Dame i gospodo, otvaram 31. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Još jednom se izvinjavam za ovo kašnjenje od pola sata, a razlog je što smo čekali prečišćeni tekst dnevnog reda koji je usaglasio Prošireni kolegij Predstavničkog vijeća. Dame i gospodo na sjednicu su pozvani naši redovni gosti i predstavnici međunarodnih i nevladinih organizacija koje su izrazile interes da prate rad Doma. Srdačno pozdravljam sve koji su se odazvali ovoj sjednici. Prema izvještaju Službe na današnjoj sjednici prisustvuje 34 poslanika, 23 iz Federacije, 11 iz Republike Srpske. Svoj izostanak su pravdali Felić Hazim je na službenom putu, Nakaš Abdulah, imam njegovu naznaku da će stići u toku zasjedanju, Raguž Martin je na službenom putu, Đedović Ibrahim na službenom putu, Jahić Elmir na službenim putu, Jusufović Munib, on ima zdravstvenih problema i najavio je da neće doći na ovu sjednicu. Ostali nisu pravdali svoj izostanak. Konstatujem dakle da Dom ima kvorum da punovažno radi za odlučivanje. Dobili ste dame i gospodo poslanici Prijedlog dnevnog reda 31. sjednice. Prije rasprave o Prijedlogu dnevnog reda, imam jedno prethodno pitanje. Radi se o Prijedlogu rezolucije koji je na 30. sjednici podnjeo poslanik Nenad Mišić. Ako se sjećate ja sam na 30. sjednicu u uvodnim napomenama o Prijedlogu dnevnog reda rekao da je poslanik Nenad Mišić podnjio Prijedlog rezolucije kojom predlaže stavljanje privremenog moratorijuma na odredbu člana 121. Poslovnika. Međutim Dom se nije tada izjasnio o sudbini predložene rezolucije. Predlažem sada da se Dom izjasni o predlogu zaključaka da predlog rezolucije ide na prethodno razmatranje u nadležnu komisiju. Molim da se izjasnimo. 2 Ko je za to, dakle ima još jedna rezolucija, ali to su prethodna pitanja? Ko je protiv? Uzdržanih? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno prihvatili prijedlog da rezolucija koju je podnjeo poslanik gospodin Mišić ide nadležnoj komisiji. Takođe je poslanik Sead Avdić dostavio Prijedlog rezolucije o priznavanju statusa i pravo nacionalnih manjina državljana bivše SFRJ u Republici Sloveniji. Prošireni kolegij je takođe zauzeo stav da se Prijedlog rezolucije prethodno razmatra u nadležnoj komisiji. Ko je za to da uvrstimo, da prihvatimo ovaj zaključak od Proširenog kolegija? Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Zahvaljujem. Konstatujem da smo jednoglasno prihvatili prijedlog Prošiernog kolegija da rezolucija koju je podnjeo poslanik doktor Sead Avdić ide u nadležnu u raspravu prvo u nadležnoj komisiji. Prelazimo sada na raspravu o predlogu dnevnog reda. Dame i gospodo vi ste dobili orijentacioni predlog dnevnog reda koji vam je Kolegij dostavio za ovo današnje zasjedanje. Želim da vam kažem da je Prošireni kolegij na jutrošnjem sastanku uvrstio nove tri tačke dnevnog reda 1. Potvrđivanje imenovanja ministra odbrane i dva zamjenika ministra odbrane u Savjetu ministara Bosne i Hercegovine, to bi bila druga tačka dnevnog reda, Treća tačka dnevnog reda je Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o istovjetnom tekstu a) Zakona Obavještajno sigurnosnoj agenicji BiH, b) Zakon o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine i pod c) Zakona o prekršajima Bosne i Hercegovine I takođe pod tačkom, pod rednim brojem 6. nova tačka dnevnog reda to je - Zahtjev poslanika Azre Hadžiahmetović za razmatranje Predloga zakona o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi BiH, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika. Dakle, dame i gospodo u odnosu na ono što ste dobili kao mogući dnevni red ovo su tri nove tačke dnevnog reda koje su koncenzusom privhaćene u Kolegiju. Informacije radi želim da vas informišem da je bilo još prijedloga za novim tačkama dnevnog reda, na žalost nije bilo koncenzusa u Proširenom kolegiju i one nisu se našle na spisku tačaka dnevnog reda. 3 Isto tako želim da vam kažem da smo na Proširenom kolegiju donjeli odluku da do naredne sjednice Proširenog kolegija poslanici ukoliko imaju korisnih sugestija za Program rada Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine BiH za ovu godinu dostave sekretaru Doma kako bi mogli naći svoje mjesto u tom u konačnom Prijedogu programa rada Predstavničkog vijeća. Dakle osjećam za potrebu da vas informišem o tom zaključku Proširenog kolegija. Dame i gospodo otvaram raspravu vezanu za dnevni red za 31. sjednicu. Ko se javlja za riječ? Filip Andrić, pa Gligorić, Potočnik.
Gospodo predsjedavajući, poštovane kolege zastupnici, ja predlažem da uvrstimo kao 16. točku dnevnog reda zaključak o produženju roka za dostavljenje izvješća istražnog povjerenstva vezano za utvrđivanje okolnosti uhićenja gospodina Ante Jelavića, Miroslava Prce i Miroslava Rupčića. Razlog traženja, odnosno ovog kašnjenja jest taj kako se sjećamo dogovorili smo da ćemo zajednički raditi povjerenstvo Doma naroda i našeg doma. Došlo je do zamjene jednog člana u povjerenstvu Doma naroda, to je jedan od razloga, a glavni razlog je taj što imamo kašnjenje sa dostavom informacija od institucija određenih koje smo tražili. Pa ja se nadam za narednih 30 dana da ćemo uspjeti pribaviti sve ove informacije i da ćemo uspjeti sačiniti kvalitetno izvješće sukladno zaključku Doma. Hvala, zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Andriću. Za riječ se javio gospodin doktor Tihomir Gligorić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo i gosti, predlažem da uvrstimo tačku dnevnog reda Komisije za ispitivanje tzv. slučaja "državni udar" pod tačkom, pod rednim brojem 6., nakon što se završe predloženi prijedlozi zakona i kada počinjemo sa izvještajima da počnemo sa prvom tom tačkom Komisije zato što su poslanici dobili na vrijeme izvještaj Komisije. Imali su dovoljno vremena da se upoznaju sa tim izvještajem, zato što smo mi već imali jednu sjednicu na tu temu, zato što se radi o potpuno poznatom događaju i ne vidim razloga da poslanici, nakon što im je ta tema poznata ne prihvate to što je Komisija koncenzusom završila svoj posao i na taj način dostavila Kolegiju na razmatranje, odnosno prijedlog da se uvrsti u dnevni red. S obzirom da na Proširenom kolegiju nije bilo koncenzusa vezano za ovu tačku dnevnog reda, ja želim kao predsjedavajući te komisije da kažem i zbog naše javnosti da je Komisija završila svoj posao, da smo koncenzusom donjeli zaključke koje se odnose na ovaj slučaj koju javnost već dugo vremena prati i smatram da smo stekli uslove da danas razmatramo o izvještaju Komisije za ispitivanje tzv. "državni slučaj". 4 Ja u međuvremenu na stolu nisam dobio, ne znam da li su druge kolege mogućnost da pismeno predloži tačku dnevnog reda. Možda je to tehnička omaška, ali moramo ovako usmeno onda na taj način da to uradim. Hvala vam.
Zahvaljujem doktoru Gligoriću. Ja bih vas molio na jedan papirić da definišete tačku dnevnog reda. Da vam ne bude teško, nije problem, iako je možda mali propust da vi na stolu nemate, ali evo molio bih vas. Za riječ se javio gospodin Potočnik Mladen.
Poštovani predsjedavajući, kolege zastupnici, ja predlažem sljedeću tačku dnevnog reda koja glasi - Zahtjev Ministarskom vijeću da do 30.3.2004. godine postigne dogovor sa Hrvatskom i Zajednicom Srbije i Crne Gore o moratoriju na Sporazum o slobodnoj trgovini do 1.1.2006. godine, odnosno do trenutka kada će biti ekonomija Bosne i Hercegovine u ravnopravnom konkurentskom položaju prema ove dvije ekonomije.
Zahvaljujem kolegi Potočniku. Ja bih molio takođe u pisanoj formi. Ko se dalje javlja za riječ? Doktor Lagumdžija. Izvolite.
Cijenjene kolege i kolegice, dame i gospodo, žao mi je što je opet sada kod utvrđivanja dnevnog reda, zaista ovo nema smisla da niko iz Vijeća ministara ne sjedi, jer kada predložimo nešto za dnevni red, ja imam jedan prijedlog za koji bi bilo neophodno da neko ovdje sjedi i da može reagovati jel to u redu, nije li i da odmah eventualno odgovori da ne idemo dalje u proceduru. Ali neovisno o tome naćemo načina valjda da im ovo javimo. Naime, u petak je predstavnik EU u Bosni i Hercegovini na jedan zaista dramatičan način objavio i obavjestio bosansko hercegovačku javnost da je EU obustavlja projekat reoformi o javnim nabavkama u Bosni i Hercegovini. Tu je rečeno da samo ta press konferencija nas u ovom trenutku košta zaustavljanja negdje oko 5 miliona maraka direktne pomoći. Na žalost to je najmanja šteta koja se time čini, jer zaustavljanje tog projekta javne nabavke u Bosni i Hercegovini za sobom vuče čitav niz drugih problema. Naime da vas podsjetim mi smo prije par mjeseci ovdje usvojili program rada i aktivnosti na ispunjavanju uslova za ulazak u slijedeću fazu evropskih integracija za potpisivanje Ugovora o stabilizaciji i pridruživanju i u tom dokumentu koji smo mi usvojili i koji smo dobili iz Brisela stoji, citiram da Bosna i Hercegovina treba progresivno uskladiti svoju legistativu o javnim nabavkama sa legistativom sa EU. 5 Drugim riječima uslov za nastavku saradnje je usvajanje ovakvog zakonskog okvira. Mi smo se obavezali svaka 3 mjeseca da ćemo na kraju trećeg mjeseca ili šestog imati informaciju o tome dokle je stigao onaj program aktivnosti za usvajanje i spremnosti za potpisivanje za ugovor o stabilizaciji i pridruživanju. Takođe usklađivanje ovog zakonodavnog okvira javnih nabavki sa postojećim zemljama, praktično EU znači da bi se Bosni i Hercegovini omogućilo da razvije uspješnije trgovinske odnose u regiji. Ovo takođe znači da bez usvajanja ovog zakona kako smo prihvatili ovdje u Parlamentu obustavlja se ne samo ova 2,5 miliona eur-a sada, nego se obustavlja čitav projekat pomoći EU Bosni i Hercegovini, koja da vas napomenem je od '91. do danas uložila ovdje oko 2,5 milijarde eur-a. Da zaključim, ja bih zamolio da se danas uvrsti jedna informacija i da nam ovdje makar usmeno predsjedavajući Vijeća ministara da informaciju o reformi sistema javnih nabavki sa planom aktivnosti na usvajanju Zakona o javnoj nabavci u Bosni i Hercegovini. To je oficijalni naziv dnevnog reda i malo pristojno predsjedavajući, a to je zbog toga što ovo proizilazi iz obaveza vezanih za Ugovor o stabilizaciji i pridruživanju koji smo mi ovdje jednoglasno prihvatili. Pored ove informacije ja bih zamolio predsjedavajući da usvojimo neku vrstu radnog zaključka da na vrijeme uputimo zaključak prema Vijeću ministara da nam u skladu sa našim ranijim zaključkom za sjednicu koja prva slijedi nakon ovog kvartala pripremi cjelovitu informaciju o tome dokle smo stigli sa ispunjavanjem onoga što je traženo od nas kao Parlament da usvojimo ima li problema i šta mi treba da radimo. Dakle, ja vam ovdje dajem predlog tačke. Ovaj zaključak predsjedavajući nisam predlagao, pretpostavljam da je on nešto što mi možemo usvojiti, ili samo uputiti kao zahtjev Vijeću ministara da ih podsjetimo na zaključak koji već imaju.
Okej. Važi, važi. Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Seada Palavrić izvolite.
Poštovane kolege i koleginice, meni je zaista žao što, eto svaki put se dogovorimo održimo Prošireni kolegij i dogovorimo se da nećemo proširivati dnevni red da potrošimo ovoliko vremena na utvrđivanje dnevnog reda. Želim dati svoj komentar na prijedlog gospodina Gligorića da se danas razmatra Izvještaj Komisije o tzv. "državnom udaru". Ako je ova komisija trebala četiri mjeseca vremena da analizira situaciju da sačini ovaj izvještaj, mislim da mi zaslužujemo pravo od barem 10 dana da pročitamo izvještaj i da ga analizirimao kako bismo se mogli izjasniti o njegovom sadržaju. Bojim se da preporuke i zaključci ipak sadrže konstatacije koje su nedorečene ili mogu biti dalekosežne u negativnom kontekstu i ja molim da danas 6 ne uvršćujemo ovu tačku dnevnog reda, a neka je to obaveza odmah na narednoj sjednici. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegici Seadi Palavrić. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu vezano za dnevni red. Dame i gospodo prelazimo o izjašnjavanju. Ovdje imamo zahtjev za izmjenom dnevnog reda. Imamo zahtjeve za nove tačke dnevnog reda. Imamo zahtjeve za sa samo dva aktivna zaključka. Idemo o redosljedu kako su se poslanici javljali za riječ. Prvi je gospodin FIlip Andrić. On predlaže zaključak – produžava se rok za dostavljanje izvješća istražnog povjerenstva za utvrđivanje okolnosti hapšenja gospodina Jelavića, Prca i Rupčiča za 30 dana zbog kašnjenja dostavljanja informacija od strane nadležnih institucija i zamjene člana istražnog povjerenstva Doma naroda, čitam kako piše dakle, Parlametnarne skupštine Bosne i Hercegovine. Ko je za to da podržimo ovaj zaključak? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Dakle od 33 prisutna, za je glasalo 29, protiv nije bilo, suzdržano je bilo 4. Konstatujem da je ovaj zaključak prihvaćen. Imamo većinu, imamo entitetsku većinu. Nema potrebe da glasamo po entitetima. Imamo dakle prijedlog gospodina Tihomira Gligorića da se u dnevni red uvrsti Izvještaj Komisije za ispitivanje tzv. "državnog udara". Predlaže da izvještaj razmatramo kao 6.tačku dnevnog reda. Ko je za to? Ko je protiv? Uzdržanih? Dakle od 33 prisutna 17 je bilo za, protiv 9, suzdržano 6. Idemo na entitetsko izjašnjavanje. Ko je iz Federacije za? – 10 Ko je iz Republike Srpske za? Deset iz Federacije za, 6 iz Republike Srpske za. Dakle konstatujem da će ovo biti 6. tačka dnevnog reda. Prelazimo na zahtjev gospodina Mladena Potočnika. On kaže – zahtjev Ministarskom vijeću da do 30.3.2004. godine postigne dogovor sa hrvatskom zajednicom, valjda sa, da sa Hrvatskom i Zajednicom Srbije i Crne Gore o moratoriju na 7 Sporazum o slobodnoj trgovini do 1.1.2006. godine, odnosno da do trenutka kada će BiH ekonomija biti u ravnopravnom konkurentskom položaju prema ove dvije države. Ko je za to da ovaj zaključak usvojimo i uputimo Vijeću ministara? Ko je za? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Dakle od 33 prisutnih za 25, protiv 6, suzdržano 2. Ko je iz Federacije za? Iz Republike Srpske ko je za? Zahvaljujem. Dakle iz Federacije za 18, iz Republike Srpske 6 iz Republike Srpske, dakle prihvaćen je ovaj zaključak gospodina Mladena Potočnika. Zahvaljujem. Dame i gospodo prelazimo na posljednji prijedlog. To je zaključak gospodina dr. Zlatka Lagumdžije u kojem kaže da se od Vijeća ministara zatraži informacija o reformi sistema javnih nabavki sa planom aktivnosti na usvajanju Zakona o javnoj nabavci za Bosnu i Hercegovinu, proizišlog iz obaveza vezanih za Ugovor o stabilizaciji i pridruživanju. Ko je za to da prihvatimo ovaj prijedlog dr. Lagumdžije? Ko je protiv? Uzdržan? Dakle od 33 prisutna, za 26, protiv 4, suzdržano 3. Idemo, ko je iz Federacije za? Zahvaljujem. Ko je iz Republike Srpske za? Dakle 21 iz Federacije za, iz Republike Srpske 5. Dakle prihvaćen je ovaj zaključak dr. Lagumdžije. I ako sam dobro shvatio naredni zaključak bi bio da od Vijeća ministara zatražim izvještaj vezano za dosadašnji zaključak dr. Lagumdžije koje je Predstavničko vijeće Parlamentarne skupštine – dakle realizacija svih dosadašnjih zaključaka, ako sam dobro shvatio. Da, da. Da nam dostave izvještaj šta je sa realizacijom tih zaključaka. Može tako? Ko je za? Ko je protiv? Uzdržan? Nema. Konstatujem uz 1 glas uzdržan, ostali za konstatujem da smo jednoglasno prihvatili ovaj zaključak da od Vijeća ministara tražimo informaciju vezanu za realizaciju zaključaka Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine koji se odnose na aktivnosti Vijeća ministara. Ja žalim što danas nema Vijeća ministara u većini. Mi smo do sada vodili, sjećate se raspravu da ne zakazujemo sjednicu četvrtkom kada oni imaju sjednicu. Evo danas 8 ponedeljkom vjerovatno imaju neke obaveze koje su i spriječile da danas u većem broju prisustvuju zasjedanju Predstavničkog vijeća. Dame i gospodo, time smo završili raspravu i usvojili dnevni red.Ja ću pročitati dnevni red. Dakle usvojeni dnevni red je sljedeći: 1. Zapisnik sa 30. sjednice Predstavničkog doma, 2. Potvrđivanje imenovanja ministra odbane i dva zamjenika ministra odbrane u Savjetu ministara Bosne i Hercegovine, 3. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o istovjetnom tekstu pod a) Zakona o obavještajno bezbjedonosnoj agenciji BiH, b) Zakona o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine, c) Zakona o prekršajima Bosne i Hercegovine 4. Poslanička pitanja i odgovori, 5. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, Predlog gospodina Tihomira Gligorića koji smo usvojili, a to je 6. Izvještaj Komisije za ispitivanje tzv. "državnog udara" 7. Zahtjev poslanika Azre Hadžiahmetović za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi, po hitnom postupku, u skladu sa članom 105., 8. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Seade Palavrić da nadležna komisija sačini novi izvještaj o Prijedlogu zakona o osnivanju Kompanije za prenos električne energije u Bosni i Hercegovini u skladu sa članom 95.3, stav 3. Poslovnika Doma naroda, Poslovnika Doma, 9. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Seade Palavrić da nadležna komisija sačini novi Izvještaj o Prijedlogu zakona o osnivanju nezavisnog operatora sistema za prenosni sistem u Bosni i Hercegovini u skladu sa članom 93. stav 3. Poslovnika Doma, 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj himni Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o grbu Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zastavi Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), 14. Prijedlog zaključka o potrebi izrade Kodeksa jedinstvenih nomotehničkih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, 15. Privremeni Izvještaj nadležne komisije za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava i 9 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Šestog protokola o privilegijama i imunitetima Savjeta Evrope. Dame i gospodo.
Andrićev prijedlog za produženje roka.
Ali, to smo zaključak usvojili, nema tačke dnevnog reda. Dakle zahvaljujem, imamo 16. tačaka dnevnog reda. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda Ad. 1. Usvajanje zapisnik sa 30. sjednice Predstavničkog doma Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Idemo Ko je zato da prihvatimo zapisnik sa 30. sjednice? Ja bih molio kolega nije imao priliku. Izvolite. Gospodin Zorić. Pristupili smo bili glasanju, ali evo da saslušamo primjedbu na zapisnik. Ja se izvinjavam. Nema problema.
Ja se ispričavam, pričao sam s kolegom pa nisam obratio pozornost.
Molim kolege da ne zapričavaju mog uvaženog prijatelja.
Ja sam vidio zapisnik sa prošle 30. sjednice i ovdje piše da su odsutni bili Vinko Zorić i Zoran Spasojević. Ja sam bio opravdano odsutan. Naime, izišao sam ovo reći iz razloga što sam ja već to javnosti i svojim kolegama zastupnicima kažem imao već 21. operativni zahvata u zadnju godinu i po, ali me je svejedno Oslobođenje prozvalo da nisam bio, čini mi se na 20% sjednica ili u tom momentu na 4 sjednice, a nisu kazali opravdano iako do sada u zapisnicima stalno piše da sam opravdano bio odsutan. Dakle ja sam se u dva ili tri navrata javio gospodinu Špiriću, predsjedatelju ovog doma da neću moći biti na sjednici jer ću biti u bolnici u to vrijeme i evo volio bih da se to ispravi u zapisniku. 10
Zahvaljujem kolegi Zoriću. Ja molim stvarno da se to zapisnički ispravi jer kolega Zorić redovno najavi svoj izostanak. Želim da iz zdravstvenih razloga ne bude često odsutan da to bude sve u redu. Nadam se da i vi to isto želite. Dakle ja molim da se uvaži ova primjedba gospodina Zorića, ako nema niko više primjedbi. Ima, ima sve je najavljeno u najavi dnevnog reda. Dakle predlažem da usvojimo dnevni red uz ovu ispravku. Zapisnik ustvari. Ko je za? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Zahvaljujem. Usvojili smo jednoglasno zapisnik sa 30. sjednice Predstavničkog doma. Dame i gospodo prije nego što pređemo na drugu tačku dnevnog reda želim samo malo neke stvari, posebno pozdravljam predsjedavajućeg Vijeća ministara i uvažene ministre koji su evo upravo stigli da prisustvuju ovom zasjedanju. Druga tačka bi trebala biti, odnosno mi smo usvojili potvrđivanje imenovanja ministra odbrane i dva zamjenika ministra odbrane u Savjetu ministara Bosne i Hercegovine. Sobzirom da je provjera iz OHR-a i međunarodnih institucija došla neposredno pred ovu sjednicu, ne vidim ovdje prisutnog ministra i zamjenika ministra, zato pitam ako postoji, ili ukoliko će stići u toku vremena, cijenim da je ovo bila brzina da možda ovu tačku uz naravno raspoloženje poslanika ovog doma možda pomjerimo za kasnije ili možemo sada to završiti, jer je predviđeno i polaganje zakletve. Ili da sada završimo. Logično bi bilo da imenovanje ministara i zamjenika vršimo uz njihovo prisustvo i da u istom trenutku polože zakletvu. Ako vi cijenite da je bolje da sada izvršimo imenovanje, a zakletvu kada dođu. Ja mislim da bi bolje bilo da to zajedno uradimo. Gospodine predsjedavajući izvolite. Nema problema. A jesu li oni ovdje prisutni. Da. Dame i gospodo dakle prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, a to je kako smo i usvojili Ad. 2. Potvrđivanje imenovanja ministra odbane i dva zamjenika ministra odbrane u Savjetu ministara Bosne i Hercegovine Žalim što kolege nisu tu, ali zakletvu mogu položiti nakon imenovanja, dakle ili ako dođu u toku ovog zasjedanja ili na narednoj sjednici. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ vezano za drugu tačku dnevnog reda? 11 Ima li. Gospodin Momčilo Novaković, pa Tihomir Gligorić. Kolega Novakoviću, mogu li vas zamoliti, pošto predsjedavajući Terzić želi da pročita odluka i da komentariše. Ima smisla. Izvolite. Ja sam pitao ima li neko iz Vijeća ministara, ali.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici ja nemam komentara, ali mislim da je red da pročitam Odluku o imenovanju, dakle na osnovu član 5. tačka 4. Ustava 4. Bosne i Hercegovine i člana 5. i 10. Zakona o Vijeću ministara Bosne i Hercegovine donio sam odluku o imenovanju ministra i zamjenika ministara odbrane. Za ministra odbrane imenovao sam gospodina Nikolu Radovanovića, magistra međunarodnih odnosa i diplomacije iz Banja Luke, a za zamjenike gospođu Marinu Pendeš, diplomiranog inžinjera elektrotehnike iz Viteza i gospodina Enesa Bećirbašića, magistra tehničkih nauka iz Sarajeva. Za ovu odluku dobio sam saglasnost Ureda Visokog predstavnika. Provedena je kompletna procedura i samo želim da kažem da je Ured Visokog predstavnika napravio jako veliki napor da skrati proceduru za provjeru i mi do maloprije nismo znali hoće li se to uspjeti obzirom da je trebala doći i provjera i saglasnost iz Haga. Zbog toga nismo znali hoće li danas biti potvrđivanje pa ministar i zamjenica, budući ministar i zamjenica nisu tu. Imamo jednog zamjenika, pa bih zamolio da oni na sljedećoj sjednici polože zakletvu ili do kraja ove sjednice. Prema tome molim vas da u skladu sa Ustavom Bosne i Hercegovine potvrdite imenovanje ministara i zamjenika ministra odbrane. Hvala.
Zahvaljujem predsjedavajućem, gospodinu Terziću. Za riječ se javio gospodin Novaković Momčilo.
Gospodo predsjedavajući, gospodo ministri i predsjedavajući Savjeta ministara, uvažene kolege ja bih samo imao jedno pitanje za predlagača. Naime ovih dana se u štampi pojavile različite špekulacije oko toga da li svi kandidati koji su se pojavljivali ispunjavaju uslove predviđene zakonom ili ne. Pa izemđu ostalog je bila i informacija, nekakva informacija da gospodin
nema tri godine izvan vojne, aktivne vojne službe. Zato bih molio dakle da se to pojasni je li to tačno ili nije, odnosno da li svi kandidati ispunjavaju onaj dio uslova koji se nalaze u Zakonu o odbrani Bosne i Hercegovine. 12 Naime ja ovdje imam jdan dokument koji je potpisao gospodin Beriz Belkić 3.4.2002. godine u svojstvu predsjedavajućeg Predsjedništva u kome je tražio od generala Džona Silvestera proizvođenje u čin brigadnog generala gospodina
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. za riječ se javio gospodin Gligorić. Predlažem da diskutujemo pa da poslije dobijemo obrazloženje.
Gospodine predsjedavajući, predsjedavajući Savjeta ministara, članovi Savjeta minsitara, dame i gosodo. Ja bih se pozvao na Poslovnik o našem radu, član 115. tačka 3., 2. i 3. u kome se od predsjedavajućeg Savjeta ministara traži da prilikom njegovog imenovanja on govori o svom, kako piše ovdje političkom programu. Sobzirom da ste sada izašli i rekli ako se odnosi na tačku 3. za vaš kabinet, što u ovom slučaju to jeste, u tom slučaju takođe treba da izvršite dopunu i da sem ovoga što ste rekli o donošenju odluke i mada nedostaju neki drugi podaci vratite se praktično na svoj program kako bi eventualno sa dopunom kabineta objasnili ustvari kako vi mislite da vodite Savjet ministara, to ministarstvo i da li ono se uklapa u onaj program, jer ono što ste ranije govorili ustvari niste definisali sa takvom preciznošću kao što bi to trebali sada. Nadam se da djelim mišljenje i drugih poslanika, a i ja bih to volio čuti - kako mislite da sada Savjet ministara radi u proširenom sastavu, - koji su to prioriteti i poslovi koji treba da se završi ono što vi kao predsjedavajući treba da kažete i to se naravno od vas očekuje kako u ovom parlamentu, tako i od naše javnosti. Slažem se sa gospodinom Novakovićem na ovo pitanje na ovaj upit koji je postavio da takođe treba svakako dati konkretan odgovor i mislim da je bilo dobro da ste bili svi u nekoj vezi sa budućim znači ministrom i zamjenicima, sem jednog prisutnog, da ipak budu prisutni kako bi mi mogli posao završiti jer je do sada bila takva praksa. Hvala vam.
Zahvaljujem doktoru Gligoriću. Ko se dalje javlja za riječ?
Gospodin Špirić Nikola. 13
Dame i gospodo poslanici, uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara, cijenjeni ministri, dame i gospodo, ja mislim da i zato sam se složio da danas ova tačka bude tačka dnevnog reda. Mislim da je situacija kada je u pitanju Ministarstvo odbrane ozbiljna, mislim da smo usvojili Zakon o odbrani i mislim da je krajnje vrijeme da Bosna i Hercegovina dođe do ministra odbrane i njegovih zamjenika kako bi se dalje ubrzano radio posao na refomi odbrambenog sistema u Bosni i Hercegovini. Očekuje te ljude mnogo ozbiljnog posla od Pravilnika o organizaciji ministarstva koji je jedan od uslova za prijem Bosne i Hercegovine za mir do drugih stvari koje su jako ozbiljne. Čini mi se da su predstavnici međunarodne zajednice pa i SAD su spremni pomoći reformi odbrane u Bosni i Hercegovini kroz različitu vrstu projekata. Oni to javno govore, a da bi bili u prilici da pomognu reformu odbrambenog sistema i da pomognu novo ministarstvo odbrane, onda moramo prvo konstituisati to ministarstvo. Sretan sam što se izašlo iz jalovog kadrovskog nadmudrivanja i sretan sam što danas imamo kandidata koji je prošao, barem ono što javno znamo sve vrste provjera kako ne bi bilo smetnje za njegovo imenovanje. Ono što želim da kažem jeste da bih volio kada bismo mi parlametnarci u ovom parlamentu imali pisane provjere o kandidatima koje bi ostajale u arhivi kako se poslije možda ne bi otvarala različita pitanja. Na žalost mi taj pisani dio nemamo i zato pitam predsjedavajućeg da li ima pisanu potvrdu vezanu za ovu provjeru ili je to, dakle ima i to je onda, to je dobra stvar, dakle ne postoji mogućnost da se poslije pravi bilo kakve špekulacije. Meni je zadovoljstvo da kažem da je gospodin Radovanović, barem po onome što mogu da pročitam iz ovoga i iz onog što znam o čovjeku, čovjek koji može nositi na svojim plećima uz pomoć i Vijeća ministara i ostali koji žele dobro ovoj državi da može nositi reformu odbrambenog sistema u reformu oružanih snaga Bosne i Hercegovine ili oružanih snaga u Bosni i Hercegovini, da uz pomoć svih može nositi tu reformu i mislim da će te trebati dosta važnosti, trebaće dosta pomoći i Parlamenta i ostalih u Bosni i Hercegovini i zato ću podržati njegovo imenovanje za ministra odbrane. Pitanje gospodina Momčila Novakovića da li su sva imenovanja u skladu sa Zakonom o odbrani Bosne i Hercegovine takođe na mjestu, ja bih volio da dobijem taj odgovor da li svi kandidati, da li su svi kandidati dakle predloženi i da li ispunjavaju zakonske norme, pogotovo je njegovo pitanje okrenuto prema tome da li gospodin Bećirbašić ima tri godine u civilnoj službi što je jedan od uslova zakona. Ali to ništa ne mjenja na stvari, dakle mi danas moramo potvrditi ministra. Dobro bi bilo da potvrdimo i njegove zamjenike ukoliko ispunjavaju uslove, ali ukoliko neko ne ispunjava uslove ne znači da proces treba da stane. Treba imenovati i potvrditi one koji ispunjavaju uslove. Ako svi ispunjavaju uslove, ja sam za to da danas imenujemo, jer se radi o bitnoj, bitnim imenovanjima. 14 Čini mi se da bi imenujući dana rukovodstvo dakle ministra i njegove zamjenike poslali snažnu poruku onima u svijetu koji žele da nas pomognu u reformi odbrane da bi poslali poruku da smo završili jedan posao na kojem smo, po mojoj ocjeni nepotrebno dugo stajali i u tom smislu, ja vas molim danas da stvorimo raspoloženje da ovaj posao uspješno završimo i time pošaljemo poruku da smo ozbiljni u nakani da vršimo reformu odbrane u Bosni i Hercegovini i da stvaramo uslove za stabilniji život i da dobijemo moderno ministarstvo odbrane Bosne i Hercegovine koje će obezbjediti da se lakše reintegrišemo u globalni sistem bezbjednosti koji je danas na sceni. U tom smislu kažem ja ću sa zadovoljstvom dati podršku budućem ministru, a i zamjenicima naravno ukoliko je njihovo imenovanje u skladu sa zakonom. Hvala vam lijepo. Ko se dalje javlja za riječ? Predsjedavajući, gospodin Terzić.
Pa dobro, evo da odgovorim prvo na pitanje saglasnosti. Ja sam dobio od Visokog predstavnika pojedinačno za svakog predloženog kandidata saglasnost i moram vam reći da i u saglasnosti za gospodina Bećirbašića stoji da se treba provjeriti da li je ispunjen, da li su ispunjene sve zakonske pretpostavke kako ne bismo došli u situaciju da poput Predsjedništva za direktora DGS-a postavljamo čovjeka koji nije ispunio sva zakonska ovlaštenja. Znači gospodin Bećirbašić jest ispunio svoja zakonska ovlaštenja zbog toga što je od 2000. godine u Predsjedništvu Bosne i Hercegovine kao savjetnik za vojna pitanja i ovu proceduru za koju je gospodin Novaković ispravno ustvrdio da je postojala, ona se nije završila upravo zbog toga što je gospodin Bećirbašić bio u civilnoj službi i nije se mogla provesti procedura do kraja i on nikada nije dobio taj čin, a procedura je bila pokrenuta po nekim automatizmom. Kada je riječ o programu i kada je riječ o tome šta ja kao predsjedavajući i Vijeće ministara imamo namjeru uraditi po pitanju sada novih ingerencija u odbrani koju do sada Vijeće ministara nije imalo, pošto znamo da su isključivo bilo u nadležnosti Predsjedništva, ja moram reći da oko toga nema nikakvih dilema i sve ono što ste vi kao poslanici usvojili kao paket reformskih zakona vezano za reformu odbrane i naš put u partnerstvo za mir od slova do slova je naš problem. Znači postoji ona plava knjiga ako se sjećate gospodien Gligoriću koja je produkt rada u okviru ove komisije i koja nosi naslov – Put Bosne i Hercegovine u partnerstvu za mir. Znači svako slovo u tok knjizi je naš pogram rada, a što se tiče toga kako će funkcionisati Vijeće ministara sa sada izmjenjenim brojem ministarstava i ministara, ja vam moram jasno reći da je, da nemam nikakvih rezervi da će Vijeće ministara u proširenom sastavu funkcionisati kao ovo dosadašnje, zaista nemam nikakvih rezervi prema tome ima li nekog naroda više nego što je to po Ustavu ili nema. Sigurno je da se nalazimo u jednom procesu koji treba Bosnu i Hercegovinu da dovede do zemlje koja će kucati na vrata EU i da u tom procesu će se i kao što smo u Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima rekli izvršiti određena proširenja u Vijeću ministara kada se za to steknu uslovi. 15 Ja kao predsjedavajući znači mogu sa sigurnošću ustvrditi da ćemo zajedno sa, ukoliko danas budu potvrđeni i ministrom i njihovim zamjenicima, njegovim zamjenicima nastaviti sa atmosferom timskog rada kakvu imamo u Vijeću ministara. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi predsjedavajućem, gospodinu Terziću. Ja bih molio dame i gospodo, ako se ne javlja niko više za diskusiju, ja bih molio, ja sam to i tražio ranije da imamo pisane provjere za kandidate. Pa ako ih je predsjedavajući dobio, čini mi se da bi logično bilo da to poslanici imaju na klupama i u tom smislu tražim pauzu od pola sata da dobijemo, pauzu od pola sata da dobijemo pisani materijal. Izjasnićemo se. Ne treba praviti žurbu. Ja vas molim dakle pauzu od pola sata da dobijemo pisane provjere i da se izjasnimo o ministrima i zamjenicima. Hvala vam lijepo. [[PAUZA]] Predlažem da nastavimo sa radom. Ne znam, dobili smo maloprije ove provjere koje su stigle iz Kabineta Visokog predstavnika. Pretpostavljam da ste svi uspjeli da pročitate. Ima li neko potrebu da se nakon ovog čitanja javlja za riječ? Nema niko.
Presjedevajući Nikola Špirić traži riječ. Ima riječ. Izvolite.
Dame i gospodo, cijenjeni poslanici, uvaženi gosti, želim samo da vam kažem da je ovo bitan trenutak i ja mislim da ćemo danas doći do imena ministra i njegovih zamjenika. No ono na što želim skrenuti pažnju u ovoj provjeri, dakle ne sporim treba danas glasati, ali ova dilema koju Kabinet Visokog predstavnika upućuje, ne bi dobro bilo da se poslije otvori. Zato mislim da je danas jako bitno da predsjedavajući Vijeća ministara ovdje dakle kaže ima li, pošto je ovu informaciju i on dobio pre sat vremena, gdje se kaže, međutim apeliram na vas da provjerite pogodnosti gospodina Bečribašića, kao kandidata za ovu funkciju, odnosno uslov definiran državnim Zakonom o odbrani koji predviđa da ministar odbrane Bosne i Hercegovine i njegovi zamjenici moraju biti osobe koje se najmanje 3 godine ne nalaze u aktivnoj vojnoj službi. Dakle, ja sam danas spreman da glasam za ministra i za njegove zamjenike, ali ne bivolio da za pet ili deset dana neko dođe do informacije i kaže nema 3 godine. Dakle, mi 16 smo ozbiljan državni Parlament i moramo imati ozbiljne provjere. I zato mislim da je jako dobro da i naše institucije koje država već ima, veliki je nedostatak, veliki je nedostatak da mi imamo provjeru Kabineta Visokog predstavnika, a da ne postoje provjere institucija koje imamo. Dakle, dobro bi bilo da i to imamo, ali pošto evo u stisci s vremenom ja privhatam da danas ovaj posao završimo, ali ja vas molim dakle da i ono što zahtjevam dakle, ja ću podržati i ime ministra i njegovih zamjenika, ali ovu dilemu bi dobro bilo da predsjedavajući Vijeća ministara otvori, dakle završi u pisanoj formi. Može i za narednu sjednicu. Samo da ne bude da je državni Parlament uradio posao za koji nije imao informaciju. I zato sam tražio, naravno da imamo pisane provjere i ovo je dobro i mislim da i u budućnosti ovako treba raditi, da imamo provjere kako to poslije ne bi bila stvar bilo kakvih špekulacija. Tako da bih ja molio ako predsjedavajući može sada da da odgovor, a ako ima bilo koja dilema, dobro bi bilo onda završiti imenovanja za kojih nema dilema. Ali ako bi to otvorilo neke druge dodatne rasprave, ja nemam namjeru ni to da tražim, nego da glasamo u paketu. Ali, mislim ukoliko se otvori dielema, a pokaže se tačno, nije dobro za ljude kandidate dakle koji ni po čemu nisu sporni, sem što su opšti uslovi iz Zakona o odbrani mogu biti stvar pitanja. Dakle, ja bih molio samo te dileme da se otklone, a sve ostalo sam spreman podržati. Hvala vam lijepo.
Pazite, ja informacije koje imam govore da gospodin
ima 3 godine civilnog služenja. Prema tome ja bih zamolio poslanike da glasaju u paketu.
Zahvaljujem predsjedavajućem. Nema niko potrebe dalje da se javlja? Nema. zaključujemo dakle raspravu. Čuli ste izjavu predsjedavajućeg da je sve u skladu sa Zakonom o odbrani, što je jako bitno. Ko je za to dame i gospodo, pitam, hoćemo li glasati u paketu? Hoćemo. Dakle u paketu. Ko za to da potvrdimo danas dakle imenovanje ministra odbrane gospodina Nikole Radovanović, gospodina Bećirbašića i gospođe Pendeš Marine? Ko je za to? Ko je protiv? Uzdržan? Dakle od prisutnih 33 su bila, od prisutna 33 za 25, protiv 2, uzdržano 6. Idemo entitetsko. Ko je iz Federacije za? Dakle 18 iz Federacije za, 7 iz Republike Srpske za. Dame i gospodo konstatujem da smo izabrali ministra odbrane i njegove zamjenike. Dakle sa zadovoljstvom to mogu konstatovati. 17 Pozivam ministra i zamjenika koji su tu da polože zakletvu, a za gospođu Pendeš ćemo to učiniti na narednom zasjedanju. Vi ćete ponavljati za mnom tekst. Izjavljujem da ću savjesno vršiti dužnost koje su mi povjerene.
Izjavljujem da ću savjesno vršiti dužnost koje su mi povjerene.
Poštovati ustav Bosne i Hercegovine.
Poštovati ustav Bosne i Hercegovine.
U potpunosti provoditi Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini.
U potpunosti provoditi Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini.
Štiti i unapređivati ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i jednakost svih naroda i građana.
Štiti i unapređivati ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i jednakost svih naroda i građana.
Želim vam puno sreće na odgovornim poslovima. Dame i gospodo, prelazimo, ovim dakle činom, izborom ministra i zamjenika, polaganjem svečane zakletve, završili smo drugu tačku dnevnog reda. Želim da čestitam ministru i zamjenicima i želim mnogo uspjeha u odgovornom poslu koji ih očekuje. 18 Čini mi se da smo na ovaj način poslali dobru poruku onima koji žele da pomognu Bosnu i Hercegovinu i koji žele da učestvuju u izgradnji modernog ministarstva odbrane. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, to je Ad. 3. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o istovjetnom tekstu pod a) Zakona o Obavještajno bezbjedonosnoj agenciji BiH, Prošireni kolegij dame i gospodo predložio u komisiju gospodina Mirsada Ćeman, pardon, gospodina Momčila Novaković i gospodina Ivu Miru Jovića. Pod b) treba imenovati 3 člana vezano za usaglašavanje teksta b) Zakona o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine, Predloženi su gospodin dr. Tihomir Gligorić, gospodin Vinko Zorić i gospodin Beriz Belkić. I pod c) Zakona o prekršajima Bosne i Hercegovine Prošireni kolegij je predložio Hazima Felića, gospodina Nikolu Kragulja i gospođu Soptu. Ima li drugih prijedloga? Otvaram raspravu. Ima li drugih prijedloga? Ako nema zaključujem raspravu. Idemo se izjasniti. Ko je za to da podržimo dakle prijedlog članova za Komisiju, vezano za Zakon o obavještajno bezbjednosnoj agenciji i Zakon o upotrebi zaštiti naziva Bosne i Hercegovine i Zakon o prekršajima u Bosni i Hercegovini? Ko je za? Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Zahvaljujem. Dame i gospodo jednoglasno smo usvojili predlog Proširenog kolegija vezano za izbor članova Komsiije. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, to su Ad. 4. Poslanička pitanja Dame i gospodo neki poslanici su dobili odgovor na poslanička pitanja. Ima li potrebe da ih komentarišu? A neki opet nisu, to je ustaljena praksa. Žalim šta mogu. 19 Ko se javlja? Gospodin dr. Živković, pa Moranjkić, pa Ćeman jel.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, očigledno da Vijeće ministara je odradilo svoj posao za danas i da ova pitanja nemaju svoju svrhu, ali eto dok se ne promjeni u Parlamentu nešto u vezi toga, mi ćemo i dalje nastojati da to ima svoju funkciju. Naime, odgovor koji sam ja dobio da nije žalostan, možda bi bio i smiješan. Postavio sam pitanje u vezi sa incidentima koji su se desili na području opštine Maglaj, selo Bočinja u prošloj godini i dobio sam odgovor da je neko nekoga opsovao, da je ukrao drva, da su odlagali smeće itd. itd. pri čemu je, da cinizam bude još veći jedna srpkinja protv nje dignuta prekršajna prijava za psovanje na nacionalnoj osnovi. Ovo pitanje nisam postavio bez veze, nego na osnovu članka iz novina, koji sam donjio ovdje gdje bivši gradonačelnik opštine Maglaj kaže, citiram – da incidenti koji se događaju zadnjih 30 dana ima 8 incidenata pri čemu se onemogućuju povratak ljudi u to područje i imaju naznaku terorističkih aktivnosti. Ako to kaže bivši gradonačelnik mislim da ovakav odgovor nadležnih institucija je više nego ciničan. I ako dozvolite da ih komentarišem da se izgleda vrlo popularno igra igra u Bosni i Hercegovini na koju igraju nacionalni timovi, tiče se skrivanja i žmurke. Jedni skrivaju haške optuženike, druge žmure nad očiglednom činjenicom da su u Bosni i Hercegovine utočište našli dosta osoba sumnjivog identiteta koji su više ili manje povezani sa organizacijama koje u međunarodnoj zajednici nazivaju kao terorističke. I kada sam već izašao za govornicu, ako mi dozvolite, a u vezi je stim moje pitanje glasi, upućeno je Vijeću ministara: - Šta namjeravaju nadležne institucije Bosne i Hercegovine poduzeti u narednom periodu, a tiče se pred Olimpijske igre u Grčkoj, a u vezi sa otkrivanjem pojedinaca i grupa koje imaju veze sa terorističkim organizacijama i sprečavanjem istih da Bosnu i Hercegovinu pretvore u bazu za terorističke aktivnosti u budućnosti? Hvala.
Zahvaljujem doktoru Živkoviću. Za riječ se javio gospodin Muhamed Moranjkić.
Gospodine predsjedavajući, gospodo kolege poslanici, zastupnici, ja sam dobio odgovor i djelimično sam samo zadovoljan tim odgovorom i to u onom dijelu koji je praktično tehničke prirode, odnosno podataka tehničke prirode koji bi trebali samo da budu prateća strana mog pitanja. 20 Ja nisam zadovoljan, pogotovo time što sam osjetio da onaj koji me je odgovarao vidi suštinu problema i on ga samo poteže i pravi jednu vrstu zova da je ta problematika koju sam ja potencirao na mjestu. Ja ću to zato i komentarisati. Kaže da se trenutno obavljaju aktivnosti oko dobivanja kredita za nabavku vagona ovih i onih, međutim, jednostavno taj ko mi je odgovarao nije htio da kaže od koga se ta sredstva traže kada se očekuju ta sredstva i kada će ona biti u funkciji kada god budu realizovana. Posebno pitanje koje je naglašeno u mom pitanju to je pojava nelojalne konkurenciji i taj ko mi odgovara potencira to pitanje, ali ni u šali nije našao za shodno da napiše između koga je ta nelojalna konkurencija kada su u pitanju željeznice i kako one trebaju i ko ih treba da riješi da one ne budu sporne da se taj problem praktično završi. Dalje kaže da trebaju da se donesu odgovarajući sistemski zakoni. Zašto se oni ne donose, ako se ne donose ko ih koči i ko treba da ih donese? To je trebalo sve u jednoj rečenici moglo se da kaže. Znači ostavljena je dilema jednostavno otvorena, kao i to da kaže da željeznici treba dati podršku tom sektoru. Nije rekao ko treba dati tu podršku i zašto je ne daje već evo nekoliko godina od bar od onda kako je stao. Kaže – izvršiti rekonstrukciju željezničkog sektora u skladu...Da li se vrši i da li je neko počeo vršiti tu rekonstrukciju i kada će se ona izvršiti? To je upravo i bilo moje pitanje. I na kraju kaže – nastaviti proces privatizacije. Ovdje nije rečeno ni da je započet ni šta je privatizirano ni šta nije ni kakav je plan privatizacije u sektoru željezniznica Bosne i Hercegovine. Dakle dosta je dato tehničkih podataka naprijed, ali više je izrečeno dilema, načetih problema kojima se ne vidi ni kraj ni početak ni nosioci posla u rješavanju ni krivci ne rješavanja tih problema, a to je svrha bila mog odgovora, zato predlažem da onaj koji mi je odgovarao na ovo pitanje ipak dopuni ovaj odgovor, jer on onda nema ovakav kakav je svrhe. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Moranjkiću. Za riječ se javio Mirsad Ćeman. Izvoli.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, ja sam dobio odgovor na pitanje i u suštini mogu reći da sam zadovoljan odgovorom, ali imam jednu opasku, naime ja sam u konkretnom slučaju je riječ o odgovoru na pitanje alternativnog aerodroma za Aerodrom Sarajevo, ali u svom odgovoru ja sam ipak rekao da je to povodom događanja na sarajevskom aerodromu zbog otkazivanja letova zbog magle itd., ali se odnosi pitanje ustvari na sve aerodrome u Bosni i Hercegovini gdje bi trebalo riješiti pitanje alternativnog slijetanje itd. itd. 21 I u tom smislu dakle samo kao opaska, a vezano za odgovore i ja ću podsjetiti da sam još poodavno na dva tri pitanja, možda ih ima i više koja sam postavio ustvari na dva tri pitanja nisam dobio nikakav odgovor, a vrlo su značajna pitanja iz statistike, a riječ je naime o šteti koja je dosuđena, bilo da je riječ o imovinskoj ili nekoj drugoj šteti po zahtjevima građana Bosne i Hercegovine iz oba entiteta koja obavezuje, odnosno pada na teret budžeta kako entitetskih, tako državnog itd. nisam dobio podatke, odnosno odgovore na ta pitanja kao i još prije možda godinu odgovor na pitanje - šta je sa imovinom koja je iz Bosne i Hercegovine u periodu rata, odnosno agresije na Bosnu i Hercegovinu ne samo napustila, odnosno odnesena sa područja jednog ili drugog entiteta, nego je odnesena i iz Bosne i Hercegovine dakle preko njenih građana, tako da ih uopće ne mogu koristiti građani Bosne i Hercegovine. I na to nisam dobio odgovor, a u ovoj ekonomskoj i drugoj situaciji u kojoj se nalazimo vjerovatno bi vraćanje te imovine, postrojenja itd. i te kako pomoglo u rješavanju, između ostaloga i problema nezaposlenosti u Bosni i Hercegovini. Gospodine predsjedavajući ovo je komentar bio na dosadašnja pitanja. Mogu li ja sada postaviti nova ili ćemo to kasnije?
Bolje kasnije da završimo sa komentarima ako ima još. Zahvaljujem kolegi Ćemanu. Za riječ se javila Irina Đurković, izvolite, pa Križanović jel. Za nova, samo da iscrpimo.
Evo ovako, ja sam dobila odgovore, odgovore na 2 pitanja upućena Savjetu ministara. Jedno je - kada će Savjet ministara saglasno članovima itd. imenovati sekretare i pomoćnike ministara, direktore itd. i Drugo pitanje – da li sastav državnih službenika i ostalih zaposlenih u organima uprave na nivou Bosne i Hercegovine odgovara nacionalnoj strukturi prema popisu iz 1991. godine. Sa 19 adresa je stigao odgovor. Savjet ministara je napravio jedan, vidjeli ste, ja vjerujem da ste vi to dobili, jedan sumarnu tabelu u kojoj se vidi da odprilike, dobro poslije ću je komentarisati, nacionalnu strukturu, ali prvo da malo komentarišem prvi, prvo pitanje odgovor na prvo pitanje po mom snalaženju u ovim odgovirma ovako stoje stvari - 14 pomoćnika ministara je u procesu imenovanja ili tek treba da se imenuje, 2 sekretara ministarstva i jedan broj direktora, agencija ili institucija itd. Arhiv Bosne i Hercegovine se žali da je već završen proces imenovanja direktora i zamjenika, ali Savjet ministara ne daje saglasnost, a neko se opet žali, dvije čini mi se institucije da ne mogu da završe proces imenovanja ili izbora zato što im Savjet ministara ne daje saglasnost na pravilnik o unutrašnjoj organizaciji. Znači sve su to stvari koje 22 Savjet ministara i odgovorna ministarstva moraju da urade taj dio posla. Znači naprosto mora se ubrzati taj proces. Prema, opet mom snalaženju u ovim silnim papirima meni se čini da je samo Ministarstvo inostranih poslova završilo proces imenovanja i da je najbliže ili približno nacionalnoj strukturi broju uposlenih prema popisu iz '91. godine. Dakle to je ono što mi se čini da bi da je nekakav zaključak, sinteza onog odgovora na prvo pitanje. Na drugo pitanje dakle kako stoji stvar sa nacionalnom strukturom Ministarstvo civilnih poslova uopšte nije dostavilo nikakav podatak. Oni su rekli naprosto kako ne odgovara broj uposlenih nacionalnoj strukturi, ali eto staraćemo se da u procesu daljeg izbora imenovanja itd. to bude usklađeno. I svi koji nemaju usklađenu nacionlanu strukturu obećali su da će uskladiti, jer dobar dio minsitarstava ili direkcija, ili agencija još nije završio potpunu sistematizaciju radnih mjesta i prijem.Ja se nadam da će to oni i uraditi. A kako stoji stvar sa nacionalnom strukturom da podsjetim, koliko ja pamtim podatke '91. godine u Bosni i Hercegovini je bilo 43% Bošnjaka, 31 ili 32% više nisam sigurna tačno Srba i 17% Hrvata. Nešto manje procenat 2 bilo je Jugoslovena. Njih više u ovoj našoj u ovim našim današnjim križaljkama nema. Dakle kategorije Jugoslovena. E kako stoji sada komentarišemo ovajsumarni pregled Savjeta ministara, to je odmah druga strana, kaže ovako – od 1362 zaposlena 42,78% je Bošnjaka, 33,45% Srba, i 23,07 Hrvata i 0,70, 0,7% ostalih. E sada ja dakle zaključujem da su, da su iz reda hrvatskog naroda bogami profitirali, punih 6 procenata. Nisu li oni možda baštinili one bivše jugoslovene. A? Dakle šta li se to prvo desilo sa jugoslovenima i drugo evo pa čestitam kolege iz reda hrvatskog naroda, baš ste ravnopravni i baš najravnopravniji prema ovome kako ovdje stoji. Bošnjaci i Srbi su negdje tu ostali plus, minus 1 jel. Negdje je to otprilike uravnoteženo. E, ali kada pogledate ministarstva, direkcije, agencije
Ja vas molim gospođo Đurković, ovo je odgovor na poslaničko pitanje. Dakle možete
Molim. Komentarišem.
Pa onda vi znate 23
Hoću da kažem da unutar ministarstava, međutim ne stoji ovakva struktura. Agencija i direkcija recimo kreće se ovako, pogledajte ovdje Hrvata od 17,75 do 28% zaposlenih, Srba od 12,90 do 42, Bošnjaka od 25 do 69. Znači tu i tamo po različitim, kada je suma u pitanju to je u redu, ali kada su pojedinačna ministarstva, direkcije, agencije, itd. itd. onda tu nema, nema ravnopravnosti, nema usklađene nacionalne strukture. I ja bih molila da zaista svi ovi koje smo, koji su poslali sve ove adrese koje su poslali ove odgovore da izvrše, da održe svoje obećanje da usklade i nacionalnu strukturu zaposlenih. To je ono što ja molim. A drugo Ministarstvu civilnih poslova upućujem inicijativu da konačno pokrene stvar sa popisom stanovništva. I to 2005. godine, dakle od ove godine da već počne, da otvorimo raspravu i da počnemo sa pripremama, jer 9 je godina od završetka rata, a država još ne zna koliko ima stanovnika. I na kraju krajeva idemo ka evropskim integracijama, kako ćemo kada, ko će nas primiti kada ne znamo ni koliko mi imamo stanovnika, kada mi ne znamo, a kako će drugi znati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospođi Đurković.Dame i gospodo ko se dalje javlja da komentariše pitanja? Nema niko. Ko se javlja za nova pitanja? Gospodine Sead Avdić, pa Križanović, pa Ćeman.
Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, ja želim podnjeti jednu inicijativu i komentirati da je Zakon o visokom obrazovanju već duže vrijeme na čekanju pred Vijećem ministara. Zakon o visokom obrazovanju objektivno nedopustivo kasni. Ovaj zakon je u cjelosti usaglašen kao što se kaže sa standardima Evropske zajednice i Vijećem evrope, rađen u zajednici sa predstavnicima međunarodne zajednice i preko je potreban, posebno uvažavajući problem zbog Bolonjske deklaracije i Lisabonske konvencije. Ovom inicijativom ja bih pozvao Vijeće ministara da hitno postigne saglasnost o Predlogu zakona o visokom obrazovanju, odnosno da upozna Parlament i javnost o problemima koji stoje na putu političkog konsenzusa i pored potpisa koji su čelnici stranaka dali u Parlamentu Bosne i Hercegovine i time ovjerili jednostavno put ka evropskim integracijama i evroatlanskim asocijacijama. 24 Istako bih takođe da postoji koncenzus rektorske konferencije ili koordinacije, kako hoćete sedam univerziteta iz Bosne i Hercegovine da sve asocijacije mladi su pozdravili ovaj zakon o visokom obrazovanju i da javnost takođe sa odobravanjem je primila ovaj zakon, a jednostavno ga Vijeće ministara još uvijek nije u mogućnosti da postigne koncenzus oko ovoga zakona, što znači da jednostavno se pod hitno traži od Vijeća ministara da uputi Zakon o visokom obrazovanju u parlamentarnu proceduru. U suprotnom grupe poslanika iz ovoga parlamenta će pokrenuti da preuzme taj zakon i da ga uvede u Parlament, odnosno u Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Hvala vam.
Zahvaljujem doktoru Avdiću. Nisam htio da prekidam, jer znam da ima potrebu da ovo kaže, ali moje najnovije informacije govore da je Vijeće ministara usuglasilo Zakon o visokom obrazovanju i da ćemo ga vrlo brzo dobiti u parlamentarnu proceduru tako da ova inicijativa, ukoliko su ove informacije koje su došle do mene tačne, ja naravno ne sporim da poslanik imao potrebu da ovo kaže. Gospodin Križanović.
Poštovane kolegice i kolege ja ustvari i neću postaviti ni jedno zastupničko pitanje i umjesto toga želio bih nešto predložiti. Na prošloj sjednici ja sam, ako se sjećate dao jednu kratku analizu odgovora na zastupnička pitanja i predložio da Kolegij naš ili ovaj dom posebnim nekim zaključkom zaista prekinemo ovu praksu. Evo vidite mi opet danas imamo, ne samo danas nego redovne sjednice, točke dnevnog reda zastupnička pitanja i ja mislim da su one izgubile svoj smisao i svrhu. Ponovo, kada se radi o zastupničkim pitanjima nikoga iz Ministarskog vijeća ovdje nema, nema usmenih odgovora na odgovore se čeka dugo itd. Zbog toga sam konkretizirao prijedlog zaključka da naš dom dakle nezadovoljan odnosom VIjeća ministara i drugih institucija prema zastupničkim pitanjima izostavi iz dnevnog reda točku – zastupnička pitanja dok se cjelokupno ovo pitanje ne dovede u sklad sa našim poslovnikom o radu. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Križanoviću. Ja vas molim ovo je takva tačka dnevnog reda su poslanička pitanja, ne možemo u okviru nje imati zaključke nego postaviti pitanje. Ali vrlo je teško naći modus 25 Poslovnički. To smo mogli kao poseban zaključak kada smo otvarali sjednicu. Dakle, znajući za ono šta smo dobili, šta nismo, kao zaključak. Ja žalim, ali Poslovničke mogućnosti nema u okviru poslaničkih pitanja definisati poseban zaključak. Ali evo, ako mogu kolegu Križanovića da evo uvjerim da ćemo ovaj zaključak ukoliko se ne uozbilji situacija imati na narednom zasjedanju kao aktivan zaključak Doma. Mislim da je to mnogo jače, nego da u sklopu poslaničkih pitanja. Hvala vam lijepo. Dakle za riječ se javio gospodin Ćeman, pa Jovanović, pa Milićević.
Ja bih prije svega podržao kolegu Križanovića u ocjeni da bi i za u okviru ovakve tačke dnevnog reda trebalo biti locirano prisustvo predstavnika VIjeća ministara odnosno članova Vijeća ministara, ali evo jedno malo podsjećanje, nadam se da ćemo konačno Poslovnik naš dograditi, a tamo se na jedan direktniji, ja bih rekao bolji način određuje ova problematika, pa evo što prije završimo Poslovnik, vjerovatno ćemo imati efikasniju tačku ovu dnevnog reda. Ja sam izašao da postavim ustvari dva pitanja, a kada postavljam pitanja to je uvijek nakon što od građana budem na neki način, ili obavezan, ili zamoljen, ili u razgovorima koje imam ukazano mi bude na neku problematiku. Tako je i danas. Moje pitanje se tiče mladih, ali ne samo mladih, nego pitanja društva u cjelini, a odnosi se na jednu vrlo problematičnu naravno pojavu. Naime, sve češće, na žalost čujemo da su smrtno stradali mladi ljudi koji su se našli u kandžama droge. To je i u Bosni i Hercegovini već vrlo ozbiljan problem. Moramo naravno učiniti više da spriječimo uzroke, ali i sankcioniramo rasturače. Na kraju moraju se organizirano liječiti i oni koji su već u tom paklenom krugu. Moje pitanje stoga – Smatraju li izvršni organi vlasti da je zakonska regulativa u ovoj da kažemo oblasti koja bi, koja treba da ove pojave sankcionira i rješava dovoljan oslon za uspješnu borbu protiv droge, a ako ne, šta bi trebalo popraviti? Drugo – Koje su smetnje ako ih ima u efikasnijem otvaranju centara za liječenje narkomana i gdje i već postoje, odnosno gdje postoje već takvi centri u Bosni i Hercegovini, te ko im je osnivač? Zatim treče – Ko finansira ovakve centre, šta se poduzima na svim nivoima vlasti i entiteti, kantoni itd. na finasnijskoj potpori ovakvim centrima i na kraju - Mogu li škole i druge obrazovne odgojne ustanove učiniti više na edukaciji mladih u cilju prevencije od narkomanije te kakva je saradnja sa roditeljima na ovome planu? 26 Rekoh pitanje je upravo na bazi kontakata sa ljudima koji osjećaju veliki teret i brigu zbog ovoga što je stvarno već uzelo katastrofalne razmjere. Moje drugo pitanje se tiče realizacije jednog zakona koga smo usvojili u ovoj skupštini, naime članom 29. Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine "Službene novine" broj 5/03 Vijeće ministara je bilo obavezno da u roku od 90 dana od dana stupanja Zakona na snagu donjeti odluku o statusu opreme arhiva itd., ali i zaposlenih radnika u zavodima koji su prestali sa radom donošenjem ovog zakona. Zavod npr. za zdravstvenu zaštitu, za ginekologiju itd. itd. Meni lično, a vjerujem i nekima od vas kolege poslanici obraćaju se zainteresirani radnici ili članovi njihovih porodica, odnosno radnika tih zavoda sa molbom da utječem da se njihov status riješi. Naravno ovo nije jedini problem radnika, ali je sigurno također značajno pitanje. Moje pitanje stoga je upučeno Vijeću ministara, može se i odmah odgovoriti ako ko ima – Šta je do sada poduzeto u smislu člana 29. Zakona o ministarstvima, a posebno na rješavanju statusa uposlenih u tim zavodima i izvršavanju ovlaštenja iz obuhvaćenih oblasti od strane ministarstava itd.? Ovo je istovremno i poziv da se ubrza rješavanje, odnosno izvršavanje obaveza iz člana 29. ovog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Ćemanu. Miloš Jovanović se javio za riječ? Mogu li kolegu Ćemana moliti samo u pisanoj formi pitanje.
Pa i ja bih volio da je predsjedavajući Ministarskog savjeta ovdje, ali na žalost nema ga. Možda bi mogao i direktno odgovoriti. Naime moje pitanje glasi – Da li je on kao predsjednik Ministarskog vijeća nudio gospodinu Miloradu Dodiku mjesto ministra odbrane? Jer gostujući neku veće na bijeljinskoj televiziji gospodin Dodik je rekao da mu je to mjesto nuđeno, da je on to odbio sa obrazloženjem da mu je to ispod časti da je ponižavajuće za njega da on sjedi u takvom ministarskom savjetu, pa bih ja volio da znam da li je mu je to nuđeno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Jovanoviću. 27 Ja mogu, ako će vam zadovoljiti dati odgovor nuđeno je to Miloradu Dodiku, ali ne znam kakav je Dodikov odgovor bio. Ali evo ako vam treba još odgovor gospodina Terzića on će vam to dati, ali za svaki slučaj da ne lutate nuđeno je gospodinu Dodiku, ali on je kao što znate opozicija. Okej. Gospođa Milićević Ljilja. Ja se izvinjavam, odgovoriće gospodin Terzić.
Poštovani predsjedavajući, cijenjene kolegice, moje pitanje se dijelom odnosi na našeg predsjedavajućeg, tako da ću ja dočekati, ovaj jedva da mi odgovore. Mi ovdje redovno imamo prazan hod kada se radi o pitanjima i o odgovorima, jer nije ovo tačka pitanja, ovo je i odgovora, gdje nismo u situaciji da svoje odgovore komentarišemo sa onim koji su nam ih dostavili. Ja sam već jednom prije to rekla, nisam napisala, pa sam sada zapisala i daću vam. Moja je inicijativa da naš kolegij pokuša sa Savjetom ministara da dogovori tematski znači sjednicu, to je taj otvoreni čas gdje mi postavljamo pitanja, komentarišemo odgovore sa Savjetom ministara. I mislim da smo to mogli uraditi upravo u planu za ovu godinu, znači kada planiramo način rada Parlamenta i to, mislim da bi to bio najbolji način ustvari da svaki put mi kao gluvih telefona ne prepucavamo se zašto ovdje nema nikoga. Znači tematska sjednica na ovu temu tačka i taj dan da se lijepo ispričamo izodgovaramo. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Milićević. Treba promjeniti Poslovnik. To će biti moguće, radimo na tome tako da ćemo to tako i raditi. Za riječ se javio gospodin Adem Huskić.
Gospodine Predsjedavajući, kolegice i kolege, ja u potpunosti se slažem sa ovim što je rekla kolegica Milićević. Ja sam postavio dva pitanja u, gledao sam u maju prošle godine ni na jedno do danas nisam dobio odgovor, pa sam se bio zarekao da više neću postavljati pitanja, nego da ću i ja ignorisati Vijeće ministara kao što oni ignorišu pitanja. Međutim, to bi onda bilo kontraproduktivno i mislio sam da sam ja ipak odgovorniji nego oni. A ovo današnje pitanje moram reći da sam došao na ideju u okviru ove tačke dnevnog reda. Znači nisam ga mislio postaviti, nego danas u toku ovih pitanja i komentara odlučio sam se da postavim sljedeće pitanje 28 - Kakva je nacionalna struktura uposlenih u organima uprave, te u ostalim budžetskim korisnicima u Republici Srpskoj, te u kantonima u Federaciji Bosne i Hercegovine, uključivo i stanje u općinama u oba entiteta i to pojedinačno u svakom kantonu i općini? Da ne bismo parcijalno postavljali pitanja ove vrste predlažem da dobijem pitanje jedno koje će sve sadržavati sve podatke za cijelu državu Bosnu i Hercegovinu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Huskiću. Ivo Miro Jović se javio za riječ.
Zahvaljujem gospodinu predsjedatelju, poštovani zastupnici i kolege, čini mi se po ovim pitanjima baš će se vidjeti da dolazimo iz nacionalnih stranaka.
A možda i neće.
Po pitanjima sam rekao predsjedatelju.
Pa ja ne znam, već i djeca znaju ko je iz nacionalnih, ko nije.
Ja sam izišao postaviti jedno po meni izuzetno važno pitanje koje bi moglo pokrenuti jedan cijeli niz pitanja u cilju međusobnog razumjevanja i napretka i uvažavanja. Vi znate da je nakon dvije godine farse političkog procesa za ubojstvo pokojnog ministra Joze Leotara proces okončan, pa je moje pitanje prema Vijeću ministara - Tko će i kada vratiti opljačkani novac iz proračuna Federacije koji je dat kriminalcima za lažno optuživanje u političkom montiranom procesu oko ovog ubojstva? Grlati smo u posljednje vrijeme oko tog da su se neki nezakonito obogatili kroz ovo vrijeme. Predlažemo rezolucije i zakone, a legitimna tijela države MUP i finansije Federacije su dali, vjerojatno na zahtjev osoba iz međunarodnog miljea, koji takođe blisko su surađivali u kriminogenim radnjama da se izvrši legitimna pljačka i pitam - Kada će i da li će Tužiteljstvo pokrenuti postupak protiv ljudi koji su opljačkali proračun Federacije koji su organizirali i pripremili i uizvršili ovu pljačku? - Što se inače čini za utvrđivanje pravog stanja oko ovog ubojstva, otkrivanja počinitelja ovog terorističkog čina? 29 Sjetimo se samo da je iste večeri nekoliko političara koji su i predsjedatelji stranaka u to vrijeme bili rekoše da su to izvršili kriminogeni čimbenici iz reda hrvatskog naroda, kao i ako se sjećate one zgrade koja je dignuta u zrak u Mostaru i nije prošlo par sati isti je takav bio, a znamo da je kasnije sudski postupak Tužiteljstvo ustvrdilo činjenice, doduše izvršitelj je nakon par mjeseci pobjegao iz ustvrđenog zatvora u Zenici. Drugo moje pitanje je isto prebrojavanje, ali žalosno. U Sudu u Kiseljaku, dakle ja dolazim ima policija koja izigrava Sud. Ne trebam nadam se u ovoj dvorani govoriti kakvo je pučanstvo u Kiseljaku, ali želim ustvrditi da je tamo 5 policajaca uposleno i da su svih 5 bošnjaci i da na reveru svog kaputa nose Kanton Sarajevo, a Kiseljak je u Županiji Središnja Bosna.
Zahvaljujem kolegi Ivi Miri Joviću. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Dame i gospodo zahvaljujem što smo, nismo iskoristili sat vremena za poslanička pitanja. Ovo što je gospodin Ivo Miro Jović pričao liči mi na razmjenu kadrova između kantona. Zahvaljujem. Prelazimo na petu tačku, oprostite malo sam se našalio, na petu tačku dnevnog reda, to je Ad.5. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika Predlog zakona dostavljen je 23. februara 2004. godine. Poslanicima je upućen 4. marta 2004. godine. Kao što vidite Vijeće ministara od nas traži da ovom zahtjevu raspravljamo u skraćenoj proceduri po članu 104. Poslovnika. Otvaram raspravu o zahtjevu Savjeta ministara. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo se izjasniti. Ko je za to da podržimo inicijativu Savjeta ministara da o ovom zakonu raspravljamo po članu 104.? Ima li neko protiv? Uzdržan? – 1 Dakle sa 1 uzdržanim glasom prihvatili smo zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika. 30 Time prelazimo na 6. tačku dnevnog reda, to je Ad.6. Izvještaj Komisije o ispitivanju tzv. "državnog udara" Vi ste dobili izvještaj Komisije. U ime Komisije, koliko znam piše u materijalu koji smo dobili Parlament će o radu Komisije informisati. Predsjedavajući Komisije je dr. Tihomir Gligorić. Molim jel ima gospodina Gligorića? Ja vas molim recite gospodinu Gligoriću s novinama može po završetku raditi. Ne, ne, ne mislim oko toga, mislim da je gospodin Gligorić ozbiljan poslanik. Evo dolazi gospodin Gligorić. Gospodine Gligoriću na 6. smo tački dnevnog reda. Osjećate li kao predsjedavajući Komisije da se, imate potrebu da se obratite Domu? Izvolite.
Dame i gospodo, vi ste dobili materijal, ranije smo razgovarali o ovome i mislim da su u izvještaju sasvim jasno rečene precizne stvari koje smo kao komisija u proteklom periodu od više od 3 mjeseca radili.Komisija, kao što je navedeno u izvještajo održala je 8 sjednica. Intervjuisala je 25 lica, radila preko 30 časova efektivno. Trebamo istaći maksimalno zalaganje i kooperativnost svih članova Komisije, te im dati, odati zaista puno priznanje za njihov rad. Takođe treba kazati da su sva lica koja su se odazvali na poziv iskalaza kooperativnost, kao i poštovanje prema Komisiji i Domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine kao najvišem zakonodavnom organu ove države. Dalje ističem da su članovi Komisije imali jedinstven cilj da što objektivnije utvrde činjenice i da dođu do objektivne istine što je rezultiralo koncenzusom pri odlučivanju tako da su svi zaključci, preporuke kao i izvještaj u cjelini prihvaćeni na taj način. Pri tom treba naglasiti da je Komisija nastojala utvrditi istinu i to istinu kao pojam ali postoji i institucionalizacija istine, odnosno utvrđivanje istine od strane odgovarajućih organa nadležnih za pojedine oblasti. Komisija nije preuzela ulogu tih institucija koje utvrđuju konačnu institucionalnu istinu u smislu zakonito ili nezakonito, nego je nastojala da utvrdi istinu kao pojam, kao objektivnu kategoriju koristeći se dokazima da je nešto istinito ili ne. Pored zaključaka i preporuka utvrđenih u Izvještaju, moram izreći i još neke konstatacije koje su se mogle naći u izvještaju ali zbog potrebe da ovaj izvještaj bude što efektniji i sadržajniji, Komisija je zaključila da ih ja prezentujem pred Domom. Radi se o sledećim napomenama. Ni jedna institucija BiH nije blagovremeno potpuno i odlučno reagovala nakon 01.09.2003.godine, kada se slućaj pojavio u medijima, čime je ostavljen prostor za manipulaciju što se negativno odrazilo na 31 bosansko hercegovačku javnost i narušavanje sveukupnog ugleda istražnih, pravosudnih i ostalih državnih institucija.Utvrđeno da je da FOS nije radio po Zakonu o krivičnom postupku, što je otvorilo prostora za dalje manipulacije kada je u informaciji broj taj i taj, od 01.09.2003.godine, napisano da su citiram:»prikpljeni materijali i saglasno zakonu mogu koristiti i kao dozak za sudu» završen citat. Komisija je mišljenja da će na bazi ovog konkretnog slućaja, nalaza Komisije, reformom u ovoj oblasti u buduće biti otklonjene mogućnosti bilo koje zloupotrebe u vršenju obavještajno bezbjednosnog rada koji treba biti zasnovan na pravilnoj primjeni zakona, posebno vodeći računa o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda, a što je u skladu sa Ustavom BiH odnosno Evropskom konvencijom sa pratećim protokolima o ljudskim pravima i osnovnim slobodama. Novim zakonom o Obavještajno bezbjednosnoj službi, agenciji, detaljno je razrađeno pitanje parlamentarnog nadzora tako da neće biti potrebe za formiranjem povremenih komisija kao što je to bilo u ovom slućaju. Komisija je bila mišljenja da bi bilo dobro da nakon usvajanja Izvještaja isti dostavimo na odgovarajuće adrese institucija koje su pomenute u Izvještaju te da nas povratnom informacijom obavijeste o preduzetim aktivnostima koje se odnose na Izvještaj. Molim članove Doma da podrže Izvještaj komisije i na taj način završimo parlamentarnu proceduru po ovom važnom pitanju. Očekujući da ovaj slućaj bude prekretnica u pozitivnom smislu, kako se u budućnosti ne bi slićni slućajevi ponavljali. Zahvaljuem se i poslanicima na dosadašnjem razumjevanju i podršci i još jednom članovima komisije koji su jednim ozbiljnim i odgovornim pristupom u radu komisije, konsenzusom odlučili da ovaj izvješaj koji vama dostavljamo sa zaključcima i preporukama koje vi imate na uvid, odlučimo jednoglasno i molim, da to imate u vidu i da danas Izvještaj kakav imate prihvatimo. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Gligoriću. Otvaram raspravu. Za riječ se javila gospođa Seada Palavrć.
Uvažene kolege i koleginice, meni je zasita žao nismo imali više vremena za analizu ovoga izvještaja. Ponavljam pogotovo iz razloga što je komisija radila puna 4 mjeseca. Međutim, šta je, tu je, sada valja raditi na ovoj tački dnevnog reda. Ali ono što prije ostaloga želim reči jeste činjenica da je komisija bez obzira na intervenciju gospodina Avdića da ona nije istražna komisija, ipak u svome radu se ponašala kao istražna komisija. I smatram da je u tom kontekstu prekoračila svoja ovlašćenja. Također, mislim da nije dobro što je u radu komisije učestvovao član koji je bio neposredno zainteresiran za rezultat i način rada ove komisije. Riječ je o gospodinu Lagumdžiji. 32 Što bi rekli za kratak govor, treba duža priprema. Budući da mi nismo imali vremena da se pripremimo izlaganje će biti nešto duže i ja moram uzeti ovaj pristup. Dakle, polazim od zaključaka koje je komisija predložila. Prvi zaključak kojim se kaže – potvrđena je ranije utvrđena činjenica od nadležnih institucija i Doma, da nije postojao tzv. slućaj državni udar. Mislim da Dom nikada nije utvrdio da nije postojao tzv. slućaj državni udar. Zapravo to nije uopće bila njegova nadležnost. Mi smo prihvatili Izvještaj Tužiteljstva koji je konstatirao da u izvještaju FOS-a nema elemenata krivičnog djela državni udar i to je ono što je istina. Međutim, ovdje komisija ne obavještava nas da li je FOS postupio po nalogu Federalnog tužitelja i da li je dopunio informaciju kako bi Tužiteljstvo moglo vidjeti da li su postojali elementi nekog drugog krivičnog djela koje se goni po službenoj dužnosti. Dakle, to nam komisija duguje. U zaključku broj 3. komisija je utvrdilam, mislim da je ovo malo krupna kvalifikacija. Komisija je utvrdila da je u slućaju vođenom pod nazivom Varta, došlo do kršenja ljudskih prava objavljivanjem u sredstvima javnog informiranja sadržaja privatnih razgovora. Ja bih voljela da je komisija ovdje napisala koji je to instrument za zaštitu ljudskih prava ovim aktom povrijeđen. Zatim, u tački 4. utvrđeno je kaže komisija da je izvor zloupotreba i kršenja ljudskih prava između ostalog i ne usklađenost općih i posebnih zakaona kao i činjenica da su podzakonski akti urađeni na osnovu Zakona o vjerovatno o FOS-u. Opet mi ovde nedostaje argumentacija koji propisi nisu u skladu sa kojima i zbog čega. U ovom istom zaključku na kraju komisija kaže – u ovom slućaju utvrđeno je da je pretpostavljam FOS FBiH dostavio OHR-u informacije sa oznakom tajnosti, čime su ugrožena ljudska prava pojedinih građana BiH. Ja mislim, da ovoj konstataciji zaista ne treba komentar u smislu da dostaviti nešto u ovoj zemlji OHR-u predstavlja kršenje ljudskih prava, onda ako taj OHR prethodno daje saglasnost za imenovanje ministara, onda zaista mislim da je ovakva konstatacija bezpredmetna. Zatim u 5. komisija je konstatirala da se propisanom nadzoru i kontroli nad radom Obavještajne službe FBiH u ovom slućaju prišlo površno, ne ulazeći u bit problema. Prije svega, komisija ovo nije mogla utvrditi, nije nadležna. Drugo, koliko se ja sjećam kada je komisija formirana jedan od zaključaka koji je išao u javnost i prema Federalnom Parlamentu je bio da oni taj nadzor vrše kao što je i propisano zakonom i mislim da je ovo zaista jedna od paušalnih konstatacija koje sadrži ovaj izvjštaj. U tački 7. utvrđeno je da je saradnja entitetskih obavještajno sigurnosnih policijskih službi sa sudskim i tužilačkim organima bila neodgovarajuća i neblagovremena što je također objektivno dovelo do zloupotreba u postupanjima. Ovde je opet potrebna argumentacija jer cijeli ovaj slućaj je odnosnio se na Federalnu 33 obavještajno sigurnosnu službu i Federalno tužiteljstvo i Federalni sud. Dakle, u čemu je opet nam nedostaje argumentacija. Tačku 8. ja ne mogu razmjeti. Osuđuje se svaki vid obavještajnog rada kao i u ovom slućaju nad građanima, medijima i političkim aktivnostima koje su u skladu sa Ustavom BiH. Da li se ovde misli na aktivnosti političke koje su u skladu sa Ustavom BiH ili na vid obavještajnog rada. Zaista, iz tačke 8. nije baš jasno. Tačka 9. je po malo i vrhunac neargumentacije. Ovaj slućaj jasno ilustruje da nije napuštena stara praksa pokušaja političkog obračuna i javne diskvalifikacije putem obavještajnih struktura koji eventualno uporište može imati samo u starom predratnom zakonodavstvu. Ja bih mogla ovo prihvatiti ukoliko bi mi se pokazalo kakav politički obračun, od koga, čiji, na koji način. On je onda morao postojati, da bi ste došli do ovoga zaključka. 10. ocjena je da su u ovom slučaju neka sredstva informiranja ne ovlašteno objavila sadržaj dokumenata sa oznakom službena tajna i tako stvorila iskrivljenu sliku cijelog slućaja. Ja bih voljela znati je li zaista ovo objavljivanje, objavljivanje cijelog izvještaja o prisluškivanju gospodina Alibabića ili su to samo segmenti. U preporukama, kad je riječ o proporuci broj 1. mislim da ona postaje bezpredmeta u fazi kada imamo pred sobom Državni zakon o Obavještajno sigurnosnoj agenciji i da ono što je eventualno nedostatak da smo o tome razgovarali i još uvijek će razgovarati komisija koja je formirana za usaglašavanje različito izglasanih tekstova. Dakle, neće više moći biti ovdje tri ili dvije ili više obavještajno sigurnosnih službi, ali je zanimljivo da komisija očekuje kaže tako da podzakonski akti ne smiju biti iznad zakona kao što sada ima slućajeva. Također bi smo morali znati koji to podzakonski akti su sada iznad zakona. U tački 2. zahtjeva se od radnog organa za nadzor i kontrolu nad radom FOS-a da još jednom u okviru svojih nadležnosti preispita cijeli slućaj i preduzme eventualno odgovarajuće mjere. Prije u tački 5. konstatuje ova komisija iako nema nadležnost za to, da radno tijelo Federalnog Parlamenta nije uradilo svoj posao, a sada ponovo zahtjeva a na što opet nema pravo, da ovaj preispita i izgleda da preispituje sve dok ne da odgovor koji bi zadovoljio komisiju. Treće, zbog uočenih propusta i na osnovu saznanja do kojih se došlo, preporučuje se Visokom sudskom i Tužilačkom vijeću i Nezavisnoj i pravosudnoj komisiji da preispitaju ulogu sudskih i tužilačkih organa u ovom slućaju u kontekstu zakonitosti odobrenja operativnih mjera posebnog nadzora. Ja gospodo iz komisije pitam znači li to da sud mora davati javnosti odgovor za svaku svoju odluku koju je donio. Šta je sa sudskom neovišnošću, sa sudskom sa imunitetom sudija, sa odgovornošću sudija. Mislim da je ovo malo previše. 34 U 4. tački, u kontekstu poštovanja osnovnih ljudskih prava i sloboda Evropska konvencija o zaštiti osnovnih ljudskih prava i sloboda, s pratećim aktima komisija je sastavljena i od stručnjaka i prateća akta, ja ne bih htjela da nagađam šta se pod njima podrazumjeva. Trebalo bi jasno reći ako se misli na protokole uz konvenciju, da su to ti protokoli. Mora biti dosljedno ugrađena u ukupan zakonski okvir BiH i primjenjiva na direktno bez izuzetaka. Pa, dajte molim vas, Ustavom BiH konvencija se direktno primjenjuje. Ima snagu ustavne odredbe i nadređena je svakom zakonu. I vi sada tražite da se ona ugradi u zakone, dakle tako će se indirektno primjenjivati i opet da se direktno primjenjuje. Bio bi red da se odlučite. Također u tački 5. u drugom stavu u konstekstu zaštite ljudskih prava i sloboda došlo se do saznanja da građani BiH još uvijek nemaju pristup Sudu za ljudska prava u Strazburu, te se preporučuje da Vijeće ministara BiH i Parlamentarna skupština BiH hitno odrede agenta za saradnju sa ovim sudom. Gospodo, vaša saznanja mislim da su pogrešna. Građani BiH imaju pristup sudu a činjenica što BiH nema agenta pred sudom, samo škodi državi BiH. Dakle, građani i te kako imaju pristup sudu. 6. u kontekstu ugrožavanja ljudskih prva i sloboda došlo se do saznanja da zbog zakonom ne uređenih odnosa postoje ozbiljne mogućnosti da zaposleni u obavještajno sigurnosnim službama dođu pod udar neformalnih centara i političkih uticaja te se preporučuje zaštita ovih osoba što je neophodno za stvaranje buduće profesionalizirane od političkih uticaja izolirane obavještajno sigurnosne službe. Mislim da zaista nije primjereno da komisija ovakog ranga i komisija koja je ovako dugo radila daje ovako paušalne ocjene bez ikakve argumentacije. Tačka 7. u slućaju Vartaočigledno je neusklađenost i nepostojanje koordinacije rada Ureda Suda u Hagu za BiH i domače Obavještajno sigurnosne službe. To je dovelo do narušavanja legalnog operativnog rada bez adekvatne zaštite pojedinaca, oficijelno angažiranih od haških istražitelja te se zahtjeva da domaće vlasti da domaće obavještajno sigurnosne službe istražne i pravosudne institucije usklade svoj rad s radom Suda u Hagu. Gospodo, molim vas uzalud ste 4 mjeseca radili. Uzmite papir Haškog tribunala u kojem jasno piše da osoba koja je bila predmet prisluškivanja FOS-a nema angažman u Haškom tribunalu. 8. preporučuje se da se na osnovu ovog slućaja, u aktuelnim reformama u oblasti pravosuđa sigurnosno obavještajnih službi i službi unutarnjih poslova utvrde kriteriji i standardi koji će onemogućiti angažman osobama za koje se utvrdi da su u dosadašnjem radu u ovim službama krišile ljudska prava, zloupotrijebile službeni položaj i neprofesionalno obavljale svoju dužnost. Potpuno se slažem da je ovo potrebno, ali ne na osnovu ovog slućaja, nego je potrebna lustracija i u obavještajnim službama i u policiji se vrši i u tužiteljstvu i u sudstvu. 35 U tački 9. preporučuje se da se zakonom i na transparentan način definiraju odnosi domaćih obavještajno sigurnosnih službi i Ureda Visokog predstavnika za BiH te međunarodnih institucija. Ja mislim, da je ovo stvarno izvan svakog kriterija pogotovo što se u fizibiliti studiji kao jedan od uvjeta predviđa što je moguće manja uloga Visokog predstavnika, a mi sad hoćemo još i da ustanovimo za budućnost. Također, tačka 10. zbog objavljivanja sadržaja materijala sa oznakom tajnosti u nekim sredstvima informiranja, preporučuje se Vijeću za štampu da preispita njihov rad i ulogu u ovom slućaju u skladu sa kodeksom za štampu. Gospodo, ja mislim da mi kao Parlament nemamo pravo preporučivati Vijeću za štampu ništa da oni imaju neovisnost i da sami kao i CRA prate rad svih medija i elektronskih i pisanih i da treba po tome da reagiraju. I 11. građanima koji su bili predmet neprimjerene obavještajne obrade kojom su narušena njihova ljudska prava, sve institucije uključene u ovaj slućaj duguju izvinjenje. Iz tih razloga mora se raditi na stvaranju zakonskog i institucionalnog okvira koji će onemogućiti slićne zloupotrebe u budućnosti. Ja samo molim argumentaciju za tačku u kojoj se konstatuje da su neki građani bili predmet neprimjerene obavještajne obrade. Dakle, imajući u vidu tačke na koje sam se osvrnula i gdje sam iznjela primjedbe, smatram da je sasvim dovoljno da svako zaključi da je ovo potpuno neprihvatljiv izvještaj za ovaj Dom i da ne vjerujem da će moći dobiti podršku u ovom Domu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegici Palavrić. Ko se dalje javlja za riječ? Neka da vidimo ima li još diskutanata. Ko se dalje javlja za rijča dame i gospodo? Gospodin Sead Avdić, doktor Sead Avdić pardon. Doktor gospodin Sead Avdić, ide jedno uz drugo, ja sam jedno izostavio.
Ja predlažem da se ovo doktor izostavlja iz najave.
Ko je lako došao do toga neka izostavi, ali ko je teško.
Dame i gospodo, poslanici, mislim da je prvi put da na ovakav seriozan način pristupamo jednom pitanju odnosa obavještajnih službi shodno Evropskoj konvenciji o ljudskim pravima i temeljnim slobodama, prije svega prema građanima BiH. I u tom 36 kontekstu apsolutno treba poštovati dokumente i dgrađivati zakonodavni sistem iz ove oblasti. Ali, objektivno ova procedura koja je odveć dugo trajala, od koje se stvorio medijski slućaj, od koje se stvorio slućaj u kojem se promoviraju pojedinci, svjesno, namjerno, proizvodeći slućaj u smislu da se održi medijska tenzija što duže, normalno da je moralo rezultirati ovakvim izvještajem. Ja stavljam primjedbu uopće na ovlasti komisije. Ja sam svojevremeno intervenisao na zapisnik ovoga doma i ovaj dom je promijenio tačku formiranjem ove komisije. Znači ova komisija nije istražna komisija. Ovo je komisija za zaključke Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH koja je trebala sublimirati raspravu, zaključke i podnjeti ovome domu izvještaj. Razumijem želju komisije, pa i potrebu omogučiti da razgovara ali sa 25 institucija pojedinaca razgovarati i da to traje 3 mjeseca 4 mjeseca, onda je to van svake pameti. Onda je to van svake pameti. Ponavljam još jedan put ova komisija nije imala istražni karakter. Može kolega Lagumdžija da klima glavom koliko hoće a ja prepoznajem rukopis doktora Lagumdžije ispod ovoga dokumenta. U tome je problem. Da, da rukopis doktora Lagumdžije, kako da ne, da budemo jasni i otvoreni. Mislim da znamo o javnosti BiH od ćega se pravi slućaj i na koji način se jednostavno manipulira sa ovim slućajem u javnosti BiH. Tri mjeseca držite medijske tenzije pod ovim slućajem, a pročitajte ove zaključke. Pročitajte zaključke, dobro pročitajte zaključke sve jednostavno. Evo ovaj zaključak 9., pa onda zaključak 5., pa onda jednostavno 9 preporuka, pa preporuka 11. Uzmite to pročitajte, vidjet ćete da je to van svake pameti. Stvarno van svake pameti, idete u rezultat jednostavno subjektivnih okolnosti unutar same komisije, što znači niste imali mandat da radite na ovakav naćin. Osporavam i zaključkom je ovaj dom to potvrdio. Što znači, ja tražim gospodine predsjedavajući detaljan uvid u ove materijale. Piše ovde na napomeni – obavještavaju se svi zainteresirani poslanici da imaju mogućnost prije zvanične rasprave na Predstavničkom domu o Izvještaju kod sekretara komisije izvršiti neposredno uvid u stenograme, zapisnike kao i ostale dokumentacije. Znači, ja hoću ovo da vidim, hoću da ovo proučim, da vidimo koliko je to komisija i na koji naćin je komisija radila i do ćega je došla na bazi ovih saznanja. Ona optužuje, ona nam daje kvalifikacije Komisije Federalnog parlamenta da je površna, da ne zna da radi i da jednostavno trebalo bi preispitati svoje zaključke. Što Komisija Federalnog parlamenta može reći za ovu komisiju, onda ćemo usaglašavati mišljenja itd. Niko vam nije dao za pravo da vi izigravate mentora Federalnoj komisiji. Ko vam je to dozvoliko, ko vam je dao pravo? Jednostavno trebali ste ....sastanak da vidite o ćemu se radi. Znači, subjektivan, proizvoljan, izvještaj koji apsolutno nije danas za usvajanje na Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine.
Zahvaljujem doktoru Avdiću. Za riječ se javio zamjenik predsjedavajućeg Šefik Džaferović. 37
Poštovane kolege, dame i gospodo, ja u prvi mah nisam imao namjeru da govorim vezano za ovu tačku dnevnog reda, međutim diskusija gospodina Avdića me je zapravo ponukala i duboko se slažući sa onim o ćemu je govorio gospodin Avdić, pokušat ću samo da navedem neke argumente koji zapravo upućuju na zaključak da ovo nije bio rad Istražne komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Nakon ovakvog rada ove komisije bojim se da nećemo morati formirati komisiju, istražnu komisiju koja će se baviti radom ove komisije. Molim vas lijepo, prvo dakle Komisija je izašla izvan okvira datog mandata od strane ovoga doma. Pogledajte zaključak sa sjednice Predstavničkog doma pa ćete vidjeti da je u zaključku navedeno da Komisija treba da sumira raspravu sa prošle sjednice povodom izvještaja protekle Komisije i da o tome obavijesti Dom. Dom je čak kod intervencije na zapisnik, na zahtjev gospodina Avdića to i precizirao. Međutim, to očigledno ovu komisiju nije interesiralo. On se rukovodila nekim drugim razlozima. I danas vidimo zapravo, kroz ovaj izvještaj koji su to razlozi bili i nisam slućajno kazao da će na kraju ova rasprava zapravo rezultirati formiranjem nove Istražne komisije koja će se baviti istragom o načinu rada ove komisije. Sledeće stvar koja upućuje na zaključak da je ova komisija izašla izvan mandata i da joj nije cilj bio da uradi ono što joj je bio mandat od strane Doma, se odnosi na zaključak našeg doma povodom rada ranije komisije. Da vas potsjetim samo, Dom je formirao Istražnu komisiju u sastavu Kolegij, predsjedavajući i dvojica zamjenika i ta komisija je Domu predložila tri zaključka i Dom je jednoglasno usvojio njen izvještaj sa ta tri zaključka. Prvi zaključak je bio da se dakle da je državni organ federalni tužilac konstatovao da u kompletnom slućaju nema elemenata krivičnih djela protiv Ustavnog poretka Federacije BiH i BiH i to je tačno i to je komisija napisala u svom izvještaju. To konstatuje i ova komisija. Ali ova komisija izbjegava da u svom izvještaju konstatuje slijedeća dva zaključka koja je usvojio ovaj dom povodom izvještaja one prvobitno formirane komisije. A to je, da je Obavještajno sigurnosnoj službi, od strane organa koji vrši krivično gonjenje dakle federalnog tužioca, dat nalog da izvrši sistematizaciju dokumentacije, da izvrši dopunu dokumentacije i to dostavi federalnom tužiocu ili nadležnom tužiocu kako bi se moglo procijeniti da li ima elemenata nekog drugog krivičnog djela. Ovde neću uopće da govorim o oblicima ponašanja koji inače nemaju elementa krivičnog djela ali su nedozvoljeni oblici ponašanja. Povrede razno raznih kodeksa, povrede discipline državnih službenika itd. O tom zaključku, kojeg je izglasao ovaj dom, povodom izvještaja ranije formirane komisije, na istu temu ova komisija ni a nije kazala u svom izvještaju. I treća, najbitnija stvar, o svemu čime se bavila ova komisija i čime se bavimo mi ovdje u Parlamentu, na osnovu ovakvog pristupa ovom problemu, na kraju će se morati 38 kazati da se mi zapravo bavimo samo nekim perifernim stvarima, bavimo se nekim stvarima povodom konkretnog slućaja. Nećemo se na kvalitetan način moći baviti ovim pitanjem, dok stenogrami ne budu u potpunosti dostupni javnosti. Treći zaključak, ovoga doma, pvodom izvještaja ranije komisije čiji izvještaj je trebao biti temelj u radu ove komisije o čijem izvještaju danas raspravljamo, bio je da se preporučuje nadležnom organu da skine oznaku tajnosti sa dokumenta i dokument učini dostupnim javnosti. Ni o tom zaključku nema riječi u zaključcima ove komisije. Dokle god javnost ne bude saznala šta je to, što je bio predmet bavljenja i one prvobitne komisije i ove komisije, ovaj parlament neće biti u stanju donijeti kvalitetne zaključke niti će javnost znati šta se u ovom slućaju dešavalo. Bavićemo se samo nekim perifernim stvarima i nikada nećemo istjerati suštinu na čistac. Zbog toga, ja naravno ne mogu podržati ovakav izvještaj, jer mislim da je potpuno očigledno dakle da je ova komisija izašla izvan mandata i da je izvještaj napravila krajnje tendenciozno. Ja sam pokušao da skrenem pažnju samo na dvije odnosno tri stvari koje je komisija morala uobzirit a nije ih ni pomenula ovaj, u svom izvještaju i naravno glasaću protiv ovoga izvještaja. Mogao bih glasati za izvještaj pod uslovom da se dopuni, da se izvještaj dopuni sa onim zaključcima koje je usvojio ovaj dom povodom rasprave, povodom izvještaja ranije komisije. Dakle, da se konstatuje, da je državni organ zatražio od Obavještajne službe da provjeri da sistematizuje, prikupi, provjeri, obavijesti, dostavi podatke da li ima elemenata nekog drugog krivičnog djela. Kazano je dakle da je nesporno da nema elemenata krivičnog djela protiv ustavnog poretka, i drugo, da Dom ponovi svoj zaključak, da onaj ko je nadležan skine oznaku tajnosti sa ovog dokumenta, da dokument postane dosputan javnosti. U toj varijanti, uz ove dvije dopune, ja bih mogao podržati inače ovaj izvještaj. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Džaferoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Doktor Gligorić.
Dame i gospodo, ja sam pomno zabilježio ovo što ste govorili kao vašu argumentaciju i gospođe Seade Palavrić se isto tako i doktora Avdića kao i gospodina Džaferovića ali ne bih o tome. Želim pokušati nešto generalno reći. S obzirom da gospođa Seada Palavrić pobija bukvalno sve tačke u tom izvještaju kako zaključke tako i preporuke, i ne sporim to je vaše pravao, ali ja moram da kažem da je komisija radila kolektivno, radila konsenzusom, da su tamo veoma ozbiljni i odgovorni ljudi i da su oni tako zaključili. Ja uopšte nisam u prilici da danas kažem nešto izvan toga, osim da kažem da je to sad moje privatno izdvojeno mišljenje. 39 Ja i dalje stojim da je komisija uradila svoj posao vrlo korektno i ne bib odgovarao po pojedine, znači na pojedina vaša pitanja na koje imamo svakako argumentaciju. Ali bih prokomentarisao samo ovo, a to je krupna optužba da komisija nije radila svoj posao u skladu sa mandatom ovog doma i da nema ovlašćenje da radi posao koji je uzela da radi kao Istražna komisija, jer je a i u naslovu stoji Komisija za ispitivanje tzv. slućaja «državni udar». Tačno je da je gospodin Sead Avdić imao intervenciju kada je ta formirana nova komisija, znači donesena odluka da se formira, ali zaboravili ste nešto i vi gospodine Avdiću i gospodine Džaferoviću i vaša prića izlazi znači iz konteksta ukupne priče sa te prošle sjednice, kada je zaključkom rečeno da se formira komisija pod tim i tim nazivom, a da istovremeno se u obzir uzmu i zaključci koji su istovreeno predlagani i usvojeni kao svi zaključci od više poslanika u kome stoji sasvim nešto drugo, a to je da komisija treba da radi i na ovaj način. Prema tome, ako ste donijeli zaključak da svi papiri kako i prethodno istražne komisije sastavljena od vas članova iz Kolegija, zatim zaključak koji je donesen gde se u obzir, uobzirilo ustvari uobzirili zaključci koji su poslanici predlagali, o kome ima neku drugu kategoriju, ali mi smo kao komisija ušli u te pojedine zaključke i jednostavno smo onda bili u obavezi da to poštujemo. Ili vi to ne znate ili ste to zanemarili. Što se tiće primjedbi od gospodina Džaferovića, bolje nazvati pretnji da će se formirati nova Istražna komisija, zaista moram da kažem kakva koincidencija. Kada smo pozvali jednog radnika iz FOS-a, da ne govorim o imenima, nije bitno, a znam jasno rečeno da će rad te komisije, naše komisije koja je u to vreme radila biti preispitan i da će se formirati iste riječi, koje je gospodin Džaferović upotrijebio nova Istražna komisija, ispitaće vaš rad i dobili smo takvu vrstu pretnje. Naravno tražili su da gospodin Lagumdžija treba da izađe i da napusti salu itd. što je isti zahtjev, kad je u pitanju gospođa Seada Palavrić i gospodin Džaferović na istom fonu u smislu da oni ne trebaju da budu. Nisam advokat gospodina Lagumdžije, ali ako smo tada donijeli zaključak i rekli da klubovi predlažu i nakon konstituisanja te komisije, gospodo procedura je završena i bilo je pitanja unutar komisije a posebno radnika iz FOS-a zašto će isto tako da sjedi u toj komisiji gospodin Lagumdžija, gdje smo im objašnjavali proceduru da samo vi unutar Parlamenta možete to promijeniti, a ne komisija koja je dobila u zaključku Psredstavničkog doma takvu strukturu ljudi. Ali, moram da vam kažem, da ta kampanja tako vješta, tako organizovana, tako sinhronizovana, ovo je sad moje privatno mišljenje, sa FOS-om, sa određenim glasilima i vas koji predstavljate SDA u tom smislu da ovu, ovaj cijeli slućaj u kome ima toliko nekorektnih stvari prema ljudima, na način kako to rade tajne policije i toga ste vi jako dobro svjesni, želite da sve anulirate i smatram, ubjeđen sam da je komisija korektno uradila posao i da je ponudila samo jedan dio oko koga smo se složili i koji je tako korektan za i za javnost i za nas. Nismo gospođo Seada Palavrić ulazili u to kako su poslanici i tu ste nas trebali kritikovati ako ste već uzeli za pravo da kritikujete rad komisije, zašto je gospodin Sulejman Tihić rekao da je to samo vrh ledenog brijega? Zašto ste vi neke stvari rekli? Zašto mi nismo ušli i u takav način da utvrdimo koliko su 40 izjave ne odmjerene i u ovom parlamentu doprinjele da cijeli slućaj postane problematičan u BiH. Ja vas zato molim, da pustimo sve ovo što se posmatra iz raznih uglova a da se izdignemo iznad tih stranačkih interesa. Ovaj izvještaj je potreban. Potrebno je izvinjenje ovog parlamenta građanima BiH da se više ne bi tako nešto dogodilo. I da smognemo snage i da prihvatimo tu činjenicu i da podržimo ovaj izvještaj. Ja gospođo Seada Palavrić, vas gospodine Džaferoviću, vas gospodine Seade Avdiću, molim da smognete snage i prihvatite ovaj izvještaj. On će više doneti koristi BiH i institucijama BiH nego opstrukcija na način kao što ste počeli. Još jednom vas molim da to podržite. Hvala.
Zahvaljujem doktoru Gligoriću. Za rije se javio prvo repliku Džaferović, pa Avdić, pa hoće li Seada? Pa Seada. Idemo u krug.
Dakle, kolega Gligoriću meni je potpuno jasna vaša metodologija dakle, ovaj i ja zapravo nisam izašao da vama repliciram. Jesam tražio riječ povodom replike, jer se nemam na ćemu replicirati. Izašao sam samo da vam kažem ovo. Dakle, vi ste zapravo vještim napadima, stavljanjem u moj govor onoga što ja nisam rekao, vrlo vješto kako je to inače vama svojstveno, izbjegli zapravo odgovore na pitanja koja sam ja postavio. Ja ponovo vas pitam i očekujem od vas odgovore. Kako je dakle, moguće da u tačkama 1. zaključaka napišete – zaključak 1. potvrđen je ranije utvrđena činjenica od mjerodavnih institucija i Doma da nije postojao tzv.slućaj «državni udar». Dom je to potvrdio. Nije upotrebljavao termin državni udar nego krivična djela protiv ustavnog poretka. Bar to je formulacija. Zašto niste gospodine Gligoriću, ukoliko ste objektivni i ukoliko niste tendenciozni, napisali i drugi zaključak o kojem sam ja ovde govorio. Niste mi dali odgovor na to pitanje. Zašto gospodine Gligoriću niste naveli i treći zaključak iz tog izvještaja. To je sve što vas Šefik Džaferović pita. Ništa vas ja više ne pitam. I ako hoćete da vidite jeste li prekoračili mandat ili niste, možda ne vjerujete samo sebi. Pregledajte stenograme sa ovih sjednica i pogledajte šta su sve bili zaključci i šta ste sve raspravilo tim povodom. Dakle, ja od vas tražim odgovore na ova pitanja, a sve ostalo je prazna pirča u kojoj ja naravno ne želim nemam uopće potrebe da učestvujem. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Džaferoviću. Sead Avdić pa Seada. Molim Tihomira Gligorića pošto je on vršio ulogu samo predsjednika komisije, da se ovo ne pretvori u 41 priču između Tihomira Gligorića. Komisija je radila u punom sastavu pa da dozvolimo malo raspravu, da ovo ne bude, samo sugerišem ništa ne insistiram.
Da budemo precizni kod jednostavno ocjenjivanja pojedinih stupanja. Znači, Parlament, Predstavnički dom koji je raspravljao o izvještaju komisije Kolegija, imao je široku diskusiju, bilo je diskusije, sugestije, inicijative, predlozi zaključaka, ali ni o ćemu se nije glasalo. Ni o jednom zaključku se nije glasalo. Mi smo glasali samo o uspostavi komisije koja će iz diskusija, prijedloga itd. sublimirati i predložiti novi kompleks zaključaka Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. I to je jedina istina i činjenica. Znači nije bilo glasanja o zaključcima bilo kakvim, poslanika koji su iznosili na toj sjednici. Znači objektivno mandat se može dovesti pod znak pitanja. Objektivno se mandat može dovesti pod znak pitanja. I drgo, s obzirom da je doktor Lagumdžija bio direktni učesnik događaja uslovno rečeno, oštećena strana, evo da kažem itd. predsjedavajući Komisije je trebao tražiti od Doma da zamjeni člana komisije zato što nije mogao da radi sa tim jednostavno članom komisije koji je direktno zainteresiran za funkcioniranje te komisije ugrožavajući njenu neovisnost jednostavno nepristrasnost itd. itd. A i moralni kodeks pslanika Lagumdžije je iziskivao da da ostavku na toj komisiji što je van svake pameti da Klub SDP-a predlaže jedno takvo rešenje. Hvala vam.
Zahvaljujem doktoru Avdiću. Seada Palavrić
Ja moram gospodina Gligorića potsjetiti da kao što reče gospodin Avdić Dom
Molim malostrpljenja da saslušamo kolegicu Palavrić.
Prilikom rasprave o izvještaju Istražne komisije koja je to zaista bila dakle od tri člana Kolegija u funkciji Istražne komisije ništa nije prihvaćeno izuzev tri zaključka koja je ovdje interpretirao gospodin Džaferović i da je bilo zaključaka zastupnika kako kaže gospodin Gligorić, onda ova komisija ne bi ni bila formirana da predloži zaključke, što je i bio njen posao. Drugo, nemojte molim vas gospodine Gligoriću da štedite SDA, Seadu Palavrić, gospodina Tihića pa zato niste argumentirali ovaj izvještaj. Ja vama osnovni prigovor i dajem u tome što je on paušalan, što ponovo ostavlja prostora da se nagađa o političkim utjecajima. Ja sam vam i tada rekla, gospodine izvolite napišite svaki trenutak kad je bila koja izjava, gdje je bila, kakva je i onda mi to podastrite, pa recite da su bili politički 42 uticaji ili politička slika iskrivljena. Za politički uticaj je potrebno da mi dokažete mongo, mnogo više nego što su vaše konstatacije očiglednosti i ostale paušalne ocjene. Ja vas molim, ponovo vam kažem, nemojte govoriti a vaša izjava a niste naveli, a Tihićeva izjava a niste naveli, a SDA a niste naveli. Ja sam vas onda izazivala, izvolite sve što tvrdite dokažite i ja sam spremna za to odgovarati. Vi to ponovo niste uradili, nego ste kako reče gospodin Avdić uradili ono što ste namjeravali uraditi. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Palavrić. Ko se dalje javlja za riječ?
Gospodin Nikola Špirić, predsjedavajući traži riječ, izvolite.
Dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti, mislim da je ovo tema koja je izazivala veliku pažnju i ono što želim da kažem, da čestitam komisiji koja je brojala 9 članova, koja je uradila ogroman posao. Pokazala punu ozbiljnost, sjedila 35 sati. Ja mislim, pošto sam radio svega u 3 sjednice nas 3 člana, gospodin Džaferović, Raguć i ja, da mogu da sudim koliko je to bio složen posao i ono što je posebno bitno jeste da je komisija jednoglasno ponudila Parlamentu ovaj izvještaj. Sa ovim izvještajem može biti zadovoljni i ne zadovoljni. Mogu se neki nači u ovoj ili onoj poziciji, ali ono što mene čudi neće se kolege ljutiti, ja neću pozivati nikoga na repliku, komisija nije imala zadatak da proizvede sredstvo da briše pamćenje na nekoga, pa to što se Seadu Avdiću priviđa potpis Zlatka Lagumdžije ne govori da komisija nije u pravu, nego to govori o njegovom ličnom animozitetu prema Zlatku Lagumdžiji a lični animozitet nije dobar saveznik i ukoliko on prepoznaje neke prošle potpise i za koje je Sead Avdić stao kada je bio član SDP-a, onda to govori takođe o moralnom kredibilitetu ljudi da kada napuste nešto kažu da brišu dio prošlosti kojoj su pripadali. Nije to dobro i mislim da ovaj izvještaj se ne tiće toga, jer to nije bio zadatak komisije da pronađe efikasno sredstvo za brisanje pamćenja. To ja nisam zaključio da je ovo bio zaključak. Druga stvar, Sead Avdić kaže hoće da prouči, pa komisija upravo piše gospodo, vi koji želite da vidite koji je ovo bio posao, imate dokumenta u Sekretarijatu Parlamentarne skupštine, možete proučavati 2 mjeseca, 6 mjesec, godinu dana, koliko kome vremena treba da se upoznate sa svim objektivnim činjenicama kako bi ste sudili u izvještaju. I ono što nije vrh ledenog brijega, nego krajnji cinizam da neko razmišlja da bi trebalo formirati komisiju koja će se baviti načinom rada ove komisije. To govori da nešto nije uredu. Gospodo, ja sam mislio da ćemo smoći snage da ono što je bilo negativno, ako je bilo i koliko je bilo, da ćemo danas staviti tačku i poslati javnosti jasan znak da ono što nije valjalo da se neće ponavljati, pa da su obavještajne službe u ovoj državi kojom srećom radile kako treba, ne bi smo stvarali i jednu obavještajnu službu na 43 državnom nivou. Pa da su entitetske sarađivale a ne radile jedni drugoj o glavi, onda ne bi bio zaključak da je to sve uzrokovalo da dođemo do jednog zakona, jedne državne obavještajne službe. Pa da kojim slućajem se nije izlazilo van mandata, pa prisluškivalo ljude kada pitaju porodicu je li pura za ručak ili je pasulj ili ne znam šta sve drugo, ne bi bilo ovih zaključaka. I ono što je posebno bitno, ja mislim da i u tom smislu ću ja da podržim ovaj izvještaj bez obzira što pojedine stavke se meni čine suviše opštim ili uopštenim, ali to i jeste zadatak poslije sam nešto razmišljao, zadatak bio ove parlamentarne komisije. Ona jedino tim rječnikom može da piše jer druge ingerencije i nema. Ali ono što je posebno bitno, na šta bih skrenuo pažnju, jeste stav 3 u zaključcima gdje kaže – komisija je utvrdila da je u slučaju vođenim pod nazivom Varta došlo do kršenja ljudskih prava objavljivanjem u sredstvima javnog informisanja bez odobrenja nadležnih organa sadržaja privatnih razgovora iz ne obrađenih transkripta i snimaka na dva CD-a sa oznakom tajnosti. I to je tačno, jedan čovjek koji je nesrećom bio prisluškivan i kaže znate li gospodine predsjedavajući šta se samo može desiti. Može neko rasturiti brak, jes su me slušali pričao sam sa kolegicom na telefon. Može pući 5-6 brakova, a od toga ništa nema. Dakle, ko može, ko ima pravo da prisluškuje privatne razgovore? Kojim povodom i zašto? Dakle, Obavještajna služba i način na koji je rađeno je nanijela dosta štete. Prijetio je slućaj da preraste ono i kako ga ovde opisuje ova Parlamentarna komisija. Zatim, zaključak pod brojem 5. komisija je konstatovala da se propisanom nadzoru i kontroli nad radom Obavještajno bezbjedonosne službe FBiH, u ovom slućaju prišlo površno, ne ulazeći u suštinu problema. Pa valjda je to komisija uradila na bazi razgovora sa šefovima Obavještajne službe u Federaciji, sa organom koji vrši nadzor. Nije to proizvoljna rečenica ove komisije. Ili, zaključak pod 7. utvrđeno je da saradnja entitetskih obavještajno bezbjedonosnih policijskih službi, sa sudskim tužilačkim organima bila je neodgovarajuća i neblagovremena što takođe objektivno dovodi do zloupotreba u postupanju itd. Dakle, sve je to utvrđeno na bazi ogromnih analiza, razgovora i ja znam da komisiji nije bilo lako. Ovaj zaključak pod brojem 8. slažem se sa kolegicom Palavrić je i meni ne jasan, jer se kaže osuđuje se svaki vid obavještajnog rada pa i u ovom slućaju nad građanima, medijima i političkim aktivistima koji su u skladu sa Ustavom BiH. Valjda koji nisu u skladu,koji nisu u skladu sa Ustavom BiH. Dakle, ovo je samo tehnička greška ali mijenja suštinu zaključka. Mislim da je dobro da date i izvjesne preporuke koje komisija šalje nadležnim organima za rad ove, a ja imam dojam da je ovo suština način na koji raspravljamo danas, i koliko se slušamo govori da suština gotovo nikog i ne interesuje. I to je ono što je najtragičnija spoznaja nakon onoga što se zvao 44 slućaj državni udar. Recimo preporuka zahtjeva se od radnog organa za nadzor i kontrolu rada nad Obavještajnom službom Federacije BiH da još jednom u okviru svoje nadležnosti preispita cijeli slućaj i preuzme eventualne odgovarajuće mjere. A tu su ljudi apsolutno u pravu, jer ja sam imao razgovore sa ljudima koji rade u službi koji se žale da su imali istražni slućaj u okviru službe od nenadležnih ljudi. Pa sam tad govorio da se prijeti ljudima da će ostati bez posla, pa i ako je išta ovaj parlament uradio dobro, jeste da je spriječio da se dril močnika onemogući u okviru službi koje su spremne da izađu izvan zakona. I šta ima loše ukoliko se sugeriše Nadzornom odboru da pogleda je li bilo ili nije bilo. Pa jel ne mislite da je jako važno za buduću obavještajnu službu na državnom nivou da ti silnici koji su bili spremni da zaloupotrebe službu, ne nađu svoje mjesto u novoj državnoj službi. To bi bio aktivan zaključak za mene, vezano za ovaj slućaj. Da svi oni koji su prekršili proceduru, kršili ljudska prava u skladu sa Ženevskim konvencijama ne mogu naći svoje mjesto u novoj obavještajnoj službi jer ćemo vjerujte mi za kratko vrijeme imati slićne slućajeve u državi BiH. Zatim preporuka pod brojem 3. zbog uočenih propusta na bazi saznanja do kojih se došlo, preporučuje Visokom sudskom Tužilačkom savjetu nezavisne pravosudne komisije da preispitaju ulogu sudskih i tužilačkih organa u ovom slućaju. Pa i to je u aktima zaključaka, sjećate li se da je bilo priće da nije tužilac potpisao, jeste potpisao, s kim u dogovoru i na koji način. Ali mislim da je ovo dobar riječnik koji je upotrijebila ova komisija. Zatim zaključak pod 9. preporučuje se da se zakonom i na transparentan način definišu odnosi domaće obavještajno bezbjednosne službe i Kancelarije Visokog predstavnika za BiH te međunarodnih institucija. Mislim da je ovo aktivan i pravi zaključak ukoliko žele institucije BiH da preuzmu odgovornost u svoje ruke. Kako je mogući i pitam zašto je moguće da taj izvještaj ima Visoki predstavnik a nema predsjedavajući Predstavničkog doma i Doma naroda. Jel to liči na državnu instituciju. Ja mislim da je tu zloupotrebljen nigdje ne piše ni u jednom dokumentu bez obzira što Visoki predstavnik ima pravo da provjerava, imenuje ministre, da mu obavještajne službe moraju biti njegov servis. Ima on svoje obavještajne službe, nemojte se sekirati, znaju šta je obavještajna domaća služba ručala danas. Ali obavještajne službe moraju u skladu sa zakonom polagati račun tamo gdje račun treba da polažu uz puno uvažavanje Kancelarije Visokog predstavnika. Pa zašto to Visoki predstavnik i ne bi iskoristio ako mu to daju. I 10. zbot objavljivanja sadržaja materijala sa oznakom tajnosti, u nekim sredstvima informisanja preporučuje se Savjetu za štampu da preispita njihov rad i ulogu u ovom slućaju u skladu sa kodeksom za štampu. Dakle u skladu sa kodeksom za štampu, ništa više i ništa izvan toga. I to je sa stanovišta zaključka korektno. Da ne govorim o ostalim zaključcima. Ono što moram da kažem na kraju, da ću ja ovaj izvještaj da podržim, da stavimo tačku, tačku dakle na ono što se zvao izmišljeni ili 45 pod navodnicima kreirani državni udar. Služilo je to za različite obračune. Javnosti je gotovo jasno onaj ko je mislio da poentira je već poentirao. Dakle, na ovom nema više političkih poentiranja, nego ima uozbiljavanje državnih institucija da izgrade zakonsku regulativu da se ovo ubuduće ne može dešavati. U tom smislu mislim da ovo treba završiti s tim što evo kolega Šefik je predložio i nove zaključke i o njima se valja raspravljati da bi se danas usvojio izvještaj ove komisije. Bojim se ukoliko danas ne usvojimo izvještaj ove komisije, da ćemo javnosti poslati još jednu poruku da se vraćamo u vrijeme koje nije dobro, koje ne služi na čast BiH i njenim institucijama, u vrijeme kada nacionalisti pokušavaju, nemojte se ljutiti nacionalisti pod navodnicima, da zadrže paralelne sisteme i paralelne obavještajne servise. Ovo se i jeste dešavalo zato što su stranake imale, što smo imali stranačke a ne zvanične entitetske ili državne službe i ovo može biti samo upozorenje da kroz aktivan doprinos svih nas dođemo do dobrog zakona na državnom nivou, da se ovakvi slućajevi ne bi dešavali. Hvala vam.
Zahvaljujem, ovako da poredamo stvari samo. Šta imate diskusiju, repliku? Sačekajte malo onda. Ovako dakle, replike gospodin Avdić, pa gospođa Palavrić. Nakon toga vi imate intervenciju je li tako? Pa onda diskusija, gospodin Duraković. To je neki red koji sam ja uspio da uhvatim je li.
Da,(?) treba graditi državu i teško se može odbiti doktoru Špiriću veći dio ove diskusije, ali ako treba jednu stranku, a posebno SDP ako je u ovom slućaju SDP, da brani doktor Nikola Špirić od Seada Avdića, onda je to jadna i žalosna stranka, pod jedan. Pod jedan. Pod dva, doktor Špirić prenebregava činjenicu da prije donošenja i usvajanja ovoga dokumenta treba pročitati ono što je kod sekretara komisije. Prije, a ne poslije. Poslije je post skriptum, poslije je zanimanje istorije, što znači da bi smo bili osposobljeni hladne glave da donesemo ove zaključke, pa valjda se treba upoznati sa tim šta je komisija radila 3 mjeseca. Što znači da objektivno se postavlja pitanje zašto danas ishitreno usvajanje ovih zaključaka, koji motiv. Kad smo čekali 3 mjeseca, možemo čekati još mjesec dana, nije nikakav problem. Da se upoznamo, da razmotrimo sve ono što je u okviru komisije, što znači da imaju neki ciljevi iza toga. Zašto se na brzu ruku jednostavno danas predlažu dopuna dnevnog reda i jednostavno imamo zaključke komisije. Odgovorite mi na to, ako imate argumenata. Zašto se žuri? Zašto je nekome stalo po svaku cijenu, jednostavno kaže da se institucije koje su sve bile ovde, 25 46 institucija izvine jednostavno pojedincima koji su u ovom slućaju oštećeni ili dotaknuti štampom, medijima ili nećim drugim. Aferim.
Zahvaljujem doktoru Avdiću, samo malo, ali ja, okej, okej,
Eto Nikola poredaj ti.
Dakle, Seada ima repliku. Seada Palavrić, jeste.
Ja neću replicirati na sve ono što je rekao gospodin Špirić ima pravo na različito viđenje, isto kao što i ja imam. Činjenica da je on okrenuo stvari kao recimo, kad komisija predlaže zapravo zahtjeva od federalnog radnog tijela, Parlamentarnog odbora koji vrši nadzor nad FOS-om, gospodin Špirić kaže da se to samo sugeriše i to FOS-u. Dakle, zamjena teza. Ali, isto kad je riječ o izvještajima na koje nas upućuje komisija. Argumentacija koja je ovdje morala biti ponuđena nije strogo povjerljiva i morala je biti svaka konstatacija i tvrdnja argumentirana a pojedinosti o nečemu o dubina, to smo mi mogli gledati u strogo povjerljivim izvještajima. I slijedeće, gospodin Špirić kaže da nam je potrebna obavještajno sigurnosna služba koja će biti profesionalna, koja neće biti stranačka, pogotovo u kojoj neće nacionalne stranke imati moć, a ja gospodina Špirića potsjećam, da je Federalna obavještajna služba nastala od AID-a i Hrvatske sigurnosne službe u vrijeme Alijanse na čelu sa SDP-om, gospodinom Lagumdžijom i ostalim strankama SDP-a. Oni su postavili od prvog do posljednjeg čovjeka. Nacionalne stranke nisu zamjenile niti jednog jedinog čovjeka. Ja ponavljam, na žalost opet će mediji prenjeti samo ovaj dio, ali ako je bilo neprofesionalizma u FOS-u, on je od onih koji su ga postavili, a postavio ga je SDP i Alijansa. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegici Palavrić, replika pa gospodin Zorić. Može?
Predsjedavajući, pa mislim je li,
Dame i gospodo, ne, ne mislim da je ovo ozbiljna stvar, ja znam da vi molite Boga da ovo završimo i da svak radi po starom, ali ja mislim da je došlo vrijeme da se gleda neštu duže u naprijed. 47 Nemam ja potrebu da branim doktore Avdiću SDP. Mislim da se SDP može sam braniti. On je jednostavno nameće se kao najbolje rješenje u Federaciji. Ja znam da je tu nervoza, ali je tu mnogo bolje tražiti da se napravi, nekad je dobar i korak nazad umjesto viška koraka naprijed, ali to je lični odabir i nemam potrebe ja braniti SDP. Oni su sami u stanju da se brane. Ono što ste vi rekli da je dobro bilo da se poslanici upoznaju, da se na prečas ne donose ovakvi izvještaji, ja vas sad upozoravam na kraj izvještaja gdje piše napomena. Javnosti radi da ne steknu ljudi utisak da je ovo nešto na brzinu, da je nekom stalo da se brza sa zaključcima, Bože sačuvaj. Nego ovdje piše – obavještavaju se svi zainteresovani poslanici da imaju mogućnost prije zvanične rasprave Predstavničkog doma o izvještaju kod sekretara komisije izvršiti neposredni uvid transkripta, zapisnike, kao i ostalu dokumentaciju sa kojom komisija raspolaže uz obavezu čuvanja tajnosti korištenja podataka u skladu sa 10. Poslovnik. Dakle, molim vas samo malo nemojte nervoze. Dakle, svak je mogao to pravo da iskoristi ukoliko je želio, da se upozna sa onim što ga izvan izvještaja interesuje, da bi mogao reći danas da li ovo stoji ili da ne stoji. Što se tiče komentara kolegice Palavrić Seade. Slažem se ja, vidite ona kaže oba vještajna služba sastavljena od AID-a i od SIS-a u vrijeme dok je Alijansa vladala. I to je uredu. Ali niko nije rekao da je to bezgrešno, i kvalitet SDP-a i doktora Lagumdžije što će da utvrdi greške i u tom periodu. Dakle, vi ne vidite tu kvalitet. Ja ne znam zašto ste vi zaluđeni, zašto ste vi zaluđeni u nešto drugo uvijek.....i ja zato čestitam ljudima. Nema bezgrešnih i mislim da je to upravo kvalitet rada ove komisije. Na žalost, imam osjećaj da ste se vi identifikovali sa tim periodom jer se suviše dugo vlada, ali nemam namjeru naravno da branim poziciju ni doktora Lagumdžije, ali ono što je bilo, što je provejavalo iz vaših rasprava kao svi ovde imaju prava da budu članovi komisije, sem doktora Lagumdžije. Pa zate li vi koji je to teret na leža bilo kojeg poslanika a svi ustanovili da čovjek ni kriv ni dužan. Zašto ne bi bio član komisije? Zašto Zlatko Lagumdžija ne bi rekao šta ne valja službi, a može Nikola Špirić, Seada i ne znam Momčilo ili ne znam bilo ko drugi. Zašto? Kakvi se to prava mi igramo u okviru ovog parlamenta pa neki imaju pravo a neki nemaju pravo. Pa ti, ovaj slućaj vezan recimo za Zlatka, brani se 4 godine pa će naredni slućaj se braniti neko drugi. Dakle, uspostavljamo nove demokratske principe i standarde i ja ne mislim da je ovo protiv bilo koje stranke. Protiv bilo koje koalicije, ali je vrijeme da na to ozbiljno stavimo tačku, jel stvarno neko u ovoj sali sjedi koje ubjeđen da obavještajne službe nisu radile to što su radile i krišle propis. Jel stvarno neko, jesmo li svi ubjeđeni da nisu, ako su ubjeđeni jesu, zašto smeta da nadležni organi koji se bave tim radom preispitaju ponašanje evo konkretno u ovom slućaju. Hvala.
Dobro, zahvaljujem gospodinu Špiriću. Gospodin Vinko Zorić ima riječ. Nek se pripremi gospodin Nijaz Duraković. A vi dalje, imate već najavljenog Moranjkića i Novakovića. 48
Gospodine predsjedavajući, ja u ima Kluba HDZ-a najavljujem stanku od pola sata prije izjašnajvanja dakle, nakon rasprave ovaj, jer ćemo se mi konsultirati sa našim članom. Svi klubovi su imali svog predstavnika u ovom istražnom povjerenstvu i eventualno korigirati svoj stav koji smo do sada imali. Mi smo bili spremni odmah na početku ovaj, nakon uvodnog izlaganja gospodina Gligorića izjasniti se o ovom izvješću i dakle, najavljujem unaprijed stanku, a mislim da nije potrebna ovolika rasprava niti Klub HDZ-a demokršćana očekuje daće medijski biti njiihovo mišljenje prezentirano, jer mi nismo naučili da u pozitivnom svijetlu budemo prezentirani u medijima, bez obzira koliko sudjelovali korektno i pozitivno u ovom Zastupničkom domu.
Zahvaljujem kolegi Zoriću. Za riječ se javio doktor Nijaz Duraković.
Prvo, Nikola i ja se slažem da je SDP najbolja opcija ali ne samo u Federaciji, zašto ne bi bio i u RS recimo.
Kad se udružimo bićemo najbolja zajedno.
Izašao sam da dam jedan konkretan prijedlog i ovo što iznosim to je moj ovako lični stav, pa sam se dvojio da li da uopšte o tome govorim. Naime, od početka sam bio na stajalištu da je tzv.državni udar, pod 1. čista izmišljotina. Pravno gledano smijurija, a politički gledano hajde da budem prejak stupidaria. Svi znamo šta je udar i ko ga vrši i na koji način itd. i ne bih to borazlagao. Ali istog sam ubjeđenja da ovaj parlament ima daleko, daleko pametnijeg posla od onog koji miriše na međustranačko prepucavanje, na zadovoljavanje pojedinih sujeta, pa i na propagandno napuhavanje upravo ovoga slućaja već mjesecima i mjesecima. I stvarno ima da se po malo zastidimo. Mi smo utvrdili neke prioritete, utvrdili smo ono što je neophodno u narednih najdalje mjesec dana da uradimo itd. ali ostajemo i dalje na bavljenju efemernih stvari. Ja bih se usudio reći, negdje ću to javno i predložiti može i ovde, što će nama uopće te službe pored Ministarstva unutrašnjih poslova ili sigurnosti, zovite kako hoćete i pored svih silnih ja se uvijek pitam što će nam ti MIS-ovi, FOS-ovi, PIS-ovi, ne znam kako ćemo ih više nazvati eto. A samo se mi bavimo nekakvom obavještajom, više dokle ljudi, ko koga više uhodi, zašto ga uhodi, kome slući, zašto prisluškivanje, ma nek prisluškuje ko god hoće i šta hoće, imamo mi pametnijeg posla u ovoj državi da radimo. Da jednom na ovom parlementu o tome otvorimo priču, praznu priču. Neka bude u kontinuiranom zasjedanju. Sve gori ne možemo u Partnerstvo za mir, ne možemo u VTO da uđemo što je najključnije ono od čega se živi, u Svjetsku 49 trgovinsku organizaciju, ne možemo nigdje primirisati radi togašto se bavimo evo čime. Ko je koga prisluškivao itd. Vjerujte u politici sam na raznim funkcijama negdje odo 30 godina i vidio sam svašta, čuo još više, čitao kao i mnogi od vas ovdje prisutnih, stotine hiljada stranica i pametnog ali još više glupog birokratskog činovničkog, policijskog, kvazi policijskog, CK-ovskog, kako god hoćete, pristavskog, zluradog često, osionog, potcjenivačkog, svakog drugog teksta, ali rijetko sam recimo naišao na ovakav izvještaj na ovaku temu. To je moja impresija. Prvo, dakle neka se niko ne ljuti, moj lični utisak je da je ovaj izvještaj najblaže rečeno neozbiljan. Drugo, izlazi u mnogim domenima iz nadležnosti same komisije. Treće, pravno je po prilično nepismen, neutemeljen i nekonzistentan. Vi pravnici, ima vas ovde dosta, to ste već primjetili. On jeste u mnogim dijelovima, neka se ne ljuti niko, neka ga ne shvata kao svoj lični izvještaj, to je izvještaj komisije dakle, ali je on ipak paušalan, pun je materijalnih grešaka. Evo, pomenuta je greška članom 8. nije to obična greška, ona apsolutno mijenja smisao. Znači svi oni koji se drže Ustava, treba da odgovaraju. Od prilike tako da se našalim. Član 5. isto, po prilično kontradiktoran. I ono što je Palavrička navela s pravom, mnogi članovi tu imaju. Ima miješanja kompetencija itd. I na kraju, ko se doista i zašto boji da se svi materijalu budu objavljeni? Hajmo pošteno. Zar u ovoj zemlji ima išta, ama baš išta što je strogo po ili tzv. vajna državna tajna, pa nemojmo se zamajavati. Nema. Pa ovde, vrsne i sve obavještajne službe svijeta, kako ko hoće i gdje hoće, pa mi imamo svu agenturu i poznatu i nepoznatu. A koja tajna ljudi, šta se zamajavamo. Pa ako je to sve već i objavljeno najvećim dijelom u štampi, zašto se nije dostavilo sve to, pa evo vidite šta je bilo. Pa neka ocijeni i ovaj parlament i svi ostali je li to, šta je to, kako je, je li ozbiljno, je li neozbiljno, je li podvaljivački, je li ucjenjivački, je li ovo ili ono. Ja mislim, da ovaj parlament dakle zaslužuje ozbiljniji izvještaj. A evo prijedloga mu. Da uz sve manjkavosti ovog izvještaja, primimo ovaj izvještaj k znanju, dakle k znanju, da konstatujemo da pokušaja državnog udara nije bilo i da odbijemo sve te takve insinuacije te vrste, i da konstatujemo da su postojale sve one slabosti koje se tamo navedu, pa ne treba se puno truditi dokazati slabosti rada obavještajnih službi, sve nedoslijednosti, uzurpacije, slabosti i sl. Ali da ovaj parlament kaže. Mi prihvatamo to uz obavezu da nadležne isntitucije, organi nastave posao na raščišćavanju ovih slabosti, ali da se primarno usmjeravamo na donošenje ključnih sistemskih zakona i na ono što smo utvrdili kao prioritet ovog parlamenta. I vidićete da ćemo onda pomiriti sve ove međustranačke začkoljice, da ćemo odgovoriti na 50 odgovornost koju ovaj parlament objektivno nosi i biti ćiste savjesti u opredjeljenju za ovakav zaključak. Hvala vam na pažnji.
Zahvaljujem doktoru Durakoviću. Za riječ se javio gospodin Moranjkić. Možete li taj zaključak doktore Durakoviću, može li taj zaključak samo u pisanoj formi? Hajte ga vi časkom samo konstruišite, molim vas.
Gospodine predsjedavajući, gospodo, kolege poslanici i zastupnici, ja neću komentarisati tačku po tačku kao što su radili pojedine kolege, jer po meni upustiti se u to, znači imati pred sobom te silne materijale, silne izjave, silne razgovore itd., pošto to nemamo, mislim da je to neozbiljno i upuštati se u takvu jednu avanturu i kazati da li je nešto tačno ili nije tačno. Znači, kad bih imao taj materijal, ja bih mogao da komentarišem da li je jedan zaključak iz tog materijala tačno i adekvatno izvučen ili nije. Prema tome, ja neću tako. Ja ću to pokušati na drugi način, jer ovde samo još da kažem u tom kontekstu mogu vjerovati ili ne vjerovati komisiji da je pravilno izvukla te zaključke ali, da li je komisija izašla iz konteksta, izašla iz zadatka koji joj je dat i zadatka koji je očekivan itd., to možda može biti predmet rasprave. A to se lako može utvrditi, jer mi smo zadatke dali toj komisiji u kojim okvirima ona da se kreće. Da li se kretala ili nije, onda se može po određenoj logici nešto što je pod navodnim znacima višak, odgrnuti i kazati ovo je dodatak koji nije potreban, ili je balast uz ovaj izvjštaj. Ja ću reći svoje mišljenje i moje očekivanje i od izvještaja i od istrage, a oni su kratko rečeno tri stvari. Da li je bilo pokušaja organizacije destabilizacije. Stvarno taj nesretni državni udar, nema mjesta ni po kakvoj osnovi i ja se slažem sa gospodinom Durakovićem, kad je karakterisao to. A da li je bilo nekakvih radnji, špekulacija u smislu destabilizacije nekog sistema u jednom vremenu, to po meni je trebalo da kaže komisija i ona je dijelom rekla da nije bilo i prihvatimo to, da nije bilo. Ali ako nije bilo, a bilo je dima, onda je znači trebalo da se po meni, komisija možda upusti, ne bi izašla iz okvira, da kaže ko je taj dim stvarao i da izvuče zaključak kakav je bio cilj tome da se stvara ta fama, kakva nam nije u ovom vremenu nepotrebna, odnosno najmanje potrebna od ovih silnih životnih problema koje država treba da radi, uradi odnosno u svom dijelu stvaranja. Toga nije bilo. Zato, predlažem da ovi zadaci, odnosno zaključci bolje rečeno koje je komisija odradila, da se oni još jednom samo prekanališu. Ono što je višak uslovno rečeno da na određen način se ispusti, a ono što je bio zadatak da se još jednom preformuliše i kaže. A to su ova dva zadatka i ja mislim da su ona već jednom bila rečena, ja se slažem u onoj komisiji ali se ne slažem s time što je ona prva komisija tako jednostavna svoj zadatak koji je 90% odradila prepustila da se odrađuje ponovo, a onda upustila se u negaciju rada 51 ove komisije, što mislim da na određen način nije bilo potrebno da se spori ovakva fama. Eto to je od prilike moj prijedlog, rešenja izlaska iz ove krize.
Zahvaljujem kolegi Moranjkiću. Nema krize, ima krize. Kolega Novaković se javio za riječ.
Poštovani predsjedavajući, uažene kolege, meni je malo nezgodno da kvarim ovu današnju idilu i sve ove izlive nježnosti opozicije, pa neću onda u tom smislu ovaj, mnogo ni diskutovati da ne bih ovaj, pokvario svo ovo ovako što fino izgleda. Ja prvo želim da budem u ubjeđenju da je ova komisija radila nepristrasno, objektivno i da je to što je predložila, predložila jednoglasno od strane svih članova. Ja cijenim trud koji je Komisija uložila i mislim da je ona to na neki način ovaj trud i popularisala. Ja se, također, slažem sa onima koji su rekli da ovaj izvještaj nije uperen ni protiv jedne stranke, ni protiv jednog pojedinca. Ali je isto tako činjenica da jeste za jednu stranku i za neke pojedince. I u tom smislu se postavlja pitanje objektivnosti izvjetšaja, ali opet dozvoljavam da i nisam u pravu, odnosno da sam u krivu. Ono što je, također bitno jeste da se ovaj slučaj treba danas završiti. Ja mislim da se on neće završiti odbijanjem izvjetšaja, nego da se će tek onoda nastaviti problemi u vezi sa ovim slučajem. Zbog toga sam vrlo blizak prijedlogu gospodina Durakovića, da se ovaj izvještaj u stvari primi k znanju ili na znanje sa svim onim negativnostima, koje su tamo navedene i sa upozorenjem da se te negativnosti ubuduće nastoje, kažem, nikad se neće izbjeći, ali da se nastoje izbjeći. Oko konačnog stava kluba dogovorit ćemo se nakon ove pauze, jer ja sam rekao i na proširenom kolegiju ja nisam čitao ovaj izvještaj do danas, tako da ćemo izvršiti konosultacije sa članom Komisije iz našeg kluba i vidjet ćemo i pobliže se upoznati i sa načinom rada i sa zaključcima. Ali, ukoliko bi zaključci išli upravcu prijedloga gospodina Durakovića, mislim da bismo bili spremni takve podržati odmah sada i time staviti definitivno tačku na ovaj slučaj. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. U pravu je on. Ovo nije izvještaj opozicije, nego komisije koju je formirao ovaj parlament, koja odražava stranačku strukturu Parlamenta i ne mislim da je danas neko htio da ovdje stvori pozornicu opoziciji. Dobro bi bilo da predstavnici parlamentarne većine izađu sa arguemtnima hvale za obavještajne službe, ako takvi argumenti postoje. Za riječ se javio, ko se dalje javlja. Ima li još diskutanata? Nema. Zaključujem raspravu, uz da se obrati gospodin Gligorić ali da ne izaziva replike ako je moguće. Nema potrebe za replike.Mislim da smo suviše dugo. 52 Ja bih molio da zaključimo raspravu pa ćemo dati traženu pauzu.
Dame i gospodo, Pošto je bilo par konkretnih pitanja i ja bih želio dati i odgovor. Gospodin Džaferović je pitao, kada je govorio u dijelu institucija koje su to rekle itd. izjasnile se u smislu kako smo se i mi izjasnili da podsjetim, da je Predstavnički dom, nakon istražne komisije u kojoj ste i vi bili član to isto tako definitivno rekao. Zatim, tužilac Federacije Bosne i Hercegovine, također, eksplicitno rekao da nije bilo tog termina ili sintagme ili kako hoćete «dražvni udar». Istovremeno kad govorimo o tome, a bih volio da ste, a da ne izazivam zaista repliku tražim riječi, biram, bilo dobro da ste se na osnovu analize ili analitike upustili u to, da je i u FOS-u i kod tužioca i na svakom drugom mjestu pa i u ovoj komisiji utvrđeno da nije bilo državnog udara, nego da je bila, a i kod FOS-a osnovni u stvari, nije dokaz pa su ga digli, pa su malo lutali između toga šta je dokaz itd. rekli da je postojala organizovana grupa, koja je radila na destabilizaciji Vlade Federacije BiH i Vlade BiH, sa ciljelm da se isprovociraju prijevremeni izbori i tužilac je rekao šta kaže Evropska koncencija o političkim slobodama i svim drugim, a i mi to valjda znamo. Ja bih volio da ste vi to analizirali i rekli da ta činjenica od strane FOS-a, kao krunski njihov dokaz u stvari ne stoji.Svako ima pravu tražiti u ovoj zemlji prijevremene izbore i volio bih ako ste objektivni i ako kritikujete ovaj izvještaj i s pravom ga kritikujete, a istovremeno dajete i ovu drugu stranu, budite objektivni i prema drugim stvarima, a ne odbranaški se samo postaviti u jednom smislu, čime objektivnost, posebno advokata gubi smisao. I, mislim da je važno, pod uslovom da smo izašli iz ovlašćenja, a nismo, objasnio sam zašto i da smo izašli, valjda je utvrđivanje istine u ovoj zemlji osnovno načelo i trebalo je reći nama cilj je utvrditi istinu u ovom slučaju i hvala komisiji i njenom predsjedavajućem usput što su na tome radili. Sledeće, gospodin Avdić je rekao za Lagumdžiju i drugi ste rekli i stavili primjedbu na njegov rad Komisiji. Gospodin Lagumdžija u tom transkriptu je, pomenut tri puta i ništa više i on nije predmet dnevnog reda, kao što cijelo vrijeme to stavljam, to je tačka dnevnog reda daleko širi kontekst problema je u odnosu na gospodina Zlatka Lagumdžiju. Ako smo kao ljudi, kao parlamentarci, političari i demokrati, okrenuti tom jednom opštem pravcu. Treba suzbiti u ovoj zemlji negtivnu pojavu, koja je očita ovdje. Nebitan je ovdje gospodin Lagudmžija, bitni su kao ljudi, naravno, ali ne prikazivati kao da je to problem i onda znate, odete u drugu krajnost svodi se na politički obračun, što, apsolutno ne stoji. Dobro je rekao dr Špirić, predsjedavajući da bi ovo bila loša poruka ako ne bi prihvatili ovaj izvještaj, jer bi se na taj način, u stvari u Parlament uveo politički obračun i to bi veoma negativno odjeknulo u javnosti sa svim mogućim reperkusijama i posljedicama, koje bi proizveli. Razmislite o tom, eventualnom trenutku, kad budete odlučivali i, prijedlog gospodina Durakovića je, jedan politički konsenzus. Naravno, o tome se može razmisliti, ali ja mislim da bi bilo bolje da mi kao parlamentarci, bez 53 političkog ovog uplitanja previše, smognemo snage i odgovornosti prihvatimo ili odbacimo ovaj izvještaj. Zato što pribjegavati ovom govori o nama da nismo u stanju da se suočimo sa istinom, sa odgovornošću, sa svim problemima koji nosi ovakvo jedno pitanje i da je ovo po meni bježanje od stvarne odgovornosti tražeći model u kome može pomiriti sve. Ne. ovo ne može da pomri sve. Ovdje je istina. Ovdje je savjest. Politika i stranke moraju biti ispod toga, jer ljudska prava i osnovne slobode moraju biti iznad svega u ovoj BiH. Ja vas kao predsjedavajući molim da se izjasnite o ovom izvještaju i neka podnese odgovornost svako ukoliko ne bude podržao ovaj izvještaj. Smatram da je korektan, smatram da je Komisija radila, još jednom ponavljam, vrlo odgovorno. Ljudi su zastupljeni iz svih stranaka, opozicije i pozicije i smatram da je ovaj izvještaj u odnosu na druge izvještaje voma dobar i da nije ni birokratski i da je rekao onoliko koliko Komisija u načelu može da kaže. Na drugim organima je da utvrde, eventualnu istinu kroz institucije sistema, jer ova komisija i ovaj parlament nije sud i, zaista smo pokušali da nađemo tu mjeru koja može da zadovolji sve. To što se neko plaši sledeće faze, od strane institucija, koje mogu da utvrde odgovornost i da već danas počinjemo da ih branimo u ovom parlametnu, to vas molim nemojte činiti, to nije dobro, sigurno za BiH. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Gligoriću. Dame i gospodo, ja molim, nije se javio niko više za diskusiju. Zaključujem diskusiju. Dajem pauzu na prijedlog Kluba HDZ-a. Oni sutražili pauzu. Dajem pauzu do dva sata da iskoristite za ručak. Nastvljamo u tri sata. U tri sata nalazimo se u sali. [[PAUZA]] ... nastavljamo sa radom. Završili smo pauzu. Ima li potrebe da Klub HDZ-a, oni su tražili pauzu, da daju obrazloženje. Nema. Idemo na izjašnjavanje. Dame i gospodo, stavljamo na izjašnjavanje Prijedlog komisije po zaključcima, vezano za izvještaj. Dakle, stavljamo na glasanje Izvještaj Komisije za ispitivanje tzv. državni udar. Ko je zato da se Izvještaj Komisije prihvati? Ko je protiv izvještaja? Ko je uzdržan? Dakle, od 32 prisutna 20 je bilo za – protiv 5, uzdržano 7. Idemo na entitetsko. Ko je iz Federacije za? Ko je iz RS za? Dakle, iz Federacije 11 iz RS 10. Konstatujem da je izvještaj Komisije za ispitivanje tzv. državnog udara prihvaćen. Ja čestitam Komisiji na poslu koji je obavila. Bio je to obiman i mukorpan posao i time prelazimo na 7. tačku dnevnog reda. 54 Ad.7.Zahtjev poslanika dr Azre Hadžiahmetović za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi BiH, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika Ima li potrebe da predlagač obrazloži svoj zahtjev? Nema potrebe. Ko se javlja za riječ? Otvaram raspravu. Gospodin Filip Andrić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege zastupnici, Evo ja ne bih puno želio ovom prilikom ulaziti u sadržaj samog zakona i ne bih se po tom pitanju određivao, ali, s obzirom da nam se predlaže po članku 105. uzmi ili ostavi, protiv kojeg sam i ja od samog početka uvijek bio. U ostalom imali smo još zakona, pa i ja sam bio jedan od predlagatelja jednog zakona po članku 105. kad su sve moje kolege zastupnici molili da odustanem od tog prijedloga i da idemo po članku 104. Koliko se sjećam jednom smo prilikom raspravljali upravo na tu temu, pa, ako se ne varam i zaključak smo jedan donijeli da ubuduće, prijedlozi zakona, či su predlagatelji zastupnici, da idu prema Vijeću ministara na dobivanje mišljenja, odnosno izjašnjavanje Vijeća ministara po tom pitanju. Kao član Komisije za izradu poslovnika, znam da je i u novom poslovniku predviđena obvezujuća takva procedura. Znači, kad nije predlagatelj zakona Vijeće ministara, u tom slučaju mora proći određenu proceduru, odnosno dobiti mišljenje.Kakvo će mišljenje biti Vijeća ministara, to je od slučaja do slučaja. Ne treba ulazliti u to, ali ne vidim razloga za toliku žurbu i volio bih prije izjašnjavanja o ovom zakonu imti stav, odnosno Vijeća ministara. Pa nije mi jasno zašto se zaobilazi u ovom konkretnom slučaju Vijeće ministara i moj prijedlog bi bio da, svima nama da se ovo, ipak, uputi Vijeću ministara, odnosno ukoliko predlagateljiva ovog zakona se slaže s tim, da odustane od procedure uzmi ili ostavi, da se zatraži mišljenje Vijeća ministara, a sjednice i onako ima skoro u stalnom zasjedanju. Prema tome, ja mislim da ne možemo puno izgubiti vremenski ako napravimo taj korak. Toliko.
Zahvaljujem kolegi Andriću. Ko se dalje javlja za riječ? Dr Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Uvaženi članovi Kolegija, kolegice i kolege poslanici, Ja sam mislila da neće biti potrebe da bilo kakvo obrazloženje dajem. Nakon prošle sjednice Parlamenta i zaključka, rasprave i zaključaka, koje je ovaj parlament usvojio. Naime, radi se o, priča je prošli put bila diskusija, odnosno zaključci povodom konkretnog slučaja, vezano za proizvođače, odnosno iz oblasti automobilske industrije, kolektiva koji je, između ostalog, na kog se, između ostalog ove odredbe odnose. 55 Između ostalog, ovaj parlament je zaključio da Vijeće ministara u roku od sedam do 10 dana donese privremenu odluku kao što je to činilo i do sada, a ukoliko to Vijeće ministara ne učini da će Parlament uraditi u skladu sa svojim ovlaštenjima. Kako Vijeće ministara u roku od 15 dana nije donijelo odgovarajuću odluku, ja sam kao ovlašteni predlagač ovaj zakon uputila u parlamentrnu proceduru. Ja se u potpunosti slažem sa kolegom da, u principu svi zakoni koje predlažu poslanici idu na neki način posredstvom Vijeća ministara, na koji bi način Vijeće ministara davalo svoju saglasnost, odnosno svoje mišljenje o predloženom zakonu, ali ovdje je samo stvar, zaista dobre volje, da li se ova odredba, odnosno ova izmjena želi usvojiti ili ne želi usvojiti. Ovdje je savršeno jasno da se radi o potrebi izmjene i da se radi o hitnosti izmjene, odnosno usvajanja ovog zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegici Hadžiahmetović. Ko se dalje javlja za riječ? Momčilo Novaković.
Uvažene kolege, ja ću samo iznijeti stav kluba stranke. Naime, mi nismo ni do sada podržavali zahtjeve poslanika za procedurom 105. iz logičnih razloga. Ukoliko Savjet ministara u dovoljnoj mjeri nije mogao sagledati svu ozbiljnost ove situacije i on predložiti ovakav zakon, onda bojim se da poslanici vrlo teško sami mogu sagledati sve posljedice donošenja jednog ovakvog zakona. Zbog toga nismo za član 105. i pridružujemo se prijedlogu čini mi se Kluba HDZ-a, da predlagač zakona promijeni zahtjev za proceduru 105. u proceduru po članu 104. kako bismo onda u jednom krtkom periodu mogli dobiti i stvove Svjeta ministara.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Ko se dalje javlja zariječ? Gospođa Ruža Sopta.
Zahvaljuljem gospodine predsjedavajući,kolegice i kolege, ja sam sad dobila informaciju i ako smo mi zadnji put u zaključku rekli da u roku od tri mjeseca Vijeće ministara predloži izmjene zakona, odnosno ... predloži zakon o carinskoj tarifi. Ja sam sad dobila informaciju da je Vijeće ministara formiralo komisiju za izradu novog zakona koja do 31.3. treba podnijeti prijedlog, odnosno predložiti novi zakon. Prema tome, mislim da čak ni ovo po članku 104. nema potrebe ako će oni do 31.3. u istinu predložiti zakon i pustiti u proceduru. 56
Zahvaljujem kolegici Sopti. Selim Bešlagić.
Poštovani kolege, Hajde da kažem uvažavajući primjedbe naših kolega da se ne ide po 105. ja bih htio samo da naglasim da prošli puta je da ne ide po 105. ja bih samo htio da naglasim da prošli puta je upravo pitanje automobilske industrije potencirano i tražen hitan odgovor, jer ću sebi onda postaviti pitanje a šta ako Folcfagen odustane od automobilske industrije. Ja bih htio da naglasim ovaj puta, da sam ja zato da se ovo izglasa, kao opomena Ministarskom vijeću da pitanja poslanika na strateškim pitanjima dobijamo brže odgovore ili da postavimo pitanje rada Ministarskog vijeća. Iz tih razloga ja podržavam da se ovdje glasa za, po ovom zakonu 105., a bogami ukoliko sledeći put to dođe, onda treba postaviti pitanje, ja bih rekao povjrenja Ministarskom vijeću. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bešlagiću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Zorić. Izvolite.
Pa, evo, ovo što reče gospodin Bešlagić je u kontradikciji sa obrazloženjem kolegice Hadžiahmetović. Naime, ona kaže da predložene izmjene zakona o carinskoj tarifi neće imati nikakvog utjecaja na proračunske prihode u Bosni i Hercegovini. Meni to nije jasno da neće, jer 31.12. je prestala važiti odluka po čemu se do sada tretirala ova oblast. Ne znam šta je bilo sa prvim i drugim mjesecom. Valjda su bili nekakvi prihodi po tome ili je sve stalo. Također, ne znam što se misli pod činjenicom ili, ovdje piše, s obzirom na činjenicu da Vijeće ministara BiH kasni sa predlaganjem izmjena carinske tarife Bosne i Hercegovine. Koji je bio rok pa kasne? Dakle, ako kasni, evo mene zanima da mi predlagač kaže koliko kasni i do kada je to Vijeće ministara trebalo napraviti? Drugo, da mi obrazloži malo ovaj zadnji stavak u obrazloženju, da neće imati, podvlačim ovo, nikakvog uticaja na proračunske prihode u Bosni i Hercegovini.
Zahvaljujem. Dr Azra Hadžiahmetović se javlja. Izvolite. 57
Zahvaljujem. Ja želim podsjetiti da od 1998. čini mi se godine, Vijeće ministara je donosilo privremene odluke, kojim su ove stavke, koje su navedene u tarifi pod određenim tarifnim brojevima za industrijsku montažu, odnosno tzv. ESKADES stropovi bili oslobađani od plaćana carine. Znači, mi do sada nismo ni imali takve carinske prihode u budžetima entiteta, odnosno nadležnh institucija. To je jedno. Drugo, ja ću vas podsjetiti ko je pažljivi analitičar odluka i zaključaka Vijeća ministara prije jedno od dva do tri mjeseca. Vijeće ministara je donijelo odluku da hitno i ubrzano radi na izradi carinske tarife sa prijedlogom, čini mi se znam da se taj neki prvi draft, odnosno posao završi do stupanja na snagu, punog stupanja na snagu ugovora o slobodnoj trgovini, a to je znamo 1. januar 2004.g odine. No, može se desiti iz tehničkih i drugih razloga, manje – više svi znamo a očito i vi dobro znate da je tarifa komplikovan posao i bilo kakva izmjena tarife, pogotovo u skladu sa pravilima WTO-a itd. i svih onih odredbi na koje se obavezalo Vijeće ministara zahtijeva jednu izuzetnu pažnju. Ja vas želim podsjetiti samo da se ovdje radi zaista o hitnosti i mi smo bili svjedoci i od prije mjesec dana, možda i kasnije, naročito u posljednjih mjesec dana naglašenih zahtjeva i rasprava koje su se ovim povodom vodile. Ovaj parlament, kao što sam imala osjećaj, prilikom vođenja rasprave o konkretnom problemu kad je u pitanju bio Wolsfagen, moram pomenuti da ova odluka, odnosno izmjene ovog zakona ne preferiraju ni jednog proizvođača, nego se odnose na sve i postojeće, odnosno Wolsfagen i potencijalne proizvođače, odnosno one koji bi radili na pitanju na pitanjima sklapanja u oblasti auto-industrije, da se radi o problemu takve vrste da prijeti opasnost da Wolsfagen napusti investiciju u BiH. Zahvaljujem.
Dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti, Ja cijenim trud koji je doktorka Azra Hadžiahmtović uložila u predlaganju zakona o izmjenama Zakona o carinskoj trifi Bosne i Hercegovine i slažem se sa njom da se radi o dosta složenom poslu u kojem Vijeću mnistara možda treba više vremena, ali ukoliko '98. godine niko u ovoj državi nije imao za potrebu da izračuna šta dobija u budžet ili šta gubi i ako nam nulto stanje sredstavau budežtu odgovara za Wolsfagen i za sve druge koji budu dolazili u ovu zemlju, onda će to biti eldorado za ono što se ne zovu strateške investicije u ovu zemlju. Ja nemam ništa protiv da Wolsfagen ima ugovor i ugovor ispoštujem, ali isto tako imam zahtjev da Vijeće ministara, kada nudi zakone o carinskoj tarifi izađe sa ekonomskom logikom i računicom. Znam ja i šta se dobija ako ostane Wolsfagen u slučaju ovakve ekonomske situacje, vezano za zaposlenost, teško se dolazi do novih radnih mjesta, ali isto tako znam da se u jednom trenutku mora mijenjati logika stvari u ekonomskom smislu ove zemlje. Da li je to sada vrijeme ili neko drugo ja to ne znam, ali bi bilo na fonu nečega da dođemo do usvajanja ovog prijedloga dr Hadžiahmetović, da ovo ide u skraćenoj proceduri, da čujemo šta misli Vijeće ministara o 58 ovoj problematici, je li ono na istom fonu i šta će značiti ako mi donesemo da, recimo izmjene i dopune zakona Vijeće ministara dođe sa informacijom da smo uradili loš posao. Dakle, svjestan odgovornosti, svjestan brige koju je poslanica iskazala, mislim da bi bolje bilo, jer bi bilo na liniji da ovo usvojimo. Ja bih ekonomske računice, da se analizira proizvodnja automobila koji se sklapaju u prvoj i drugoj fazi, šta bi oni značili da su oporezovani i šta bi značilo za budžet BiH, a šta znači oslobađanje evo već koliko šest ili osam godina. Na kraju može se naći neko rješenje da je druge države u okruženju neće nuditi Wolsfagenu, dakle, naći povoljnije rješenje. Ali, ići sa nultom stopom, u vrijeme kada imamo problema za finansiranje Suda, Tužilaštva, novih institucija, vezano za SIP- u, ja ne mislim da je dobar ekonomski rezon. Ima li bolje rješenje teško mi je reći dok ne budem imao potvrdu u ekonomskoj logici i računici, izuzev ako neko neće ići sa globalnom pričom. Pa znate li vi šta znači da se povuče Wolsfagen, pa znate li vi šta znači za TAS, šta to znači za zaposlene i toga sam svjestan, ali moramo uozbiljiti Vijeće ministara da da svoje viđenje. Ja bih molio, ako postoji raspoloženje dr Hadžiahmetović na liniji da usvojoimo ovo, ne na liniji da se borimo na nekim arguemntima koji nisu suvisli da usvojimo ovo na narednom zasjedanju, a da dotle damo šansu i Vijeću ministara pa da kaže bar šta misli. Ukoliko to ne bude na ovom fonu i ukoliko vidimo da će se nanijeti više štete nego koristi, ja sam spreman glasti za ovaj prijedlog, ali bih volio da čujem i drugu stranu, odnosno stranu Vijeća ministara, možda smo na kraju krajeva na istom putu. Hvala vam lijepo. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Možemo li dobiti odgovor pre glasanja. Žao bi mi bilo, ne, tražite da se glasa. Ko je zato da se prihvati prijedlog dr Azre Hadžiahmetović da razmatramo Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Ko je za? Zahvaljuljem. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Dakle, za je bilo, od prisutnih 34, za je bilo 20, protiv 13, suzdržan 1 i ako ja ne mislim da je ovo tačan zbir glasanja. Ja vas molim da vodite računa,nekad pre prebrojim nego što mi date izvještaj. Jer 10 iz RS plus 4 iz HDZ-a, to je 14 protiv. Dakle, molim vas, ja brojim obe strane. Nije ovo podijeljen Parlament. Moja desna i lijeva strana, ali nema veze. Hoćemo li ponoviti glasanje. Ja vas molim da ponovimo glasanje. Ko je za? Ja vas molim da vodite računa, jer brojim kao i vi. – 18 je za, koliko sam ja izbrojao. Ko je protiv? – 13 Ko je uzdržan? – 1 Dakle, od 32 – 18 je za, protiv 13, uzdžran 1. Idemo na entitetsko. Ko je iz Federacije za? Ko je iz RS za? 59 Dakle, iz Federacije 18 za, iz RS 1.Idemo na usaglašavanje. Žalim, nemamo trećeg člana Kolegija.Ostat ćemo u proceduri usaglašavanja i Parlament će na vrijeme biti informisan. Ad.8. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglalsnosti o prijedlogu zaključka poslanika Seade Palavrić da nadležna komisija sačini novi izvještaj o Prijedlogu zakona o osnivanju kompanije za prenos el. energije u BiH, u skladu sa članom 95.stav 3. Poslovnika Doma Dame i gospodo vi ste dobili izvještaj Komisije. U Komisiji nije postojala saglasnost, danas moramo ići sa drugim krugom glasanja. Ko je da se usvoji prijedlog Seade Palavrić, ko je za da se vrati ponovo komisiji, vezano za prijenos el. energije? Ako treba objašnjenje, samo malo da objasnimo. Dakle, zahtjev, izvještaj u Kolegiju nije postignuta saglasnost o prijedlogu poslanika Seade Palavrić da nadležna komisija sačini novi izvještaj o Prijedlogu zakona o osnivanju kompanije za prijenos električne energije u BiH, u skladu sa članom 95.stav 3. Dakle, to su novi momenti. Novi momenti jesu, vodili smo raspravu da je Dom naroda, da je naša komisija, da je zajednička komisija usvojila dio amandmana, za koje se cijeni da, za koji imamo i pisani izvještaj, da bi to činilo, jednostavno destrukciju u zakonu, da bi izmiještanje ovog centralnog operatera zahtijevalo velike cifre novca. Imao sam, ja moram da kažem da sam imao razgovor sa operaterima i regulatorima postojećim i da postoje ubjeđivanja i parlamentarna rasprava je pokazala da ovo ne bi bilo dobro. Mi u Komisiji nismo postigli saglasnost, dakle, da to vratimo da nadležno ministarstvo zajedno sa našim komisijama, sa konsultantima iz međunarodne zajednice i domaćim konsultantima još jedom to razmotri i vidi može li se doći do nekog konsenzusa, koji ne bi značio vraćanje zakonskog projekta na početak ili ne bi značilo padanje zakona. Dakle, da damo još jednu šansu tom zakonu. Hoće li se doći do novog, boljeg prijedloga ostaje da vidimo, ali ja mislim da je i to bolje nego da danas glasamo da zakon padne. Dakle, to je bio zakon u prvom čitanju. Molim vas, prvo čitanje. Ovo je zakon u prvom čitanju, ne u drugom čitanju. Dakle, da vratimo na početak da se sjedne još jednom. Dakle, poenta je ovoga da na bazi novih momenata se još jednom pokuša doći do suvislog teksta, ne do suvislog, nego do teksta zakona koji ne bi značio odustajanje od principa koji su u zakonu. Dakle, ja vas molim, mi nemamo saglasnost u okviru Kolegija, ali ćemo sada vidjeti hoćemo li prihvatiti ovaj prijedlog ili ići će se u drugo čitanje pa ćemo doći do čeg ćemo doći. Dakle, ko je zato da prihvatimo ovaj prijedlog? Da, da nadležno ministarstvo, novi izvještaj komisija da podnese. 60 Ko je za? Bolju stvar činimo nego da idemo uz vjetar. Ko je protiv? Uzdržan? Dakle, od 34 za je bilo 19 – protiv 13, suzdržan 1. Idemo na entitetsko glasanje. Ko je protiv iz Federacije? Koje protiv iz RS? Dakle, protiv iz RS 9, a iz Federacije 5. Dakle, konstatujem da je ovaj zahtjev dobio potrebnu većinu i da smo prihvatili ovaj zaključak Seade Palavrić. Prelazimo. U drugom smo krugu glasanja. Molim vas da pratite prvi i drugi krug. Hoćete li da ponovim ako izražavate sumnju. Nije deset nego devet. Ako izražava sumnju neka glasa ponovo. Ad.9. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Seade Palavrić da nadležna komisija sačini novi izvještaj o Prijedloga zakona o osnivanju nezavisnog operatera sistema za prenos sistema u BiH, u skladu sa članom 95. stav 3. Poslovnika Doma Ista je to situacija vi znate kako je rasprava vođena. Dakle, radi se o istoj situaciji da ponovo nadležno ministarstvo da ponovo komisije oba doma, eksperti sjednu i da vide mogu li doći do prijedloga, koji ne bi značio odustajanje od osnovnih principa. Dakle, ovdje sad se samo izjašnjavamo. Nema rasprave. Idemo na glasanje. Ko je zato da podržimo ovaj prijedlog? Ko je protiv? Ko je uzdržan? – 1 Dakle, za je glasalo od 34 – za 19, protiv 14, uzdržan 1. Idemo na izjašnjavanje po entitetima. Ko je protiv iz Federacije? Ko je protiv iz RS? Dakle, 5 iz Federacije protiv, 9 iz RS. Konstatujem da je i ovaj zaključak prihvaćen i molim stvarno sada da se sjedne i da se pokuša jednostavno doći da bismo mogli zakon pustiti ud rugo čitanje i doći do dobrog rješenja. Ima sve će se reći. Rekao je i resorni ministar da postoje dva samo amandmana koja su usvojena, koja znače odsutpanje od principa i koje usložavaju proceduru, zntno poskupljuju projekat. Ja ću vam dati dopise pa nek vide koje sam ja dobio. Inače, mislim da nam nikada nije gubljenje vremena ako želimo nešto usaglasiti. Gubljenje je vremena ako želimo, ako unaprijed znamo da hoćemo nešto, sazvaće naravno komisiju predsjednik komisije kad dobije zaključak Doma. Molim vas, imali ste štansu da to govorite kada je vrijeme diskusije. Ne trebate se meni. Ja se ne ljudim na način kako go glasa. Ja vas molim, pošto vi znate takva je procedura, dakle, usaglašavanje i glasanje, a ne rasprava. Rasprava je završena. Dame i gospodo, sada ćemo napraviti, dok smo u sali ovdje, odstupit ćemo malo od denvog reda, pošto je zamjenica izabrana, dakle, zamjenica ministra odbrane Marina 61 Pendeš tu, ja molim da položi zakletvu, kako bi ministar i zamjenici položili zakletvu, pa ćemo nastaviti dalje. Izjavljujem da ću savjesno vršiti dužnosti koje su mi povjerene.
Obvezujem se da ću svjesno obnašati povjerene mi dužnosti.
Poštovati Ustav BiH.
Poštivati Ustav BiH.
U potpunosti provoditi Opšti okvirni sporazu za mir u BiH.
U cjelosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u BiH.
Štititi i unapređivati ljudska prava i osnovne slovode, te štititi interese i jednakost svih naroda i građana.
Štititi i zauzimati se za ljudska prava i temeljne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana. [[APLAUZ]]
Dame i gospodo, idemo na 10. tačku dnevnog reda. Ad.10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj himni BiH u prvom čitanju Otvaram raspravu. Prijedlog zakona ste dobili. Ima li neko da se javlja za raspravu? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo na izjašnjavanje. 62 Ko je zato da prihvatimo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj himni BiH u prvom čitanju? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? nema. Konstatujem da smo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj himni BiH u prvom čitanju prihvtili jednoglasno. Ad.11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o grbu BiH, u prvom čitanju Prijedlog zakona ste na vrijeme dobili. Tumačenje na vrijeme također. Izvjetšaj također. Otvaram raspravu. Niko se ne javlja zariječ. Zaključujem raspravu. Ko je zato da prihvatimo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o grbu BiH u prvom čitanju? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Konstatujem da smo, također da smo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o grbu BiH jednoglasno prihvatili u prvom čitanju. Ad.12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zastavi BiH uprvom čitanju Radi se o zakonu iz istog seta. Dakle, dobili ste ga na vrijeme i tumačenje na vrijeme. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Ko je zato da prihvatimo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zastavi BiH u prvom čitanju? Ko je protiv? Uzdržan? Nema niko. Konstatujem također da smo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zastavi BiH jednoglasno usvojili u prvom čitanju. Ad.13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu BiH u prvom čitanju Zakon ste na vrijeme dobili, pročitali nadam se. Otvaram raspravu. Gospodin Mirsad Ćeman. Izvolite.
Kolegice i kolege, gospodo predsjedavajući, Izgleda da smo ponovo u nedavno sličnoj situaciji oko nekih zakonoa. Naime, Ustvno-pravna komisija, kao nadležna komisija, a ja ne govorim u ovom slučaju u njeno ime, mada sam na neki način, na osnovu izvještaja ovlašten da to uradim, ali mislim da je 63 izvjetšaj jasan je, dostavila svoj izvještaj i, u odnosu na početni prijedlog predlagač zakona je Vijeće ministara je u nekim segmentima napravila da kažem ispravke koje bitno narušavaju, ako se može upotrijebiti ta riječ, odnosno mijenjaju koncept zakona. Ja sam kao član ovog parlamenta, koristeći svoje pravo i kao poslanika či jedan amandman nije usvojen na Ustavno-pravnoj skomisiji, a i pravo da osporavam amandmane nadležne komisije uložio jedan broj amandmana i izašao sam, u stvari, da tako kažem, da se založim da se upravo Prijedlog zakona vrati na one početne pozicije na kojima ga je zasnovao predlagač, dakle, Vijeće ministara. Uglavnom se može reći kad je riječ o konceptu koji je Vijeće ministara bilo ugradilo u tekst izmjena Prijedloga ovog zakona, da se briše, odnosno brisana je bila rotacija ovog pravobranioca i njegovog zamjenika, mislim da treba podržati tu početnu ideju, jer, zaista, u ovoj instituciji, koja je na neki način državni advokat, da tako kažem, gdje je struka itd. vrlo bitna, a gdje postoji i na osnovu drugih zakona koji važe obaveza neke vrste, naravno koordinacije, saradnje itd. da se princip rotacije pravobranioca i njegovih zamjenika eliminiše, odnosno da se ne vraća u prijedlog ovog zakona. Zbog toga sam ja i predložio amandman kojim se ponovo vraća na početnu poziciju, dakle, da nema principa rotacije. U protivnom, ako bi se, dakle, zadržalo na ovom principu, ne govorim ja o amandmanu, nego govorim o principima, onda, zaista po meni zakon kakav je predložen ne bi bio prihvatljiv. Zbog toga, govoreći o principima ovog zakona, ja mislim da, ukoliko ne bi bili usvojeni amandmani koje sam ja predložio, ja lično ne bih mogao podržati principe na kojima je Prijedlog izmjena i dopuna o Pravobranilaštvu podržan. Zbog toga bi, možda imalo smisla, mada je to sad, možda je i proceduralno malo problematično, ako se imaju u vidu ugrađeni amandmani sa Ustavno-pravne komisije, onda principi zakona nisu prihvatljivi, a ako bi se prejudiciralo rješenje i možda namjera da se prihvate amandmani, konkretno moji, mada još nismo stigli u amandmansku fazu, onda bi imalo smisla podržati ove principe. Zbog toga bih ja volio da u stvari predlagač zakona, Vijeće ministara i ako sad zakonom disponiraju, da tako kažem, disponira ovaj parlament, odnosno njegova nadležna komisija se malo više o ovome očituje, odnosno da se obrati više pažnja na osnovni koncept ovog vijeća ministara i, znatno, znatno izmijenjen koncept kroz amandmane Ustavno-pravne komisije. Inače, naravno moram i ovaj puta napomenuti sa dužnom pažnjom i uvažiti razmišljanja kolega iz Ustavno-pravne komisije, či sam i sam član pa i predsjedavajući ovakav pristup ni na kakav način ne devalvira, da tako kažem njihovo pravo da na Komisiji glasaju kako su glasali, naravno niti moje pravo da se o rezultatima takvih izjašnjavanja odnosim kroz, eventualno ulganje novih amandmana. Prema tome, Komisija je korektno uradila svoj posao formalno pravno gledajući, suštinski mogu dovesti u pitanje principe na kojima je zakon zasnovan. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Ćemanu. Ja se slažem i uvažvam trud poslanika da definišu amandmane, ali amandmani su u drugoj fazi. Mi sad glasamo o principima, izvornim principa zakona i nije problem ukoliko svaka stranka ocijeni da definitivno tekst zakona 64 odudara i da glasa protiv zakona, to nije sporno. Zato mislim da bi danas trebalo glasati o princpima. Dakle, to je moj prijedlog, a dobro bi bilo da predsjednici klubova, ako imaju razlika ovo međuvrijeme iskoriste i sjednu zajedno da nađu dodatne argumente i da vide kako približiti stavove kroz amandmane u amandmanskoj fazi. Zato cijenim ovo što ste definisali amandmane. Nije sporno to. Shvatio sam ja. Ko se dalje javlja zarječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Ko je zato da prihvtimo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravobranilaštvu u prvom čitanju? Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno prihvatili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Ad.14. Prijedlog zaključaka o potrebi izrade kodeksa jedinstvenim nomo- tehničkih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine Vi ste taj prijedlog dobili. Otvaram raspravu. Za riječ se javio gospodin Ćeman.
Hvala lijepa. Ovaj puta u ime predlagača, a predlagač je Ustavno-pravna komisija. I vi ste sami svjedoci, ja ne bih ponavljao ono što je u prijedlogu zaključka navedenog kao razlog zbog čega predlažemo izradi jednog ovakvog dokumenta, ali tek da kažem, zaista, postoji puno opravdanje da se pristupi izradi jednog dokumenta, kako će se on zvati da li kodeks jedinstvenih pravila normiranja ili nekako drugačije, neka to ostane, a vidjeli ste u prijedlogu zaključka za radnu grupu koja bi pripremila taj dokument i onda ga, naravno dostavila, u skladu sa Poslovnikom u proceduru, neka ostane zatu radnu grupu, ali u istinu, ima potrebe da se jedan ovakav posao uradi da se uvede više reda u novotehniku, koja nije smao formalne naravi, nego je vrlo bitna ponekad i za suštinske stvari o kojima mi odlučujemo, tako da najtoplije preporučujemo, odnosno molim vas da se prihvati jedan ovakav zaključak i to bismo uradili zajedno sa drugim domom, odnosno Domom naroda i njegovom odgovarajućom komisijom. Hvala lijepa.
Zahvaljuljem gospodinu Ćemanu. Vinko Zorić se javio za riječ. Izvolite.
Ja sam pročitao ovaj zaključak i pod točkom 2. zadnji ovaj red, piše pitanje lektorisanja u institucjama BiH, u cilju unapređenja teksta i terminološke dosljednosti tri službene jezičke verzije teksta. Najprije, ova rečenica je potpuno nesuvisla, a i nepismena. Ne postoje tri službene jezične verzije teksta. Nego postoje tri službena jezika. Ali, to gospodinu Ćemanu nikada 65 neće postati jasno, jer on to ne želi. Dakle, ja ako ostane ovakav prijedlog zaključka i Klub HDZ-a neće podržati ovaj zaključak.
Zahvaljujem kolegi Zoruću. Mislim da ima smisla ova sugestija i ne mislim da iko ima njamjeru. Ne mislim da i gospodin Ćeman nema tu namjeru, ali ako hoće riječ izvolite. Mislim da možemo izaći iz ovoga kao što Zorić predlaže.
Maloprije jedan predsjedavajući ad-hok komisije je govorio kako je to stav komisija, a ne njegov lično ili bar ne, mogao bih i ja sad kazati ovo nije moje, ovo smo mi zajedno jednoglasno itd. Promakla je ova, da kažem nijansa. Meni ni na kraj pameti nije da osporavam postojanje jezika konstitutivnih naroda ovdje. Moja nastojanja su nešto drugo da nalazim neka racionalnija rlješenja u korištenju takvih prava i dozvovljavam čak i tako oštre kvalifikacije i za takva moja nastojanja, ali želim reći a i Komisija naravno nije imala takvu poruku u vidu kad je ovakvu možda nesmotrenu formulaciju upotrijebila. Uvažavam i potrudit ćemo se u tom dokumentu da se, pa, evo i to je razlog da se napravi jedan korektan dokument koji će sve moguće strahove i dileme otkloniti. Prema tome, uvažite ovo kao naš propust, a nikako namjeru koja bi upravo imala ovaj smisao na koji ste vi posumnjali.
Zahvaljujem kolegi Ćemanu na razumijevanju i mislim da je ovo dobro uz ovu popravku, mislim da je ovo tekst koji možemo podržati. Je li se neko javlja za riječ? Gospodin Novaković. Izvolite.
S obzirom da je gospodin Ćeman prihvatio ovo i jeste to zaista tako kako je rekao, mislim da bi onda trebali definisati to, kako bismo znali šta piše u ovom zaključku. Pa, evo, ja ću ponuditi svoju skromnu pomoć da to bude terminološke dosljednosti teksta na tri službena jezika, dakle, da tako glasi taj tekst. Znači, terminološki dostaviti tekst na tri službena jezika. Hvala.
Okej. slažemo se. Čuli ste, dakle, stenogram postoji. Ima li neko još da se javlja za riječ? Zaključujem raspravu. Idemo na izjašnjavanje uz ovo što je predložio gospodin Novaković u izmjene. 66 Ko je zato da prihvatimo Prijedlog zaključka o potrebi izrade kodeksa jedinstvenim nomo-tehničkih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine? Nije pirotehničkih, nego nomo-tehničkih. Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Zahvaljujem. Jednoglasno smo prihvatili prijedlog zaključka o potrebi izrade kodeksa jedinstvenih nomo-tehničkih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Ad.15. Privremeni izvještaj istražne komisije za utvđivanje trošenja donatorskih sredstava Dame i gospodo, privremeni izvještaj ste dobili, pročitali, otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo da prihvatimo privremeni izvještaj. Ko je za? Trošilo se, imalo se Bogu hvala. Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem da smo jednoglasno prihvatili Privremeni izvještaj Komisije za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava. Ad.16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Šestog progokola o privilegijama imunitetima Savjeta Evrope Pošto se svi zalažemo za evropske standarde, nadam se da ovdje neće biti rasprave, onda ćemo prihvatiti ratifikaciju ovog protikola.Ima li potrebe za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu. Ko je zato da damo saglasnost za ratifikaciju Šestog progokola o privilegijama i imunitetima Savjeta Evrope? Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno dali saglasnost za ratifikaciju Šestog protokola o privilegijama i imunitetima Savjeta Evrope. Cijenjene kolege poslanici, Želim da dam samo jednu kratku informaciju. Ovo je zadnje zasjedanje Predstavničkog vijeća u ovoj sali. Bijela sala je obnovljena. Narednu sjednicu ćemo imati u uređenoj sali. Imaćemo dobre uslove. Prvo plenarno zasjedanje oba doma i otvaranje Sale bit će u ponedjeljak 22., a za novo zasjedanje Predstavničkog vijeća na vrijeme ćete dobiti dnevni red i termin zasjedanja. Samo malo. Gospodin Ćeman je imao potrebu da saopšti. Vidjet ćemo o čemu se radi. 67
Evo, o čemu se radi. Ustvno-pravna komisija je zakazana po završetku ove sjednice. Ja molim članove Ustavno-pravne komisije da ostanu ovdje u ovoj sali da bar uradimo onaj dio posla, koji se tiče ustavno-pravnog osnova jednog broja zakona. Hvala lijepo predsjedavajući što ste mi ovo omogućili da kažem.
Zavaljujem se. Vidimo se živi i zdravi bili. Sjednica je završila sa radom u 16,15 sati.