunarodni kazneni sud i suradnja sa međunarodnim kaznenim sudom, kulturna suradnja, migracije, dakle, cijeli niz stvari, koje de facto imaju veze sa političkim stavom. Kao što znate, mnogi od ovih stvari su u odnosima sa nekim drugim strateškim partnerima EU, bi bile krajnje kontroverzne i ne bi mogle biti sastavni dio tog strateškog partnerstva u odnosima sa nekim drugim od ovih zemalja koje sam ovdje navela, koje imaju taj status bilo temeljem ekvivalentnih, dakle, ne identičnih i istih, ali ekvivalentnih sporazuma. Ili temeljem neke vrste dogovora koji je postojao prije nego što su ti sporazumi formalizirani na način. U ovom slučaju, dakle, u slučaju Kanade ali i u slučaju drugih zemalja s kojima EU ima strateško partnerstvo, osnivaju se i neka zajednička tijela, kao što ste vidjeli iz ovog prijedloga. Posebno jednom godišnje Summit, dakle predsjednici Vlade ili država, zajedničko ministarsko vijeće, mogućnost osnivanja vijeća drugih ministara, dakle, ministara koji pokrivaju druge resore, resornih vijeća, konzularna zaštita ne onakva o kakvoj smo razgovarali neki dan i donijeli taj zakon ovdje, nego o mogućnosti, da recimo Hrvatsku, bez bilo kakvog posebnog i prethodnog dogovora, dopuštenja i formalne dozvole u Kanadi zastupaju, na nekim mjestima, gdje eventualno ne bi imali, pokriveno svojim diplomatskim konzularnim predstavnicima zastupaju u tim situacijama neke druge članice EU i naravno obrnuto. Dakle, ima cijeli niz elemenata koji su sastavni dio ovog sporazuma, ne zato što je to standardni obrazac strateškog partnerstva, jer nije, nego zato, što između EU i ovaj sporazum se na tome temelji, a cijeli instrument strateškog partnerstva je baš tome prilagođen, dakle, nego zato što postoji vrijednosna i politička bliskost između EU i Kanade, naročito o ovim temama, političkim, koja je puno izraženija i na puno višoj razini nego što je to sa drugim strateškim partnerima ili naprosto drugačije u svojoj kvaliteti nego sa nekim drugim strateškim partnerima. I zbog toga mislim da je važno držati na umu, da ovaj instrument, koja je EU, razvila i još uvijek razvija strateškog partnerstva, nije nešto gdje možemo jedan sporazum uspoređivati sa drugim i mjeriti u kojoj mjeri je on identičan odnosno, u kojoj mjeri se oni preklapaju, jer se ne preklapaju i to je upravo njihova svrha. Da je moguće imati strateški, kao partnerstvo, jedno takvo sveobuhvatno, kao što se ovdje prelaže sa Kanadom, ali je moguće za EU, imati i strateško partnerstvo, koje bi se ograničilo samo na neke aspekte u kojima je sa tim konkretnim strateškim partnerom moguće surađivati. Mi mislimo da je to dobar pristup i da je ta fleksibilnost svakako pozitivna i otvara mogućnosti i zato će Klub GLAS-a i HSU-a podržati ratifikaciju ovog strateškog partnerstva. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Željka Glasnovića.
Poštovani kolege, slušao sam kratko izlaganje, ali ja bi samo vratio natrag na ključni problem, to je funkcioniranje Ministarstva vanjskih poslova, zadnjih tri desetljeća. Kako se to ocjenjuje, ima li kanalna izvješća, dobro loše katastrofalno, ja bi … [[Govornik se ne razumije.]] katastrofalno. Evo, po pitanju to nisu naravno uvedene, danas, to nije danas tema, ali strateške investicije. Gdje su strateške investicije iz vana? Šta je sa onom tvornicom Toyota što je trebala biti u Hrvatskoj u Lici a danas je u Češkoj? Šta je s tim? Gdje su strateške investicije? Spomenuo sam prije nekakav statistički okvir za Hrvate koji žive u Kanadi, 250 000. Tko su ti ljudi, kako se osjećaju? To sam vam rekao prije. Imamo statistički okvir za te ljude, njihovu novčanu moć, znanje, talente itd. Šta je sa konzularnim predsjedništvima, kako oni funkcioniraju? Govorio sam prije tjedan dana da se u Čileu sakrivalo 2 000 zahtjeva za povratak Hrvata u domovinu i to namjerno a to je na vlasti bila ova stranka partije, znamo koja i šta je bilo s tim? Ti ljudi su … [[Govornik se ne razumije.]] Vani rade ljudi koji nisu dorasli tom poslu, ako ne znam šta imamo vani, tko su ti ljudi, ako smo podigli sve mostove sa tim ljudima vani, šta sad tražimo od njih? Oni su plaćali stotine milijune eura ovdje maraka, dolara, neki su kuće stavili na hipoteku da šalju u Hrvatskoj od metaka do dalje, šta smo napravili s tim? Nas treba sram bit, sramota nas treba biti. A sve glave koje su na vlasti bile, sve, lijevo, desno krilo UDBA-e. Moja ocjena je totalna katastrofa, to je najveći propast jednog od najtragičnijih grešaka i propusta je taj odnos prema Hrvatima izvan domovine. Ako ima 40 000 ljudi u Vancouveru, on mora 6 sati letiti da glasuje, o čemu mi razgovaramo ovdje? Mi smo temelje riješili za to. Katastrofalno. Sramota.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Pusić.
Hvala lijepo. Dakle, moje mišljenje i ocjena je upravo suprotna od vaše, ja mislim da ni najmanje nema ovdje prostora za sramotu, da tu ima jako puno ljudi koji su jako dobro i kvalitetno radili i ima naravno, i pogrešaka. Što se strateških investicija tiče, mi smo nažalost, to nema veze sa MVP-om, ima veze sa investicijskom klimom. I mi smo nažalost na toj ljestvici investicijske klime upravo neki dan objavljeno, pali na više od 80. mjesta, dakle 80. i neko mjesto i dok to, a to je pitanje cijele Vlade i cijele situacije u zemlji i dok to ne popravimo, to se odnosi na poreski sustav, na predvidivost zakona, na pravnu sigurnost, na cijeli niz stvari, na funkcioniranje sudova, dakle cijeli niz stvari koje tvrtke gledaju kad idu investirati u neku zemlju. Što se Čilea tiče, to je istina da je tamo bilo užasnih zaostataka i dodatno su slani ljudi, to traje dugi niz godina, puno prije ove Vlade o kojoj vi govorite ali zaista stjecajem okolnosti da su tamo zaista bili u nekom trenutku ljudi koji nisu dovoljno dobro i efikasno obavljali taj posao. To nije bi dio političke zavjere nego dio šlamperaja, moram reći. Tamo gdje je loše, treba priznati da je loše i treba popraviti, i popravljalo se i slani su dodatni ljudi i mislim da je danas mora da je situacija puno bolja, ja se nadam jer je niz godina popravljana, a to je upravo jedna zemlja u kojoj Hrvatska ima odličnu i vrlo utjecajnu lokalnu, vrlo utjecajnu dijasporu. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Glasnović je digao povredu Poslovnika, što je povrijeđeno u Poslovniku, koji članak?
Da se držimo teme, ja sam rekao [[Upadica Reiner: Koji članak je povrijeđen, molim vas?]] da nemamo točne odgovore, dimna zavjesa.
Molim vas, nemojmo zlorabiti instituciju Poslovnika. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Joško Klisović.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Pozdravljam državnu tajnicu i suradnicu. Ja neću ponavljati stvari koje su rečene za ovom govornicom prije mene o ovoj temi, s kojima se ja u načelu slažem. Dakle, SDP će podržati Prijedlog Zakona o ratifikaciji strateškog partnerstva između EU-a i Kanade. Smatramo da je to jedan dobar i potreban ugovor. EU treba urediti svoj odnose sa drugim dijelovima svijeta i to čini i ovim okvirnim sporazumom, a posebice u ovim trenucima kada se razvija i puno intenzivnija suradnja na području obrane u okviru EU-a. Važno je ne zaboraviti transatlantske odnose, važno je spomenuti da se oni razvijaju i u kontekstu NATO-a gdje Hrvatska mora davati svoj aktivan doprinos ali jednako tako i kroz ovakve sporazume između EU-a i SAD-a koji postoji i evo sada dobivamo ga i sa Kanadom. Uz ugovor koji smo već do sada potvrdili u ovom Saboru, CETA, mi dobivamo jedan pravni okvir za stratešku suradnju sa Kanadom koji odgovara i RH i ona mora naći u njemu također svoj modus operandi odnosno kako iskoristiti ovo uređivanje odnosa za svoje interese. Što se tiče službe vanjskih poslova, odnosno diplomacije i njenog daljnjeg razvoja, to može biti jedna relevantna tema za Odbor za vanjsku politiku Sabora ali ja definitivno ne prihvaćam paušalne kritike diplomacije koje dolaze od saborskih zastupnika bilo ovdje u sabornici bilo u medijima gdje se diplomacija demonizira. Ona je samo jedna državna služba jednako kao i hrvatska vojska i hrvatska policija koja se vrlo često dižu u nebesa dok diplomacija se spušta u blato, potpuno nepravedno. I diplomacija je tijekom i Domovinskog rata odigrala važnu ulogu i vrlo predano se na svom frontu borila za međunarodno priznanje zemlje, vrlo predano se borila za dovođenje mirovnih operacija koje su zaustavila ratna zbivanja zajedno sa hrvatskom vojskom a nakon toga i za njihov odlazak i vraćanje pod puni suverenitet svih dijelova zemlje uključujući istočne Slavonije i Baranje. Puno je toga hrvatska diplomacija napravila, i ne treba ju kritizirati nego treba prepoznati njene zasluge a ono što se može kritizirati, to su vlade i ministri koji su vodili ili zamjenici ministara koji su vodili u nekom trenutku diplomaciju zbog njihove politike, ali samu stručnu službu diplomacije, mislim da ne treba kritizirati ako se ne pozna njihov rad i ako niste upućeni u njihov rad i time bih pozvao ne saborske zastupnike ne samo ovdje nego i u medijima da malo stanu na loptu i razmisle prije nego što govore o diplomaciji. Hvala.
Hvala lijepa, kolega Klisović malo ste otišli od teme, ali dobro. Sada prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi se javio poštovani zastupnik Davor Ivo Stier. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Evo pozdravljam i državnu tajnicu i kolegicu iz Ministarstva vanjskih i europskih poslova. EU i Kanada razvijaju odnose na jedan strateški način i ovaj sporazum o kojem danas raspravljamo i koji će vjerojatno sa suglasjem svih ili barem velike većine saborskih zastupnika biti i ratificiran je potvrda toga. Naravno mi smo kao RH bili treća država članica koja je ratificirala onaj trgovinski sporazum koji je možda u onom političkom smislu i samom trgovinskom bio možda i medijski više istaknut i sasvim sigurno izuzetno važan. No i ovaj sporazum o kojem danas raspravljamo ima i tu stratešku dimenziju po vrijednosnim temama po političkoj nekoj suradnji između EU i Kanade i po tome što uspostavlja cijeli jedan okvir za konzultacije između EU i Kanade redom sa summitima, ali i sastancima ministara vanjskih poslova, ali i resornih ministara, također ima i jednu parlamentu dimenziju. Dakle jedan kostur koji će omogućiti po nizu tema od migracije, suzbijanja terorizma ali npr. zajedničkih stajališta oko klimatskih promjena jednu interakciju između EU i Kanade i u međunarodnim forumima što u trenutku kada multilateralizam jest doveden u pitanje iz različitih adresa, mislim da ima jednu dodatnu vrijednost. Mislim da je to najvažnija poruka ovog sporazuma o kojem danas raspravljamo i zbog toga naravno već je u ime kluba kolega Kovač rekao koje će biti stajalište HDZ-a, ali mislim da bez obzira na stranačke razlike da će ovaj sporazum dobiti potporu velike ili velikog broja saborskih zastupnika. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je one Sanje Putice. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Cijenjena državna tajnice s pomoćnicom. Evo pred nama je sporazum kako i u samom zakonskome prijedlogu stoji koji ima za cilj ojačati političke veze i suradnju u području vanjske politike, sigurnosnih pitanja, trgovine, gospodarstva, ukratko unaprijediti ukupan odnos između država članica EU i Kanade u strateško i ovim prijedlogom zakona definirano partnerstvo. Treba naglasiti da je Hrvatska kao država odavno prepoznala važnost i potencijal suradnje s Kanadom jer je bila treća zemlja koja je ratificirala CETA sporazum i također među prvima poduprla kanadsku kandidaturu za povremenu članicu Vijeća sigurnosti, a od Kanade što je i naš predsjednik Sabora naglasio za vrijeme posjeta Kanadi, očekujemo podršku za članstvo RH u OEDC-u. Naglašeno je u dosadašnjim i klubskim i pojedinačnim raspravama u kojem je smjeru do sada išla suradnja s Kanadom. Treba naglasiti da što se tiče međunarodno pravnih akata je potpisan Memorandum o suglasnosti između Ministarstva znanosti i obrazovanja i sporta RH i Ministarstva naprednog obrazovanja i tehnologije provincije Alberta u suradnju s područjima obrazovanja, znanosti i tehnologije 2010. te Memorandum o suglasnosti između Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta RH i Uprave Sveučilišta Alberta u Kanadi koji je također potpisan 2010. godine. Kazat ću ovdje za vrijeme posjeta saborskog izaslanstva Kanadi da smo se mogli uvjeriti kako je Hrvatska zajednica tamo iznimno aktivna pa i što se tiče ovog područja znanosti i obrazovanja kako na Sveučilištu Waterloo-u i danas postoji na godišnjoj razini 120 studenata koji uče hrvatski jezik, oni imaju svoje lektorske grupe. Mislim da Hrvatska država tu radi dobar posao, da Ministarstvo znanosti i obrazovanja podupire i edukacije nastavnika koji odlaze u Kanadu, ali ne samo njihovom osobnom edukacijom i seminarima nego i sudjelovanjem u kupnji didaktičkih materijala za nastavu hrvatskoga jezika. Što se gospodarske suradnje tiče, treba kazati da RH potiče djelovanje Kanadsko-hrvatske gospodarske komore i Kanadsko-hrvatske poslovne mreže gdje Hrvati također imaju značajan utjecaj na ukupno gospodarstvo Kanade, pa tako smo i rekli da je robna razmjena u 2016. godini iznosila 49,2 milijuna eura što predstavlja povećanje za 32,8% u odnosu na isto razdoblje u 2015. godini, da je robna razmjena RH s Kanadom u prvih šest mjeseci 2017. iznosila 31,5 milijuna eura što je 41,3% više u odnosu na isto razdoblje prethodne godine. Kazali smo također da imamo i daljnjeg prostora za unapređenje izvoza hrvatskih proizvoda u Kanadu. Ono što je ključno u odnosima Hrvatske i Kanade to je odnos prema Hrvatskoj iseljeničkoj zajednici u Kanadi. Obje države tom važnom poveznicom smatraju brojno hrvatsko iseljeništvo koje tamo živi oko 250 tisuća hrvatskih iseljenika i njihovih potomaka i oni su dakako među utjecajnijim članovima Kanadsko-hrvatske gospodarske komore. Također je vrlo aktivna i zajednica organizirano preko 60 društava i udruga od folklornih skupina, sportskih udruženja, zavičajnih poslovnih društava i trenutno djeluje u Kanadi 19 katoličkih župa odnosno misija koje su središte ne samo vjerskog već i društvenog života Hrvatske zajednice. Treba kazati možda od značajnijih recentnih projekata u koja su ta kanadska iseljenička zajednica investirala u Hrvatsku to je svakako obnova vukovarskog tornja sa značajnijim sredstvima. Ima naravno prostora i za vojno-obrambenu suradnju, daljnju gospodarsku suradnju, a svakako ja osobno želim naglasiti suradnju na području znanosti i obrazovanja obzirom na kažem količinu i broj studenata koji ipak na godišnjoj razini uče hrvatski jezik u Kanadi. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Ivana Kirina.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani predstavnici ministarstva, uvažena zastupnice Putica. CETA je sveobuhvatni gospodarski trgovinski sporazum između Europe, Europske unije i Kanade i privremeno je stupio na snagu 21.9.2017. godine. U Europi o izvozu ovisi 31 milijun radnih mjesta. U prosjeku sa svakim povećanjem izvoza za cirka jednu milijardu podupire se 14000 novih radnih mjesta. Sporazumi o slobodnoj trgovini u Europi dokazano su potaknuli rast i otvaranje radnih mjesta, dakle u EU na primjer trgovinski sporazum između Koreje i Europe povećao je izvoz u Koreju, južnu Koreju naravno za cirka 55%. CETA poduzećima iz EU nudi nove prilike za izvoz u Kanadu. Europskim poduzećima godišnje će se uštedjeti cirka 590 milijuna eura carina koja se plaća na robu koja se do tada izvozila u Kanadu. Koristi od CETA-e će imati 500 milijuna potrošača. Osim što Kanada apsorbira veliki broj građana koji se iseljavaju iz Hrvatske vaše informacije kakvo je povećanje gospodarske suradnje od 21.9.2017. i koji su to konkurentni hrvatski proizvodi kojima možemo konkurirati u Kanadi i što izvozimo najviše. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor poštovane zastupnice Putice.
Hvala potpredsjedniče Sabora, cijenjeni zastupniče Kirin. Evo mi smo se za vrijeme posjeta zapravo Kanadi mogli uvjeriti koliko su ti malo hrvatskih proizvoda koji su na kanadskom tržištu cijenjeni, pa sad znate da sad ovdje ne reklamiram pojedinačno tvrtke, ali to su svakako Kraš, Podravka, to su nam ključni proizvodi koje imamo na kanadskom tržištu, a imamo naravno i druge. Sad ne mogu se točno sjetiti što, ali svakako su cijenjeni i ta Kanadsko-hrvatska gospodarska komora itekako vodi računa o promociji hrvatskih tvrtki koja mora biti intenzivnija. Evo na tragu toga je i naravno pojačana prometna zapravo suradnja i letovi air Kanade prema Zagrebu koji će biti od ove godine redovni. I povećanje kanadskih turista u Republici Hrvatskoj, pa u tom smjeru svakako dalje trebamo raditi. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Bože Ljubića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dakle u uvodnom izlaganju kao i u izlaganjima u ime klubova i pojedinačnim raspravama imali smo prilike čuti dosta toga o ovom Sporazumu o strateškom partnerstvu između država članica EU i Kanade. Zapravo smatram da se radi o vrlo važnom sporazumu jer on sigurno predstavlja jednu dodanu vrijednost na već potpisani sporazum, dakle o sveobuhvatnoj gospodarskoj i trgovinskoj suradnji, tzv. CETA sporazum koji je potpisan između Kanade i EU i koji je Hrvatska, dakle među prve tri zemlje EU ratificirala što je također na svojstven način i poruka i Kanadi, da u Hrvatskoj može imati jednog pouzdanog partnera i da je Hrvatskoj stalo. Mislim da vrlo često kada govorimo o trans atlantskom partnerstvu između zemalja Europe, odnosno EU na prvu se da tako kažem pojavljuje misao o suradnji sa SAD-om. Međutim, ne treba smetnuti sa uma da je Kanada izuzetno važna zemlja u svjetskoj zajednici, zemlja koja je po površini druga u svijetu odmah iza Rusije, zemlja koja je bogata resursima kojima Europa oskudijeva. I dakle u tom jednom partnerstvu sigurno EU može naći svoj veliki interes. S druge strane vrijednosno on to genetski, Kanada je vrlo slična EU jer je sama, dakle nastala kao Unija bivših britanskih kolonija. Vrijednosno Kanada također je vrlo slična EU i može biti primjer, dakle i za EU, a posebice za ove regije ovdje koja se često naziva jugoistočna Europa ili pežurativno Balkan. Jer je Kanada zapravo uspjela pomiriti ono što mi zovemo etničko i građansko, uspjela pomiriti multikulturalizam na način, dakle provedbe jedne konsocijacijske demokracije. Pa sama činjenica da je glavni grad Kanade Otava se nalazi na granici, dakle većinskog britanskog, većinske britanske provincije Ontaria i većinske frankofone provincije Quibecka u jednoj široj regiji govori da se u toj zemlji itekako vodi računa o tim stvarima koji mogu biti naravno primjer i za Europu, pa kao što rekoh i za našu regiju. O ovom sporazumu, dakle o detaljima sigurno nema potrebe govoriti. Svi zastupnici su imali prilike pročitati i sigurno regulira mnoga područja od pravosudne suradnje, od vladavine prava, od pitanja borbe protiv proleteracije, oružja za masovno uništenje, borbe protiv terorizma, borbe protiv zloupotrebe droga itd. Održivog razvoja i ne treba smesti s uma, dakle, da Kanada, nikada nije problematizirala i među prvima je dakle, podržala i ovaj Pariški sporazum o klimatskim, o zaštiti klime na planetu, jer i tu je naravno također pouzdan i ovaj … [[Govornik se ne razumije.]] parter i EU, koja inzistira na tome. Ono što bih ja još ovdje želio dodati, a to je ta hrvatska dimenzija ovih odnosa. Uvjeren sam da ovaj okvirni sporazum o strateškom partnerstvu između zemalja EU i Kanade, i Hrvatskoj otvara mnoga područja za suradnju i mnoga područja za bolju integraciju hrvatskog iseljeništva, koja kao što smo čuli ovdje, imala otprilike 250000 u Kanadi. Imao sam prilike i osobno dakle, u različitim kapacitetima, u različitim pozicijama, upoznati se sa kanadskim sustavom i kao gostujući kirurg sam radio nekoliko mjeseci u Torontu i kao ministar zdravstva i kao sveučilišni profesoru, gostujući na … [[Govornik se ne razumije.]] sveučilištu Kingstonu i mogu reći da ta zemlja nam može biti primjer Hrvatskoj, kako se, dobrog upravljanja. Primjer jedne dobre organizacije socijalne službi i zdravstvenoga sustava i naravno, kao što rekoh, jedan primjer, jednog funkcionalnog društvenog sustava. Ono što mi dakle, do sada nismo koristili na najbolji mogući način i ovaj sporazum na konačnici nam može biti i instrument, ali isto tako i poticaj, a to je koristiti sve one mogućnosti koje naše isjemeništvo pruža i koje pružaju bilateralni i multilateralni sporazum. Ja ću ovdje spomenuti samo par stvari. Naime, već dugo vremena, od 11 g. koliko znam, očito je sporazum odnosno, memorandum, o mobilnosti mladih, čija zadaća je dakle, da se mladi iz Kanade iz Hrvatske, školuju i stiču radna iskustva u Kanadi odnosno, u Hrvatskoj. I paradoksalna je činjenica, da je otprilike 300 interesenata iz Hrvatske, bilo, za stjecanje, dakle, obrazovane radne … [[Govornik se ne razumije.]] u Kanadi, a samo 3 iz Kanade. Imajući u vidu da od tih 250000 naših iseljenika, preko 90% od njih su ujedino i kanadski državljani. Dakle, meni je apsolutno čudno, da nismo mogli zainteresirati te mlade ljude i motivirati ih da dođu ovdje u Hrvatsku stjecati dakle, radno iskustva i obrazovanje a sredstva su osigurana. S druge strane, želim reći, pitanje, gospodarske suradnje. U materijalu koji sam dobio kao član vanjsko političkog odbora, podatak stoji, da je naše brodogradilište Treći maj, sklopio ugovor o isporuci 5 brodova, rasutog tereta, sa … [[Govornik se ne razumije.]] istovarom, za jednu kanadsku kompaniju, koji su trebali biti isporučeni 2017. g. Do sada nije isporučeno ni prvi. Dakle, mi se moramo pokazati ovdje kao kredibilan partner u svakom pogledu, dakle i u gospodarskom pogledu, da bismo mogli profitirati iz svih sporazuma koje nam stoje na raspolaganju, a naravno kao što vidimo, stoji nam sporazum CETA i sad ovaj sporazum kao dodana vrijednost, kao što rekao sporazum CETA. I na kraju, također želim reći, ono što je već bilo govora danas ovdje, a to je pitanje integracije našeg iseljeništva iz Kanade koje raspolaže ogromnim dakle, domoljubnim nesumnjivim potencijalom, koje je pokazalo se i u stjecanju, uvođenje demokracije ovdje, obrani zemlje, njenoj uspostavi. S druge strane, na drugoj strani toga je, zapravo činjenica da mi nismo učinili dovoljno i onoliko koliko je bilo moguće da te ljude reintegrirano u naš društveni politički život. I sam izborni zakon. Dakle, mi moramo vrlo brzo, dakle, ako već nismo u stanju povećati broj mandata za naše iseljeništvo, jer to zahtjeva primjenu Ustava, zbog čega sad ovdje nema, vidimo konsenzusa, ali čini mi se da postoji konsenzus za dopisno glasovanje. Mi moramo dakle, što prije raditi na tome da te ljude, na neki način i preko dopisnog glasovanja, zainteresiramo, dakle, zaključenje u društveni politički život Hrvatske, jer će se tu sigurno obogatiti zemlje. I na kraju, želim zaključiti … [[Govornik se ne razumije.]] dakle, ovaj sporazum koji itekako vodi računa i o provedbi, jer predviđa razne institucije koje će brinuti o provedbi, to je dakle, zajednički komitet ministara, zajednički komitet za suradnju, ukoliko dođe do nekih probama, dakle, sve skupa se vidi da je ovaj sporazum vođen, odnosno, kreiran na jedan vrlo ozbiljan način, da to ne bude samo još jedan, dakle formalnih sporazuma, već da se itekako vodi računa o njegovoj implementaciji. Kanada je sigurno zemlja s kojoj treba surađivati, koja nam treba biti primjer. Imao sam sam priliku uvjerit, da u Kanadi možeš biti i dobar Hrvat i dobar Talijan u isto vrijeme i dobar Kanađanin i međusobno dobar prijatelj. Hvala lijepo.
Hvala. I zadnja pojedinačna rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Hvala gospodin potpredsjedniče. Danas raspravljamo o Konačnom prijedlogu Zakonu o potvrđivanju sporazuma o strateškom partnerstvu između EU i njenih članica sa Kanadom. Koristim priliku, da kažem slijedeće, u Hrvatskom saboru, nisam do sada čuo razgovor nit je održana plenarna sjednica, o tome kako su se dramatično promijenile ekonomski i politički odnosi u svijetu, u proteklih 2, 3 godine. O tome nema razgovora. S druge strane, dolaskom američkom predsjednika Donalda Trumpa, upravo nastupaju te dramatične promjene. Napušta se dosadašnji model globalizacije, a zanimljivo da ga je u početku predvodila, predvodile su ga upravo SAD. U takvoj globalizaciji dosadašnjoj, jedan broj u pravilu najrazvijenijih zemalja, ostvarivao je dakle, interese koji njima najviše odgovaraju. Znači imali su koristi o tome. To je bila tzv. jednosmjerna globalizacija. Hrvatska je iskusila vrlo negativne posljedice takve jednosmjerne globalizacije gdje su drugi uvijek imali više koristi od nas odnosno na našu štetu. Što predsjednik Amerike Trump ustvari poručuje svijetu? On praktično kroz trgovinske odnose nove oblike međunarodne suradnje zalaže se za jačanje protekcionizma na način da mulilateralizam zamjenjuje bilateralizmom. On jasno poručuje UN-u da države trebaju izravno surađivati sa državama. On jasno kaže meni je na prvom mjestu Amerika, America first, ali vi predstavnici drugih zemalja slobodno govorite moja je zemlja na prvom mjestu. Ima li danas tko reći u Hrvatskoj, od vladajućih struktura Croatia first? Hrvatska na prvom mjestu? To nisam čuo. Kojom se mi to politikom vodimo? Naravno, netko će reći mi smo članica EU-a, ali pogledajte gospodo zastupnici o čemu se radi. SAD su se bitno odmaknule od EU-a. Imamo Brexit, Velika Britanija je izašla, to je velika poruka svijetu i posebno nama koja je to nova politika EU-a. Je li Hrvatska igra ulogu da ostvaruje svoje interese ili da bude vazala odnosno ona mala zemlja, zemljica koja će u prvi plan se gurati tamo gdje ne treba. U svakoj asocijaciji svaka zemlja i u projektu prije svega mora gledati i ostvarivati svoje interese. Je li to danas tako? To danas nije tako. Pa pogledajte u EU-u, Njemačka održava izvrsne odnose sa Rusijom, zašto? Gradit će se Sjeverni tok 2 i prema tome nema problema. Mađarska gradi nuklearnu elektranu sa Rusima, nema. Mogao bi nabrajati čitav niz drugih primjera. A što mi tu radimo? Što ja ustvari želim reći? Zemlja koja funkcionira u beskoncepcijskom stanju a Hrvatska je u beskoncepcijskom stanju, ona ne može očekivati ikakve pozitivne efekte, učinke ulaskom u neke projekte i druge asocijacije. Zašto? Jer ne zna što želi i nema svoju vlastitu koncepciju i strategiju razvoja. To je dakle kad govorimo logički i nekim slijedom, vrlo jasno i razumljivo. Zato je ta moda nastala da se ubaci, hoćemo OECD, onda kažu Mađari i Slovenci ne možete, niste napravili ovo, niste ono. Ma sanjam i želim ovu Hrvatsku kao i svi drugi građani koja će postati zadovoljna, bogata jer imamo te potencijale i gdje ćemo znati što hoćemo i gdje će s nama drugi narodi, druge države željeti surađivati na onoj platformi, dakle uzajamnih interesa da obje strane imaju koristi od toga. Ako sam maloprije naveo ove zemlje koje dakle ne poštuju odrednice EU-a a funkcioniraju, onda zaista treba reći da se Hrvatska mora konačno okrenuti svom putu, mora imati jasan put, jasne ciljeve i moram trgovati i surađivati sa svim nama zanimljivim zemljama. U tom nas ne smije nitko sprečavati. Mi smo vidjeli proteklih dana, tjedana, mjeseci, godina, sa istoka ili zapada da nam neki pokušavaju nametati i govoriti što trebamo raditi. Ako je predsjednik Amerike izričito rekao, poručio drugima gledajte svoje interese, zašto jer i mi Amerikanci gledamo svoje interese, ja mislim da je to vrlo jasna i čista podloga za međunarodnu suradnju prije svega kad govorimo, ja govorim o ekonomiji. Dakle, Hrvatska bez tuđih direktiva. Stranka Promijenimo Hrvatsku se zalaže za promjenu ovakvog jednog beskoncepcijskog stanja jer mi vidimo da se ne donose odluke kako na nacionalnoj razini a posebno na međunarodnoj razini. Želimo konačno da se u ovom Saboru povede rasprava o promijenjenim globalnim odnosima, o ekonomskim i političkom, o preslagivanju, o novim podjelama koje se odvijaju pred nama, pred našim očima. Ne smijemo biti pasivni promatrači niti statisti u ovako važnim procesima. Imam li neki primjer za to? Vrlo jasan. Mi smo gospodo, prije 4 godine i nešto više ušli u EU. Jesmo smo imali jasne planove što ćemo napraviti i gdje ćemo biti? Nismo. Gdje smo danas? Mi smo kao narod, kao država, kao gospodarstvo pali još više u odnosu na 2013. godinu kad smo ušli u EU. Samo je još ispod nas u EU-u ostala Bugarska. Zašto oni koji su forsirali na takav način, ja ne kažem da smo trebali ostati izvan, ali zašto nisu definirani interes i naš put i da postanemo bogatija, zadovoljnija zemlja? Nitko na to pitanje nije odgovarao a kamoli da se od njega traži odgovornost. I što mi danas čujemo evo i u Saboru ovdje, ljudi se parcijalno laćaju nekih stvari, imamo tamo dijasporu u Kanadi, imamo ovdje, ondje. Gospodo, vi ste izvozili te ljude diljem svijeta i sada kroz ove sporazume gledate kako možemo s njima surađivati. Je li to vaša politika? Jest, to je vaša politika. To je ta promašena politika koju moramo već jednom konačno napustiti. Vi ste izvozili ljude iz ove zemlje, nisu mogli naći ovdje posla, bježali su od ovrha, od blokada i sada želite ulazeći u neke klubove, asocijacije, ja nisam protiv njih, ali ponavljam, zemlja koja je u beskoncepcijskom stanju ona ne može nigdje ništa postići, napraviti jer naprosto ne zna što bi sa sobom. Stanimo više na kraj ovakvoj jednoj politici i porazimo na političkoj sceni one strukture koje su nas dovele u ovakvu situaciju a što se tiče suradnje sa svijetom, definirajmo konačno tko smo, što smo, što hoćemo i tko nas predstavlja i vodi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Bože Ljubića.
Kolega Lovrinoviću, ja iz vaše rasprave nisam shvatio da se vi opirete ovom sporazumu jer mislim da nema nikakvog razloga. Međutim, mislim da koristiti ovakav jedan sporazum i optuživati koliko sam shvatio postojeću vlast u Hrvatskoj za nešto što se dešavalo prije 150, 100 ili 50 godina mislim da nije uredu. Dakle naša dijaspora u Kanadi zasigurno nije dijaspora koja nije nastala u zadnjih četiri godine, čak ni zadnjih 20 godina, većina naše dijaspore u Kanadi je dijaspora koja je tamo otišla još za vrijeme dok je Hrvatska bila Austro-Ugarske, pa zatim jedne i druge Jugoslavije i zapravo mi sve skupa što radimo zadnjih 20 i nešto godina i radimo na tome da te ljude integriramo u društveno politički život Hrvatske. I zapravo ovaj sporazum i samo članstvo u EU je dodatni instrument da to radimo na jedan bolji način odnosno na način bolji nego što nam je bilo dostupno prije. Dakle sama EU je također nama jedan instrument kako ćemo reintegrirati naše iseljeništvo u društvenopolitički život Hrvatske. U svakom slučaju moramo voditi računa o tome kako zaustaviti odlazak danas ljudi, ali optuživati današnju vlast pa neizravno i ovakve sporazume da potiču takav jedan trend mislim da nije uredu. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Ljubić ja ću vam samo poručiti sljedeće, drago mi je da ste se prepoznali u onim politikama i strukturama koje su konkretno izvozile naše radnike, naše ljude diljem svijeta i razumljivo mi je da se sada branite i pokušavate to opravdati. Hvala.
Hvala lijepo. Poštovani zastupnik Aleksić je dignuo ruku. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ime kluba Živog zida i SNAGA-e molim za stanku da bi govorio o medijskoj svojevrsnoj blokadi jučerašnje rasprave o zaštiti potrošača. To je strašno da takva jedna važna tema uopće nije popraćena u medijima.
Ako se vi slažete možemo li dati prvo državnoj tajnici da završimo ovu točku pa onda da to napravimo, ako se slažete?
… /Upadica Aleksić: Slažem se./ …
Hvala. Onda bih ja dao riječ državnoj tajnici u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova gospođi Andreji Metelko-Zgombić.
Zahvaljujem. I možda bi inspirirana ovim zadnjom intervencijom bi htjela prvo reći da hrvatskoj diplomaciji Hrvatska jest na prvom mjestu i hrvatskoj Vladi i činimo sve da se promoviraju interesi RH u inozemstvu. Kada je riječ o odnosima s Kanadom, pred vama je ovdje sporazum EU i države članica s Kanadom. Kada je riječ o Hrvatskoj mogli bi reći da je s Kanadom Hrvatska već i sada uspostavila i ima jedan poseban partnerski odnos upravo zato kada gledamo sve bilateralne dvostrane ugovore kojim smo već do sada riješili čitav niz pitanja koja su od posebnog značaja za Hrvatsku. Možemo podsjetiti da imamo Ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja s Kanadom davno već sklopljen koji je temelj za otvaranje slobodnije gospodarske suradnje. Kanada je bila država koja je još 2009. godine ukinula vize, imamo Ugovor o socijalnom osiguranju koji omogućava zbrajanje staževa, mirovina nešto što je posebno važno i hrvatskoj dijaspori, hrvatskom iseljeništvu i Hrvatima koji žive u Kanadi. Odnose Hrvatske i Kanade posebno se razvijaju i kroz naše iseljeništvo koje čini važnu poveznicu, važno blago. Činjenica je da mnogi Hrvati žive u Kanadi, ali imamo i slučajeva kada su se ti Hrvati i vratili u Hrvatsku. Evo kolegica koja upravo sjedi sa mnom u klupi Vlade je jedan dobar i svijetao primjer toga. Hrvatska Vlada pažljivo promišlja pitanja iseljeništva, čuli smo komentare vezano za glasovanje i možda samo reći da je sada na ovoj zajednici Savjeta Vlade RH za Hrvate izvan RH koji je održan u rujnu protekle godine bilo velikih rasprava upravo o tom pitanju i očekujem i vjerujemo da će ta rasprava uroditi određenim plodom, uroditi konkretnim idejama i prijedlozima kako bolje riješiti pitanje između ostalog i glasovanja. Nije možda loše napomenuti da su izabrani i novi članovi Savjeta te da je upravo Hrvat iz Kanade gospodin Ivan Grbešić izabran ujedno i za predsjednika Savjeta Vlade. Htjela bih se svima zahvaliti na komentarima, a posebno onima koji su još dodatno objasnili elaborirali ovaj sporazum jer on zaista čini jedan temelj za jednu veću, bolju, dublju suradnju EU i država članica pa tako RH s Kanadom i bit će temelj za zajedničko rješavanje i globalnih pitanja od migracije, terorizma, spomenuli ste tu zajednička borba protiv širenja oružja za masovno uništenje, ilegalne trgovine oružjem, klimatskih promjena čitavih drugih izazova koji stoje pred današnjim svijetom. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo repliku jednu poštovanog zastupnika Lovrinovića. Izvolite.
Hvala. Poštovana gospođo državna tajnice, meni je drago čuti kada kažete da naša diplomacija, da je je Hrvatska na prvom mjestu. Mene raduju te riječi, ali pored riječi tražimo djelo. Zašto nikada pitanje učinkovitosti hrvatske diplomacije nije bilo predmet razgovora u ovom Saboru. Takvih razgovora nema, na žalost. Ali evo neki dan jedan primjer. Jedan koalicijski partner ove sadašnje Vlade koja inače dobro trguje nominirao je svog čovjeka za visoko mjesto u diplomaciji u Sjedinjenim Američkim Državama. On na televiziji poručuje našoj omladini, našim mladima, da to što on nema škola za to da to nije ni bitno čak ni škole nisu bitne. Je li to ta diplomacija kojoj će, jesu to takvi ljudi kojima će Hrvatska biti na prvom mjestu i koji će ostvarivati takve interese. Nisu sigurno. To je sramota za Hrvatsku državu, za hrvatsku diplomaciju. Prema tome, još ću jednom ponoviti da proteklih dvadesetak godina sve političke strukture radile su najviše na tome da uvećavaju hrvatsku dijasporu, jedna Hrvatska živi izvan Hrvatske. Iza toga gospodo ne možete, od toga ne možete pobjeći svi vi koji ste u tome sudjelovali i morat ćete položiti tim istim ljudima račune zašto ste ih prisilili zbog svojih promašenih politika da traže svoju sreću i novi život u svijetu. Hvala.
Hvala vam lijepa. Poštovani kolegice i kolege, ja bih time zaključio raspravu o ovoj točci. Mi ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o strateškom partnerstvu između EU i njezinih država članica s jedne strane i Kanade s druge strane, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 284., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 127 za i 1 protiv donijet Zakon o potvrđivanju Sporazuma o strateškom partnerstvu između EU i njezinih država članica s jedne strane i Kanade s druge strane. Prelazimo sada na 1. točku o kojoj ćemo danas raspravljati, to je: - Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopuni Zakona o strukovnom obrazovanju, drugo čitanje, P.Z. br. 250; Ali prije toga vidim da imamo prijave. Prvi se javio kolega Glasnović, izvolite.