1 i 5 je, prema tome sad ćemo zastati sa ovom tokom i ići ćemo na Iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Pa će prvo u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Ban Vlahek, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Svoj današnji slobodni govor posvetit ću opet zdravstvenoj zaštiti naših građana, smatrajući da u ovom aktualnom trenutku je to tema o kojoj moramo što više je moguće govoriti. Naglasit ću ponovno kako u cjelokupnom sustavu kojeg uređuje Vlada RH, najviše boli nepravda prema pojedinim regijama a to se posebno osjeti u sustavu zdravstva. Uzevši ponovno primjer Međimurske županije iz koje dolazim, spomenut ću kako je riječ o županiji koja je u studenom i prosincu ove godine imala izuzetno opterećen zdravstveni sustav kada je gotovo 60% županijske bolnice bilo namijenjeno za COVID pozitivne pacijente a bez alternativnih rješenja koje imaju neke druge regije poput drugih bolnica i slično. U tom sustavu nadljudskim naporima liječnika i svih zdravstvenih djelatnika upravo naše Županijske bolnice Čakovec i koordinacije ravnatelja svih zdravstvenih ustanova s osnivačem Međimurskom županijom, uspjeli smo prevladati to razdoblje. Nije bilo lako i nagradu za održivost zdravstvenog sustava ne prati primjer nekih drugih regija čiju su bolnice dobivale status COVID bolnica i samim time veće benefite za djelatnike bolnice. Rado bih čula ministra zdravstva da jasno i javno kaže po kojim kriterijima je Ministarstvo zdravstva dodjeljivalo status COVID bolnice? Koja je to granica opterećenosti zdravstvenog sustava? Koliko je pozitivnih pacijenata i slično? Međutim, jednako bih tako izrazila i zadovoljstvo što su djelomično i mojim angažmanom kao saborske zastupnice i svih ostalih dionika, urodili plodom svi argumenti koji su se u prethodnim tjednima iznosili na sastancima sa ministrom zdravstva, s ove saborske govornice prilikom utvrđivanja činjenica u zdravstvenom sustavu Međimurja da je prihvaćena inicijativa o povećanju limita. Iznos porasta mjesečnog limita olakšava poslovanje no u dovoljnoj mjeri jer on još uvijek ne pokriva prosječni ukupni rashod za zaposlene koje je na razini 14 milijuna kuna. Željela bih također apelirati na ministra zdravstva da što prije zajedno sa ministrom financija iznađe rješenje o isplati prekovremenih sati u zdravstvenom sustavu, jednim djelom zbog vrednovanja rada zdravstvenih djelatnika a djelom i zbog zakonske zatezne kamate za cijelo to razdoblje do isplate. Izazov koji se mora riješiti jest i sporazum o povećanju osnovice za 6% i razlika za isplatu koja se također očekuje. Županijska bolnica Čakovec samo je prošle godine državi otpisala potraživanja u iznosu većem od 8 milijuna kuna, ove godine u zastaru odlazi preko 27 milijuna dok izvršenje preko limita za posljednje 3 g. je oko 38 milijuna kuna. To je ono što se izvrši a sredstva ne stižu. Ukupni trošak korone krize samo sa Županijsku bolnicu Čakovec je 13 milijuna kuna. To je svakako nepravda koja se mora ispraviti. Apeliram da se u sustav upravljanja, sustav odluka, sustav pristupa uvede nova pravednost jer je to jedina prava i istinska reforma kojom naša zemlja mora ići naprijed. Hvala lijepa.
Sljedeći klub je onaj zastupnika Hrvatskih suverenista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marko Milanović Litre.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Kolegice i kolege. Činjenica je da je Hrvatska trenutno na začelju EU, ali i Europe kao kontinenta. S brojem cijepljenja građana, i to je posebno opasno, s obzirom na našu relativno staru populaciju kojoj prijete nepotrebne smrti, hospitalizacije i veliki troškovi za naš zdravstveni sustav, a vidimo da se događaju i slučajevi korupcije pa se pojedini pripadnici političke i društvene elite cijepe preko reda. Događa se upravo ono što smo svo vrijeme upozoravali. Kao Hrvatski suverenisti, smatramo da se Hrvatska ne smije slijepo i nekritički oslanjati isključivo na Bruxelles jer takva politika, kao što smo sada vidjeli, može imati kobne posljedice za hrvatske i naše građane. Kašnjenje u odobravanju cjepiva, a radi godišnjih odmora usred pandemije, nedovoljne količine za brojnu populaciju, amaterski odrađeni pregovori s proizvođačima u kojima ih se nije uspjelo uvjeriti da im veliko tržište EU bude prioritet te sve ostale pogreške Europske agencije za lijekove i EU komisije, pravi su katalog nesposobnosti i smušenosti eurobirokrata iako sada i sama predsjednica EU Ursula von del Leyen priznaje određene pogreške, smatramo da to nije dovoljno, da je neoprostivo da čak i zemlje poput Srbije s podsmjehom gledaju na briselsku nesposobnost, a u Velikoj Britaniji o kojoj smo danas raspravljali je upravo pandemija koronavirusa postala ključni argument euroskeptika da je Brexit bila ispravna odluka. Pitam vas kako je moguće da usred pandemije od koje umiru deseci tisuća europskih građana, EU kasni s odobrenjem nekog cjepiva po mjesec i više dana? Je li razlog oprez ili čista nesposobnost i taktiziranje jer Velika Britanija ili SAD nisu neke zemlje koje bi to učinile bez čvrstih znanstvenih argumenata? Zašto farmaceutske kompanije svoje cjepivo radije daju drugima, a EU se pravda kako su eto žrtve neke loše namjere? Krivi su im svi osim njih samih. Takva politika kao da nas vraća u neke bivše sustave gdje smo uvijek bili žrtve vanjskih neprijatelja čime se skrivala vlastita nesposobnost. Nismo za prisilno cijepljenje ili kažnjavanje onih koji oklijevaju, ali smatramo da svu svi naši stariji sugrađani već trebali dobiti priliku cijepiti se ukoliko to žele, a da pri tom nisu majke, očevi, sestre, braća, kumovi društvenih i političkih elita. Nažalost, Hrvatska je opet na začelju, a kako to obično biva preko reda se cijepe gospoda poput Borasa, Burilovića ili današnjeg slučaja majke Alemke Markotić. EU niti ovaj put nije ispunila zadaću zaštite svojih građana kao što nije znala zaštititi početkom pandemije. Nama je sve jasnije da se naše javno zdravstvo svelo na privatno zdravstvo političke i društvene elite koja se cijepi preko reda i ne poštuje nikakve zdravstvene kriterije. Sve je kulminiralo cijepljenjem majke ravnateljice Kliničke infektivne bolesti i članice stožera Alemne Markotić, pa se postavlja pitanje je li povezanost kriterij ili kod liječenja, trijaže, stavljanja na respirator? To je u potpunosti protivno liječničkoj etici, ali govori i o ozbiljnoj političkoj odgovornosti osobe koja već skoro godinu dana upravlja našim životima i upire prstom u navodne bioteroriste. Tražimo da se pod hitno postave jasni kriteriji cijepljenja i da se ono napokon omogući svim starijim osobama koje to žele, a ne samo onima s dobrim vezama u politici i zdravstvenom sustavu. Tražimo ostavku ministra Beroša radi potpunog kaosa u kriterijima, organizaciji i nabavi cjepiva kao i Alemka Markotić i to s pozicije u stožeru kao i s mjesta ravnateljice Klinike za infektivne bolesti koju je besramno zlorabila. Postavljamo pitanje, što je sljedeće? Hoćemo li saznati da su obitelji i prijatelji članova Vlade i stožera preko veze? Gdje je ta granica gdje ćemo reći dosta je netko treba odgovarati?
Slijedeći Klub zastupnik biti će onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ante Prkačin, izvolite.
Hvala, g. predsjedavajući, kolegice i kolege. Obećanje dug časti, ja obećao jučer da ću nastaviti danas gdje sam jučer stao. Dakle, složio sam se i složili smo se da se nitko u ovoj državi, u ovom parlamentu, da nitko ne dvoji o doprinosu HOS-a u Domovinskom ratu. Međutim, HOS kao institucija, HOS kao tradicija, HOS kao legenda, u golemim problemima, zbog čega? Zbog pozdrava Za dom spremni koji datira iz II. svj. rata. Znači nas netko drugi šalje i ubacuje u II. svj. rat. A mi, HOS-ovci, kao borci u svim varijantama spremni na borbu s distance, poludistance, a najdraža nam je bliska borba. A isto tako, nek protivnik ili suparnik bira mjesto i vrijeme kad hoće, o čemu hoće. Ako hoće II. svj. rat, prihvaćamo raspravu i na tu temu. Taj II. svj. rat je krenuo 27.7., barem u našoj teoriji, 27.7. ustankom naroda Hrvatske u Srbu koji je 45 godina slavljen, obilježavam, čudima silnim u Srbu pa je došla hrvatska država, pa se malo slavilo, pa se malo ne slavilo, pa je srušen spomenik, to su srušili hrvatski vojnici u Oluji, pa je on obnovljen, pa se iz proračuna odvajaju novci za te proslave, za to obilježavanje, itd. Međutim, o čemu se zapravo radilo i što se je događalo 27.7. u Srbu? Mi katolici i Hrvati, ako nas ima ovdje takvih, znademo da je prije 27., 26.7., to je katolički blagdan sv. Ana. Što bi mi rekli, zapovjedni svetac, pa su katolici iz Drvara, a tad ih je bilo, sad ih nema, u dva vlaka sjeli pa išli jedni prema kninskoj crkvi, a drugi su išli prema mjestu Oštrelj jer je na Kninskom Polju zapravo bila kapelica posvećena sv. Ani, isto je to bilo u Oštrelju. Katolici Hrvati blagovali sv. Anu cijeli dan, po noći se vraćali. Na šumski put, odnosno šumska pruga, pregrađena balvanima isto onako kao što je nama pregrađeno bilo '91. g. Iz kninske ekipe hodočasnika lokalni Srbi izvukli sve i poklali sve, najmlađi dječak 3 godine, naj, jedan od starijih katolički svećenik Waldemar Nestor. Ova ekipa koja se vraćala sa Oštrelja bila je nešto bolje sreće jer je tu svećeniku Župančiću odnosno Županoviću pošteđen život i ženama i djeci, a ostalo poklano i nastavlja, nakon toga suludo divljanje i suludo klanje Hrvata. 27.7. u selu Jelino Polje pored Bosanskog Grahova, četnički vojvoda Brana Bogunović na ražnju peče katoličkog svećenika Juraja Gospodnetića sa Brača. Nastavlja se divljanje po okolnim krajevima. Što se tiče ustanka, ustanak je kad narod krene na vojsku. Vojske hrvatske nema, 10 domobrana na jednom mjestu čuvaju, pokrivaju pružne radnike da poprave prugu. Jedno opće divljanje, opći metež, odnosno ne metež nego jasno klanje Hrvata. Najbolje su o tome ustanku rekli Srbi četnici 1976. u Chicagu obilježavajući 30. godišnjicu smrti Draže Mihajlovića u svojoj knjizi sjećanja Memorial Book, gdje vele da smo mi Hrvati najveća sprdnja jer slavimo dan ustanka, dan kad je bio ustanak u kome jedan jedini Hrvat nije sudjelovao. Ista takva sprdnja su i njihova braća Srbi komunisti koji to svojataju kao svoj ustanak, a od 7 vođa ustanka nijedan bio komunist nego su svi bili četnici, pa kaže da je Bosansko Grahovo napao i zauzeo ovaj malo prije spomenuti Brana Bogunović, da je Oštrelj, Drvar, itd., napao Mane Rokvić, da je tu sudjelovao Dane Stojsavljević Cicvara, da su bila dva igumana Srpske pravoslavne crkve Samatije Mazibrada i Nikonor Kalik, da je bio pravoslavni pop, četnik Ilija Rodić, itd. i tako vam je to izgledalo i kad pogledate statistiku, onaj najznačajnija, kad vi vidite koliko je Srba sudjelovalo u partizanskim redovima, vrijeme ističe, moram dakle nešto drugo spomenuti, ti, tzv. ustanici su prvi metak na talijanske fašiste i okupatore ispalili 19.12. te iste godine, znači pola godine nakon tzv. narodnog ustanka. Što mi ih HOS-a hoćemo? Nažalost meni opet fali 5 minuta više, nastavljat neću, ma hoćemo da nam netko odgovori na ova pitanja, da se ovo prokomentira, ovo je prvi put rečeno u ovom Hrvatskom saboru. Dakle hoćemo da se o tome progovori pa ćemo se onda mi lako dogovoriti što se tiče pozdrava Za dom spremni jer mi smo u Domovinskom pokretu prvenstveno pravaši [[Upadica: Hvala.]] pravom pravašu [[Upadica: Hvala lijepa.]] jer i politička stranka i vojna postrojba [[Upadica: Hvala. Hvala.]] samo sredstvo ... [[Govornik nije uključen.]]
Hvala. Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Poštovani kolege zastupnici i zastupnice, poštovani predsjedavatelju. Nije nikakva nepoznanica da već dugo vremena naši građani smatraju da je upravo korupcija naš najveći nacionalni i društvenopolitički problem. Na temelju onoga što u medijima možemo vidjeti da se događa posljednjih dana, ja ću reći da smo uz korupciju dobili još dodatna dva, a to je demonstracija sile s jedne strane i gubitak moralnog kompasa s druge. Kada se sva tri problema spoje u jedan onda je to očiti znak da kao država, kao društvo srljamo u očitu propast. Demonstraciju sile vidjeli smo po načinu na koji je predsjednik Vlade obrazložio ublažavanje epidemioloških mjera. Nije svoju odluku, odluku Vlade utemeljio na objektivnim mjerljivim, logičnim parametrima i epidemiološkim podacima već je rekao da na taj način Vlada pokazuje odnosno on osobno zahvalnost ili nagradu poslušnim građanima. Dakle, od građana se očekuje podaništvo i poslušnost, a ne da budu aktivni sudionici demokratskih procesa. Puno veći problem je gubitak moralnog kompasa i tu ću nešto reći o potezima ključnih ljudi unutar stožera. Mala digresija, danas je održana prva konstituirajuća sjednica Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije na kojoj smo čuli zanimljiv podatak iz istraživanja koje je provelo resorno Ministarstvo pravosuđa i uprave, dakle na pitanje građanima u kojem području svog života smatraju da su zbog korupcije najneposrednije ugroženi, građani su odgovorili u području zdravstva. A zašto to govorim? Pa baš zbog ove situacije u kojoj smo vidjeli da smo doista dotakli novo moralno dno od strane svih onih koji su iskoristili priliku pa se cijepili protiv virusa covid-19 preko reda. Postavlja se pitanje o čemu se tu radi? Da li o njihovom vlastitom osjećaju svemoći, da li o manjku empatije, da li po bahatosti, da li po tome što smatraju da su zbog svog društvenopolitičkog položaja i pozvani ostvariti neku privilegiju koja nažalost nije omogućena svima, teško je zaključiti. No sudeći po tome tko su sve osobe koje su se javno prozvale zbog ovakvog jednog neprimjerenog čina, mislim da se jasno može utvrditi gdje je uzrok ovog problema. Ministar zdravstva Vili Beroš je rekao da svi oni koji su eto ostvarili pravo cijepljenja na štetu drugih moraju snositi određenu moralnu odgovornost. A ja postavljam pitanje, doduše retoričko, kako očekivati moralnu odgovornost od grupacije u kojoj nikakvog morala, a još manje moralne odgovornosti nema? Degradiranje moralnih vrijednosti zapravo je i započelo od odluke Vlade od odluke ovog HS-a da se jednom pokaznom vježbom omogućavanja cijepljenja preko veze pošalje jasna poruka čitavoj državi tko su ti kojima je omogućen privilegiran status. I tada sam rekla zajedno sa svojim kolegicama iz stranke i kluba koje su zastupnice u ovom Saboru, da je to očiti primjer kako HDZ korumpira institucije. Slanjem poruke da su prvi u redu cijepljenja saborski zastupnici, vijećnici, suci viših sudova poslali smo poruku da mi ovo društvo i građane dijelimo na one kojima je svaka prilika dostupnija preko reda u odnosu na sve druge. Korumpirane institucije, korumpirani čelni ljudi u institucijama stvaraju korumpirano društvo. Kako bismo zadržali barem minimum dostojanstva i institucija i ključnih ljudi koji u njima rade, kako bismo mogli nastaviti sa suzbijanjem širenja pandemije korona virusa minimum od kojeg možemo je početi je taj da kao što je to rekao jedan od govornika prije mene, tražimo ostavke ključnih ljudi koje smo zadužili da se s ovom pandemijom bore. Dakle, prvi korak bi bio u tome da gospođa Alemka Markotić podnese ostavku ne samo na svoju ulogu u radu stožera nego na svoju ulogu u Zaraznoj bolnici, a isto tako i gospodin Krunoslav Capak mora podnijeti ostavku i u stožeru i u HZJZ. No nije dovoljno da se na tome stane, mislim da bi ostavke na svoje javne dužnosti trebali podnijeti svi oni koje smo vidjeli da su našli u ovakvom jednom neprimjerenom činu, a na nama u HS-u je da nađemo način da osiguramo da se ove ostavke i provedu. Hvala.
Hvala. Mi ćemo sada napraviti evo dugo nam sjednica već traje pa ćemo malo napraviti jednu stanku radi provjetravanja prostorije i vidimo se opet za 15 minuta tj. 13,45 onda ćemo nastaviti naravno sa točkom koju smo započeli. STANKA U 13:30 SATI Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Ja ću danas nešto progovoriti o sportu u RH. Naime, svi znamo koliko je sport izuzetno važan, stoga ja sa zadovoljstvom danas ističem kako je Vlada RH od 2016.g. na ovamo puno uložila u sport u RH. Time je evo baš jučer ministrica turizma i sporta Nikolina Brnjac, temeljem odluke o dodjeli financijskih sredstava krovnim sportskim udruženjima potpisala ugovore u vrijednosti od 224 milijuna kuna kojima će Ministarstvo turizma i sporta u 2021.g. financirati sportske aktivnosti. Dakle, i u ovo izazovno vrijeme, u vrijeme pandemije ministarstvo je našlo sredstva kako bi financiralo sve sportske aktivnosti svih krovnih udruženja, sportskih udruženja. Dakle, tu će biti isfinancirane ovogodišnje Olimpijske i paraolimpijske igre u Tokiju. Treba napomenuti da se ove godine održavaju i Olimpijske igre gluhih osoba te je ministarstvo i za tu svrhu osiguralo novac. Osim vrhunskog sporta ministarstvo je osiguralo sredstva i za školski i akademski sport. Kada govorimo o sportu osoba s invaliditetom ja ovdje želim istaknuti kako je i taj školski i akademski sport izuzetno važan. Važno je da se djevojčice i dječaci još u osnovnoškolskoj dobi uključuju u sportske aktivnosti kako bi svoje zdravstveno stanje održavali. Naime, neki će zbog aktivnosti sportom zbog toga što se bave pa makar i onim sportom za koje mnogi ne bi ni rekli da je sport, mnogi će svoje zdravstveno stanje dovesti boljitku ili će ga barem održati onakvim kakvim je bilo do tada. Stoga osobe s invaliditetom su izuzetno zahvalne Vladi RH što i u ovoj teškoj situaciji kada možda i nije bilo za očekivati da će se moći isfinancirati baš svi programi koji su zamišljeni, što je osigurala sredstva da se sport svih sportaša u RH, a onda i sportaša s invaliditetom uspije isfinancirati. Sportaši s invaliditetom sa svih natjecanja vraćaju s medaljama i to je najbolji način kako će zahvaliti svojoj državi što im je omogućila bavljenje sportom. Hvala vam lijepa.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Najprije bih vam predložio sukladno čl. 255 Poslovnika, budući da pisanih prigovora na predložene točke nije, dnevnog reda nije bilo, onda da prihvatimo dopunu dnevnog reda 6. sjednice sa 2 nove točke. Prva je Nacionalni, Prijedlog Odluke o razrješenju dijela člana Nacionalnog vijeća za šport, b) Prijedlog Odluke o imenovanju dijela članova Nacionalnog vijeća za šport, 2) Godišnje Izvješće Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije-HAMAG Bicro za 2018. i 2019. g. Podnositeljica je Hrvatska agencija za malo gospodarstvo, inovacije i investicije. Prijedlog dopuna dnevnog reda dostavljen vam je elektroničnim putem, kao što sam rekao, budući da sukladno čl. 225. Poslovnika pisanih prigovora na predložene točke dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su te predložene točke uvrštene u dnevni red 6. sjednice pa možemo krenuti na prvu točku kako smo i predvidjeli današnjim planom rada. Prva točka će biti: - Informacija o dovršetku pregovora o sporazumima koji uređuju buduće odnose i suradnju između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske; Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 113. Ustava RH i čl. 123. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Raspravu je proveo Odbor za europske poslove i Odbor za vanjsku politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Državna tajnica u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova, poštovana Andreja Metelko-Zgombić, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani g. potpredsjedniče HS-a. Potpredsjednici, poštovani gospode i gospođo zastupnici. Vezano uz današnju točku rasprave na dnevnom redu, dopustite da vam u glavnim crtama predstavim rezultate pregovora između EU i UK Velike Britanije i Sjeverne Irske o međusobnom partnerstvu i suradnji nakon 1. siječnja 2021. g. Podsjećam kako Informacija o dovršetku pregovora koja je sada pred vama Vlada usvojila na svojoj sjednici 30. prosinca prošle godine. Tom prigodom je sama Informacija javno objavljena zajedno s tekstovima sporazuma koji su sklopljeni između EU i UK na hrvatskom jeziku i jednako tako, uz privitak same Informacije objavljen je i prijedlog, odnosno donesena odluka vijeća o samom potpisivanju tih sporazuma i njihovoj privremenoj primjeni. Naime, odnos između EU i UK-a uređene su od 1. siječnja ove godine kroz tri odvojena sporazuma. Sporazum o trgovini i suradnji, Sporazum o sigurnosti podataka, Sporazum o nuklearnoj energiji. Uz ta tri sporazuma, i dalje ostaje na snazi Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije, posebno njegovi neki dijelovi će trajno uređivati odnose između UK-a i EU. Sam politički dogovor između EU i UK-a postignut je na Badnjak prošle godine, dakle negdje oko 4 godine od samog referenduma UK-a i samo 9 mjeseci od službenog otvaranja pregovora o Sporazumu o budućim odnosima, dakle politički dogovor postignut je na Badnjak prošle godine, a sva tri sporazuma potpisana su potom 30. prosinca prošle godine. Tijekom tih pregovora dogovoren je, kao što sam rekla, Sporazum o trgovini i suradnji, kao najsveobuhvatniji sporazum o slobodnoj trgovini koju EU ima s nekom 3. državom. Sporazum o trgovini i suradnji, pored trgovinskih odredbi, sadrži i poglavlja o suradnji u pitanjima unutarnje sigurnosti, pravosuđa te koordinacije sustava socijalne sigurnosti, što nikad ranije nije bio slučaj u jednom drugom sporazumu koju je EU sklopila s nekom 3. zemljom. U pregovorima se vodilo računa o zemljopisnoj bliskosti UK-a te njezinoj povijesnoj i gospodarskoj isprepletenosti s EU i njezinim članicama. Naime, EU je najveći trgovinski partner za UK, a UK je pak treći partner za EU, nakon SAD-a i Kine. Gospodarstvenicima iz UK-a je i dalje dopušten pristup tržištu EU, ali uz pridržavanje pravila koja se odnose na socijalna i radna prava, očuvanje okoliša i oporezivanje, što je sve preduvjet da između gospodarstvenika EU i UK-a ne bude nepoštenog tržišnog natjecanja. To je su probile odredbe koje su bile posebno zahtjevne za ugovoriti i bile su zadnje koje su bile dogovorene u ovom Sporazumu. Novim Sporazumom o trgovini i suradnji osigurana je mogućnost za nastavak trgovine bez kvota i carina između EU i UK-a ukoliko proizvodi udovoljavaju pravilima o podrijetlu. Dakle podrijetlo mora biti u UN-i ili u UK-u. Osim trgovine robom i uslugama, Sporazum uključuje i brojna druga područja koja su u interesu EU i njihovih država članica pa i RH, kao što su ulaganje, odredbe o tržišnom natjecanju, državne potpore, porezna transparentnost, zračni i cestovni prijevoz, energetika, održivost, ribarstvo, zaštita podataka te koordinacija sustava socijalne sigurnosti. Suradnju u području vanjske, sigurnosne i obrambene politike nije uključeno u Sporazum jer to UK nije htjelo, no EU je pokazala kako je otvorena za nastavak bliske i konstruktivne suradnje u područjima od zajedničkog interesa i u tim temama. Za RH je jednako tako važno pronaći odgovarajući okvir i aranžman suradnje koji će omogućiti daljnji angažman i doprinos UK-a, zajedničkoj vanjskoj, sigurnosnoj obrambenoj politici i neka mogućnost povezivanja s europskom sigurnosnom arhitekturom kako bi se u toj jednoj zajedničkoj sinergiji djelovalo na obostranu korist. Drugi sporazum je Sporazum o sigurnosti podataka. On je potpisan s ciljem da se omogući sigurna razmjena klasificiranih podataka između institucija EU i država članica i UK-a. Treći sporazum je Sporazum o nuklearnoj energiji i on omogućava nastavak suradnje u uporabi nuklearne energije u miroljubive svrhe uz pridržavanje međunarodnih standarda. Kad je riječ o samom procesu pregovora o budućim odnosima i što mu je prethodilo, pregovori o ovom novih, ovim novim sporazumima s UK-om započeli su tek po stupanju Sporazuma o povlačenju UK-a iz EU na snagu 1. veljače ove godine, prošle godine, kad, dakle, 1. veljače 2020. g. jer to je upravo bio datum kada je UK prestalo biti članicom EU. Sam Sporazum o povlačenju uspio je urediti različite aspekte vezano za povlačenje UK-a iz EU, uključujući sveobuhvatnu i trajnu zaštitu prava građana EU koji su do 31. prosinca prošle godine nastanili se u UK-u i jednaku takvu zaštitu građanima, državljanima UK-a u EU-i odnosno u državama članicama. Tim Sporazumom također, je određena financijska obveza UK-a koji su proizašli iz članstva UK-a u EU-i i sudjelovanja u raznim programima EU, pa i u ovom razdoblju do 31. prosinca 2020. g., dakle i u ovom razdoblju u kojem je ona prestala biti članica EU, ali je kroz prijelazno razdoblje nastavila sudjelovati i primjenjivati pravnu stečevinu i postupati u svemu kao da je članica, osim što u tom prijelaznom razdoblju nije sudjelovala za stolom, nije sudjelovala u radnim, u Vijeću EU, nije sudjelovala u radu drugih institucija EU. Ono što je Sporazumom o povlačenju također posebno ugovoreno je zaštita postojećeg mekog graničnog režima između Sjeverne Irske i Irske u kontekstu očuvanja postignutog mira u Sjevernoj Irskoj. Sporazumom je također, bilo predviđeno, kao što sam spomenula, trajanje prijelaznog razdoblja do 31. prosinca 2020. g. s ciljem da se omogući dostatno vrijeme za prilagodbu državnih uprava, gospodarstvenika i građana na činjenicu povlačenja UK-a iz EU i kako bi se u tom vremenu proveli pregovori o budućim odnosima. Pregovori o budućim odnosima je u ime UN-a vodio glavni pregovarač UN-a g. Michael Barnier uz potporu stručnih službi EU komisije. Mandat koji je Vijeće dalo glavnom pregovaraču i Komisiji za vođenje pregovora usvojen je na sastanku Vijeća za opće poslove 25. veljače 2020. g. pod hrvatskim predsjedanjem Vijećem EU. Eto, imala sam osobnu čast i prigodu predsjedati tada tim Vijećem za opće poslove, kada smo utvrdili mandat za pregovore o budućim odnosima, to je ujedno bio i zadnji fizički sastanak tog Vijeća u tom formatu prošle godine. Pregovori su otpočeli 2. ožujka 2020. te su za vrijeme hrvatskog predsjedanja održana 4 kruga pregovora, a onda u drugoj polovici prošle godine još 5, tako da je sveukupno bilo 9 kruga pregovora koji su rezultirali ova trima sporazumima koji su sad pred vama. RH je aktivno sudjelovala, dakle u radu Vijeća kad je riječ o tim pregovorima i u relevantnim pripremnim tijelima, kažem prvih 6 mjeseci čak smo i predsjedali Vijećem EU, a onda kasnije smo aktivno sudjelovali, pratili i raspravljali o samom tijeku, taktici za vođenje daljnjih pregovora. Predsjednik Vlade RH Andrej Plenković sudjelovao je na sastancima EU vijeća na kojem je, pak, na najvišoj političkoj razini usmjeravan cjelokupni proces pregovora. Dakle, hrvatsko predsjedništvo tako može ostati zapamćeno po izlasku jedne države članice iz EU, međutim, taj izlazak je ostvaren na jedan uređen način uz jasne uvjete i pravnu sigurnost i predvidivost kako je to predviđeno Sporazumom o povlačenju UK-a iz EU, a jednako tako tijekom našeg mandata je utvrđen mandat i započeli su pregovori o novim ugovornim odnosima koji su sad, koji se primjenjuju od 1.1. ove godine. Kad je riječ o primjeni sporazuma, sva tri sporazuma u privremenoj su primjeni od 1. siječnja ove godine i na taj način se osiguralo da EU i države članice i UK u trenutku kad je isteklo to prijelazno razdoblje 31. prosinca prošle godine, imaju pravnu osnovu i pravni okvir za nastavak međusobno uređenih odnosa. Sporazumi će stupiti na snagu kad se dovrše i potvrde sve jezične verzije, dakle jezične verzije na svim službenim jezicima EU, a u slučaju Sporazuma o trgovini i suradnji i Sporazuma o sigurnosti podataka, kada na te dva sporazuma svoju suglasnost još da i EU parlament. UK je pak, sa svoje strane već okončala sve potrebne postupke za stupanje tih tri sporazuma na snagu u odnosu na UK i ona je ta tri sporazuma već ugradila u svoje provedbeno zakonodavstvo. Sa strane EU, EU parlament je započeo s raspravom po pojedinim tematskim odborima koji su ... [[Govornik se ne razumije.]] radnje za davanje suglasnosti. Očekuje se da će pravna i jezična redaktura svih službenih tekstova tih triju sporazuma na službenim jezicima država članica biti gotova do kraja travnja, tako da u ovom trenutku se predviđa, planira formalno stupanje tih triju sporazuma na snagu 1. travnja ove godine, a do tada, do 30. travnja bi se ta tri sporazuma trebala privremeno primjenjivati. O tome još formalnu odluku trebaju donijeti i Vijeće za partnerstvo koje je uspostavljeno ovim sporazumima kako bi utvrdili i potvrdili spremnost stranaka nastaviti privremenu primjenu tih sporazuma do kraja travnja ove godine. Države članice nisu stranke ova tri sporazuma, već je stranka EU budući da uređuje pitanja koja su u nadležnosti EU. To se posebno pazilo, naime, željelo se osigurati da imamo dovoljno vremena za okončanje tih potrebnih postupaka kako bi ti sporazumi mogli stupiti na snagu. Sam sporazum uspostavio je jednu vrlo složenu strukturu koja će brinuti o dobroj provedbi svih tih sporazuma, postoji niz zajedničkih tijela, imamo Vijeće za partnerstvo, pa onda posebni trgovinski i tematski odbori te razne radne skupine. U slučaju kršenja Sporazuma, EU komisija će u ime država članica, odnosno u ime EU moći poduzimati korektivne i druge mjere i sam Sporazum predviđa isto rješavanje sporova kroz zajednička tijela i kroz jedan arbitražni panel. Kad je riječ o promjenama za građane i za gospodarstvenike od 1. siječnja ove godine, treba reći da i uz ovako dogovorene sporazume, moramo biti svjesni da od 1. siječnja ove godine je došlo do niza promjena u odnosima obzirom da je od 1. siječnja ove godine UK sada treća država i nije dio jedinstvenog tržišta EU. Završilo je slobodno kretanje osoba, roba, usluga i kapitala, koja obilježava samo unutrašnje tržište. Iako se trgovina nastavlja bez kvota i carinskih davanja, svejedno se provode potrebne granične kontrole kod ulaska na tržište EU. Isto tako, UK je značajno izmijenilo svoje zakonodavstvo te uspostavilo novi sustav za uvoz iz EU te postupno uvođenje kontrola, carinskih, veterinarskih, sanitarnih, fitosaniratarnih i drugih zahtjeva prilikom uvoza proizvoda u UK s ciljem stavljanja na njihovo tržište. HGK je na temu tih novina osigurala niz seminara, a mnoge korisne informacije mogu se naći na mrežnim stranicama hrvatskih tijela državne uprave, jednako tako i mrežnim stranicama EU komisije pa i vlade UK-a. U pogledu kretanja građana, UK je uvela novi sustav za ulazak i boravak stranaca, a od 1. siječnja '21. g. i državljani RH mogu putovati u UK bez vize u svrhu kratkoročnog turističkog ili poslovnog posjeta koji nije dulji od 6 mjeseci. Do 1. listopada 2021. g. ulazak moguć će biti s valjanom osobnom iskaznicom ili valjanom putovnicom, a nakon 1. listopada 2021. g. isključivo s valjanom putovnicom. Državljani RH koji imaju namjeru boraviti u UK duže od 6 mjeseci u svrhu rada, studija ili ako žele živjeti u UK-u, trebaju podnijeti zahtjev za vizu uz odgovarajuću naplatu. Jednako tako, za boravak u svrhu rada potrebno je ispuniti određene kriterije bodovne i jednako tako, i studenti budući da UK više ne sudjeluje u razmjeni Erasmus, imaju također, jedan poseban sustav kroz koji će ulaziti u UK. Za otklanjanje nepovoljnih posljedica izlaska UK-a iz EU, EU će državama članicama osigurati i 5 milijardi eura kroz pričuvu za prilagodbu Brexitu i očekuje se da će Hrvatska također, dobiti određenu financijsku potporu, negdje oko, dakle pregovori su još uvijek u tijeku i sama će se financijska potpora mjeriti prema intenzivnosti kontakta gospodarskih između pojedine države članice i UK-a. Kad je riječ o statusu građana, sam Sporazum o povlačenju je utvrdio posebnu kategoriju građana EU-e UK-u i državljana UK-a u državama članicama EU koji će zadržati sva prava kao što su ih imali dok je UK bilo dio EU. Uvjet za to je, da ti, te osobe su imale uređen status u UK-u odnosno u državama članicama do 31. prosinca prošle godine. Državljani RH tako koji borave sada u UK-u moraju najkasnije do 30. lipnja ove godine osigurati potvrdu o tom svom statusu za koji je britanska vlada uspostavila jedan poseban sustav i hrvatski državljani koji mogu dokazati da imaju neprekidni boravak u UK od 5 i više godine odmah dobivaju settled status, dakle posve uređen trajni status, a ukoliko je potrebno, ukoliko je manje, tada će imati pravo ostati i dalje u UK-u i steći prava istekom potrebnog razdoblja.
Hvala vam lijepa poštovana gđo. državna tajnice, molim vas, ostanite na mjestu jer imamo priličan niz replika, skoro svi prisutni u dvorani su se javili za replike pa krenimo onda redom. Prvi je poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Državna tajnice, premijer Andrej Plenković je ovdje jednom rekao da je pogriješio premijer Cameron što je raspisao referendum, a znamo da je UK stara demokracija i da je voljom većine građana UK-a i naroda su izašli iz EU. Ta skandalozna izjava je strašna poruka, antidemokratska poruka, poruka protiv volje većine građana, mene zaista zanima kako vi to komentirate, tu izjavu hrvatskog premijera i ne čudi nas kako druge države gledaju na to jer jednostavno ova Vlada je inače pljunula referendumima u lice, mi moramo znati da naš narod zanima ono što je u Hrvatskoj, kao što je inicijativa Narod odlučuje, gdje se trebao mijenjati Izborni zakon, a Istambulska konvencija gdje su ljudi prikupili 400 tisuća potpisa, a Andrej Plenković je pljunuo u lice ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Odgovor poštovane državne tajnice.
Evo hvala vam lijepo na ovom pitanju. Htjela bi samo reći da su mnoge države članice vrlo otvoreno iskazivale žaljenje činjenicom da su građani, državljani UK-a na svom referendumu odlučili se za izlazak EU-e, veliki prijepor je bio i možda još uvijek i postoji u samom UK-u, međutim, to je demokratski način odlučivanja i države članice, naravno, u konačnici moraju prihvatiti i prihvatile su takvu jednu odluku i ono što smo učinili jest da smo osigurali da, već kad UK izlazi iz EU, da je onda izašlo na jedan uređen način uz plaćanje svih potrebnih financijskih kontribucija i uređenje statusa i zaštite prava građana i uspostavili smo jedan dobar okvir za buduće partnerske odnose o čemu je danas ovdje riječ.
Hvala lijepo. Po čemu je povrijeđen Poslovnik, kolega Bulj, molim vas?
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvažena državna tajnica je povrijedila čl. 238 jer nije odgovorila na moje pitanje, antidemokratskog ponašanja Andreja Plenkovića i prema narodu UK-a, a [[Upadica: Kolega Bulj.]] i prema narodu Hrvatske, tražim odgovor.
Pročitajte konačno Poslovnik, a ja vam temeljem čl. 239 izričem opomenu. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Marka Milanovića Litre.
Hvala vam poštovani predsjedavajući, poštovana državna tajnice. Napuštanje UK-a je presedan za, pa ja bi rekao konglomerat birokracije koja se zove EU. U šumi informacija oko izlaska UK-a iz EU samo je jedna stvar jasna, a to je da ne postoji plan izlaska EU bilo kojoj od članica EU. Moje pitanje vama je bi li UK bilo u mogućnosti uopće izaći da su uveli euro kao svoju službenu valutu prilikom ulaska?
Poštovana državna tajnica.
Ja bih vas molila, možete li ponoviti ovo, jesu li bili u mogućnosti izaći da su uveli [[Upadica: Bi li UK uopće bilo u mogućnosti izaći iz EU da su uveli euro kao svoju valutu?]] Naravno da bi, jednako tako bili u mogućnosti izaći i bilo bi svakako zahtjevnije, međutim, sve je naravno moguće, potrebno je samo jedan pravi dobar način, osigurati same uvjete izlaska.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Garija Cappellija.
Hvala lijepo predsjedavajući. Pa kao što ste danas spomenuli, dogovaran je, omogućen je izbor dakle što se tiče konstitutivnog i deklarativnog boravka, ako možemo reći. Jedan je u UK-u, a drugi je potpuno izabran u RH. Računa se da je negdje 8 tisuća hrvatskih građana u VB-i tj. u UK-u, a negdje 1000 u Hrvatskoj. Što to znači dakle za građane RH koji će se naći u UK-u, a što to znači dakle za građane UK-a koji će se naći u RH? A isto tako, malo i o viznom sistemu koji vidim da, što se tiče građana koji idu na rad, razne zemlje Europe imaju različita pravila pristupa, tj. plaćanja, visine plaćanja viza prema Britaniji.
Hvala. Poštovana državna tajnica.
Nama je stvarno jako drago bilo vidjeti da tijekom svih pregovora pa do samog potpisivanja svih sporazuma, na strani država članica i EU je stvarno bilo cijelo vrijeme postignuto jedinstvo i uvijek je bilo osiguran jednak tretman svih država članica u odnosu na UK, na jednak način i naših građana. Kad je riječ o hrvatskim građanima u UK-u, njih u ovom trenutku je već 8 tisuća uredilo svoj status na način da su podnijeli zahtjev, UK je uspostavilo jednu posebnu shemu, dobije se elektronička potvrda i na temelju toga će naši državljani nastaviti tamo uredno boraviti unedogled, dakle to je jedno trajno rješenje. UK je, kao što ste dobro primijetili, uspostavilo konstitutivni sustav, gdje su se naši građani morali prijavljivati. Hrvatska, kao i neke države članice su se odlučile za [[Upadica: Hvala. Hvala lijepa.]] deklaratorni sustav.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Marijane Petir.
Hvala g. potpredsjedniče. Državna tajnice, što god netko mislio o Brexitu, on se dogodio i kao svaki razvod, tako i ovaj, bolan je, skup i dugotrajan i to se vidjelo po samom tijeku pregovora kako su izgledali. Sklopljena su 3 sporazuma, jedan od njih je i Sporazum o trgovini. Ono što mene zanima, koliko su tu zastupljeni standardi kad govorimo o trgovini jer znamo da EU ima problem sa ugovorima koje je sklapala sa 3. zemljama, gdje se mnogobrojne skupine, a među njima i poljoprivrednici žale da standardi koje treba zadovoljiti u EU se ne poštuju u tim 3. zemljama i traži se revizija tih sporazuma. Dakle, da li je kod sklapanja Sporazuma o trgovini sa Velikom Britanijom koja je donedavno bila članica EU, se inzistiralo na poštivanju tih standarda koje i naši građani i proizvođači moraju zadovoljiti obzirom da znamo da je Velika Britanija tražila fit rate po uzoru na Kinu primjerice.
Poštovana državna tajnica.
Mogu vas zaista s velikom sigurnošću uvjeriti da se strašno pazilo na to, da se osiguraju jednaki standardi i jednaki uvjeti za naše gospodarstvenike, za naše poljoprivrednike, jednako kao onih iz Velike Britanije i to je bilo jedno od pitanja koje je bilo u srcu samih pregovora. Naime, EU kao što ste rekli, ima visoke standarde i želi osigurati da proizvodi koji će i ubuduće dolaziti na naše tržište ima jednake takve standarde, a isto tako, želi osigurati da proizvođači u VB-u moraju djelovati pod istim uvjetima, poštivajući te standarde, a ne da dođu u jedan povoljniji položaj. Svjesni smo da je UK vrlo blisko, zemljopisno, povijesno jako integrirano u gospodarstvo EU, zato nam je bilo posebno važno da se osigura taj tzv. level playing field, dakle jednaki uvjeti [[Upadica: Hvala.]] To će koristiti i naši proizvođači.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera.
Hvala potpredsjedniče. Državna tajnice, hvala na vašem izvješću. Ja bih želio dodati 3 točke. Prvo, kad pogledamo na prve podatke o trgovini između UK-a i UN nakon Brexita, doista možemo zaključiti da Brexit jest oslabio Europu. Drugo, unatoč toj konstataciji, mi naravno prihvaćamo odluku UK-a, ali pogotovo pozdravljamo činjenicu da je to učinjeno dogovorno, da je to učinjeno i tijekom hrvatskog predsjedanja jer na taj način su se i ublažile posljedice Brexita. I treće, možda najvažnije, iako naravno prihvaćamo odluku UK-a, taj britanski put, nije hrvatski put. Mi naprosto nismo bivše carstvo, nemamo bivše kolonije gdje možemo preferencijalno trgovati. Naš put razvoja jest unutar EU, ali isto tako nakon Brexita naravno da je i našem interesu razvijati bilateralne odnose sa UK.
Poštovana državna tajnica.
U potpunosti bih se složila s ovom dakle konstatacijom. Velika je vrijednost ovih sporazuma koji su utvrdili jedan okvir za buduća partnerstva. Moguće je da ćemo u budućnosti i na razini EU sklapati još dodatnih sporazuma, a RH također, može kao država članica isto tako sklapati određene sporazume sa UK-om koje nisu pokriveni ovim sporazumima, a čak može i u pitanjima koja su pokrivena ovim sporazumom pod određenim uvjetima. I definitivno put razvitka RH jesu u okviru EU jer kroz EU imamo jedan okvir za gospodarski razvitak s jedne strane, i za gospodarsko poslovanje sa cijelim svijetom kroz ugovore koje je EU sklopila s trećim zemljama.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Anite Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče, poštovana državni tajnice. Evo i na kraju vašeg izlaganja pokušali ste malo reći nešto o boravišnom statusu, odnosno pravu građana na slobodu kretanja i kod kolege Cappelliju u odgovoru, ali uvijek je nekako ostalo nedovršeno. Znači li to da nije postojao reciprocitet u pravima i obvezama građana RH i britanskih građana jer mi se čini da naši građani moraju ipak proći nekakve složenije procedure kako bi ostvarili pravo na boravišni sustav, status, upravo vezano uz taj deklarativni sustav koji smo mi izabrali, gdje u biti oni, samo im se produžuje status koji su dosad imali prema sporazumu, dok naši građani u Velikoj Britaniji, oni moraju osigurati potvrdu o statusu boravka putem britanske vlade i onda će se ovisno o broju godina koje su proveli, do 5 ili preko 5, na taj način će im se definirati boravišni status.
Poštovana državna tajnica.
Ne bih se mogla složiti s ovom konstatacijom. U potpunosti osiguran reciprocitet i jednaka prava. Naime, sam sporazum predviđa, o povlačenju, predviđa da države mogu izabrati ili konstitutivni ili deklaratorni status. Konstitutivni je onaj gdje se mora podnijeti zahtjev i onda utvrditi postojanje tog prava, a deklaratorni je onaj gdje se ne mora podnijeti zahtjev, međutim, i u deklaratornom je potrebno podnijeti u određenom trenutku određeni zahtjev državi članici, pa tako npr. u RH državljani UK-e moraju do 30. lipnja 2021. g. ishoditi nove boravišne dozvole kojima se potvrđuje njihov status korisnika tog sporazuma i to pravilo je upravo ugrađeno u ovom zakonu donesenom o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu država članica Europskog gospodarskog prostora koji je usvojen u ovom Saboru [[Upadica: Hvala.]] Dakle postoji jednaki tretman.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bojana Glavaševića.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice hvala vam na vašem izlaganju. Na jučerašnjoj raspravi na našim odborima razgovarali smo između ostaloga i o sigurnosti. Odlaskom velike odnosno Ujedinjenog Kraljevstva, EU, jedna od stvari koju EU gubi je upravo na polju sigurnosti. Velika, Ujedinjeno Kraljevstvo je dio saveza Five Eyes i njezinim odlaskom EU i njezine zemlje članice na neki način gube pristup tom savezu. Ono što mene zanima dal je bilo razmišljanja o daljnjoj sigurnosnoj suradnji sa Ujedinjenim Kraljevstvom i kakva su ta razmišljanja, pogotovo naravno iz perspektive naše vlade, ali da li je bilo rasprave o mogućoj budućnosti i na europskoj razini? Hvala lijepa.
Poštovana državna tajnica.
Da, hvala na ovom pitanju, svakako bliska suradnja u pitanjima sigurnosti, pa i u obrambenim, ali i sigurnosnim pitanjima je svakako na dnevnom redu kako EU tako i pojedinih država članica. Htjela bi samo podsjetiti da smo kad smo potpisivali sporazum o povlačenju istodobno potpisali političku izjavu u kojem su tadašnji čelnici, tadašnja Theresa May, premijerka potvrdili spremnost da će u budućim odnosima također razvijati i blisku suradnju u pitanjima vanjske politike, sigurnosne i obrambene, to se međutim tijekom pregovora nije ostvarilo jer je u jednom trenutku Ujedinjeno Kraljevstvo nije bilo spremno ući u ugovorne odnose s EU. Međutim, mi o tome vrlo pažljivo pregovaramo i razmatramo kako ponuditi Ujedinjenom Kraljevstvu u određenim slučajevima blisku suradnju, a jednako tako i hrvatska vlada razmišlja o tome da uspostavi jedno posebno partnerstvo i blisku suradnju, bilateralnu s Ujedinjenim Kraljevstvom nad tim pitanjem.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Nine Raspudića.
Poštovana državna tajnice, žao mi je što niste odgovorili na pitanje koje je postavio naš zastupnik, pa ću ga ponoviti. Smatrate li da je bivši premijer Cameron pogriješio što je uopće raspisao referendum? Pitanje je naravno triki što bi oni rekli jer ako kažete da se slažete iznosite jednu skandaloznu nedemokratsku tvrdnju, a ako kažete da se ne slažete s tim da je trebao raspisati referendum onda proturječite g. Plenkoviću koji je tu skandaloznu tvrdnju izrekao ovdje. Dakle, prvo pitanje je je li Cameron trebao raspisati referendum, da ili ne? Drugo se tiče uspjeha pregovora, procurile su britanske analize koje kažu da od 65 ključnih točaka UK je pobijedila u 28, EU u 11, a kompromis u 26, dakle 2,5 puta su bili uspješniji pregovarači. Suočeni sa debaklom EU u nabavci cjepiva i toj vrsti pregovora građani opravdano mogu sumnjati EU da su i u tim pregovorima njihovi interesi slabo zastupani. Dakle, kad vidite taj spor je li Cameron trebao raspitati referendum?
Hvala lijepa. Odgovor državne tajnice.
Kad je riječ o ova 3 sporazuma uvjeti i pregovori su bili vrlo zahtjevni, međutim EU je otpočetka imala jedan čvrsti mandat od kojeg nije odustajala i upravo pitanja vezana za jednake mogućnosti itekako dobro su uređena i ugrađena u ovaj sporazum. I smatramo da u danim okolnostima, naravno kada su pregovori uvijek rezultat volje i jedne i druge strane ovakvo ugovorno uređenje je, je odličan uspjeh i stvara nam zaista okvir za dobre buduće odnose i razvijanje partnerstva, kako u onim pitanjima i područjima koja su uređena, a naravno moći ćemo još i bilateralno dogovarati i još jednu neku bližu suradnju u nekim ostalim područjima. Vezano za referendum, naravno da referendum je jedan od instituta demokratskog odlučivanja. Ocjena je li tadašnji predsjednik vlade pogriješio ili nije je subjektivna.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Ivana Kirina.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana tajnice. 2016.g. 52% građana je glasovalo za izlazak iz EU, 48% za ostanak, no po protokolu je sve završeno 31.12.2020.. Novi partnerski odnos između EU i UK temelje se na 3 objašnjena sporazuma. Za sada hrvatski građani mogu bez vize poslovno i turistički putovati u UK. Što mislite da li postoji mogućnost promjene odnosa jer hrvatsko državljanstvo i hrvatske putovnice su razbacane po cijeloj bivšoj Jugoslaviji, a baš takvi štete ugledu RH jer se bave neprihvatljivim i nezakonitim poslovima u EU, a vjerojatno to neće tolerirati UK i imat ćemo i mi posljedice? Hvala.
Hvala. Poštovana državna tajnica.
Hvala vam lijepa na ovom pitanju. Pitanje viznog režima je svakako jedno od vrlo važnih pitanja u odnosima između država i EU je vrlo pažljivo, dakle i Hrvatska i druge države članice smo tijekom pregovora vrlo pažljivo pazile da se osigura jednaki tretman svih građana državljana članica EU, tako da jednom ukoliko iz nekog razloga za koji mi sad zaista ne vidimo u budućnosti UK odluči uvesti vize ona će to morati uvesti u odnosu na sve državljane država članica, nije moguće da bira i da između na taj način razlikuje pojedine države i građane, državljane pojedinih država članica. To je jedna velika vrijednost, a za jedan dugotrajni boravak naravno bit će potrebne vize i to je nešto što jednako tako i Hrvatska može tražiti od UK i to je posve uobičajeni odnos između država.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovana državna tajnice. Dakle, cijeli brexit je zasigurno uzdrmao cijelu situaciju vezanu uz EU i to je bilo za očekivat. Oni vjetrovi koje sad vidimo sa otoka britanskog da su i tamo razmišljene i posljedice toga da su i oni svjesni niz stvari, ali što je tu je, mi smo u situaciji u kojoj jesmo. Moje pitanje je usko vezano uz temu hrvatskog izvoza, odnosno gospodarstva. Otprilike 15% hrvatskog izvoza u UK drži naša farmaceutska industrija. Dakle, u doba u kojem jesmo, u doba korone, doba Covida, sve se je zajedno malo promijenilo i ostalo, ali mene ono zanima, ono što mene zanima, iz ovih pregovora, iz svega ostalog, da li ima i najmanje sumnje da bi tu moglo doći do nekakvih problema? Govorim isključivo o izvozu hrvatskog u UK? Hvala lijepo.
Poštovana državna tajnica.
Činjenicom izlaska UK-a iz UN naravno da će doći do određenih promjena i svojevrsnog otežavanja međusobne trgovine jednostavno zbog potrebe poduzimanja i provođenja određenih uobičajenih postupaka između država koje nisu dio neke integracije. Kad je riječ o Hrvatskoj, trgovinski gledano, Hrvatska nije među državama članicama koje će biti znatno pogođena činjenicom izlaska, dakle imat ćemo i dalje pravni okvir trgovine koji će moći koristiti naši gospodarstvenici, naši poljoprivrednici, ali kad gledamo na jednoj globalnoj razini, ukupan izvoz Hrvatske je 1,5% u odnosu na izvoz EU. Međutim, Hrvatska u svemu tome ima možda još jednu dodatnu prednost, mi smo zadnji ušli i imamo još saznanja i znanja kako je to kada smo pregovarali i [[Upadica: Hvala.]] trgovali s UK-om kao trećom državom i to će nama olakšati.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika i potpredsjednika Doma Miroslava Škore.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice. Za razliku od mnogih globalista u ovoj sabornici i briselskih slugana, ja sam za potpuni hrvatski suverenitet jer smatram da ćemo mi kao zemlja koja je na 63% kupovne moći EU, a gdje su na granicama duge cijevi, imamo korona krizu i sve što je, dakle postići ono što bi trebao biti glavni cilj Europe, a to je ujednačeni razvoj. Ono što mene zanima je, Ministarstva vanjskih poslova, Ministarstvo unutarnjih poslova, Središnji ured za Hrvate izvan RH pa potom Matica hrvatskih iseljenika, dakle jedno 30-tak tisuća ljudi skrbi o Hrvatima u, izvan domovine i što se događa u Hrvatskoj. Dva pitanja, koliko je Hrvata točno u UK-u, koliko je Britanaca kod nas, i kako niste stigli, samo odgovorite možda na još jedno pitanje, je li g. Cameron pogriješio ili nije. Hvala.
[[Upadica: Da.]] Poštovana državna tajnica.
Evo kada je riječ o britanskim državljanima u Hrvatskoj, njih ima negdje oko 1000. Postoji poseban broj i oni dakle će trebati do 30. lipnja podnijeti zahtjev i urediti svoj status, dobit će nove iskaznice i zauvijek će imati taj dio. Koliko ima hrvatskih državljana u UK-i, to je podatak koji nije u potpunosti dostupan i jasan hrvatskim vlastima, dakle mi nemamo takvu mogućnost razmjene podataka, međutim, razmišljamo o nekih 8 tisuća je već sad podnijelo, dakle, možda moguće možda nekih 10 tisuća hrvatskih državljana je u UK. Kada je riječ o referendumu, htjela bih reći da je predsjednik Vlade Andrej Plenković imao potpuno pravo iznijeti svoj stav, svoje mišljenje o postupcima britanskog, svojeg, njegovog britanskog kolege, to je osoban stav, koji se mogao čuti i još uvijek može čuti i u nekim drugim državama članicama EU [[Upadica: Hvala.]] pa u krajnjoj liniji u samom UK-u.
Sljedeća replika … izvolite kolega Raspudić, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povreda Poslovnika, 238, omalovažavanje zastupnika. Državna tajnica uporno odbija odgovoriti na jasno pitanje, smatra li ona da je bivši premijer Cameron pogriješio. Najprije potpuno se oglušila odgovoriti na pitanje, onda 2 puta kao ističe vrijeme ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Dakle, kolega Raspudić.]] Dakle dvaput smo pitali je li, nemojte nas omalovažavati, [[Upadica: Vi ste relativno mlad zastupnik…]] [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] je li pogriješio.
… pa molim vas, pročitajte napokon Poslovnik da znate što je to povreda Poslovnika. ... [[Upadica se ne čuje.]] Temeljem čl. 239 izričem vam opomenu jer to nije bila povreda Poslovnika. Sad idemo na sljedeću repliku, a to je poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Državna tajnice, prije svega bih se zahvalio na brzom odgovoru Ministarstva i očitovanju na drugi dio Zaključka Odbora za europske poslove. Iskreno, bio bih sretniji da smo ipak uvrstili Zakon o nacionalnoj naknadi za starije osobe u Protokol o koordinaciji socijalne sigurnosti, no Ministarstvo očito misli da to nije slučaj. Htio sam vas pitati nešto drugo. Dakle znamo li kakva će biti akademska daljnja suradnja sa UK-om odnosno budući da UK odustaje od Erasmusa, postoji li neki drugi program na koji će građani EU, u ovom slučaju i hrvatski građani, odnosno studenti se moći javljati. Sjećamo se jednog drugog programa prije ulaska u Uniji, to je bio Chevening Scholarships tzv., imate li informacije planira li se tako nešto i u ovom slučaju?
Poštovana državna tajnica.
Da. U ovom trenutku ne postoje jasne naznake u kojoj mjeri i na koji način će UK omogućiti studiranje građanima EU na njihovim sveučilištima, ali ja bih rekla da možemo računati na to da će se određeni okvir pronaći jer dakle to nije samo u interesu naših studenata, naših građana, nego je jednako tako u interesu UK-a i mislim da će postojati mogućnost i ubuduće pod jednim malo drugačijim uvjetima imati studij i u tim zemljama. Možda samo reći, nema zaista nikakvog razloga izražavati žaljenje što naša nacionalna mirovina koja je utvrđena Zakonom o nacionalnoj naknadi nije ugrađena u ovaj Protokol, zato što nema potrebe. Budući ta nacionalna naknada za starije osobe ima obilježje davanja i sustava socijalne skrbi koje [[Upadica: Hvala.]] uopće nisu pokrivene ovim mehanizmima.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice. Hrvatska je predsjedala Vijećem EU u razdoblju siječanj-lipanj 2020. i doprinijela je značajno upravo uspostavljanju kvalitetnog odnosno uređenog izlaska UK-a iz EU. Dakle to je veliki doprinos koji će se sigurno pamtiti. Ono što je još značajno napomenuti, da Hrvatska i nije imala neke značajnije trgovinske sporazume, odnosno nije značajnije sudjelovala promet roba i usluga u gospodarstvu europske, UK-a, ali to svakako ne znači da te odnose ne moramo i ne možemo uspostavljati.
Poštovana državna tajnica.
Apsolutno se slažem s ovakvom konstatacijom i na tome Vlada zaista i radi. Mi zaista i razmišljamo o tom kako u okvirima ovih triju sporazuma, posebno ovog o gospodarskoj suradnji produbiti suradnju naših gospodarstvenika, pri čemu posebno smo zainteresirani za razvitak suradnje u onim sektorima u kojima je hrvatsko gospodarstvo jako konkurentno. Prehrambena industrija, IT industrija i na tome se zaista radi, dakle sam ugovor otvara mogućnost slobodne razmjene, međutim, uvijek je moguće i čvršće i bliže dogovoriti u onim područjima koji su nama važni. Kad je riječ o povlačenju, da, zaista, veliki doprinos Hrvatske tijekom predsjedanja je upravo bio osigurati miran uređen izlazak iz, UK-a iz EU, i kažem, to je bio jedan od prvih odluka koje sam osobno potpisala na Vijeću za opće poslove kojim smo [[Upadica: Hvala.]] od strane EU potvrdili uvjete [[Upadica: Hvala lijepa.]] stupanja sporazuma na snagu.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Domagoja Price.
Poštovana državna tajnice, danas se govorilo ovdje o pregovorima između EU i UK-a često, oni koji su pratili britanske medije vidjeli su da sam stav britanskih medija je bio, pa i britanskih građana da EU je bolji pregovarač, da EU bolje pregovara. Toliko, zato što je već ranije se o tome govorilo. Nažalost izlazak UK-a imat će štetne posljedice za gospodarstvo EU, štetne posljedice za gospodarstvo UK-a, standard građana, vidimo da će imati političke reperkusije, Škotska nacionalna stranka koja se bori za neovisnost, nikad nije bila iznad 50% u anketama i na izborima, sada prvi put jest. Ono što je tužno, tužno je da EU koja je stvarana desetljećima gdje se osiguravao mir na europskom kontinentu nažalost prvi put je izgubila jednu članicu. Mene konkretno zanima da li postoje procjene Ministarstva vanjskih poslova Vlade koliko hrvatskih državljana i da li postoje procjene koliko europskih državljana će napustiti UK i vratiti se u matične zemlje. Procjene.
Hvala. Poštovana državna tajnica.
Pa procjene su dakle razne. Svaka država dakle pretpostavlja, ima nekakvu vlastitu ideju, međutim, upravo zbog činjenice da smo Sporazumom o povlačenju ugovorili da oni građani koji su uređeni boravak imali u UK-u, državljani EU i obrnuto, državljani UK-a u državama članicama, pa tako i u Hrvatskoj, oni će nastaviti živjeti pod jednakim uvjetima kao da UK i dalje u EU i to je jedna trajna vrijednost ovog Sporazuma o povlačenju, postoji posebno vijeće koje će nastaviti usporedno s provedbom ova tri sporazuma o kojima je danas riječ, postoji posebno vijeće koje će brinuti o dobroj provedbi i zaštiti prava građana EU u UK-u i obrnuto, odnosno državljana država članica i to je jedna velika vrijednost [[Upadica: Hvala.]] osobe koje su imale uređen status, stavit će ga unedogled ubuduće.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stephena Nikole Bartulice.
Zahvaljujem poštovana državna tajnica. Evo, Brexit se dogodio i dobro da se postigao ovaj Sporazum. Međutim, u sljedećoj fazi, sad između Hrvatske i Velike Britanije u odnosu na UK, mislim da ćete se složiti da dociranje premijera britanskom narodu da su napravili pogrešku sigurno neće pomoći u razvijanju naših bilateralnih odnosa. Međutim, mene zanima više koja strana će izvući korist iz ovog novog stanja? Znamo da u ovoj pandemiji u Velikoj Britaniji je veći broj ljudi cijepljen nego u cijeloj EU zajedno. Svjetski mediji govore o fijasku ovog europskog plana cijepljenja. Možete to komentirati i ako stignete dati osobno mišljenje je li Cameron pogriješio?
Hvala. Poštovana državna tajnica.
Kad je riječ o samom cijepljenju i strategiji koju je EU usvojila i koja provodi, rekla bih da je to zaista na interes svih država članica, a ja bih rekla posebno Hrvatske i nekih možda manjih država članica koje teško da bi mogle same osigurati potrebi broj cjepiva. Osigurano je sa 6 proizvođača unaprijed doze cjepiva, dakle prije nego što je samo cjepivo odobreno i vjerujem, iako postoji naravno, nezadovoljstvo s brzinom cijepljenja, da ćemo do ljeta uhvatiti onaj predviđeni ritam i da ćemo do ljeta imati onu procijepljenost koja će osigurati stvarno, gotovo pa povratak u normalno. Kad je riječ o mom osobnu mišljenju, ja sam, moram reći posebno počašćena što visoke zastupnike u ovom Domu interesira moje osobno mišljenje, ja bih rekla da [[Upadica: Hvala lijepa.]] Cameron …
Bojim se da ćete to morati nekom drugome odgovorit kao osobno mišljenje. Morat ćete nekom drugom odgovorit svoje osobno mišljenje. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Zdravke Bušić.
Hvala. Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice Metelko-Zgombić, hvala lijepo na ovom vašem objašnjenju koje stvarno je bilo, znamo svi da je bio trnovit put u ove zadnje 4 godine otkad se je pokrenuo čl. 50. Tako da prošli smo dugačak put i EU i Hrvatska naravno skupa s … [[Govornik se ne razumije]] jer, jer i mi smo sudjelovali u tome, a i Velika Britanija odnosno Ujedinjeno Kraljevstvo. Moje pitanje vama, kako vi ocjenjujete sveukupni sporazum koji je postignut na Badnjak prošle godine, kako biste općenito ocijenili ishod tih pregovora odnosno sporazuma i što to znači za Hrvatsku, u prvom redu općenito za zemlje, zemlje EU i za, za Hrvatsku, pogotovo u pitanju za ovu nadoknadu koja će se dati zbog izlaska Ujedinjenog Kraljevstva iz Unije? Hvala.
Hvala. Poštovana državna tajnice.
Hvala lijepo na vašem pitanju. Ja bi stvarno ocijenila sva ta 3 sporazuma kao odlične, pravni okvir za razvijanje budućih odnosa i oni će omogućiti blisku suradnju pod poštenim i jednakim uvjetima koji će zaista omogućiti i hrvatskim gospodarstvenicima sudjelovati na tržištu Ujedinjenog kraljevstva i ostvarivati gospodarsku korist. Posebno je važno kod sporazuma o povlačenju to što je njime obvezano Ujedinjeno Kraljevstvo isplatiti sve one financijske kontribucije koje je ne samo koristila odnosno imala tijekom svog članstva nego i ovih godinu dana prijelaznog razdoblja kad nije sjedila za stolom i odlučivala, a opet će platiti kontribucije budući je ipak sudjelovala u programima. I to je nešto što je onda omogućilo i dogovor o financijskom višegodišnjem, višegodišnjem financijskom okviru i planu oporavka.
Hvala lijepa. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Hrvoja Zekanovića, izvolite.
Poštovana ministrice, 3-4 puta ste bili pitani i vaš osobni stav o odluci g. Camerona niste ga rekli. Al to nije ni bitno jer vaš stav, to svi znamo, je istovjetan stavu vašeg šefa Andreja Plenkovića. Međutim, međutim ono što je bitno što vi radite po pitanju brige o hrvatskim nacionalnim interesima? Dakle, egzaktni podaci govore da je Velika Britanija nakon odluke o brexitu ima smanjenu stopu nezaposlenosti, smanjenu inflaciju i sve bitne ekonomske parametre pozitivne. Jeste li vi kao ministarstvo i Vlada RH razmišljali o izlasku Hrvatske iz EU? Jeste li radili Fizibiliti studiju da vidimo hoće li nam se to eventualno isplatiti ili ne ili isključivo slijepo slijedite vašeg predsjednika vlade Andreja Plenkovića bez obzira što se nalazimo u jednoj zajednici gdje nas vode očito isključivo nesposobni birokrati?
Poštovana državna tajnice.
Hvala vam na vašem pitanju, ali se moram s njim, sa tvrdnjom koja se kroz to pitanje proteže nikako se ne mogu složiti. Očiti su nedvojbeni interesi RH biti članica EU i upravo kroz članstvo u EU Hrvatska dobiva na vidljivosti, pa i globalnoj dobiva mogućnost instrumente biti prisutnija u svijetu gospodarstvenici kroz ugovor EU sklapala sa trećim zemljama imaju mogućnost ostvarivanja gospodarske koristi. Ne moram vam sad ponavljati koliko je to vidljivo bilo i u slučaju ovog potresa u Zagrebu i u okolici Zagreba, dakle u Petrinji gdje smo samo za Zagreb dobili 683 milijuna EUR-a solidarnosti i pomoći za Zagreb i za, za okolicu. Ne moram ni podsjetiti [[Upadica: Hvala]] koliko je.
Hvala lijepa. Imamo povredu Poslovnika, poštovani Davor Ivo Stier, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Hvala g. potpredsjedniče, čl. 131., dakle saborski zastupnici imaju pravo postavljat pitanja predstavniku vlade da iznosi stajalište vlade, al nema tu mjesta problematiziranje o tome ko neko osobno misli ili ne misli o nečemu, to naravno može i državna tajnica reć ili ne reć, međutim naše je pravo da tražimo koje je stajalište vlade i da predstavnik vlade to iznosi, ne osobna neka mišljenja. Nemojmo uvlačiti državnu tajnicu u neka naša stranačka prepucanja, ona je profesionalac domoljub, nestranačka osoba i mislim da na taj način moramo i vrednovati njen rad.
Hvala lijepa. Ovaj, vi ste se pozvali na odgovarajući odjeljak odnosno čl. 131., međutim smatram da nije povrijeđen Poslovnik. Neću vam dati opomenu jer ste se ispravno pozvali na, na ovaj članak na koji ste se referirali. Idemo sada, hvala lijepo gđo. državna tajnice, žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Da, pardon, poštovani predsjednik Odbora za vanjsku politiku Gari Cappelli, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani predstavnici vlade, kolegice i kolege. Odbor za vanjsku politiku HS na svojoj 5. sjednici održanoj dakle jučer 11. veljače raspravio je informaciju o dovršetku pregovora o sporazumima koji uređuju buduće odnose i suradnju između EU i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske koju je predsjedniku HS dostavila Vlada RH aktom 30. prosinca 2020. Odbor za vanjsku politiku je na temelju čl. 67. Poslovnika HS o informaciji o dovršetku pregovora o sporazumima koji uređuju buduće odnose i suradnju između EU i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske raspravljao dakle kao matično radno tijelo. Odbor je informiran od strane predstavnice Vlade RH da je nakon 9-mjesečnih pregovora između EU i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske dana 24. prosinca 2020. postignut dogovor o sveobuhvatnoj budućoj suradnji utemeljenoj na 3 sporazuma i to Sporazum o trgovini i suradnji, Sporazum o sigurnosnim postupcima za razmjenu i zaštitu klasificiranih podataka, te Sporazum dakle o suradnji u području sigurnosne i miroljubive uporabne nuklearne energije. Istaknuto je da će novo partnerstvo između EU i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske omogućiti slobodnu trgovinu bez kvota i carinskih davanja. Suradnju u nizu drugih područja od interesa za EU i njezine građana kao institucionalnu suradnju i načine za rješavanje mogućih sporova, a da je privremena primjena Sporazuma započela 1. siječnja 2021. te da je trajno stupanje na snagu Sporazuma očekuje se u prvoj polovici 2021. g. Tijekom rasprave posebno je spomenuto pitanje sigurnosno-obrambene suradnje u području znanosti i istraživanja te pitanje pravne osnove Sporazuma o trgovini i suradnji. Nakon provedene rasprave, Odbor za vanjsku politiku odlučuje jednoglasno s 11 glasova za predložiti HS-u Informaciju o dovršetku pregovora o sporazumima koji uređuju buduće odnose i suradnju između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, koji je predsjedniku dakle HS-a dostavila Vlada aktom od 30. prosinca 2020. Hvala na pažnji.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite. Ali kolega Glavašević, niste se javili, pitao sam, vi se niste javili.
Ispričavam se g. potpredsjedniče, mislio sam da se mogu javiti nakon kolege Cappellija.
Ali pogledajte, niste se javili, drugo, što bi vi mogli napraviti, ajmo sad vrlo otvoreno reći, pročitati zapisnik koji su svi ionako pisani dobili, a predsjednik Odbora, koliko mi se čini, sjedi ovdje, a to je poštovani Domagoj Hajduković. Niste? Ali, velim opet, pozvao sam predstavnike Odbora, javio se kolega Cappelli, mislim, što se mene tiče, izvolite kao hoćete. Izvolite, dođite [[Upadica: Hvala lijepa gospodine…]] Oprostite kolega Zekanović, evo. ... [[Upadica se ne čuje.]] Svi su ga dobili, ali izvolite, samo izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče Sabora, mislim da nas neće ubiti malo ovaj, poštivanja procedure, je li tako? Dakle, …
Što se tiče poštivanja procedure, to kršimo sada jer sam dozvolio da govorite, a niste se javili, ali ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] svjesno omogućavam to radi demokratičnosti.
Cijenimo to kod vas, g. potpredsjedniče Sabora, evo, za ubuduće onda se svi zajedno u isto vrijeme javljamo, do sad sam mislio da je praksa da to radimo konsekutivno.
I osim toga, još jedna stvar, samo da razjasnimo glede proceduralno. Isključivo ako je predsjednik Odbora spriječen može netko drugi biti, koliko ja vidim, nije spriječen, sjedi ovdje, živ je, zdrav, hvala Bogu, prema tome, ... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: Mislim, meni je svejedno.]] Ne, ne, ne, tu sam apsolutno u pravu, pročitajte Poslovnik i pročitajte Zaključak. E, pročitajte Zaključak. Ajde, molim vas, pročitajte Zaključak, kolega Glavašević.
Hoću, pročitat ću ga. Odbor za europske poslove HS-a je na 13. sjednici održanoj 11. veljače 2021. g. raspravljao o Informaciji o dovršetku pregovora o sporazumima koji uređuju buduće odnose i suradnju Europske unije i Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske koji je predsjedniku HS-a dostavila Vlada RH aktom od 30. prosinca 2020. g. Odbor za europske poslove je u skladu s čl. 179. Poslovnika HS-a o predmetnoj Informaciji raspravljao kao zainteresirano radno tijelo. Pomoćnica ministra vanjskih i europskih poslova izvijestila je da je nakon 9-mjesečnih pregovora između EU i UK Velike Britanije i Sjeverne Irske 24. prosinca 2020. postignut dogovor o sveobuhvatnoj budućoj suradnji utemeljenoj na 3 sporazuma i to: 1. Sporazum o trgovini i suradnji, 2. Sporazumu o sigurnosnim postupcima za razmjenu i zaštitu klasificiranih podataka te 3. Sporazumu o suradnji u području sigurne i miroljubive uporabe nuklearne energije. Tijekom pregovora dominirali su teme prava građana EU u UK-u i građana UK-a u EU-i. Pomoćnica ministra istaknula je da će novo partnerstvo između EU i UK-a Velike Britanije i Sj. Irske omogućiti slobodnu trgovinu bez kvota i carinskih davanja te suradnju u nizu drugih područja od interesa za EU i njezine građane kao što su promet, ribarstvo, energetika, koordinacija sustava socijalne sigurnosti, tržišno natjecanje, pravosudna suradnja, kao i institucionalna suradnja i načini za rješavanje mogućih sporova. Dodala je da je privremena primjena Sporazuma započela 1. siječnja 2021. nakon njihova potpisivanja, izvijestivši da se trajno stupanje na snagu Sporazuma očekuje se u prvoj polovini 2021. g., nakon što budu izrađene i prihvaćene sve inačice teksta Sporazuma na svim službenim jezicima EU-e te nakon suglasnosti EU parlamenta u slučaju Sporazuma o trgovini i suradnji i Sporazuma o sigurnosnim postupcima za razmjenu i zaštitu klasificiranih podataka, nakon čega će Vijeće usvojiti odluku o sklapanju tih sporazuma. Članovi Odbor za europske poslove u raspravi su se posebno zanimali za sigurnosnu obrambenu suradnju s UK-om, pitanje statusa poljoprivrednika nakon Brexita, suradnju u područjima znanosti i istraživanja, određenim nedoprinosnim novčanim naknadama te pravnoj osnovi Sporazuma o trgovini i suradnji. Nakon provedene rasprave, Odbor za europske poslove odlučio je jednoglasno s 14 glasova za predložiti HS-u da donese sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se Informacija o dovršetku pregovora o sporazumima koji uređuju buduće odnose i suradnju između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, 2. Predlaže se Vladi RH da razmotri uvrštavanje Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe u Protokol o koordinaciji socijalne sigurnosti, prilog SSC.1, dio prvi, posebne nedoprinosne novčane naknade, priložen prijedlogu odluke Vijeća o potpisivanju u ime unije i o privremenoj primjeni Sporazuma o trgovini i suradnji između EU i Europske zajednice za atomsku energiju s jedne strane i Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske s druge strane, te Sporazuma između EU i Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske o sigurnosnim postupcima za razmjenu i zaštitu klasificiranih podataka.
Hvala lijepo. Budući da ste to pročitali, al molim vas pročitajte i zadnju, zadnju rečenicu.
Vrlo rado.
Molim vas.
Kad ste me tako lijepo zamolili g. potpredsjedniče kako vas mogu odbiti. Za izvjestitelje na sjednici sabora odbor je odredio predsjednika odbora Domagoja Hajdukovića, a u slučaju njegove spriječenosti, spriječen je, potpredsjednik je Domagoja Ivana Miloševića i Bojana Glavaševića.
Hvala vam lijepo. Sad konačno možemo ići na raspravu, pa će prvi u ime Kluba Hrvatskih suverenista govorit poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Ja ovdje prvo moram komentirati malo ovo kršenje Poslovnika. Dakle, vi ste potpredsjedniče sabora svjesno kršili Poslovnik, jel tako? Svjesno?
Jesam.
A dobro, mislim, onda a šta ćemo, kako ćemo mi dalje ići razgovarat kad vi svjesno kršite Poslovnik?
I vrlo jasno sam sve objasnio i ovaj…
A dobro okej, ja imam pravo to komentirati [[Upadica: Možete, možete]] isto kao što niste maloprije dali g. Stieru ovaj opomenu, a svi nama ste dijelili.
Evo ja ću, ja ću sebi dati opomenu jer sam svjesno kršio Poslovnik, kao što sam rekao u svrhu veće demokratičnosti.
Dobro, upišite mu opomenu da daje sam sebi, nek i on bude presedan da je evo potpredsjednik sabora sam sebi dao opomenu, ajde nek to bude prvi put u povijesti HS.
Nije, nije bio, već je, već je, već je davao kolega Furio.
Već ste vi sebi dali opomenu.
Furio si je davao opomenu.
Dobro ajde okej.
Samo izvolite.
Ajmo mi na temu. Složit ću se sa kolegom Stierom da osobno mišljenje poštovane državne tajnice nije bitno, bitno je što ona radi, bitan je stav vlade, bitan je stav ministarstva i bitno je što se radi po tom pitanju. Ja sam postavio jako konkretno pitanje, razmatra li se, razmatra li se izlazak Hrvatske iz EU? Uh, jel to loše zvuči? Pa nije loše. Zašto ne bi Ministarstvo vanjskih poslova i Vlada RH napravila jednu studiju isplativosti i vidjela što Hrvatska ima od EU? Zašto se toga bojimo? Ili ono što Andrej Plenković kaže to je sveto pismo, o tome se ne smije razgovarati. Ovo nije kraj nego početak, ovo je trenutak kada zora sviće i podiže se zastor prije novog čina, ovo je trenutak istinske nacionalne obnove i promijene. Naš je posao u vladi, moj posao ujediniti zemlju i povesti je naprijed. Ovo je rekao Boris Johnson u onom trenutku kad je Ujedinjeno Kraljevstvo napustilo EU. Ovo nikada nećete čuti od Andreja Plenkovića, ali evo to je izgovorio Boris Johnson. E sada malo ajmo biti egzaktni. Ja sam danas malo pogledao po mreži svih mreža, internetu, što možete i vi napraviti poštovana državna tajnice i pronašao sam nekoliko znanstvenih radova. Evo jedan znanstveni rad sa splitskog sveučilišta koji u zaključku kaže slijedeće, iz provedene statističke analize vidljivo je da u periodu nakon brexit referenduma Ujedinjeno Kraljevstvo zabilježilo smanjenu inflaciju i nezaposlenost, te pozitivan rast salda državnog proračuna. Brexit zasad nije imao značajnijeg negativnog utjecaja na ekonomiju Ujedinjenog Kraljevstva, pa se stoga prihvaća hipoteza brexit referendum djeluje pozitivno na ekonomiju Ujedinjenog Kraljevstva i njenu perspektivu. Dakle, znanstveni rad, imate ih jako mnogo i na hrvatskom jeziku, na engleskom jeziku, a vjerojatno i na drugim jezicima. Ajmo razgovarati o ovome. Drugo pitanje koje je postavio moj kolega bi li Ujedinjeno Kraljevstvo moglo izaći iz EU da se, da se je odreklo britanske funte? Ne, ne. Zašto Andrej Plenković želi uvesti po svaku cijenu EUR-o u Hrvatskoj? Upravo zbog toga da bi nas trajno vezao uz EU isključivo zbog toga što je to isključivo njegov interes, ne interes suverene hrvatske države nego isključivo interes europskog birokrata Andreja Plenkovića. Ajmo razgovarati o tome. Slušao sam vas pozorno kad sam vas pitao što mi imamo od EU, vi ste mi, doduše u samo minutu, imate kasnije priliku, rekli imamo povećanu vidljivost i prisutniji smo. Što to znači? Gdje smo prisutniji? Ko nas to vidi? Govorili ste o pomoći za potres. Pa više je Albanija dobila novaca pomoći EU kad je bila pogođena potresom nego Hrvatska, dobila je preko milijardu EUR-a pomoći, a Hrvatska upola manje i onda vi uspoređujete odnosno pokušavate se pohvaliti s nečim s čim se pohvalit ne možete. Neki kolege su istaknuli ovdje jednu aktualnu situaciju koja je jako bitna za naglasiti, a to je borba protiv korona krize. Ujedinjeno Kraljevstvo koje je na koljenima, koje je, gdje ljudi skapavaju od gladi, možeš misliti, je do sada cijepilo skoro 14 milijuna ljudi, 21 stanovnik na 100 stanovnika odnosno 21% ljudi je cijepljeno. U Hrvatskoj je cijepljeno 100.000 ljudi odnosno 2,5% stanovništva. Spomenut ću ja nama susjede sa istoka. Na brdovitom Balkanu Srbi su uspjeli cijepiti skoro 10% ljudi, preko 650.000 ljudi i onda vi meni pokušavate reći da je EU napredna zajednica od koje njezine članice imaju interes. Ja taj interes ne vidim. Meni je ovdje drago da su opet istomišljenici HDZ-ovci i SDP-ovci sa satelitima i kolega Prica je lijepo rekao da je to tužno što je Velika Britanija i Ujedinjeno Kraljevstvo napustilo EU. Meni to nije tužno, meni je to veselo, a vama iz SDP-a i HDZ-a i satelitima možda je to tužno, meni je jako drago što su napustili EU i gdje se pokazalo što je EU. Druga stvar, ovdje ste spomenuli nepovoljni utjecaj na EU i kako će EU nać neki fond iz kojeg će nam namiriti odnosno pokriti taj negativni utjecaj, pa ste pokušali naći tu brojku, pa je niste pronašli koliko će Hrvatska novaca dobiti, nije bitno. Ja nisam čuo da ima neki fond negativnog utjecaja u Ujedinjenom Kraljevstvu, ali ga ima u EU. Znate li gdje danas ribare francuske, belgijske i nizozemske koće? Nisu više u La Mancheu, ne, ne, daleko, daleko, daleko, daleko izvan IGP-a Ujedinjenog Kraljevstva i tu Velika Britanija direktno zarađuje milijarde i milijarde EUR-a dok talijanske koće s obzirom da smo u EU i dalje ribare u hrvatskom dijelu IGP-a bez obzira što smo ga ovdje slavodobitno proglasili. Hrvatska je ušla kao 28. članica u EU, a to vam je izgledalo zapravo kao kada dođete na parti na tulum negdje ono u 3 sata po noći, kada već ljudi polako napuštaju tulum, idu kući leći jer su umorni, neko je možda malo i više popio, a Hrvatska je sva sretna ušla na tulum u 3 sata ujutro, a glazba se već stišala, novaca nema. Znate li vi koliko u Briselu danas ima europskih birokrata koji nisu bili u stanju EU nabaviti cijepivo? Gruba procjena je 120.000 ljudi činovnika koji u Briselu žive na grbači građana EU i građana Hrvatske. I na koncu, ono što sam ja vas shvatio da je u Ujedinjenom Kraljevstvu gotovo sve isto, jel tako? Ništa se nije promijenilo, sve je isto osim što Britanci malo bolje žive, a ostatak Europe malo lošije. A znate li zašto oni žive malo bolje, a mi malo lošije? Zbog toga što oni više ne financiraju europsku birokraciju, a nas je sada manje, pa moramo više novaca odvajati za europsku birokraciju. I onda ono što je ključno, evo ovo je jedna, jedno od rijetkih mjesta gdje se u javnom prostoru može o tome progovoriti. Brexit je zabranjena tema u hrvatskim medijima, o brexitu se ne smije govoriti, ne smije se o njemu raspravljati. Ja vas pozivam ministrice, pardon državna tajnice, možda možete biti ministrica ako se nađe koja afera u ministru, ja vas pozivam da vi smjesta krenete radit fizibiliti studiju, evo studiju isplativosti našeg ostanka u EU. Pa to svako normalan radi, svaka normalna država. Maloprije mi je kolegica Murganić nako slavodobitno kad sam sjeo na mjesto kolegice Glasovac da budem bliže rekla, a na mjesto SDP-a si odnosno u SDP-u si. Nikad nisam bio, nit ću biti, nit ću se slagati sa vašim zajedničkim odlukama kao što je i ova, kao što je istambulska, kao što je marakeški i kao što ste koalicija velika SDP-ovci i sateliti i vi i u Europskom parlamentu. Za razliku od vas, i vi ćete glasati za ovo zajedno opet i SDP i HDZ, a Hrvatski suverenisti neće i to je razlika što mi imamo svoje ja, a vi imate ja Andreja Plenkovića.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Samo da raščistim ovo oko javljanja u ime odbora, ja sam bio zauzet i spriječen, čitao sam svoje mailove i korespondenciju, tako da sam zamolio potpredsjednika da izvijesti ovaj visoki dom o odlukama na našem odboru. No drago mi je da smo ovdje čuli barem nešto vrlo široko o meritumu stvari od prošlog govornika, a nismo slušali opet traktate što je to novi suverenizam i što je to izolacionizam ili šta ja znam, volio bi reći od suverenista i njihovih satelita, al eto oni su bili sateliti nekom drugom, pa nemaju svoje, a suverenisti su im u Sjevernoj Koreji, recimo to je dobra alternativa europskih integracija je recimo Sjeverna Koreja i u Sjevernoj Koreji zaista država i propisuje ono o čemu će mediji pričati. Brexit koliko sam ja primijetio nije zabranjena tema u hrvatskim medijima, čak dapače o brexitu smo jako puno i pričali. 4.g. brexit je tema koja zapravo dominira gotovo svakim sastankom na razini EU u gotovo svim formatima. Ja bih se usudio reći na političkoj i duže budući da smo imali i pripreme za referendum, pa sami referendum, pa donošenje odluke u britanskom parlamentu itd. itd., tako da brexit ja ne vidim kao zabranjenu temu niti tabu temu, čak dapače temu koju smo jako puno raspravljali i tema koja će pokazati upravo sve prednosti članstva u EU. Kratkoročno se možda čini u nekim segmentima da je Ujedinjena Kraljevina na dobitku, no dugoročno je i to odgovorno tvrdim i sa ove govornice, nije. I to će, kako sam rekao, vrijeme itekako pokazati. Isto tako se ne bojim reći i ne mislim da će to naštetiti našim odnosima kada kažem da mi je žao što Ujedinjena Kraljevina je odnosno što su se građani Ujedinjene Kraljevine tako odlučili i što su napustili uniju i mislim da je to greška, ali narod je svoje rekao, o tome ću i nešto više u svojoj pojedinačnoj raspravi da, dakle da ne okupiram ovu raspravu u ime kluba. Mi što se tiče ovoga dokumenta imamo neke druge dvojbe, ali prije toga rekao bih slijedeće, dobro je da raspravljamo o ovom izvješću u našem parlamentu iako zapravo to ne moramo činiti budući da je pravna struka zauzela stav da se ne radi o nekom novom dogovoru odnosno da Europski parlament može potvrditi ovakav dogovor. Unatoč tome, dakle unatoč tome što HS ne mora ratificirati ovaj sporazum dobro je da o njemu raspravljamo i dobro je da zauzimamo stav. To je uostalom i prilika da ponovimo neke stvari, a kažu da je ponavljanje majka znanja, pa i s te strane mislim da je to dobro. Dakle, 4.g. ovo je tema koja dominira i tu bih se htio zahvaliti i mislim da to zaslužuje taj gospodin, to je g. Barnije koji je vodio pregovore sa Britancima, koji se trudio pregovore držati transparentnima, koliko god to bio oksimoron, ali zaista se trudio, zaista si je dao truda svaki put kada je dolazio u Zagreb, sve parlamentarne aktere, dakle nije se ograničio samo na vladu nego i na parlamente i obavještavao o tijeku pregovora, gdje su problemi, koja su otvorena pitanja itd. itd. Prije godinu dana desio se taj tzv. politički brexit. Ove godine tj. krajem godine prošle desio se i ekonomski. Izgledalo je u jednom trenutku da će on biti nedogovan, drago mi je da je dogovoran i drago mi je da ipak će Ujedinjena Kraljevina ostati u određenim odnosima sa nama odnosno sa unijom, te da neće biti tzv. tvrdog ekonomskog brexita koji bi sigurno imao puno teže posljedice i na Britaniju i na ostatak unije. Jer nemojmo zaboraviti, pričamo samo o posljedicama za Britaniju odnosno Ujedinjenu Kraljevinu, a ne pričamo o posljedicama za uniju. Naravno da imaju posljedice za uniju, naravno da su neka gospodarstva dosta ovisna i naslonjena na Ujedinjenu Kraljevinu. Spomenut ću vam samo Irsku ili Nizozemsku, dakle njima je ova tema bila puno važnija od naše. No ono što mene zabrinjava, to sam postavio i pisano pitanje ministru Ćoriću je to što nemamo jasne procijene i projekcije o tome koliki će utjecaj biti na hrvatsko gospodarstvo. Možemo odmah reći da neće biti toliki kao što je naravno na Irsku ili na Nizozemsku, ali nije istina da ga nećemo osjetiti, osjetiti uopće. Također predviđena je složena struktura za provedbu ovog sporazuma, obuhvatit će i vijeće i siguran sam da ćemo u budućnosti također raspravljati o tijeku provedbe ovoga sporazuma možda ne na plenumu, ali svakako u okviru zainteresiranih odbora, posebice Odbora za europske poslove. Ono što isto valja spomenuti, što smo i čuli u raspravi gdje da navodno vlada Ujedinjene Kraljevine nudi izdašne iznose za one građane EU koji se žele vratiti odnosno koji žele napustiti Ujedinjenu Kraljevinu i vratiti se u svoje zemlje porijeklo. Malo se dovodi u pitanje je li to u redu praksa i je li to u redu prema građanima EU koji žele ostati u Ujedinjenoj Kraljevini, ali evo to je isto nešto što javnost i politička i svaka druga treba znati. Također samo izglasavanje ovoga sporazuma ne znači da smo mi sa svojim poslom završili. Naime, sporazum ne podrazumijeva međusobno priznavanje kvalifikacija nego je to bilateralan sporazum, što ćemo morati još poraditi na tome odnosno da osiguramo da se naše kvalifikacije priznaju u Britaniji i obrnuto. I još jedna stvar o kojoj nismo raspravljali, a možda je prilika za otvorit u javnom prostoru u ovom trenutku je dvije, ne dvije nego Agencije EU koje su imale svoje sjedište na teritoriju Ujedinjene Kraljevine se moraju izmjestiti na teritoriju unije. Hrvatska kao što znate još uvijek nema niti jednu agenciju unije. Možda bi bilo preambiciozno misliti da bi dobili neku od ovih iz Ujedinjene Kraljevine, ali u svakom slučaju moramo se potruditi da dobijemo agenciju kakvu Hrvatska uostalom i zaslužuje jer sjetit ću vas samo na naša kandidatura za smještanje agencije, Europske agencije za lijekove i nije baš bila nešto sjajna, nismo se tu proslavili i takve izlete treba izbjegavati prije svega zbog našeg ugleda u Europi. Također kako sam rekao ovo se neće morati potvrditi u nacionalnim parlamentima poput recimo Sporazuma između EU i Kanade koja je nešto novo, ali dobro je to raspraviti, kako sam rekao imat će sigurno posljedice ekonomske na neke zemlje koje su naslonjenije na uniju. Ono što smo imali prilike čuti, mislim da je to državna tajnica i danas spomenula, 8.000 građana RH je trenutno na teritoriju Ujedinjene Kraljevine, koliko će se od njih odlučiti na kraju ostati ne znamo. Zapravo mislim da je 8.000 onih koji su odlučili ostati, koji su se registrirali u Ujedinjenoj Kraljevini, koliko je sve skupa broj to još ne znamo, ali to sam također postavio jedno pisano pitanje MUP-u. Sve skupa oko 5 milijuna građana EU je na teritoriju Ujedinjene Kraljevine, a u Hrvatskoj je kako smo imali prilike čuti oko 1.000 građana Ujedinjene Kraljevine. Bilo bi bolje da se Ujedinjena Kraljevina odlučila na malo manje kompliciraniji recimo to tako pristup nego što smo se odlučili mi u izjednačavanju prava naših građana, ali to je opet neka, neka druga priča. Isto je bilo zanimljivo gledati za vrijeme brexita kako su se Britanci koji žive izvan Ujedinjene Kraljevine itekako organizirali itekako lobirali itekako bili glasni protiv izlaska iz EU. Usudio bih se reći da su to građani koji su iz prve ruke imali prilike osjetiti sve blagodati članstva u EU i da su upravo zbog toga bili protiv. Zašto i kako su Britanci bili protiv, možemo opet o tome raspravljati i o tome ću nešto više reći u svojoj pojedinačnoj raspravi jer ne reflektira prije svega moj stav i opet ponavljam ne mislim da ću zbog toga naštetiti odnosima naših dviju država. U svakom slučaju dokument pred nama je dobro da raspravimo ovdje zbog same transparentnosti ovakvih i sličnih procesa u EU, moramo zapamtiti i to uvijek ponavljam europski poslovi nisu vanjski poslovi iako se često trpaju u isti koš, to su naši poslovi, unutrašnji poslovi, mi smo članica unije i ove stvari nas se tiču i posredno i neposredno, dakle iako možda u ovom slučaju nema toliko neposrednih efekata. Zbog toga se nadam da ćemo i slične dokumente također raspravljati u ovom saboru bilo kroz izvješća predsjednika vlade o sastancima Vijeća EU ili u ovakvom formatu. Hvala.
Hvala lijepa. U ime Kluba Hrvatskih suverenista stanku je zatražio poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista da bi se dodatno konzultirali o ovom prijedlogu zakona. Dakle, mi i dalje smatramo [[Upadica Reiner: Ovo je informacija, ovo nije zakon, samo da vas ispravim.]] Hvala lijepo. Dakle, mi i dalje smatramo da Ministarstvo vanjskih poslova treba razmotriti naš status u EU i napraviti jednu studiju isplativosti i da se onda o tome raspravlja argumentirano u Hrvatskom saboru. Ono što mi nije prihvatljivo je komuniciranje nekih kolega odnosno konkretno kolege Hajdukovića koji ovdje uspoređuje suverenističko promišljanje i razmišljanje sa Sj. Korejom. Dakle, ja ovdje govorim isključivo o tome da V. Britanija odnosno UK nakon izlaska iz EU-a, živi bolje i kvalitetnije i ja to želim za svoju državu i svoj narod. Vi kolega Hajdukoviću, niste zastupnik Europskog parlamenta niti ste zastupnik u nekakvom parlamentu UN-a, vaše beneficije i vaš dobar status, dobra plaća proizlazi iz vašeg zastupanja hrvatskog naroda u hrvatskom državnom Saboru i nama svim u ovom domu treba biti na prvom mjestu isključivo interes našeg naroda i naše države, isključivo, a nikakva nadtvorevina pod izlikom nekakvog globalizma, dakle molim vas kolega Hajduković, da budete malo svjesniji vaše pozicije da ste hrvatski zastupnik i da vam hrvatski narod i hrvatska država trebaju biti na prvom mjestu.
Naravno da ću vam odobriti stanku, sukladno čl. 253. b) nećemo odlaziti na stanku nego ćemo nastaviti ali imamo jednu povredu Poslovnika prije, poštovani zastupnik, odustao je [[Upadica: Povlačim, hvala.]] Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stephen Nikola Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Ovo je važna tema danas svakako i valja podsjetiti barem kratko na pozadinu cijele ove teme, kako je došlo do Brexita, mnogi nisu očekivali da će jedna članica EU-a koja je prilično dugo bila u toj tvorevini, odlučiti na kraju napustiti EU, bez obzira što misli o tome, to je mnoge elite sigurno iznenadilo, pa i u Hrvatskoj, uglavnom ta rasprava ovdje u našim medijima je bila prikazana kao da Britanci rade nešto sasvim neracionalno, ne u skladu sa svojim interesima, premijer Plenković je javno na neki način docirao, govorio kako Cameron radi veliku grešku itd. Prvi pokazatelji naravno nakon formalnog odlaska, upućuju na suprotno, mi ćemo vidjeti dugoročno što će se dogoditi ali u ovom kratkom roku možemo konstatirati da UK nije pretrpjelo neku značajnu štetu. Međutim, da javnost ima širu sliku kako stoje stvari, moramo podcrtati da već godinama recimo u ukupnom BDP-u u svijetu, udjel EU-a je u padu. Također imamo velikih demografskih problema, naš kontinent je zapravo pretvoren u useljenički kontinent zbog tih pokazatelj i to će izazvati pa već i izaziva ozbiljne napetosti. Možda će Dubravka Šuica u Europskoj komisiji, ona je zadužena za demografska pitanja, pronaći čarobno rješenje, osobno sumnjam u to, međutim, stanje nije dobro. Međutim trebamo gledati aktualno što se događa recimo u ovom pandemiji. Dakle, spomenuo sam u replici i to hrvatska javnost treba znat da dosada je veći broj ljudi u V. Britaniji cijepljen nego u cijeloj EU. Govori se da europski plan za nabavu, odobravanje, distribuciju cjepiva je zapravo jedan veliki fijasko, mnoge članice pronalaze druga rješenja, alternativna rješenja, traži se već rusko cjepivo i sl. Dakle, ponovit ću da vjerujem da premijer i ova Vlada ima pa reko bih, preveliko povjerenje u rad europskih institucija, bilo bi bolje za nas sve da se malo kritičnije gleda pa i otvoreno ću reć, traži i pored ovih dogovora u Bruxellesu drugih rješenja jer reći ću, 10 puta manje ljudi je cijepljeno u Hrvatskoj u odnosu na V. Britaniju, 10 puta manje, u postocima, dakle tamo je oko 20%, ovdje je oko 2% stanovništva. Dakle jako kasnimo, ako je to rješenje za ovu pandemiju, jako kasnimo i trpimo zbog toga. Ako smo turistička zemlja, što jesmo, sigurno je u interesu da ovo ide brže nego što je do sada bilo. Drugo što trebamo reći je da čini se da EU nije izvukla prave pouke nakon ovog izlaska pa i bolnog razlaza sa UK-om. Gledamo nedavno ovu raspravu oko novog proračuna i ponašanje Bruxellesa prema Poljskoj i Mađarskoj i kako se koristi sintagma vladavina prava u ideološke obračune. To sigurno nije dobro i izaziva zabrinutost. Dakle, ne gledamo svi na isti način što znači pojam vladavina prava. To ima implikacije na obitelj, na kontraverzne stvari poput rodne ideologije i slično, i ne slažemo se oko toga i mislim da nije dobro da nakon Brexita birokracija u Bruxellesu se odnosi prema nekim članicama na ovaj način. To ukazuje da zapravo pouke nisu izvučene i možemo očekivati da će raspoloženje u tim zemljama prema institucijama u Bruxellesu biti prilično negativno i to sa pravom. Međutim, vraćamo se na našu stvarnost kako zaštiti naše nacionalne interese, to nas zanima. Domovinski pokret se zalaže za nešto što bih opisivao kao eurorealizam. Dakle može biti članstvo u EU vrlo dobro i korisno za Hrvatsku, ali moramo na pravi način te mogućnosti koristiti. Kolegica državna tajnica je spomenula da je Hrvatska dobila određeni odnos nakon potresa u Zagrebu. Međutim, postavlja se pitanje kako je taj novac potrošeno, mi to ne znamo, navodno se radi o 680 miliona EUR-a, gdje je taj novac otišao. Vidimo da od 3. mjeseca prošle godine gotovo ništa se nije dogodilo u Zagrebu, doslovce ništa što se tiče obnove grada. Prema tome sa pravom se postavlja pitanje kako se troši taj novac. Općenito moje je iskustvo da naša javna uprava nije u stanju na učinkovit način raspolagati sa ovim sredstvima. Više treba ulagati primjerice u privatni sektor, jedino realni privatni sektor nam može biti motor za oporavak iz ove stagnacije, a često puta sama država usmjerava novac prema svojim potrebama neuvažujući dovoljno interese i potrebe poslodavaca i to se mora promijeniti. Drugo rekao bih da postoji uvijek opasnost da se uzurpira moć na jedno mjesto, da se centralizira politička moć i način odlučivanja. Nakon odobravanja novog europskog proračuna za slijedeće 7 godine vidimo tu opasnost. Zašto? Jer put se EU kao tijelo zadužila da bi financirala fond za oporavak. I tu se radi o velikim iznosima. Ponovit ću da hrvatska javnost to zna, vraćat ćemo te kredite do 2058. godine. Dakle, mladi ljudi koji sad ulaze na tržište rada će cijeli svoj radni vijek zapravo vraćati te novce. I zašto ovo ističem? Jer kad zajedno zadužuju onda se i zajednički mora voditi i fiskalna politika. Mislim da će se sve manje pitati zemlje članice što misle o raznim pitanjima i bit će centralizirana ta, ta moć gospodarska. I mislim da moramo biti realni u tome da to može ugroziti neka suverena prava. Vidimo na koji način npr. se odnosi prema EUR-u, eurokrizi, zbog toga što francuske i njemačke banke su vlasnici Grčkog duga, Grčka zapravo ne smije napustiti Eurozonu to bi onda značilo zapravo bankrot nekim bankama u EU. Njih se štiti poreznim novcima. Ponovit ću javnim novcima poreznih obveznika. I moramo biti svjesni kako to funkcionira. Nije sve nužno u hrvatskom interesu što je u interesu Angele Merkel ili Njemačke, nije to nužno uvijek istovjetno. I moramo na taj način voditi ovakve rasprave. Povijest nam je uskratila mogućnost da upravljamo sami sa sobom, nije lako, trebamo razvijati tu svijest pa i u kulturu, političku kulturu da sami znamo prepoznati što je nama u interesu. Puno je lakše slijediti što drugi misle. U ovom slučaju u ime svih nas je pregovarao gospodin Barnier u ime EU. Nismo mogli previše utjecati na to, niti na ishod ovog sporazuma. Međutim, nas zanima u Domovinskom pokretu kako izvući korist za naš narod iz ovog novog stanja. I mislim da dociranje govori, općenito moj dojam je da ova Vlada ima jedno antireferendumsko raspoloženje. Vidjeli smo kako su se odnosili prema zahtjevima vlastitih građana, nije lako skupiti 400.000 potpisa za novi izborni zakon koji svakako Hrvatskoj treba, pa i ove kontraverzne konvencije Istambulske konvencije. Prema tome, trebalo bi manje tog prezira prema vlastitom narodu, manje dociranja i uhvatiti se posla [[Upadica: Hvala.]] jer ga ima mnogo. Hvala.
Hvala. Slijedeći klub biti će onaj zastupnika zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Brexit je jedna tužna posljedica perioda svjetske i europske politike u kojemu su nažalost carevali populizam, desni ekstremizam i nacionalistička mitomanija kao i uvijek na štetu svih. Ipak najviše na štetu samog Ujedinjenog Kraljevstva. U materijalima za sjednicu naših odbora dobili smo jednu odličnu grafiku koja prikazuje razlike u odnosu Ujedinjenog Kraljevstva i EU u nizu područja. Od slobode kretanja, preko trgovine robom i trgovine uslugama do energetike i pristupa programima poput Erasmus, Obzora i drugih. U skoro svim poljima vidljivo je da je Ujedinjeno Kraljevstvo na gubitku. Da ne bi bilo greške i EU je itekako na gubitku. Prije svega u sigurnosnom aspektu budući da je kao što sam već spomenuo u replici Ujedinjeno Kraljevstvo dio sigurnosne koalicije Five Eyes i unije je odlaskom Ujedinjenog Kraljevstva izgubila pristup tom savezu. Sporazum oko kojih je postignut dogovor daju dozu sigurnosti i za građanke EU i za građanke UK-a u zemljama članicama Unije. Međutim, Brexit je proizveo mnogo više nesigurnosti, prije svega za UK i njegovu budućnost. Gorkom ironijom smatram činjenicu da bi Brexit pogonjen potpuno promašenim i zastarjelim konceptima suvereniteta mogao u konačnici raspadom samog UK-a. Neki je dan objavljeno istraživanje u kojemu preko pola građanki i građana Škotske podržava izlazak te zemlje iz UK-a. Podrška nezavisnosti je u Škotskoj već dugo, na vagi, da tako kažem, u smislu da je omjer građanki i građana koji podržavaju nezavisnost i onih koji podržavaju ostanak u državnoj zajednici s Engleskom, Walesom i Sjevernom Irskom podjednak, međutim, istraživanja o kojemu govorim već je 21. za redom u kojemu nezavisnost ima značajno veću podršku od ostanka u zajednici. To ne treba čuditi. Na posljednjem referendumu o neovisnosti Škotske Selling point za ostanak Škotske u UK-u bilo je članstvo u EU. U Walesu, još jednom dijelu kraljevstva koje je na referendumu o Brexitu većinski glasovao za ostanak u EU, stranka Plaid Cymru bilježi povijesno visoku podršku građanki i građana. Prošle godine osnovali su komisiju koja treba utvrditi mogućnosti i modele izlaska Walesa iz UK-a. Nalaz te Komisije, među ostalim navodi da bi Wales trebao tražiti neovisnost od UK-a i članstvo u EU. Iduće godine, otprilike u isto vrijeme kad Hrvatska bude birala gradonačelnike i župane, Wales će birati svoj senat. Ako Plaid Cymru na tim izborima odnese pobjedu, UK moglo bi biti mnogo manje ujedinjeno nego dok je bilo u EU. Ali, besmrtnim riječima Harolda Wilsona „a week in politics is a long time“. Kolege iz Domovinskog pokreta i Mosta postavili su pitanje je li David Cameron pogriješio raspisavši referendum o Brexitu. Mislim da to uopće nije bezvezno pitanje budući da ulazi u srž nečega što se nalazi u temelju političkih procesa, ne samo u UK nego i u skoro svih zemljama Unije, a to je koncept suvereniteta. To je također, koncept demokracije. Prije svega, u zemlji koja je ustavna monarhija, u kojoj je i dan danas potreban „royal assent“ da bi zakonski akti stupili na snagu, koliko god to bilo nominalno, rasprava o tome je li premijer pogriješio raspisavši referendum je zapravo sekundarna. Pravo je pitanje je li to učinio iz pravih razloga. Odgovor na potonje pitanje glasi, barem iz moje perspektive ne. Naravno da se može argumentirati da je UK veća i starija demokracija od naše, međutim, nipošto ne treba podcijeniti važnost i težinu koju za građanke i građane nosi činjenica da je ta zemlja i dalje monarhija. Kolega Stier je sjajno podsjetio na kolonijalnu prošlost te zemlje, na moćnu nacionalističku mitologiju o carstvu koje nije doživjelo zalazak sunca. Koja je imala ogroman utjecaj na ishod referenduma o Brexitu. Ta mitologija, taj koncept suvereniteta potkopao je zdrav razum i vrlo jasne podatke koji su govorili da UK-u izlazak iz Unije naprosto nije isplativ, ni na koji način. David Cameron nije pogriješio raspisavši referendum. Pogriješio je podcijenivši snagu ideologije i mitologije. Pogriješio je podcijenivši demagoge, trgovce strahom i mržnjom, poput Nigela Faragea koji javni interes i dobrobit građana nikad nisu interesirali nego ih je zanimala samo vlastita korist. Podcijenio je Brexit profitere. A takvih ima i u ovoj prostoriji, već smo ih imali prilike čuti. Cameron je pogriješio jer je referendum raspisao olako. Brexit nas treba naučiti da ne podcjenjujemo potpaljivače niskih strasti koji igraju na emocije i gašenje razuma. Brexit nas treba naučiti da takvi najbolje uspijevaju kad postoji demokratski deficit. Da. I od takvih možemo nešto naučiti. Moramo pažljivo promatrati i gledati kada i kako takvi dobivaju podršku. Moramo shvatiti da takvi petparački fašisti nisu problem sam, nego simptom problema. Ako problem želimo riješiti i ako želimo otvoriti prostor da se jednoga dana, možda, UK vrati onomu gdje mu je, čvrsto vjerujem, i mjesto, onda paralelno s realijama i sporazumima moramo razmišljati o tome što je budućnost demokracije. Kako u budućnosti spriječiti da se građani neke druge zemlje članice ne osjećaju onako kako su se osjećali mnogi građani UK-a glasajući za Brexit. Za zahtijeva odvažnost i širinu i iskrenu, stvarnu skrb za one kojih se vizija ujedinjene Europe i svega dobroga što ona nosi, najviše i tiče, a to je skrb za građane.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Mosta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Nino Raspudić. Izvolite.
Prije nekih 20-tak godina internetom je kružio jedan šaljivi tekst o perspektivama EU koji je budućnost Unije po godinama predstavljao otprilike ovako. Dakle imajte na umu, ovo je negdje 2001. 2007. ulaze Bugarska i Rumunjska, 2010. primljene su Hrvatska, BiH i Srbija. 2015. ulaze Kosovo, Albanija, Makedonija i Ukrajina. 2017. izlazi Velika Britanija. 2020. izlaze Nizozemska, Belgija i Francuska, 2022. izlazi Njemačka. Autori ove šale su promašili neke redoslijede ulaska i godine, ali izgleda da je bit pogođena. Nedavno preminuli filozof ... [[Govornik se ne razumije.]] Scruton, najznačajniji konzervativni mislilac našeg vremena, za mene formativno važan otprilike kao Edvard Kardelj za Plenkovića, za BBC je svojevremeno dao, po meni najsažetiji i najtočnije objašnjenje Brexita. Citiram Scrutona, stručnjaci nisu uspjeli uvidjeti da su Britanci duboko demokratski narod i da ne prihvaćaju da njima upravljaju birokrati koji ne odgovaraju za svoje pogreške. Referendum u članstvu Ujedinjenog Kraljevstva u EU održan je 23. lipnja 2016.g.. Odaziv je bio 72,2%, posjetit ću da je na hrvatski referendum o pristupanju EU 2012. izašlo 43,5%. 51,9% građana Ujedinjenog Kraljevstva glasalo je za izlazak iz EU. Britance su suprotno onome što su naši mediji servirali i što se i danas pokušava ostaviti dojam pred brexit najviše, najprimitivnije i najpliće plašili zagovornici ostanka u uniji govoreći im kako će izlaskom iz EU preko noći propasti, kako će se funta strmoglaviti, burza krahirati, građani ostati gladni, pa čak se spominjalo i toalet papira da će nestati, to je onaj ultimativni strah kojeg smo vidjeli na početku korona krize. No nakon referenduma nije se dogodilo ništa od toga. Dakle, katastrofičari nisu bili u pravu, nije došlo do kolapsa britanskog gospodarstva, čini se da je veću štetu u percepciji i same sebe i kako je vide izvana doživjela EU. Korijeni brexita su u forsiranom prerastanju ekonomske u političku zajednicu. Nakon potpisivanja Ugovora iz Maastrichta 1993.g. Europska ekonomska zajednica postaje EU i tako dakle iz nečeg što je ekonomski i zajednički okvir nastoji prerasti u političku zajednicu. Proces je očito, danas to jasno vidimo, vođen prebrzo i na staklenim nogama. Nije definiran i kultiviran zajednički identitet pri čemu recimo u oči upada izbjegavanje i spominjanje kršćanske tradicije kao zajedničkog nazivnika kulturološkog svih zemalja unije nego se Europa predstavlja kao apstraktan nekakav bezličan komad svijeta. Gubi se iz vida da se politička zajednica ne može graditi samo na ekonomskim temeljima i ekonomskim interesima, to se vidjelo iz ekonomske krize, zašto bi Nijemac, njemački radnik bio solidaran sa grčkim radnikom? Brisel je istovremeno postao generator novih antropoloških pokusa, redefiniranja temeljnih tradicionalnih društvenih institucija bez dovoljno legitimiteta na zasadama nove ideologije koja se nameće svim članicama. Uz rastuću birokratizaciju, sitničavi formalizam i sve veći jaz između otuđenih euronskih elita i građana ne čudi sve veći problem kojega strukture koje su uzurpirale europsku priču imaju s demokratski izraženom voljom naroda koju oni nazivaju populizam. EU je u problemu, svako novo proširenje očito bit će dodatno otežano uz rizik da će ići po principu ući će jedan, al će izaći dva. Ne govorim to napamet, o tome svjedoči referendum o prihvaćanju Sporazuma o suradnji EU i Ukrajine održan u Nizozemskoj u travnju 2016. na kojem je 61% glasača bilo protiv prihvaćanja tog sporazuma. Naravno, nije tu bila riječ o Ukrajini već je pravi predmet bila EU i njeno širenje općenito. Posebno zabrinjava zaoštravanje odnosa Brisela s Poljskom, Mađarskom i drugim zemljama s istoka kontinenta koja još imaju živa sjećanja na sovjetski totalitarizam i razumljivo je da ne žele novi briselski. Neravnopravnost unutar EU je sve očitija od banalnog primjera Nutele do privilegija koje je Brisel nudio Britaniji tijekom pregovora s Cameronom neposredno prije referenduma o kojima male članice su mogle samo sanjati, no nije bilo dovoljno ni to. Šlag na kraju je bila kasnija eksplicitna Macronova najava kako bi ubuduće odluke trebalo moći donositi i bez suglasnosti svih zemalja članica. Šengen nam se pred očima raspao za migrantske krize, šengen je priča za malu djecu, čim nastane problem svaka zemlja, vidjeli smo, dizala je svoje nacionalne granice, ko vojsku, ko žicu. Predsjednik Milanović je barem što sam ja čuo najmanje dva puta javno rekao u izbornoj kampanji na tv-u da je Merkel tražila od njega da zadrži 100.000 migranata u Hrvatskoj, dakle trebali smo postati neka vrsta konclogora za te ljude odakle bi oni probirali radnu snagu. Od velikih otaca EU danas se spalo na potkapacitirane unuke od suza Federike Mogerini o kojima smo govorili preko Junckerovog nedostojnog ponašanja do aktualne blamaže s nabavom cjepiva ili debakla predstavnika za vanjske poslove Borela u Moskvi gdje ga je pojeo ruski ministar vanjskih poslova Sergej Lavrov, što su i inače mainstream mediji ocijeni kao blamažu EU. Cameron je dobio sve moguće privilegije ne bi li referendum o brexitu prošao drugačije, ali to nije bilo dovoljno. Većina Britanaca je glasovala za izlazak iz EU i to je neoboriva činjenica. I sad umjesto da se zapitamo što ne štima u EU, gdje je zapelo s europskim projektom i tražiti tome lijekove, solucije, europska oligarhija za sve krivi populiste pri čemu populizmom nazivaju demokratski izraženu volju naroda. Na tom tragu je i skandalozna Plenkovićeva izjava kako je Cameron pogriješio jer je raspisao referendum ili bar ako ga raspišeš imaj nekog Kuščevića metaforičkog u blizini. Uglavnom, Ujedinjeno Kraljevstvo je izašlo iz EU 31. siječnja nakon 47.g. članstva, najprije u zajednici, kasnije u uniji. Od tada do 31. prosinca na snazi je bilo prijelazno razdoblje u kojem je Velika Britanija de facto i dalje bila punopravna članica dok se pokušavao postići dogovor i nakon puno natezanja on je postignut na prošli Badnjak gdje su Ujedinjeno Kraljevstvo i EU definirali buduće odnose na području trgovine, ali i nekih drugih stvari. Ono što opravdano može brinuti sve građane zemalja članica EU koliko je tu zaštićen naš interes, a koliko interes Ujedinjene Kraljevine. Budući da vidimo koliki su kapacitet pregovarački i umješnost pokazali europski birokrati oko cjepiva gdje nas je Britanija pretekla za 500%, jedna Srbija je puno uspješnija, Vučićeva od EU-a i opravdano možemo sumnjati da interesi građana, zemalja članica EU-a u tim pregovorima sa Britancima nisu bili dovoljno dobro zaštićeni. Na tom tragu i ovo što je iscurilo iz britanske Vlade a to je da u 65 ključnih točaka pregovora, u odnosu na početne pozicije da je UK pobijedilo u 28, EU u 11 točaka, na kraju kompromis je bio u 26, dakle 2,5 puta više „pobjeda“ britanskih u odnosu na europskim tim pregovorima. Imam opravdano pravo misliti da to doista jest tako, da nije riječ sad o Johnsonovoj propagandi, budući da ponavljam, da vidimo umiješanost europskih pregovarača oko cjepiva. Sad molimo tankoćutne EU dušice da začepe uši jer ću citirati strašnog Nigela Faragea. U njegovom oproštajnom govoru u Europskom parlamentu 29. siječnja, gdje je Farage sažeto objasnio zašto se dogodio Brexit. Fagare koji nikakav čovjek mržnje, vi niste mogli vidjeti nijednu njegovu normalno fotografiju u našim medijima godinama, nego uvijek u nekim čudnim pozama, prikazati kao neku pijančinu ili manijaka, u biti vrlo razuman čovjek koji štiti interese svojih građana. Kaže Farage ovako: „Moji majka i otac pristali su na zajedničko tržište, ne na političku Uniju, ne na zastave, himne, predsjedništva, sada hoćete i vlastitu vojsku. Godine 2005. vidio sam kako ste sastavili ustav EU, vidio sam kako ga je francuski narod na referendumu odbio, vidio sam kako ga je nizozemski narod na referendumu odbio a vidio sam i vas u ovim institucijama kako ih ignorirate, te vraćate taj ustav kao Lisabonski ugovor kako bi ste ga mogli usvojiti bez referenduma. No, Irci su i za njega morali održati referendum te su glasali „ne“, pa ste ih prisilili da ponovno glasaju. Jako ste vješti u prisiljavanju ljudi da ponovno glasaju, ali ono što smo mi dokazali jest da su Britanci preveliki da bi ih se maltretiralo. Nadam se da je ovo početak ovog projekta – lošeg projekta, koji nije samo nedemokratski, nego je antidemokratski jer daje ljudima moć bez odgovornosti.“ [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] Suprotno njemu, ja se nadam da ovo može biti šansa za popravljanje i spas EU-a. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice sa suradnicom. Odlazak UK-a iz EU-a vjerojatno je a ako ne i zasigurno najveći udarac koji je Unija doživjela od samog početka stvaranja do danas. Diljem Europe sve su glasnije sumnje u učinkovitost Unije. Mnogi se vjerojatno i opravdano pitaju je li birokracija koja se u međuvremenu pretvorila gotovo u neku vrstu suvremenog dvora, uopće u stanju više artikulirati političke ciljeve i planove za budućnost. Sve je više i kritika na način na koji njezini vođe rade svoj posao i pitanja je li su uopće dorasli funkcijama koje obnašaju, situacija s cjepivom ili nedavna konferencija za medije u Moskvi na pitanja, ne daju baš utješne odgovore. Očito je i proširenje Unije još jedno vrijeme ili dulje vrijeme neće biti. U takvo vrijeme zadnja stvar kojoj je Uniji trebala, zadnja stvar koja je građanima Unije trebala je da jedna od članica odluči dići sidro i otploviti svojim putem. To je zaista bio problem budući da se radi o članici, moram pri tom reći, zaista ne bilokojoj, radi se o ogromnom udarcu samom projektu i samoj ideji EU-a. A onda još k tome, ta članica je ogromna zemlja, sa puno stanovnika, jedna od najsnažnijih svjetskih gospodarstva, politička, kulturna, industrijska, znanstvena velesila, jedna od najstarijih i najrazvijenijih demokracija svijeta, nuklearna sila, dakle kako god gledali, ozbiljna država koja je Uniji značajno doprinosila. I tad je već bili sasvim javno da Brexit neće biti dobar ni za koga, ni za Uniju ni za UK. Zaista je poznato da se ja vrlo rijetko oko nečeg složim s našim premijerom, a danas je bila velika rasprava o tome i strašno puno pitanja ali s njegovom izjavom koja je bila baš ovdje u Saboru, da se radi o nepromišljenom i nesretnom političkom događaju, moram se složiti. Hrvatska je eto kao u nekom lošem vicu, imala tu „čast“ da se za vrijeme njezinog prvog predsjedanja Vijećem EU-a, obavio značajan dio posla oko izlaska UK-a iz Unije. Tu je jedina moguća ali i ispravna odluka da se proces provede što mirnije i urednije, tako da i izlazak bude takav. U tom procesu bilo je važno da obje strane ispune svoje obaveze i obave svoj dio posla ali i da bude sasvim jasno, da izlaskom iz EU-a, država ostaje bez obveza koje iz tog članstva proizlaze ali i jednako tako, i bez prava. Što se Hrvatske tiče, jedna od posljedica Brexita na koju smo već pomalo zaboravili ali nekako mislim da ju treba naglasiti, a to je da smo dobili jednog zastupnika u Europskom parlamentu više nego što smo imali prije. U gospodarstvu će nam zasigurno određene probleme imati i što hrvatska farmaceutska industrija sama drži oko 15% ukupnog hrvatskog izvoza u UK, ali kao što je rekla državna tajnica, obzirom na cijeli udio Hrvatske, neće to nekakve velike pomutnje napraviti ali naravno da uvijek hoće. Tu je i promjena režima će zasigurno utjecati i na gospodarsku granu na koju se mi jako volimo oslanjat, a to je turizam, a znamo da tu gospodarsku granu i najmanji povjetarac utječe, vidjet ćemo što će biti. U ovom izvješću zanimljiva su i vidljiva i dva podatka o broju državljana UK-a, odnosno Hrvatske koji borave u drugoj zemlji. U izvješću jasno piše i to smo saznali, da oko 1000 državljana UK-a, boravi u Hrvatskoj, da otprilike 8000 naših državljana boravi u UK-u. Obzirom na veličine zemlje i broj stanovnika, naravno da se radi o velikom nesrazmjeru ali nesrazmjer je nastao i u načinu na koji se svatko od država odnosi prema državljanima one druge koja boravi na njezinom teritoriju. Hrvatska je odlučila da od državljana UK-a neće tražiti da podnesu zahtjev za boravišni status. UK će to od naših ljudi naravno tražiti. No ja moram priznati da mi je drago da je Hrvatska država kod odluke o režimu izdavanja boravišnih isprava kako je definiran čl. 18. Sporazuma o povlačenju UK iz EU odlučila biti razumna i korektna. Uvijek kada odlučite biti razuman i korektan to vam nekako ostavlja dojam i pokazuje kakva ste zemlja i apsolutno mislim da ne trebamo zakomplicirati zbog Brexita život ljudima, korist koji ljudi imaju jer je sama činjenica Brexita je to dovoljno zakomplicirala. Inače, pregovori, dogovori i vrlo teške odluke donosit će se po ovom pitanju još godinama. Ajdemo malo pogledati naslove u medijima koji prate europske teme i iz tih naslova apsolutno se može zaključiti i o kakvim je problemima tu riječ pa su naslovi „EU odbila većinu zahtjeva UK oko trgovine sa Sjevernom Irskom, možda popusti oko čelika“ ili „UK će tražiti promjene u protokolu o Sjevernoj Irskoj“ ili „UK demantira navode od 68% padu izvoza EU nakon Brexita“ ili „Vlada UK prikriva gubitke ribarske industrije nakon Brexita tvrde ribari“ i takvih ili, ili, ili ima u nedogled. Dakle i ove i stotina tema bit će još dugo vremena na dnevnom redu i u Londonu i u Bruxellesu. Naravno, realno je za očekivati kao i u svim drugim procesima kao i u životu da će se stvari postepeno uhodati i da dugoročne posljedice vjerojatno neće biti tako dramatične ni u tim brojevima ni u dojmu kao što neki od ovih naslova koje sam spomenula navode. Ali da će posljedice i za Uniju i za Kraljevstvo biti vidljive i dugotrajne u tom mislim da ne treba imati nekakvih sumnji. EU kao da je posljednje vrijeme pomalo izgubila fokus i smjer i ne može se sasvim odlučiti kako i s kojim naglascima da se dalje razvija. Gubitak ovako velike i snažne članice sigurno neće pomoći u pronalaženju tog puta. S druge strane kanala, nekad veliki svjetski imperij u svoje zlatno doba najsnažnija država svijeta sada na neki način ostaje ni simo ni tamo. Izašla je iz zajednica država koja je usprkos svemu jedna od najuspješnijih političkih, gospodarskih i društvenih zajednica u povijesti svijeta, a s druge strane veliko je pitanje ima li snage u novim okolnostima globalne politike sama za sebe stvoriti bilo kakav prostor, a kamoli onakav na koji je navikla. I naravno, pitanje koje lebdi u zraku, je li i hoće li UK uopće ostati ujedinjeno? Na staru godinu škotska premijerka napisala je na Twitteru „Škotska se brzo vraća, Europo ostavite svjetlo upaljeno“, Brexit je dao novu snagu inicijativama za drugi škotski referendum o nezavisnosti. Škotska ima parlamentarne izbore u svibnju i referendum o nezavisnosti sigurno će biti glavna tema, a rezultati izbora jasan putokaz u kojem smjeru se kreće volja naroda po tom pitanju. I Škotska i Sjeverna Irska, a onda naravno i Engleska i Wales još će se dugo baviti repovima Brexita s neizvjesnim konačnim ishodima, čak i kad je samo jedinstvo Kraljevine u pitanju. Nama drugima preostaje da se okrenemo svojoj zajednici EU i bez obzira na probleme koje će Brexit i nama još dugo nositi krenimo ozbiljnije i odlučnije, s manje birokratizma, a s više idealizma u daljnju izgradnju Unije. Ona nije završen posao i nikad neće niti biti, uvijek će pred nama biti neki novi izazovi, neki novi poslovi za obaviti. Odlazak UK-a svakako je bio snažni udarac, ali jedino što možemo je pridignuti se, otresti prašinu i krenuti dalje. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika biti će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Davor Ivo Stier. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Gospođo državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Vlada nam je uputila informaciju o dovršetku pregovora o sporazumima koji uređuju buduće odnose i suradnju između EU i UK i iako naravno je tih sporazuma je takva da ne zahtijevaju saborsku ratifikaciju pred nama je rasprava ovom važnom pitanju za sigurnost Europe, za našu nacionalnu sigurnost, a naravno i budućim hrvatsko-britanskim odnosima nakon Brexita. I u tom pogledu u iznošenju stajališta kluba HDZ-a želim odmah na početku rasprave istaknuti tri točke. Prvo, smatramo da je Europa slabija nakon Brexita, drugo, unatoč prvoj konstataciji poštujemo odluku UK o odlasku iz EU, ali ujedno pozdravljamo postignuti dogovor o urednom izlasku te uređenju budućih odnosa. I treće, želimo još jednom istaknuti da britanski put nije hrvatski put. Nismo bivše carstvo, nemamo bivše kolonije s kojima trgovati po preferencijalnim uvjetima. Stoga u našem je nacionalnom interesu osnažiti poziciju Hrvatske unutar EU, ali isto tako s te pozicije članice EU želimo razvijati i osnažiti bilateralnu suradnju sa UK s kojom ostajemo saveznici unutar NATO-a. Oko prve točke, prvi podaci o padu trgovine između Ujedinjene Kraljevine i EU potvrđuju tezu da je Brexit oslabio Europu, njenu gospodarsku moć, ali time i njenu geostratešku poziciju. Posljedice u tom pogledu mogu se osjetiti s obje strane La Manche-a. Unatoč prvim očekivanjima Velika Britanija nije brzo sklopila sveobuhvatni trgovinski sporazum sa SAD-om što su zagovornici Brexita zagovarali i očekivali. Nova Bidenova administracija ima sada osnaženu pregovaraču poziciju u odnosu na Veliku Britaniju tim više što za nekoliko mjeseci istječe tzv. Fast Track mehanizam kojim se daju veće ovlasti izvršnoj vlasti u trgovinskim dogovorima. Stoga kako bi osigurala političku volju nove američke administracije i zaključila pregovore u što kraćem roku Ujedinjena Kraljevina morat će biti fleksibilnija u svojim pregovaračkim pozicijama sa SAD-om. No odlazak Velike Britanije oslabio je i EU jer Brexitom odlazi iz EU stalna članica Vijeća sigurnosti UN-a, nuklearna sila, članica G7, te članica koja se možda najsnažnije unutar EU zauzimala za tržišnu ekonomiju, ograničenu moć države, a u geopolitičkom smislu za očuvanje vodeće pozicije zapada kroz tijesnu suradnju Europe i SAD-a. Možda, možda smo prve naznake te oslabljenje geopolitičke Europe mogli primijetiti prošli tjedan načinom na koji je iskusni ministar vanjskih poslova Sergej Lavrov kako se odnosi prema visokom predstavniku Josepu Borrellu. Slabija geopolitička pozicija EU, povećanje tenzija sa Rusijom, veća fragmentacija europskog tržišta sve to ima negativne posljedice za sve članice EU, al možda na poseban način pogađaju aspiracije one najjače Njemačke koja je nakon ujedinjena postala vodeća zemlja Europe, ali i dalje ranjiva na vanjske čimbenike kako zbog potrebe uvoza sirovina tako i zbog strukture njenog gospodarstva koje uvelike ovisi o izvozu. Izvoz u Njemačkoj predstavlja 50% BDP-a. Dakle, uzimajući u vidu sve te činjenice kao i sve veću frustraciji u Ujedinjenoj Kraljevini s jačanjem njemačke moći u Europi to se posebice moglo osjetiti među vladajućim engleskim konzervativcima i dijela establišmenta koji ih podržava. Kad sve to uzmemo u obzir možda se može bolje razumjeti geopolitička pozadina Brexita. No, iz hrvatske perspektive važno je da proces fragmentacije Europe i novo odmjeravanje snaga među velikim i regionalnim silama u Europi ne prouzroči nove i ojačane nestabilnosti u našem okruženju jer one bi bile jedna ugroza našoj nacionalnoj sigurnosti. I zato treba posebno pozdraviti što se za vrijeme hrvatskog predsjedanja unijom realizirao ipak dogovorni izlaz Ujedinjene Kraljevine te su započeti pregovori za sporazume o budućim odnosima između EU i Britanije, koji uključuju i trgovinsku ali i sigurnosnu dimenziju. Ti su sada sporazumi dovršeni, njima se ublažavaju one negativne posljedice Brexita i o njima danas raspravljamo. Kolegice i kolege, u prošlom i u ovom sazivu sabora tema Brexita je više puta korištena da se vuku paralele s našom pozicijom prema EU. I u tom pogledu čvrsto je stajalište HDZ-a od svog osnutka do danas da je Hrvatskoj mjesto u Europi, u političkoj Europi, dakle u EU. Kao što je to predsjednik Tuđman jasno obrazložio pred Hrvatskim saboru u svom inauguralnom govoru 30. svibnja '90.-te hrvatska državnost i suverenitet te ideja europske integracije nisu u suprotnosti već integracijom u Europi RH učvršćuje svoju suverenost, a shodno tome i mogućnost razvoja hrvatskog naroda i svih hrvatskih građana u uvjetima globalizirane ekonomije. Tehnološki razvoj te promjene u međunarodnom poretku koje su se dogodile od '90.-tih do danas ne umanjuju nego naprotiv dodatno potvrđuju ispravnost odluke o europskoj integraciji u pogledu hrvatskih nacionalnih interesa. Ova svjetska kriza izazvana pandemijom također dodatno potvrđuje da članstvom u EU Hrvatska može lakše i učinkovitije osigurati opstanak i kasnije oporavak svog gospodarstva kao i društvenu solidarnost te ustavnu odredbu RH kao socijalne države. To ne znači da ne smijemo uočiti nedostatke i propuste europskih institucija, ali isto tako potrebno je naglasiti da bi za nas situacija bila teža da nema europske solidarnosti, da nema EU, odnosno da smo izvan EU-a bez pristupa europskim fondovima i europskom jedinstvenom tržištu. I to nije samo naše mišljenje i nije samo pozicija Hrvatske. U svim zemljama Srednje Europe vlada isto mišljenje o koristi članstva u EU, ako hoćete i u svim zemljama europskog dijela Mediterana isto tako vlada to mišljenje. Svaka od tih europskih država ima svoje nacionalne razloge za sudjelovanje u europskim integracijama kao što ih imaju i one na sjeveru kontinenta. Dakle, u zajedničkom dobru europske integracije svaka članica vidi mogućnost svog nacionalnog napretka i razvitka. Istina, zbog geopolitičkih razlike koje smo prije komentirali Ujedinjena Kraljevina, a naročito Engleska kao najbrojnija nacija unutar Kraljevine, odlučila ići drugim putem oslanjajući se opet na svoju specifičnu povijest i na zajednicu bivših kolonija Britanskog carstva u kojoj London i dalje ima primat. Potpuno je jasno da Hrvatska ima sasvim drugačiju povijest, drugačiji položaj u svijetu. Potpuno je jasno da britanski put ne može biti hrvatski put. Međutim, kao što je u hrvatskom interesu razvijati se kao članica EU, isto tako je u našem interesu dodatno ojačati odnose sa Ujedinjenom Kraljevinom nakon Brexita. I o tome smo razgovarali više puta, pa i sa Borisom Johnsonom kad je posjetio Zagreb još kao ministar vanjskih poslova i na tom tragu je intenzivirana npr. obrambena suradnja posebno ona pomorska dimenzija. Dakako, svjesni smo da hrvatsko britanski odnosi nisu uvijek bili jednostavni. Ne zaboravljamo našu povijest pa ni onu recentnu vezano za međunarodno priznanje za oslobađanje okupiranih krajeva Hrvatske ili oko ulaska u NATO i EU i koji su tada bili britanski stavovi. Ali smo isto tako svjesni da se budući odnosi mogu i moraju oblikovati na obostranu korist. Stoga s obzirom da raspravljamo o Brexitu, o budućim odnosima sa Britanijom, ne zaboravljajući nikada na naše vrijednosti i na ustavne vrednote, ipak, čini mi se, prikladno završiti s riječima koje je lord Palmerston izgovorio u londonskom parlamentu još davne 1848. g.: „Ne postoje naši stalni prijatelji naši stalni neprijatelji, postoje samo naši stalni interesi.“ Hvala vam.
Sada prelazimo na pojedinačne rasprave i prvu će imati poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite. Nema ga, gubi pravo na govor pa će sljedeći govoriti poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Načeto je ovdje puno tema, o nekima sam i želio govoriti pojedinačno jer mislim da i ne spadaju u stavove kluba. Naime, ja ću se također, složiti sa našim premijerom i isto kao i kolegica Mrak-Taritaš, ne slažem se s njim često da je ovo greška, dugoročno jedan nepromišljeni potez, ali dobro, kako sam rekao prije, građani su glasali, građani su odlučili, jesu li pri tome bili potpuno informirani, ne znam, ali to je sad već jedna druga priča. To je jedna priča koja neće završiti niti danas niti ovim Sporazumom niti njegovom ratifikacijom jednog dana u EU parlamentu, to je priča koja će se vjerojatno i nastaviti. A kako, imali smo prilike već čuti, dakle, koja je budućnosti i same UK-a. 2013. je bio zadnji referendum o škotskoj nezavisnosti koji tada, isto za dlaku, nije prošao. Sada mislim da je sentiment, barem prema onome što ja čitam i što vidim puno drugačiji jer jedan od glavnih razloga, jedan od razloga, naravno, što je Škotska ostala u UK-i je upravo je članstvo u EU. Sada više tog tzv. „incentiva“ više nema, jasno da i Škoti drugačije promišljaju u svoju budućnost, posebice ako u obzir uzmete u strukturi glasova koji su pali u UK da je većina glasova protiv Brexita zapravo bila u Škotskoj, i u Walesu i u Sjevernoj Irskoj, dok je u ruralnim predjelima Engleske u pravilu je, su građani glasali za, Engleska je ujedno i najmnogoljudnija zemlja članica UK-a. Kako će politička sudbina UK-a biti, to će nam sigurno budućnost pokazati kao i ona ekonomska. Ne mislim da trebamo promatrati ekonomska kretanja koja će uslijediti nakon Brexita, pogotovo ovakvog dogovornog u nekim katastrofičnim razmjerima. Oni neće biti katastrofični ni za Uniju ni za UK, ali da će ostaviti posljedice, to je sigurno. I proučavanjem stručnih radova na ovu temu, znanstvenih radova, vrlo ćete jasno vidjeti koja je njihova zajednički lajtmotiv. Ja vam mogu citirati neke, ali u pravilu bih to želio izbjeći nego vam dati jedan siže. A to je, posljedice ekonomske će definitivno postojati. One neće biti jednake za Uniju i za UK, za Uniju će biti puno blaže i lakše zato što je Unija, prije svega puno, puno veće tržište i tvrtke koje posluju na tom velikom tržištu imaju puno jači ekonomski kapacitet. Dakle, to je vrlo jednostavnim rječnikom rečeno što će se dogoditi, mislim da čak i zdrava logika je na tome tragu, ako razmišljate objektivno. Kada govorimo o EU i vladavini prava, što je ovdje bilo spomenuto, meni je žao što se vladavina prava promatra kao nešto idealistički. Vladavina prava nema nikakav ideološki prizvuk, barem u onome kako ja to vidim. Imali smo raspravu o izvješću koje je prvom takvom koja je EU komisija donijela, i pred Odborom za EU poslove 15.10. ove godine i mislim da je to korisna rasprava i da je to jedan korisni lakmus papir i nama kao zakonodavcu, idu li naše reforme u pravom smjeru, što trebamo poboljšavati, što trebamo modificirati, da bi imali državu u kojoj je vladavina prava neprikosnovena. Vladavina prava je pravna sigurnost, dakle jednakost pred sudovima, sloboda govora i slične stvari, koje nemaju veze, ako mene pitate, s ideologijom, već sa vrijednostima, između ostalog i EU, liberalne demokracije, slobodnog tržišta, itd. Dakle to su vrijednosti koje trebamo uzeti u obzir ako ćemo vrijednosno ocjenjivati vladavinu prava. Što se tiče nekih curenja informacija iz vlada UK-e, pa gledajte, ja da sam Boris Johnson, odnosno premijer, i ja bih puštao da informacije cure koje govore o tome da sam ja sjajno ispregovarao ovaj izlazak. Mislim, to je politička logika. I u samoj Britaniji imate njihove političare koji govore nešto sasvim drugo, ali to je sad već stvar političke ocjene. U svakom slučaju, mogu, zaključit ću time, reći da mi je žao što smo izgubili jednu članicu i da će se njihov gubitak osjetiti, ali mi razmišljamo o našoj budućnosti i budućnosti one koje smo član.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje ima više replika. Prva je poštovanog zastupnika Pavića.
Poštovani zastupniče, prije nekoliko dana smo u Saboru razgovarali o Sporazumu između RH i Portugala o razmjeni i zaštiti klasificiranih podataka. Sada vidimo kolika je važnost takvih sporazuma jer je ta tematika dobila i poseban sporazum. Da li možda imate spoznaje ili možda da nam kasnije to odgovori gđa. tajnica, da li ćemo u skladu s onim što smo rekli na sjednici, onaj sporazum koji smo potpisali odnosno prihvatili sa državom Portugal, koristiti kao osnovu za sklapanje ovog Sporazuma ili će to biti neki drugačiji sporazum? I drugi dio pitanja, da li ćemo imati mogućnost da za naše građane ostvarimo neke olakšice u slučaju da rade na projektima u UK-u, a trebaju pristupiti njihovim klasificiranim podacima zbog sigurnosnih provjera.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala kolega na ovom pitanju. To je pitanje prije svega za ministarstvo, ali ono što ja mogu sada reći da ova tri sporazuma nisu pokrili sve, dakle to će biti stvar bilateralnih dogovora i zapravo naša Vlada bi trebala i na ovom području i na svim ostalima koja nisu pokrivena ovim sporazumom zapravo raditi da što prije ako ih već nemamo dođemo do bilateralnih dogovora. Što se tiče pristupu klasificiranim podacima, znam da neki hrvatski građani rade u UK još i prije su radili kao građani EU u različitim agencijama i institucijama same UK-a da imaju pristup ponekad i klasificiranim podacima. Kako će se to regulirati sada dalje, ne znam, ali ukoliko ostaju u radnom odnosu barem iz ove perspektive dakle ne o europskim projektima, ovo što ste vi govorili, mislim da neće biti problema, ali to ćemo isto vidjeti.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Marijane Petir.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Hajdukoviću rekli ste da se ovo novo partnerstvo EU i Velike Britanije ogleda kroz tri sporazuma i da kroz ta tri sporazuma nisu pokrivena sva područja i to je točno jer o nekim temama Velika Britanija nije htjela pregovarati, o nekima EU. Suradnja u području vanjske politike, vanjske sigurnosti i obrane nije obuhvaćena sporazumom zato što Velika Britanija nije htjela o tom pregovarat, a s druge strane sporazumom nije obuhvaćena jednako vrijedna s financijskih usluga, prikladnost sustava zaštite podataka Velike Britanije odnosno procjena njezinih sanitarnih i fitosanitarnih sustava u svrhu uvrštavanja na popis trećih zemalja kojima je dopušten izvoz prehrambenih proizvoda u EU. O tome je EU donijela jednostrane odluke nije htjela pregovarati. Mislite li ipak da sporazum otvara jedan prostor za bilateralne pregovore u određenim područjima između država članica …
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala kolegice Petir. Pa ja mislim da apsolutno ostavlja, dakle u svim onim područjima u kojima mi procijenimo da imamo interesa, ne samo da bi trebali nego bi i morali doći do bilateralnih sporazuma. Ne znam točno koliko su naše razmjene u ovom konkretnom području koje pričate, ali u svakom slučaju ako postoji interes odnosno ako procijenimo da nam je u interesu doći do takvih sporazuma kao i ovih što je kolega Pavić spominjao u svim ostalih područja visokog obrazovanja itd., mislim da svakako treba.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Matka Kuzmanića.
Uvaženi kolega Hajduković. Nastavno na jučerašnju sjednicu odbora na kojoj smo raspravljali primjećujem da ste propustili naglasiti činjenicu da je naša diplomacija na neki način potpuno nespremno dočekala ovaj i izlazak UK iz EU u pogledu pokušaja da se dio onih multinacionalnih kompanija koje su imale svoja nacionalna središta u UK, a već su se morali naći na teritoriju EU nije učinila ništa po tome da neka od tih predstavništva dođu u Hrvatsku. Napomenuli ste samo da je jedna agencija za koju smo aplicirali nažalost nismo to dobili je bila jedan, ajmo reć loš pokušaj, ali bitno je naglasiti da su i neke druge tvrtke koje će sada upravo prijeći na područje europskog kontinenta ostale Hrvatska je potpuno zaobiđena po tom pitanju.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala kolega. U neku ruku se i mogu složiti, no skrećem vam pažnju na nešto drugo. Da imamo neku od europskih agencija puno je veća vjerovatnost da bi neka od tih tvrtki dobili sukladno tome kojom se djelatnošću bave. Recimo da imamo Agenciju za lijekove vjerujem da bi sigurno svi veliki proizvođači farmaceuti htjeli biti tu blizu agencije, dakle agencija je nešto što bi definitivno generirala takvu prisutnost u Hrvatskoj. S druge strane možda bih samo malo ispravio ovu vašu kvalifikaciju diplomacija je nespremno dočekala. Vlada je nespremno dočekala, diplomacija je ta koja izvršava naloge. Ako nisu dobili nalog da to ne rade ne mogu ni raditi, tako da rekao bih da smo nespremno dočekali, ali ne kao diplomacija nego kao Vlada.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Domagoj Price.
… [[Govornik naknadno uključen.]] referenduma o Brexitu oni koji su se zalagali za Brexit često su govorili da će Britaniji biti bolje izvan EU, da EU ne valja, pa me onda zanima zašto uopće danas govorimo o ovome sporazumu ako EU toliko ne valja, ako UK nema nikakve koristi od nje, zašto su onda britanski političari pa i oni koji su se zalagali za Brexit htjeli se dogovoriti sa EU. Očito ne bi htjeli biti dio EU, ali bi rado imali sve koristi EU.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Postoji vam kolega vicevi o vanjskoj politici UK što ću vam ispričati ovako privatno da ne ispadne za govornicom o tome koja je bila motivacija UK kada je ulazila u EU. Ali s druge strane EU da daleko nadživjela onaj svoj početni koncept zajedničkog tržišta to je postalo nešto puno više i jasno je da nitko ne želi izgubiti pristup ovako velikom tržištu. Bilo bi idealno da ne morate biti članica, da ne morate plaćati članarinu, da nemate nikakve obaveze, a i da imate sve pogodnosti, to nažalost tako ne ide i to mislim da unatoč svim obavezama koje dobivate kao članica itekako se biti isplati biti u EU. Recimo cjepivo se uzima kao veliki argument protiv EU, ali niko ne govori o tome da je britanska vlada preuzela veliku odgovornost nabavljajući cjepivo na način na koji je, dok je EU tu puno pametnije i pažljivije nastupila tako da je odgovornost na farmaceutskim tvrtkama u slučaju nekih …
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Glavaševića.
Kolega Hajduković hvala na raspravi. U EU i Škotska kao što sam argumentirao u raspravi u ime kluba, njihovi pokreti za nezavisnost često navode članstvo u EU kao nekakvu budućnost ili idući korak nakon osamostaljenja. Međutim, nije to baš one stop shop jel tako, to dvoje se ne podrazumijeva kao neki prirodan put i proces pridruživanja kao što imamo prilike isto vidjeti je vrlo često izrazito težak i kompleksan politički nabijen. Dakle prema vašem mišljenju, čemu se mogu nadati i koliko opravdanima uopće smatrate takve ambicije i takvu argumentaciju u zemljama poput Škotske i Walesa. Hvala.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Pa hvala kolega Glavašević. Volio bih da to mogu odgovoriti u jednoj minuti. Imali smo dakle situaciju istočne Njemačke koja se pridružila Njemačkoj i automatizmom postala članica, međutim, još nismo imali situaciju da se jedan dio zemlje članice odvaja. Dakle, što s tim? Imate tu pitanje recimo i Katalonije, kad se o njezinoj budućnosti raspravljalo, pa sad Školske, Walesa, nekih drugih separatističkih pokreta u Europi itd. S jedne strane imate državu koja je visoko harmonizirana sa propisima Europske Unije koja je donedavno bila članica, samo posredno, dakle nije imala svoju osobnost u vanjskim poslovima, a s druge strane opet imate zemlju koja aspirira postati član. Jako je dobro pitanje i to je možda nešto o čemu bi trebali isto razmišljati, raspravljati u sklopu Konferencije o budućnosti Unije. Dakle, očito je da ćemo se morati suočavati sa takvim situacijama.
I zadnja replika, poštovanog zastupnika Nine Raspudića.
Poštovani kolega Hajduković. Dirnut sam vašom brigom za građane Ujedinjenog Kraljevstva, čak bi mogao reći da ste veći Englez od Engleza i ispada da vi puno bolje znate od njih što je za njih dobro od jednog naroda duge demokratske tradicije, nevjerojatno jakih institucija, briljantnog parlamenta koji su vladali većinom svijeta, ispada sad da mi svi bolje od njih znamo, evo, ako neće baš ostati gladni, raspast će im se Velika Britanija. To je dirljivo za čuti. Ono što mene brine i u vašem nastupu kao jednog istaknutog pobornika Europske Unije kakva je i danas i ono što sam vidio u Plenkovićevom Izvješću o radu Europskog Vijeća da nema ni malo preispitivanja, ni malo samokritike. Pa mene, da me napusti poslovni partner s kojim surađujem 47 godina, ja bi se zapitao dobro je li malo u mom poslovanju bio nekakav problem. U tom Izvješću Plenkovićevom vidimo da se ništa na razini Europske Unije nije raspravljalo o problemima koji su možda natjerali većinu građana Ujedinjenog Kraljevstva da donesu odluku o Brexitu.
Hvala, odgovor poštovanog zastupnika Hajduković./ Mislim da je to važno.
Hvala vam lijepo kolega na replici. Hvala vam što me prepoznajte kao jednog od najvećih zagovornika Europske Unije, ja s ponosom to jesam, baš zato što želim štiti interese građana Republike Hrvatske i vjerujem da ih najbolje štitimo tim članstvom. Ja se ne bih složio s vama da nije bilo preispitivanja, pa sama je činjenica da ćemo imati Konferenciju o budućnosti Unije vam govori baš suprotno. Evo predsjednik Macron je od samog svog izbora često bio vokalan da Uniji trebaju reforme, da trebamo razmišljati o budućnosti Unije, o načinu na koji se odluke unutar Unije donose itd. Ne mogu reći da se slažem sa svime što je predsjednik Macrton predlagao i o Europa u više brzina itd., ali se veselim ovoj Konferenciji, koja će, vjerujem, biti prilika da iznesemo i različita stajališta o tome i da razmislimo o tome što će našu uniju učiniti boljom. Definitivno da se može napraviti pomaka na puno polja, no za sada jednostavno boljeg rješenja od ovoga nemamo.
Hvala, sljedeća rasprava biti će poštovanog zastupnika Nine Raspudića.
Moj prethodnik je spomenuo francuskog predsjednika Macrtona i njegov pokušaj, radi se o ožujku 2019. godine kada je Macrton iznio jedan manifest, po mom mišljenju patetičan, za spas Europe. Očito pod traumom izazvanom ovom odlukom većine građana Ujedinjenog Kraljevstva da izađu iz Europske Unije. U tom manifestu, predsjednik Macron je tražio krivca na sve strane, osim u samoj Europskoj oligarhiji. Pa eto valjda su Britanci odjednom poludili i odlučiti pucati sebi u nogu, a nema nikakvih problema. Dakle, Macron ne govori o problemu demokratskog deficita, citirao sam Rogera Scrutona na početku, koji tu vidi najveći problem, o tome kako se građane Europske Unije vuče za nos, što je bilo s onim referendumima o europskom Ustavu, pa kako se poslije zaobilazilo preko Lisabonskog ugovora, pa do toga da svi referendumi koji su održani od engleskog o Brexitu do nizozemskog, da su prošli mimo volje europske oligarhije, pa do toga da predsjednici vlada europskih država, poput Plenkovića, javno u parlamentima govore da premijer britanski nije ni trebao raspisati, a je pogriješio što je raspisao taj referendum. O tome nema govora, o problemu demokratskog deficita. I toga da ne samo, većina građana očituje Ujedinjenog Kraljevstva, nego i u drugim zemljama Europske Unije sve više osjećaju da njihovim životima donose, sve više odluka ljudi koje nitko nije izravno izabrao i koji nikome ne polažu račune. Također kod Macrona nema ništa o kadrovskom problemu vodstva Europske Unije, to su većinom potkapacitirani birokrati. Podsjetit ću opet na suze Federike Mogerini. Teroristički napad na Brisel, srce Europske Unije. Ona je europska Povjerenica za sigurnost, oči nas, građana zemalja članica Europske unije u tom trenutku su uprte u našu Povjerenicu za sigurnost, gdje očekujemo nekakvu čvrstinu, što se događa i kako će nas zaštititi. A šta smo vidjeli? Gospođa Federika Mogerini na tiskovnoj konferenciji plače i govori kako je njoj teško. Ne mogu ne postaviti tu hipotezu da Winston Churchill u trenutku kad Hitler napada Britaniju na BBC-u cmizdri i govori o svojim osobnim osjećajima. Pa to Englezi vidi. Kakvu je sliku ostavio Borelovim razgovorima… [[… govornik se ne razumije…]] Što se dogodilo sa cjepivima, zašto je Velika Britanija 500% više nabavila cjepiva nego Europska Unija po stanovniku? Zašto je Srbija nabavila toliko više? Dakle, očito našim sudbinama upravljaju ljudi koji nisu dorasli toj zadaći, zato sam i rekao velikane očeve Europske Unije su naslijedili uglavnom potkapacitirani unuci. I o tome treba razgovarati, ali ne, što kaže Macrton. Što on predlaže? On predlaže stvaranje Europske agencije za zaštitu demokracija, koja će u svaku državu članicu uputiti europske stručnjake za zaštitu njenog izbornog postupka od cyber napada i manipulacija. Dakle, nadzor i suzbijanje politički nepoćudnih opcija. Macron ističe i kako treba, citiram: „zabraniti strano financiranje europskih političkih stranaka, a o tome koliko su strane ambasade uključujući i francusku uz dirigirane nevladine udruge utjecale na niz izbora na europskom istoku uključujući i nas da i ne govorim. Macron također u tom manifestu bi kontrolirao Internet pod krinkom borbe protiv govora mržnje. Jel vam zvuči poznato? 2019. je taj njegov manifest izašao. Dakle, jedna potpuno odlijepljenost od stvarnosti i nesposobnost suočavanja s problemom. Ja nisam protiv EU, u par navrata je u javnosti u zadnje vrijeme premije Plenković to iznio kao moj magnum crimen i tobože zastupnika MOSTA, mi smo antieuropejci, ne ja sam europejac kulturološki, furam Scrutona ne Kardelja, ne Sovjetski Savez ovo što se danas predstavlja, pretvara EU. Ja želim da EU opstane, a da bi ona opstala da se ovo nakon Brexita ne bi nastavilo dalje, nužno je uočiti probleme i raditi na njihovom popravljanju. Ponavljam demografski deficit i kadrovska podkapacitiranost ljudi koji vode EU što je evo kulminira pred našim očima ovim pregovorima s farmaceutskom industrijom. Dakle, zašto se Brexit morao dogoditi? Svojevremeno sam na to odgovorio jednim retoričkim pitanjem. Jesu li Britanci 100-tinama godina gradili institucije, stvorili Oxford i Cambridge, izrodili Shakespeare-a i Chesterton-a, Elizabetu i Viktoriju, Churchill-a i Margaret Thatcher zato da bi im danas Dubravka Šuica krojila kapu?
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Glavaševića.
Kolega Raspudić, interesantna rasprava nekako vi ćete mi objasniti, ali imam dojam da negdje u podlozi vaše rasprave postoji ideja da predstavnička demokracija možda nije adekvatan model upravljanja bilo za EU kao entitet na način na koji ga vi doživljavate i rado bih zapravo čuo kako smatrate da, koji bi bio dobar model, znam da je to teško u minuti, ali barem u nekim naznakama ono kako biste vi postavili nekakav administrativni model upravljanja unijom? Hvala.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Hvala na pitanju, ono što ja vidim i nije to moj originalna izum je da problem nastaje u tom trenutku kad nešto iz europske ekonomske zajednice želi prerasti prebrzo i bez dovoljnog legitimiteta u političku zajednicu. Kad se vidjelo da referendum u ustavu ne prolazi trebalo je stati na loptu, nastavi ako treba desetljeće, 2, 3, kao, kao ekonomska zajednica. Znamo da ekonomski i ljudski i drugi tokovi dovode i do nekog sve većeg stvaranja i zajedničke memorije i identiteta i ostalo, a onda prepoznati kad je trenutak ako je to potrebno i da se ide prema stvaranju neke labavije političke unije. Sve to rađeno je prebrzo, magnum crimen je po meni bilo ono zaobilaženje o europskom ustavu i taj način manipuliranja i čini mi se da su tu građani dijelom izgubili povjerenje. A isto tako onda pokušavajući spasit što se spasit da onim pregovorima s Cameronom neposredno pred Brexit je dovedeno u pitanje i fer play unutar EU jer se njima nudilo ostanite… … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Domagoja Price.
Poštovani kolega Raspudić pričali ste o suzama Frederice Mogherini, pa ste spomenuli kako je Winston Churchill bio velik lider, doista bio je velik, ali i on je bio sklon suzama, bio je sklon tome da često brizne u plač, tako da eto to je, možemo to isto navesti kao jednu zanimljivost. Što se tiče europske oligarhije koju ste spominjali, da oligarhija, ali tko čini tu europsku oligarhiju? Čine ju predsjednici, premijeri, kancelari europskih država koji su izabrani od svojih građana i čini Europski parlament koji je direktno izabran od europskih građana. Tako da po toj logici bismo političko vodstvo bilo koje zemlje, ali ne samo zemlje, regije, lokalnu vlast mogli nazvati oligarhijom. To je po meni samo još jedan način da se diskvalificira i ponizi vodstvo EU. Ono je demokratsko izabrano, bilo da se radi o nacionalnim čelnicima ili o Europskom parlamentu.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Ljudski je pustiti suzu, ali treba razlučivati privatno i javno u trenutku napada na srce EU povjerenstvo za sigurnost treba raditi svoj posao, a ne govoriti o svojim privatnim emocijama i suziti na tiskovnoj konferenciji. Naravno da je Churchill i plakao, ali Churchill je obavljao svoj posao kako je trebalo. Slažem se, mi još uvijek imamo izbora, mi možemo govoriti o uvjetima tih izbora kako se održavaju, kada i ostalo, ali upravo i zato se dogodio Brexit, upravo zato imamo probleme Bruxellesa sa Poljskom i Mađarskom, a i nekim drugim zemljama i to je neko gombanje koje će trajati unutar EU. Ali ja smatram da odluke koliko je to moguće trebaju donositi ljudi koji za njih polažu odgovornost biračima. Danas većinu stvari odlučuje Europska komisija, većinu stvari, puno više od Europskog parlamenta ima težinu, a tamo ljudi nisu, tamo je naša Šuica, nisu izabrani izravno [[Upadica: Hvala.]] i to je taj problem demokratskog deficita.
Hvala lijepo. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Garia Cappellia. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice i kolege, državna tajnice, kao što je i spomenuto nakon pregovora dakle koji su trajali 9 mjeseci između EU i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, 24. Prosinca 2020. postignut je dogovor o sveobuhvatnoj dakle budućoj suradnji …/nerazumljivo/… na ukupno 3 sporazuma. Čuli smo od predstavnice da su tim sporazumima uređeni novi partnerski odnosi vezani uz slobodnu trgovinu bez kvota i carinskih davanja, kao i suradnja u nizu sektorskih područja od obostranog interesa od pravosudne suradnje pa sve do institucionalne suradnje i načina za rješavanje dakle mogućih sporova. Međutim, suradnja u području vanjske politike, vanjske sigurnosti i obrane nije obuhvaćena ovim sporazumima. Te od 1. siječnja ove godine nema dakle okvira unutar kojeg bi unija i Ujedinjena Kraljevina razvijale i koordinirale zajednički odgovor za rješavanje izazova vanjske, sigurnosne i obrambene dakle politike. To je bilo nekako na inzistiranje UK-a da se o tome ne donosi dakle dogovor tj. sporazum, već da se o tome raspravlja tijekom slijedećeg roka. Europski parlament dakle svake godine donosi godišnje izvješće o provedbi zajedničke vanjske sigurnosne politike i zajedničke sigurnosne i obrambene politike pa isto tako i za 2020. g. u čiju evaluaciju su redovito uključeni vanjsko-politički i obrambeni odbori nacionalnih parlamenata, dakle država članica EU-a. Isto to izvješće naglašava se da je pandemija COVID-a 19 ukazala na potrebu dakle za snažnijom, jedinstvenijom i odlučnijom vanjskom i sigurnosnom politikom a kako bi se dakle ojačala vodeća uloga Unije na međunarodnoj sceni te tako bi se odlučnije promicale vrijednosti i interesi Unije diljem svijeta. Važnost jačanja vanjsko-političke, sigurnosne, obrambene dimenzije suradnje prepoznalo je portugalsko predsjedanje Vijećem EU-a koje je veći naglasak stavljen dakle na jačanje sigurnosne i obrambene komponente. Uskoro će se održati redovna međuparlamentarna konferencija o zajedničkoj vanjskoj, sigurnosnoj, zajedničkoj obrambenoj politici Unije početkom ožujka a tijekom koje će se na puno podrobnije raspraviti buduća suradnja dakle između Unije i NATO saveza kao i budućnost obrane i sigurnosti, zaštita građana i institucija Unije kao i pitanje zaštite vanjskih granica s obzirom na rastuće prijetnje i raznovrsne izazove današnjice. Ne smijemo zaboraviti dakle da je UK u svim tim pitanjima donedavno bila jedna od najučinkovitijih vojnih sila Unije a koja je ostavila golem utjecaj dakle na potencijal obrambenih sposobnosti Unije. Primjerice, strateški kompas koji je novi alat čije je pokretanje dogovoreno prošle godine na zagrebačkom dakle sastanku ministara obrane Unije a usmjereno je na provedbu razine ambicija razine Unije za utvrđivanje dakle strateškog pristupa i ciljeva u nekoliko dakle ključnih područja kao što su područja upravljanje kriznim situacijama, otpornost kapacitetima i partnerstvima i to se planira najkasnije do 2022. Dakle, jedinstva obavještajna analiza prijetnji, suradnja sa NATO-om, COVID-19. kibernetske prijetnje i slične stvari dakle su kroz taj strateški kompas itekako je na budućnost pregovora i razgovora. Upravo je strateški dakle kompas, prvi važan korak prema jačanju postojećih i razvoju novih komplementarnih sposobnosti Unije. 2020. pokrenula ga je Njemačka, a RH za vrijeme predsjedanja ga je itekako podržala. To je pitanje dodatno naglašeno zajedničkim načelima i vrijednostima kao i europskom blizinom i dugogodišnjom zajedničkom strateškom suradnjom. Dakle, možemo tu spominjat odlaskom tj. Brexitom itekakvu važnost i štetu koja će se naravno osjetiti odlaskom UK-a koja je pokrivala 1/4 dakle proračuna u tom segmentu, dakle obrane. Isto tako možemo reći da ćemo projekte koji će biti dakle kroz PESCO gdje ima 47 projekata, Hrvatska učestvuje u 4 i kroz Europski obrambeni fond, pronaći sredstava za bolju i kvalitetniju dakle zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku EU-a a i u nekim segmentima zajedno i sa UK-om. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo i na vaše izlaganje dvije replike. Prva je poštovane zastupnice Petir.
Hvala, g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega, vi ste govorili o ulozi nacionalnih parlamenata u cijelom ovom procesu, novog partnerstva EU-a i UK-a, znamo da ustvari Michel Barnier je dobio povjerenje svih institucija EU-a, uključujući i Vijeće gdje su zastupljene države članice da vodi te pregovore, on se kako bi pregovori zapinjali, iznova vraćao prema Vijeću i tražio suglasnost za pregovaračku poziciju pa me zanima sad kad pogledamo na kraju cijelog tog procesa, sporazume koje imamo, da li se možete složiti da je EU kroz pregovaračku poziciju Michela Barniera na dobar način zaštitila interese država članica?
Poštovani zastupnik Cappelli.
... [[Govornik se ne razumije.]] pardon, dakle Hrvatski sabor i njegovi odbori, dakle za vanjsku recimo politiku i obranu sudjeluju u radu dakle međuparlamentarnih sastanaka, dakle koje organizira Odbor za vanjske poslove Europskog parlamenta početkom svake godine gdje se dakle raspravlja i donose neke odluke, temeljem tih dakle razgovora i svega što se događalo na tim odborima i prijedloga koji su se davali, na taj način su upravo išli u smjeru razgovora i pregovora sa UK-om i nikad nije bila samostalna, ti pregovori bez, kao što ste i sami rekli, on je izlazi van i uvijek pitao mišljenje zemalja članica EU-a.
Hvala. Poštovani zastupnik Glavašević je dignuo povredu Poslovnika, što je povrijeđeno?
Hvala, g. potpredsjedniče. Izreći ćete mi opomenu poslije i podržavam vas u tom ali imam pitanje za vas. Vi ste član Sveučilišnog savjeta i tamo predstavljate ovaj Sabor, sjednica je upravo u toku, zašto niste na njoj?
Naravno da ću vam izreći opomenu jer to nema veze sa ovim [[Upadica Glavašević: Hvala.]] ali mogu vam i odgovoriti [[Upadica Glavašević: Pošteno.]] zato jer predsjedam, kao što vidite [[Upadica Glavašević: Od svih potpredsjednika, nije bilo nijednog koji bi to mogao?]] A sada nisam postigao mogućnost translokacije, to me muči u zadnje vrijeme [[Upadica Glavašević: Pa dobro, ali ima potpredsjednika Sabora nekoliko, više od nekoliko, štoviše.]] Dobro, mislim da ste dobili svoj odgovor [[Upadica Glavašević: Pa nisam, zapravo.]] Slijedeću repliku će imati poštovana zastupnica Bušić.
Hvala lijepa, g. potpredsjedniče. Kolega Cappelli, jučer smo raspravljali u Odboru za vanjsku politiku što se tiče ovog sporazuma i raskida sa V. Britanijom odnosno UK-om, pa među ostalim ovdje smo čuli i ako smo u odboru naglasili što se tiče agencija, pogotovo želim naglasiti Agenciju za lijekove za koju se Hrvatska natjecala, također, želim da ipak kroz pitanja koja su prije se postavljala nekako je ostao dojam da je Hrvatska mogla to dobiti da smo imali bolje, bolje diplomate i bolju strategiju, pa ja vas molim pojasnite malo ako možete koliko zemalja se natjecalo za tu Agenciju za lijekove i koliku je zapravo šansu Hrvatska imala kao evo zadnja članica EU, ali svejedno smo se upustili u taj natjecaj, pa želim da malo, malo pojasnite taj, tu dimenziju. Hvala.
Poštovani zastupnik Cappelli.
Hvala lijepo. Pa bilo je i jučer i na odboru, ali inače dosta dubioza da li je Hrvatska uopće se trebala natjecat za tako nešto, da li je Hrvatska sposobna, zadnji smo ušli, da li tako nešto nama treba jer na taj način ćemo možda dokazat ako ne uspijemo da nismo sposobni itd.. Mislim dapače da je trebalo uć u tu bitku nazovimo je tako da uđemo u sukus svega i da na neki način vidimo koji su naši kapaciteti i mogućnosti za jednog sutra, preksutra gdje će itekako bit pregovora i daljnjih otvaranja i mogućnosti agencija i sličnih stvari da se vidi da Hrvatska ima i želi učestvovati u svim tim mogućnostima, dakle gdje postoji, a da je i ona članica jedne ili da u njezinom dvorištu ako možemo reć ima mogućnost otvaranja jedne od tih agencija. I na taj način smo itekako dali EU da smo mi spremni i da na takav način ćemo uvijek se natjecati i biti ravnopravna članica EU. Hvala lijepo.
Hvala. Kolega Glavašević je opet dignuo povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen?
Tako je. Kršim Poslovnik još jednom g. potpredsjedniče sabora. Poziv ste dobili 9.2., danas je 12., zar nije bilo nijednog drugog potpredsjednika sabora da vas danas na sjednici na kojoj se raspravlja o slučajevima seksualnog uznemiravanja i zlostavljanja na sveučilištu da nas predstavljate tamo, a da vas drugi potpredsjednik sabora zamijeni danas ovdje?
Kolega Glavašević, ja vam sad temeljem čl. 240. st. 1. izričem opomenu s oduzimanjem riječi.
Ali mi niste dali odgovor.
Ni ne trebam vam…
Dajte mi barem da zaradim pošteno to, to oduzimanje riječi.
ni ne trebam vam dati, a sad vam temeljem čl. 240. st. 2. izričem opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi.
Pošteno, ali niste odgovorili na pitanje.
Temeljem čl. 241. izričem vam mjeru udaljenja sa sjednice. Molim vas izađite van.
Hvala g. potpredsjedniče sabora s ponosom ću izaći s ove sjednice na kojoj vi sjedite, a ne biste trebali.
Kolega Nađi je isto dignuo povredu Poslovnika. Šta je povrijeđeno u Poslovniku?
Dakle, čl. 238., mislim da vaš tretman prema kolegi zastupniku nije u redu jer sve što je rekao zapravo stoji samo on u saboru realno nema alata za drugačije to izreć, a da bi dokazao da sam u pravu samo bi skrenuo pozornost da kad vam se žurilo na skijanje išli ste pod rotirkama preko granice, a sada ne možete biti unatoč tome što ima…
Kolega Nađi, izričem vam temeljem čl. 239. opomenu. Izvolite sjesti.
Slobodno izrecite, znate da sam u pravu.
Izvolte sjesti. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Marijane Petir.
Poštovani g. potpredsjedniče HS, zastupnice i zastupnici, gđo. državna tajnice. Volja građana Velike Britanije izražena na referendumu o izlasku iz EU je nešto što se treba poštivati, a jasno je da izlazak jedne države iz članstva sa sobom donosi i posljedice. Zbog toga je vrlo važno uspostaviti jedan uravnotežen okvir kako bi se zaštitilo interese i prava građana i Velike Britanije, ali i građana EU. Nije zanemarivo za reći i podsjetiti da je šteta ako ju možemo na taj način okarakterizirati u financijskom smislu teška gotovo 75 milijardi EUR-a za 7-godišnji proračun EU i da je to izazvalo mnogobrojne posljedice, kresanje europskog proračuna, ali isto tako i odustajanje od nekih projekata koji su izuzetno važni. Meni je drago da sam u to vrijeme uspjela kao zastupnica u Europskom parlamentu zaštititi interese hrvatskih poljoprivrednika koji će po prvi put 2022. koristiti 100%-tni iznos potpora iz europskog proračuna zbog smanjenja proračuna do kojeg je došlo zbog brexita, naravno da se smanjivao i proračun za poljoprivredu, što bi imalo direktnu posljedicu i na hrvatske poljoprivrednike da nisu usvojeni moji amandmani. Zbog toga sam zahvalna svima onima koji su me podržali, a to su mnogobrojni kolege iz drugih država članica koji su shvatili da ako se smanji proračun za hrvatske poljoprivrednike da će oni biti dovedeni u neravnopravan položaj. Zbog toga je jako važno da uvijek budemo na razini zadatka tamo gdje jesmo i da dostojno zastupamo interese građana koji su nas izabrali. Ovaj novi sporazum koji je postignut je u stvari izuzetno važan i tu Hrvatska ima svoju posebnu ulogu zato što su pregovori započeli u vrijeme našeg predsjedanja. I ono što je važno za istaknuti jer se kroz određene rasprave osporavala važnost država članica, njihov utjecaj na, na završne konture tog sporazuma, treba reći da je doista pregovarač Mišel Barnijer koji je bio ovlašten od strane EU za te pregovore u konzultacijama sa Vijećem kad god je došlo do zapinjanja, a često je dolazilo, tražio povratnu informaciju i mandat u kom smjeru se treba kretati. Mislim da je dobro da smo došli nakon tih pregovora do uređenog brexita, da je to jedan dobar rezultat i da EU i RH nisu zauzele konfrontacijski stav prema Velikoj Britaniji jer bez obzira što netko mislio o brexitu sada se nalazimo ipak u jednoj novoj fazi u kojoj imamo priliku unaprijediti naše bilateralne odnose. Taj sporazum je u određenim dijelovima detaljan dok je u nekima općenit što opet ostavlja mogućnost državama članicama, da detaljnije, bilateralno dogovaraju suradnju. Ono što sam primijetila gledajući koji će utjecaj Brexit imati na pojedine države članice, čini se da prema alokaciji koja je procijenjena da bi trebala biti dodijeljena Republici Hrvatskoj, da je Brexit u stvari najmanje utjecao na Hrvatsku i Sloveniju. Pretpostavljam da je to rađeno na temelju nekih brojčanih pokazatelja, gospodarskih pokazatelja prema kojima proizlazi da oko 250 milijuna eura iznosi izvoz Hrvatske u Veliku Britaniju, a oko 270 milijuna eura izvoz Velike Britanije u Hrvatsku. Mislim da je važno podcrtati da se to da se kod postizanja trgovinskog sporazuma vodilo računa o standardima, jer kao što sam više spomenula, posebno kad je riječ o poljoprivrednicima i hrvatskim i europskim, oni pozivaju na reviziju sporazuma sa trećim zemljama, što Velika Britanija nakon izlaska iz Europske Unije jest. Mi želimo da sve države s kojima poslujemo poštuju one standarde koje moraju zadovoljiti naši gospodarstvenici, proizvođači, naši poljoprivrednici, kako nam ne bi predstavljali nelojalnu konkurenciju i u tom smislu je važno da je upravo se vodilo računa da se isti uvjeti traže i od britanskim proizvođača i poduzetnika. Hvala lijepa.
Hvala, imamo i na vaše izlaganje dvije replike. Prva je poštovane zastupnice Anite Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče, poštovana kolegice Petir. Drago mi je da ste spomenuli financijske aspekte razdruživanja i upravo bi se osvrnula na stavove i mišljenja hrvatskih građana, znači mislim građana a ne političkih struktura i ono što sam primijetila je da poprilična nezainteresiranost za ovu temu, znači nema nekih medijskih objava, komentara na forumima, portalima i slično, a čak je i nezamjetna aktivnost euro skeptika koji bi pozivali na isto. U nekim neformalnim razgovorima s građanima ta tema se ne spominje baš često. I sad znači, ni kao korisnici Kohezijskih fondova nismo previše zabrinuti oko toga hoće li biti manje novca u tim fondovima, budući je Velika Britanija po visini uplata u proračun Europske Unije i nismo se ni pitali da li će faliti novca za nešto što bi mi mogli iskoristiti. Hvala.
Poštovana zastupnica Petir.
Uvažena kolegice. 75 milijardi eura manjka u europskom proračunu za sedmogodišnje razdoblje jest izazvalo veliku zabrinutost kod svih koji donose odluke i sasvim je sigurno da novi porezi na plastiku, ako ih možemo tako pojednostavljeno nazvati, neće moći nadopuniti taj manjak i da, u pravu ste, mene isto čudi da to u javnosti ne izaziva veće rasprave. Možda je razlog tome što smo mi, u stvari, dobro pregovarali u cijeloj toj situaciji, kad je riječ o Hrvatskoj, jer ćemo na svaki uloženi euro u europski proračun kroz sljedeće sedmogodišnje razdoblje dobiti pet eura iz tog europskog proračuna, tako da s time možemo biti više nego zadovoljno. No, pojavile su se neke informacije da je britanska Vlada uvela, ispod žita, program dobrovoljnog povratka, gdje se nudi financijska, financijsko obeštećenje građanima Europske unije da se vrate nazad… /…upadica Reiner: Hvala./ …u svoje zemlje, pa bi bilo dobro i o tome malo raspraviti.
Hvala, sljedeća replika je poštovane zastupnice Ružice Vukovac.
Hvala lijepa, poštovana kolegice Petir. Dakle, nakon Brexita na stolu Europske Komisije, odnosno Europskog Parlamenta, dakle još uvijek se usuglašavaju oko tog pitanja, došlo je i pitanje ograničavanja potpora, iznosa, maksimalnog iznosa potpora po jednom subjektu. U Republici Hrvatskoj situacija je trenutno takva da 5% subjekata koristi oko 40% ukupnih potpora. Jeste li i vi za prijedlog da Hrvatska prihvati zapravo preporuku Komisije i da i sami ograničimo maksimalan iznos potpora po jednom subjektu u poljoprivredi?
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepa zastupnice Vukovac. Da, oko tog se vodi rasprava vezano uz novi paket reformu zajedničke poljoprivredne politike. Koliko ja znam još uvijek nije postignuta suglasnost u tom dijelu. U Hrvatskoj prema analizi Svjetske banke 20 poljoprivrednih gospodarstava prima 546 puta veće potpore nego ostala gospodarstva. Od 173 tisuća poljoprivrednih gospodarstava, 70 tisuća njih ne prima nikakvu potporu i to iziskuje analizu. Smatram da treba uvesti ograničenje, no da to ograničenje trebaju sukladno prilikama unutar države članice utvrditi u stvari same države članice, jer jasno je da proizvodnja u Poljskoj ili Francuskoj nije identična proizvodnji u Hrvatskoj, niti su prilike iste. Dakle, red treba uvesti, transparentnost da, pravednost da, ali mislim da države članice o tome trebaju odlučivati.
Sljedeća rasprava biti će poštovanog zastupnika Erika Fabijanića.
Uvaženi potpredsjedniče, uvažene kolegice, članice i članovi Sabora. Ne mogu ne raspraviti točku o kojoj smo raspravljali i jučer i na Odboru za europske poslove i predložili smo točku 2. kao zaključak, konkretno na moju inicijativu, ali mislim da je Odbor za europske poslove donio dobar zaključak neovisno od koga bio. Međutim, da sam konkretno ja bio upozoren, ne bih se ni trudio oko zaključka, uzimajući u obzir da, barem po očitovanju koje smo dobili od Ministarstva, dakle za europske poslove, mi smo mogli davati određene primjedbe i dopune do 5. veljače 2021. godine, tako da, ne bih si bio dao onda truda, a možda bi izbjegli daljnji tekst, teško mi ga je opisati u nekim određenim pridjevima, vezano za obrazloženje iz kojeg razloga, i tu ću braniti Ministarstvo vanjskih poslova, jer je ono konzultiralo očito Ministarstvo, nadležno Ministarstvo rada, gdje je ocjenjeno da konkretno dopuniti ovaj, našu nacionalnu naknadu za starije osobe, ne spada u EU direktivu i da nema potrebe to dopuniti. Ja zbilja ne znam kako to opisati. A kako sam ipak u HS-u onda ću se suzdržati od određenih prostota. Naime, mi smo to izostavili navodno jer Uredba EU 883 od 2004. je u koordinaciji socijalne sigurnosti dovedeno davanje de facto nije potrebno uvrstiti u prilog Protokola, a ja ću samo navesti da je to u kontradikciji, iz kojeg razloga? Jer, ako gledate drugi dio priloga, onda vidite da postoje i naknade za dugotrajnu skrb, dakle koje su vezane za socijalne naknade, za socijalno područje. Naime, EU, nećemo sad razgovarati o vrsnim prijevodima europske pravne stečevine kojima u Hrvatskoj raspolažemo. Europa ima različite sustave i različite su države. Iz tog razloga, umjesto lokalnih termina, uzela je termine koji su vezani za davanja na temelju doprinosa i davanja na temelju nečega što nisu doprinosi. Na isti način u žargonu se zna reći da nešto možeš izvesti, dakle građani nenositelji jednog određenog prava kojega je dobio, koji mu je Hrvatska priznala i može ga koristiti u Engleskoj, u Švedskoj, u Norveškoj i u Švicarskoj zbog sporazuma kojeg Švicarska ima sa EU, pa možemo se i u njega ogledati. Međutim, naše ministarstvo ... [[Govornik se ne razumije.]] za to nema potrebe. A činjenica je da se, ja zbilja benevolentno mislio da je ovdje riječ o nezgrapnosti zato što smo mi tu nacionalnu naknadu stupila je na snagu početkom ove godine, konačno ju imamo kao i ostale zemlje članice i da je išla paralelno sa ovim, paralelno sa pregovorima EU gdje su postavljeni onako kako su postavljeni, mi smo trebali to samo nadoštukati, u žargonu, zidarski rečeno. E sad ćemo pogledati, dakle mi smatramo da to ne treba, a sad ću vam ja samo ukratko iz materijala odnosno iz priloga pročitati prilog koje su zemlje mislile da ipak treba. Belgija, zajamčeni dohodak za starije osobe, dakle to nije naša nacionalna naknada, govorim o meritumu, ne o nazivu, Bugarska, socijalna starosna mirovina, Cipar, socijalna mirovina, imamo još druge zemlje, Češka, Danska, itd., ali recimo, podudaraju se malo imena. Grčka, posebne naknade za starije osobe. Mađarska, nedoprinosni doplatak za starost, Italija, socijalna mirovina, Litva, mirovina s naslova socijalne pomoći, Poljska, socijalna mirovina, Portugal, nedoprinosna državna starosna i invalidska mirovina, Slovačka, socijalna mirovina, priznata prije 2004., Slovenija, državna mirovina, Španjolska, novčane naknade za kao pomoć starijim i invalidnim osobama. Dakako da su različiti isplatitelji. Negdje su to centri za socijalnu skrb, negdje su to mirovinsko osiguranje, potpuno nebitno. Bolje da smo ostali na onom prvom [[Upadica: Hvala.]] u kojemu kaže više ne možemo ništa promijeniti [[Upadica: Hvala lijepa.]] Hvala. To je jedina bitna informacija, [[Upadica: Hvala lijepa.]] sve ostalo je blama…
Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo. I hvala lijepo kolega što ste nam skrenuli pažnju na ovo. Ovdje je Ministarstvo vanjskih i europskih poslova naravno bilo samo koordinator, ali žalosno je da se takav jedan propust može potkrasti resornom ministarstvu i žalosno je, a to je ono o čemu sam pričao, a vi ste to dotakli zapravo nekim lajtmotivom vaše rasprave, da se kod nas europski poslovi često ne shvaćaju ozbiljno i onda govorimo o položaju Hrvatske u EU, o tome kako smo dobro ili loše nešto napravili, pa jasno da nam nije sjajno kad se sami ne borimo za sebe, ne zalažemo po onim elementima i onim polugama koje nam daje članstvo u Uniji. Dakle nismo puki promatrač nego bi trebali biti akter, a mi to stalno odbijamo, čini mi se, postati.
Poštovani zastupnik Fabijanić.
Slažem se s vama. Mislim da je Ministarstvo vanjskih poslova i svi koji su u europskim poslovima odradili dobar posao. Nama šteka onaj dio sustava koji bi trebao biti stručan i kompetentan za pojedina područja i mislim da bi mi svi zajedno trebali biti više proaktivni u ovom dijelu, pa i kod ovakvih stvari, ja znam da je dosadno i naporno pročitati 1000 i više stranica teksta, ali nije potrebno pročitati sve. Potrebno je djelomice poznavati materiju, bez daljnjega, ali onda treba pogledati u onom dijelu što je u hrvatskom interesu. Ja ovdje nisam spomenuo ni specifičnost jednog zanata koji se zove pomorstvo, ja bih mogao dodati, kolega, još jednu drugu stvar, što je možda manje sporna nego što je Ministarstvu rada sporno možda ovo nacionalna naknada, a to su vam zaštitni dodaci na plaće, na prijevremene i starosne mirovine. O tome bi mogli okrugli stol napraviti. Da li to [[Upadica: Hvala.]] spada u tu kategoriju?
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani zastupniče, na temelju vaših riječi možemo zaključiti zapravo da ne postoji dobra koordinacija između ministarstva, odnosno da ne postoji dobra koordinacija poslovnih procesa između ministarstava. To se treba uskladiti da bi mogli i resorno ministarstvo i Ministarstvo vanjskih poslova odraditi poslove zajednički u interesu naših građana. No, imam za vas jedno drugo pitanje. S obzirom da ste pomno proučili materijale, nisam dobio taj odgovor, odnosno nisam čuo taj odgovor od gđe. tajnice, da li možda znate, da li će Hrvatska u daljnjem prometu sa UK-om morati poštivati kvote koje su dogovorene od strane EU ili će to biti stvar bilateralnih dogovora, da li ćemo moći samostalno krenuti sa njima u pregovore? Ako nam se posreći pa ćemo imati veliku izvoz prema UK-u, da li će to moći biti veće od onoga što je dogovorila Unija?
Poštovani zastupnik Fabijanić.
Dakle ovaj dio je, ja mislim čak i dobro i pojašnjeno. Dakle onaj dio koji nije reguliran ovim Sporazumom, neovisno o materiji, dakle ono što je izostavljeno, morat će biti dogovoreno na bilateralnoj razini jer i na kraju krajeva, ovaj Sporazum, navest ću kao analogiju, ovaj dio koji je vezan za socijalno osiguranje, on nije da preslikava isključivu Europsku direktivu o socijalnom osiguranju, on ima i jedne određene dopune koje nisu baš čisto, nije da je sama nešto što je europska direktiva odjedanput taj tekst je protokol između, između EU i ovaj i trebalo je dobro proučiti te ovaj odudarnosti, svaki resor zasebno da bi onda mogli zauzeti kvalitetne stavove, a nažalost naš sustav mirovinskoga, ja ću samo podsjetiti na ono što su stajališta koja su bila vezana za projekt kojima je i Hrvatska uključena vezano za dostojnu minimalnu plaću [[Upadica: Hvala.]] na razini, na razini EU. I tu isto se vidi da je nepoznavanje materije.
Slijedeća je rasprava poštovanog zastupnika Domagoja Price. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici, nadajmo se u budućnosti dobrim odnosima između Hrvatske i EU. Brexit je sada činjenica i nadajmo se da će odnos u budućnosti biti dobro, tako i za nas ovo pitanje o kojima govorimo dobrim dijelom je tehničko pitanje. Što se tiče samog Brexita slažem se da je on uvelike posljedica onog što je bilo ranije. Ekonomska kriza iz 2008., migrantska kriza od nekoliko godina kasnije, te dvije krize su sigurno iako su same po sebi i postojale neovisno o tome da li postoji EU ili ne postoji. Dakle, ekonomska kriza i migrantska kriza bi postojale sa ili bez postojanja EU, one su dovele do pada povjerenja u samu EU, u europske institucije i dobrim dijelom su dovele do, dobrim dijelom su dovele do samoga Brexita. Situacija barem prije ove pandemije korona virusa u EU bila je dosta dobra. Ekonomski oporavak koji je počeo 2012. godine, pogotovo koji se nastavio i nakon 2015. godine doveo je do toga da u EU postoji rekordno visoka zaposlenost, ako ne računamo samo Ujedinjeno Kraljevstvo koje je u međuvremenu izašlo, prije ove pandemije korona virusa u EU bilo je zaposleno 200 milijuna ljudi, nezaposlenost je bila na najnižim razinama od kada se vode same statistike. Što se tiče samog Ujedinjenog Kraljevstva da, nezaposlenost je padala. Padala je i prije izlaska iz EU, padala je nezaposlenost i nakon izlaska Ujedinjenog Kraljevstva iz EU, no moram reći da je dok je Ujedinjeno Kraljevstvo bilo u EU nezaposlenost je padala većom brzinom nego nakon izlaska. Tako da da, nakon izlaska Ujedinjenog Kraljevstva nezaposlenost pada ali nižom, nižom i manjom brzinom nego prije samog izlaska iz EU. Sama EU važan je faktor u svijetu. Nakon izlaska Ujedinjenog Kraljevstva ona je treća najveća svjetsko gospodarstvo. Što se tiče suverenosti koja se često, o tome se često govori od strane onih koji kritiziraju EU zaboravljamo da mi suverenost kao građani dajemo na više razina. Dajemo suverenost kada glasamo za naše čelništvo na lokalnoj razini, na regionalnoj razini, na državnoj razini pa tako i dio suverenosti dali smo EU, ali isto tako biramo vodstvo EU. Biramo Europski parlament ili biramo nacionalno vodstvo koje čini Europsko vijeće koje čini znači politički leadership same EU. Ono što je trajna posljedica EU je mir, mir u Europi. Europa je bila stoljećima mjesto gdje su se vodili ratovi. Od kada je nastala EU počevši od u svim njenim različitim iteracijama od europske zajednice za ugljen i čelik pa nadalje u Europi je na području te EU vladao mir. To je jedna sjajna i veličanstvena posljedica. Zajedničko tržište također. Ako smatramo da tržište funkcionira, da se na njemu natječu poslovni subjekti, dakle što je tržište veće to je bolje za ekonomiju. A europsko tržište ponavljam treće je u svijetu. Pogledajmo samo pitanje nezaposlenosti, pitanje koje je 25 godina pogađalo našu zemlju. 100-tine tisuća Hrvata, 100-tine tisuća hrvatskih obitelji nisu mogli, nisu mogli osigurati si pristojan život, ljudi nisu mogli naći posao, posljedica toga da su oni i obitelji živjeli financijski teško. Nažalost hrvatska politika to nikad nije riješila. No, konjuktura u EU dovela je do toga da im je EU i zajedničko europsko tržište pružilo ono što možda nažalost vlast u Hrvatskoj nije bila uspjela, radno mjesto te time ipak jedan standard za život naših sugrađana. Tužno je da to hrvatska politika nije riješila, no ipak EU funkcionira, EU je to uspjela riješiti. Često se govorilo da postoji skepticizam prema Bruxellesu, postoji, ali postoji prema bilo kojoj razini vlasti, lokalnoj, regionalnoj, državnoj bilo gdje u svijetu pa tako i u Europi. Također kada govorimo o Europskoj komisiji kada kažemo da ona nije izabrana, ali to možemo reći i za hrvatsku Vladu, nisu naši ministri direktno birani, birali smo Hrvatski sabor, Hrvatski sabor je imenovao ministre. To vrijedi u svakoj drugo zemlji svijeta čak i tamo gdje se direktno bira predsjednika nisu ljudi direktno birali ministre ili državne tajnike. Snaga jedinstva EU je doista veličanstvena, možemo biti ponosni što smo dio EU, možemo biti ponosni na kvart, na mjesto iz kojeg dolazimo, regiju, grad, općinu, možemo biti ponosni na našu domovinu, pa tako i možemo biti ponosni na Europu koja je naša proširena domovina.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Željka Pavića. Izvolite.
Poštovani zastupniče vi ste pomno pratili zbivanja u Europi i u samom Kraljevstvu od kad se najavio Brexit i znate točno što se dešavalo i u Ujedinjenom kraljevstvu i u ostatku EU. Čuli smo već u vašoj replici da se svašta nešto dešava u dijelu odnosno državama koje su sastavnice Ujedinjenog Kraljevstva tako ste spomenuli i Škotsku gdje je sad ojačala nacionalna partija i pitanje što će se tamo dešavati s obzirom da su i oni prilikom glasanja bili protiv izlaska iz EU. Što smatrate da li ćemo sada pristupiti jednom cijelom skupu potpisivanja novih ugovora sa UK, a potencijalno nakon nekoliko godina kad najvjerojatnije jedan dio članica odluči da neće biti van EU, kao što je recimo Škotska, da li ćemo nakon toga trebati to sve skupa ponoviti i napraviti … [[Govornik se ne razumije .]]
Hvala. Poštovani zastupnik Prica.
Na to još ne mogu odgovoriti, vidjet ćemo što će biti u slučaju da se dođe do toga da možda jedan dio UK odluči napustiti onda bi došlo se do takve situacije, to ćemo još vidjeti. Inače jako zanimljiva je stvar puni naziv države Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije i Sjeverne Irske, dakle državu čini Sjeverna Irska i Velika Britanija, a Veliku Britaniju čini Engleska, Škotska i Wales što je jako zanimljivo i često su populisti, da ne kažem nacionalisti Engleske koji su govorili protiv EU govorili su da je EU jako komplicirana. Ne znam što je komplicirano, imaš 27 ili 28 država članica EU, a njihova država UK je dvostruko komplicirana znači sastoji se od Velike Britanije, koja se sastoji od Engleske, Škotske i Walesa i sastoji se od Sjeverne Irske, tako da je to jako zanimljivo da su koristili da je EU kompliciranja, a zapravo država koju oni žele zastupati je dvostruko više kompliciranja.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega, govorili ste o demokratskom deficitu, demokratski deficit definitivno postoji u EU, barem u ovakvom obliku kako ona egzistira sada. I da, prije je taj demokratski deficit bio puno izraženiji, Europski parlament je dobivao sve veće i veće ovlasti, ali baš zbog tog demokratskog deficita postoji ta specifično unutarnje ustrojstvo EU kada govorimo o diobi vlasti, pa je tako zakonodavna vlast i Vijeće EU i Parlament, pa je tako završna vlast i Vijeće EU i Europska komisija koja je imenovana dakle koja nije birana, ali u Vijeću EU sjede birani čelnici vlada i u Europskom parlamentu sjede birani zastupnici. Vjerujem da će Konferencija o budućnosti EU ako krene sada za portugalskog ili slovenskog predsjedanja biti također mogućnost rasprave o tome kako amortizirati i ovaj zadnji ostatak tog demokratskog deficita.
Poštovani zastupnik Prica.
Da, pa bit je demokracije da mi razgovaramo, raspravljamo, iznosimo argumente, kontra argumente to je dio demokracije tako sigurno barem ja osobno iz takvih diskusija i naučim. Što se tiče demokratskog deficita, to je dosta zanimljivo pitanje. Mislim demokratski deficit u slučaju da građani biraju direktno vlast u svojoj državi onda ne možemo reći da postoji demokratski deficit. Demokratski deficit može postojati kod međuvladinih organizacija kao što su UN koji su veličanstvena institucija, ali nitko ne bira vodstvo UN-a. EU je nešto između, između Međunarodne organizacije poput UN-a i između države gdje ljudi direktno biraju vodstvo. Zbog toga postoji taj demokratski deficit u Europi, ali rješenje za taj europski deficit jednostavno birano snažno vodstvo Europe, da se direktno bira za nekakvog europskog predsjednika e onda ne bi bio demokratski deficit. Pitanje je sada da li se to želi.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Raspudića.
Poštovani zastupniče Prica. Par bih stvari volio pojasniti. Prvo, smatram da je floskula priča da zahvaljujući EU nema rata na tlu EU. Nije EU osigurala mir u tom ratu je jasno tko su bili pobjednici Njemačka i Italija bile su okupirane i dan danas imamo Ramstein bazu u Njemačkoj, Aviano u Italiji da ne idem dalje, tako je došlo do mira u Europi, a ne zajednicom za ugljen i čelik ili onome što je bilo kasnije. Isto tako postoji dan danas identitetski problemi, spomenut ću samo Kataloniju, dakle ne mogu politički problemi ili identitetski imati ekonomska ili trgovačka rješenja nego samo politička rješenja, primjer Katalonije govori dovoljno. Također ne slažem se s tezom da nema EU da bi svejedno bili migrantski problemi. Ne bi bili, Angela Merkel je pozvala tih milijun ljudi da dođu pa je onda stavila u problem i druge zemlje. A osnovni problem što su isticali zagovornici Brexita u Velikoj Britaniji su pridošlice iz EU koje od 2010. poraslo …/Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala. Odgovor poštovani zastupnik Prica. Hvala lijepa.
Migracije uvijek mogu dovesti do tog kontraefekta, ali to nije samo na razini EU, može biti unutar jedne države iz kojeg se iz jednog dijela države ljudi migriraju u drugi dio države koji je ekonomski aktivniji pa možda tamo neće biti dobro dočekani. Što se tiče EU ja sam rekao da na području EU nije bilo rata, znači od Europske zajednice ugljen i čelik, EEZ, Europske zajednice i onda i u EU na području toga da nije bilo rata. Da, bio je strašan II. Svjetski rat, ali nakon toga evo već sada skoro osam desetljeća na području te EU nije bilo rata što je posljedica tržišnog gospodarstva, demokracije, slobode govora i svih ostalih stvari koje dovode do toga da ne bude konflikta. Što se tiče migrantske krize, migrantska kriza opet zapravo posljedica ekonomske krize. Ekonomska kriza dovela je do zaoštravanja ekonomskih problema na Bliskom Istoku, dovela je do političkog previranja i onda je na kraju dovela jednim dijelom i do migrantske krize, ali toga bi bilo sa ili bez EU.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stiera.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Prica, mislim da ste prvi u ovoj raspravi spomenuli nešto što smo možda morali prije spomenuti, a to je da je EU prvenstveno mirovini projekt, a prije svih je to npr. spomenuo i vjerojatno najveći engleski ili britanski državnik 20.stoljeća Winston Churchill, dakle u jednom znamenitom govoru na Sveučilištu u Zürichu '46., baš da se ne bi ponovile strahote II. Svjetskog rata, a s obzirom na prilike novog hladnoga rata, borbe između slobodnog demokratskog svijeta i onog komunističkog bloka upravo je i on govorio čak ne samo o europskom ujedinjenju, on je išao malo dalje, govorio je o SAD-u, ali koncept je bila europska integracija kao garancija mira na europskom kontinentu.
Poštovani zastupnik Prica.
Da, slažem se s time da demokratske države … naravno da bi neka država bila demokratska mora doći do jednog stadija. Demokracija je prvo nastala u UK i u SAD-u, sporo se razvijala, ali tamo je već krajem 18.stoljeća u SAD-u polovica stanovništva živjela u gradovima, bila pismena, tako da bi zemlja postala demokratska mora doći do stadija da se dogodi urbanizacija, da se dogodi takav ekonomski razvitak, da društvo bude toliko stabilno, da bude demokratsko. Onog trenutka kad imamo demokraciju, onda dolazi i do toga da države svoje probleme ne rješavaju nasilnim putem. Tako da da, demokracija je temelj da nema sukoba a ono što je fascinantno, što je veličanstveno, znači da se danas 27 država Europe, mirnim putem bez rata, bez krvoprolića ujedinilo u jednu političku uniju koja je zajednica država, zajednica i građana i to je dobrim djelom potpomoglo stvaranju tog velikog europskog tržišta.
Slijedeća replika, poštovana zastupnica Andreja Marić.
Poštovani kolega, govorili te o raseljavanju, o odlasku cijelih obitelji iz Hrvatske, o problemu s kojim se apsolutno slažem da Vlada zapravo ne čini u mnogočemu dovoljno da bi sve te ljude zadržala, to je jedna par rukava a drugo je naravno liberalizacija tržišta ali svakako naglasak na ovo da bi Vlada morala više učiniti. Tu svakako moram staviti naglasak na problem zdravstvenog sustava gdje svaki dan možemo vidjeti da iz izostaju reforme koje Vlada treba napraviti da bi se zaustavio odljev medicinskih kadrova. Svakako će biti zanimljivo vidjeti što će UK nakon Brexita napraviti sa svojim zdravstvenim sustavom budući da je puno zdravstvenih djelatnika dolazilo i iz zemalja EU-a pa i iz Hrvatske, a svakako poticaj i evo, i ministarstvu i cijeloj Vladi da zaista napravi potrebne reforme da bi se zaustavio odljevi medicinskih kadrova. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Prica.
Da, istina, nažalost vlasti u Hrvatskoj morale su još bolje raditi, nalaziti probleme za visku nezaposlenost koju smo imali, to je u Hrvatskoj bio problem praktički do nekoliko godina nakon ulaska u EU-u, 25 g. znači, četvrt jednog stoljeća u Hrvatskoj je bila visoka nezaposlenost. Nažalost, hrvatske vlasti nisu našle rješenje da je riješe, da osiguraju bolji standard građana u Hrvatskoj a očito da EU je funkcionirala, da EU nešto dobro radi. broj zaposlenih kao što sam spomenuo na području EU-a bez UK-a je gotovo 200 000 milijuna ljudi. Prije pandemije korona virusa bila je rekordno niska nezaposlenost, znači to je ljudima omogućilo da za sebe i svoje obitelji imaju bolji standard a to i je smisao politike pa time i smisao države.
Hvala lijepa. 1 i 5 je, prema tome sad ćemo zastati sa ovom tokom i ići ćemo na Iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,48 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, odnosno zapravo kolegica nema a kolega svega tri, ali odnosno trojica, nastavljamo sa prethodnom točkom pa će završno sad govoriti u ime Kluba zastupnika Mosta, poštovani zastupnik Nino Raspudić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. „La commedia è finita“ neki kažu, pokušavajući relativizirati taj udarac za EU i činjenicu da izlazi velika članica nakon 47 g. koja predstavlja drugo gospodarstvo po veličini u EU-u i drugog platišu u proračun EU-a, relativiziraju to tezom kako ionako UK je uvijek jednom polovicom bilo u Uniji a drugom polovicom nije, tj. vodilo je svoju politiku a da će se slična stvar nastaviti i dalje. Međutim to što se dogodilo je ozbiljan udarac za EU i jedno ozbiljno upozorenje, da se krenulo krivim putem, da su obilježja tog krivog puta, ponovit ću još jednom, demokratski deficit prije svega a onda i sve očitija kadrovska podkapacitiranost ljudi koji vode EU i njezine institucije. Nepovjerenje je bilo na niskoj razini, euroskepticizam 70-ih godina međutim, vremenom je ono raslo pogotovo 90-ih kada EU pokušava prerasti u političku uniju, ljude koji su iznosili euroskeptična stajališta se ili najprije ismijavalo, kasnije etiketiralo kao nekakve populiste, pa čak i fašiste umjesto da su se pokušali čuti njihovi argumenti i probleme na koje su ukazivali. Pred sam referendum, imajući u vidu da ankete idu u tom smjeru da bi se možda i moglo dogoditi da većina građana UK-a glasuje za izlazak, EU je ponudila UK-u ne fer uvjete. Ne fer prema ostalim članicama EU-a, što nije bilo dobro. Pa čak i u tom scenariju pitanje dugoročno, bilo veći problem bio za EU ta neravnopravnost zemalja da kojim slučajem je to zadovoljilo građane UK-a i da s glasovali na referendumu onako kako je Cameron sugerirao, uvjeravajući ih da su izborili za sebe posebne i najbolje uvjere, bi li tako ne fer ostajanje UK-a u EU-u, dugoročno u Uniji, samoj ideji Unije nanijelo veću štetu, ostaje vidjeti. Nakon što se Brexit dogodio, nedostajala je ta samokritičnost elementarna da se vidi gdje je bio problem, umjesto toga ovo što čuli, danas smo to spominjali, ima Crohnov manifest iz 2019., sličio je više na gašenje vatre benzinom. Dakle, samo je potencirao u toj svojoj viziji one stvari koje su većinu građana UK-a i natjerali da glasuju za izlazak iz Unije. Na kraju nakon puno natezanja dogodilo se ono što je većina i očekivala, a to je da će se 5 do 12 naći nekakav sporazum i dobro je da je do njega došlo jer i najgori sporazum je bolji od izlaska bez sporazuma kaotičnog koji bi doveo do privremenog pucanja u trgovačkih, gospodarskih, carinskih pa i osobnih nekakvih veza, izgubilo bi se tu i puno vremena i energije i novca, ovako sporazum je postignut i dobro je da postignut. Ponovit ću još jednom iz perspektive nas kao građana članice EU-a, legitimno je postaviti pitanje koliko smo mi sa EU strane tim sporazumom dobili i uspjeli ispregovarati svoje interese a što je dobiveno s druge strane? Imamo taj jedan pokazatelj s kojim maše britanska strana a to je da su oni ponovit ću još jednom, od 65 ključnih točaka na koncu u sporazumu 28 njih dobili na svoju stranu, EU 11 a kompromisno 26. Nisam vidio da se itko iz EU-a od pregovarača hvali kako smo mi prošli bolje nego se stvara neka utopijska slika idile „evo svi su zadovoljni, svi sretni“, nikad u tim pregovorima, natezanjima i kompromisima ne mogu oko svih točaka svi na isti način biti zadovoljni a ovo što se dogodilo sa pregovorima sa farmaceutima, da je nam pravo sumnjati da ovo što tvrde Britanci, da drži vodu, dakle da su oni 2,5 puta po točka ostvarili više pobjeda od EU pregovarača. Prijateljskoj zemlji, UK-u poželimo svaku sreću, to je stara zemlja, siguran sam da neće umirati od gladi i ni raspasti se tek tako lako a mi kao članica EU-a, potrudimo se barem mi ako nema sluha kod drugih, da otvorimo neke teme i da vidimo koji su to problemi doveli do ovakve odluke većine građana UK-a i da se ti problemi rješavaju, da se proces dezintegracije ne bi nastavio nego da bismo Uniju ojačali i očuvali. Hvala.
Hvala. Slijedeći je završno u ime kluba SDP-a, govoriti će poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala, g. potpredsjedniče. Na kraju mogu samo ponoviti da ne sumnjam da je koordinaciju sa našim resornim ministarstvom, MVEP-om dobro odradila međutim mislim da nije osviješteno i da nije dobro što se neki europski poslovi ofrlje rade a jedan dio je i ono što je moj kolega Fabijanić spomenuo, što ja nisam stigao u ime kluba, to je taj prilog SSC1, određene novčane naknade koje se na protokol ne primjenjuje. Bilo bi puno bolje da smo mi tu uvrstili i našu socijalnu kategoriju mirovine, dakle o čemu je pričano, samo da vam dam primjer dakle, koji su druge države to radile i kako se to kod njih zove i može se korelirati sa onim što smo i mi trebali uvrstiti. Pa tako Belgija je uvrstila zajamčeni dohodak za starije osobe, Bugarska socijalnu starost i mirovinu, Cipar socijalnu mirovinu, Grčka posebne naknade za starije osobe, Mađarska ne doprinosni doplatak za starost, Italija socijalne mirovine za osobe bez vlastitih sredstava, Litva mirovina s naslova socijalne pomoći, Poljska socijalne mirovine, Portugal ne doprinosna državna starosna i invalidska mirovina, Slovačka socijalna mirovina priznata prije 1.siječnja 2004., Slovenija državna mirovina, Španjolska novčane naknade kao pomoć starijim invalidnim osobama koje su nesposobne za rad, Švedska financijska potpora za starije osobe itd. dakle ako mislimo da tu ne spada i naš zakon koji smo nedavno donijeli onda zaista u ministarstvu zaista trebaju preispitivati svoj rad i odnos prema europskim poslovima. Na kraju bih rekao da je Unija dobar projekat, da je to projekat koji garantira mir, sigurnost i suradnju na Europskom kontinentu i ne mogu se složiti sa kolegicama i kolegama koje su ovdje iznosili suprotan stav, a to je da EU nije donijela mir u Europi. Ja bih rekao da je baš suprotno jer EU je nastala prije svega na dogovoru Francuske i Njemačke koje su bili glavni, reći ćemo u to doba zbog sukobljenih interesa odnosno borbe oko energenata generator sukoba u Europi. To je stavljeno ad acta i Unija je donijela mir. Unija također postaja i globalni igrač i Hrvatska nikad ne bi mogla ni sanjati imati utjecaja na neke globalne procese da nije članica EU. Isto tako često zaboravljamo i prednosti EU zato što smo neke stvari počeli uzimati zdravo za gotovo. Ne želim sada taksativno nabrajati sve, ali evo možda zadnje što naši građani najčešće osjete kada odu u inozemstvo to je nepostojanje roaminga. Dakle, možete zvati, javljati se kući bez ikakvih naknada i cijela Unija je jedno operativno područje. I na kraju, mislim da će vrijeme pokazati da je ova odluka UK nije bila dobra ni za njih ni za nas na kraju dana, da bi bilo puno bolje da su ostali dio Unije, bilo bi bolje i nama i njima, ali evo da na kraju ove rasprave u hrvatskom Parlamentu kažem na njihovom jeziku Goodbay UK you will by sorely missed. Hvala vam lijepa.
Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Davor Ivo Stier. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Evo na kraju ove rasprave možda se referirati na nekoliko teza koje su iznesene. Svaka rasprava o Brexitu koje smo do sada imali u Saboru na jedan ili na drugi način se pretvori dijelom i na raspravu o samoj EU odnosno hrvatskom članstvu u EU, tako smo i danas čuli kako bi se trebalo preispitati i naše članstvo odnosno zadužiti Vladu ili MVEP o tome da preispita o tome što smo dobili ili što ne dobivamo članstvom. Čini mi se da je važno ovdje napomenuti da je uvijek potrebno kritički sagledavati kako rade institucije tako nacionalne, tako i one europske, ali ne bi bilo dobro preispitati strateško usmjerenje. Mi smo donijeli odluku, bio je i referendum, Sabor je donio odluku tada naravno bila je i pluralnost Sabora, bilo je i pravaša u tom sazivu Saboru i koliko se ja sjeća nitko nije glasao protiv ulaska Hrvatske u EU. Bilo je i od našeg ulaska različite vlade, različite koalicije, ljudi koji su sudjelovali u tim vladajućim većinama i uglavnom podržavali isto tako to proeuropsko usmjerenje. Prema tome, preispitivanje tog strateškog usmjerenja mislim da ne bi bilo dobro. Geopolitički gledajući opcija je bila ako se ne ulazi u EU ostaje se na političkom smislu trusnom Balkanu i naravno da je Hrvatskoj i u hrvatskim nacionalnim interesima i tada i danas bilo bolje biti član EU. Često se i u tom kontekstu i nekih kritika spominjala i Poljska i Mađarska i neke, međutim i kod tih zemalja, bez obzira da sada da ne ulazim u konkretne neke teme koje te zemlje imaju sa europskim institucijama, ali tamo nigdje ne zagovara izlaz EU. Štoviše i kod zadnjeg spora koji je bio prilikom zadnjega, nego zadnjega prošle godine Vijeća njemačko predsjedanje je postigao i s tim zemljama dogovor. Tu se možda događaju i neki novi procesi koje mislim da bi mi u HS-u moramo malo bolje pratiti i razumjeti. I u krajnjoj liniji i u našem susjedstvu sa ove jadranske strane, dakle s druge strane Jadrana u Italiji vi vidite snage poput one Mattea Salvinia koje su bile prilično kritične prema EU koje su sada nakon svih negativnih posljedica ove ekonomske krize izazvane pandemijom odjednom imale i izražavaju sada jednu proeuropsku politiku i žele sudjelovati čak u jednoj proeuropskoj vladi i događa se to da ih tih, ajmo reći tzv. proeuropskih krugova i žele da takva snaga sudjeluje u toj većini. Dakle, očito neki novi procesi se događaju i mislim da bi bilo dobro kad već otvaramo te teme da onda budemo i aktualizirani i da pratimo što se događa. Na kraju, ponovio bih da put koji je Velika Britanija izabrala nešto što mi poštujemo kao odluku koju je donijelo UK, ali to sasvim sigurno zbog specifičnosti britanske pozicije, povijesti, položaja odnosa koji ima prema svojim bivšim kolonijama je jedna situacija koja se ne može usporediti sa situacijom u kojoj se mi nalazimo. I stoga hrvatski put razvoja jest put unutar EU. Utoliko je naravno i dobro da isto tako nakon Brexita iskoristimo i ovu situaciju koju nismo mi izazvali, ali da iskoristimo za jednu novu fazu u našim bilateralnim odnosima sa Ujedinjenom Kraljevinom, da osnažimo te bilateralne odnose. O tome nas je Vlada izvijestila i završno bih spomenuo da će Klub HDZ-a podržati ovo izvješće.
Sad će u ime predlagatelja završno govoriti poštovana državna tajnica Andreja Metelko Zgombić. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine potpredsjedavajući Hrvatskog sabora. U ovoj završnoj riječi željela bih se zaista zahvaliti svim zastupnicima i zastupnicama u Hrvatskom saboru koji su sudjelovali u ovoj raspravi. Stvarno mislim da je bila izuzetno bogata i da smo kroz ovu raspravu mogli rasvijetliti pa malo i raspraviti čitav niz pitanja pa ja bih čak rekla ne samo, vezano za samo ovo izvješće, vezano za ova 3 ugovora koja je EU sklopila sa Ujedinjenom Kraljevinom vezano za buduće odnose kao i onaj sporazum o povlačenju nego smo, rasprava je dotaknula i pitanje rasprave o EU, potaknula je i pitanje rasprave o Ujedinjenom Kraljevstvu. Dobiti Hrvatske kao članice EU su zaista neupitni i ja bih rekla sam iznos financijskih sredstava koje će Hrvatska imati na raspolaganju u idućem višegodišnjem financijskom okviru usprkos činjenice što Ujedinjena Kraljevina je izašla iz EU i bila je jedan od najvećih doprinositelja u taj proračun, Hrvatska će u narednom razdoblju imati ogromni, veliki broj sredstava, iznos sredstava na raspolaganju 24 milijarde EUR-a, dakle kako iz redovitog višegodišnjeg financijskog okvira, dakle proračuna EU, tako i iz ovog posebnog instrumenta Buduće generacije EU koji će osiguravati i oporavak i otpornost, jačanje gospodarstva, osigurati visoke i socijalne standarde naših građana. Dakle, koristi Hrvatske su neupitne. Jednako tako sudjelujemo i u otvorenom, jedinstvenom tržištu, sudjelujemo u svim onim ugovorima o gospodarskoj suradnji koje je EU sklapala s trećim državama. Našim gospodarstvenicima time se otvara široko područje rada i mogućnosti pribavljanja gospodarske koristi. Bilo je ovdje rasprave što bi bilo da je Ujedinjena Kraljevina bila u Eurozoni, nikakve razlike u mogućnosti izlaska Ujedinjenog Kraljevstva ne bi bilo, dakle Članak 50. Ugovora o EU jasno kaže da svaka država članica dakle može pokrenuti postupak, postupak izlaska. Bilo je riječi o Ujedinjenoj Kraljevini kakva je njezina dalje budućnost, razgovaralo se i o njezinoj povijesnoj ulozi i nekadašnjeg svjetskog imperija. Razgovaralo se i o tome hoće li ona ostati ujedinjena. Dakle, sve to ostaje vidjeti u budućnosti. Razgovaralo se isto i o Sjevernoj Irskoj koja ostaje carinsko područje EU upravo kako bi se osigurala ta meka granica na Irskom otoku i s time u vezi imamo vrlo čvrsta i jasna pravila postavljena. Ali ono što bih ja rekla je zaista važno, jest da imamo kao rezultat napora pa ja bih rekla i hrvatskog predsjedanja Vijećem EU, imamo uređeni izlazak Ujedinjenog Kraljevstva i sad pred sobom imamo 3 međunarodna ugovora koja stvaraju čvrsti temelj za buduća partnerstva. I bilo partnerstva EU sa Ujedinjenim Kraljevstvom tako i RH koja može sudjelovati u tom širem okviru suradnje između EU i Ujedinjenog Kraljevstva, ali jednako tako može RH sklapati i bilateralne ugovore sa Ujedinjenim Kraljevstvom u područjima od posebnog interesa. Kad je riječ o sporazumu o zaštiti klasifikacijskih podataka, postavilo se pitanje koji je njegov domašaj. Taj sporazum omogućava zaštitu klasificiranih podataka EU i država članica kada djeluju u okviru zajedničke sigurnosne i vanjske politike. Tako da taj upravo ugovor može poslužiti kao dobar temelj za pregovore i za konačno sklapanje moguće nekog kasnijeg sporazuma između EU i Ujedinjenog Kraljevstva upravo u pitanjima partnerstva u zajedničkoj i suradnji u obrani i u sigurnosti. Promišljalo se i o budućnosti Europe. Naravno, budućnost Europe promišlja se svakodnevno, a upravo tijekom hrvatskog predsjedanja je zapokrenut i veliki postupak stvaranja uvjeta za održavanje konferencije o budućnosti Europe. Tijekom našeg predsjedanja utvrđeno je stajalište vijeća o tom pitanju koje onda sada zajedno sa Europskim parlamentom i Europskom komisijom treba dogovoriti zajedničku izjavu kojom će se uspostaviti, osnovati konferencija budućnosti Europe u kojem će 2 godine države članice, sve institucije država članica, civilno društvo, građani država članica moći izlagati svoja stajališta, svoja mišljenja, svoje prijedloge o tome u kojem smjeru, na koji način bi se EU trebala dalje razvijati. Kad je riječ o novčanim naknadama, Zakon o nacionalnoj naknadi za starije osobe koji je nedavno usvojen u ovom Visokom domu, uspostavio je dakle tu nacionalnu potporu koja omogućava određeni stupanj socijalne zaštite hrvatskim državljanima koji žive u RH i upravo stoga što je ta naknada tako postavljena, tako uređena, tako propisana, ona sama po sebi nije pogodna ni podležna izvozu davanja. I upravo zato što nije pogodna i podložna izvozu davanja, nije bilo potrebe, zaista nije bilo potrebe da se taj zakon i ta naknada ugradi u Protokol, prilog I. Protokola o koordinaciji socijalne sigurnosti. Naše nadležno tijelo itekako je bilo svjesno da su druge države svoje zakone pobrojale u prilog I., neke države koje imaju sličnu naknadu uređenu pobrojale, međutim, oni su to pobrojali upravo zato što, da nisu ju ugradili postojala bi mogućnost izvoza te naknade, a dakle naš zakon je tako postavljen da sam uopće ne predviđa koordinaciju socijalne sigurnosti pa će u konačnici biti jednak tretman i ove naše naknade, nacionalne naknade i ovih drugih naknada koje su neki govornici posebno isticali da su navedene u prilogu I., posljedica će biti da neće biti sastavni dio koordinacije socijalne sigurnosti niti će biti predmet izvoza tih davanja. I završno, neka, dopustite mi da možda rezimiram, pregovori su o ova tri sporazuma, vodili su se izuzetno intenzivno, bilo je čitavi niz pitanja koji su zaista usporavali, ponekad i otežavali, odnosno čak onemogućavale napredak u pregovorima, međutim, možemo biti zadovoljni konačnim rezultatom tih pregovora. Glavni pregovarač Barnier koji je djelovao pod mandatom koje mu je dalo Vijeće, dobro je odradio posao, a tijekom svih ovih 9 mjeseci pregovora redovito je dolazio u Vijeće, izvješćivao o napretku, izvješćivao o problemima i tražio sugestije, ideje, naputke kako dalje. Samo EU Vijeće u kojem je, sudjeluje naš predsjednik Vlade itekako je isto, strateški ga usmjeravalo, tako da bih rekla na kraju, u danim okolnostima, zaista možemo bit zadovoljni tim sporazumima koji su sada pred nama. Kad je riječ o mogućnosti da Hrvatska uz te sporazume sklapa posebne bilateralne ugovore, oni također, ta mogućnost također, postoji i to je ono što će se i Vlada RH ubuduće također, usmjeriti, bilo da idemo sklapati šire partnerstvo vezano za sigurnost u okviru s EU prema UK-u, bilo pronalaziti načine stvaranja bilateralnog partnerstva upravo tim sigurnosnim pitanjima za koje zaista postoji interes, ja bih rekla, obostrani. Možemo surađivati posebno i u području jugoistoka Europe, svakako u pitanjima borbe protiv cyber kriminaliteta, dakle imamo čitav niz područja koja nam ostaje još za urediti. Spomenuli su se stručne kvalifikacije, uzajamno priznanje stručnih kvalifikacija također, je nešto što slijedi i o čemu ćemo voditi pregovore. U ovom trenutku, ovim sporazumima nisu obuhvaćena pitanja vanjske, sigurnosne i obrambene politike budući da UK nije bilo sklono to sada u ovim pregovorima tijekom ovih 9 mjeseci ugraditi. Bilo je određenih pitanja za koje EU nije bila spremna ugraditi u te sporazume, tako da imamo pitanje ekvivalencije za financijske usluge, jednako kao i pitanje vezano za kvalitetu proizvoda poljoprivrednih, koje je također, spomenula zastupnica u HS-u, to su pitanja koja je EU odnosno EU komisija zadržala za sebe i ubuduće će autonomno o njima odlučivati. Smatramo da smo sve skupa postigli jedan balansiran dobar pravni okvir, a ostaje na svima nama da u budućnosti s tim jednim novim partnerom gradimo dobre, skladne odnose jer mnogo toga nas povezuje i buduća partnerstva su moguća i potrebna na obostranu korist. Hvala vam.
Hvala, imamo dvije replike na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Milanović Litre.
Evo poštovana državna tajnice, hvala vam na informacijama koje ste nam dali. Vidimo, oporba je u velikom broju zadnjoj točci ovaj, za, u zadnjem danu ovog tjedna tu. ... [[Govornik se ne razumije.]] samo sam htio vam poželiti ovaj, ugodan vikend, vama i svim kolegama, evo, pretpostavljam da gđa. Bušić, pretpostavljam ima neko napisano pitanje u ime kluba koje ste već dogovorili, pretpostavljam da znate i odgovor, pa možda možete odmah na odgovor preći, ali želim ugodan vikend svima.
Dobro. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Bušić.
Ja stvarno nemam pisano pitanje u ime kluba. Ovo govorim u svoje osobno ime i ako vi to dokažete, ja ću vam ono, stvarno idemo na lie detector test, ako hoćete, ali čekala sam do zadnjeg zapravo jer sam se nadala da ćete spomenuti, poštovana državna tajnice Metelko Zgombić, nešto o, u današnjoj raspravi smo stvarno jako puno govorili, govorili smo stvari koje se uopće praktički ne dotiču Brexita međutim nismo spomenuli jednu stvar a to je zemlje Commonwealtha i kako i na koji način su oni reagirali na Brexit i koliko to utječe i na njihovo gospodarstvo i na njihovu trgovinu jer poznato nam je, čitali smo dosta što izjave njihovih premijera, što to zapravo sada znači za njih, pa danas kad smo toliko govorili o Brexitu, ja bih vas molila da se samo nakratko osvrnete na zemlje Commonwealtha i kako je to utjecalo na njih. Hvala.
Hvala, poštovana državna tajnica.
Pa UK je pri raspravi o potrebi izlaska stalno isticalo kako će ubuduće imati čvrste, još jače odnose i sa zemljama Commonwealtha i sa ostalim velikim svjetskim igračima i vjerojatno će to tako i biti, dakle postoje zemlje Commonwealtha koje su i sada povezane i povezuje ih britanska kruna međutim prema onome što mi možemo vidjeti i čuti jest da ti budući pregovori o nekim budućim ugovorima i ne idu tako lako niti tako brzo, znam da je UK predlagalo Indiji sklapanje isto jednog ugovora o gospodarskoj suradnji, trgovinskoj pa je upitno kojom brzinom će to ići i koji će biti sadržaji. U svakom slučaju, UK želimo sve najbolje u njihovom slobodnom novom putu i nama dobro partnerstvo u budućnosti.
Hvala lijepa. Time bi zaključio raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovat se steknu uvjeti. Hvala vam gđo. državna tajnice. Mi sad idemo na slijedeću točku a to je: - Prijedlog zaključka o stavljanju izvan snage zaključka Hrvatskoga sabora od 20. rujna 2019. koji je donesen uz Zakon o potvrđivanju dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju terorizma Predlagatelj: Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Možemo malo, molim vas, ima nas slovima i brojkama, četiri ili pet u dvorani, baš ne moramo vikat. Predlagatelj je Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost temeljem čl. 66. a u svezi s čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Vlada je dostavila mišljenje koje ste dobili, želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani Nikša Vukas, predsjednik odbora, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zaključka o stavljanju izvan snage zaključka Hrvatskoga sabora od 20. rujna 2019. koji je donesen uz Zakon o potvrđivanju dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju terorizma. Kao što je poznato, 20. rujna 2019. većinom glasova, znači o potvrđivanju dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju terorizma, u tekstu kako ga je predložio, donio je taj dodatni zaključak koji je glasio da prilikom polaganja isprave o ratifikaciji, RH je dužna odrediti područje ili područja na koje će se dodatni protokol primjenjivati. U rujnu 2020. odbor je zaprimio prijedlog Ministarstva pravosuđa i uprave u kojem se predlaže stavljanje izvan snage predmetnog zaključka Hrvatskoga sabora od 20. rujna 2019. koji je donesen u Zakonu o potvrđivanju dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju terorizma. Ministarstvo pravosuđe i uprave je svoj prijedlog obrazložilo, između ostalog i time da čl. 12. dodatnog protokola koji nosi naziv teritorijalna primjena, propisuje da svaka država ili EU može u trenutku potpisivanja ili prilikom polaganja svoje isprave o ratifikaciji, prihvatu, odobrenju ili pristupu, odrediti područje ili područja na koje će se dodatni protokol primjenjivati. Ono što je bitno naglasiti, ističe se da je posebno bitno da RH u slučaju davanja takve izjave prethodno treba izmijeniti Zakon o potvrđivanju dodatnog protokola što se iz naprijed iznesenih razloga čini nesvrsishodno i Odbor je unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost jednoglasno predložio da se Hrvatskom saboru odluči predložiti donošenje zaključka kojim se stavlja izvan snage zaključak Hrvatskog sabora od 20. rujna 2019. koji je donesen uz Zakon o potvrđivanju dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju terorizma s ciljem da se postupak ratifikacije čim prije dovrši na međunarodnoj razini kako bi dodatni protokol mogao stupiti na snagu u odnosu na RH. Hvala.
Hvala vam lijepo. Želi li predstavnik Vlade obrazložiti mišljenje? Da, državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave, poštovani Juro Martinović.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Prilikom donošenja Zakona o potvrđivanju dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju terorizma Hrvatski sabor je na istoj sjednici donio i zaključak kojim se utvrđuje da je Hrvatska dužna prilikom polaganja isprave o ratifikaciji, odrediti područje ili područja na koja će se ovaj protokol primjenjivati. Odredbe dodatnog protokola pod nazivom teritorijalna primjena, propisuju da svaka država ili EU može, dakle ne mora, u trenutku potpisivanja ili prilikom polaganja svoje isprave o ratifikaciji, prihvatu, odobrenju ili pristupu, odrediti područje ili područja na koje će se taj dokument primjenjivati. U slučaju da pojedina država ne koristi mogućnost koja proizlazi iz ove odredbe te prilikom polaganja isprave o ratifikaciji ne da glavnom tajniku Vijeća Europe izjavu na koje područje se primjenjuje dodatni protokol, podrazumijeva se da će se isti primjenjivati na njezino cijelo područje. Budući se ovdje radi o kazneno-pravnoj sferi, za koju svi znamo da vrijedi za cijeli teritorij države, dakle i ovaj će se dodatni protokol primjenjivati na području cijele Hrvatske. Smatramo zbog ovoga, dakle da nema potrebe davati izjavu glavnom tajniku Vijeća Europe prilikom polaganja isprave o ratifikaciji o području ili područjima Hrvatske na koja će se primjenjivati ovaj dodatni protokol. Ujedno da bi se dala takva izjava prethodno bi trebalo izmijeniti Zakon o potvrđivanju dodatnog protokola što se iz naprijed iznesenih razloga ne čini svrsishodnim. Zbog toga dakle, hrvatska Vlada predlaže Hrvatskom saboru donijeti zaključak kojim se stavlja izvan snage zaključak Hrvatskog sabora od 20. rujna 2019. godine. Hvala vam lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu i prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika MOST-a poštovani zastupnik Nino Raspudić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, naizgled danas predmet ove točke je jedna formalnost međutim ne bi bilo loše kad se već dotičemo teme terorizma da progovorimo malo i o meritumu. Naime, priča o terorizmu nije nešto što je daleko od nas, što nas se ne tiče, Hrvatska, a posebno Hrvati u BiH su već odavano pod udarom islamističkog terorizma. On je započeo još za vrijeme rata u BiH kad je nekoliko tisuća dragovoljaca iz islamskih zemalja koje su tada po afganistanskim veteranima skupno nazivali mudžahedinima sudjelovalo na strani Bošnjačke armije BiH. Većina njih je došla preko Hrvatske za vrijeme početnog hrvatsko-muslimanskog savezništva i ratovali su u okviru jedine El Mudžahid armije BiH i počinili teške zločine među kojima se ističe ritualno odsijecanje glava zarobljenika najprije srpskih, a onda u drugom poluvremenu rata i hrvatskih. Uz blagoslova tadašnje Bošnjačke vrhuške koja je i danas vrhuška, a kasnije ću na kraju reći nešto o gospodinu Šefiku Džaferoviću drugom Bošnjačkom članu predsjedništva BiH, dijeljena su im državljanstva bez nadzora, a dio njih poslije rata ostao je živjeti u BiH uglavnom u izoliranim zajednicama gdje su im se pridruživali i neki domaći mladići. Te će zajednice postati rasadnici budućih terorista. Neki od njih marljivo su odrađivali poslijeratni posao maltretiranja hrvatskih povratnika pretežno u srednjoj Bosni što je u Hrvatskoj uglavnom prešućivano. U Hrvatskoj se o islamskom terorizmu govori kao o nečemu dalekom što se tiče velikog svijeta ne znam Pariza, Bruxellesa, ali građani Hrvatske bili su mete islamskog terorizma od pokolja 12 radnika Hidroelektre u Alžiru 1993. do terorističkog napada koji je u listopadu 1995. organizirala Al gamma al Islamiyya u Rijeci nakon što je Hrvatska izručila njezina čelnika. Tada se u Rijeci bombaš samoubojica automobilom bombom zabio u riječku policijsku postaju, ranjeno je 30 ljudi, a pravo je čudo da žrtava nije bilo puno više. U susjednoj BiH islamistički terorizam prisutan je u kontinuitetu od rata. Godine 1997. izveden je veliki teroristički napad u Mostaru, u zapadnom većinski hrvatskom dijelu grada eksplodirala je autobomba točnije naprava koja se sastojala od 15 protutenkovskih mina, 450 grama TNT kocki, 20 protupješačkih mina i 15 kg eksploziva. Rezultat je bio više desetaka lakše i teše ozlijeđenih i oštećeno je više stotina stanova i automobila. Taj napad je organizirao Ahmed Zuhair Handala, islamist koji je kasnije završio u Guantanamu i danas je u Guantanamu. Odmah nakon tog napada u Mostaru dio sarajevskih medija pokušao je plasirati priču kako su to Hrvati sami sebi napravili ne bi li ispali žrtve, a ono što je najjadnije i najsramotnije da se na taj, na ta podmetanja zakvačio i dio tadašnjeg oporbenog tiska u Hrvatskoj. Nakon što su otkriveni pravi počinitelji dakle Handala i ekipa nije poznato da se itko u Hrvatskoj tko je to pisao zacrvenio ili ispričao građanima Mostara i Hrvatima u BiH uopće. Prema dokumentu kojeg potpisuje David M.Thomas Jr. zapovjednik Američke mornarice u Guantanamu Bayu, a što je iscurilo Wikileaks-u ističe se kako je Handala sudjelovao u ubojstvu američkog državljanina u BiH terorističkom napadu autobombom u Mostaru te napadom na američki razarač USS Cole kod Jemena. Taj Handala je bio prijavljen u Zagrebu, u Ulici Milana Rešetara na broju 36/4 kao Ahmed Zuhair Handala iz Saudijske Arabije. Njemu su vlasti hrvatske izdale osobnu iskaznicu u prosincu 1994. Sve to se radilo u sklopu potpore tzv. humanitarnim djelatnicima iz islamskih zemalja koji su pod tom krinkom dolazili ratovati u BiH. Njegov pravi identitet bio je Ahmed Zail Salim al Zuhair i znamo da se taj Handala nalazi danas u Guantanamu. Bome su bile podmetnute u pod katoličke crkve u Bogojnu 1996. i u Sarajevu 1997. Iste godine spriječen je atentat na Papu Ivana Pavla II tijekom njegova posjeta Sarajevu. Eksploziv je na vrijeme pronađen ispod mosta kojim je Papa trebao proći. Godinu dana kasnije islamisti su odvojenim akcijama podmetnutim bombama ubili dva hrvatska policajca povratnika u Travnik. Slijedeće godine '99.-te bombom u automobilu ubijen je zamjenik ministra unutarnjih poslova Jozo Leutar. Počinitelji do danas nisu otkriveni iako postoje brojne indicije da je atentat izvela ista islamička ekipa povezana s dijelom bošnjačke političke vrhuške. Najpotresniji primjer je sudbina povratničke obitelji Anđelić iz Kostajnice kod Konjica koju je na Badnju večer 2002. u njihovom skromnom povratničkom domu pobio vehabija Muamer Topalović. U robnoj kući Fis Vitez jednoj od najuspješnijih hrvatskih gospodarskih priča 2008. pometnuta je bomba Islamski teroristi nisu napadali samo kršćane, nego i institucije BiH, o čemu svjedoči napad na policijsku postaju u Bugojnu 2010. u kojem je poginuo jedan policajac. Sljedeće godine 2011. vehabija Mevlid Jašarević je u sred dana pola sata iz kalašnjikova pucao po američkom veleposlanstvu u Sarajevu. U travnju 2015. u Zvorniku je Nerdin Ibrić povezan s vehabijama usmrtio jednog i ranio 2 policajca, a u studenom iste godine teroristički napad koji dolazi iz istog miljea izveo je Enes Omeragić koji je u Rajlovcu, predgrađu Sarajeva, ubio 2 pripadnika Oružanih snaga BiH. Malo nakon toga u sklopu policijske akcije Rez u Sarajevu je uhićena skupina od 11 ekstremista povezanih s Islamskom državom koji su planirali teroristički napad na dočeku Nove godine u Sarajevu. U međuvremenu stare ratne mudžahedine i kasnije vehabije, novu opasnost počeli su predstavljati stotine boraca iz BiH koji su se borili u Siriji i Iraku na strani Islamske države. Gdje su nestali ti ljudi? Islamska država je pokrivala ogroman teritorij, odjednom pala Islamska država, gdje je nestala vojska? Je li možda među ovih milijun mlađih muškaraca vojno sposobnih koji su dolazili s tih područja na poziv Angele Merkel koja je od Milanovića tražila da ih mi 100 tisuća držimo silom ovdje, možda dio i tih boraca. Odlasci iz BiH u džihad, na Bliski Istok, poprimili su tolike razmjere da je u BiH donesen poseban zakon o zabrani odlaska na inozemna ratišta. Pametnom bi bilo samo to dosta, da shvati razmjere terorističke opasnosti u susjedstvu. Hrvatski mediji sramežljivo su prenijeli vijest da se ISIL-ove, u to vrijeme, Islamske države, ISIL-ove crne zastave povremeno zavijore u vehabijskim selima koja su potpuno izvan sustava države BiH, nama najbliži nalazili su se na području općine Velika Kladuša, to vam je malo više od sat vremena vožnje od Zagreba. Tko je odgovoran za takvo stanje? Prije svega, onih koji su dovodili islamiste i tolerirali njihovo djelovanje. Vehabijski pokret uvezen je i uglavnom financiran iz Saudijske Arabije, obavještajne i sigurnosne agencije BiH više puta su saudijski centar „Kralj Fahd“ u Sarajevu označile kao mjesto okupljanja radikalnih islamista i nikom ništa jer je najblaže rečeno, do sada nedostajalo političke volje da se stvar raščisti. Naime, Saudijska Arabija je veliki američki saveznik, a Amerikanci su najjači faktor u BiH, pa im valjda nije zgodno. Da su samo djelić energije, vremena i novca koje su u zadnja 2 desetljeća uložili u političko slamanje Hrvata, najmalobrojnijeg naroda u BiH, posvetili borbi protiv islamističkog terorizma, danas ne bismo imali taj problem. Situacija je dakle, šizofrena. Veliki američki saveznik financira vehabije, Saudijska Arabija, a onda vehabija rafalima raspali po američkoj ambasadi. I nikom ništa. Svijet je obišla i vijest da su se pojedini navijači reprezentacije BiH u uzvratnoj utakmici dodatnih kvalifikacija za EP protiv Irske uzvicima „Palestina, Palestina“ prekinuli minutu šutnje za žrtve terorističkog napada u Parizu, a Daily Mail pod naslovom, Bosanski izbjeglice koji su financijski pomagali američke neprijatelje prenio je već staru vijest da su američke vlasti optužile najmanje 66 osoba za planiranje terorizma povezano s ISIL-om na tlu Amerike, među kojima čak 6 osoba iz BiH. Ovdje ću se sada zaustaviti, a nastavit ću u pojedinačnom govoru o polemici koju je izazvala bivša predsjednica Kolinda Grabar Kitarović govoreći o povratnicima sa sirijskog ratišta i liku i djelu Šefika Džaferovića, člana Predsjedništva BiH.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Budalić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani g. potpredsjedniče, državni tajaniče. Evo pred nama se nalazi Prijedlog Zaključka o stavljanju izvan snage Zaključka HS-a od 20. rujna 2019. g. koji je donesen uz Zakon o potvrđivanju dodatnog Protokola uz Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju terorizma. Terorizam je jedan od najtežih oblika kaznenih djela i problem je globalnih razmjera koji predstavlja izravnu prijetnju slobodi i životu pojedinca. Iako je 2020. g. obilježila pojava i širenje koronavirusa, važno je napomenuti da opasnost od terorističkih napada nije nestala. U razdoblju od rujna do studenoga 2020. g. dogodilo se čak 5 napada na području EU. Pariz 25. rujna, 2 ljudi teško ozlijeđeno, Dresden 4. listopada 1 osoba poginula, okolica Pariza 16. listopada, ubojstvo profesora povijesti, Nica 29. listopada, obezglavljena žena i još 2 ubojstva i Beč, 2. studenog 4 umrlo, još ih je 17 ranjeno. RH stranke je Konvencije Vijeća EU o sprječavanju terorizma. Sastavljena je u Varšavi 16. svibnja 2005. g. koja je stupila na snagu u odnosu na RH 1. svibnja 2008. g. RH snažno osuđuje svaki oblik terorizma koji predstavlja kršenje temeljnih prava i sloboda čovjeka i protivi se ljudskom dostojanstvu. Terorizam se smatra jednim od najtežih oblika kaznenih djela. Dodatni Protokol inkriminira sljedeća kaznena djela vezana uz terorizam. Prvo, ako su počinjena protupravno i s namjerom te ako su u domaćem pravu propisana kao kazneno djelo. Znači sudjelovanje u aktivnostima, organizaciji ili grupi u svrhu počinjenja ili doprinošenja počinjenju jednog ili više terorističkih kaznenih djela. Drugo, pohađanje obuke za terorizam, ako je počinjeno protupravno ili s namjerom. Treće, putovanje u inozemstvo u svrhu terorizma, opet je počinjeno protupravno i s namjerom. Četvrto, financiranje putovanja u inozemstvo u svrhu terorizma koje je počinjeno protupravno i s namjerom. Isto tako, organiziranje ili drugačije olakšavanje putovanja u inozemstvo u svrhu terorizma. Dodatni protokol usvojen je na sastanku Odbora ministara Vijeća Europe 19. svibnja 2015. g. te je stupio na snagu 1. srpnja 2017. g. Do kraja listopada 2020. g. 42 države su potpisale dodatni protokol a ratificiralo ga je 20 država uključujući EU. 20. rujna 2019. g. većinom glasova, 103 za i 2 suzdržana donesen je Zakon o potvrđivanju dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju terorizma. Cilj dodatnog protokola je usklađivanje zakonodavstva država članica Vijeća Europe radi olakšavanja međusobne suradnje i učinkovitije sprječavanje i suzbijanja terorizma. Uz to, na prijedlog Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, donesen je zaključak koji glasi: Prilikom polaganja isprave o ratifikaciji, RH je dužna odrediti područje ili područja na koje će se dodatni protokol primjenjivati. Danas raspravljamo o stavljanju izvan snage navedenog zaključak, također na prijedlog Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Budući da je u odredbi dodatnog protokola, korišten glagol „može“ a ne mora, država članicama EU navedenom odredbom, dana je mogućnost da odrede područja na koje će se primjenjivati dodatni protokol. Ukoliko država ne koristi tu mogućnost, podrazumijeva se da će se protokol koristit na cijelom njezinom teritoriju, kako je propisano čl. 12. dodatnog protokola. Budući da se kazneno zakonodavstvo RH primjenjuje na cijelo područje RH, te nema potrebe davati izjavu o područjima na kojima će se dodatni protokol primjenjivati, da bi se dala takva izjava, prethodno bi bilo potrebno izmijeniti Zakon o potvrđivanju dodatnog protokola što je nesvrsishodno budući da će se predmetni međunarodni ugovor primjenjivati na cijelom području RH a koji učinak će se postići i nedavanjem nikakve izjave. Kako sam u prvom djelu govora govorio i spomenuo terorističke napade, vidim kolega Raspudić je spominjao BiH, ja bi se osvrnuo na protekle događaje u našoj zemlji. Čin napada na Markovu trgu automatskim oružjem, napad u Pakracu ručnom bombom, u Šibeniku nedavno automatsko naoružanje, 5 osoba koje su stradale. Moramo se zapitati odakle toliko oružja odnosno lako dostupnog oružja. MUP je na svojim stranicama 10. 12. prole godine pozvao građane da dobrovoljno predaju oružje bez sankcija i to je dobro. Međutim, dalje nakon potresa, na području Sisačko-moslavačke županije smo putem medija informirani o većim količinama oružja i eksplozivnih sredstava koji su pronađene po razrušenim objektima. Ja se sada pitam kako izbjeći takve situacije misleći na ove činove terorističke koji su se događali u proteklo vrijeme u našoj domovini. Što znači, prvo omogućiti legalizaciju, kad kažem legalizacija, onda mislim prvenstveno na lovačko naoružanje jer dobar dio takvog naoružanja sigurno se drži na crno koje se kao takvo i može legalizirati odnosno produžiti rokove za legalizaciju i provesti kampanju. Možemo isto spomenuti koronu kao uzrok takvih posljedica odnosno samo zatvaranje, lockdown, sigurno u velikoj mjeri, pridonosi ponašanju naših sugrađana koje evo, ne birajući ni način naravno za sredstva koja nisu dopuštena, da postupaju odnosno da uzimaju stvari u svoje ruke. Evo pa evo iskoristio sam tu priliku da pozovem mjerodavne da na određene načine a prvenstveno misleći na legalizaciju što se odnosi na ovo oružje koje se smatra lovačkim naoružanjem, da se to provede kroz jednu kvalitetnu kampanju kako bismo mogli evo smanjiti i mogućnost i količine naoružanja koje se drži na crno a u cilju naravno, smanjivanja ovakvih napada koji prvenstveno djeluju ne na sigurnost pojedinaca i onih koji su žrtve takvog nasilja nego takva djela sigurno utječu i našu društvenu zajednicu na čitavu našu domovinu i to nije dobro. evo, hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu pa će prvi govoriti poštovani zastupnik Nino Raspudić, izvolite.
Nadovezujući se na tezu i ove nažalost ove brojne primjere koje sam iznio kao njenu potrebu da imamo problem islamskog terorizma i u Hrvatskoj neprimjeren napad na Rijeku i radnike Hidroelektre a pogotovo u hrvatskom susjedstvu čije su žrtve golemom većinom bili Hrvati u BiH-u, posebna polemika digla se oko povratnika sa ratišta u Siriji i Iraku, pripadnika tzv. islamske države. Tada je Predsjednica Grabar-Kitarović iznijela brojku, podatke o nekoliko tisuća dragovoljaca iz BiH-a koji su otišli na strana ratišta, kao islamski ratnici. Izazvala je pravu polemiku na političkoj javnoj sceni u BiH-u, brojne degutantne uvrede i podmetanja, ali ono što je pruženo kao protuargument je iznio ministar sigurnosti BiH Dragan Mektić koji je nastojao biti egzaktan pa je naveo, kako je na sirijskom ratištu bilo 226 osoba iz BiH, a ne hiljade, kako on kaže, kako kaže hrvatska predsjednica. Dodao je i kako ih je trenutačno tamo 115, poginulo je 65, a vratilo se 45. Naravno, ne možemo ni približno znati pravi broj jer se pri odlasku na ratište u Siriji sigurno nisu prijavljivali g. Mektiću da kažu, evo, registriraj nas, idemo se mi boriti za Islamsku državu. No, ono što je znakovito je ovaj broj poginulih, 65 poginulih, što sugerira da je vjerojatno na ratište otišlo znatno više od 226 boraca. Kao potvrda teze tadašnje predsjednice Kolinda Grabar Kitarović o nestabilnosti BiH u tom smislu, pokazuje se i potpuno suprotan stav tadašnjeg Mektićevog zamjenika, Mije Krešića koji je braneći hrvatsko predstavništvo, naveo izjavu predsjedavajućeg Vojnog odbora NATO-a, generala Zbora Petra Pavela, koji je rekao da Balkanu prijeti islamski terorizam, ali i ruski utjecaj te kako bi BiH mogla postati, citiram, utočište za terorizam. O uplitanju stranih zemalja poput Saudijske Arabije i drugih sponzora radikalnog islama u BiH suvišno je i govoriti. Sad što se tiče g. Šefika Džaferovića koji se također, tada istaknuo u prizemnim napadima na hrvatsko predsjedništvo, predsjednicu, a zanimljivo je, nedavno i na predsjednika Milanovića zbog njegovih potpuno opravdanih i argumentiranih izjava o BiH. Šefik Džaferović, dakle sadašnji drugi bošnjački član Predsjedništva, uz Željka Komšića je tijekom rata obnašao visoke dužnosti u sigurnosnoj službi, bošnjačkoj. On je islamskim borcima iz postrojbe Armije BiH El Mudžahid odobravao državljanstva BiH. Imamo i priopćenje HDZ-a BiH, tu su u Saboru i zastupnici iz dijaspore koji su članovi te stanke pa mogu ovo i potvrditi i proširiti, citiram, kao potpisnik dokumenta za dobivanje državljanstva BiH, Džaferović je pomagao svjetski poznate teroriste, radikale i mudžahedine koji su sudjelovali u jednom od najvećih svjetskih terorističkih napada, misli se na New York u kojemu su stradali nedužni ljudi. Kao takav, ne može predstavljati državni vrh BiH kojemu cilj treba biti bolja budućnost, mir, suživot za narode i građane u BiH, kao ni samu domovinu. A zanimljivo je da je bivši ministar sigurnosti BiH Fahrudin Radončić objavio javno post naslovljen Džaferovićev plan nije i nikad neće biti moj u kojem je objavio dokument iz kojeg je razvidno da je Džaferović kao načelnik centra Službe bezbjednosti u Zenici dodjeljivao državljanstva BiH mudžahedinima koji su ratovali u BiH iz Egipta, Pakistana, Tunisa, Saudijske Arabije, Jemena i Jordana. No time prisutnost islamskih terorista nije okončan. U veljači 1996. Washington Post je objavio da je u terorističkom logoru pokraj Fojnice i dalje prisutno u to vrijeme 200-tinjak iranskih instruktora koji nastavljaju s aktivnostima. 2 dana kasnije, Infor je izvršio desant na logor, time je barem ta iranska priča završila. I na koncu, navest ću riječi Miroslava Tuđmana u intervjuu u Globusu 1.9.2017. g. gdje je rekao da je činjenica da su dvojica od onih 18 koji su srušili Svjetski trgovinski centar u New Yorku, imali iskustvo iz borbi u BiH. I kaže Miroslav Tuđman, zbog toga je 4 tjedna nakon rušenja WTC-a Alija Izetbegović bio prisiljen dati ostavku. Dakle, ovo su vrlo ozbiljne stvari u našem susjedstvu, u borbama protiv Hrvata i u ratu i poslije rata sudjelovali su ljudi koji su dio svjetske islamističke mreže koje je izvršila i [[Upadica: Hvala.]] najgore napade, uključujući i onaj u New Yorku.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo poštovani g. potpredsjedniče. Pa dakle jasno je i objašnjeno je u uvodnim govorima o čemu se ovdje radi, samo jedna, po meni tehnička stvar. No ja bih ovu priliku iskoristio i nekoliko minuta posvetio Vijeću Europe te konvencijama koje to tijelo donosi. Dakle Vijeće EU je najstarija paneuropska organizacija koja se bavi uglavnom zaštitom ljudskih prava i usudio bih se reći, institucija koju vrlo često znamo zaboraviti, ne doživljavati onako kako ono zaslužuje i njezina tradicija, njezina starost, a i pitanja s kojima se bavi. Isto tako, kada donosimo konvencije, kada usvajamo, ratificiramo konvencije koje donosi Vijeće EU, mislim da je bitno podsjetiti se i da nije dovoljno konvencije samo ratificirati, usvojiti, nego ih treba i provoditi i mislim da zaista ništa loše za naše građane neće doći od provođenja tih konvencija, čak dapače, njihova prava će biti i zaštićena. Sjetio, podsjetio bih vas tu samo na Konvenciju Vijeća EU o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, jedna, poznatija kao Istambulska konvencija, jedna koju smo također, ovdje usvojili, no, nisam siguran koliko dobro je i provodimo, koliko novaca, edukacija i sve one infrastrukture koje bi zahtijevala njezino dosljedno provođenje, zaista i koristimo. Tako i sada i ova Konvencija o borbi protiv terorizma je apsolutno nešto pozitivno, samo se nadam da ćemo je onda i primjenjivati kako treba, da neće ispasti zanemarena, pomalo i zaboravljena poput onoga što nazivamo popularno Istambulska konvencija. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani zastupniče, evo, vidli smo što piše u zaključcima koji su doneseni prošle godine. Ja osobno smatram da stvarno ne postoji potreba da se takva odredba odnosi stvarno na cijeli teritorij RH s obzirom je naša domovina razvedena kako je razvedena i u nekim područjima stvarno postoji veća opasnost od terorizma nego u ostalim područjima i ukoliko treba taj Protokol primjenjivati, sigurno ne treba na teritoriju cijele države. U objašnjenju zbog čega se povlači odnosno ukida ova odluka je da se ionako Kazneni zakon provodi na teritoriju čitave države pa onda nije niti definirana su područja na kojima bi se trebalo to primjenjivati? Da li smatrate da je bilo bolje da se to definira, pogotovo za ona krizna područja, znamo koja su, znamo gdje su ili da se to primijeni na teritorij čitave države?
Poštovani zastupnik Hajduković.
Pa hvala vam na ovoj replici, dakle, ne znam, po diskursu koji smo imali prilike gledati u zadnje vrijeme, ispada da je ta krizna točka Markov trg, ali evo, jedino što se desilo su neke ograde i to je to. Mislim da se treba provoditi na području cijele Hrvatske, Hrvatska posebno kao turistička zemlja mora biti vrlo senzibilizirana i oprezna prema ovome i moramo biti spremni odgovoriti na svake prijetnje, pa tako i na ovaj teroristički. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći završno će govoriti u ime kluba zastupnika Mosta poštovani zastupnik Nino Raspudić.
Konvencija Vijeća EU o borbi protiv terorizma je važna, to je pitanje koje nas se tiče, naveo sam primjere koliko i na koji način i odakle Hrvatska ugrožena. Međutim, terorizam koji ne jenjava, sad slijed korona krize, zadnjih godinu dana, pošto je sve ionako zatvoreno, imamo manje primjera, ali to ne znači da taj problem je nestao niti da se neće opet pojaviti kada se život vrati u normalu, otvara i neka dublja pitanja. Mi srećom u Hrvatskoj imamo integrirano stanovništvo, dakle u većini slučajeva, dio smo jednog društva. Postoje naravno, izolirani slučajevi, jedan je bio ovaj napadač na Markov trg, ali on se, njega ne treba uspoređivati sa političkim teroristima jer za to nema nikakvih dokaza, nego više sa izoliranim slučajem. To je kao kad bismo zaključili da je zbog slučaja Breivik Norveška zemlja puna mržnje i terorizma koja sada mora pooštravati zakone, sužavati slobode, itd., itd. Međutim, ono što je problem u drugim zemljama, ponavljam, Hrvatskoj još uvijek nema tog problema, to je da sve češće terorističke napade čine u ime određene ideologije, islamističke u ovom slučaju, ljudi koji su druga, u nekim slučajevima, i treća generacija rođena u tim zemljama i na europskom tlu. I to je jedno puno dublje pitanje, što mladića rođenog u Beču tjera da nasumice puta po svojim sugrađanima s kojima dijeli isti zrak, iste ulice, od kako se rodio. To je pitanje neuspjeha integracije, neću ići toliko daleko da sad iznosim tvrdnje kao što su neki europski čelnici, da je multikulturalizam mrtav, ali definitivno otvara dublja pitanja o stanju europskog društva danas. Borba protiv terorizma ne smije biti izlika za sužavanje ljudskih prava i slobode. Te stvari treba i što se tiče zakonodavnog okvira, a onda i represivne prakse raditi vrlo precizno i vrlo minuciozno i mi svi kao narodni zastupnici moramo bdjeti na tim stvarima jer taj problem će se nažalost javljati i u Hrvatskoj. Dakle učiniti sve ono što je potrebno da se terorizam spriječi, međutim, ne donositi ništa preko toga što neće biti učinkovito u borbi protiv terorizma, što može dovesti do sužavanja ljudskih prava i slobode. Evo, ovo sada malo formalno peglanje konvencije ovom odlukom je samo jedan mali korak prema tome, ali to je tema koja je važna, bit će prisutna, ponavljam, nažalost, izvjesno je i u budućnosti, iako bismo svi voljeli da je drugačije, i tema nad kojom kao narodni zastupnici ćemo morati pozorno bdjeti. Hvala.
Hvala. Sad će u ime Kluba zastupnika SDP-a završno govoriti poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala poštovani g. potpredsjedniče. Bit ću vrlo kratak, jasan, da ne ostane nešto visjeti u zraku. Dakle Klub SDP-a podržat će predloženi Zaključak iz argumentacije koje su već iznijeli u ime predlagatelja predsjednik Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Hvala vam lijepo.
Hvala. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. I time završavamo i današnji rad, mi ćemo nastaviti s radom u srijedu, 17. veljače u 9,30. Prva točka bit će Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o željeznici, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 110. Želim vam ugodni vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 15,00 SATI.